Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 14. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam i želim vam sretan i uspješan povratak u saborske klupe. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Andreja Plenkovića, potpredsjednike i ostale nazočne članice i članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koja prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne „Lijepa naša domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ – Sada vas molim da minutom šutnje odamo počast svim palim hrvatskim braniteljima i svima onima koji su svoj život položili za Hrvatsku. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala im. Slava im. Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 12. i 13. sjednice Hrvatskog sabora primili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbi na zapisnike? Kako nema primjedbi, utvrđujem da smo usvojili zapisnike 12. i 13. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 67 novih točaka. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovnima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. To su 61 Prijedlog zakona koji se usklađuju sa Zakonom o sustavu državne uprave, točke pod rednim brojevima od 11 do 71, te točke pod rednim brojevima 1, 72, 73, 74, 87 i 90. U konačnom prijedlogu dnevnog reda izostavio sam točku 18. iz prijedloga dnevnog reda koji ste primili uz poziv, budući je predlagatelj povukao iz procedure, to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama, prvo čitanje, P.Z. br. 517. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Sukladno članku 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku, to su točke od 11 do 71 i točka 155 konačnog prijedloga dnevnog reda. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Ako nema primjedbi utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavku 3. Poslovnika smatra utvrđen. Sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika na sjednici Sabora prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo za one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Kako sukladno navedenom članku 225. stavak 4. Poslovnika nije podnesen pisani prigovor na preostale točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu i te su točke uvrštene u dnevni red 14. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, time je dnevni red utvrđen. Gospođo i gospodo zastupnici, sukladno čl. 226. st. 2 Poslovnika sada ću predložiti dopunu dnevnog reda 14. sjednice s 5 novih točaka. Prvo, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru, drugo, Prijedlog Zakona o zabrani GMO-a, Izvješće o stanju okoliša u RH za razdoblje od 2013.-2016., četvrto Izvješće o poslovanju HRT-a za 2018. godinu i peto, Prijedlog Zaključka u povodu zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative 67 je previše. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. Poslovnika pisanih prigovora na predloženu dopunu dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 14. sjednice.
G. predsjedniče, nema poslovničke mogućnosti nego da tražim stanku u 10 minuta, govorio bih isključivo o dnevnom redu iz jednog razloga što sam jutros govorio za vrijeme stanke da je parlamentarna većina izbjegla raspravu o izvješću o radu HZMO-a za 2018. g., ja sam se obratio jer je odbor donio odluku da to ne treba ići na plenarnu sjednicu. Prema tome, obratio sam se predsjedniku vama i predsjedništvu sa prigovorom da na neki način se negira obaveza nas zastupnika za parlamentarnim nadzorom nad institucijama ali da ne bih išao u rizik da izbjegnemo parlamentarnu raspravu, ja vam sad ovog trenutka kažem da vas molim da ostavite tu točku u dnevnom redu jer je 10. lipnja već uvrštena u dnevnu red, dakle ne pripremajte je na glasanje jer smo jutros dali 30 potpisa da se u roku od 7 dana izvrši rasprava ovdje na plenarnoj sjednici. Samo sam htio dati ovu obavijest, ne tražimo ako vam se žuri stanku od 10 minuta ali to je jedini način da ovo kažem. Hvala vam lijepa.
Da, uzeo sam na znanje ovo što ste kazali, nije prekršen niti Poslovnik niti se bilo što dogodilo izvan Poslovnika tako da mislim da nema ni razloga da idemo na stanku a ja ću vidjeti što se može učiniti sa vašim prijedlogom. … [[Upadica Hrelja, ne razumije se.]] Da, ali nemam 60 dana. … [[Upadica Hrelja, ne razumije se.]] Dobro, ne mogu sada napamet, vidjet ću, ako postoji poslovnička mogućnost, naravno da će se to onda dogoditi, ako ne, dobro, dobro. Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 14. sjednice sa 7 novih točaka, to su: 1. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Talijanske Republike o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. 2. Prijedlog zakona o biljnom zdravstvu, 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o tržištu kapitala, 4. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poštanskim uslugama, 5. Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 15. rujna 2018. do 15. srpnja 2019. godine, 6. Izmjene i dopune Poslovnika pučkog pravobranitelja, 7.Prijedlog odluke o nedavanju vjerodostojnog tumačenja članka 29. Zakona o poljoprivrednom zemljištu NN br. 20/18. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem kako sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 14. sjednice. Prije nego što prijeđemo na dnevni red javio se kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Ja bih na početku podržao svoje kolege prosvjetare, profesore, učitelje, nastavnike u njihovom štrajku, a onda bih nakon toga budući da je ta točka dnevnog reda zatražio konzultacije kluba MOST-a. Naime, na 7. kongresu SDA donesena je …
Samo malo, zaustavite se. Dakle, ja još uopće nisam ni krenuo, nisam najavio ni prvu točku dnevnog reda vi ste prekršili Poslovnik. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … ne može, još nisam rekao izvolite sjesti [[Upadica Grmoja: Pa onda ću kad reknete.]] Da, da, dajte se držite reda molim vas. Problem je da jer postoje pravila igre. Ne možete igrati rukom nogomet, dakle postoji točno propisano što se može, molim vas da se toga držite. Gospođe i gospodo zastupnici, dobro jutro. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 14. sjednice s 10 novih točaka, to su: 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona s Konačnim prijedlogom zakona, 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju, s Konačnim prijedlogom Zakona, 1. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o tripartitnim konzultacijama radi promicanja provedbe međunarodnih standarda, 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o provedbi Uredbi EU o prometu drva i proizvodu od drva, 1. Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2018. godini, 1. Izvješće o radu Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2018. 1. Prijedlog odluke o nedavanju vjerodostojnog tumačenja članka 6. stavka 4. Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, 1. Prijedlog zakona o profesionalnoj mirovini, 1. Prijedlog zakona o prijenosu vlasništva nad domovima umirovljenika, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, s Konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem, članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama 1., 2. i 10. predložene dopune? Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući moram uložiti svoje neslaganje sa načinom na koje pravosuđe u Hrvatskoj funkcionira i zato jer je sedmero osumnjičenih za silovanje.
Kolega Pernar, zaustavite se sada. Pitao sam imate li primjedbi na dnevni red, o ovome možete govoriti kada će biti slobodne rasprave za pet minuta vjerojatno. Izvolite kolega Pernar želi li reći nešto oko dnevnog reda?
Gospodine predsjedavajući, ja mislim da o ovom dnevnom redu nema potrebe raspravljati dok se to ne riješi.
Izvolite sjesti, sada će za pet minuta biti slobodne rasprave imat ćete …
Ja gospodine Jandrokoviću neću sjesti jer je stanje u pravosuđu katastrofa.
Kolega Pernar molim vas sjednite. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobivate prvu opomenu sada, izvolite sjesti.
… [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Pernar dobivate drugu opomenu i oduzimam vam pravo govora.
… [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Pernar, još jednom vas opominjem. Izvolite sjesti. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Pernar, evo ja vas molim sada da sjednete, za pet minuta možete ovdje reći sve što god želite u protivnom vi tražite sada da ja pozovem stražu i da vas udalje iz sabornice, to je vaša namjera. Dakle, svi koji ovdje sjede, sva publika koja prati da zna da vi namjerno provocirate kako biste sada bili izneseni tu iz sabornice da onda možete dobiti medijsku pozornost, to je vaša namjera. Vi imate pravo sada nakon što izglasujemo dnevni red u slobodnom govoru govoriti ovome o čemu želite govorite. Dakle, manipulirate na vrlo ružan način pa vas molim da sjednete jer ovdje je 70 ili 80 zastupnika koji isto tako kao i vi se mogu ponašati, a ne ponašaju se jer su pristojni i dobro odgojeni za razliku od vas. Izvolite sjesti. … [[Upadica se ne razumije.]] Sada vam oduzimam riječ za današnji dan. … [[Upadica se ne razumije.]] Sada vam oduzimam riječ i za sutra, dakle ne možete govoriti ni danas ni sutra. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Meni je žalo kolegice i kolege, ja ću sada morati, žao mi je to ali dati stanku od deset minuta, zamoliti stražu da gospodina Pernara izvede iz sabornice i nećete imati pravo govoriti danas i sutra, pa sada dajem stanku i molio bih sada gospodu iz straže. Nastavak je u 9,50 sati. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Kolegice i kolege, ja vas molim da zauzmete svoja mjesta. Kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli završiti proceduru vezano za proširenje dnevnog reda. Dakle postavio sam pitanje prije prekida do kojeg je došlo zbog ponašanja zastupnika Pernara, ima li primjedbi na hitnost postupka kod tri zakona, to su ona pod rednim brojevima 1., 2. i 10.? Ako nema, konstatiram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Kako sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke Prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 14.-te sjednice.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Mislim da hrvatska javnost treba znati da je danas trebala završiti sjednica HS i da zbog derneka Europske pučke stranke nastavljamo još dva tjedna kako bi se stanka prolongirala za, za tjedan kada dolazi Europska pučka stranka i kad je HDZ iznajmio našu sabornicu Europskoj pučkoj stranci, znači cijela RH se prilagođava tome kada će EPP ovdje imati sastanak i kada će naša sabornica biti ustupljena EPP-u. Ja vas molim još jednom da to ne radite, ne privatizirajte funkciju predsjednika HS da bi HDZ napravio dernek sa svojim kompanjonima Berlusconijem, Tajanijem, Orbanom, ovdje u hrvatskoj sabornici, to hrvatski građani ne zaslužuju, ja vas molim da to spriječite. Hvala lijepa. I Vučića naravno…
Kolega Maras…
…prijatelja najboljeg vašeg sam zaboravio. Hvala lijepo.
…kolega Maras, da li vi onda predlažete da HS ne radi sad u ova dva tjedna?
Ne, ja predlažem … [[Govornik se ne razumije]] slijedeći tjedan, a da onda nastavimo raditi cijelo vrijeme, a još vam predlažem … [[Govornik se ne razumije]]
Uvažene dame i gospodo, ja sam prošli tjedan pokušao upozoriti da HDZ nije vratio 24 milijuna kuna koje je preko Fimi medije izvukao iz državnih poduzeća, ja to smatram ozbiljnim problemom…
Kolega Pernar…
…i kad sam ja ukazao na to, tu su mi se smijali HDZ-ovci i umjesto da kažu da vratit ćemo novce su rekli iznesite ga van g. Jandroković, to je vrlo ozbiljan problem.
Ja sad molim da sjednete. Možete sjesti molim vas.
Al g. Jandroković, ja ću rado sjest, ja sam spreman na kompromis, nemojte mislit da sam ja tvrd čovjek, ali pod uvjetom da netko od vas, odgovorna osoba u pravnoj osobi trenutno je to g. Plenković, da čvrsto jamstvo da će tih 24 milijuna kuna bit vraćeni. g. Jandroković…
Molim vas sjednite.
…ja sam pokušao fino s vama razgovarati…
Dobro.
… ja vidim da to ne ide, ja sam vas molio lijepo, kulturno, fino i prošli tjedan sam napravio cirkus ovdje, al vidim da se ništa ne mijenja, vi me uputite na koji način da to zatražim…
Lijepo, sjednite.
…i ako ćete vi prihvatit to, ja ću vas poslušat, nikakav problem.
Ja, evo riješit ćemo sve…
Recite mi na koji fini način ste vi to spremni kao HDZ vratit?
…riješit ćemo sve vaše probleme ako sada sjednete.
Gospodine, al treba riješiti i probleme i ostalih građana, ne samo moje, to je jako bitno. Ako ste spremni stvarno, evo ako date sad dogovor da ćemo riješit problem svih roditelja koje zovu centri za socijalnu skrb radi ne cijepljenja djece, ja sam spreman istog trena sjest, a samo mi dajte garanciju da ćemo riješit taj problem.
Kolega Pernar, molim vas da sjednete.
E ako mi ne date garanciju da ćemo, recite mi da ćemo to riješit, ja istog trena dižem ruke, sjedam na mjesto.
Ja vas molim da sjednete.
g. Jandroković…
Dajem vam sada prvu, prvu opomenu dobivate.
…24 milijuna kuna HDZ je uzeo preko Fimi medije, nabogatili su se…
Kolega Pernar, dobili ste…
…napunili džepove, izvlačili su novce iz tih crnih fondova, a sada taj novac vaša stranka i vaše kolege koji su uzimali iz tih crnih fondova taj novac se smiju ovdje, dobacuju, žamor rade i rugaju se hrvatskom narodu g. Jandrokoviću, vi se smijete, vi se smijete jer je vama to smiješno, al hrvatskom narodu g. Jandroković je to žalosno…
A znate zašto se smijem? Kolega Pernar…
…hrvatski narod je umoran od toga.
Znate zašto se smijem? Nek hrvatski narod zna, zato što su me već izvijestili da ste najavili da ćete danas napraviti…
Točno.
…isti cirkus kao i prije.
Točno, jer vi ne želite riješiti probleme u ovoj zemlji i ne želite vratit 24 milijuna...
Tako da ja, ne želim, dobro sad vam dajem drugu opomenu.
Znači, želite vratit, evo recite otvoreno sad da želite vratit 24 milijuna kuna, ja ću sjest istog trena na mjesto.
Sad ste dobili, dobili ste drugu opomenu.
Recite g. Jandroković, da vratit ćemo 24 milijuna kuna mi iz HDZ-a, ja ću si sjest.
Dobro, sada vam dajem treću opomenu i ne možete govoriti danas cijeli dan.
Gospodine, možete i do sudnjeg dana meni branit da govorim, ali dok vi ne date jamstvo da će 24 milijuna biti vraćeno u hrvatski proračun, ja ne idem nikamo jer vi ste neozbiljna osoba ako, ako tako postupate.
Sada vam dajem opomenu i za idući dan, dakle nećete moć govoriti šestoga. Dobro, a sad ću morati nažalost zamoliti stražu da vas udalji iz sabornice, meni je ponovo žao, ali ja … [[Govornik se ne razumije]] , imate još šansu sjesti, pa vas nećemo onda morati udaljiti.
Gospodine, ja sam reko na kompromise i dogovor sam spreman…
Sada dajem stanku od 10 minuta…
…ali vi očito niste g. Jandroković, za vas je nasilje jedino rješenje…
…dajem stanku od 10 minuta, molio bi evo i na prijedlog kolege Batinića kao što na nogometnim … [[Govornik se ne razumije]]
…ali nećete zataškat istinu g. Jandroković, nećete zataškat istinu.
…one koji istrče goli ne snimaju, pa isto pozivam kamere da ne snimaju ni kolegu Pernara u svojim incidentima…
Eto dame i gospodo, Jandroković je upravo, Jandroković je upravo … [[Govornik se ne razumije]]
…pa za 10 minuta nastavljamo u 12,20. [[STANKA U 12,11 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,19 SATI]] Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče.
Koja je forma obraćanja?
Forma je, forma je ono što ste me pitali, a ja nisam dao odgovor.
Ne vi ste bili završili.
Ne nisam bio završio.
Nego?
Nego ste tražili prijedlog Kluba zastupnika SDP-a i ja vam dajem sada prijedlog. Prijedlog je, umjesto da radimo stanku da bi ovdje bio dernek Europske pučke stranke i najam dvorane koju je HDZ dao, da napravimo odmah aktualno prijepodne slijedeći tjedan, da uopće nemamo stanku. To je prijedlog Kluba zastupnika SDP-a jer imamo previše važnih stvari na dnevnom redu i nemojte privatizirati, još jednom vam kažem poziciju predsjednika Hrvatskog sabora da bi prilagođavali situaciju u Hrvatskoj, ono što se dešava kod naših sugrađana, krizu koju imamo u vladajućoj koaliciji [[Upadica: Dobro kolega Maras, ajde shvatio sam vas.]] i da napravite, znam da ste vi shvatili, ali hrvatski građani moraju još dodatno čuti što mi mislimo. A mi mislimo da vi privatizirate Hrvatsku, Hrvatski sabor i da to ne bi smjeli raditi. Sazovite aktualno prijepodne za slijedeću srijedu kada prosvjetari imaju veliki štrajk Markovom trgu, ja ih pozivam [[Upadica: Kolega Maras molim vas sada sjednite jer ću vam morati dati opomenu.]] sve da se odazovu i hrvatske građane pozivam da se odazovu, da pokažemo [[Upadica: Kolega Maras.]] šta mislimo o HDZ-ovom vladanju Hrvatskom. Hvala vam lijepo.
Molim lijepo. Sad ću vam pojasniti sve da hrvatski građani čuju. Dakle, sastanak Europske pučke stranke događa se u utorak, a u utorak 19. Hrvatski sabor ne bi radio taman da i radi taj tjedan, zato što ne radi utorkom nego srijedom, dobro. Dakle, sastanak tako zbog hrvatske javnosti samo da, zbog, samo malo kolegice i kolege, da hrvatska javnost zna da kolega Maras ne govori istinu, dakle sastanak Europske pučke stranke je u Hrvatskom saboru planiran za utorak, 19. kada nema zasjedanja. To je prva stvar. Druga stvar ovo produženje sjednice ide zbog nekoliko važnih stvari. To je rebalans proračuna, to je proračun, to je set poreznih zakona, Zakon o blagdanima, minimalna plaća, dakle Zakon o minimalnoj plaći i to su razlozi zašto ćemo nastaviti dalje s radom, a kad počnemo sa idućom sjednicom Hrvatskog sabora bit će onda i aktualno prijepodne. Dakle, ono će se sasvim sigurno dogoditi ako vas to brine prije izbora za predsjednicu Republike. Tako da evo sve je to, ja mislim, pa evo ja vodim računa o ravnopravnosti spolova, da. Tako da nemam više što ovaj dodati tome i ja vas molim da to prihvatite, da, dobro. I kolega Vucelić se javlja pa vas molim evo još dvije povrede Poslovnika i onda ćemo nakon toga početi sa radom, glasovanjem.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Povrijedili ste Članak 238. govorili ste da ja ne govorim istinu što nije točno. Kada pogledate dinamiku rada zbog kongresa Europske pučke stranke i zbog stanke koja nastupa 15. 12., sjednica sabora koju ćete sazvati poslije tog tjedna trajat će tri tjedna. To je najkraća sjednica Hrvatskog sabora i odvija se zbog kongresa Europske pučke stranke i derneka koji ste priredili ovdje u hrvatskoj sabornici [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] još jednom vas pozivam [[Upadica: Kolega Maras vrijeme je isteklo pa vas molim da sjednete.]] proračun možemo raspraviti slijedeći tjedan i na novoj sjednici sabora [[Upadica: Kolega Maras, ajde molim vas.]] sazovite je da imamo aktualno prijepodne da porazgovaramo s premijerom oko ovih svih problema. Hvala vam lijepo i smirite se kolege, smirite se malo kolege.
Kolega Maras, dajte molim vas kolegice i kolege smirite se.
Zašto bi ja izašo van?
Kolega Maras dobivate sada opomenu.
Dogovori se ti s Mikulićem tko će izać van i tko će ući unutra, ne.
Kolega Maras dobivate drugu opomenu sada, izvolite sjesti, zato što kršite Poslovnik, izvolite sjesti. Kolega Vucelić izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora povrijedili ste Članak 15. Poslovnika koji kaže da se zastupniku čine dostupnim svi materijali koji se prikupljaju u radnim tijelima sabora, a koji su potrebni za rad i djelovanje zastupnika. Naime, zatražio sam usmeno direktno u vašem uredu te pismeno putem pisarnice odluku o dodjeli sabornice za korištenje treće strane tj. Europskoj pučkoj stranci. Poznato je javnosti da je predsjedništvo sabora dodijelilo tu dvoranu na korištenje, međutim ne i kada, kako, pod kojim uvjetima i na temelju čega [[Upadica: Zahvaljujem kolega Vucelić, vrijeme vam je isteklo.]] nije isteklo, nije još isteklo.
Kolega Vucelić dobivate prvu opomenu.
Želim ovim putem svim kolegama, sve kolege upoznati [[Upadica: Vrijeme je isteklo, izvolite sjesti kolega VUcetić.]] sa činjenicom da u odluci o korištenju dvorane stoji da se dvorana …
Dobivate drugu opomenu. Molim vas da sjednete. Kolega Vucelić više nemate pravo danas govoriti, izvolite sjesti. Pa da, ne, dajte si barem naučite Poslovnik za povredu Poslovnika je 30 sekundi, a ne minutu. Izvolite sjesti, dakle danas više nemate pravo govoriti. Izvolite sjesti sada i da vam ne dajem zabranu govora i još jedan dan. Dobro, u redu.
Gospodine predsjedniče predlažem da se Zakon o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u RH raspravi u redovnoj proceduri. U prijedlogu koji je poslala Vlada piše u zadnjem članku da stupa na snagu 1. siječnja 2020. godine, obzirom da niste prihvatili prijedlog kolege Marasa da imamo novu sjednicu onda ima sasvim dovoljno vremena da na ovoj sjednici raspravimo prvo čitanje a da na sljedećoj sjednici raspravimo konačni prijedlog zakona i pokušamo naći takvo rješenje koje bi u ovom Hrvatskom saboru dobilo najveći mogući broj glasova kako bi ova tema bila apsolvirana za sljedećih 20 godina koliko je trajalo i ovo rješenje. U tom smislu vodeći računa o važnosti ovoga prijedloga zakona, vodeći računa o potrebi rasprave, o dilemama koje i istraživanje javnog mijenja govore oko promjene nekih datuma smatram da bi Hrvatski sabor ako drži do svog digniteta kao predstavnik građana o ovoj temi trebao raspraviti u redovnoj proceduri a sasvim je dovoljno vremena da ona stupi na snagu kada je Vlada predvidjela. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Mi imamo isto tako protivljenje da Prijedlog zakona o izmjenama, oprostite, da Zakon o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u RH ide u hitnu proceduru u prvo i drugo čitanje. Iz jednostavnog razloga što iz prijedloga zakona vidimo da stupa na snagu 1. siječnja. Ovaj saziv Sabora i Vlada zaista se hvale o tome da zakoni idu u dva čitanja. Mi imamo zaista i primjer i to su činjenice prema tome ne treba tu dvojiti da glavnina zakona ide u dva čitanja. Mislimo da i ovaj zakon treba ići u dva čitanja tim više što ste odlučili da je ovo nastavak sjednice još u trajanju od dva tjedna, prema tome to je moguće napraviti, moguće je napraviti prije stupanja na snagu zakona i bilo bi dobro da se kroz dva čitanja to raspravi. Dakle postoje mogućnosti da bude i da imamo jedan zakon kojeg nećemo mijenjati nego da imamo ipak neke zakone koje ćemo ostaviti na snazi da budu u kontinuitetu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Dobro, onda ćemo ova dva zakona znači pod brojevima 7. i 9. oni idu u hitni postupak, a glasovati ćemo o tome da Prijedlog zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u RH s konačnim prijedlogom zakona bude i usvojen po hitnom postupku. Dakle tko je za hitni postupak. Molim vas da glasujemo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za 1 suzdržan i 31 protiv donesena odluka da se i taj zakon raspravi po hitnom postupku. Kako sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 14.-te sjednice. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Sve vas najljepše pozdravljam. Molio bih vas da zauzmete svoja mjesta da možemo započeti s radom. Javlja se kolega Grmoja, samo sekundu vas molim. Obavijest za potpredsjednike Hrvatskog sabora i predsjednike kluba zastupnika Hrvatskog sabora da će se sjednica predsjedništva održati danas 30 minuta nakon završetka plenarne sjednice Hrvatskog sabora u dvorani Ante Starčevića. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani predsjedniče. Upravo sam mislio oko ove najave koju ste sada obznanili javnosti. Mi kao zastupnici saznajemo iz medija da ste se ipak povukli, da se sabornica neće dati Europskoj pučkoj stranci.
Kolega Grmoja oprostite, samo malo, temeljem čega vi sada govorite po kojoj osnovi.
Govorim temeljem toga da ste dali jednu najavu, a da mi kao saborski zastupnici tražili smo da odlučimo o tome hoće li se sabornica iznajmiti, da je kolega Bulj dao zaključak da se odbije zaključak predsjedništva, a već ih medija saznajemo kakva će odluka biti. Ja samo mogu reći da smo obranili dignitet ovog Visokog doma.
Kolega Grmoja, ja vas molim da si sjednete. Dakle, to nije tema o kojoj mi danas glasujemo … /Govornici govore u isto vrijeme./ … i o nekim drugim točkama tako da vas molim ne zloupotrebljavate Poslovnik. Krećemo sa glasovanjem. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo uvaženi prisjedniče.
Recite koji oblik intervencije je ovo?
… /Govornici govore u isto vrijeme./ … dnevni red zaključak.
Molim vas sjednite. Idemo s glasovanjem, to je današnji zadatak i to je najvažnije jer donosimo neke važne akte za RH. Prvo Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2019. godinu i projekcije za 2020. i 2021. godinu uz prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna za 2019. godinu.
Uvažene dame i gospodo. Ja već tjednim pokušavam dobiti odgovor na pitanje ali još uvijek nisam dobio i evo ja pitam danas opet.
Kolegice i kolege, kolega Penar ja vas molim da sjednete. Mi sada glasujemo. Dakle kasnije će biti slobodni govor kada završi glasovanje. Dakle ja ću morati kolega Pernar, vi želite ponovno kroz onu proceduru svu vjerojatno proći, vi tako skrećete pozornost na sebe. Ok je razumijem vas, imate pravo. Ali ovdje je jako puno zastupnika, gotovo svi i ja moram štititi i njihovu poziciju u odnosu na vas, vi ste sami i radite incidente. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, ja vas sada molim lijepo da sjednete. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vam sada izričem opomenu. Sada vam izričem opomenu s oduzimanjem riječi. Sada vam izričem opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Molim vas da sjednete, ajde nemojte da vas moraju nositi, stvarno vas molim.
Sljedeći klub zastupnika onaj je SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo ja ću govoriti o temi iz svoje županije a to je vodovod na otoku Kapriju. Naime, kao što smo upoznati ovih dana, mještani otoka Kaprije u Šibensko-kninskoj županiji dobili su astronomske račune za cijene vode i oni su stigli u iznosu od 900 pa do čak 18 tisuća kuna. Po tome ispada da je kubik vode preko 100 kuna za mještane, tj. otočane našeg naselja u Šibensko-kninskoj županiji. Iz vodovoda i odvodnje Šibenik su odgovorili da je to jednostavno tako i da svi stanovnici hrvatskih otoka imaju pravo na 45 kubika vode besplatno a nakon toga da se sve to naplaćuje. Međutim, sve to dalje, kažem kreće se u iznosu od 900 pa do 18 ili 19 tisuća kuna, koliko su dobili vlasnici pojedinih ugostiteljskih objekata na samom otoku. Zakon o otocima koji je stupio na snagu prvim danom 2019. godine je bio nešto drugačije zamišljen nego ovo kako se danas i na koji način kažnjavaju pa usudio bih se reći kažnjavaju mještani koji žive na šibenskim otocima, konkretno mjesto Kaprije i otoka prije, međutim to ne garantira da će i ostali otoci ne samo u Šibensko-kninskoj županiji nego i puno šire doći do slične situacije s obzirom da im se naplaćuje cijena prijevoza koja u konkretnim slučajevima iznosi i preko 10 tisuća kuna. Mislim ako smo se zalagali a ova Vlada se zalagala za Zakon o otocima onda s druge strane to ne može i ne smije ostati mrtvo slovo na papiru nego se te odredbe, tog zakona trebaju provoditi u djelo na najbolji mogući način da se osigura mještanima i stanovnicima otoka Kaprija i sličnih otoka na Jadranu da imaju cijenu vode kao osnovno pravo na život, pogotovo na otoku kao i mi koji živimo na kopnu ili na otocima koji su spojeni mostom ili sličnom vezom. Dakle, pozivam s ovog mjesta i grad Šibenik i vodovod i odvodnju d.o. Šibenik, ali svakako i ministra Pavića kao ministra regionalnog razvoja koji treba skrbiti o svim krajevima RH podjednako a pogotovo o hrvatskim otocima citirajući odredbe Zakona o otocima da se uhvati u koštac s tim problemom jer uistinu govorimo o jednom velikom problemu a taj problem će se reflektirati na način da će ti ljudi jednostavno se iseljavati i napuštati šibenske otoke. Nažalost, nemamo puno takvih ljudi, ti otoci ne mogu samo živjeti u periodu od 1.6. do 30 rujna, kasnije ih staviti pod ključ, pod žicu i reći, ne to vaše mjesto, taj vaš otok će služiti za godišnji odmor ljudima s kontinenta i iz inozemstva a ostatak godine vi jednostavno na svom otoku ne možete živjeti. Pravo na vodu, pravo na vodovod je osnovno ljudsko pravo, kažem ova Vlada ga je još provukla kroz Zakon o otocima prije godinu dana koji je stupio početkom ove godine na snagu i da bi danas tim ljudima na takav način bilo jedno neugodno, neugodno iznenađenje. Ja znam da se radi o maloj populaciji ljudi koji tamo žive, međutim, kažem to je nedopustivo i smatram da Vlada RH treba po tom pitanju napraviti nešto a pogotovo u suradnji sa gradom Šibenikom s obzirom da taj naveden otok i ostali šibenski otoci u više od 90% slučajeva administrativno pripadaju gradu Šibeniku. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Time smo završili iznošenje stajališta klubova. I kao što sam rekao, određujem stanku do 15,30 tada ćemo nastaviti. STANKA U 14,26 SATI
Prelazimo sada na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. U ime kluba SDP-a govoriti će gospođa Sabina Glasovac.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, proteklog ponedjeljka počela je nova školska godina, za većinu školaraca i njihovih roditelja dan koji vjerojatno nikoga ne ostavlja ravnodušnim, puno je to uzbuđenja, roditelji su se bavili kupovanjem bilježnica, svega onog što je potrebno za novu školsku godinu. Međutim, jedan dio roditelja u RH proveo je prvi dan škole u velikoj tuzi. Govorim o roditeljima djece s teškoćama u razvoju. Dakle, odlukom Ministarstva znanosti i obrazovanja negdje oko 200 djece u hrvatskim školama i oko 600 djece u specijaliziranim ustanovama u tzv. Centrima za odgoj i obrazovanje počelo je novu školsku godinu bez njihovih pomoćnika u nastavi koji su s njima radili sve ove godine. Moram upozoriti s ove govornice na ovaj problem, ministrica se prethodnih nekoliko dana često očitovala o ovom problemu ponavljajući stalno istu priču, a ta priča je da je ove godine odobreno 4000 zahtjeva za pomoćnicima u nastavi djeci s teškoćama, što je čak 1000 više od prošle godine, čak 3000 više od u odnosu na prije 5.g., međutim, to nije nikakav argument. Zašto to nije nikakav argument? Zato što je logično i to nije samo trend u RH, nego u cijeloj EU da se broj djece sa zdravstvenim teškoćama i broj djece s teškoćama u razvoju povećava. On u gotovo svim zemljama EU u ovom trenutku iznosi negdje između 10 i 12%. S druge strane, hvala Bogu da RH može odobriti sve više i više zahtjeva za pomoćnicima u nastavi koje djeca s teškoćama ima jer smo od prije 2.g. ulaskom RH u EU, a nakon toga i ispunjavanjem određenih zahtjeva u programiranju za korištenje fondova uspjeli osim onih sredstava koja su se izdvajala od igara na sreću, pa i sredstava koje su pojedine jedinice i regionalne samouprave izdvajale za financiranje pomoćnika, osigurali puno više sredstava i omogućili da skoro svako dijete kojemu je to potrebno dobije adekvatnu pomoć. Međutim, ono što se dogodilo ove godine je naprosto nevjerojatno. Bojim se da problem leži u novom rigoroznom Pravilniku o pomoćnicima u nastavi. Ministrica u svojim obraćanjima javnosti daje naslutiti da neka djeca koja su imala pomoćnike u nastavi ih zapravo ovih prethodnih godina nisu ni trebala odnosno nisu zaslužila. To je pristup koji je krivi. Zašto? Zato što odluku o tome da će neko dijete dobiti pomoćnika u nastavi, nije donio roditelj tog djeteta, donijela su posebna stručna povjerenstva pri Uredima državne uprave, ona su procijenila teškoće svakog djeteta, program po kome dijete treba pohađati školu i na neki način dalo preporuku da je djetetu potreban pomoćnik u nastavi, a onda je ministarstvo osnovalo svoje povjerenstvo i poništilo dio tih rješenja, a i jedni i drugi bi trebali u normalnoj državi raditi po istom pravilniku. Tu nešto ne štima i tu nema logike. Međutim, odmaknimo se mi od toga tko je ovdje pogriješio, čak i ako želimo uvesti rigoroznije kriterije za dodjeljivanje pomoćnika u nastavi djeci s teškoćama u razvoju, onda se to ne radi kada je dijete u 5., 6., 7. ili 8. razredu osnovne škole, nakon što je 4, 5, 3 ili 6.g. radilo s tim pomoćnikom, ostvarilo određeni napredak, ako želimo primjenjivati rigoroznije kriterije onda to radite na početku školovanja, onda dobro promotrite okolnosti pri ulasku djece u sustav. Na ovakav način radi se nepravda. Ja molim, još jednom apeliram na premijera da zaista razmotre ove odbijenice, da vrate pomoćnike u nastavi djeci s teškoćama jer kao što je rekla jedna šokirana majka i potpuno je tu u pravu, pa svi imaju neke pomoćnike, ministar ima nekoliko pomoćnika, pročelnici u županijama i gradovima imaju pomoćnika, jedino dijete s teškoćama koje ga treba ne može imati svog pomoćnika, potpuno je u pravu.
Hvala lijepa.
Idemo sada na Klub zastupnika SDP-a. Poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege zastupnici svjesni smo da nažalost iz Hrvatske svake godine odlaze deseci tisuća ljudi u mandatu ove Vlade u protekle 3 godine ta brojka se nažalost popela već preko 150.000 naših sugrađana koji su otišli iz RH djelomično i zbog toga što u Hrvatskoj ne osjećaju pravdu i ne osjećaju mogućnost da mogu svojim radom ovdje ostvariti svoje ambicije, zaraditi za svoje obitelji, imati dostojanstven život jer država odnosno Vlada RH ne razmišlja o tome kako da stimulira ljude da se zapošljavaju, nego upravo suprotno primjerima zapošljavanja u javnoj upravi, velikih poreznih opterećenja, destimulira ljude da rade odnosno guši njihovu poduzetničku aktivnost. Ovih dana smo svjedoci u javnosti jednoj nevjerojatnoj stvari, a to je da se povela kampanja uvjeren sam od strane Vlade RH da se obrtnike paušalce prikaže ljudima koji nešto muljaju, koji plaćaju premalo poreza, koji pokušavaju na neki način dobiti više nego šta im pripada bez obzira što se radi o ljudima koji vrijedno doprinose hrvatskom gospodarstvu i bez obzira što je to jedan model koji treba promovirati u RH, a to je da uz što manje birokracije, uz što manje troškova možete zarađivati, možete raditi svoj posao i možete prehranjivati svoje obitelji. O čemu se radi? Radi se o obliku gdje obrtnik koji se prijavi i koji može obavljati neku slobodnu djelatnost, znači dopušteno je zagotovo sve djelatnosti, može imati prihoda najviše do 300.000,00 kn godišnje i onda ulazi u paušalno oporezivanje odnosno plaća paušalno porez svaka 3. mjeseca. Ne mora imati kompliciranu papirologiju, ne mora imati računovođu i relativno je jednostavno poslovati na taj način. Taj model smo promovirali 2014.g. kada se, dok sam bio ministar poduzetništva i obrta, kada se povećao iznos za ulazak u sustav PDV-a na 230.000,00 kn i na taj način su počeli ljudi i prepoznali su mogućnost da ukoliko imaju prihode manje tada od 230, a danas od 300.000,00 kn da mogu odabrati ovu djelatnost i da mogu pristojno živjeti i pristojno zarađivati od tog posla, a da ne moraju imati veliku papirologiju i da ne moraju biti pretjerano opterećeni poreznim davanjima kao što je to u nekim drugim oblicima poslovanja. I onda naravno kada su ljudi to prepoznali, u ovom trenutku se skoro 40 000 naših obrtnika bavi tom vrstom obrta odnosno poslovanja. Vlada RH je očito odlučila ih nagaziti i onemogućiti da nastave raditi posao kao što su radili do sad. Ovdje govorim da se moramo tome najodlučnije suprotstaviti, da moramo razmišljati koje industrije su najviše uzele, ja bi rekao maha u paušalnom obrtu, i na koji način ljudi rade i kako doprinose hrvatskom gospodarstvu. Ja mislim da Vlada RH umjesto dodatnog oporezivanja koje je očito sada na dnevnom redu, treba razmišljat kako da stimulira ljude da sa što manje tereta pokušaju obavljati svoje djelatnosti. I zato govorim ovdje sa ove saborske govornice da SDP poručuje Vladi RH da makne prste sa paušalnih obrta, da puste ljude da rade kako ti ljudi ne bi otišli iz RH i da ukoliko netko zarađuje do 300.000,00 kn kao mali obrtnik godišnje, to nije nikakva ogromna lova na koju bi se Vlada RH odnosno Andrej Plenković ili ministar gospodarstva i obrta trebali baciti i onemogućiti ljude da nastave radit svoj posao. Rađe nađite način na koji ćete omogućiti drugima da plaćaju manje, gdje ćete stimulirati ljude da se zapošljavaju i da plaće mogu biti veće, da se smanje porezi kao što je SDP predložio za srednje visoke plaće, nego šta prijetite paušalistima obrtnicima da ćete ih jače oporezovati. Sa te strane, evo to je naša poruka i ja tražim od Vlade RH da se jednostavno taj pritisak makne i da ljudi mogu nastaviti raditi posao kao što su radili do sada. Hvala lijepo.
Slijedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Toliko ste puta kolegice Glavak spomenuli tugu u vašem obraćanju da ste me podsjetili na Vesnu Zmijanac i njenu pjesmu Kraljica tuge. Pustite vi naše osjećaje i našu tugu, mi nismo tužni ni u kom slučaju. Prvo nismo tužni što će Hrvatska dobiti potpredsjednicu Europske komisije, dapače radosni smo zbog toga. Nismo tužni niti zbog toga što Hrvatska ima uspjeh u primanju u Schengen, na tome je radila i naša vlada. I nismo generalno tužni. Što se tiče imovinske kartice gospodina Mimice ona je bila javna 2013. godine do kada je bio potpredsjednik vlade RH i zadnju je, i zadnju je ispričavam se, i zadnju je ovoga pokazao kad je išao u Europsku komisiju, ali ako Vlada prihvati amandman Kluba SDP-a na Zakon o sprječavanju sukoba interesa gospodin Mimica će morati pokazati imovinsku karticu Povjerenstvu za sukob interesa na kraju svog mandata. Dakle, evo imate priliku slijedeći petak, ako se skupite, glasanjem za naš amandman vidjeti javno imovinsku karticu g. Mimice i imate priliku dati gđi. Šuici pravo da i ona objavi svoju imovinsku karticu i da onda prestanu te priče, te priče za nju. Dakle, što se tiče gđe. Šuice, jasno je da ste baš vi najzainteresiraniji da ona postane povjerenica u Europskoj komisiji jer ćete umjesto nje ući u Europski parlament i ja se radujem tome iz dva razloga. Prvo, HDZ će izgubiti jednu dosta jaku retoričku, retorički potkovanu i vrijednu zastupnicu u HS, a drugo, RH će dobiti potpredsjednicu Europske komisije koja će proći sve testove, sve filtere u Europskom parlamentu i onda će ovo što propituje, kako ste rekli GONG i ovo što propituju oni koji imaju razloga da to propituju, koji ne optužuju, samo propituju, a to je zadatak svih, pa bi to bilo dobro i kolege iz HDZ-a, oni će imati priliku da, da odgovori na pitanja koja su aktualna. Kao što vidite mi smo vrlo, vrlo pažljivo, vrlo precizno i vrlo argumentirano propitivali rad bivših članova Vlade kojoj je, čini mi se, na čelu g. Plenković, samo u krajnjim, u krajnjom slučaju smo upućivali zahtjeve za opoziv i zamislite sva 4 koja smo mi uputili je predsjednik vaše Vlade poslušao. Prema tome, na vašem mjestu bi bio nešto oprezniji kada nekritički i bez argumenata branite nekoga jer tako su branili i Tolušića i Marića i Gabrijelu Žalac i Kuščevića, pa su oni bivši. Ne morate vi branit gđu. Šuicu, ona je dovoljno odgovorna, dovoljna iskusna da se sama brani i da se obrani ako se može obranit, a valjda može. Jer znate kad, kad bude, ako se dogodi kao sa ovom četvoricom, onda neće vam baš bit drago što ste branili, a niste trebali, al to je sad ovaj druga stvar. Nekoliko riječi o tzv. trbuhozborcima, dakle GONG nije nikakav trbuhozborac, za trbuhozborca se kaže kada netko govori nešto što vi ne govorite, a kad netko govori ono što mi govorimo, onda to nije trbuhozborac, onda su to pitanja koja se legitimno postavljaju. Vidio sam da je danas kolega Beljak priznao da su oni trbuhozborci HSS-a, ja vjerujem da će još, da će još mnoge političke stranke u RH koji imaju želju postavljati ovakva pitanja, priznati za trbuhozborce. Također nije baš naj, nije baš najsvrsishodnije od strane HDZ-a da jednu organizaciju diskreditira zato šta je jedan njen bivši član postao dužnosnik SDP-a, jer znate, može se onda napraviti paralela. Evo recimo vaš glasnogovornik HDZ-a je bio i glasnogovornik HRT-a, pa bi se moglo reći da je HRT produžena ruka HDZ-a po tom. A i onaj prethodni g. Jabuka je isto bio u HRT-u, to bi znači bili produžena ruka i noga, recimo to, recimo to tako. Nakon toga predsjednik Hrvatskog nogometnog saveza je bio zastupnik HDZ-a u HS, to je produžena druga noga. Direktor Hrvatske obrtničke komore čini mi se da je bio vaš kandidat za župana u krapinsko-zagorskoj županiji, pa kada tako nabrajate institucije gdje su bili bivši koji su sad u SDP-u onda je to otprilike 1 na 5 se može ili 1 na 10, pa evo onda možemo nastaviti nakon toga nabrajati institucije. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika je, u čemu je povrijeđen Poslovnik molim?
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Mislim da se i kolega Bulj slaže sa mnom da je povrijeđen Poslovnik, 238., ja moram priznati da mi nije poznat opus navedene gđe. koja se zove Vesna Zmijanac, ako kolega Bauk to prati, u redu. Meni tu ništa ne fali kolega Bauk, a drago mi je što žalite za mojim odlaskom, ali jednako tako s obzirom da ste bolovali u cijelom svom obraćanju zbog svega ovoga što sam iznijela, očito da boli tamo gdje najviše boli.
To naravno nije povreda Poslovnika i ajmo prestat sa tim kršenjima povrede, institucije povrede Poslovnika, molim vas. Kolega Bauk, ajde.
Vi ste rekli da nije.
Molim vas, reko sam da je to, nije kršenje Poslovnika, prema tome, dobro dajte kad inzistirate.
Pa nećete dobit kad nije ona dobila.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče.
Kolega Beljak, ja vodim sjednicu, a nećete mi vi dobacivat šta da radim.
Nisam vama dobacio, nego njemu.
Ne možete ni njemu ako ste iole pristojni. Izvolite kolega Bauk.
Da, dakle, što se tiče opusa navedene gospođe zasigurno vam je poznat onaj stih „lako ćeš ti bez tebe, al kako ću ja bez tebe“, jel da vam je poznato. Dakle, niste rekli baš točno, poznat vam je opus i ja se svakako nadam da se vi niste, da se vi niste uvrijedili na to šta sam spomenuo tu pjesmu, ako niste zahvaljujem i ja prihvaćam sve sankcije koje mi date zbog ovoga.
Nemojte molim vas sa povredama Poslovnika … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] je, je, je kolegica je navela, kolega Bauk nije, ja sam svjestan toga i benevolentno mu neću dat opomenu ni jednom, ni drugom. Dobro, ja vam, ja vam ovaj put neću dati, ali molim ubuduće da to, da ne zlorabite instituciju povrede Poslovnika jer ću sad stvarno počet davat onda opomene, molim vas, ajmo, ajmo se držati. Izvolite kolega Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ja znam da ću dobiti opomenu i unaprijed zahvaljujem na tome, no međutim, nemate iste kriterije, preuzeli ste vođenje sjednice ovdje, kolega Maras je digao povredu Poslovnika i odmah ste mu izrekli opomenu. Kada je vaša zastupnica iz HDZ-a evidentno kršila, nije dokazala kršenje Poslovnika, niste joj dali opomenu. Molim vas da se držite jer vi ste ovdje predsjedavajući svima nama i svi smo ovdje jednaki ispred vas i molim vas da na taj način vodite sjednice, a ne da selektivno dijelite oporbi opomene, a vladajućima ne. Hvala.
Ja nisam znao da je kolega Bauk prešao u vladajuće, ali ovaj možda je, nisam, nisam, nisam s time upoznat, pa isto nisam dao opomenu, al vama dajem opomenu jer ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika.
Hvala lijepo.
Sljedeći klub je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani naši sugrađani. Svi znamo da je u Hrvatskoj nažalost pravosuđe i povjerenje u hrvatsko pravosuđe na dnu, da je dno dna kako bi rekao i ono šta hrvatski građani od pravosuđa mogu očekivati nije da kažnjava one koje bi trebao i da to radi brzo. Tu smo se u puno situacija tome osvjedočili, da spominjem i bivšeg premijera i određene druge dužnosnike HDZ-a koji čekaju desetljećima svoje presude, ali ovo što se desilo proteklih nekoliko tjedana je još jedna nova razina do koje nas HDZ može dovesti, a kada je pravosuđe u pitanju. Imamo situaciju i slučaj Turudić i posrtaj uglednog suca, Hrvatskoj uglednog suca koji je u situaciji gdje je napravio jedan prekršaj u prometu, ušao u konflikt i sukob sa činjenicama sa druge strane policijom i sa određenim službama koje su bile postupale u cijelom postupku. Znači gospodin Turudić govori da nije bježao od policije, policija govori drugačije odnosno on govori da mu je policija bila na samom repu njegovog vozila, policija govori suprotno. Pošta i on govori da poštar nije mogao ući u njegov ulaz da mu uruči pošiljku, vidjeli smo, novinaru su uspjeli ući u njegov ulaz. I što se sada dešava, umjesto kao u svakoj normalnoj državi, a sudac shvati svoju odgovornost i da shvati da je nanio štetu ugledu suda ili sudačkoj dužnosti, da ponudi svoju funkciju odnosno mandat na raspolaganje, on to odbija učiniti i to možemo na neki način i shvatiti, ima ljudi koji ne shvaćaju svoju odgovornost, ali da iza njega automatizmom staje i vladajuća stranka preko ministra Bošnjakovića i Vrhovni sud preko predsjednika Vrhovnog suda koji je jučer izjavio da nije bilo nikakve potrebe za stegovnim postupkom protiv g. Turudića, gotovo je pa nevjerojatno. Ali, građani moraju znati da je to isti milje, da je to isti krug ljudi i da jednostavno jedni štite druge. G. Turudić i g. Sesa… Ja bih vas molio da malo smirite potpredsjedniče kolege i kolegice koji su došli na glasanje u 10,30 [[Upadica: Naravno.]] i sad se ne mogu strpiti da završimo još ovo izlaganje da na miru mogu reći ono što sam zamislio, možete li ih utišati?
Naravno, molim vas, kolegice i kolege, molim vas, dajte se umirite da kolega Gordan Maras može u miru reći ono što želi reći i ja ću mu produžiti i vrijeme zbog toga što je prekinut u svom govoru. Molim vas dajte se smirite, sjednite na svoja mjesta i prekinimo razgovor. Molim vas. Izvolite kolega Maras.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče, vaši apeli nisu baš urodili plodom, ali ja ću se potruditi završiti. Znači moramo znati da je g. Turudić i g. Sesa da su produkt HDZ-a i HDZ-ovog pravosuđa. Ova dvojica su bili kandidati za predsjednika Vrhovnog suda, predsjednice gđe. Kolinde Grabar Kitarović. Danas kada bude objavljivala kandidaturu, neka kaže i neka odgovori hrvatskoj javnosti, što je kao predsjednica učinila da hrvatski suci budu primjer da poštuju hrvatske zakone i da ne ignoriraju hrvatske sudove. Da li je to učinila time da je predložila g. Sesu i g. Turudića u svakoj mogućoj situaciji, naravno da nije. G. Sesa je inače vidimo, vrlo dobar poznanik u najmanju ruku s jednim bjeguncem u susjednu državu koji nije znao objasniti svoj odnos sa Zdravkom Mamićem, postaje osoba koja kao čelnik hrvatskog suda, Vrhovnog suda pokazuje hrvatskim građanima da hrvatski suci su zaštićeni i da nisu u jednakoj poziciji kao oni, da mogu ignorirati sud, da mogu ignorirati policiju na način da prilikom toga što presretač ih upori odmah ne staju i ne zaustavljaju vozilo, u biti da su jedna posebna kategorija ljudi. Nažalost, sve dok se takva situacija u Hrvatskoj bude odvijala, hrvatski građani neće imati povjerenje u hrvatsko pravosuđe i hrvatski građani neće vjerovati hrvatskom pravosuđu. Svi smo svjesni da iza toga stoji HDZ. Ukoliko ne stoji neka ministar Bošnjaković pokrene stegovni postupak i [[Upadica: Hvala vam.]] ispita što se dogodilo [[Upadica: Hvala kolega Maras.]] u tom cijelom slučaju i da li sudac Turudić [[Upadica: Hvala vam.]] nije postupio na način na koji bi hrvatski suci ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Maras, hvala vam lijepa. .../Upadica: ... [[Govornik se ne čuje.]] /... je je, produženo vam je već bilo vrijeme. Izvolite na mjesto. Je, je, ali je produženo, štopano je vrijeme, izvolite [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] Molim. Molio bih kolegice i kolege da uđu u dvoranu i zauzmu svoja mjesta kako bismo mogli kroz koju minutu početi glasovati. Poštovane kolegice i kolege, prije nego što krenemo sa glasovanjem, samo bih vas molio da pozdravimo svi zajedno učenike i učenice Silkeborg gimnazije iz Danske, dobrodošli u Hrvatski sabor. …/Pljesak.
Ali prije otvaranja tzv. rasprave krećemo sa iznašanjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Željko Jovanović. Izvolite kolega Jovanović.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Imali smo danas priliku prisustvovati prosvjedu medicinskih sestara i tehničara ovdje na Markovom trgu. Moram reći da Klub zastupnika SDP-a daje punu podršku medicinskim sestrama i tehničarima koji su danas prosvjedovali na Markovom trgu. Svima je jasno da je stanje u zdravstvu loše, plaće za većinu zdravstvenih radnika su premale zbog čega masovno napuštaju zemlju. Stoga je nevjerojatno da Vlada ne može naći novac za ključni sektor na kojem počiva ne samo hrvatsko društvo nego cijeli svijet. SDP-ov plan uz zahtjeve sindikata i plaće medicinskih sestara osigurava da odmah kumulativno plaće porastu između 12 i 13%. Znači novaca za povećanje plaće ima samo nema političke volje od strane vladajućih. Zbog toga još jednom ponavljam, mi u SDP-u apsolutno podržavamo današnji prosvjed i nadamo se da će medicinske sestre i tehničari uspjeti izboriti svoja prava. Neki od njenih zahtjeva, tih zahtjeva koje smo imali priliku čuti, svi koji su bili na trgu danas, dakle prvo o čemu govore sestre, to je problem odlaska sestara iz Hrvatske. Prosjek godina zaposlenih sestara sve je veći i nerijetko od pružatelja postaju korisnici zdravstvenih usluga. 12.000 sestara nedostaje trenutačno u RH. Uvjeti rada za nače sestre su katastrofalni, ovog trenutka kada bi se medicinske sestre i tehničari pridržavali zakonskih propisa cijeli sustav hrvatskog zdravstva bi stao. Zato što medicinske sestre i tehničari krše zakon da bi spašavali ljudske živote. Npr. po jednom odjelu imate 1 sestru, 1 sestru na 15 pacijenata, teško pokretnih pacijenata, ako s nekim teško pokretnim pacijentom treba otići na neki pregled odjel ostaje bez sestara, time se krši zakon. Krivo obračunavanje prekovremenih sati, dakle jedna medicinska sestra koja radi noću 10 sati, njoj se obračuna to po satnici kao da je bila u jutarnjoj smjeni. Ta ista medicinska sestra kada završi svoju noćnu smjenu trebala bi biti slobodna, nažalost ne može biti slobodna jer nema tko raditi i time se krši zakon. Liječnici su npr. zbog krivog obračuna prekovremenih sati hrvatskog zdravstva ovog trenutka treba osigurati 3 milijarde kuna da bi isplatilo krivo obračunate plaće liječnika, a taj iznos za sestre je još veći. Sestre moraju obavljati poslove koje uopće nisu u njihovim kompetencijama, sad ne govorim o poslovima koje rade jer su završile fakultete pa mogu negdje zamijeniti i liječnika, nego govorim o poslovima gdje moraju same prati krevete, gdje moraju razvoziti pacijente po odjelima, jer to ne rade spremačice, jer nema nosača bolesnika. To je sustav kakav trenutačno imamo u zdravstvu. Prema tome, hrvatsko zdravstvo nikada nije raspolagalo sa više novaca, međutim istovremeno veće nezadovoljstvo u sustavu zdravstva nije bilo, kako zaposlenih u sustavu zdravstva, medicinskih sredstava, liječnika i ostalog zdravstvenog osoblja, ali istovremeno i korisnika zdravstvenih usluga jer su liste čekanja nikada duže. Vidjeli smo da su i dugovi nikad veći. Pa se pitamo što ministar zdravstva čini da bi spriječio bankrot i kolaps sustava zdravstva. Nevjerojatno je kolegice i kolege, ali on ne čini ništa. On zaista na čini ništa. Niti jedan njegov potez ne ide u smjeru rješavanja fiskalno neodrživog sustava zdravstva, kadrovskih problema u sustavu zdravstva, odlaska sestara i liječnika iz Hrvatske. On se bavi gradnjom bolnica, naravno super je što Rijeka dobiva novu bolnicu, super što će se graditi bolnica u Splitu, super je što se završava bolnica u Puli, međutim taj njegov građevinski biznis čini mi se da ima i neke druge razloge osim osiguravanja boljih uvjeta u sustavu zdravstva. Stoga, još jednom završavajući ovu raspravu u ime Kluba SDP-a, naš, naša apsolutna podrška medicinskim sestrama i tehničarima koji su danas prosvjedovali na Markovom trgu i tražimo od premijera Plenkovića da pod hitno učini ono što je u njegovim ovlastima, da osigura da zdravstvo u Hrvatskoj pod teretom dugova, pod teretom kadrovskih problema u potpunosti ne kolabira jer to više neće biti odgovornost ministra Kujundžića nego odgovornost Andreja Plenkovića, Bandićevim žetončića i svih ostalih iz HDZ-a koji podržavaju ovu Vladu.
Hvala.
Budući da smo završili sa svim točkama dnevnog reda predviđenih za današnji dan, preći ćemo na iznošenje stajališta temeljem čl. 249. a Poslovnika. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite kolegice.
Hvala vam g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Vidjeli smo u prethodnih nekoliko dana i mjeseci kako premijer Andrej Plenković voli i želi biti ponekad iznad zakon, konkretno Zakona o sprječavanju sukoba interesa kada opetovano odbija predati dokumente o putovanju njegovog izaslanstva u Helsinki. Hoće li u tome premijer uspjeti ili neće, pokazat će vrijeme. Međutim u ovom trenutku u Hrvatskoj definitivno postoji čovjek koji je iznad zakona, koji je iznad Ustava RH i koji je iznad odluka Ustavnog suda RH. Nad time se zgražaju pravni stručnjaci, nad time se zgraža ministarstvo, nad time se zgraža sindikat u znanosti i visokom obrazovanju ali čini se da nitko tu ništa ne može. Radi se naime o jednom presedanu …
Ispričavam se kolegice, samo malo. Kolege iz HDZ-a. Ja bi vas lijepo molio nemojte ometati kolegicu dok raspravlja, iziđite van iz sabornice i razgovarajte, hvala lijepo. Izvolite, kolegice.
Hvala vam lijepo. Čitam ovih dana u medijima o jednom nevjerojatnom presedanu, naime prorektoru Sveučilišta u zagrebu, prof. Anti Čoviću, produžen je radni odnos i nakon završene 70-te godine života. Naime, Hrvatski studiji su sa prof. Čovićem početkom nove akademske godine, dakle prije nekoliko dana, sklopili novi ugovor o radu kao da u međuvremenu nije navršio 70-tu godinu života. Štoviše, isti taj g. prorektor je na istoj ustanovi prošli tjedan izabran za povjerenika odnosno prodekana za znanost iako je nositelj samo jednog, jedinog kolegija i to izbornog a ima još i asistenta koji mu drži nastavu. To je valjda jedinstveni slučaj u svijetu da će netko sa takvim angažmanom obavljati dvije i to međusobno nespojive funkcije na istom sveučilištu, bit će prodekan za znanost te ujedno prorektor sam sebi. Ranije je g. Čović bio zaposlen na Filozofskom fakultetu koji mu je produljio radni odnos do navršene 70-te godine života. Nešto ranije, prof. Čović i to kao druga najmoćnija osoba Sveučilišta u Zagrebu, jednostavno je preselio svoje radno mjesto na Hrvatske studije. U medijima se također moglo pročitati da je protiv istog profesora prošle godine na njegovom matičnom fakultetu vođen etički postupak i predloženo oduzimanje njegovog znanstvenog znanja no to je druga tema iako nije nevažna u ovom slučaju. Ima još takvih preseljenja sa Filozofskog fakulteta u Zagrebu na Hrvatske studije, nakon što su im kao profesorima na Filozofskom fakultetom već jednom produljivani radni odnosi izvan granice za odlazak u mirovinu, ima takvih preseljenja i sa Sveučilišta u Splitu na Hrvatske studije, ima takvih preseljenja i sa Prirodoslovno-matematičkog fakulteta u Zagrebu na Hrvatske studije u Zagrebu no o tome nekom drugom prilikom. Ono što mene kao saborski zastupnicu zanima i što bi nas sve kao saborske zastupnike trebalo zanimati koji donosimo zakone, kako je moguće da jedan čovjek, da jedna institucija te iste zakone krši i da mu u tome ne mogu ništa, ni resorno ministarstvo, ni odluke Ustavnog suda, ni sindikat, nitko ništa. Nitko ništa. Je li to autonomija sveučilišta ili je to anarhija u državi vođena od strane sveučilišta? Mi moramo kao zastupnici i poštujemo autonomiju sveučilišta koje je Ustavom zagarantirana kategorija, ali ne možemo tolerirati da netko krši zakone koje smo mi donijeli u ovom Hrvatskom saboru, za sve moraju vrijediti ista pravila. I onda se pitamo zašto nam mladi znanstvenici odlaze, zašto mladi ljude odlaze? Zato što nema prostora, vidimo što se radi, kojim se sve makinacijama da bi se zaobišao zakon odnosno kršenje zakona, pokušava osobama koje su navršile 70 g., produljiti radni odnos unatoč činjenici da je dvojbeno temeljem odluke Ustavnog suda i mišljenja koja proizlaze iz toga ministra Šustara, da osoba nakon što navrši 70 g., a zatečena je u trajnom zvanju do 30. srpnja 2013. g., moraju istekom akademske godine oni koji su navršili 70 g., otići u mirovinu. To je rekao Ustavni sud, to je rekao ministar Šustar, jedino se toga ne pridržava Sveučilište u Zagrebu i to ne vrijedi za g. Čovića.
Zahvaljujem kolegici.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a. Poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem, ispričavam se, zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, zamislite na trenutak jednu, u stvari ne baš tako hipotetsku situaciju. Jednu situaciju koja je odjednom u zadnjih par dana postala izuzetno realna, a to je situacija u kojoj ste vi poduzetnik, koji primate voditelja izbornog stožera HDZ-ove kandidatkinje za predsjednicu republike za Grad Zagreb i na tom razgovoru voditelj izbornog stožera gospođe Kolinde Grabar Kitarović upita vas želite li uplatiti donaciju za predsjednicu republike, a onda kada vi odgovorite da to ne želite učiniti, taj voditelj izbornog stožera HDZ-ove kandidatkinje reći će vam, a želite li onda inspekciju u slijedećih nekoliko dana. I sada u normalnoj državi svi bi se čudom čudili zbog čega je to moguće. U normalnoj državi, ali u Hrvatskoj pod HDZ-ovom vlašću ne. A zašto? Zato što je HDZ gospodina Mikulića, glavnog državnog inspektora RH imenovao za voditelja izbornog stožera Predsjednice RH za Grad Zagreb. Poštovane kolegice i kolege, pitam vas, a vjerujem da svi znamo odgovor, je li to normalno, je li to u redu i krši li se time minimum demokratske pristojnosti. Jer posao glavnog državnog inspektora nije voditi izborne stožere za bilo koga. Posao glavnog državnog inspektora je biti na čelu Državnog inspektorata, Državnog inspektorata koji se bavi inspekcijskim poslovima u području trgovine, u području rada, u području ugostiteljstva, rudarstva, građevine, Državnog inspektorata koji bi se trebao baviti nadzorom provođenja zakona, stručnim poslovima, ne političkim poslovima, stručnim poslovima koji su izuzetni bitni za uređeno funkcioniranje bilokoje normalne i modrene države ali ponovit ću, bilokoje moderne i uređene države a očito ne i države pod HDZ-ovom vlašću jer u državi pod HDZ-ovom vlašću, glavni državni inspektor ima druge poslove, druge zadatke a to je kao na početku ovog izlaganja. Doći kod potencijalnog donatora, poduzetnika, ponuditi mu da uplati donaciju HDZ-ovoj kandidatkinji a kada poduzetnik to odbije, ucijeniti ga i prijetiti mu inspekcijom. Poštovane kolegice i kolege, kad ste ponovno uvodili objedinjeni inspektorat, govorili smo vam da to nije u redu. A vi ste se kleli u depolitizaciju državne uprave. Nakon toga ste imenovali Mikulića, prvo za glavnog državnog inspektora a onda za voditelja izbornog stožera. To me doista ne treba nikakav dodatni komentar. Hvala vam lijepa.
I sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, prva je gđa. Romana Jerković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Već duže vrijeme kao oporba pokušavamo ukazati na velike probleme u sustavu zdravstva, financijski on je bankrotirao ali to je samo vrh sante leda. Nema plana, nema vizije, nema strateškog promišljanja ni mudrog upravljanja iz čega proizlaze problemi o kojima bih mogla pričati puno duže od ovih 5 minuta koliko imam na raspolaganju. Bit će prilike vjerojatno drugi tjedan. U svakom slučaju posljedice koje proizlaze iz ovakvog stanja, osjećaju i pacijenti i liječnici i medicinske sestre i medicinski tehničari. Reklo bi se da je ministar preživi rekonstrukciju Vlade ali je pitanje da li ova Vlada može preživjeti aktualnog ministra Kujundžića. Ja ću se sada dotaknuti jedne apsurdne situacije u zdravstvu za koju je ministar direktno odgovoran, radi se o slijedećem. U Hrvatskoj smo imali tri screeninga ili preventivna programa, tri vrste probira. To su bili probir raka dojka, probir raka debeloga crijeva i probir raka vrata maternice. Dakle, nisam sigurna da je u javnosti osviješten problem da treći probir a to je probir raka vrata maternice stopiran od 2016. g. i postavljam pitanje ministru Kujundžiću zbog čega? Zbog čega ministre kada je taj program dao rezultate? I to jako dobre rezultate. Rak vrata maternice je još uvijek izuzetno važan i veliki javno-zdravstveni problem, on pogađa mlađe žene, on pogađa radno i reprodukcijski sposobne žene, zaklinjemo se u demografske, u populacijske mjere, ali ukidamo ovako važan program probira i nikom ništa. Samo da podsjetim da je nacionalni program ranog otkrivanja usvojen na sjednici Vlade još 2010.g., a da je Ministarstvo zdravlja ga pokrenulo u studenom 2012.g., dakle trebalo bi biti nevažno, potpuno nevažno tko je tada bio na čelu Vlade, važno je da je primjena tog programa dala rezultate, važno je da je RH tijekom provođenja ovog programa probira, dakle od studenog 2012. do studenog 2015. smanjila incidenciju raka vrata maternice za 18,2%. 2015.g. broj oboljelih je prvi puta bio ispod 300, iznosio je 280, ali nekome se očigledno nije sviđalo što je taj program započeo SDP, pa je početkom 2016.g. nacionalni program ukinut, broj oboljelih skočio je na 319 na 100 000, znači i 280 oboljelih 2015.g., a 319 2016.g., dakle možemo reći da su brojke brutalno točne i sugestivne. Do sada niti jedna država na svijetu nije ukinula započeti nacionalni program, a da stvar bude bolja, RH se još uvijek nalazi na popisu zemalja koje imaju nacionalni probir, koga mi to lažemo, ovo je stvarno nedopustiva sramota. Mora nam biti jasno da države sa kvalitetnim probirom imaju manju incidenciju i manju smrtnost od ove bolesti, Engleska je npr. s ovim programom započela 1988.g. i u 8.g. provođenja programa su sa 15,6 oboljelih na 100 000 pali na 10,3 oboljelih na 100 000, dakle trebalo im je 8.g., ali nisu posustajali. Slovenija je 2000.g. imala 20,7 oboljelih na 100 000, ali su danas na brojci ispod 10 oboljelih na 100 000. Dakle, kada su jednom prilikom pitali ministra Kujundžića, pa dobro ministre zbog čega je probir zaustavljen, rekao je bio je loš odaziv i umjesto da se ministar zapita zbog čega je bio loš odaziv i što možemo učiniti da se odaziv poveća, kako da se javnost senzibilizira, kako doprijeti do žena, kako im objasniti da je to važno za njihovo zdravlje, objasniti im da je rak vrata maternice jedna od najpreventabilnijih bolesti koje postoje i da zapravo danas u 21. stoljeću nijedna žena ne bi smjela umrijeti od te opake bolesti i on kaže odaziv je loš i stavi ruke u džepove, to je najlakše, ali s druge strane doista i nedopustivo. U Francuskoj su također imali ovaj problem lošeg odaziva, nisu posustajali i nije ni trebalo, a ministrova argumentacija i razlozi za ukidanje su doista suludi, bojim se i pomisliti što bi se moglo dogoditi sa probirom za rak dojke obzirom da je rak dojke od 2012.g. do 2016. u porastu. Rado bih postavila pitanje ministru sada što kani učiniti, ali mislim da to nema nikakvoga smisla, stoga ću doista [[Upadica: Hvala, vrijeme]] s ovog mjesta uputiti vapaj premijeru da nešto poduzme i vrati probir u RH. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama.
U ime Kluba zastupnika SDP-a iznošenje stajališta, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege evo na kraju ovotjedne rasprave dvije su aktualne teme koje ovdje moramo istaknuti. Jedna koja je aktualna od jučer, a to je štrajk naših učitelja, učiteljica, znači obrazovnog sustava osnovnih i srednjih škola kojem dajemo potpunu podršku u njihovim zahtjevima odnosno u tome da se izbore za ono na što imaju pravo s obzirom na i situaciju u RH i na potplaćenost učitelja i učiteljica koji godinama već rade posao koji se adekvatno ne honorira. U ovom trenutku nakon nekoliko godina, uzastopnih godina gospodarskog rasta znači izlaska iz recesije i još jednom ću reći povećanih prihoda proračunskih u odnosu na 2015. godinu su oni veći 30 milijardi kuna, govoriti o tome da nije moguće naći 400 miliona kuna da bi se ta nepravda otklonila mislim da nije jednostavno korektno. Znači puna podrška i kao roditelj i kao političar i kao građanin RH, neka izdrže do kraja, a premijer Plenković koji ne shvaća razliku i nije mu jasno i na kraju je natjerao u štrajk učitelje i učiteljice zbog navodno 2% odnosno 130 kuna na jednoj učiteljskoj plaći, je čovjek koji ne može prihvatiti realnosti i koji ne shvaća uopće državu i trenutak u kojem živi. A da to ne shvaća pokazalo se i danas sa situacijom gdje je po ne znam koji put Povjerenstvo za sukob interesa se bavilo premijerom Plenkovićem. I danas zaključilo da je Plenković povrijedio načela transparentnog postupanja. Znači premijer Plenković misli da je on jedini mjerodavan da procijeni šta je u ovoj zemlji ispravno, a šta je krivo i da jedini ima pravo moralizirati svima, a svoje postupke ne gleda. Znači sa te strane nevjerojatno je da premijer Plenković prilikom imenovanja svoga kuma koji je karijerni diplomat i tamo je u tom sustavu tko zna od kada i ne spori nitko to tom gospodinu da je već bio veleposlanik pa i za vrijeme dok je bila vlada Zorana Milanovića, ali kada si u poziciji premijera, a kuma trebaš imenovati na neku dužnost onda je dužnost da, tvoja, da o tome obavijestiš javnost i ukoliko si u nedoumici da li si u sukobu interesa jer moraš prema kumu se vjerojatno premijer Plenković ne odnosi kao prema nekome kog je tog trena sreo negdje na ulici, znači ima subjektivan osjećaj i prema tome mora obavijestiti javnost i mora zatražiti za svoje nedoumice mišljenje od Povjerenstva za sukob interesa. I umjesto da to napravi, on to naravno nije napravio, povjerenstvo se opet njime bavilo i pokazalo u biti koji on odnos ima prema, prema institucijama koje bi trebale određene standarde napraviti u RH i njegova ignorancija i njegovi postupci govore više od 1000 riječi. Znači sa te strane, mislim da je već postalo kako bi rekao, toliko uobičajeno govoriti o sukobu interesa i korupciji koja se dešava u okviru Vlade gospodina Andreja Plenkovića da to već na neki način građani očekuju pod normalno. Znači imat će ponovo za nekoliko tjedana neki drugi slučaj koji će opet ići iz slučaja u slučaj i dokazati onaj okvir koji smo postavili prije nekoliko mjeseci na aktualnom satu u Hrvatskom saboru da je ovo najkorumpiranija vlada koju je Hrvatska imala od svoje samostalnosti. Bez ikakve dvojbe, a to nisu krivi opozicionari, to nije krivo, to nisu krivi hrvatski građani, to su krivi oni koji su taj okvir postavili, žetončići i članovi vladajuće većine koji su na kraju omogućili da se Vlada HDZ-a i premijer Plenković ponašaju na taj način. Malo je sada zbilja ovako malo neobično ovdje govorit jer nikad nisam doduše ni do sada govorio ispred dva zastupnika, znači to je novi negativni rekord i nadam se, nadam se, aha pardon tri i nadam se da neću ga postaviti sa dva i jedan i nula u budućnosti ponovo. Evo, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. S ovime smo iscrpili sve rasprave s današnjim dan. Nastavljamo s radom u srijedu 16. listopada u 9 i 30 sati, sa dopunom dnevnog reda, zatim ćemo ići sa iznošenjem stajališta klubova, a nakon toga će biti godišnje izvješće Vlade RH. Hvala lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 13,08 SATI.
Sljedeći klub zastupnika je SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Evo danas želimo istupiti pred hrvatskim građanima i javnosti i upozoriti na određen trendove u našem društvu i na ono šta upozoravamo gotovo svaki dan, ali mislimo da se jednostavno ne smijemo umoriti niti prestati, a radi se o tome da Hrvatska i sa ovim rješenjima koje smo jučer čuli odlazi u potpuno krivom smjeru. Znači vidimo prijedlog premijera Plenkovića koje nakon blokade partnera HNS-a i gospode iz kluba gradonačelnika Bandića odlučio povući PR-ovski potez i podignuti plaće ili dati prijedlog da se podignu plaće svima naravno ne 6% kao što je on rekao nego kada se to sve skupa iznivelira u jednoj godini 4%, ali poslao je krivu poruku cijelom društvu. Znači SDP u saborskoj proceduri ima prijedlog po kojem bi plaće zaposlenih u Hrvatskoj, bez obzira da li radili u javnom ili privatnom sektoru bile porezno rasterećene, znači svima. Znači dajte porezno rasterećenje svima, a ne samo njima. I to je ono na čemu treba graditi naše društvo i konačno neki dogovor u društvu da se jednostavno državni aparat, birokracija smanjuje, bude efikasnija i da teret financiranja ne bude isključivo na onom jednom malom dijelu ljudi koji odnosno manjem dijelu ljudi koji danas imaju dojam da moraju iz svojih plaća financirati sve. Znači premijer Plenković šalje potpuno krivu poruku, on se obraća samo jednom dijelu društva, a mi danas u Hrvatskoj trebamo konsenzus svih. Znači, zato je prijedlog koji smo mi dali i koji ide za time da se porezno rasterete svi građani RH koji primaju plaće i da se osobni odbitak poveća sa 3.800 ne na 4.000 kao što je to rekao gospodin Plenković, nego na 5.000 kuna, donio bi prihode u proračunu koji bi bili nešto preko 2 milijarde kuna manji, ali bi omogućili svim zaposlenim u RH plaće veće od 400 do 500 kuna i manje porezna opterećenja na plaće. Znači i u javnom sektoru i u privatnom sektoru. S time da to nema nikakve veze sa ovo što je on napravio, sa plaćama i statusom prosvjetara zbog toga što je on ovdje išao na niveliranje, na tjeranje sve u isti koš i na neki način nije napravio nikakve razlike između teške situacije u obrazovanju i svih onih ostalih koji rade u javnim službama objektivno koja bi mogla biti jednim dijelom i efikasnija nego što je to danas. I sa te strane, i sa te strane taj koncept koji HDZ konstantno gura, pokušavajući određene interesne krugove zadovoljiti sa javnim novcem, ne bi li dobio glasove na izborima je kriv i vuče nas u potpuno krivom smjeru. Hrvatska je nažalost talac ne samo korupcije, mada je korupcija ogroman problem, imamo sada najkorumpiraniju vladu to je čak i egzaktno, empirijski moguće dokazati, s obzirom da ni jedan vlada nije promijenila toliko ministra od početka mandata, nego i vladu koja je odlučila 2020. posvetiti tome da kupi naklonost birača za slijedeće izbore kako bi 4 godine ponovo mogli razno razni ministri poput Kušćevića u nekoj novoj HDZ-ovoj vladi raditi ono što su radili proteklih 4 godine. I zato evo, mislim da je vrlo jasna poruka koju želimo poslati hrvatskim građanima da se to treba promijeniti, da više nema spasa za Plenkovićevu vladu, Plenkovićeva vlada je izgubila sav politički integritet, izgubila je svu političku snagu i jedino kako se to može riješiti je novom vladom koja će dobiti mandat da radi određene promjene u našem društvu. I tu se ne slažem sa oni defetističkim izjavama koje se danas mogu čitati po medijima da bi SDP napravio isto šta i Planković, ne, SDP ne bi napravio isto šta i Plenković vezano uz plaće koje su sada na ovaj način predložene o povećanju za slijedeću godinu. SDP bi napravio to da rastereti plaće svim zaposlenima u RH i omogući onima u privatnom sektoru da isplate veće plaće i da imaju manje troškove poslovanja. Znači, Hrvatska mora konačno shvatiti da svi moraju imati jednaku šansu da ne smiju neki biti u povlaštenijem položaju [[Upadica: Hvala.]] u odnosu na one druge s obzirom da od početka '90. nosimo jednu tu takvu traumu koja, koju je HDZ već tada počeo nametati i raditi duboke podjele i nepravde u RH koji jednostavno jednom moraju stati. Hvala vam lijepo.
Hvala kolega Maras, malo ste pretjerali, 20 sekundi, jel. I zadnje će biti Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče i poštovane četvorice, četvero kolega i peti kolega Pernar koji ste ostali u sabornici, ja bi htio u ovom izlaganju, iznošenju stajališta u ime kluba nešto reći o najvećoj aferi Milanovićeve Vlade. Sasvim sigurno pogađate, radi se o tuš kabini u uredu tadašnjeg ministra zaštite okoliša i prirode. To je bila jako ozbiljno popraćena afera, medijski dosta uočljiva, politički dosta iskorištena od strane tadašnje opozicije HDZ-a, bili smo u stvari u opasnosti da se šator ispred Ministarstva branitelja ne premjesti pred Zagreb Tower, razmišljali smo o tome na koji će način nova vlast se odnositi prema tom slučaju. Naime, bilo je za očekivati da će se Ministarstvo zaštite okoliša odmah nakon promjene vlasti iseliti iz tog prostora, to se nije dogodilo, bilo je za očekivati da će nakon isteka ugovora nova vlast tražiti nove prostore za Ministarstvo zaštite okoliša i to se nije dogodilo, ali nismo se mogli ni u snu nadati da će ministar obnoviti novi ugovor za te iste prostore bez da se ijednom riječju osvrne na ono što je bilo 2014. ili da se barem ispriča tadašnjem ministru na sve ono što mu je njegova stranka priređivala neopravdano po tom pitanju. Da se podsjetimo još jednom, čak je i glavni državni revizor napravio nešto što inače ne bi trebao raditi, dakle izložio se ulasku u dnevnu politički međustranačku utakmicu kada je ritualno 2015. otišao Predsjednici Republike da joj preda izvješće o nalazu revizije a gdje je ona tada izrazila zabrinutost zbog preseljenja Ministarstva zaštite okoliša. Jako veliku zabrinutost je izrazila, čak je pozvala institucije da nešto naprave, valjda kad institucije nisu napravile, onda narod treba napraviti. Predsjednica Republike inače se nije baš proslavila po pitanju preseljenja jer je obećala da će se preseliti u Visoku sa Pantovčaka pa to nije napravila. Možda iz istih razloga što smo dobili objašnjenje Ministarstva zaštite okoliša i energetike, zbog stresa. Tako da priča o tom preseljenju i produljenju ugovora u Zagreb Tower za Ministarstvo zaštite okoliša pod uvjetima koji je nešto lošije nego što su bili 2014. g. je dovoljno velika priča o transparentnosti, priča o medijima, priča o političkom sustavu, priča o politiziranju, priča o populizmu i niti jedna tuš kabina ne može oprati one koji su tada u tom sudjelovali zbog čega su zbog takve stvari izvrgli linču tadašnjeg ministra. Ono što se dogodilo 5 g. kasnije, pokazuje da kriteriji koji su vrijedili barem u propitivanju za ministra zaštite okoliša Zmajlovića, ne vrijede za druge, oni kriteriji koji se nameću SDP-u ne vrijede za HDZ i to nam je drago, mi ćemo uvijek željeti imati veće kriterije o transparentnosti nego što ima HDZ koliko god nepravednih udaraca za to primili. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. S time smo iscrpili iznošenje stajališta klubova i ja bih završio današnju sjednicu. Kolega Bauk je zaboravio da sam ja tu, nije bilo, bilo je 6 ljudi ali sad nas je već manje. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] U svakom slučaju, evo ga, mi ćemo nastaviti sa radom u srijedu, 23. listopada u 9 i 30sati i prva točka bit će Prijedlog Zakona o biljnom zdravstvu, prvo čitanje, P.Z.E. 759. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14,02 SATI
Gospodin Bauk će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a iznosit će stajalište.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Danas je deseti dan štrajka učitelja. Da se podsjetimo, osnovni zahtjev je bio povećanje koeficijenata složenosti poslova za 6% kako bi se smanjila razlika u plaćama između učitelja i ostatka zaposlenih u javnom sektoru jer su učitelji u odnosu na druge zaposlene u javnom sektoru i obzirom na stručnu spremu i za slične poslove izvan tog sektora potplaćeni. U osnovi, radilo se o zahtjevu čiji je financijski učinak bio između 350 i 400 milijuna kuna. Prije početka štrajka i na samom početku štrajka slušali smo prijeteće poruke koalicijskih partnera HNS-a i Milana Bandića, prijetnje su se svodile na to da se neće glasati za proračun ili čak ni za jedan prijedlog Vlade ako se ne povećaju plaće učiteljima. Suočen s pobunom od strane koalicijskih partnera kao nikad do sada počelo se naklapati i o mogućim prijevremenim izborima. Predsjednik Vlade prošlu srijedu došao je u Sabor podnijeti godišnje izvješće i najavio povećanje plaća svim zaposlenima u državnoj službi i javnim službama za dva plus, dva plus, dva što je u prosjeku 4% u sljedećoj godini, teško ukupno milijardu i 200 milijuna kuna. Predsjednik Vlade je znao reći da ne pristaje na nikakve ucjene, suočen je bio sa političkim problemima, suočen je naravno i sa štrajkom učitelja i odlučio se povući potez da bi svoj povrijeđeni ego zbog svega toga malo ublažio koji je u konačnici imao učinak od milijardu i 200 milijuna kuna. Na taj način lijevom je rukom pomazio koalicijske partnere, a desnom rukom opalio šamarčinu učiteljima i jasno im rekao ima, ali ne dam. Taj prijedlog je bio i imao je četiri osnovna cilja. Prvo, dati odstupnicu koalicijskim partnerima da glasaju za proračun i ostanu u Vladi. Drugo, objava rata učiteljima i njihovim sindikatima. Treće, pokušaj okretanja javnosti protiv učitelja i njihovih sindikata i četvrto, pokušaj stvaranja razdora između učitelja i ostalih zaposlenih u javnom sektoru. Ipak pokušaj otvaranja javnosti protiv učitelja nije uspio, štrajk potpuno ili uglavnom podržava 73%, a ne podržava 17% građana prema jučerašnjoj anketi koju je objavio HRT. Na pitanje građanima tko bi trebao dobiti veće plaće u javnom sektoru, oni su relativno jasno rekli. 90% medicinske sestre i tehničari, 72% nastavnici i učitelji, 64% socijalni radnici, 63% policajci i 60% vojnici. Na dnu te liste su zaposleni u državnoj službi 13% i suci 9%. Čini mi se da nisu pitali za zastupnike i ministre, bilo bi vjerojatno i ispod toga. Što imamo dakle sada? Štrajk traje, a u štrajk kreću i zaposleni na fakultetima. Obećanje teško 1,2 milijarde kuna čime se smanjuje prostor za korekciju koeficijenata. Najava angažmana stranih konzultanata oko revizije koeficijenata koje se naravno neće dogoditi sljedeće godine jer bi to značilo nekome smanjenje plaće, a na to se Vlada neće odlučiti. I naravno reviziju koeficijenata generalnu koja se neće dogoditi. Da rezimiramo, povrijeđeni premijer ego vrijedi milijardu i 200 milijuna kuna, a zahtjev učitelja je negdje 350 do 400 milijuna kuna. Rješenje je da premijer svoj povrijeđeni ego smanji za 30% što je negdje 400 milijuna kuna i da poveća koeficijente učiteljima za 6%. Hvala.
Hvala i vama. Prije nego što dajem riječ g. Marasu, pozdravit ću u ime osobno i svih vas, svih prisutnih, učenice i učenike Srednje škole Biograd na Moru, pozdravimo ih pljeskom i hvala što ste s nama. [[Pljesak.]] G. Maras će iznositi stajalište kluba SDP-a.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, evo danas smo se javili da istaknemo nekoliko stvari koje su aktualne odnosno koje su problematične jer pokazuju problem koji se u Hrvatskoj ne rješava. Prva stvar je aktualna i radi se o štrajku u osnovnim i srednjim školama, sigurno će učenici koji su nas danas evo ovdje u Saboru posjetili a dolaze iz Zadarske županije, rado čuti vjerojatno informaciju da sutra nema škole u Zadarskoj županiji ali veći problem je od toga to što nema konkretnog razgovora između Vlade i učitelja i sindikata u srednjim i osnovnim školama a vidimo sada i u visokom školstvu, znači ne postoji uopće nikakva komunikacija niti naznaka da će se taj problem riješiti. Vrlo jasna poruka koju šaljemo ovdje a koju je premijer Plenković mislio da je poslao i riješio sa totalnom nerazumljivim povećanjem svima osnovice plaća a na kraju da ostaje isti problem i dalje a problem je zbog kojeg se sindikati bune i stanje u osnovnim i srednjim školama i koeficijenti odnosno status profesora odnosno učitelja i učiteljica i to premijer Plenković ili ne vidi ili ne želi riješiti. Znači činjenica je da su naši učitelji i učiteljice i profesori i profesorice potplaćeni i jučer kada sam razgovarao sa svojim učiteljicama i učiteljima odnosno moje djece jer moje dijete ide jedno u 3., drugo u 4. razred, nevjerojatan mi je zazvučao podatak da učitelj nakon skoro 35 godina radnog staža sa, znači na poslu učitelja u razredima 1 do 4 je dobio, odnosno zadnju plaću je dobio 6.000 kuna. I to je ono što naš premijer ne razumije, da ljudi koji se cijeli život trude, bave poslom koji omogućuje da naša djeca budu bolji ljudi zaslužuju veće plaće, da nije riješio problem time što će povećat plaće i onima koji to ne zaslužuju. Pogledajte što misle naši građani. Podršku učiteljima odnosno zaposlenim u osnovnim i srednjim školama daju preko 60% naših sugrađana, a s druge strane onaj kojima premijer Plenković želi dignuti plaću, radi se o zaposlenima koje je on uhljebio u zadnjih nekoliko godina u ministarstvima, njima bi plaću podiglo svega 10% ljudi. U dok god to premijer Plenković ne shvati imat ćemo problem imat ćemo štrajk i ovdje mogu reći da SDP i na kraju krajeva SDP-ov predsjednički kandidat snažno podržava učitelje i učiteljice i očekujemo od svih koji su na javnim dužnostima ili pretendiraju biti na javnim dužnostima da isto naprave. Sa te strane očekujemo da se o tom problemu izjasni i aktualna predsjednica Republike koja je u svojim govorima načelno uvijek bila za, ali očito sada ne može jel bi na taj način išla direktno protiv HDZ-a odnosno protiv premijera Plenkovića. Znači to je jedna stvar. Druga stvar je nevjerojatna rasprava jučer u Hrvatskom saboru koju mi je žao da nije vidlo više naših sugrađana o stanju u sudskoj vlasti odnosno u sudskom, na sudovima i u pravosuđu gdje gospodin Sessa nije odgovarao, nije odgovorio gotovo niti na jedno pitanje odnosno od samog početka rasprave javio se svega jednom da bi prokomentirao sve ono što smo mi ovdje govorili, a govorili smo skoro 4 – 5 sati. I problem je koji hrvatski građani moraju vidjeti da stanje u pravosuđu se može promijeniti jedino novim resetom odnosno sa novim pristupom cijeloj problematici jer ukoliko se to ne napravi imat ćemo situacije kao što imamo sada. To se ne može napraviti sa aktualnim vodstvom i Vrhovnog suda i svim ovim sucima koji upravljaju poput Turudića koji ignoriraju institucije naše zemlje i ponašaju se kao da su dovoljni sami sebi. Nažalost predsjednica RH snažno stoji iza gospodina Sesse i Turudića i s obzirom da je to direktna ovlast predsjednika RH jučer je predsjednički kandidat SDP-a najavio kakvog želi neovisnog predsjednika Vrhovnog suda i kakvo pravosuđe želi. Jednako za sve gdje će svi dobiti [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] pravdu kakvu zaslužuju. Hvala lijepa.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Kao i svaki puta na početku tjedna kada je u pitanju plenarna sjednica, imamo raspravu klubova i nezavisnih zastupnika. Prvi je danas na redu Kluba zastupnika SDP-a i poštovani kolega Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, vrijeme je da se danas zapitamo u kakvoj to Hrvatskoj danas živimo. Kako danas žive građani naše zemlje. Živimo u zemlji u kojoj puno ljudi radi za male plaće, mnogi rade i za svoj rad ne primaju plaću, a veliki je broj onih koji od svog rada ne mogu živjeti život dostojan čovjeka. Živimo u zemlju u kojoj preko milijun ljudi živi na rubu siromaštva, a više od pola tog broja su umirovljenici, koji su radili cijeli život da danas ne mogu živjeti normalno od svoje mirovine, da danas nemaju za malo bolji obrok, za topli kaput ili cipele. Da danas nemaju za režije i nemaju novaca za lijekove i adekvatnu kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Živimo u zemlji gdje je zdravstvo zbog brojnih afera pred potpunim kolapsom, dugovi rastu, liste čekanja su sve duže, a liječnici i medicinske sestre odlaze raditi u inozemstvo. Iz naše zemlje u mandatu ove Vlade pobjeglo glavom bez obzira preko 150 tisuća radno sposobnih ljudi. Posljedice toga ćemo na tržištu rada još dugo osjećati. Hrvatsku danas izjeda korupcija. Hrvatska je zemlja u kojoj je pola Vlada ovo ljeto moralo otići zbog sumnje na korupciju. U Hrvatskoj s jedne strane nikad više kriminala i korupcije, a s druge strane DORH spava. Kao da ne postoji. Živimo u zemlji u kojoj građani nemaju povjerenja u institucije, više nemaju povjerenja u DORH, pravosuđe, predsjednicu države, u Vladu. Razočarani su i osjećaju nepravdu na svakom koraku jer zakonu u ovoj zemlji nisu jednaki za sve. Moćnici i korumpirani političari godinama izbjegavaju ruku pravde, a najveću nepravdu osjećaju građani kada vide da kriminalci, silovatelji i nasilnici šeću na slobodi i tada se s pravom boje za svoju djecu. Živimo u zemlji u kojoj se Vlada ruga učiteljima. Na takav način pokazuje koliko im je zapravo stalo do budućnosti naše djece i do zemlje. Kažu, nema novaca za učitelje. A bilo ih je za povećanje plaća predsjedniku Vlade i predsjedniku HS-a i to za 4 tisuće kuna mjesečno. Bilo je novca i za one s najvećim primanjima. One koji imaju plaću veću od 18 tisuća kuna, a kažu, nema za učitelje. I ovo što je predsjednik Vlade rekao prije neki dan tu u Saboru je laž. Lagao je sindikate i učitelje kada je rekao da bi plaće trebale rasti 6% i to po modelu 2+2+2. Lagao je i prije toga kada je tvrdio da novaca nema, a onda je odjednom, pazi čuda, u izbornoj godini rekao da će plaće, rasti svima. Očito je da novaca ima, pogotovo ako gospodarstvo raste, ako turizam raste, kao što to tvrdi Vlada. Ako se smanjuje deficit i ako je Vlada ubrala 3 milijarde kuna više od PDV-a. Pravo je pitanje zašto onda ne žele sa sindikatima pregovore privesti kraju. S druge strane, ministrica Divjak i njen šef Vrdoljak glume da im je stalo do učitelja i povećanja plaća. Stalno nešto predlažu, ali ih predsjednik Vlade ne čuje, ne vidi, ignorira ih i zapravo im je poslao poruku da su im nebitni. Računa na njih jedino kad mu kod glasanja u Saboru treba njihova ruka kako bi imao većinu. Da je HNS-u iskreno stalo do učitelja, išli bi do kraja i pod cijenu pada ove Vlade. A predsjednik Vlade toliko strahuje za svoju fotelju, da se na vlasti održava političkom korupcijom, odnosno kupovanjem zastupnika u Saboru. Zbog toga ovaj saziv Sabora više ne predstavlja volju građana, građani nisu glasali za ovo. I u ovoj nemoralnoj koaliciji, nema suglasja oko ničega osim oko vlastitog interesa i bolesne želje za ostankom na vlasti i toliko ste sve upropastili da Hrvatskoj treba novi početak. Hrvatskoj treba red i povjerenje. Ja i dalje vjerujem da je Hrvatska zemlja koja ima veliki potencijal i šansu za uspjeh, ali samo ako ju vode ljudi koji će joj služiti, a ne oni koji će se od nje bogatiti i oni koji ju pljačkaju. Hrvatska se mora promijeniti. Hrvatska može i mora bolje i zato vas pozivam da prekinete ovu agoniju, da raspišete prijevremene izbore i građanima omogućite da izaberu bolju Hrvatsku.
Sljedeća je kolegica Sabina Glasovac, izvolite kolegice.
Hvala g. potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Danas je 16.-ti dan kako negdje oko 70 tisuća zaposlenika u hrvatskim osnovnim i srednjim školama štrajka. Štrajka zbog toga što smatra opravdano da zaslužuje mrvicu dostojanstva, mrvicu pažnje i malo veće vrednovanje svoga rada u trenutku kada je Hrvatskoj krenulo bolje, u trenutku kada iz Vlade svakodnevno slušamo da nam je proračun u suficitu, da smo izvukli Hrvatsku iz krize, da novaca u proračunu ima. A da novaca u proračunu govori i činjenica da su u proteklih godinu dana povećani što koeficijenti, što osnovice, što dodaci u trima sektorima a to su Ministarstvo vanjskih poslova, sustav socijalne skrbi i zdravstvo. I naravno da nitko normalan u ovoj državi nema ništa protiv toga da se u Hrvatskoj kada novaca ima rad cijeni i rad plati i da ne treba postojati veći prioritet od vrednovanja i plaćanja rada. Jer rad je to što pokreće državu, rad je taj koji može državu jedini izvući iz krize i rad je taj na kraju krajeva koji puni državni proračun. Ali po kojim kriterijima Vlada RH dijeli novce? Po kojim kriterijima ne želi sjesti niti za stol sa predstavnicima sindikata koji zastupaju negdje oko 70 tisuća zaposlenih u osnovnim i srednjim školama nego ih se javno ponižava, pravi ludima, obmanjuje javnost na način da im se dalo ono što su tražili, potpuno ignorira i na jedan brutalan način im se govori da oni ovoj državi nisu važni i da nisu na listi prioriteta. Jedino gore od bahatosti i arogantnosti premijera Plenkovića prema zaposlenicima u osnovnim i srednjim školama je lažljivi HNS. Lažljivi HNS koji je mjesec dana igrao igrokaz da je na strani sindikata. Prije samo 14 dana HNS-ovih izjava, HNS-ovih 6 saborskih zastupnika neće glasati za proračun za iduću godinu ako se koeficijenti za oko 70 tisuća djelatnika u školama ne povećaju za 6% što su tražili i sindikati. Prije samo 14 dana su to rekli. Šta rade danas? Nakon sjednice Vlade, nakon što su digli ruku za proračun u kome nema povećanja za zaposlene u osnovnim i srednjim školama od 6% šta rade danas? Glasaju i dio su vladajuće većine. Zašto? Zato jer su lažljivi, zato jer su samo na ovaj način ucjenjivali Vladu da bi zadovoljili neke svoje partikularne interese, zato što ih nije briga za zaposlene u osnovnim i srednjim školama. Zato što su ih evo spremni prodati za 50 kuna i zato što, dobro je rekao sindikat Preporod što jedna stranka čiji je rejting u javnosti 2%. Naravno da će pristati na nešto što je 2%. Mogu se sramiti. Znači poanta ove vladajuće koalicije je trgovina, trgovina i samo trgovina. Briga za obrazovanje nije na listi prioriteta Vlade Andreja Plenkovića a još manje razlog za ulazak u trgovačku koaliciju i njihovog mlađahnog koalicijskog partnera HNS-a. Imaju pravo sindikati kada danas ne pristaju odstupiti od svojih zahtjeva, kada nastavljaju štrajk, štrajk koji je najdugotrajniji od '90. i neke godine. Znači svjesni su, oni su vrlo realni, oni su znali odustati od svojih prava u vremenima kada je državi išlo teško, oni su uz zdravstveni sustav prvi koji su podnijeli teret države u krizi ali mislim da je u najmanju ruku pristojno ljudima koji odgajaju i obrazuju našu djecu, u trenutku kada državi krene bolje dati na važnosti, dati na vrijednosti i na taj način pokazati da vrednujemo ono što rade. A ono što oni rade je ulaganje u budućnost. Zemlja koja ne mari za obrazovanje, ne mari za svoju budućnost. Ja evo apeliram sa ove govornice još jednom na premijera da sjedne za stol da ne izbjegava socijalni dijalog da ne komunicira sa zaposlenicima u osnovnim i srednjim školama putem medija, da ih ne ponižava, neka pokaže mrvicu dostojanstva i on sam i učini nešto dobro za našu djecu i za našu budućnost.
U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, poštovani građani, danas želimo govoriti o temi koja je ovih dana aktualna a to je da nažalost na vlasti u RH i u gradu Zagrebu imamo trgovačko-koruptivnu koaliciju koju predstavljaju zastupnici sa drugih lista u međuvremenu pretrčali na poziciju vlasti, popularno su nazvani „žetončići“, jedan od „žetončića“ će govoriti iza mene, g. Varda i sa te strane, jučerašnji sastanak gradonačelnika Bandića i premijera Plenkovića predstavlja par excellence primjer korupcije i koruptivnog ponašanja. Pogledajte u kojem trenutku se on odvija i koji su motivi njegovog održavanja. Nisu motivi zagrebački projekti, nisu motivi interesi građana grada Zagreba ili RH, motivi su da se održe na funkciji i jedan i drugi, i gradonačelnik Bandić i premijer Plenković jer oni imaju politiku „ruka ruku koruptivnu mije“. Znači sa te strane u gradu Zagrebu treba izglasati GUP gradonačelniku Bandiću u kojem će nevjerojatno bogatstvo prostorno grada Zagreba biti prepušteno u ruke privatnika na štetu grada Zagreba a sa druge strane na razini države treba izglasati proračun državni sa „žetončićima“ iz kluba gradonačelnika Bandića koji će osigurati da godinu dana premijer Plenković još uvijek ima svoju fotelju. I to je to, koruptivno-trgovačka koalicija i sa te strane, građani grada Zagreba moraju biti svjesni da ovi projekti koji su jučer najavljeni, niti se odvijaju niti će biti realizirani. Jarunski most ne postoji još niti projekt. APIS, to nije nikakav projekt, to je jednostavno financiranje gradonačelnika Bandića i mene zanima kako to da USKOK već nije reagirao, znači da se država nagovara da kupi za 280 milijuna kuna APIS kako bi Bandić mogao financirati neke svoje projekte za većinu na državnoj razini, u Hrvatskom saboru. Što će državi 100%-tno vlasništvo nad APIS-om, tvrtkom koja je 95% poslova i ovako radi s državom, znači nema nikakvog razloga da se daje 280 milijuna kuna gradu Zagrebu. Zašto tih 280 milijuna kuna nisu upotrijebili da daju još 4% veće plaće učiteljima? Znači umjesto učiteljima, na kraju će premijer Plenković novac dati gradonačelniku Bandiću da mu ovaj izglasa proračun za 2020. godinu, ... [[Govornik se ne razumije.]] Pleso, također, ni blizu, dječja bolnica u Blatu, nigdje u proračunu državnom toga nema, Imunološki zavod, vidimo kako se taj projekt razvlači godinama, niskopodni tramvaju Končar, apsolutno da, treba dati podrški, ali volio bi da vodstvo proda jedan tramvaj van Hrvatske. Ne može takav projekt opstati samo na tome da se prodaje u Zagrebu. Znači država bi trebala napraviti nešto da se ti tramvaji počnu prodavati i van Hrvatske i na neki način da ne financiramo projekt koji je možda dugoročno i neodrživ. Zagreb na Savi, o tom ne treba previše govoriti, 20 godina pričamo o tome i Gredelj, nekretnina Grada Zagreba koja stoji već van funkcije više od 10 godina, Zagreb ne zna što napraviti sa njom. Znači svih 8 projekata koji su jučer navedeni nisu projekti koji su u nekoj fazi izvođenja, nisu projekti koji će biti realizirani za vrijeme mandata g. Plenkovića i Bandića jer oni će otići sa vlasti, jedan sljedeće godine, jedan za godinu i pol dana, tako da, cijela priča se svodi, kolegice i kolege samo na to. Ja ostajem sa većinom u gradskoj skupštini, govorim, g. Bandić, a zauzvrat dajem premijeru Plenkoviću podršku sa svojim žetončićima u HS-u da on zadrži svoju fotelju još godinu dana. I toga naši građani moraju biti svjesni. Na vlasti i u Gradu Zagrebu i na državnoj razini je trgovačko koruptivna koalicija sa žetončićima u glavnoj ulozi. Umjesto da se sakriju i da se ne pokazuju uopće do izbora i da mole Boga da nitko to ne spominje, oni još imaju obraza bacati pijesak u oči i farbati građane i objašnjavati da to rade u njihovom interesu. Nema tu nikakvog interesa osim interesa gradonačelnika Bandića i premijera Plenkovića. I to moramo što prije promijeniti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem.
Drugi klub koji će govoriti, Kluba zastupnika SDP-a i poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo kolegice i kolege, poštovani građani, vidimo da Hrvatska svaki dan doživi neku novu situaciju i gotovo da nema dana kada ne vidite nešto novo i ne iznenadi vas nešto novo. Mislite da ste po pitanju korupcije korištenja državnih sredstava vidjeli sve, a onda se desi ipak neka nova situacija. Evo, jučer smo vidjeli predstavljanje predsjednice RH koje je koštalo više stotina tisuća kuna koji su platili javni porezni obveznici. Ukoliko ste pogledali dužnosnike koji su tamo sjedili, svi na plaći iz državnog proračuna ili iz jedinice lokalne samouprave njih stotine i stotine koji su tamo došli se naslikavati kao da ste gledali kongres nekih stranaka u Koreji. Znači to je takva ikonografija bila jučer, sjevernoj, naravno, pogledate i onda se pitati pa zar je moguće da HDZ-u nije dovoljno uzimati iz javnog novca, državnog proračuna lokalnih jedinica, da još mora tamo stotine zaposlenika, dužnosnika dovesti da plješću predsjednici i da to sve plaćaju hrvatski građani. I onda se pitate kakvo je to pravosuđe u RH kada kolega Bačić i Jandroković pozivaju da se zaustavi govor mržnje u HDZ-u i ja ih pozivam da zaustave govor korupcije u HDZ-u. To je ono što ozlojeđuje hrvatske građane i osiromašuje hrvatske građane jer kad vidite skup predsjednice RH koja u prvom redu gleda ona njega i on nju, šampion korupcije, gradonačelnik grada Zagreba, Milan Bandić, onda vas, onda se postavlja pitanje zašto HDZ ne zaustavi govor korupcije i zašto inzistira na korupciji kao što HDZ to radi, nažalost, godinama. A kakvo je to pravosuđe kada FIMI medija traje 12, 13 godina, kada stotine tisuća kuna javnog novca se troše u kampanji predsjednice RH, kao što smo to vidjeli jučer, a Đuro Sessa, predsjednik DIP-a ne reagira, pozivam g. Jandrokovića da prijavi taj skup HDZ-a jučer g. Sessi, da se očituje, da kaže je li normalno da stotinu tisuća kuna ili više novca koji su hrvatski građani platili jučer za predstavljanje gđe. Kolinde Grabar Kitarović jer su tamo ljudi iz Vlade, ljudi iz jedinice lokalne samouprave sjedili i plaćali su građani, oni nisu radili ništa nego pljeskali na skupu Kolinde Grabar Kitarović, neka to osudi, neka kaže da li je to normalno. Ako neće g. Jandroković, evo, mi ga tražimo da se DIP izjasni po tom pitanju je li normalno da radnim danom, stotine i stotine ljudi koji primaju plaću iz javnog proračuna sjedi i plješće na skupu gđe. Kolinde Grabar Kitarović. Inače, na HRT-u ima takvih skupova, ali tamo se plaćaju statisti, ovdje smo ih platili nažalost svi mi građani RH. I onda kažem, vidite šampiona korupcije i korupcijskih afera g. Bandića u prvom redu, iza se nazire i g. Kalmeta, vidi ga, kamera ga hvata samo malo. I pitate se zbog čega HDZ ne prekine govor korupcije u RH. Zbog toga što im taj govor korupcije odgovara. Sada vidimo i u gradu Zagrebu zašto HDZ podržava GUP. Zbog toga što se Mikulić i g. dr. Drago Prgomet ne mogu dogovoriti koji je od njih potpisao amandmane za promjenu GUP-a iz zelenih površina u građevinska zemljišta. Znači vidimo da je sitno potkusurivanje Bandića i HDZ-a na djelu. Da je HDZ za svoje glasove prenamijenio određene parcele u gradu Zagrebu u građevinsko zemljište, kako bi dignuo ruku za GUP i to je taj jezik korupcije i to je ta država i pravosuđe koji vodi Đuro Sessa na prijedlog HDZ-a i predsjednice RH gdje se oslobađaju silovatelji, gdje se korupcija ne sankcionira desetljećima, govorim desetljećima jer HDZ ne odgovara za FIMI mediju već više od 12, 13 godina, to je ta zemlja i ja pozivam HDZ da prekine govor korupcije i od strane gđe. Kolinde Grabar Kitarović i od strane dužnosnika u HDZ-u. prekinite uz govor mržnje i govor korupcije g. Bačiću i g. Jandrokoviću, protiv toga se treba boriti i to boli naše sugrađane. Hvala vam lijepo.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih pa će u ime mladih govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Ja bih se sada osvrnuo na temu koja je od interesa prvenstveno za područje Iloka, isto tako i za područje Vukovarsko-srijemske županije i onoga dijela koji se naslanja na granicu. Radi se naime o izgradnji Srijemske transverzale. 2011. godine tada krenuo je dio toga projekta, napravljen je kao obilaznica grada Iloka i stalo se. Nije se više ništa učinilo, istekle su sve građevinske dozvole i onda ove godine uoči lokalnih prijevremenih lokalnih izbora u gradu Iloku oživjele su aktivnosti pa smo bili svjedoci da je tada potpisivan ugovor brzinski organiziran, potpisan ugovor za izgradnju jednoga dijela obilaznice Apševac-Lipovac koja je 4 kilometra, znači od 40 kilometara najavljivalo se izgradnja 4,2 kilometra. I naravno da je tada bilo upitano i oni koji su tamo zainteresirani što ljudi odgovaraju, jednostavno više ne vjeruju, jel sve to ide toliko sporo. Ne događa se i nakon toliko godina je opravdano ono što je bilo intrigantno da radi se o obilaznici zapravo o transverzali koja je najvažnija za područje grada Iloka. Ali evo ne pozove se gradonačelnica, naravno ona je bila ta koja je suprotna opcija HDZ-u i nije se zvalo na potpisivanje jel ona je ne smo izabrana gradonačelnica, ona je stvarno predstavnica građana Iloka. Ali i ono što je tada izjavila, kada budu bageri došli vjerovat ćemo. Sada smo u rujnu 2019. godine prošlo je pola godine, nema ničega. Ne da nema bagera, ono što sam popratio, radi se na dokumentaciji, nema još ni lokacijske dozvole, nema ni građevinske dozvole, nema ni riješenih imovinsko-pravnih odnosa, tek je na procjeni, na ocjeni za procjenu utjecaja na okoliš. I ovakvim tempom, ako je danas 2019. za jedno osam godina 2027. mogla bi biti izgrađena obilaznica Apševac-Lipovac 4 kilometra, ostaje još 36. 36 najzahtjevnijih kilometara gdje bi trebalo raditi nadvožnjake. I onda naravno da se pitamo da li ima interesa Vlade ili je samo interes da se komunicira? Tada u to vrijeme predizborno bilo je jako lijepo komunicirati, mi ćemo izgraditi Srijemsku transverzalu, ajmo napraviti ushićenje kod građana Iloka i područja koje je tamo u jednom zatvorenom dijelu na krajnjem istoku Hrvatske koji bi im trebao omogućiti lakši pristup prema autoputu, prema drugim dijelovima županije i toga smo se naslušali. A sada smo ponovno svjedoci, opet smo svjedoci da ne treba vjerovati u predizborna obećanja jer u predizbornim obećanjima uvije se pojavi u onom trenutku kada odgovara onome tko je na vlasti, tko može izgraditi. A s druge strane realnost je da Vlada, Hrvatske ceste nisu osigurale sredstva, radit će se dokumentacija, ta dokumentacija će se realizirati možda jednog dana kada bude sredstva, kada bude odgovoreno, kada bude strategija. A ono što se bojimo s obzirom na mali broj ljudi koji živi u tom području da neće biti dovoljno da Vlada donese ekonomsku procjenu da je to opravdano, isto tako sigurnosni uvjeti ako budu sve bolji bit će rečeno više nema ni procjene o ugroženosti sa sigurnosnog aspekta i jednostavno neće biti prioritet. I uvijek će nešto drugo biti prioritet. Pa onda postavljam pitanje, ako imamo projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ što je u njemu prioritet? Meni se čini da će prioritet biti kada iselimo Slavoniju, Baranju i Srijem u Irsku, a onda će to postati nacionalna strategija Irske jer oni će trebati brinuti o svim stanovnicima Slavonije i Baranje i Srijema koji će tamo naći svoju budućnost. A država koja ima mehanizme, koja može, koja proklamira tu politiku da ćemo sačuvati stanovništvo Slavonije, Branje i Srijema, da ćemo uložiti u infrastrukturu, da ćemo podignuti radna mjesta na kraju od pustih brojki Slavonije, Baranje i Srijeme i samog projekta nažalost na terenu nema pomaka i dalje se ljudi iseljavaju i situacija nažalost nije ništa bolja nego prije projekta. Hvala.
Hvala lijepo.
Sada će iznosit stajalište Kluba nezavisne liste mladih g. Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, u ime Kluba nezavisne liste mladih danas ću govoriti o izrazito jednom bitnom i velikom problemu s kojem se može RH suočit i koji se itekako može odrazit na RH i hrvatsko gospodarstvo i hrvatski turizam. Naime, iskoristit ću danas jednu činjenicu da raspravljamo o Zakonu o tržištu nafte i naftnim derivatima i naglasiti da Jadran i RH su potpuno nespremni za tankerske havarije. Naftne mrlje koje se mogu pojaviti na području Jadrana ovise o tegljaču brodu koji se trenutno nalazi u Trstu u Italiji. Svi znamo da je Jadransko more jedan od najvažnijih gospodarskih identiteta RH i njegovo očuvanje je prioritetni zadatak za sve generacije koje dolaze i svi znamo da naša država živi od valorizacije prirodnih ljepota Jadrana i da je najveći resurs zapravo RH upravo Jadransko more. Što se tiče samog Jadrana imamo preko 7000 godišnje uplovljavanja i isplovljavanja brodova u hrvatske luke koje prevoze 75 milijuna tona štetnih tvari, od čega 11 milijuna iskrcaja direktno u hrvatskim lukama. No kako se zapravo mi upravo prema tom najvažnijem našem resursu odnosimo, resurs o kojem ovisi turizam, pomorstvo i ribarstvo? Apsolutno smo nespremni kao država za bilo kakvu havariju, pomorsku, tankersku havariju na području Jadrana koja može ugroziti malte ne turizam. Na kraju smo turističke sezone, svi znamo koliko turizam sudjeluje u BDP-u RH, što znači turizam za opstojnost proračuna RH, a kako se odnosimo prema Jadranskom moru. Nismo spremni napraviti, niti sagraditi vlastiti brod, vlastiti tegljač koji bi bio spreman za čistit velika mrlja i veliko onečišćenje na Jadranu. Također ne smijemo zaboraviti da se najvažniji i jedni od najvažnijih nacionanih parkova i parkova prirode upravo nalaze na području jadranskog mora, Mljet, Kornati, Krka, Brijuni Lastovsko otočje, Telašćica. Znači najvažnije prirodne ljepote se nalaze na području Jadrana. A kažem ponovno da evo sada gledamo kako se kupuju mnoga službena vozila u Vladi, u mnogim ministarstvima u državnim službama, kupujemo službena vozila, nove Mercedese, nove Audije a nismo spremni zaštiti kupovanje jednog vlastitog broda nego kompletan Jadran ovisi o specijalnom brodu Marisa N, specijalni brod namijenjen za suzbijanje onečišćenja mora velikih razmjera koji je stacioniran u Trstu. Mnoga ispitivanja, istraživanja su dokazala da tom brodu treba preko 20 sati do 22, 24 sata da bi došao na područje Dalmacije, južnog dijela a također da ne govorim osim mogućih naftnih onečišćenja a s obzirom na plovne puteve koji se nalaze na Jadranu, sada najavljenu gradnju LNG terminala na Krku imamo i mnoge naplavine komunalnog otpada koje dolaze iz područja Albanije i područja Crne Gore i onečišćavaju prirodne barijere Elafita, Mljeta, Lastova, Pelješca i Visa. Također valja naglasiti da Grčka i Crna Gora kreću u eksploataciju i Jonskog mora i Jadranskog mora i s obzirom na nepovoljno strujanje morskih struja i mijena definitivno itekako mogu ugroziti upravo naš dio Jadrana, istočnu obalu, otoke, kompletno područje priobalja. I zaista sa ove govornice apeliram Vladi da krenemo u nabavu vlastitog specijalnog broda za havarije na moru da ne ovisimo o brodu koji se trenutno nalazi u Trstu kojem je potrebno skoro puni jedan dan da bi došao na naš dio Jadrana. Hvala.
Hvala i vama.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Započet ćemo današnji rad po običaju sa iznošenjem stajališta u ime klubova, pa će prvi biti Klub Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Škibola.
hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažene zastupnici, uvaženi zastupnici. Sutra u 10 sati ujutro na Markovom trgu održat će se prosvjed svih medicinskih sestara i medicinskih tehničara. Medicinske sestre su uvijek tu kada je nama to potrebno. Medicinske sestre su uvijek tu kada je to potrebno našim bližnjima i zato smatram da svi mi saborski zastupnici i saborske zastupnice sutra u 10 sati trebamo izraziti podršku medicinskim sestrama, produžiti 10 koraka izvan zgrade HS-a i solidarizirati se sa njima. Smatram da je to nužno, smatram da je to naša obveza i smatram da ne bi trebala postojati nikakva opravdanja da to ne napravimo. Ja sam ovdje već o medicinskim sestrama u Saboru i zato danas u znak solidarnosti sa njima izrazit ću podršku šutnjom. Smatram da šutnja često više govori od riječi i da će ta šutnja doprijeti do onih koji medicinske sestre već godinama u RH ne slušaju. .../Govornik šuti za govornicom./... Hvala.
Hvala lijepo. Sadržajna šutnja je gotova pa ćemo ići na sljedeću klub.
Iznošenje stajalište Kluba nezavisne liste mladih, poštovani kolega Ante Pranić, izvolite kolega.
Hvala uvaženi dopredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Iznijet ću stajalište u ime kluba nezavisne liste mladih i pričat o jednoj gorućoj temi koja je dokazana upravo ovih dana, riječ je o debaklu hrvatskih sveučilišta odnosno debaklu naše obrazovnog sustava, debaklu cijele Hrvatske koje jasno govore nepopunjena mjesta na jesenskim upisnim kvotama. Fakulteti ne da nisu popunjeni do zadnjeg mjesta, nego je toliko fakulteta ostalo prazno da zapravo je i to jasni pokazatelj i jasna slika gdje se danas Hrvatska nalazi i gdje se naša mladost nalazi. Ne da odlaze oni koji završavaju fakultete nego jednostavno studenata nema da bi uopće fakultete upisali. Samo 823 upisna mjesta na splitskom sveučilištu je ostalo prazno nakon jesenskih rokova, 823 upisna mjesta. Nakon objave rang lista u ljetnom roku na 8 redovnih studija javnih sveučilišta, ostalo je čak 6644 mjesta prazna. Znači 6644 mjesta su ostala prazna nakon ljetnog upisnog roka na hrvatskim javnim sveučilištima. I nakon sada jesenskog upisnog roka, imamo primjere da je recimo na riječkom pravu od 111 mjesta, imamo samo prijavljeno 37 kandidata, strojarstvo u Splitu od 51 mjesta, imamo samo 8 kandidata, poslovna ekonomija u Zagrebu od 318 upisnih mogućnih mjesta, 87 kandidata. Jednostavno to je poražavajuća slika Hrvatske, slika Hrvatske koja se prazni, slika Hrvatske koja šalje poruke da se ne mogu popuniti, ne da se ne mogu popuniti nego polovično naši fakulteti ostaju prazni kao što su prazne i mnoge osnovne i srednje škole u ruralnim sredinama diljem Hrvatske. No prije svega želim danas u iznošenju svog stajališta, apostrofirati na jedan izrazito veliki problem, problem s kojim će se suočiti hrvatsko obrazovanje, na kojim ćemo se suočiti svi u budućnosti jer imate primjer recimo na PMF-u u Splitu da je svega 7 studenata upisalo informatiku i matematiku a matematiku i fiziku svega 3 studenta. Znači ona 3 predmetna nastavnička smjera koja bi trebala biti okosnica za daljnji razvoj obrazovnog sustava u Hrvatskoj, vidimo da upisuju svega 7 ili 3 studenta na jednom sveučilištu Splitu. I što nam se to dogodi? Događa se situacija da za par godina vođe nećete imati nastavnika ni matematike ni fizike ni informatike. I umjesto da mi pričamo danas o strategiji, da pričamo o modelu poticanja stipendiranja, znatno većeg stipendiranja takvih smjerova, za to očito ova Vlada i resorno ministarstvo niti ih je briga niti nemaju novaca. Vidimo da plaće, da se prozivaju novi mogući štrajkovi u osnovnom školstvu, u srednjoškolstvu i novca za nastavnike nema a vidimo zapravo kakvu sliku šaljemo i budućim brucošima, budućim studentima kad svega recimo 7 ih upiše matematiku, informatiku ili svega 3 nastavnički smjer matematike i fizike. I onda govorimo kao što je jučer ministar Kujundžić rekao da nema novca za medicinske sestre, tako vjerovatno nema ni za nastavnike, nema novca ni za profesore, nema novca ni za deficitarna zanimanja odnosno veće stipendije baš ovih deficitarnih zvanja koja su regenerator apsolutnog budućeg obrazovanja al' zato ima novaca 250 milijuna za restrukturiranje gubitaša vječnih Croatia Airlines, HŽ-a i slično. Ovakvim jednostavnim zabijanjem glave u pijesak kao nojevi bez strategije razvoj, naš sustav obrazovanja za par godina će ostati bez nastavnika matematike, nastavnika informatika, nastavnika fizike, mijenjat će ih nestručni kadrovi a mi umjesto da Hrvatsku definiramo kao zemlju znanja, bojim se da će to znanje itekako degradirati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Praniću. S ovime smo iscrpili sva iznošenja stajališta. Nastavljamo s radom u srijedu, 9. listopada 2019. u 9 i 30 sati sa Prijedlogom Zakona o Obalnoj straži RH, prvo čitanje, P.Z. br. 755. Ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 11,34 SATI
Treći na redu je Klub nezavisne liste mladih i poštovani Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Ovih dana masovno se obilježavaju dani stradanja po raznim mjestima, pogotovo i kod mene u županiji i u mjestima. I ono što tamo osim suosjećanja, patnje ljudi koji su izgubili svoje najmilije ono što se najviše čuje a to je pitanje kada se ponovo vidimo u Vukovaru, da li još stoji uvijek poziv 12. listopada vidimo se u Vukovaru 2019. godine. I što se promijenilo od prošle godine unutar tih 365 dana u kojima poruke koje su poslane nisu dobile odjek osim onoga političkoga. Podsjetiti ću još jednom, prosvjed je bio apel da se intenzivnije procesuiraju i kazne zločini koji su nastali u Domovinskom ratu. Vidimo da je to prošle godine imalo političku konotaciju, da tamo nisu se mogli pojaviti, nije bilo dopušteno niti članovima HVIDRA-e, nije bilo dopušteno niti hrvatskim generalima, pitanja su bila jednostavna. I zahtjevi su bili, zapravo pitanja, traženja od prisutnih tamo bila su jednostavna. Jesu li promijenjeni zakoni što se tiče procesuiranja ratnih zločina, odgovor do današnjeg dana nisu. Je li osnovan specijalizirani sud i odvjetništvo, poseban tim za istrage sa posebnim ovlastima? Odgovor je nije. Je li osnovano Povjerenstvo za istinu? Nije. I što je rezultat? Rezultat je da se hrvatski branitelji, građani Vukovara osjećaju prevarenima i izdanima i smatraju da je samo momenat izbora krize HDZ-ove vlasti, straha o gubitka predsjedničkih izbora utjecao na strašan pritisak gdje lokalna politika nije mogla odgovoriti na to i nije imala dovoljnu hrabrost da nastavi putem kojim je počela. Ali ne osjećaju se samo građani Vukovara izdanima. I ono što je rečeno ne tom prostoru i građani Tovarnika, Lovasa, Berka, Škabrnje, Kusonje, Kijeva i svih drugih mjesta u kojima su se dogodili zločini i koji nisu procesuirani a vrijeme neumitno teče. Ali vidimo da političarima vrijeme ne teče jer trgovanje je upravo sa osjećajima, obiteljima je najgore što nam se moglo dogoditi gdje se pokušava politički negirati potreba za takvim događanjima. A ono što je još najgore pokušava se ponovno spriječiti da se ovakav prosvjed dogodi. I moram se složiti sa kolegom Đakićem koji je prošle godine jasno rekao da je prosvjed u Vukovaru gubljenje vremena, novca i živaca. Bio je zapravo vidovit, pokazao je da napor koji je učinjen, dolazak ljudi u Vukovar, želja da se napravi stvarna promjena nije urodio plodom. Ono što još više ljuti pogotovo hrvatske branitelje a to je da umjesto procesuiranja hrvatskih zločina dobili smo prijedlog da obilježavanje dana stradanja Vukovara bude državni praznik. Da li je to isto? Oni koji su željeli odati počast žrtvama Vukovara oni su bez obzira na sve do sada dolazili tamo u velikom broju i uvijek se brojalo u desecima tisuća. Naravno da ovo je nešto što je dočekamo pa i već ionako podrazumijevamo, pogotovo za nas koji tamo živimo da je to normalno ali skrećemo s teme, otišlo se s teme, nema procesuiranja zločina, nema sudova posebnih, nema želje niti sudstva niti izvršne vlasti. A ono što trebam reći kolegice i kolege političari i na izvršnoj i na zakonodavnoj vlasti su upravo bili prozvani da trebaju najviše dati u toj borbi. I sada vidimo da riječi premijera Plenkovića kada su ga pitali o sankcijama prema HDZ-ovcima koji se trebaju pojaviti na prosvjedu ili koji su ga podržavali, rekao je vidjet ćemo. I vidimo, nema više toga. Uspio je ubiti ono što se pokrenulo, izgubili smo još jednu priliku jel nakon ovih izbora i sljedećih nema više prilika, nova vlast će doći. Hvala lijepo.
Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je Klub nezavisne liste mladih u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, saborski zastupnici, sjetimo se da smo jednom davno svi mi bili učenici i sjetimo se svih naših profesora i svih naših učitelja kada u javnom prostoru i ovom visokom domu pričamo o sustavu obrazovanja RH. Danas se diljem RH događa štrajk u osnovnim i srednjim školama, govori se o tzv. materijalnim pravima, al više od materijalnih prava povrijeđeno je dostojanstvo svih učenika i učitelja i svih profesora. Ovo je apsolutno jedan štrajk za obrazovanje cijele RH, obrazovanje sustava kojeg ne činu pametne ploče, digitalni procesi, tableti, sustava kojeg čine ljudi, sustava kojeg čine naši profesori, nastavnici, učitelji, učitelji, profesori i nastavnici koji su podcijenjeni od državne politike, politike koja govori da lijepo živimo, politike koja govori da nikad nismo imali veći BDP, politike koja se hvali državnim suficitom, politike koja milijarde kuna daje za izmišljena radna mjesta i to oni koji lijepo žive, udobno, koji ne štrajkaju i koji ne pomišljaju za nikakve štrajkove, politike koja milijarde sipa u državne gubitaše, donira razne sustave u raznim državama, sustave koji su korumpirani, netransparentni i takva politika danas govori da nema novaca za sve naše nastavnike, profesore. Kakvu mi to poruku šaljemo kada se prošli tjedan održava štrajk medicinara, danas prosvjetnih radnika, kakvu to poruku šaljemo svim budućim generacijama RH, umjesto da cijenimo ljude koji čine sustav, ti ljudi isti trebaju štrajkati da bi im se povećala plaća par postotnih poena, zaista poražavajuće, očito vladajućima sustav obrazovanja nije toliko bitan iako koalicijski partner HDZ-a, HNS uporno govori kako je obrazovanje bitno, pa ja zaista ne znam što su oni napravili u onoj bivšoj Vladi g. Milanovića kad su bili njihov koalicijski parter jel je i tada obrazovanje bitno, očito je obrazovanje jedan paravan, bildanje političkih mišića koji su u nekim drugim segmentima splasnili. Stanje je našeg obrazovnog sustava poražavajuće, a biti će još i gore, posebno kada sagledamo upisne kvote na sveučilištima diljem RH, pa kad vidite da na pojedinim fakultetima bude upisano svega 10-tak brucoša u određene nastavničke smjerove za matematiku i fiziku, sustav sam sebe neće regenerirati i ova piar reforma apsolutno ništa novog neće RH donijeti i umjesto da se okrenemo ljudima koji čine sustav, da se okrenemo nastavnicima, da se okrenemo profesorima, da poboljšamo radne uvjete, da vratimo dostojanstvo, al ne po sistemu da netko mora danas štrajkat, al vjerujte mi da današnji ljudi koji su štrajkali nisu stajali prekriženih ruku, nego su ispunjavali mnoge obrasce one puke nametnute administracije čak i u sustavu obrazovanja, moraju štrajkat da bi donekle povećali svoja prava, svoje plaće, zaista poražavajuće kada toliko imamo novaca za toliko nebitnih stvari u RH, a za sustav obrazovanja očito nemamo. Stoga apsolutno kao saborski zastupnik podržavam ovaj štrajk, dajem punu podršku profesorima i nastavnicima i zaista za današnji dan bi ih ocijenio jednom velikom peticom, a ovu Vladu i njihovog koalicijskog partnera HNS dobili bi jedan, veliku jedinicu. Hvala.
Hvala lijepa.
Sada je na redu gospodin Tomislav Panenić koji će iznositi stajalište Kluba nezavisne liste mladih. Hvala.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Naravno kada gledamo postoje teme koje su od širega aspekta promatranja javnosti i javnost o njima jako puno zna, ali onda nam se dogode određen teme koje zapravo puno više govore o cijeloj našoj državi nego što to možemo i pretpostaviti. Ovdje bi danas upravo napomenuo pitanje Marine u Zadru i cijele afere koja nastaje, koja već postoji, a čini mi se i dalje, nastaje i bit će tema radi koje Tankerkomerc neovlašteno koristi pomorsko dobro će postati još veći slučaj. Oni koji nisu upoznati, trebaju znati da, to je pomorsko dobro koje do sada nije, za koje do sada nikada Tankerkomerc nije platio niti jedne jedine kune jer nije nikada prihvatio da se zasnuje koncesija na tom području i ona prioritetna koju je mogao nego je kroz sve moguće pravne alate opstruirao gdje je država RH pokušavala doći do rješenja, naplatiti potraživanja na koja ima pravo i na kraju, ono što je mogao biti rezultat i da Tankerkomerc u ono vrijeme dobije svoju koncesiju, da država dobije plaćeno, da tvrtka posluje, međutim tadašnji vlasnici Tankerkomerca to nisu prihvatili. U međuvremenu dolazi do, unatoč tome što ne plaćaju niti naknadu za koncesiju, tvrtka završava u milijunskim dugovima, RH pokreće postupak dodjele koncesije, javljaju se investitori i strani i domaći koji žele na tome području unaprijediti poslovanje, izgraditi nove kapacitete i da Zadar dobije u svome središtu jednu novu modernu marinu. I što se događa? Sve ide svojim tijekom, koncesija raspisana, čeka se da završe sudski sporovi, zamoljeni su potencijalni koncesionari da produlje svoje garancije kako bi ostali u važećem odnosu i oni to prihvaćaju. Naravno da onda hrvatski čovjek čini ono što se nama stalno događa, a to je da pokušavaju kroz političke strukture preuzeti i koncesiju i marinu. Ulaskom generala Čermaka u Tankerkomerc preuzimanjem dugovanja postaje većinski vlasnik i odjednom iznosi, ono što godinama zapravo Tankerkomerc nije htio ni da prihvati, a to je da će ulagati sredstva, ali i dalje ne stoji kako će zapravo da u međuvremenu koncesija je u postupku razmatranja da postoje kandidati i oni silom želi to oduzeti. Možda bi to i bio samo jedan bezuspješan pokušaj da sadašnji ministar Butković nije stao na stranu upravo takvoga pokušaja i nakon 5 godina što potencijalni koncesionari čekaju priliku da zasnuju koncesiju uredno produžavaju svoje ponude, on predlaže da se poništi cijela koncesija, cijeli postupak koncesijski postupak, da ide se ponovo sa izrazito čistom namjerom da bi Tankerkomerc nakon 20 i nekoliko godina neplaćanja koncesije, nepriznavanja RH kao i zapravo vlasništva nad pomorskim dobrom tj. cijeloga hrvatskoga naroda, da bi odjedanput došao u povoljan položaj i uspio ishoditi nešto što nije mu pripadalo. Možete li zamisliti da ste 20 i nešto godina dužni RH, da se protiv vas vode postupci i da bi netko tada stao u vašu korist i rekao mi vas smatramo potencijalnim pravim partnerom i sve oni koji su pokušali na pravno legalni način doći do koncesije, njih se zatire. A što nas čeka? Ne samo to da je sramota slušati to što se događa, nego nas i čekaju opet sudski postupci, arbitarni postupci koji će se voditi zbog narušavanja tržišne utakmice gdje će strani koncesionari tražiti naknadu za sve ovo što su do sada izgubili, a mi smo izgubili obraz jer nismo spremni za strane investicije, a kamoli da bismo možda to biti u slučaju jednog Volkswagena ili na ovome će naučiti, nije dobro poslovati u RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Hvala i vama. Hvala i vama. Sad je na redu gospodin Marin Škibola koji će iznositi stajalište Kluba Nezavisne liste mladih.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Jučer smo imali priliku slušati izvještaj predsjednika Vrhovnog suda. Ono što me žalosti, žalosti me zaista što je vrlo malo zastupnika raspravljalo o toj tematici, a znamo da je pravosuđe jedno od tematika koje najviše interesira hrvatske građane danas. Pravosuđe je zaista na niskim razinama u RH i mislim da bi se svi trebali više angažirati u konkretnim prijedlozima, u raspravi kada imamo priliku, kada dođe predsjednik Vrhovnog suda kao što je bilo jučer, međutim saborskih zastupnika nije bilo i na kraju nas je bilo samo 5. Ta rasprava je završila tako kako je završila, ali ono što je još gore od svega toga da mediji uopće nisu popratili rasprave koje su bile jučer i nije bilo niti jedne kamere. Znači, neke važne teme koje muče hrvatsko društvo, prolaze sa strane, prolaze periferno, znači nemaju neki centar i fokus pozornosti dok neke banalne teme incidenti koji se događaju u ovom saboru, cirkus to ulazi u glavni fokus medija. I onda se postavlja pitanje i odgovornosti samih medija za stanje u društvu i državi kada ti mediji danas najviše pozornosti daju incidentima koji se ovdje događaju. Ja ću danas govoriti također o jednom propustu pravosudnog zatvorskog sustava, a to je već nama poznat slučaj Kristijana Vukasovića. Kristijan Vukasović je zbog mnogobrojnih propusta pravosudnog i zatvorskog sustava snažno uznemirio hrvatsku javnost. U ovakvim slučajevima koji završavaju ljudskim tragedijama minimum djelovanja odgovornih je detektirati propuste pojedinaca i propuste u sustavu kakvo se te greške ne bi ponavljale. Do dana današnjeg nisam čuo ništa, doslovno ništa od ministra pravosuđa što se dogodilo konkretno u tom slučaju i tko je odgovoran za smrt Kristijana Vukasovića. Znači gdje je sustav kiksao i koje su instance kako zatvorskog, a tako i pravosudnog sustava odgovorne za to što se dogodilo tom dječaku? Kao što sam rekao ključni korak u ovim propustima je jasno detektirati i nedvosmisleno utvrditi počinjene greške. Korupcija je danas u hrvatskom društvu i sustavu na svim razinama, znači od niskih razina do visokih razina i ta korupcija koja se događa u sustavu i društvu onemogućuje naš sustav da funkcionira kvalitetno i efikasno, a kada se dogode ovakve tragedije kao što se dogodila po pitanju Kristijana Vukasovića onda to bude dva, tri dana u medijima glavna tema, nakon toga se to stiša i nitko više to ne spominje. Međutim, da li možemo na takav način rješavati sustavne probleme da nakon te velike tragedije dva dana nakon više nitko se ni ne sjeti tog mladića i zapravo u medijskom prostoru više se nitko ne pita, ovaj koje instance trebaju snositi odgovornost, a ministar pravosuđa opstruira, opstruira odgovor, priča općenito i kaže oni će to istražiti, istražiti će ali odgovora javnost do dana današnjega nema. Upravo povodom tog slučaja ja sam poslao i zastupničko pitanje ministru pravosuđa i ja ću sada pročitati koliko imam vremena sukus tog zastupničkog pitanja. Hoće li sudac odgovarati jer je donio odluku da se Kristijanu Vukasoviću sudi kao starijem zdravom punoljetniku, a ne kao mlađem punoljetniku koji ima mentalne i fizička oštećenja koja su rezultirala brojnim negativnim stanjima poput smanjene ubrojivosti, poremećaja prilagodbe, poremećaja kontrole poriva, poremećaja ophođenja emocija, disharmoničnog intelektualnog razvoja i iznad prosječno teškog poremećaja koncentracije? Tražim od ministra pravosuđa s ovoga mjesta da što prije odgovori na zastupničko pitanje. Hvala.
Hvala i vama.
Sada je na redu poštovani kolega Marin Škibola iz Nezavisne liste mladih.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Pa ovo je danas hrvatska realnost, ovo je realnost političke scene, desne i lijeve stranke ponovno se optužuju dok mladi ljudi napuštaju ovu državu i to je istina i to je realnost. Hrvatska je godinama za strane banke bila raj na zemlji. Prvo su domaći kvislinzi sve banke prodali strancima, preuzeti naš financijski sustav a onda je pomalo krenula pljačka ljudi. Naravno da je HNB svojom monetarnom politikom pogodovao tim stranim bankama i pružao im zaštitu. HNB je dugi niz godina bio vjerni bračni partner stranih banaka koje kontroliraju našu ekonomiju. Skupa su u suradnji uništili hrvatsko gospodarstvo i napravili ga ovisnim o uvoznom lobiju. Skupa su uništili hrvatskog seljaka, skupa su uništili hrvatskog radnika, skupa su izvršili jedno od najvećih pljački u RH putem ilegalnih kredita. Do sada su se kao vjerni bračni partner međusobno pokrivali u svojim zlodjelima ali na vidiku su nadam se neka druga vremena. Danas čitam kako su krenule međusobne optužbe i da nema više idile, nakon nepravomoćne presude o ništetnosti o kreditu iz Zadra i odluke Vrhovnog suda, Hrvatska udruga banaka okrivljuje HNB da nije propisao jedinstveni način izračunavanja kamata i pomalo svaljuje odgovornost na HNB. Jasno je da su strane banke iskoristile pogodnosti koje im je HNB pružala na našem teritoriju ali je isto tako da su strane banke svjesno prevarile hrvatski narod i osmislile model kojim će opljačkati hrvatske građane. Nakon presude Vrhovnog suda vrijeme je da guverner HNB-a dođe u Sabor i objasni javnosti propuste koje su napravili te podnese ostavku skupa sa svojim savjetom, to je najmanje što može učiniti. HNB već godinama obmanjuje javnost a sada se bave uvođenje eura iako Hrvatska nije trenutno spremna za taj proces. Krediti u švicarskim francima nanesena je financijska šteta potrošačima od čak 20 milijardi kuna, prekršeno je mnogo zakona i DORH treba reagirati. Denis Smajo, dugogodišnji aktivist za pravo oštećenih u švicarskim francima, podnio je kaznenu prijavu protiv 8 banaka za nezakoniti rad koji je uništio mnoge hrvatske obitelji. Danas s ovoga mjesta najavljujem kaznenu prijavu protiv HNB-a, sadašnjeg i bivšeg vodstva za sudjelovanje u navedenim radnjama zbog toga što kao regulator nisu izvršili svoje osnovne zadaće, propustili su izregulirati također i RBA zadruge zbog čega je Hrvatski sabor morao donositi posebni zakon. Guverner Vujčić danas nakon presude Vrhovnog suda i dalje šuti kao zaliven, kao što je šutio prije nego što su se ti krediti emitirali i mene osobno ne brine njegova šutnja ali me brine šutnja hrvatskih institucija. Bojim se da smo predali institucije u ralje Kamarile povezane s bankama. Žalosno je što mi u Saboru nemamo poslovničkih mogućnosti pozvati guvernera Narodne banke da nam dođe objasniti te stvari, žalosno je da je HNB danas iznad ovoga Sabora iako to ne bi trebao biti. Godinama Državna revizija nije smjela u HNB a svatko tko bi ih prozvao, rekli bi da se miješa u njihov rad i da su oni neovisni. Istina je da su oni duboko ovisni, duboko su ovisni o stranom kapitalu a neovisni su od hrvatskih građana i neovisni su od ovog Hrvatskog sabora, što moramo pod hitno promijeniti. Hvala.
Hvala vam.
Iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite kolega.
Hvala lijepo. Poštovani kolegice i kolege. Na istoku Hrvatske upalio se alarm, ovaj puta opasnost ne vreba iz onoga dijela što smo smatrali, a to je da će afrička svinjska kuga doći iz Srbije, došla je kuga u svinjogojstvu upravo od strane ove Vlade. Od onoga projekta Slavonije, Baranje, Srijem, ostao je samo sada novi namet koji je nametnut svim malim uzgajivačima, a koji je kategorizacijom određeno da 90% njih pripada u 1. kategoriju i da svi moraju, kada god žele za svinjokolju zaklati svinjče platiti namet koji je najmanje 180 kn, 750 za najveću većinu, onda govorimo stvarno o problemu koji je zadesio sve one koji su tradicionalno uzgajali svinje. Svi smo se bojali da će EU komisija svojim nekim mjerama napraviti život težak, ali na kraju, oni nisu bili ti nego ono što treba upozoriti, da Vlada želeći, ja vjerujem da je to ministrici u najboljoj namjeri bilo spriječiti pojavu kuge, na kraju će napraviti devastaciju svinjogojskog sektora. mjera, naredba koja je uvedena uoči samog sezone svinjokolja svako bi je podržao da je pravovremena, sada kada veterinari trebaju pregledavati uzorke na trihinelu i neke druge bolesti, oni bi se trebali baviti rekategorizacijom, trebalo je se baviti kliničkim pregledima, naplaćivati, a ono što su svi svjesni s obzirom da ih je mali broj, da velika većina odlučit će se za ono što je najgore za RH, a to je uzorke odnijeti u Šid ili negdje dalje Srbiji, BiH, da bi pregledali na trihinelu, a sa sobom bi u tom slučaju upravo mogli donijeti ono od čega Vlada pokušava da obrani se, a to je svinjska kuga. Da li je to pravi smjer? Da li na taj način pristupit? Jučer državni tajnik Kraljičak na Odboru za poljoprivredu kaže nisu kupili rezervne čizme, dal stvarno je tako banalno ili nisu stavili vrata na svinjcu, ja ne bi baš tako pojednostavio, možda ima iznimka, al ako govorimo o 90% koji pripadaju u kategoriju jedan onda nešto ne štima. Došla je naredba koja samo financijski sankcionira, naravno da proizvođači kud imaju tu obavezu, još će onda podizati i cijenu živi svinja i dokle ćemo doći? Do toga da stvarno ćemo ljude otjerati da kupuju svinjsko meso po trgovačkim lancima i onda ćemo imati rasprave o tome kako je nekada u RH bilo kvalitetno meso iz domaćega uzgoja, a sada nam dolazi meso koje je iz organiziranog uzgoja, koje je više ili događa se u nekim slučajevima manje ispravno iako ja sam od onih koji vjerujem da stvarno organizirani uzgoj je na jednoj visokoj kvaliteti u RH, al vidimo kad nam dođe nešto iz inozemstva da vrlo često to bude neka mafijaška organizacija koja pokušava proturiti ono protiv čega zapravo se borimo. I izborit ćemo se s jedne strane da svinjogojci pod tim pritiskom potencijalnih potrebitih ulaganja odustaju od proizvodnje, da se troškovi kroz mjere ministarstva povećavaju, da ljudi tražeći egzistenciju odabiru najjeftinije i da rezultiramo na kraju da smo imali samo jednu raspravu, jedan istup ili još koji možda više istup, potrebu proizvođača da se nešto dogodi, al da se ne realizira to. Ono što je trenutno najnužnije, a to je odgoditi primjenu ove mjere ili smanjiti njen intenzitet u bilo kojem slučaju, a ukoliko se nameću određeni troškovi treba pronaći model kako ih sufinancirati ili pokriti, pogotovo kod onih najmanjih, pomoći da se uspostave sve mjere koje su potrebne da bio sigurnost se uspostavi na svinjogojskim farmama, to je trenutno prvi prioritet upravo u sezoni svinjokolja koji kreću sada.
Zahvaljujem poštovanom kolegi.
Slijedeći Klub zastupnika je Nezavisna lista mladih, pa će u ime mladih govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Tema o kojoj govorim je tema moje osnovne škole u Čakovcima, a i tema brojnih drugih osnovnih škola gdje su već tražili od resorne ministrice gospođe Divjak da im se omogući zapošljavanje pomoćnog tehničkog osoblja ili ono što mi često kažemo to su spremačice, spremači, domari ili već tko god treba da sređuje i uređuje škole u koje naša djeca idu. Nama se sada događa s obzirom da postoji zabrana zapošljavanja da Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne odobrava popunjavanje potrebnih radnih mjesta, pa nam se onda dogodi da ne odobravaju radi toga što su utvrdili da unutarnji prostori se jedino trebaju uređivati, a onda ja postavljam pitanje i ministrici i Vladi i svima koji sudjeluju u tome, a što je sa košnjom vanjskih prostora. Tko će to obavljati? Da li je škola nešto što je betonizirano, getoizirano u nečem što nema zelenilo ili mi se trudimo našoj djeci osigurati da imaju zelene površine, pa nedavno je čak i bila akcija sadili smo drveće, isto tako i u toj školi i netko treba i to održavati, netko treba to kositi. Po sadašnjim uvjetima kako postavlja ministrica ne odobrava se. Da li je dovoljno u osnovnoj školi Čakovci koja ima matičnu školu i tri područne škole jedan domar sa pola radnog vremena da sve, znači da uređuje, da kosi ili je potrebno samo reći pustimo tu travu neka raste kada korov bude preko glave možda će onda ministrica naći rješenje. Ali ne možemo to dopustiti, ne možemo živjeti u uvjetima koji nisu dostojni bilo kojega pedagoškoga standarda, a državni pedagoški standard upravo i govori o tome da nisu samo unutarnji prostori škole, nego održavanje podrazumijeva i vanjske prostore škole. Ali mi imamo tu situaciju da ministrica je upoznata, sindikat učitelja je poslao zahtjev, zamolbu, znači učitelji bore se za osoblje koje radi s njima i radi djece s kojima rade da se problem riješi, ali odgovora nema. I dokle ćemo čekati? Ili ćemo pustiti sve te škole kako je ministrica predvidjela da ih se zapravo zatvori, ako nemaju dostatno učenika, ako nema potrebe po njenom kriteriju onda ćemo jednog dana imati objekte koji će stojati pusti koji će biti, koji će zarasti i to je slika našega, zapravo naše reforme u, na način kako je gleda ministrica. I ovdje slušati o tabletima koji će unaprijediti obrazovni sustav, a s druge strane ne osiguravati uvjete da održavanje bude primjereno ja mislim da je to blamiranje prvenstveno u očima onih koji trebaju bit korisnici, a to su učenici i to su roditelji i to su oni koji se zalažu svatko u nekoj lokalnoj samoupravi, lokalnoj školi da budu zapravo primjer uređenosti, pa čak sudjeluje se i u natjecanjima tko će imati ljepše uređenje. Tko to uređuje? Tko se brine? Samo oni koji su radnici raspoređeni na radnim mjestima, ja ne govorim o onim prekobrojnim radnicima, ja ne govorim o uvjetima kada je možda sve riješeno, pa nema potrebe, al govorim o brojnim školama koje imaju taj problem i gdje je već godinama, otkako je stupila zabrana zapošljavanja, ne rješava se situacija nego ljudi odlaze u mirovinu ili odlaze sa tih radnih mjesta i ne zapošljavaju se druge osobe koje bi trebale kositi, održavati i sve ono što je bitno da škola nije samo ono što se događa unutra, nego je škola ono što se događa oko nas i slika, vanjska slika škole je zapravo ogledalo i onoga što se radi unutra. Ako ćemo imati ogledalo koje će nalikovati na džunglu okolo, onda je vjerojatno takva i cijela reforma nedorečena i nesadržajna i ono što je najbitnije potiče učitelje da traže svoja prava, potiče isto tako i pomoćno osoblje da isto iziđu na Markov trg i da kažu jednostavno uvjeti u kojima trebamo raditi nisu dostojanstveni ni prema tim osobama, niti prema učenicima i školskom osoblju koje treba s njima raditi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa.
Prelazimo na sljedeće iznošenje stajališta. U ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Tijekom rasprave o poreznoj reformi dobio sam jedan interesantan dopis od radnika koji, govori ovako, kako se na nas koji primamo 2 plaće, jednu minimalnu, jednu na ruke odnosi porezna reforma. Nakon provedene porezne reforme da li ću ja imati bolja primanja, da li ću imati mirniju budućnosti, da li će mirovina nakon ovakve porezne reforme meni porasti. Jednostavno u cijeloj raspravi koja je vođena cijeli dan ne vidi sebe. Ne vidi ne samo sebe nego i kolege koji rade po brojnim tvrtkama koje iz razloga prvenstveno visokih davanja na plaću vjerojatno se odlučuju radnicima dati takav nelegalan dodatak s kojim ga zadržavaju i na koji način održavaju svoju proizvodnju ali postoji bojazan i ljudi i radnika. S jedne strane mogu i razumjeti motive poslodavaca, s druge strane boje se što će biti u trenutku kada budemo, kada budu dolazili, vrijeme za mirovinu, kolika će im biti mirovina. Da li će moći pokrivati svoje osnovne životne potrebe? Čitajući evo vijesti sada Njemačka je dogovorila, njemačka koalicija dogovorila je pitanje osnovne mirovine da netko tko ima u svojoj mirovini premala primanja dobiti će mirovinski dodatak koji će osigurati da je iznad egzistencijalnog minimuma. I svi koji kod nas imaju upravo takve dvojbe svakako bi pozdravili takvu mjeru kojom bi se osiguralo da nakon višegodišnjeg rada znate da u starosti nećete postati socijalni slučaj. Ali bi bilo isto tako razumno i dobro razmišljati sa pozicije vlasti na koji način pomoći da poslodavci ne moraju dolaziti u situaciju da na crno isplaćuju svoje radnike, da ih se pokuša rasteretiti da na kraju imamo i puno bolje pokazatelje ukupnoga gospodarstva RH jer ta sredstva koja na crno kolaju od poslodavca kao njegovi prikriveni prihodi prema radniku ne evidentiraju se. Mi ne znamo koji nam je stvarni obujam i baratamo sa pogrešnim podacima i onda projekcije koje radi Ministarstvo financija i prihodovnu stvar, pogotovo na prihodovnoj strani proračuna ne mogu iskazati stvarno stanje u RH. I provedba svih tih mjera na kraju se vraća na ono što poslodavci ujedno i njihovi zaposlenici cijelo vrijeme govore a to je trebamo odlučnu politiku koja će olakšati administrativno, isto tako i financijsko poslovanje poduzetnika. Jer kad postignemo taj balans gdje poduzetnik se osjeća slobodan da iskaže sve svoje prihode i da nema straha da će ga država poreznim sustavom očistiti od dosta, od dobroga dijela toga prihoda onda ćemo moći znati i stvarno stanje imati politiku koja će zadovoljiti i poslodavca i osigurati da njihovi zaposlenici nemaju brige za svoju budućnost jer primanje 3 tisuće i koje kune kao minimalca sada i možda istovjetnog iznosa na crno rješava tekući problem danas imate određeno sredstvo s kojim možete pregrmiti i pokriti osnovne životne obaveze zaposlenika i njegove obitelji. Ali u budućem razdoblju dolazi pitanje da li će biti ta osoba više konkurentna na tržištu i da li će kada dođe u mirovinu moći zapravo samo preživjeti a da ne govorimo o tome da bi trebalo možda i u tome vremenu nešto doprinijeti ovome društvu. Ali, znači mi govorimo sad to se događa u realnom sektoru. Ono što je u javnome sektoru gdje mi podrazumijevamo da su svi zbrinuti da imaju plaću, da imaju olakšane možda uvjete rada događa se da puno, pogotovo na razini županija se župana odlučilo zapošljavati cijeli niz zaposlenika i s time stvarati sliku povećanja zapošljivosti. Događa nam se da imamo visoko obrazovane kadrove sa malim plaćama i na kraju dođemo da i oni dijele istu brigu a to je što će biti u mojoj budućnosti, što će biti u mirovini. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Budući da nemamo nikoga više prijavljenog za iznošenje stajališta prelazimo nazad na točku dnevnog reda a to je izjašnjavanje o amandmanima.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih i vrijeme će podijeliti mada to nije uobičajeno, poštovani zastupnici Ante Pranić i Tomislav Panenić. Prvo kolega Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Danas smo poštovane kolegice i kolege, izglasali državni proračun kojeg mi kao klub Nezavisne liste mladih nismo mogli podržati. Mi u svom fokusu djelovanja u javnim politikama se želimo usmjeriti prema mladima, prema djeci i kada smo očekivali zaista da će Vlada u zadnjem prijedlogu svoga proračuna imati definirane smjernice koje će biti upravo usmjerene prema mladima, prema djeci, prema problemima ovog društva, to nismo mogli vidjeti. Država koja ne vodi brigu o svojim mladima nema budućnosti jer država koja mirno promatra gubitak našeg najvećeg resursa kroz iseljavanje mladih, srlja u vlastitu propast. Očekivali smo zaista jedne radikalne reformske zaokrete prema mladima i djeci poglavito kada uzmemo činjenice da je hrvatsko stanovništvo jedno od najstarijih stanovništva u Europi, u 2019. se rodilo najmanji broj djece s tendencijom daljnjeg smanjivanja, iseljavanje se također nastavlja a poglavito kad znamo da mnoge škole ostaju bez učenika. Zaista smo u tom segmentu očekivali da će ova Vlada donijeti konkretne demografske mjere, radikalne zaokrete, neodređene fingirane propise kojima će se vidjeti efekt rada slijedeće godine nego konkretno sada. Mi se trenutno nalazimo na određenom valu gospodarskog uspona s obzirom da smo članica EU-a i sada kad na tom valu jer se nalazimo na vrhu ne možemo donijeti konkretne mjere za demografski oporavak Hrvatske, za zadržavanje mladih obitelji u Hrvatskoj, kako to možemo očekivati za slijedeće 2, 3 g. u budućnosti kad znamo o projekcijama kako će stope BDP-a biti znatno manje nego trenutno sada. Očekivali smo znatno veća izdvajanja i za poduzetnike početnike, izdvajanje za predškolski sustav kojeg smo željeli ujednačiti na razini Hrvatske da svako dijete pravo i jednake uvjete odlaska u vrtić. Naglašavali smo znatno veće potrebe izdvajanja za amaterski sport koji je generator jednog zajedništva u Hrvatskoj, vidimo zapravo da se Hrvati da se osjeti jedna pozitivna klima upravo po sportskim uspjesima a koliko izdvajamo za sport, govori činjenica da smo na začelju EU-a. Sve za što smo se zalagali nije prihvaćeno, nisu amandmani usvojeni u ovoj Vladi apsolutno koja poziva konstantno na dijalog, očito dijaloga nema, očito nema pozitive prema bilokojem prijedlogu koji nosi promjene, pozitivne promjene upravo prema mladima i djeci. I danas kad se nalazimo u situaciji da mnogi profesori i učitelji štrajkaju, postavlja se pitanje ako ova država ne deklarirao kao djecu i mlade kao temelj našeg društva, kako će za 10-ak godina ovakav broj uopće profesora i učitelja opstati? Hvala.
Pije nego što nastavi poštovani zastupnik Panenić, pozdravimo učenike OŠ Dragutina Tadijanovića iz Vukovara. [[Pljesak.]] Izvolite, kolega Panenić.
Hvala lijepo potpredsjedniče što ste omogućili da podijelimo naše izlaganje u ime kluba Nezavisne liste mladih, ja bi iskoristio prvo da uputim poruku svima građanima RH da obilježe, da dođu i prisustvuju i u svojim mogućnostima obilježavanju stradanja u gradu Vukovaru, isto tako i u Škabrnji, da budu unutar kolona sjećanja i da time odajemo počast svima onima koji su svoje živote dali za obranu RH i da time pokažemo da nekada a evo vrlo često je tako, nije potreban zakon da bi neko mjesto bilo mjesto posebnog pijeteta, mjesta posebnog pijeteta su mjesta na kojima ljudi dolaze sami jer vjeruju da time stvarno iskazuju svoje domoljublje, da time stvarno poštuju žrtvu koja je dana za RH i da njegujemo tekovine upravo toga vremena u današnjoj modernoj RH. Prema tome ove godine dolazimo još uvijek svako u svojoj mogućnosti, svako ko je odvojio taj dan, možda i tražio slobodan dan na svome radnom mjestu, preko 60 000 ljudi pokazuje da možemo i tako i da poslodavci imaju razumijevanja i da građani grada Vukovara rado vas očekuju a vjerujem isto tako i Škabrnje. Vidimo se u svakom slučaju 18.-oga na obilježavanju, hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika biti će onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prije 10 dana počela je školska godina, velika očekivanja su bila od ove školske godine i tijekom ljetne stanke imali smo cijelo vrijeme u hrvatskim medijima emitiranje reklama o tzv. školi za život. Postavlja se pitanje tko je platio te reklame, da li hrvatski porezni obveznici ili netko drugo? Taj dan nažalost hrvatske medije i društvene mreže je obišla slika djeteta koje plače ispred škole, koja nije dobila svog asistenta. Tom djetetu je drugi dan hvala bogu riješen asistent i ono je vjerojatno nastavilo pohađati svoju školu na sretan način. Mi smo mislili da će s time problem biti riješen. Treba upozoriti dakle na to da smo već 5 mjeseci prije početka školske godine upozoravali na problem asistenata i pomoćnika u nastavi. Taj pravilnik je donijet u studenom 2018. godine i od njega se očekivalo puno i očekivalo se da će napokon uvesti red u problem asistenata i pomoćnika u nastavi. Pravilnik omogućuje pomoć u učenju u obliku pomoćnika u nastavi djeci koja imaju poteškoće u motorici gornjih i donjih ekstremiteta, primjerice dijete koje ne može samo dohvaćati predmete, samostalno hodati i oblačiti se, zatim teškoće u komunikaciji socijalnim interakcijama, ali samo ako su povezane s poremećajima iz autističnog spektra, teškoće u intelektualnom funkcioniranju udružene s drugim poteškoćama koje se manifestiraju u ponašanju, tako da ih ometaju u funkcionalnom i ugrožavaju njihovu fizičku sigurnost. Međutim, ono što je problem i što je ključ u ovom pravilniku, pravilnik nije obuhvatio ostale teškoće. Naime, sve veći broj djece koji imaju teškoće na više razvojnih područja koje ne pripadaju skupinama navedenim u pravilniku, ali zajedno ga onemogućuju samostalnom funkcioniraju u razredu. Imamo primjerice djece kojima je na jedinstvenom tijelu vještačenja određen četvrti stupanj invaliditeta zato što su se uvažile sve teškoće koje dijete ima iako je svaka bila manjeg stupnja, zajedno su tvorile stupanj četvrtog stupnja tj. teški invaliditet. Po pravilniku takvo dijete nema pravo na pomoćnika u nastavi. Također pravilnik priznaje djecu koja imaju intelektualne poteškoće, međutim, isključivo udružene s drugim utjecajima teškoćama. Ovo posljednje je poprilično nedefinirano, pa su tako nedavno dobili odbijenicu za nekoliko djece na koje se ne može primijeniti ovaj opis. Dakle, ja mislim da ministrica nije željela da se ovo desi, ali problem postoji. Ona djeca, oni pomoćnici u nastavi koji su u subotu bili na prosvjedu, nisu tamo išli iz svog hira, nisu tamo išli zato što ne vole ministricu, oni su taj dan mogli provesti u Maksimirskoj šumi sa svojim obiteljima, oni su taj dan odlučili provesti na prosvjedu. Za kraj ću vam pročitati samo ukratko pismo jednog roditelja da vam poznačim koliko je ovaj problem težak. To je roditelj koji ima dijete s teškoćama, njegova djevojčica se rodila s teškim porodom odnosno prestala je disati, te ostala bez kisika i od samog poroda se bori za život i ostala je ove godine bez asistenta u nastavi. Ona je učenica 8. razreda i od 5. razreda ima asistenta u nastavi, te postiže dobre rezultate kako u nastavi, tako i u socijalizaciji sa svojim vršnjacima. Na zadnjem pregledu kod psihijatra utvrđeno je da ima problema, te da treba stručnu pomoć, sam liječnik joj je u nalazu napisao da treba nastaviti školovanje po prilagođenom programu, kao i sa asistentom u nastavi. Dakle, na jako bolan i iznad svega neljudski način jednom djetetu koje je sretno išlo u školu je ukinut asistent i ona danas više nema asistenta, dakle, u nastavi. Nadam se da ćete razmotriti molbu, namjerno nisam čitao ime djevojčice, imena koje se nalazi, ali takvih problema ima jako puno. Hvala lijepa.
Hvala.
Sada će iznositi stajališta Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege svjesni smo da iduću godinu će biti mogućnost prodaje poljoprivrednoga zemljišta stranim privatnim i pravnim osobama. Unutar EU svjedoci smo i znamo da ima država kao što je Mađarska gdje strane i fizičke i pravne osobe ne mogu kupiti poljoprivredno zemljište. Znamo šta bi to značilo za Hrvatsku i šta će to značiti za Hrvatsku bez obzira što su kolege zatražile moratorij, ja sam i zatražio i zakonsku izmjenu da ostane u zakonu, znači taj članak da nema prodaje zemljišta poljoprivrednoga stranim fizičkim i pravnim osobama. Jer kakva je to ravnopravna EU u kojoj jedna država zabranjuje prodaju poljoprivrednog zemljišta stranim fizičkim osobama i pravnim a Hrvatska će to dozvoliti. Naravno računamo na sve ono što se hvali premijer Plenković, veliki utjecaj njegov unutar EU, imenovanja ljudi, čelni njegov utjecaj, valjda će zaštiti hrvatske nacionalne interese. Očekujem da će također se proglasiti opet isključivi gospodarski pojas, da ćemo, točka dnevnog reda da će doći i da ćemo primjenjivati potpuni i isključivi gospodarski pojas na Jadranu, da proširimo svoju pravnu jurisdikciju u skladu kako nam međunarodno pravo propisuje a ne kako nam Tajni fašist i ostala ekipa naređuju preko HDZ-a i Andreja Plenkovića. Jednostavno dodvorništva je dosta i utjecaji znači političkih elita na urušavanje nacionalnoga interesa je vidljivo. Još jedna značajna tema za koju sam se javio, jučer sam to i pitao u večernjim satima kada je bilo, kada je davao izvješće Europskoga vijeća premijer pitao sam, što se tiče demokracije, znamo da je RH ima svoju potpredsjednicu Europske komisije što se tiče demokracije gospođe Šuice. Vidimo da priveden novinar zbog toga što piše, ja se sa time ne slažem, ali je to čista, ja se ne slažem s njegovim pisanjem ali je to čista zabrana govora. Također vidimo da je gospodin Živković, čovjek u Vukovaru koji ima 80 godina, koji je dao dva svoja sina u Vukovaru, jučer na suđenju da mu sude 26 godina, jučer mu je rekla sutkinja da žali svoje sinove u samoći samo zato što čovjek ne može vidjeti natpise četničke, srbočetničke koji su klali i palili po Vukovaru, ne može ih vidjeti u Vukovaru. Za čovjeka koji ima 80 godina, koji je dao dva sina. Da, ovdje se primjenjuje zakon i prema gospodinu Živkoviću koji je dao dva sina i prema novinaru. Ali vi gospodo iz većine, evo pitam vas, da li se vi slažete da je Hrvatska fašistička država, da je Hrvatska nasilja, diskriminacije i da je država koja će završiti kao NDH? Vrijeđa li ta izjava osjećaje brojnih ljudi? Ali ja to ne zamjerim, to sam sinoć rekao kolegi Pupovcu što je to izgovorio, on temeljito provodi velikosrpsku politiku Jovana Raškovića i on brani interese tih načela. Ali vi gospodo iz HDZ-a, nema vas sad puno ovdje, šta vi kažete na to? Slažete li se vi sa konstatacijom da je Hrvatska, ... [[Govornik se ne razumije.]] a vi ste isto u većini potpredsjedniče, da je Hrvatska fašistička država i da će završiti kao NDH? Šta vi kažete na to da li je zakon prema svima isti, prema novinaru i prema gospodinu Živkoviću koji su zatvoreni, pritvarani, sada im se sudi? Da netko kaže u slobodnoj Hrvatskoj, samostalnoj RH gdje su veliki obol dale i nacionalne manjine, poglavito ljudi srpske nacionalnosti 9 tisuća ih je bilo u Hrvatskoj policiji, Hrvatskoj vojsci i HOS-u. I da netko kaže u Saboru koji je većina i koji je na vlasti da je Hrvatska fašistička država i da će završiti kao NDH. I vi šutite. Ne, ne, kolega Pupovac samo provodi onu politiku dosljedno Rašković, Stanimirović i ostali, a vi se zapitajte gospodo, izjasnite slažete li te se s tom izjavom. Hvala lijepo.
Imamo još jedno iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo iskoristit ću ovu stanku da vas upoznam kolege a i cijelu javnost o problemu u Splitsko-dalmatinskoj županiji, to je prometna infrastruktura, to je sve ono šta je obećano na sjednici Vlade u Splitu a naravno i 10 g. šta se već spominje, o sam pitao i premijera, međutim osim obećanja pred izbore, mi nemamo nikakvih drugih rješenja. Ja ću govoriti o Cetinskoj krajini i cesti koja bi bila u biti zaobilaznica Dicmo ali je spoj Kržice i Kukuzovca gdje bi Sinj, cetinski kraj koji je veći po površini, to sam bezbroj puta rekao, veći po površini od Međimurske županije. Cetinska krajina ima više stanovnika nego Ličko-senjska županija i taj projekat brze ceste di je života značajan. S tom cestom, spojem bi postala taj cetinski kraj bi postao najatraktivnije područje, ja vjerujem da najatraktivnije područje i najatraktivnije područje i najperspektivnije područje od Savudrije do Prevlake i turistički i sveg potencijal koji imamo. Međutim, brza cesta je pokrenuta 2016. godine, studija izvedivosti je koja je napravljena, prezentirana u hotelu Alkar. Odabrana je varijanta u dužini cca. 8 825 m, od 3 varijante, odabrana je i tada je se stalo. Tada je se stalo bez obzira što je se godinama govorilo do 2016. apsolutno ništa se nije radilo po pitanju te ceste, ja sam kao saborski zastupnik, tada sam bio u većini, sam sve poduzeo da se pokrene i ona je pokrenuta i sad je opet stalo. Vidim na Sinjsku alku svi dođu, Veliku Gospu svi dođu i mi smo gostoljubivi. Osim toga, ništa ne ostaje iza nas i za izbore dolaze. Čak sam ja morao da bi oni su obećali, obećala je Vlada da će metit kamen temeljac, Oleg Butković, ja sam i to postavio i kamen temeljac sam stavio, mogu počet znači bez ikakvih troškova. To je jedan ogroman problem za područje Cetinske krajine i vjerujte mi da s tom cestom koju Cetinska krajina zaslužuje. Cetinska krajina koja proizvodi samo rijeka Cetina 40% u Hrvatskoj hidroenergije. Znači, ogroman potencijal i kapaciteti koji ima Cetinska krajina, a znamo da je bazen splitski 300 tisuća ljudi bez turista i da u tome bazenu je sad i skupi stanovi i teško se živi, a ovaj kraj naš perspektivni zbog gužva koja se događaju kad se ide iz Splita za Sinj ili iz Sinj za Split je ogroman problem što se to područje naseljava, ali je najperspektivnije područje kad se izgradi ova cesta jer Split se nema više di širit. Splitski bazen. I zato još jednom s ove govornice upozoravam i poduzet ću, naravno da sam ja davao amandmane, vi kolege posebno me razočaralo što nisu kolege iz Dalmacije to podržale, za Veliku Gospu u Sinju je bio župan, premijer, pitalo je župana je li gužva, ovaj mi je rekao to ćemo u drugome mandatu i tako svaki par. Znači taj ogroman problem, drugi problem je kružni tok u centru grada Sinja gdje je katastrofa. Gdje imamo po 10-tak kilometara na D1 kružni tok koji je omeđen pješačkim prijelazom, tu su 3 srednje škole gdje, kad idu djeca u školu, ljudi na posao, to je nemoguće. Po sat vremena se čeka u kolonama da se prođe kroz centar Splita, treba znači riješiti alternative, napraviti alternativne pravce jer opet ponavljam, Sinj i cetinski kraj je najperspektivnije kraj od Savudrije do Prevlake, ja u to vjerujem i ja u to znam. A drugo je to što vlade dignu ruke i što samo dolaze na Gospu i Alku uz obećanja naravno, lijepo je se uz onaj folklor slikati i naslikavati, a to zna kolega evo Bačić naravno, i pomesti ono što ima, ali i to nije problem, mi smo uvijek bili gostoljubivi i to nam nije nikakav problem. Međutim je činjenica da narod očekuje prvo. Pošto sam ja davao amandmane, kolega Bačiću, a vi niste ga prihvatili, a volite doći u Sinj, ništa drugo nije ostalo od prosvjeda, peticija, ja ne znam koje ja imam elemente. Što je ostalo? Evo, ja ću s ove govornice pokrenuti sada brojne akcije naroda jer moram, nažalost, vi se podsmijavajte, a dođete u Sinj dobro dočekani, pričekani, budete u svečanoj loži naravno, budete dobro pozdravljeni i naravno da očekujem evo, i tajnik je iz ovoga koji ovdje sjedi iz toga područja. Ja ću pokrenuti akcije građanske jer moram zajedno sa građanima jer građani pozivaju, ja sam sve napravio što sam mogao, niste podržali, a očekujem da riješite prije tih građanskih akcija.
Zahvaljujem. Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju.
Idemo sada na 5. raspravu. Poštovani kolega Nikola Grmoja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege nakon jučerašnje burne konferencije za novinare šefa Fonda za zaštitu okoliša vrijeme je za rekapitulaciju. Važno je da naša javnost u ovom slučaju bude potpuno i točno informirana. Naime, ja sam gospodina Kotarca upoznao negdje u travnju ove godine. Tada me osobno kontaktirao kao člana saborskog antikorupcijskog vijeća, izvijestio me o prijetnjama koje dobiva od HNS-ovog kadra Dubravka Ponoša a samo zato jer je prijavio nepravilnosti u Fondu za zaštitu okoliša. S obzirom na obavijesti koje sam osobno primio od g. Kotarca, ja sam u travnju ove godine, znači gotovo 6 mj. je prošlo od toga, postavio zastupničko pitanje u vezi ovih prijetnji, znači i evo, nakon proteka od 5 i nešto mjeseci, odgovoran moje zastupničko pitanje i dalje nema premda je Poslovnikom Hrvatskog sabora predviđen rok za odgovor od 30 dana, evo ja imam tu pitanje koje sam uputio ministru Čoriću i pitanje koje sam uputio premijeru Andreju Plenkoviću. Dakle, ne mogu reći da nisu obaviješteni a evo sada je znači sam direktor fonda odlučio s tim izaći u javnost i kao pod nekakvim objašnjenjem da je bio ucjenjivan. Ja postavljam jedno logično pitanje vama, zašto bi čovjek koji nekoga ucjenjuje, dostavio i Antikorupcijskom vijeću i saborskim zastupnicima određenu snimku i obavijestio ih o tome? valjda bi nekoga ucjenjivao bez da ikoga obavijesti o postojanu snimke i o samim prijetnjama. Dakle, čovjek je želio da ga se zaštiti na njegovom radnom mjestu od prijetnji ali je želio i prijaviti nepravilnosti. Ono što već sada najavljujem da ćemo u četvrtak, odnosno da ću osobno u četvrtak na Antikorupcijskom vijeću pokrenuti ovo pitanje, ovdje se ne radi samo o prijetnjama i sad čujem iz HNS-a, g. Ponoš treba dati ostavku, iz HDZ-a također, ne, niste time zaključili ovu priču, sada otvaramo priču svega onoga što ste radili u Fondu za zaštitu okoliša ali i odgovornosti samog ministra i premijera za činjenicu da su bili upoznati i sa prijetnjama i da nisu ništa poduzeli. Znači ovaj slučaj je još jedan u nizu dokaza kako je Hrvatska mala zemlja za veliku korupciju, osobe poput g. Kotarca koji imaju građansku hrabrost prijaviti nepravilnosti u državnim institucijama, izložene su prijetnjama i progonu a Vlada koja bi ih trebala štititi šuti i prikriva nepravilnosti a sve kako bi se održao privid političke stabilnosti ove vladajuće koalicije. Zašto ministar Čorić nije reagirao još u travnju? Pa zato što mu je bitno da zadrži svoje koalicijske partnere iz HNS-a. Vrlo jednostavno. Znači i nitko nije reagirao i danas je to tema kada je Ponoš sam s tim izašao kako bi prevenirao štetu. Ja vas gospođe i gospodo vladajući podsjećam da je ovaj Sabor početkom ove godine donio Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, preporučujem da ga pročitate i da se informirate o obvezama tijela državne vlasti da štite zviždače i da promičemo kulturu prijavljivanja nepravilnosti. MOST će se nastaviti boriti za sve prijavitelje nepravilnosti kao politička opcija sa najkonkretnijim antikorupcijskim programom, svi pričaju o borbi protiv korupcije, nitko nije uputio niti jedan zakonski prijedlog, jedino smo mi uputili Zakon o registru troškova političara, ići ćemo sada uskoro i sa drugim zakonskim prijedlozima i pozivam s ovog mjesta sve ljude koji imaju informacije o korupciji neka nam se obrate i dostave dokaze, samo uz pomoć takvih ljudi može se srušiti ova korupcijska hobotnica lažne stabilnosti. I za kraj, jedna velika primjedba predsjedniku Hrvatskog sabora Gordanu Jandrokoviću jer da je on inzistirao u 7. mj. mu je poslana požurnica oko ovih zastupničkih pitanja, možda bismo davno u javnosti imali slučaj Mislava Kotarca ali nažalost predsjednik Sabora očito ne može ništa protiv premijera Plenkovića i ove Vlade, hvala.
Nužan osvrt. Prije početka sjednice, provjerio sam koliko je zastupničkih pitanja postavljeno i 10 puta više je prošle godine nego prijašnjih godina, Vlada je odgovorila na 90% pitanja, dakle od recimo 1200, odgovoreno je na 1100 a nešto je još ostalo, ali požurnicu sam poslao. Ne brinite vi, ja svaki puta kad se steknu uvjeti pošaljem, međutim ne postoje načini na koje ja mogu natjerati bilokoga da mi odgovori ali isto tako objektivnosti radi, moram reći da Vlada odgovara dosta intenzivno i da je velik broj pitanja odgovoren. Evo imamo povrede Poslovnika, kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedniče, povrijedili ste Poslovnik, sve članke jer vi kažete nemojte brinuti kolegi Grmoji o zastupničkim pitanjima. Pa propisano je Poslovnikom koji ima snagu zakon da u roku 30 dana Vlada koju je ovaj Sabor izabrao, moraju odgovoriti ali ovdje nije 6 mj. odgovoreno. Imamo pitanja po godinu dana koja se ne odgovaraju. Prema tome, na ova vrlo bitna pitanja koja su značajna pitanja, koruptivna pitanja, nije se odgovorilo, prema tome, vi kršite Poslovnik, priznajte.
Hvala lijepo. Kolega Maras, izvolite.
Ja sam isto dužan sada reći s obzirom da ste se vi pozvali na statistiku, na moje pitanje koje sam uputio kolegi Kuščeviću, nije odgovoreno više od godinu, čovjek je prestao biti ministar, pitanje je bilo konkretno vezano za vašeg koalicijskog partnera g. Bandića i njegovo imenovanje v.d.-om pročelnika u gradu Zagrebu gdje je izvrdavao zakon. Znači vi ne odgovarate zbilja na ova osjetljiva pitanja gdje bi se ugrozila koalicija i štitite na neki način nepravilnosti koje ti ljudi rade i sa te strane ako netko dobije odgovor na neko pitanje u 3 mj. a ja na ovakvo važno pitanje, više od godinu dana, to isto nešto znači, hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo. I kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Ja ću biti konkretan, ja neću reći da su povrijeđeni svi članci Poslovnika, znači povrijeđen je članak Poslovnika 142. stavak 1., odgovor u pisanom obliku na pitanje postavljeno u pisanom obliku daje se u roku od 30 dana od dana kada je pitanje dostavljeno Vladi. Dakle, ako ovaj Poslovnik ima snagu zakona a ima, to je rekao i Ustavni sud, vi ste sa mjesta predsjednika Sabora upravo priznali da Vlada krši zakon a da vi po tom pitanju ne možete učiniti ništa. Kao odgovoran čovjek [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepo. istog trenutka biste …]] Upadica: Hvala lijepo./… dali ostavku ako ne možete ništa učiniti u situaciji kada Vlada krši zakone RH.
Kolega Grmoja, hvala vam lijepo. Razmislit ću o tome. Idemo sada na zadnju raspravu u ime Kluba nezavisne liste mladih, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Ja bi se u ovome tjednu i osvrnuo na temu koju kolege nisu dotakle, a to je pitanje zdravstva, svih onih problema koji moreju zdravstvu, naravno da zdravstvo nije izgleda globalni problem kao što je zaštita okoliša, a po izjavi ministra ne bi bio niti nacionalni problem, nego je to problem županija. Prebačeno je da pitanje dugovanja koja su nastala tijekom protekloga vremena postane isključivo pitanje županije gdje kaže ministar to će riješit županije i HZZO. Znači, ministarstvo ne treba sudjelovati u tome i ja vas pitam koji je stav zapravo ključnih političkih dionika, Vlade i svih onih koji su uključeni u procesu donošenja odluka, o tome kako se zdravstvo treba riješiti. Meni se čini ako se to prebaci na županije, dijelom i članstvo županijske skupštine Vukovarsko-srijemske gdje oni jednostavno samo sliježu ramenima i stav župana kojeg možete i sada pitati je da je on uputio pismo prema ministru zdravstva da riješi problem, a ovaj naravno njemu onda to retarirao i vratio nazad i rekao to će riješiti županije, pa u tome je ping-pong u kojem se događa, ostaje stvarno pitanje tko to rješava pitao sam premijera na aktualcu, on je rekao o tom ćemo razgovarati kada bude pitanje izglasavanja povjerenja ministru Kujundžiću najavljeno za ovaj tjedan, ovaj tjedan ga nema u dnevnom redu, možda se i pojavi, to ne znamo, ali da li će pitanje povjerenja ministru riješiti stav Vlade, da li će zapravo riješiti stav koji se u javnosti i propituje, a to je koliko liječničke struke je uključeno u najvišu politiku i da je zapravo zdravstvo koje bi trebalo imati u, evo i u ovome domu i u Vladu i u drugim institucijama, zapravo najviše pažnje, najviše možda stručnoga znanja, tavori u svojim dugovanjima i nama se događaju blokade jedna za drugom, bolnicom prisilne naplate koje nemaju kraja, tužbe su podignute i nekako svi kažu ne to ćemo mi riješit kada vatra krene gorit, mi ćemo malo to pogasiti, pa čekamo novi požar, al to vam kolegice i kolege zapravo nije politika. Takvom politikom se može voditi svatko, a meni se čini da na ovaj način kako se vodi politika zdravstva, bit će gašenje požara dok ne dođu izbori da na tim izborima, do izbora da preživimo nekako, a onda ćemo vidjet što će biti nakon izbora. Jel kad govorimo o milijardama dugova možemo ulaziti u strukturu dugovanja, možda nisu opravdani u dobrom dijelu, ali s druge strane ono što možemo postaviti pitanje je ono što je nastalo, što je opravdano, zašto to nije plaćeno, zašto ako država ima neki problem ili Ministarstvo zdravstvo sa iznosima, zašto nema protutužbe, mi imamo samo tužbu za naplatu milijarde, milijarde kuna koje traže Veledrogerije, a vidimo da postoje druge obaveze, krpaju se plaće zdravstvenih djelatnika da ne bude to nezadovoljstvo ali pokazuje se i oni su nezadovoljni. I nakon postignutog sporazuma i dalje ključa nezadovoljstvo jer smatraju da 200-tinja kuna koliko će dobiti na plaću nije nikakav pomak u odnosu na ono što su tražili. Prema tome, jedna sveobuhvatna strateška politika mora biti jasna jer samo izgovor da određene bolnice nisu fakturirale dostatnost svojih usluga, to nas dovodi do politike koja meni već je izvjesna a to je smanjenje ili gašenje određenih bolnica jer kako ćete nadoknaditi npr. u mojoj županiji usluge kada imamo raseljavanje stanovništva. Jel bismo trebali svi mi koji smo zdravi svako malo otići u bolnicu pa da onda fakturiraju neke usluge prema HZZO-u? Možda bi to bio način da svi krenemo prema bolnicama, da se fakturiraju usluge i time ćemo građanskim zapravo jednim pristupom riješiti probleme zdravstva. Ali ja vjerujem da bi onda HZZO završio u kolapsu. Nažalost vidimo da iz mjeseca u mjesec dugovanja rastu, dospjela dugovanja rastu i na to nema stvarnoga odgovora koji bi trebao predočiti buduće rješenje. I sa ove govornice moramo to upozoravati, ako treba i svaki dan govoriti o tome jer dok mi dočekamo zdrav okoliš u kome ćemo živjeti nažalost neće više biti uvjeta za život ljudi jer nestankom ljudi zbog nedostatka svih usluga od zdravstvenih pa do ostalih doći ćemo u prostor u kome nitko nema niti da živi a kad nitko ne živi onda ne može niti zagađivati. Čini mi se da je jedino politika ta koja je zagadila prostor u kome bi trebalo biti sve bijelo, uredno plaćeno.
Hvala vam.
Slijedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege, upoznati smo i preko medija da je Medika pripremila tužbu protiv 20-ak bolnica koje duguju za lijekove i baš prva bolnica kojoj je ovršen i blokiran, morala je biti naravno bolnica „Hrvatski ponos“, opća i veteranska bolnica u kraljevskom gradu Kninu. Ispada kao da je to netko i namjerno napravio ali ja to ostavljam da ne bi insinuirao, pod upitnikom. Bolnica stalno generira dugove kako zbog srezanih milijunskih limita od strane HZZO-a te i zbog srezanih novčanih sredstava od Ministarstva hrvatskih branitelja za liječenje hrvatskih branitelja koji su nosili prije nekoliko godina 500 000 kuna mjesečno da bi bili srezani na 200 000 kuna ali se ni ta sredstva danas ne isplaćuju jer bolnica ministarstvu ne isporučuje fakture za obavljanje usluga liječenja hrvatskih branitelja. Novac očito odlazi tko zna gdje. 6. lipnja 2019. inicijativu vijećnika, županijskih vijećnika MOST-a sazvana je tematska Županijska skupština u Kninu pod nazivom Stanje i perspektiva Opće i veteranske bolnice „Hrvatski ponos“. Na sjednici su od strane predsjednika skupštine pozvani i ministar Kujundžić i ravnatelj HZZO-a ali niti jedan nije došao na sjednicu kako bi objasnili vijećnicima i javnosti imali perspektive za kninsku bolnicu. Vijećnici MOST-a, županijski i oporbe traže da bolnica prijeđe na državnu skrb i da se županija odreče vlasničkih prava ali je skupština usvojila zaključke župana o potrebi racionalizacije i poslovanja kninske bolnice i kažnjavanja medicinskog osoblja koje navodno neracionalno troši medicinski materijal. HDZ je uz potporu SDSS-a usvojio takav zaključak. Sada kada je bolnica u blokadi, ministar Kujundžić u svojoj izjavi od prije 4 dana ponudio je rješenje i citiram ga, postoje bolnice koje ne uspijevaju isfakturirati prema HZZO-u dovoljan broj usluga a rješenje za njih je integracija i racionalizacija koja uključuje i zatvaranje nekih odjela. Integracija kninske bolnice moguća je samo sa šibenskom što se je dogodilo i prije 15 godina i pokazalo se kao loše rješenje. Kninska bolnica ima samo 4 osnovna odjela: interni, ginekološki, pedijatrija i kirurška. I kada bi se samo jedan odjel ukinuo ona više ne bi bila bolnica u kraljevskom gradu. U Kninu već građanima a posebno hrvatskim braniteljima i kao na području Dalmatinske zagore i cijele Dalmacije vlada velika zabrinutost oko sudbine ove bolnice. Županija ne može niti je briga da financira ovu bolnicu a kamoli dvije jer je među najsiromašnijim hrvatskim županijama. Kninska bolnica od podruma do 4. kata ima neiskorištene tisuće kvadrata prostora koji se može staviti u funkciju, potrebne su samo investicije koje može dati država odnosno ministarstvo a ne da ministar Kujundžić pilatorski pere ruke. Ne smijemo si dopustiti zatvaranje Kninske bolnice, a možda je nekome to u interesu zbog više razloga. Kninska bolnica je jedina bolnica na području Dalmatinske zagore, odnosno na potezu unutrašnjosti Hrvatske od Vrgorca do Karlovca. Kninska bolnica je jedina bolnica za liječenje hrvatskih branitelja u južnoj Hrvatskoj. Ako ministarstvo proglasi bolnicu veteranskom bolnicom mora se za nju i skrbiti a ne dati je pod ingerenciju županiji kao da su hrvatski branitelji bili županijski a ne branitelji Hrvatske. Ako se bolnica zatvori, Knin gubi atribute, kraljevski grad Knin gubi atribute grada. Hoćemo li simbolički krenuti od Knina kao simbola pobjede gdje će se zatvoriti bolnica simboličkog imena Hrvatski ponos, jer i ljudi srpske i hrvatske nacionalnosti u Kninu moraju se liječiti. Pa svaku cijenu moramo spriječiti zatvaranje Kninske bolnice. A jedino, jedino rješenje je da bolnicu pod svoju upravu uzme Ministarstvo zdravstva i investira u neiskorištene kapacitete i stavi ih u funkciju i time osigura normalan rad bolnice. Ovo što radi ministar Kujundžić je provincijsko pranje ruku od problema hrvatskog zdravstva a posebno problema opće i veteranske bolnice Hrvatski ponos. Hvala.
Hvala. Sad će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege. Činjenica evo da smo sad imali dvije rasprave koje su govorile o transparentnosti imovine troškova euro zastupnika, međutim činjenica je da su, i svi se pozivaju na, europejci su veći nego ne znam tko, al je činjenica da oni koji su bili najveći europejci da su primali novac za INA-u u restoranu Baltazar ili kafić ne znam točno, ja nisam bio nikada, u istom kafiću gdje i Sanader prije neki dan je bio i sastanak koalicije s Petkovićom u tome kafiću, možda ne mora biti da su baš ono što kaže ovaj Bandić za zastupnike koje vrijeđa da su žetončići, ne mora bit, ali je povuć paralelu sa mitom koje je dobio Sanader u tom kafiću sa ovim znači nema nekakvu, vjerujem da nema nekakvu poveznicu, ali je loša poruka. Činjenica da brojni koji su se pozivali na Europu, europske standarde, jedino šta su radili, evo sam Sanader koji je bio najhvaljeniji ovdje, premijer najviše europske razine, čovjek 4 jezika zna, hvaljen na sva usta s ove strane govornice, danas guli kumpire. Prema tome, budimo transparentni, jasni, ako tribamo dati imovinske kartice mi saborski zastupnici, vjerujem da moraju dati svi ostali dužnosnici koje hrvatski narod bira bilo na koju razinu propisanu zakonom, naravno da i to tribamo staviti u zakon, ja sam suglasan da triba bit ujednačen zakon za sve dužnosnike na području RH koje građani biraju u bilo koju instituciju i s tim tribamo završiti, a ne igrat se, igrat se da nam se narod, da nam se europske države, europski čelnici na koje se pozivate u biti izruguju. Znam da je ovo jednostavno rješivo, da svi moraju i biti pod istim uvjetima jel svi moraju bilo o imovinskim karticama, bilo o troškovima, na isti način postupati i to je evo kolege i kolegice iz HDZ-a mislim, a i SDP-a da ova svađa je bila bespotrebna nego jednostavno obavežimo sve da moraju imati imovinske kartice i da bude jednakost i Ustava prema svakom dužnosniku jel i ove koje su birane u Europski parlament bira je hrvatski narod, a bira je hrvatski narod i saborske zastupnike i gradonačelnike i njihove zamjenike i ostale dužnosnike i to je riješeno u 5 minuta. Odma idući petak to možemo, kako je rekao kolega prije mene, riješiti i to je vrlo jednostavno bilo se radilo o bilo kojeme jel o gđi. Šuici ili bilo kome. Ja sam mislio sada ovdje govoriti, al vidim da je ta najbitnija tema bila, puno je bitnija imovinska kartica gđe. Šuice, ja sam u biti mislio govoriti u biti o lažnim obećanjima hrvatske Vlade Andreja Plenkovića, a podsjetio bi na Split, u Splitu je održana Vlada prije godinu i po dana sa dvi milijarde projekata koje je obećao narodu najveće županije splitsko-dalmatinske, središtu Dalmacije, u biti od toga apsolutno nema ništa. Dvi milijarde kuna su obećani projekti, poglavito infrastrukturalni projekti unutar županije, znači od vrgoračkog, u Vrgorcu tunel koji je znači Ravča-Drvenik spoj ceste Imotskoga na auto put, naravno i onaj tunel Kozjak koji, ne znam rekao je čak župan da će kampirati, u biti ništa poslije toga nije otišlo osim što su došli na vrgorački pršut, bili su na sinjskoj alci ugošćeni, dali nekoliko obećanja i nekoliko fotografija, al od projekata ništa, značajnih projekata. Ja ponavljam još jednom najperspektivnija od Savudrije do Prevlake je Cetinska krajina i jedan jedini projekt koji je najznačajniji izabrana je varijanta 200 milijuna kuna, to je spoj na auto put cetinskog kraja, to je najperspektivnija sredina jel je splitski bazen prenatrpan, a Cetinska krajina je odma u zaleđu. Vjerujte mi da tu žive, da tu će bit najpoželjnije za živjeti, sa par projekata, navodnjavanje sinjskoga polja, brza cesta Kukuzovac-Križice jel kad gledam ministre u Trilju o čemu oni pričaju, dok 90% škola nam je prazno, krovovi se urušavaju, dosta lažnih obećanja. Tako splitska sjednica je bila apsurd Vlade RH apsolutno [[Upadica: Hvala]] lažna je obmana.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Most-a nezavisnih lista u ime kojih će govoriti poštovani Božo Petrov, potpredsjednik ovog Visokog doma.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ja bi današnju stanku usmjerio na poruke koje nam stižu [[Upadica Reiner: Nije stanka nego govor u ime kluba.]] ispričavam se, iznošenje slobodnog stajališta, vezano za sve one poruke koje nam stižu s najviših instanci u ovoj zemlji. I za razliku od kolege zastupnika koji je očito bio u negdje u nekom wonderlandu i zemlji čudesa gdje teče med i mlijeko, ja ću govoriti o onom što upravo ovi visoki predstavnici koji danas obnašaju vlast kakve oni poruke šalju. Šalju poruke da se ne mora poštovani zakon, da nema odgovornosti ni pred javnosti ni pred zakonom, da nema niti moralne svijesti o tome što je dobro i što je loše, što je dozvoljeno i šti je ne dozvoljeno. Odašilje se poruka također da nismo svi jednaki, da postoje jednakiji što je najžalosnije i to dolazi upravo od onih koji bi trebali biti simbol svega onoga što nosi njihova funkcija, njihov položaj i povjerenje koje su dobili da bi obnašali tu funkciju. A oni ne bi trebali izbjegavati zakon, ne bi se trebali rugati u lice onima koji se usude suprotstaviti im. Ja ću vas podsjetiti da korupcija ponajprije se odnosi na one koji su u vlasti koji imaju moć, koji obnašaju visoke dužnosti što u politici, što u gospodarstvu i upravo oni bi svojim stavovima, ponašanjem, postupcima trebali odagnati iti najmanju sumnju da mogu podleći upravo tome. Nažalost, možemo vidjeti da je u Hrvatskoj sve suprotno. I za razliku od kolege zastupnika ja ne znam kako se on, a i neki drugi ne uočavaju da sam predsjednik Vlade šalje upravo takvu poruku. Predsjednik Vlade mrtav hladan kaže Povjerenstvu za sprečavanje sukoba interesa da on neće dati dokumente koje od njega traži povjerenstvo, bez obzira na zakonsku odredbu po kojoj je dužan dati dokumente jer tog postupka onda nema. Kakvu poruku šalje? Predsjednik Vlade je napravio presedan i rekao je nemoj davati dokumente i tog postupka nema. Druga bitna instanca u ovoj zemlji, suci. Predsjednik Zagrebačkog županijskog suda opet mrtav hladan, najprizemnijim taktikama pokušava izbjeći zakon, ne preuzima čak šest poziva za sud, na kraju okrivljuje policiju i poštare. Što je najžalosnije u njegovu obranu kao glasnogovornik dolazi ministar pravosuđa. Ministar pravosuđa i predsjednik Vrhovnog suda eskulpiraju tog istog predsjednika Županijskog suda jer oni mu vjeruju. Zašto? Jer je on renomirani sudac koji je sudio u velikim slučajevima. Evo ljudi to je za mene tragikomedija. Znate poštar i policijski presretač nisu renomirani. Visoka predstavnica Hrvatske u EU Dubravka Šuica također bez ikakvih problema mrtvo hladno se ruga cijeloj Hrvatskoj, ne dostavlja jasno, transparentno, detaljno svoju imovinsku karticu poručuje da ona ne odgovara apsolutno nikome. Moguća buduća potpredsjednica Europske komisije za demokraciju. MOST je zbog ovih slučajeva krenuo sa antikorupcijskim paketom. MOST je zbog slučaja Helsinki predložio registar troškova u kojem će se jasno znati za svakoga dužnosnika kako troši svoj novac, kako troši novac svih nas poreznih obveznika. I tu očekujem i od prethodnog kolege i od svih drugih kolega zastupnika da podrže taj zakon. Isto tako zbog nedavnog ili nedavnih slučajeva neobjavljivanja traženih informacija tražimo isto tako mogućnost da povjerenik za informiranje ima pravo kazniti čelnika koji ne želi dati informaciju, kazniti ga. Također zbog transparentnosti rada sudaca tražili smo imovinsku kraticu da se da javno. Mi moramo s ovoga mjesta poslati poruku građanima da za sve vrijede ista pravila.
Hvala lijepa.
Hvala vama.
I posljednje iznošenje stajališta kluba jer iznošenje stajališta Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege ja bih govorio o jednom pitanju koje se često ponavlja i sa saborske govornice a imamo i ... [[Govornik se ne razumije.]] znači imamo zakone koje ovaj Parlament donosi ali strukture i Vlada ne poštuju. Tako evo ja tvrdim s ove govornice još jednom da ministar zaštite okoliša i energetike, ministar Ćorić, zlorabi, znači svoje diskrecijsko pravo imenovanja u slučaju nacionalnih imenovanja ravnateljice u Nacionalnom parku Krka gdje je isključivo imenovana osoba i ima i presudu da je bila, Upravnoga suda u Splitu, da je bilo nezakonito imenovanje i umjesto da poštuje presudu ministar je jednostavno opet isto napravio. Imenovao je osobu za ravnateljicu koja ima dvije iskaznice stranačke, bez obzira, ima i HDZ-ovu i HNS-ovu, bez obzira šta s druge strane imamo kompetentniju osobu i uz to ima i status Hrvatske braniteljice iz Domovinskoga rata. I danas je bio odbor, ponašanje ministra Ćorića prema hrvatskoj braniteljici je nezapamćeno niti sam ja to mogao vjerovati da se tako može dogoditi, da se netko može ponašati prema osobi koja u ovome slučaju ne bori se isključivo samo za sebe nego se bori isključivo da se poštuju zakoni. Riječi koje je uputio su u najmanju ponižavajuće da kaže doktorici znanosti Ljiljani Zmijanović ministar da nije kompetentna u zadnjih 10 godina, da nije vodila niti jedan veliki sustav. Šta je apsolutna neistina dok baš suprotno, gospođa Zmijanović ima te reference, uz to što je hrvatska braniteljica, doktorica znanosti, zaposlena je, ponavljam još jednom isključivo u trgovačkoj vezi HNS-a i HDZ-a osoba koja je imala dvije iskaznice u isto vrijeme i HNS-a i HDZ-a. Predstavnici Vlade dobro ste čuli, ministar Ćorić minimalno pošto je prošli tjedan da ja insinuiram oko slučaja Ponoš u Fondu za okoliš, zaštitu okoliša, neka insinuiram, u biti kada smo mu donijeli činjenicu da smo mu postavili pitanje prije 5, 6 mjeseci kolega Grmoja, onda je ministar Ćorić rekao kao da je to on poslao ali da je premijer Plenković valjda zakočio, prebacio na premijera Plenkovića, ali taj čovjek je trebao dati minimalno iz pristojnosti ostavku nakon ovog bahatog ponašanja, nakon kršenja presude, nepoštivanja presude Upravnoga suda, on ne poštiva niti sud, on ne poštiva ništa. On ne poštiva zakone, znači gdje je presudom, ni zakon grubo kršenje Zakona o zaštiti prirode, Zakon o hrvatskim braniteljima, niti jedan zakon on ne poštiva. Ministar u jednoj hrvatskoj vladi, niste bili na Odboru za branitelje jer niste svi članovi naravno, je više nego sramotno ponašanje ministra koji se ponaša faraonski, bahato prema osobama koje se istinski bore za pravo svakog čovjeka da se poštiva zakon. I na kraju bih još samo rekao što se tiče zdravstva. Danas su medicinske sestre prosvjedovale, primjer u Splitsko-dalmatinskoj županiji sam i predložio bio na tematskoj sjednici da se poveća broj upisa medicinskih sestara, da se osigura određeni, i to je prihvaćeno jednoglasno oko medicinskih sestra. Međutim, puno je bitnije županima u domovima zdravlja kako imenovati ravnatelje domova zdravlja, kako zapošljavat svoje ovaj činovnike jer su natrpali ih ko zna, nego da se raspišu specijalizacije i da se podignu plaće medicinskim sestrama. Nije to samo u …/nerazumljivo/… tako je i u domovima zdravlja poglavito Splitsko-dalmatinske županije. Grobari doma zdravlja Splitsko-dalmatinske županije od kad je osnovana je, znači su županije, znači za domove zdravlja, a ova Vlada će biti grobar kompletnog sustava doma zdravlja jer se ponaša isto kao i moji u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Pa mi danas nemamo zdravstvene usluge, ne samo medicinske sestre, nemamo pedijatre na 50.000 stanovnika imamo samo jednoga, nemamo radiologe di žene umiru u redovima čekajući UZV dojke, pa prosvjedi, problema milion, a jednostavno grobari zdravstva apsolutno ih nije briga osim naslikavanja uz izbore u Zadvarju kako je on otvorio novu bolnicu ili ne znam šta. To je laž i obmana, uništili [[Upadica: Hvala.]] su zdravstvo, grobari zdravstva bižite ća s tih mjesta.
Hvala vam kolega Bulj.
Idemo sada na Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista i poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Koliko držimo do svakog našeg čovjeka toliko držimo do Hrvatske. Dakle, ovo je službeni logo inicijative koja traži da se nastavi potraga za posadom potonulog broda Bourbon Rhode na kojem je jedan naš čovjek Šibenčanin kapetan Dino Miškić. Mene je obitelj odnosno prijatelji kontaktirala još u subotu, ja sam objavio jedan Facebook status u kojem sam pozvao predsjednicu Republike i Vladu da reagiraju u međunarodnoj zajednici i prema francuskom predsjedniku i prema američkim vlastima da se potraga nastavi i hvala Bogu nakon toga to je i učinjeno. Bila je i peticija koju je potpisalo nekoliko desetaka tisuća ljudi i evo po zadnjim informacijama ta potraga se nastavlja. Znači potraga je bila obustavljena nakon sedam dana, to je objavljeno u subotu službenim priopćenjem, a ako se taj dio posade ukrcao na splavima ima zaliha gotovo do mjesec dana. Tako da postoji velika šansa da je naš čovjek živ i trebamo sve učiniti da se ta potraga nastavi. Ono što također treba spomenuti da su sada angažirana, da je kompanija angažirala tri broda. Američke vlasti su uključile i zrakoplov, a obitelj je krenula u jednu … kampanju gdje se skuplja novac kako bi se angažirala privatne kompanije za dodatnu potragu. Ja vas sve pozivam i kao zastupnike, pozivam hrvatsku javnost da se uključi u tu kampanju. Možda će i prije nego što obitelj uopće uspije reagirati posada i naš čovjek možda budu pronađeni, svi se to nadamo i molimo se za to. Ali mislim da sudjelovanjem u ovakvoj akciji pokazujemo da naše ljude ne zaboravljamo, znači da od naših ljudi nikada nećemo odustati. Dobro je da su se uključile i hrvatske državne institucije, to svakako pozdravljam. I evo sve što se možemo nadati primijećene su signalne rakete, sada brodovi idu prema tom mjestu i sve što možemo je moliti i nadati se da će Dino Miškić biti pronađen i da će se vratiti svojoj obitelji. Neću dalje dužiti, pozivam vas sve da se uključite u kampanju. Mi kao hrvatski zastupnici moramo pokazati da ćemo se boriti za svakog našeg čovjeka i da od naših ljudi nećemo odustati. Još jednom ću podignuti ovaj plakat.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, danas se održava štrajk prosvjetnih djelatnika, učitelja i profesora u osnovnim i srednjim školama. Evo čovjek koji je 20.g. radio u osnovnoj školi, koji dolazi iz sustava, potpuno mi je jasno zašto oni štrajkaju, dakle učitelji i profesori u našem društvu od državnih vlasti uvijek su bili zadnja rupa na svirali, dakle uvijek se njima obećavalo, dakle kada prođe krize, a mi smo u konstantnoj krizi, obećalo im se veće plaće. Dakle, i smatram da njihovi zahtjevi uopće nisu nerealni kako ih je prozvao premijer Plenković i smatram njegovu izjavu skandaloznom da je povećanje od 2% za njih dovoljno. Samo da podsjetim da kad su premijera Plenkovića pitali o ukidanju županija i reformi lokalne samouprave da je on u jednom trenutku rekao pa mi to ne želimo ukidati, to je naše biračko tijelo, pa premijeru Plenkoviću, učinite da profesori i učitelji postanu vaše biračko tijelo, baš me briga da li će učitelji i profesori postat biračko tijelo MOST-a, HNS-a, HDZ-a, al im povećajte plaće jer su oni to zaslužili. U zemlji u kojoj mi imamo 1263 općinskih načelnika i gradonačelnika, u kojoj imamo 8500 općinskih vijećnika, učitelji su problem. Jučer je talijanski parlament izglasao da se smanjuje broj zastupnika u oba doma tih dakle u Italiji, dakle financijski analitičari su izračunali da će Italija uštediti u 10.g. oko milijardu EUR-a. Samo da podsjetim dakle da je promjena izbornog zakona koji je MOST predložio, u kojem se smanjuje broj saborskih zastupnika, u ladici HS, da ta ušteda nije zanemariva, dakle mi smo visoko politizirana država koja ima jako puno političara koji se plaća iz državnih, iz državnog novca koji plaćaju i ti učitelji i profesori. Samo da podsjetim da u Gradu Zagrebu postoje tisuće i stotine političara koji su plaćeni kao članovi školskih odbora, da to plaćaju upravo učitelji i profesori iz svog poreza. Dakle, ova država da bi povećala plaće učiteljima i profesorima, dakle mora namaknuti novce tako da će reformirati lokalnu samoupravu, dakle tako da će ukidati naknade političarima i novaca ima. Iz svega ostalog poručujem profesorima da ustraju u svom prosvjedu, da ne posustaju u štrajku, da će njihovo posustajanje dakle značiti njihovu slabost, da je sad prilika prije državnog, dakle izglasavanja državnog proračuna da naprave pritisak na Vladi i od mene osobno iz moje stranke imaju potpunu podršku. Hvala lijepo.
Hvala lijepo.
Sada idemo kao i uvijek srijedom na iznošenje stajališta klubova i nezavisnih zastupnika. Pa ćemo krenuti sa Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista i kolegom Mirom Buljem, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče, kolegice i kolege. Jučer je došao prvi kamion smeća iz Vrgorca u Sinj. 100 km udaljen vozač je vozio 2 sata, to je temeljem rješenja sektora inspekcijskog nadzora zaštite okoliša da čistoća Cetinske krajine preuzima vrgorački otpad. Takva odluka je štetna i lišena svake zdrave logike. Gradovi su odabrani nasumice, kako to drugačije tumačiti. Plan gospodarenja otpada se ne poštuje, počelo se od kraja. Nisu izgrađene sortirnice, kompostane, da imamo razvoj i plan razvoja gospodarenja otpadom kojeg da ga poštujemo, danas se događalo i u mom Cetinskom kraju i u Vrgoračkom kraju i u cijeloj RH primjer otoka Krka. Međutim, ova suluda odluka pod paskom ministra ugroze okoliša Čorića sjetio se Sinja i Cetinske krajine. 100km dnevno kamioni od 10, 20 tona voze za Cetinsku krajinu. Očito nadležni u ministarstvima zaštite okoliša Splitsko-dalmatinske županije ne razumiju princip održivog gospodarenja otpada. Kao što sam rekao da izgrade sortirnice i kompostane i da gospodare učinkovito otpadom, da zaposlimo na odlagalištima 30-ak ljudi oni onečišćuju naš okoliš. Plan imamo, programe imamo, međutim ministru palo na pamet da nasumice, da 100 km prevozi smeće i tako ugrožava okoliš, radi štetu građanima Vrgorca kojima će 300% poskupjeti odvoz smeća, Sinju i Cetinskoj krajini umjesto obećanih projekata premijera Plenkovića, brza cesta Sinj-Split, tj. zaobilaznica Dicma, Kukuzovac, Križice, navodnjavanje Sinjskoga polja da naši OPG-ovci mogu ostati na tom najperfektivnijem i najljepšem komadu zemlje trenutno u RH u zaleđu Splita. U kraju gdje Cetina daje sama 40% hidroenergije on nam dovozi otpad. Otpad nam daje na dar, smeće, ne otpad u smislu novca jer otpad je novac ako se pravilno gospodari nego smeće da nas zatrpa. Premijer Plenković i njegov ministar ugroze okoliša rade ogromne štete Dalmaciji, mojoj županiji, dvije godine će uskoro otkada je bila sjednica Vlade RH. Neka župan Boban kaže, nek se oglasi. Koji je korak poduzeo po pitanju plana gospodarenja otpadom? Osim šta milione troši na plaće u Lećevici direktora razno raznih mjesta, a i danas tamo morete brati šparoge i gljive. I tako bi bilo najbolje da i ostane, al nek se gospodari na kompostane, na znači na sortirnice i neka se ljudi zaposle. Imao primjer otoka Krka, dobrim putem iđe i Osijek i još određene druge jedinice lokalne samouprave. Da li će im sutra pasti napamet, ministru Čoriću da u Sinju uputi i Cetinski kraj, da uputi otpad ne znam iz Rijeke. Pa koja je to logika? Uništava građane Vrgorca, Dalmatinske zagore jel poskupljuje cijenu, a također sinjanima dovozi opasni otpad koji se ne kontrolira i ne selektivan je. Mi im to nećemo dozvoliti. Ja sad iz ovih stopa idem opet u Sinj, imamo sjednicu gradskoga vijeća, vidim da je bahat, da je hrabar, premijer Plenković, pa da ga podsjetim na jedini projekt koji je donio u Sinj, ovo ću mu ostavit u njegov stolici jer moram ići u Sinj, jer oće nam na silu nametnuti svoj otpad, evo njemu smeće koje je ispalo iz auta od Vrgorca do Sinja koje sam prikupio.
Kolega Bulj, kolega Bulj, ajde sjednite se. Kolega Bulj molim vas sjednite se. Izveli ste svoj performans, kolega iz straže je odnio vreću … [[Upadica se ne čuje.]] kolega Bulj, mi nismo na ti, mi smo na vi. Izvolite se sjesti. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite se sjesti. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Bulj sjednite i ne cirkusirajte, i ne cirkusirajte. Odite van pa cirkusirajte, ovdje, ovdje nemojte cirkusirati, ajde. … [[Upadica se ne čuje.]] Sretan put.
Slijedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev. Izvolite.
Evo, dakle nedavno smo u medijima vidjeli da je trenutno u javnom savjetovanju Zakon o sprečavanju nereda na sportskim borilištima ili tzv. popularni Zakon o navijačima. Ono što smo vidjeli iz medija i oni prijedlozi koji su predloženi u tom zakonu smatram da su skandalozni i da idu prema jednoj represiji i prema skupinama društva koja nisu kontrolirana od političkih stranaka i koji predstavljaju opasnost za trenutni politički dakle sistem. Dakle, po prijedlogu Zakona o navijačima strogo bi se kažnjavali dakle ljudi koji bi na stadion nosili pokrivala dakle za glavu koje bi po teoriji biti i navijački šalovi. Dakle, po prijedlogu zakona dakle navijači na svoje stadione i ne bi trebali ili ne bi smjeli nositi navijačke šalove za klub za koji navijaju. Također bi se strogo kažnjavalo dakle kontroliranje alkohola tj. čovjek koji napuše više od 0,5% bio bi drastično kažnjen novčano, a prijedlozi idu do toga da se čak zatvaraju dakle zatvorskim kaznama. Samo da podsjetim, licemjerje je prijedloga tog zakona jer u isto vrijeme dok se predlažu takvi zakoni u ložama stadiona, dakle u svečanim ložama se uredno toči alkohol, šampanjci i druga skupa pića. A ja mislim da mi živimo u državi gdje je zakon jednak za sve. Isto tako postoje licemjerje od klubova koji organiziraju fan zone u krugu stadiona, u koje se uredno toči alkohol, a sad navijač koji popije 3 pive ili 2 pive jer je to otprilike 0,5 promila zbog toga bi treba završiti u zatvoru. Također u prijedlogu zakona ima jedna odredba koja je nejasna, a to je da će se kažnjavati pa čak i zatvorskim kaznama dakle pjesme koje potiču na nasilje. Dakle, nitko u ovoj sabornici pa ni ja nije za nasilje, ali treba razumjeti dakle da navijačke skupine imaju svoj folklor i da u tim pjesmama postoji dio dakle koji se odnosi na nasilje, a da li je to vrlo teško kontrolirati što je nasilje, što nije. Po tom prijedlogu ako ćemo ga drastično shvatiti onda pjesma U boj, u boj za narod svoj isto bi dakle poticala na nasilje. Onda bi po tom prijedlogu zakona i Marseljeza, Francuska himna koja u svojim dakle riječima ima pozivanje na nasilje također trebala biti zabranjena. Želim samo istaknuti dakle, da je represija prema navijačima koja je bila prošlih godina, a sam sam bio svjedok da su ljudi bili trpani u marice jer nisu sjedili kao na svojim mjestima na stadionu koji uopće nema numerirana mjesta ili su bili zatvarani zbog toga što su napuhali više od cijelih 0,5 promila iako kažem se uredno točio alkohol u društvu u kojem silovatelji slobodno šetaju gradovima, u kojim ratni zločinci također slobodno šetaju gradovima licemjerno. Dakle navijačke skupine su uvijek u režimima bili oporba trenutnoj vlasti, ali ono što iznimno smatram poštenim da se nikada nisu svrstavali niti u jednu političku opciju. U komunističkom sistemu oni su uz Crkvu i sveučilište bili jedna oporba današnjem režimu. Dakle nikako ne bi bilo dobro da se sada prema navijačkim skupinama postupa isto, oni imaju u svojim redovima ljudi koji potiču na nasilje, ali ne bi trebalo generalizirati i ne bih trebalo sve smatrati huliganima jer su u svojem djelovanju kada je trebalo pokazati da su svi jedno od poplava, požara pa na kraju krajeva do Domovinskog rata u koji su prvi krenuli. Hvala lijepo.
Također pun zadovoljstva zovem g. Miru Bulja i ostalih poslije, to vrijedi i za ostalih 7 iznositelja stajališta koji će doći poslije njega. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, imamo jedan ogroman problem, naša Hrvatska je turistička država, na području Dalmacije, svi ste upoznati je problem sa gospodarenjem otpadom. Trenutno su, u Sinju je blokirano i odlagalište otpada zbog odluke koju je donijela inspekcija za okoliš 20. rujna, da se iz Vrgorca 120 km udaljenog od Sinja prevozi otpad na odlagalište Sinj. Temeljem toga i gradsko vijeće je donijelo jednoglasnu odluku grada Sinja gdje su prihvaćeni zaključci kojim se oštro protive ovoj suludoj, nasumičnoj odluci o zatvaranju odlagališta bez toga što se nije poštivao plan gospodarenja otpadom. U ovome trenutku ta štetna odluka je dovela do toga da Vrgorčani koji bi trebali biti puno glasniji i gradonačelnik i Vrgorčani koji će plaćati 3x skuplje otpad, odvođenje otpada 120 km. I postavlja se pitanje tko će dati vozila, tehničke uvjete da Vrgorac, siromašni kraj, prevozi 120 km otpad kroz, gdje ugrožava, štetna je odluka i okoliš, za okoliš a i ekonomski. Imamo plan županije koji godinama od 2005. grade Lećevicu, centar za gospodarenje otpada Lećevica slično kao Marišćina, 30 milijuna kuna su uložili, apsolutno ništa nije napravljeno osim što su novci bačeni uludo jer je centar za gospodarenje otpadom Lećevica projekat koji je štetan. Umjesto održivog gospodarenja otpadom, umjesto da imamo prikupljanje otpada, da imamo sortirnice, da imamo kompostane, da imamo kazete za višak i da gospodarimo otpadom i da imamo radna mjesta i novac. Ja bih sa ovoga mjesta pozdravio Turjačane, Brnažane i Sinjane koji sada prosvjeduju u centru za gospodarenje otpadom. Pozvao bih Imoćane jer ih isti scenarij čeka, Kninjane, cijelu Dalmatinsku Zagoru. S otoka Brača također. Otok, čeka nas problem Napulja. Vrgorčani, poglavito vi, vi ste oni koji ćete imati najveće štete uz narod Cetinskog kraja gdje znamo da je jučer evo ministar govoreći da će prevoziti u Imotski kada bude gotova kazeta, da će prevoziti u Sinj međutim sanitarni uvjeti trenutno su podjednaki. Mi moramo zaštiti naše područje, poglavito Dalmaciju od mogućeg napuljskog scenarija, a on je vrlo moguć. Zbog toga sve pozivam građane, poglavito ministra da dođe dolje, da se upozna s problemom detaljno, a ne da iz Zagreba oni koji bi tribali riješiti problem, evo jučer je gradonačelnik Šipić saborski zastupnik, bio kod ministra, umjesto da da rješenje on staje na stranu ministra. Oni pozivaju populizmom nešto što je štetno za cijelu Dalmatinsku zagoru i Dalmaciju zbog toga što smo vrećicu papira stavili crnu, to je populizam ili šta smo cvijeće odnijeli kod župana, mi njima cvijeće, a oni nama smeća. A ovo što će oni stotine tisuća kubika smeća i otpada prevozati s jednoga kraja županije na drugi kraj županije to nije populizam. Ovdje je jedino rješenje jel zajamčeno je Ustavom jel to ima pravo gradsko vijeće, Gradsko vijeće grada Sinja oštro odbija ovo rješenje ministarstva tj. inspekcije. I zbog toga tražim od ministra, a i Ustav to jamči, jači je Zakon o lokalnoj samoupravi nego Zakon o gospodarenju otpadom. Pozivam te koji sada pozivaju nas populizmom da ne populistički rješavaju taj problem. Sada kada su ga napravili spuštaju ga na lokalnu samoupravu, a lokalne jedinice i ljudi poglavito u vrgoračkom kraju će plaćati četiri puta skuplje odvoz smeća, to moraju znati Vrgorčani. Zato ja pozivam gradonačelnike, načelnike, vijećnike sve ljude izvršimo pritisak ili neka ministar okoliša povuče ovu suludo rješenje i napokon neka se počne gospodariti otpadom onako kako se gospodari u drugim državama. Hvala lijepo.
Hvala i vama što ste se držali vremena. Sad je gospodin Miro Bulj koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Evo ja s ove govornice upozoravam, a još bi jednom želio upozoriti na štetne politike koju provodi Vlada Andreja Plenkovića. Sada već tj. i duže vrijeme, ali sada glasno i ekonomski stručnjaci upozoravaju koliko masovno iseljavanje ljudi iz Hrvatske negativno utječe na hrvatsku ekonomiju. Ova Vlada cijelo vrijeme provodi jednu ciljanu politiku iseljavanja ljudi. Tako su riješili problem nezaposlenosti na koju se poziva Andrej Plenković u svome izvješću, a državni proračun i ekonomiju počinju, počinje živjeti od doznaka, od deviza koje šalju naši iseljeni narod, u tom planskom ekonomskom slanju ljudi ciljanom slanju ljudi, naših građana u treće zemlje. Najnoviji podaci govore da je u Hrvatsku u 2018. godini došlo do 2,4 milijarde EUR-a doznaka što je skoro 55 BDP-a. Ministar Marić ovdje ministar financija cijelo vrijeme se ovde hvalio kako je došlo do izravnavanja bilanci, međutim vidljivo je s ove 2,4 milijarde EUR-a doznaka naših građana iz drugih država, znači iz inozemstva je 5% BDP-a RH. Te doznake se uglavnom usmjeravaju naravno na domaću potrošnju jel obitelji tih naših građana koji su planski iseljeni u treće zemlje u biti se troše za potrošnju i tako naša Vlada, naš ministar financija i Vlada Andreja Plenkovića glume gospodarski rast. Koji je rezultat u biti politike Andreja Plenkovića? Imamo 2/3 RH, sada raspravljamo o konvencijama prava radnika, a u biti nemamo radne snage. Nemamo radne snage jer nam odlaze mladi i obrazovani ljudi u biti ljudi svih struka u inozemstvo. I sveli smo gospodarstvo na jednostavne poslove. Danas je to ključni problem, imamo 2/3 Hrvatske prazne, država nije bez ljudi. Politika koju provodi Vlada Andreja Plenkovića je politika koju je provodio Josip Broz Tito '60.-tih godina kad je iz Dalmatinske zagore, Slavonije, Skradina slao ljude u vlakovima, još ova Vlada samo triba organizirati vlakove u treće zemlje. Poslušajte, ministar financija se nije pohvalio u svom izvješću za 2018. godinu kad se hvalio sa dobrim rezultatima i rastom BDP-a, izravnanjem svih bilanci, da je 5%, 5% BDP-a od doznaka naših građana iz inozemstva. I sad smo u ogromnom problemu. Ova Vlada je nanijela epske štete na demografsku sliku i ekonomsku sliku. Uz problem pravosuđa i slažem se da je sinoć sramotno što je bilo samo 7 zastupnika il ćete 5, a 3 predlagatelja, jer nije samo odgovorna Vlada za loše pravosuđe i oporba i još smo tribali bit svi ovdje i raspravljat o tome i pozvati građane na Markov trg kakvo je stanje koje vodi povjerenik HDZ-a u Vrhovnom sudu Đuro Sessa, u pravosuđu, da ne nabrajamo sve slučajeve. Ali ove štete koje nanosi ova Vlada, su dugoročne štete, 5% BDP-a iz doznaka iz inozemstva, 2,4 milijarde EUR-a, to vam je oko 18 milijardi kuna, 5% BDP-a. To su štete kako sam rekao epskih razmjera. Zato gospodo imamo liječnike, medicinske sestre, profesore koji odlaze vanka to je kratkoročna politika gdje se može hvaliti sa dobrim rezultatima A. Plenković i njegovi koalicijski partneri ali dugoročno najštetnija, štetnija je od svih osvajača na ovim područjima jer je od hrvatske države napravio državu bez čovjeka, bez ljudi i to je sramotno i tome se mora stati na kraj. Hvala.
Vrijeme, g. Bulj, vrijeme, hvala, hvala i vama.
Idemo na Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, u RH ugrožena je sigurnost građana RH a ja ću vam navesti i primjer. Selo Orah u vrgoračkom kraju, samo 500 m od granice sa BiH-om, ima problem kao i cijeli vrgorački kraj i pogranično područje Dalmacije a i cijele RH. To mjesto je ugroženo sa nizom krađa koje nestaju preko noći, krađa vozila. Ljudima je u ovim područjima ugrožena sigurnost, žive u strahu za sebe, svoju djecu i svoju imovinu. Ne osjećaju se sigurno jer nemaju dovoljnu zaštitu RH. U noći sa subote na nedjelju je ukraden auto g. Mati Vujčiću s kojim sam u ponedjeljak osobno razgovarao jer sam otišao u selo Orah. Oštećeni mi je posvjedočio kako se ilegalni migrant dovezao biciklom i tijekom noći ušao u njegovu garažu i ukrao mu automobil. Sve se to događalo dok je u kući bio sa svojom suprugom i malim djetetom te ga je policija oko 2 sata poslije ponoći zvala i izvijestila o tome da je pronađen njegov auto potpuno oštećen i prevrnut na krov desetak kilometara od njegove kuće. Istovremeno je jedna skupina migranata pokušala ukrasti kombi u samom centru Vrgorca. Postavljaju se brojna pitanja sigurnosti imovine i građana na tome području a jedno od ključnih pitanja, tko će ovim ljudima koji žive od poljoprivrede i od svog rada nadoknaditi štetu i hoće li se uopće nadoknaditi šteta prouzročena od ilegalnih migranata za koje je kriva država što su stupili na hrvatsko tlo? Upozoravam još jednom glasno da je odgovornost države što migranti ilegalno prelaze državnu granicu i ugrožavaju imovinu te ugrožavaju sigurnost njih, njihovih obitelji i njihove imovine. Država RH mora hitno primijeniti zakon koji je izglasan 2016. godine za vrijeme vlade Tihomira Oreškovića da vojska može izaći na državnu granicu i time pomoći policiji kako bi zaštitila građane RH. Istovremeno, država mora nadoknaditi štetu koju ljudi pretrpe jer nije osigurala granicu u okviru onoga što je morala po Ustavu RH. Premda policija ulaže velike napore nažalost nema ih dovoljan broj. Minimalno je broj policajaca, ljudi uza sve te napore u policiji ne mogu obavljati taj posao kako je zakonom propisano. Policija ne može tako oslabljena zaštititi te ljude, osigurati im sigurnost, a naravno znate li koliki je strah u očima tih ljudi na tome području? Ogroman. Potrebna je reakcija i angažman premijera, predsjednice RH, ministra obrane i ministra unutarnjih poslova. Tražim od njih ovim putem da reagiraju na opravdani strah građana od ulaska ilegalnih migranata jer policiji mora hitno pomoći vojska. Ljudi se u graničnom području ne osjećaju sigurno za sebe, svoju djecu i imovinu. Još jednom sve odgovorne predsjednicu RH koja je na čelu Vijeća za nacionalnu sigurnost, ministre, premijera odgovorne da zaštite građane RH od nesigurnosti ulaska ilegalnih migranata na područje RH. Hvala lijepo.
Ispričavam se, izvolite Bulj, sa istekom vremena.
Hvala lijepo. Ja bih još jednom upozorio ovdje na ponašanje teleoperatera u RH poglavito kod postavljanja atenskih stupova i baznih stanica. Evo proteklih dana vidimo da je kako je na području cijele RH postavljaju se bazne stanice bez ikakvih, bez suglasnosti, bez dozvola koje bi trebalo posjedovati i naravno kršeći sve zakonske norme koje poštivaju u svojim državama čak i ne kršeći toliko koliko je naš zakonodavac omogućio teleoperaterima da se ponašaju kako žele. Posljednji, pretposljednji primjer je u mome Sinju gdje su na jedan dimnjak koji je sada veći od zvonika, u Sinju je najveći zvonik Crkve Čudotvorene Gospe Sinjske, sad je najveći objekat bivši dimnjak a sada bazne stanice su na njemu. Znači u blizini su vrtići, škole bez ikakvih, bez obzira što je gradsko vijeće se tome protivi i bez obzira što sam u sve nadležne institucije uputio dopise svi peru pilatorski ruke. Isti slučaj se dogodio posljednjih dana i u Trogiru gdje su se ljudi masovno pobunili protiv toga da uz dječji vrtić, bolnice, domove zdravlja postavljaju se bazne stanice jer naše zakonodavstvo tj. naše i zakonodavstvo i oni koji služe teleoperaterima a ne narodu to je vlast i nadležne institucije to dozvoljavaju i omogućavaju Narod se protivi takvom ponašanju isključivo iz više razloga. Zbog toga šta ne žele da budu njihova djeca elektromagnetski zračena, ne svojevoljno i naravno da je najveća dobit teleoperaterima zbog takvoga ponašanja u RH. U RH to će uvijek ponašati Deutsche Telekom kao grupacija u svim državama ima 20% dobiti, u RH ima 42%, što znači, više od duplo je dobit koja se ne investira u RH. Ja još jednom pozivam sve nadležne institucije, naravno tu je HAKOM prilagodio se teleoperaterima, čak su dugo vremena bili gdje je HT u istoj zgradi HAKOM koji je trebao biti regulator toga dijela. Ja još jednom odavdje pozivam sve nadležne institucije, nas saborske zastupnike jer sam dao zakon bio u proceduru da se, znači bazne stanice treba građevinska dozvola kao i u drugim državama EU pa i u državama odakle teleoperateri dolaze. Sve je to dobro svima nama dok se ne dogodi da pod prozorom gdje spavaju naša djeca ne osvane bazna stanica. Bune se ljudi u Varaždinu i to čak je HDZ organizirao tribinu protiv postavljanja baznih stanica na način gdje ih postavljaju bez, u središtu mjesta, uz domove zdravlja, gdje ljudi žive, vrtići dječji i ostale ustanove. I oni su se bunili međutim ja kada sam dao zakon, g. Klarić, kolega Klarić vi ste glasovali protiv. I čak ljudi koji dolaze iz Varaždina a u Varaždinu organizira HDZ sa Hrvatskom udrugom za zaštitu od elektromagnetskog zračenja je organizirao tribinu. Bio sam u onom zaprešićkom dijelu vamo gore, bio je samnom i kolega, znači ljudi se bune, načelnici se bune, gradonačelnici se protive ali jednostavno dinastija Mišetić ima prevelik utjecaj na premijera Plenkovića, preveliki utjecaj. Čak sam ja ovdje i postavio pitanje zastupničko u 11. mjesecu prošle godine, sada će godinu dana na aktualnom satu gdje premijer nije želio odgovoriti. To je prvo pitanje na koje premijer nije htio odgovoriti zbog čega se teleoperateri u ovome slučaju sada sam spomenuo Trogir, još Trogir spomenuti moram jer se u Trogiru ljudi protive, imali su i prosvjede, gradonačelnik se protivi ali nitko ništa ne poduzima od nadležnih institucija. Ja ću otići u Trogir, predložio sam zakon, niste ga podržali, premijer Plenković nije dao odgovor na moj upit jer jednostavno očito je jer su teleoperateri puno bitniji kao sponzori ili oglašivači u medijima i ne smije se ići protiv njih. To vam je slično kao i protiv banaka. Jer tko teleoperatere napada, oni su kao veliki oglašivači, vrlo utjecajni u velikom prostoru i ne smije, Andrej Plenković ne smije meni dati odgovor na ovaj upit zbog čega se teleoperateri u RH ne ponašaju kao u državama odakle dolaze. Ali ja na ovome neću stati ja ću opet uputiti u proceduru isti zakon ali očekujem od vas da glasate ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam kolega Bulj. Završili smo sa iznošenjem stajališta.
U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Velika tema ovih dana bio je susret premijera Plenkovića i gradonačelnika Zagreba Milana Bandića, na sastanku su partneri u Vladi dogovorili da će država, znači preuzeti udjele APIS-a i svi su tu vijest prenijeli, al nitko nije pitao otkud novci. Znači, evo, jedan mali podatak koji pokazuje otkud novci. Znači, Vlada je loše planirala, ciljana brojka od 150 000 novih korisnika dječjih doplataka nije znači ispunjena, slučajno ili namjerno promašena je za čak 10 puta i to je nekih 250 milijuna kuna viška i što, što država, što Andrej Plenković čini s tih 250 milijuna kuna viška, tog lošeg planiranja prethodne godine? Znači, sav taj novac oni ulože u političku trgovinu, u kupovinu APIS-a u dogovor s Milanom Bandićem umjesto da se proširi krug korisnika dječjeg doplatka, da se uloži u demografske mjere, da se uostalom uloži u ove naše kolege, znači profesore, učitelje i nastavnike koji će prosvjedovati, znači ne za njih nema novca, za političku trgovinu ima novca i sve bi se to moglo objasniti kad bi ova Vlada smanjivala opći dug države, ova Vlada to ne čini. Znači, udio duga u BDP-a se smanjuje, samo se to smanjuje, a time se hvali Plenkovićeva Vlada, al se ne smanjuje opći dug države. Jedina Vlada i to je ovako zanimljiv podatak, jedina Vlada koja je smanjivala opći, opći dug države je Vlada nezavisnog premijera Tihomira Oreškovića, znači dug je smanjivan 150 milijuna kuna mjesečno, ne 211 milijuna kuna mjesečno, a ukupno je znači smanjen gotovo 2,5 milijardi kuna u kratkom trajanju te Vlade. Zašto? Zato što je to bila takva politika, politika te Vlade, tog premijera ne, zahvaljujući ministru Mariću jer se sada ne smanjuje opći dug države, al za vrijeme premijera Oreškovića, zahvaljujući njemu, zahvaljujući i potpredsjedniku Petrovu i MOST-u koji su provodili takvu politiku dug se smanjivao. Znači, novac koji ova Vlada troši, ona ga troši na političku trgovinu, novac curi na sve strane, a za one u koje je potrebno uložiti, u našu djecu, u demografiju, u naše obrazovanje, za njih nema novca i naravno da su, netko je spomenuo realan sektor, realni sektor su i profesori i učitelji, nisu oni znači, netko tko je irealan, znači ako govorimo o privatnom sektoru, znači privatni sektor je ljut jer država ne smanjuje namete a ne može ih smanjiti jer troši na gluposti, troši na političku trgovinu. Treba održati ovu trgovačku većinu. I netko prigovara Milanu Bandiću, evo ovdje su kolege iz kluba 365, pa kakvi ste vi to populisti? Vi ste populisti koji pregovaraju o APIS-u a ne pregovarate o djeci, o dječjim doplatcima, o profesorima, učiteljima i nastavnicima. Moram priznati da me Milan Bandić a i vi kolege da ste me razočarali. Znači pregovarali ste isključivo o svojim privatnim interesima. Pa mogli ste malo i o privatnim interesima a malo i o općem interesu. Niste ni to, niste ni to napravili. Dakle, ono što ova država treba napraviti smanjiti državnu administraciju, smanjiti troškove, zaustaviti da nam novac curi na sve strane. MOST je predložio registar troškova dužnosnika kako bismo znali gdje nam curi javni novac, tko ga neopravdano troši. I onda će biti novca za one stvari koje su potrebne, za našu djecu, za naše obrazovanje, za naše učitelje, profesore i nastavnike. I ne, ne kažemo mi da svi zaslužuju isto, to je politika ove Vlade, ovaj premijer je povećao osnovicu svima a mi smo predlagali reformu javne uprave gdje bi se znalo što svaki čovjek u javnoj upravi radi, treba li ga nagraditi ili kazniti, treba li mu povećati plaću ili možda treba dobiti otkaz. Pa ne rade ni svi učitelji, nastavnici i profesori isto ali ove plaće koje sada imaju su sramotne i daju im punu podršku u njihovom prosvjedu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, ja ću danas govorit o jednoj skupini u društvu koja je vrlo često na naslovnicima naših portala i novina kada se dogodi nešto loše, oni nisu u medijima kada rade dobre stvari, a ima puno tog koji rade dobre stvari, a to su navijačke skupine. Dakle, jučer su Dinamovi navijači napravili prije utakmice koreografiju sa šalovima na kojima je pisalo „Neka s moga vrata vijori šal, ja sam slobodan“, to je inače pjesma Darka Rundeka. Zašto je ta poruka? Zato što trenutnom dakle, prijedlogu Zakona o navijačima koji je trenutno u javnoj raspravi, navijači koji nose šalove bili bi kažnjavani, smatra se da je navijački šal, dakle oruđe koje će na neki način zamaskirati lice. Ni u jednoj državi na svijetu navijački šal se ne smatra opasnim, nego se smatra dekoracijom, jedino je našoj državi to predmet spora i oni su reagirali. Dakle, navijačke skupine su u našem, dakle društvu prve, među prvima krenule u domovinski rat i Torcida i Armada i Bad Blue Boysi i Kohorta, oni su se poslije u demokratskom društvu borili za transparentnost svojih klubova, bavili su se kriminalom u svojim klubovima, preuzeli su ulogu države odnosno državnog odvjetništva i nažalost sve što se je zapravo dogodilo, pokazalo je se da je istinito. Međutim, želim samo reći da je percepcija navijača u RH projicirana od pojedinih medija i državne vlasti vrlo loša zato što su upravo na naslovnicima kad se dogodi nešto loše. Želio bi samo spomenuti statističke podatke i razbiti neke mitove koji su u hrvatskoj javnosti prisutni, a to je da su naši navijači najgori. U jednoj pitomoj Švedskoj ili Norveškoj koji su sinonimi dakle za demokratsko dakle društvo i za neku pitomu dakle stanovništvo, događaju se dakle ubojstva navijača. U RH na sreću nijedan navijač dakle nije stradao dakle i ne možemo se usporediti s nekim zemljama kako nas žele prikazati. Srbija npr. ima navijačku scenu koja je prepuna kriminala, upravo je prije par dana, ne u navijačkom, nego u mafijaškom obračunu ubijen jedan od vođa Grobara, tamo su tribine, poligon za dilanje droge. Naši navijači se bore za transparentnost i demokraciju u svojim klubovima. Dakle, želim razbiti mit o rješavanju huliganizma u Engleskoj tj. stalno se ponavlja mit da je Margaret Thatcher riješila huliganizam u Engleskoj i kako je sve tamo divno i krasno. Dakle, premijer liga Engleska tamo se više ne događaju neredi zato što su neredi se preselili na ulice i niže ligaške klubove, dakle Margaret Thatcher i Engleska nije riješila problem huliganizma nego ih je makla sa stadiona i to treba jasno reći. Ovaj Zakon o navijačima koji se sprema, dakle ide direktno na navijačke skupine upravo zato što su one nekontrolirane skupine od političkog sustava, tribine su uvijek bile mjesta slobode, na tribinama se uvijek moglo izražavati svoj osobni stav, pa čak u vrijeme najcrnjeg komunizma kojeg smo dakle imali, dakle tribina je bila mjesto slobode, ja ću se kao zastupnik boriti da tako i ostane i podržavam navijače u ovoj njihovoj inicijativi. Hvala.
Hvala lijepa.
6. rasprava Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću se nadovezati na temu o kojoj su govorili znači i kolega Mrsić i kolega Beus Richemberhg a tiče se činjenice da nam je Vlada obećavala uštede a da ćemo u konačnici znači platiti 5 milijardi kuna više nameta. Znači da javna uprava buja a ne smanjuje se, znači i kolega Bačić je ovdje obmanjivao javnost. Znači digitalizacija se ne provodi a imamo i nesposobnost Ministarstva uprave da provede zakonito javnu nabavu i zbog toga i kasni taj proces digitalizacije. MOST je svojom reformom javne uprave predložio depolitizaciju i značajno rezanje birokratskog aparata te ostavio akcijski plan sa 20 projekata kojim bi se ta digitalizacija ostvarila. No danas se provodi upravo suprotno, znači Vladi RH štednja baš nikako ne polazi za rukom kada su u pitanju interesi državnog i političkog aparata. Znači nakon što su novim krugom porezne reforme od građana odlučili ubrati dodatnih 5 milijardi kuna poreza. Mediji su jučer pisali da su povećali javnu upravu jer su umjesto 88 pomoćnika ministara odlučili zaposliti 97 ravnatelja uprava. Ja ovdje moram istaknuti kako je cilj naše reforme bio depolitizacija i profesionalizacija te optimizacija broja i troška, baš suprotno onom što trenutna Vlada provodi. Znači vidimo da dolazi do povećanja i broja znači i ljudi i samog troška a ne do najavljene štednje. Kao što je znači svojevremeno ova Vlada slavodobitno racionalizirala agencije, znači sve što smo dobili jest premještaj iz agencija u ministarstvo odakle su brojni zaposleni i potekli. Ovakav recept lažne uštede primijenjen je i na ukidanje ureda državne uprave i spajanje sa županijama a zbog županija koje ne ispunjavaju povjerene im dužnosti na razini zdravstva i na razini onih zadataka imamo nejednakost u obrazovanju i kvaliteti zdravstvene skrbi. Isto tako ono što smo mi predlagali znači to je projekt upravljanja kvalitetom u javnoj upravi koja im je cilj racionalizacija rada javne uprave, to je trebalo napraviti tako da se pobroje, ukinu, pojednostave postupci i digitaliziraju ali još nisu ni ugovoreni nego će se cijeli postupak ponoviti. Znači broj zaposlenih od mandata MOST-a u Ministarstvu uprave višestruko je narastao upravo po osnovi provedbe projekata razvoja javne uprave pa je očito da novoprimljeni zaposleni nemaju potrebne kompetencije nego se samo zapošljava kako bi se uhljebilo određene kadrove. Znači kada dvoje u javnoj službi ne mogu riješiti zadatak ministar angažira trećeg zaposlenika da sve stoji u mjestu govori i podatak da Ministarstvo uprave kao nadležno za kompletnu reformu nije u stanju složiti natječajnu dokumentaciju za projekt uvođenja sustava upravljanja kvalitetom u javnu upravu RH. Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave 1. listopada 2019. godine poništila je odluku o odabiru ključnih stručnjaka za reformu javne uprave. Zato se neće moći provesti digitalizacija javne uprave, racionalizacija procesa niti sustav upravljanja kvalitetom i IT sustav. Dakle vidimo da sve stoji što se tiče reforme javne uprave, raste broj zaposlenih ne samo u javnoj upravi nego vidimo i u Ministarstvu uprave koje treba provoditi taj proces racionalizacije i digitalizacije a imamo cijelo vrijeme uvjeravanje od strane Vlade da se ta racionalizacija događa. Sasvim je jasno kojim smjerom treba ići, imamo previše znači zaposlenih u javnoj upravi da bismo utvrdili tko je višak, koga treba nagraditi, koga treba kazniti potrebno je provesti ovu digitalizaciju ali zato očito nema volje. Hvala.
Prelazimo na slijedeće iznošenje stajališta, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo danima sam upozoravao na jedan od najvećih problema i zbog čega i je gospodarski rast i to sam i pitao premijera i ministra Marića koji nije davao odgovore, a vidili smo danas evo u medijima je izišao i članak tj. naslovnica da je 74% povećano uplate na, doznake naših ljudi koji su se iselili, znači u odnosu na prošlu godinu 74% povećanje uplata naših ljudi iz inozemstva, nisam dobio odgovor od premijera, pokušao je nekakvim uvredama koje meni najmanje bile bitne, al zasigurno će biti čovjek koji će premijer, koji će biti upamćen sa najviše iseljavanja hrvatskih građana u druge zemlje jel je ovo rezultat isključivo te doznake i uplate, znači povećanje u odnosu na prošlu godinu je 74% i otkad je on na kormilu Vlade takvo je stanje u RH i ne samo što je iselio te ljude, nego tim ljudima ne dozvoljava ni elektronsko glasanje, to je politika slična '60.-tih godina kad su se organizirali vlakovi da naši ljudi iseljavaju i da šalju devize u RH, to je jedna od najgorih politika i dugoročno ćemo izgubiti radnu snagu, a u isto vrijeme dok se premijer hvali sa gospo, ministar Marić sa gospodarskim rastom, u biti isključivo je gospodarski rast jel je 5% u 2018.g. bilo 5% BDP-a od ovih sredstava naših ljudi koji su ciljano iselili i sad kad su iselili sad im uzimaju i dostojanstvo, a i o tome sam govorio i moram opet spomenuti, ja sam znači evo u ruci je zaključak kojega sam uputio u proceduru 4.11. i tražio sam od predsjednika HS da se glasa, u biti zaključak je da se HS ne iznajmljuje Europskoj pučkoj partiji u kojoj je, u kojoj je i Vučić, znači čovjek koji je radio zločine, znači pozivao na zločine u Glini i koji će te dane posjetiti RH u aranžmanu i režiji Andreja Plenkovića i Europske pučke stranke i žalosno je što će tih dana biti iznajmljena hrvatska Sabornica, u biti na taj način, bez glasanja, što nije do sada predsjednik HS bez obzira što je prošli tjedan obećao da će uvrstiti u dnevni red, taj zaključak nije uvrstio kolegice i kolege, znam da je poluprazna dvorana, vidimo samo jedan zastupnik je iz HDZ-a, ali bez glasanja saborskih zastupnika će biti iznajmljena ova dvorana za vrijeme posjeta Aleksandra Vučića RH, stranci u kojoj je Vučić i Tajani, uvaženi potpredsjedniče Brkiću, znači bit će iznajmljena Sabornica stranci u kojoj je četnik Vučić, još jednom tražim od vas potpredsjedniče HS, da, da se da na glasanje legalno i date u proceduri zaključak da se saborski zastupnici izjave i da ne puštamo, ne dozvolimo oduzimanje dostojanstva prije svega hrvatskom narodu, a poglavito u vrijeme kada se obilježava žrtva Vukovara iz kojeg ste povukli i amandman Odbora za veterane u kojemu ste također i vi gdje se, gdje je znači skinuto velikosrpska agresija, da je Vukovar sjećanje na žrtve od velikosrpske agresije Vukovara i Škabrnje i ostalih žrtava za vrijeme domovinskog rata izbačeno je velikosrpska agresija, vjerojatno po nalogu Vučića, prema uredu predsjednice i vjerojatno je spuštan nalog ovdje da se ne spominje više velikosrpska agresija, to je poniženje za Vukovar i sad kažete zaštitit ćemo Vukovar, napadate državnoga odvjetnika kojega ste zajedno izglasali i predsjednik odbora Đakić i Milorad Pupovac i sad zbog Pupovca napadate još državnog odvjetnika. Državni odvjetnik nije riješio ništa jel je u rukama Andreja Plenkovića, nije riješio ni ratne zločine, ni kriminal, ništa nije procesuirao i to je istina, al je licemjerno da ga proziva onaj tko je predsjednik HVIDR-e, da proziva u ime HVIDR-e državnog odvjetnika, a svakoga petka glasa zajedno sa tim Miloradom Pupovcem, ako je izabran na prijedlog Andreja Plenkovića. Još jednom pozivam ovdje potpredsjedniče poručite predsjedniku Sabora zaključak koji je legalno dan u proceduru da saborski zastupnici glasaju moj prijedlog da se ne iznajmi Europskoj pučkoj stranci ova saborska dvorana, tj. Sabor i tražim da se o tome saborski zastupnici očituju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju.
Slijedeći u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, govorit će poštovani zastupnik Miro Bulj.
Kolegice i kolege, ostali smo u malome broju ali j bi govorio ovdje o proračunu i farsi o proračunu koji je najvažniji dokumenat da je nekoliko predstavnika oporbe moralo sačuvati obraz i dostojanstvo ovoga Sabora međutim kad govorimo o proračunu, ja moram naglasiti da je ovaj proračun 4N, nerazvojan, ne ekološki, ne socijalan i netransparentan, jednostavno jer napi građani kad vidimo samo učinke proračuna RH dosadašnji na stanju u RH, to je očito iz doznaka koje naši građani šalju koji su iselili, ova Vlada Plenkovićeva u druge zemlje, to sam govorio i na početku rasprave o proračunu kada je A. Plenković tu izgubio živce, tada kada je ministar Marić cijelo vrijeme šutio, evo jučer kad se pojavilo u medijima, vidljivo je da je 2/3 Hrvatske ciljano ispražnjeno i temeljem tih doznaka koje su ove godine povećane za 74%, ti naši iseljeni ljudi šalju svojim obiteljima novac i taj novac povećava, koji se troši u Hrvatskoj, povećava gospodarski rast a dugoročno i izgubit ćemo naše stanovništvo i naravno da se povećao broj useljenih stranaca i to ćemo vidjeti podatke, ja mislim da će to biti na desetke puta više u ovoj godini nego u prošloj godini. Proračun kad gledam kolege zastupnike iz tih područja, pa kad vidim kako mogu glasati protiv toga da vodoopskrbu imaju na području Dalmatinske zagore, Like, cijele Dalmacije jer ogroman broj naselja je bez onoga šta Ustav jamči, pravo na pitku vodu, naravno da nitko neće ostati u tim krajevima i to nisu ogromni iznosi, to su iznosi koji su morali oni predvidjeti i izglasati u 21. st. dok predlagatelj u ime Vlade kaže da su, znači da će oni u cisternama prevoziti u ta naselja vodu, u 21. st. što je katastrofa. Imamo problem navodnjavanja, znači ogroman i žalosno je opet kad dajem amandmane za navodnjavanje i odvodnju bilo Sinjskog polja, bilo donje vrgorskog, bilo imotskog, bilokoje polje koje bi moglo stvarati dodatnu vrijednost u turizmu i ostaviti naše poljoprivrednike ovdje i kako u Dalmatinskoj zagori tako i Slavoniji, oni su ih iselili, sad imamo prazne znači poljoprivredna gospodarstva, sad ti ljudi u neplodnim država sade krumpire, bave se stočarstvom za tuđe gazde a naša ravna Slavonija kad stavite krumpir, on nikne u plodnoj zemlji. Znači ciljano iseljavanje kao i 60-ih godina za vrijeme Titove Jugoslavije kad su se još samo vlakovi organizirali a sada imaju ljudi prijevozna sredstva. Znači jedna katastrofalna politika koja je iselila Hrvate ali i oduzela im dostojanstvo jer znate da je Europska pučka stranka trebala biti u ovoj sabornici, iznajmljena sabornica, sabornica naroda, jedna institucija, trebala je biti iznajmljena u stranci u kojoj je A. Vučić četnik i Tajani fašist međutim evo nakon pritisaka i zaključaka pa čak me predsjednik Sabora isključivao kad sam tražio da se glasa o zaključku, uzeli su dostojanstvo i sve se to trebalo događati za vrijeme dok su žrtve Vukovara, dok su se prisjećali naših žrtava Vukovara što znači i sada čujem da će povući to, valjda da je Europska pučka stranka da bi spasila HDZ, tj. HDZ ih je očito ispod stola zamolio da će se narod protiviti toj odluci, da se najveća institucija hrvatskoga naroda, iznajmi A. Vučiću četniku i Tajaniju fašistu. Naravno da je apsolutno neistina da je to Europska pučka ... [[Govornik se ne razumije.]] stranka rekla ne, mi nećemo da vam ne bi stvarali neugodnosti nego HDZ je morao kleknuti a zaključak još nisu dali na raspravu. I na kraju bi, evo sada je dan prisjećanja na Vukovar, na žrtve Vukovara, na žrtve Škabrnje od velikosrpske agresije i to trebamo uvijek napominjati, ne izostavljati u izmjenama datuma kada ste htjeli samo obmanuti narod, privući te glasaše a u biti sve šta se događalo loše, događalo se iz vrha politike od V. Šeksa, uhititi, locirati, transferirati, S. Mesića koji je dao dokumentaciju, znači to je sve bilo katastrofalno, uglavnom u režiji, najviši u režiji vrha HDZ-a koji se ovako u ovim trenucima prisjeća kao u nekakvim izmjenama reformama blagdana a u biti to je samo farsa. Sve pozivam, dođimo u Vukovar i budimo dostojanstveni, grad heroj Vukovar i Škabrnju posjetimo. Hvala lijepo.
Hvala. Time zaključujem 14. sjednicu Hrvatskog sabora, hvala. SJEDNICA ZAVRŠENA U 13,14 SATI Sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta klubova a nakon toga ću odrediti stanku i poslije stanke ćemo sjednicu nastaviti u 15 i 30 sati. Sada prelazimo na iznošenje stajališta klubova i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Evo kolegice i kolege molimo vas, molim vas zauzmite svoja mjesta, tko planira izaći van nek izađe van, a riječ ima poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice, drugovi i drugarice iz nelustriranog Hrvatskog sabora, danas je održano suđenje u Vukovaru Marijanu Živkoviću koji je izgubio 2 sina i ako on nema PTSP-i ja ne znam tko ima, suđenje je prebačeno u Pulu i određeno je novo vještačenje. To previše ne zanima hrvatske medije i takva je Hrvatska danas. Održan je okrugli stol više udruga jučer u HVIDRI zagrebačkoj i doneseni su slijedeći zaključci po pitanju okruglog stola, naziv je bio „Nakon ratne agresije, protuustavne agresije, danas protuustavna agresija na Vukovar“ opet u novom obliku nakon ratne. Tamo je doneseno više zaključaka i zahtjeva. Prvo je raspisivanje referenduma za izmjenu Članka 12. stavka 1. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Drugo je zaustavljanje sudskog progona protiv Marijana Živkovića. Treće provedbu Projekta Vukovar mjesto posebnog pijeteta. Četvrto izrada registra stanovništva Grada Vukovara, s kojom se non stop manipulira. Peto usklađivanje izbornog zakona s odlukom Ustavnog suda iz 2011. godine vezano za 11. i 12. točku u stvari izborne jedinice, što znači da je ta 12. izborna jedinica kako je propisano zakonom protuustavna, to se može lako dokazati. Šesti zahtjev da se natječaj za ravnateljicu Nacionalnog parka Krka obnovi je li ne što je braniteljica nego je najbolje kvalificirana bila bojovnica Ljiljana Zmijanović je bez ikakvog razloga ovaj odstranjenja iz tog natječaja. Mi tražimo pravdu po pitanju profesionalnosti i integriteta, a ne po vezi. O tome je obaviješten ministar s Ćorić. Sedma točka dopuna Zakona o općoj agresiji na Hrvatsku, to znači tko god je sudjelovao u toj agresiji ne smije se javljat u javnom prostoru niti ima mjesta u institucijama državnim i tu treba strožije taj zakon ovaj provoditi. Za neka pitanja za kandidate, predsjedniče kandidate i za sabor tu nema lijevo desno krilo, oni su svi otišli, ali o pitanju povjerenstva …/nerazumljivo/… povjerenstva za Jasenovac, očemo opet dopustit da nam pišu povijest i da se falsificira povijest, Emir Kusturica i centar i komunistički krkani npr. u centru za pravo i demokraciju Mika Tripala. To je zastrašujuće. Nije problem ovog sabora gospodin Pupavac koji je bio član komunističke partije, nego drugi drugovi koji misle isto kao on i desno krilo u Srbiji.
Sada je, sad će iznosit stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i Nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, g. Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, evo slušajući jutros izlaganja je dovoljno da prosječni čovjek koji razmišlja na kritičan način dobije proljev ili nekakvu paralizirajuću anksioznost, znate kad popijete 15 piva ne možete uć u wc, to sam slušao jutros, teror. Ali kad će nama biti jasno da ove strukture koje sjede sada ovdje i njihovi nasljednici prerušeni sad u liberale, kozmopolite, ti genetski anarhisti, ne mogu, oni ne mogu prestrojit ovu državu. Jučer EU, EU tema. Kad ste čuli, tamo je sve bajno u EU kako smo čuli. Šta sada o ugrozama EU ako dođe do implozije? Šta je sa Italijom, 132% BDP-a javni dug Italije? Šta je sa Irskom, tarifi, gdje će bit granica? Šta je sa izbjeglicama, utjecaj na mirovinski sustav itd. u državama? Sad će Njemačka plaćat 17 milijardi EUR-a, to nije naša briga, a mi žicamo lovu od EU. Šta će bit sa poljoprivrednim poticajima kada izađe Engleska u Rumunjskoj, Bugarskoj, stotine milijuna dolara, šta će bit? Tko to pita? Pa mladi jurišnici ovdje i drugovi i drugarice, šta će bit sa Brexitom? Jer službeni jezik u EU je engleski zar ne? Šta će onda bit? Hoćemo govorit francuski, engleski il ćemo govorit nekakav novi jezik koji se zove … [[Govornik se ne razumije]] to je novi jezik u EU … [[Govornik se ne razumije]] il ćemo učit francuski ili možda njemački. London city je ekonomsko tržište Europe London city, šta će bit, gdje će se prebacit onda fiskalna politika, to ništa ne znamo. Jučer čujemo, jutros slušamo o ovrhama, imate li baza podataka koliko ljudi je izvršilo suicid radi tih ovrha? Mi nećemo riješit taj problem najugroženijeg sloja društva, dijeljenje pelena i tim vatrogasnih, nego sustavom, a vi ste dokazali ovdje, lijevo, desno krilo partije da vi ne možete ustrojit normalnu federalnu državu, ne možete to napraviti jel imate 10 zapovijedi, a prva je druže snađi se. Vi i vaši nasljednici ste neefikasni kleptokrati koji ne mogu napravit modernu državu, dokazano. … [[Govornik se ne razumije]] kakvi stručni kadrovi, vi ni niste želili ovdje od ulaska EU dobili smo 14,5 milijardi EUR-a, a svake godine ovdje dolazi minimum 2,2 milijarde EUR-a od hrvatske dijaspore, imate ljudi vani, nitko od njih ne želi ovde, al ste stvorili zatvoreni krug i ovo meni sve više i više danas izgleda kao centralni komitet, pa ja padam u nesvijest kad vidim neke tikve ovdje, tu i dovde tu isto te tikve. Ajmo mi počet, šta je sa javnom upravom? 50% glava radi u javnoj upravi, pa to nema, to Kina nema, ni država Kina to nije imala. Šta je sa provedbom zakona na terenu i nemate mehanizam, pa gdje su ti stručni savjetnici, di su ti teroristi, pa oduzmite lovu od njih. Ja pitam ministra Horvata za ocjenjivanje tih ljudi, tih kadrova koji žive na državnoj sisi, sigurno se provjere one gleda koda majmun gleda ručni sat. Šta bi reko? Povratak oduzete imovine, pa vi selektivno provodite zakon EU. Hrvati koji su opljačkani, a o tome ne govori Hrvatska seljačka stranka, nit ove glave ovde, oduzeli milijune, milijune dolara vrijednosti, trilione dolara, nikad vraćeno natrag. Hoćete o toj rezoluciji EU za povrat oduzete imovine koje su provele bivše države i Srbija je ispred nas. Vraćeno je 20 000 Hrvata za stotine, stotine milijuna kuna vrijednosti i 20 000 Hrvata svakom Hrvatu prosječno 13 000 dolara i vi se pozivate na demokraciju i efikasnu državu. To je čista pljačka što je provela ona šumska banda nakon 45.g., vi štitite taj sustav danas i sjedite ovdje i lažete ljudima, kako možete to radit? Pa bolje imat detektor za laž nego kalašnjikov i vi pričate o reformama itd., čista dimna zavjesa. Šta je sa birokracijom? Prosječni plan je 10.g. je ciklus, poslovni ciklus, svaki dan se mijenjaju zakonu. Ja mislim da ne bi pogriješio, u sudstvu od 32 vrhovni sudac, 29 iz bivšeg sustava koji su ljude osuđivali za pričanje viceva, ovo je samo varka, mi smo se vratili u kroslaviju, vi ste nama ostavili, vi drugovi državu koja izgleda kao izgorena kifla i koja je danas defakto balkanska paradajiz republika. Vas je trebalo pomest željeznom metlom davno već '94.g., nažalost to nismo napravili i danas dobivam posttraumatski stres kada gledam vaše tikve ovde.
Nastavljamo s radom po točki dnevnog reda. Ne prvo iznošenje stajališta poštovani kolega Glasnović, izvolite [[Upadica: Nema druge prijatelju, ajmo na izbore.]]
Zamolio bi kolegice i kolege Kolegice i kolege koje ne planiraju ostati u sabornici, molim vas da napustite sabornicu kako bi mogli nastaviti s radom i pozivam poštovanog kolegu Željka Glasnovića da iznese stajalište u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika. Izvolite kolega Glasnović.
Poštovane kolege, kolegice koji su ostali, potpredsjedniče Sabora. Evo ovi idu većina saborskih zastupnika, idu kući na jest GMO rižu i kruh od soje ali rekao bi jutros, slušajući ovu raspravu o GMO, kao da slušao ovoga pseudoagronoma, ... [[Govornik se ne razumije.]] radi kojega je umrlo u Kini, Rusiji, desetke milijun ljudi, kao da sam slušao novu agrarnu reformu. Mi smo čuli puno o estrogenu u piletini, o antibioticima za stočnu hranu, možda sam nešto promašio ali što ja vidim, sve više i više muškaraca u Hrvatskoj je feminizirano jer estrogen, ženski hormon, rađaju se male bebe sa malim, malim penisima i nekim muškarcima rastu grudi, to je možda nekima dobro u ovom Saboru, ali to nisu muški poslovi.
Ispričavam se kolega Glasnović, samo malo. Kolegice i kolege sa strane, ja bi vas lijepo molio da ne ometamo kolegu Glasnovića dok iznosi stajalište kluba, hvala vam lijepo. Izvolite kolega Glasnović.
Da, evo, to nije popularno reć, ovima pseudoagronomima, neki su se naljutili ali ja sam mislio da smo natrag u staljinističko doba, tamo za vrijeme kolektivizacije. Evo glavna točka ovdje, ja dobivam puno puta, svaki dan, svakodnevno ove žalbe u taj Odbor za predstavke i pritužbe i kroz te pritužbe se vidi taj javašluk u javnoj upravi i u pravosuđu. Primjer građevinske dozvole. Bespravna gradnja, u svakom normalnoj državi imate redoslijed standardne procedure, npr. za zahtjev za izgradnju dobivate od lokalne samouprave, ustvari, imate općinske podzakonske akte, dobivate zahtjev od odgovorne osobe onda se daje dozvola od odjela za uređenje prostora itd. Slijedeći je potvrda da se taj objekat može izgradit i je propisana. Šta imamo kod nas? Imamo divlju gradnju, tamo Split izgleda kao ovaj i obala će ubrzo izgledat kao i favela u Meksiku negdje, grad, općina, certifikati, standardi, šta je s tim? Ako grad odobri, ako grad, selo, općina, odobri izgradnju, ako je loša izgradnja, grad ili općina, onaj je odgovoran koji je odobrio izgradnju, on plaća troškove, popravke. Građevinski inženjer, treća osoba, on potvrđuje jel' taj objekat ispravno izgrađen, ali ne kod nas, imate monstrume dolje na obali, kad vidite to, izgledaju kao centar Bukurešta nakon Ceausescuove vladavine gdje je porušio cijelo ... [[Govornik se ne razumije.]] Bukurešta za manje od 5 godina. Recimo samo ako ... [[Govornik se ne razumije.]] identitet procjenjuje vrijednost nekretnine, to imate u drugim državama. To su puno puta neovisne korporacije ne da vi dižete cijenu svojeg zemljišta, imate standardno propisane procedure. Probajte u Njemačkoj npr. zaustavit gradnju autoceste, kako se sad događa tamo i šta je bilo zadnjih 10 g., od Splita do Trogira, dođe vam netko i kaže gospodine, ponuda za vaše zemljište, vi prihvatite, sutra vam dođu buldožeri, ali ne kod nas. Kod nas se autoritet cara zaustavlja na ogradi sela i to je zašto jedno gdje jesmo. Imamo savršeno propisane standarde, zakone ali do izvedbe apsolutna nula. Javašluk i od balkanskih blefera i korupcija. Sjećate se kad su ljudi prodavali građevinske dozvole, tuđe zemljište, to je bila svakodnevna pojava, toga se još nismo riješili. Kad ste čuli u Hrvatskom saboru, to sam prije govorio kao papiga, da je kod nas 5% zemljišnih knjiga ispravno uknjiženo? Šta su posljedice toga? Zašto je Slavonija prazna? Zato jer su ovi ovdje Staljin efendiji koji se nisu promijenili, otjerali 100 000 wolksdeutchera iz Slavonije, a selo Nijemci, to je najnaprednija manjina bila, to su bili Hrvati njemačkog podrijetla i to je zašto je Slavonija prazna. To je jedan razloga ali ne želite te ljude, selo Nijemci, 1905. imalo je uličnu rasvjetu ali mi smo pogriješili jer mi smo nakon Oluje trebali odmah počet čistit prvo Zagreb od Palmotićeve nadalje od ovih Kmera i danas ne bi bili gdje jesmo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Glasnoviću.
Sada je na redu poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Može nas sve skupa biti sram. Danas 2019. g. moram se upitati kako smo uopće stvorili državu kad se na ovaj način odnosimo prema onima koji su najzaslužnije za stvaranje hrvatske države. Te ne tako davne 1991. g. bile su, postala su braća Marko i Nikola, obojica su poginuli. Imena vam vjerojatno ništa ne znače. Međutim, ako spomenem ime njegovog oca, možda ćete ipak znati o kome se radi. Otac se zvao, tj. pardon, zove se Marijan, a preziva se Živković. Marijan Živković je otac poginulog ratnog heroja, vukovarskog branitelja, pilota HV-a, Marka Živkovića i otac poginulog ratnog heroja, vukovarskog branitelja, Nikole Živkovića, ubijenog 1991. g. u Vukovaru. Nakon što su hrvatske vlasti 2013. g. protivno čl. 8. Ustavnog zakona o pravima etničkih manjina nasilno, pod okriljem noći postavili ćirilične ploče u Vukovaru, g. Marijan Živković je jedan od onih koji su reagirali na kršenje Ustavnog zakona. Nedugo nakon toga optužen je zbog razbijanja protuustavno postavljene ćirilične ploče. 2016. g. prvostupanjskom presudom oslobođen je krivnje, međutim, DORH se tada žalio i cijeli predmet je prebačen na sud u Puli. Znači postupak još dan danas traje i Živkoviću se ponovno sudi. Svaka uređena država bi od g. Marijana Živkovića napravila oca domovine jer je dao dvojicu sinova za slobodu. Dvojicu sinova je položio na oltar domovine, dvojicu sinova je izgubio zbog srbočetničke crnogorske agresije i agresije JNA na Hrvatsku. Ovdje treba naglasiti kako sudski progon g. Živkovića ne smije završiti niti oslobađajućom, a kamoli osuđujućom presudom jer uopće ne postoji ni prekršajno ni kazneno djelo. Cijeli postupak mora biti odbačen jer su ploče koje su razbijene protuzakonito i protuustavno postavljene. Za one koji ne znaju, Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina u temeljnim odredbama u čl. 8 kaže: Odredbe ovog Ustavnog zakona i odredbe posebnih zakona kojima se uređuju prava i slobode pripadnika nacionalnih manjina moraju se tumačiti i primjenjivati sa svrhom poštivanja pripadnika nacionalnih manjina i hrvatskog naroda, razvijanja, razumijevanja, solidarnosti, snošljivosti i dijaloga među njima. I sad vas ja pitam. Je li postavljanje ćiriličnih ploča u Vukovaru u skladu sa ovom odredbom ovog Ustavnog zakona? Je li postavljanje ćiriličnih ploča u Vukovaru doprinijelo razumijevanju, solidarnosti i snošljivosti i dijalogu između hrvatskog naroda i nacionalnih manjina, kako stoji u članku ovog Ustavnog zakona? E, ja ću odgovoriti. Nije. Stoga ovim putem ja moram pozvati nadležne institucije da se povuče tužba i zaustavi konačno sudski progon Marijana Živkovića jer je ploča koju je skinuo postavljena protuustavno, što implicira da ga sustav kazneno goni jer je štitio hrvatski ustavnopravni poredak. U tom smislu nije važno je li Živković bio uračunljiv i u afektu radi nepravde i emocija nego je presudno sljedeće, sudski progon i prekršajni, odnosno kazneni predmet uopće ne postoji jer su ploče postavljene protuzakonito. Također jako je bitno naglasiti da retroaktivno treba poništiti sve presude po kojima je osuđeno 30-ak branitelja koji su također štitili hrvatski ustavno pravni poredak uklanjajući protuustavno i protuzakonito postavljanje ploče. Pozivam vas da i vi kolege zastupnici svojim utjecajem i svojim glasom utječete na prekidanje ove šizofrenije i postupite sukladno članku 8. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Marijane Žiljkoviću hvala ti za ono što si napravio a ponoviti ću, nas sve skupa treba biti sram.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani kolege, kolegice, drugovi i drugarice, bolje reći, ima tu dosta njih. Počelo je montirani proces protiv diplomatkinje ove Elizabete Mađarević, tko to provodi, šta se tu događa, radi par riječi, reći ću nekoliko riječi o lakrdiji zvane Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Evo šta je napisala Elizabeta na kvalitetnome engleskom ne onaj „People must trust us“, ovo je napisala, čista i autentična Europa, samo bijeli Europljani, kao šta je to bilo prije 30 g. u cijeloj Europi, kraj citata. Tko se tu vrijeđa od neeuropskih naroda, rase, tu ništa ne vidim, ali naravno, odmah su se uključili ovi hibridni Jugoslaveni, antifa krkani i počeo je ovaj skandalozni rasizam itd., to nema veze s ničim, to je čista glupost. Naravno, da ne govorim o rektalnim uspinjačima, o nekim strankama. Da je ona hvalila Komunističku partiju, šumskog maršala, druga Titu, UDBA-u, već bi doguralo možda do položaja ministrice, nažalost to nije radila i sad ne smeta ove glave neke u veleposlanstvima tamo, u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, da neki na zidu imaju sliku desetog najvećeg zločinca, to ne smeta anacionalni jugokadrovi u tim konzulatima, ambasadama, koji su kad se ratovalo, išli tamo u javne kuće, ... [[Govornik se ne razumije.]] Australiji, živjeli u stanovima, ... [[Govornik se ne razumije.]] sa 5 zvijezda, to je super, a našli su Elizabetu Mađarević. Šta je sa ekonomskom diplomacijom? To nema „e“ od ekonomije, to te ljude ne zanima, šta je sa ovim diplomatima koji masakriraju ne samo engleski jezik, ali ona je iskusna diplomatkinja, tamo je u službi 13 g. i šta se tu događa? Šta je sa namjernom sabotažom po konzulatima gdje su namjerno stavljeni u ladice zahtjevi ljudi za državljanstvo a to je radila ova stranka, mislim da se zove, hrvatska narodna sramota, ja bi tako nazvao tu stranku itd. To su stare fore antifa krkana koji stisnu gumb, ovo, ako te hoće ušutit, isključit iz diskursa, to su i ustvari sociopati, homofob, antisemit, ustaša itd. Ako sad dopustimo da nas guraju okolo ovi antifa krkani, k'o da smo balavci u 2. razredu, to je također promašaj na hrvatskom kulturnom prostoru šta se događa tu. Naravno, novine su pune tih naslova a nekakav hibridni Jugoslaven, zvani Duhaček, ja mislim da se zvao Duhaček je lansirao ovu priču koju non-stop vrijeđa hrvatsku državu i njegovi ovi ortaci u jednome, kako se, neću taj portal imenovat, to vodi jedan lopov i moralna nakaza i da ti ljudi imaju klistir, toliko su puni kakice da bi im mogli zakopati u jednu kutiju za šibice, oni su totalno nevažni ali oni kreiraju kod nas javno mnijenje, još su danas ovdje. To je samo oluja u čajniku, treba ignorirat te krkane, komunističke antifa krkane a nikoga ne smeta ovdje, recimo Kinezi rade Pelješki… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Mister Maras, začepi kad ja govorim, možeš poslije reć nešta. Dolazi ovdje Kinez, imaju logore tamo za manjine, smrtne kazne, to nikog ne smeta, itd., vi se samo ulizujete lovi, to vas samo zanima a ne kulturni prostor i moralna načela, po tome ja bi predložio da se ova gđa. Mađarević promovira na veću diplomsku poziciju jer ima hrabrost što vi nemate ovdje, većina glava ovdje koji su također analni alpinisti koji samo zanima lova i karijera. Sutra je rok, taj montirani proces se sutra vodi, u pola 11 u Maksimirskoj 63, to je prvo ročište i ja pozivam sve domoljube da dođu gore i da brane miss Elizabetu.
Hvala. Idemo dalje. Sad ćemo ići na prijave, na izjave stajališta klubova i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, potpredsjedniče sabora usko vezano za ovu temu, nije baš za ovu temu to su mi rekli jutros, je privatno vlasništvo. To je svetinja, jedan od tri stupova zdravog društva je privatno vlasništvo osim u postkomunističkim društvima kao danas u Hrvatskoj. Uspješan program povrata oduzete imovine je pokazatelj efikasnog pravnog sustava. A šta imamo ovde? To se usporava, čuli smo danas da čekamo još do '23. godine da svi vlasnici umru, pravi vlasnici ne mogu svoju nekretninu, ne mogu dobiti povrat svoje imovine. Imate brojne rezolucije i UN-a, EU-a, konvencije imate izjave međunarodnog sindikata, vlasnika nekretnina to nitko ne šilji ovde, to je samo puka dimna zavjesa za nas sve ovdje i tu se ništa ne radi po tom pitanju. Slovenija je vratila natrag 30.000 svojih građana nezakonito konfisciranu imovinu, Bugarska također. EU je sad pozvala BiH da vrati 2019. godine oduzetu imovinu. RH kao druge ključne zakone sve je na papiru, a u praksi 0, čekaju se da ljudi umru. '96. godine imate zakon o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme komunističke vladavine, komunističke vladavine. Tamo su se radile deložacije ali kako će se raditi deložacije, metak u tikvu i otimačina. Članak 1. tog zakona kaže, daje se druga odgovarajuća imovina, ako ćeš to vratiti natrag, što si maznuo i ukro u vlasništvo, druga je, drugo ili druga naknada to znači lova. Šta su dobili ovi ljudi koji imaju u centru Zagreba, centru Splita, imaju nadgovor to ovi redizajnirani komunisti, Titojugendi i neke stranke koje su još u '47. godini, koje ništa dobro ne priznaju tih konvencija, odgovor na ta pitanja. Dobilo je 20.000 Hrvata je dobilo za nekretnine recimo u centru Zagreba vrijedne milione kuna danas, znate koliko su dobili simboličnih 13.000 dolara po glavi. Imate novi zakon 2002. tog nema ništa. Jednostavno, jednostavno ako ne možeš vratiti isplati, jednostavno. Diskriminacija protiv hrvatskog, Hrvati su najdiskriminiranija manjina, ovdje su Hrvati, pravne procedure nitko ne poštuje. Šta trebate? Trebate čistu dokumentaciju za nekretninu, gdje je to, 30 godina je prošlo od lijevog, desnog krila partije ništa. To nisu moji ovi zapažanja, nego to su dokumentacije iz međunarodnih ovih institucija, da vi ništa niste napravili po tom pitanju. Ali iza toga zakona stoji jedna ljudska tragedija koja ne zabrinjava nikoga u HSS-u, u partiji, 100.000 pripadnika njemačke manjine oduzeta imovina, 49.000 djece oduzeto je majkama i poslan majkama, ovi su poslani u Beograd na preodgoj a majke u robovski rad u Sovjetski Savez. Ubijeno u logorima 66.000 pripadnika njemačke manjine, njima je oduzeto zemljište danas vrijedno u toj bivšoj Jugi, propali eksperiment, zemljište vrijedno danas 25 milijardi dolara. O čemu mi govorimo ovdje? To je zašto je prazna Slavonija, Vojvodina, ništa od toga nema, o tome nitko ne govori, mi se vrtimo ovde to je ne samo moralni zločin protiv ljudi, to nitko ne govori ovdje i vrtimo se u krugu, al izvor svega, odgovor i rješenje je na izvoru. Povrat imovine. Toga nema naravno. Zagreb je mikrokozam toga gdje su trojke ubijali ovde, sjede neke glave ovdje, a možda i desno i lijevo, žive 70 godina u tuđim stanovima, tuđim stanovima, a te trojke, nama su ubili susjeda u stvari mojoj obitelji, bio je zubar Svenčak, metak u glavu, tko živi tamo sada u tom stanu, na Bijeničkoj cesti, nikom ništa. Svi će ljudi umrijeti ta će nepravda otići u povijest, koga briga. Naravno ne crveno plemstvo koje sjedi u ovom saboru. Gdje je zakon o porijeklu imovine, gdje su imovine SKOJ-a, KPH itd., sve su sebi prisvojili, proveli su najveću pljačku u povijesti jugoistočne Europe i nikom ništa. Ovo je sve dimna zavjesa, a imamo stranke u saboru čiji su nasljednici u Sovjetskom savezu, još živimo u '47. godini i ovo je sve dimna zavjesa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovane kolege, poštovane kolegice. Danas ću govoriti o dvije teme, jedna je egzistencijalna, a druga je svjetonazorska odnosno radi se vanjskoj politici. Ova prva tema je iznimno aktualna, a radi se o niskim plaćama u zdravstvu, niskim plaćama u školstvu. Ja bih prvo postavio pitanje, direktno pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću kako bi se on snašao živjeti jedan mjesec za pet tisuća kuna? Da li bi on bio kadar platiti kredit, školovati svoju djecu, obući ih, platiti režije ili možda ne? Peti tisuća kuna je startna plaća hrvatskog učitelja i prosječna plaća hrvatske medicinske sestre. Danas evo ministrica se kune i stalno naglašava škola za život, reforma školstva, a zapravo nitko ne govori da ćemo uvijek imati negativnu selekciju i da ćemo imati nemotivirane nastavnike, učitelje i profesore i u osnovnim i srednjim školama sve do tog trenutka dok ih ne budemo mogli platiti na način kako oni to zaslužuju. S druge strane u Hrvatskoj danas imamo osam tisuća, neki kažu čak i 12 tisuća medicinskih sestara i tehničara manje nego što treba trenutno u Hrvatskoj. Zadnjih par godina Hrvatsku je napustilo 1200 medicinskih sestara, međutim to se nikoga ne tiče. Jednostavno neko misli da taj jedan iznimno zahtjevan posao možeš obavljati za pet tisuća kuna, ali čak to nije ni bitno, bitno je da se sa pet tisuća kuna u državi koja je doživjela demografsku katastrofu ne može živjeti. I onda se možemo zapitati zbog čega imamo demografsku katastrofua? Pa naravno imamo je upravo iz tog razloga što ljudi koji rade osam sati dnevno sa prosječnom plaćom ne mogu živjeti. Sutra je štrajk medicinskih sestara i s ovog mjesta ja dajem punu podršku svim tehničarima, sestrama, neka ustraju u svojim nastojanjima, a naravnom i svojim kolegama profesorima neka ustraju i neka dobiju što adekvatniju plaću svojoj stručnoj spremi i onome poslu koji rade. Druga tema je vezana uz vanjsku politiku, a radi se o jednoj nedavnoj izjavi prije dva, tri dana srbijanskog predsjednika Aleksandra Vučića, evo kolege ne znaju međutim on je na jednoj javnoj televiziji da se Islam Grčki, jedno hrvatsko selo u zaleđu Zadra nalazi u krajini. Onda kasnije malo je pomiješao geografiju i povijest pa je rekao da je to selo palo kako je on rekao za vrijeme akcije Medački džep, on je malo pomiješao, rekao sam geografiju i povijest, ali nije bitno. Jako je bitno da jedan europski političar Kolindin prijatelj i bliski suradnik Andreja Plenkovića i dan danas 2019. godine svojata hrvatski teritorij i spominje nekakvu krajinu, a hrvatske institucije šute. Šuti Ministarstvo vanjskih poslova, šuti predsjednik Vlade Andrej Plenković i naravno šuti njegova prijateljica Kolinda Grabar Kitarović. Evo s ovog mjesta s ove govornice u Saboru ja ih pozivam neka kažu što misle o njegovoj izjavi. Pa ja se pitam jeli moguće da je taj čovjek toliko bezobrazan, s jedne strane imamo našeg Andreja Plenkovića koji jako dobro važe svaku riječ i trudi se da njegov frend Aleksandar Vučić uđe u EU i da uđe što prije i trudi se ovdje kroz Hrvatski sabor i kroz hrvatsku Vladu surađivati tijesno s Miloradom Pupavcom kako bi mu kazao koliko mu je stalo do Aleksandra Vučića i njegove politike. A s druge strane imamo tog gospodina znači prijatelja i bliskog suradnika u Europskoj pučkoj stranci Andreja Plenkovića koji se ne libi govoriti bilo što, koji evo ja ću ponoviti, danas 2019. godine spominje krajinu i spominje hrvatska sela koja se nalaze u nekakvoj krajini. S ovog mjesta tražim hitno očitovanje hrvatskih vlasti, hitno, žurno. Evo danas će naša predsjednica po treći put najaviti kandidaturu pa neka iskoristi priliku i neka pošalje poruku susjednoj državi, susjednom predsjedniku Aleksandru Vučiću.
Hvala.
Sljedeće iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika je kolega Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Konstantna tema pravosuđe. Da pravosuđe funkcionira ti ljudi danas ne bi bili na Markovom trgu to zdravstveno osoblje koje je prosvjedovalo danas ovdje da to funkcionira. Non stop čujemo imamo savršene zakone, mehanizam provedbe nikakav. A oni koji sjede ovdje oni su krivi za to. Šta radite? U državi imate proračun i taj se proračun privatizira po prioritetima, to je umijeće politike prioritizacija radnih zadaća. Ako krahira zdravstveni sustav onda će krahirat mirovinski sustav o čemu mi razgovaramo ovdje. Ja kada sam ranjen bio, nećemo ratne priče, ležao sam u Splitskoj bolnici, bolničke sestre su spavale na radnim mjestima jer su hodnici bili puni ranjenika. To će se i danas dogoditi. Čujemo puno o pravima pacijenata, neodgovornih pacijenata koji dođu tamo na pretrage nepotrebne, njima je dosadno, mi smo razmaženi narod, to neko mora reći ovdje. Svi smo dobili u kuvertama ono za preventivne preglede. Tko ide na te preglede? Nitko, nego teroriziramo medicinsko osoblje. Zamislite, dođe čovjek koji je tri operacije napravio i neko udara doktora ili bolničku sestru koja je njemu asistirala. To je nezamislivo u jednom civiliziranom društvu. Gore dolaze razmaženi sociopati i umišljeni egomanijaci. Hoćemo mi trebat da nam neko propiše zakon da se ti ljudi tretiraju kao državni službenici, e hoćemo to trebat da nam netko drugi napiše zakone ako sami ne možemo? To nije država, to je … republika. Ajdemo dalje o pravosuđu. Došao mi čovjek danas uložio 550.000 eura u Valpovo, privatna tvrtka sve dogovoreno, svi papiri na mjestu i znate šta? Knezi drpislavi traže sada više love i to je sada na sudu. A taj čovjek koji je došao ovdje otvorio je 19 tvrtki u Švicarskoj nikada nije vidio suca niti javnog bilježnika, to je tamo nezamislivo. Imamo ovdje na svim razinama, dok se to ne popravi nećemo imati državu, birokracije koja generira korupciju. Imali ste puno vremena da popravite to i HDZ i SDP, šta ste napravili? Još imate disfunkcionalnu državu. Koliko će dugo tako ići? Ne znamo. Valjda ćemo doživjet, trebat će nam možda onaj šamar što je Grčka dobila koja sada dobiva 45 milijardi dolara pomoći od EU nakon što je krahirala radi svojih državljana i neefikasnog sustava. Svi smo mi tu sukrivci. Nova tržišta, gdje su zakon o novom tržištu? Većina Europe je ozakonila uporabu, mislim nemaju zakone propisane standarde za marihuanu za liječničke svrhe, ne za pušenje trave hašiša itd., da se nadereš na onaj … da ne znaš gdje si nego za medicinske svrhe. Mi to još nemamo. Gubimo milijune, desetke milijuna dolara i čekamo, i čekamo, i čekamo, zato jel ova Vlada ne može odrediti prioritete jel ih vode bivši kadrovi koji su vodili do sada u svim drugim vladama. Evo sudski sporovi, idem dalje i dalje, nezamislivo je vani po anglosaksonskom zakonu da jedan okrivljenik čita medicinske nalaze jedne osobe na sudskom sporu. Pa kako je dobio te nalaze? Kako GONG dobiva svoje informacije? A na kraju evo ajdemo o zakonu, prije manje od tjedan dana EU je napisala novu Deklaraciju o osudi komunizma, to je totalno prešućeno u mainstream medijima i u Saboru i u politici koji osuđuje ne samo lijevo, desno krilo totalitarizma nego lijevo krivo o tome se ništa ne zna. Gdje su te velike nevladine udruge, gdje su? Centar za mirovne studije, gdje su ovi vrli demokrati humanisti ovdje iz bivše partije? Jeste vi možda slavili sedamdesetu godišnjicu uspostave Kine tamo, možda ste došli na taj dernek zemlja koja je ubila 30, minimum 50 milijuna svojih stanovnika, a vi ste isto bivši komunisti jeste išli nedavno tamo na otvaranje, bila je tamo godišnjica komunističke partije tamo gdje je bilo dernek taj tamo, vi ste svi isti, samo, u vama svima čuči mali Mao Ce-tung, većina glava i ne samo to, nego je HDZ i SDP polagali su vijence po bijelim tamo Metkoviću nakon oslobođenja grada, pobili ih, polagaju vijence dole, lijevo desno krilo, šta reći. Ja ne znam možda vi pjevate tamo, tamo pjevat kako ide ona od Kablara do Ovčara čobanica odgovara, to je najomiljenija pjesma … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] je ta, to ste vi, znate pjesmu jer to je najomiljenija vama da, pa da svi ste vi redizirani komunisti da, znate to.
Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom i kao uvijek srijedom, prvo je na redu iznošenje stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Danas je prvi na redu kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolege. Hrvatska je 28. članica EU-a i kad je pristupila EU-u, onda je dobila mogućnost da se hrvatski europarlamentarci a i svi ostali hrvatski političari koji se zateknu u Europskom parlamentu i li u Europskoj komisiji, obraćaju na hrvatskom jeziku. I to je naše pravo, ja ću čak reć i dužnost. Jedan svjetliji primjer je Ruža Tomašić koja fantastično govori engleski jezik a uvijek se trudi govoriti na materinjem hrvatskom jeziku. Međutim, kolega Dubravka Šuica prije par dana kada je bila na intervjuu za potpredsjednicu Europske komisije, onda nije govorila hrvatskim jezikom, ona se trudila govoriti engleskim jezikom. Neću ulaziti u kvalitetu njezinog engleskog jezika međutim čemu onda uopće stotine prevoditelja koji su angažirani u Europskoj komisiji, u Europskom parlamentu na poslovima prevođenja, čemu oni služe? Što oni rade zapravo? Koji je njihov posao? I kakav je uopće onda stav hrvatskih političara, konkretno ovdje mislim na gđu. Šuicu prema hrvatskom jeziku a samim time ću reći i prema suverenosti naše države jer jezik je jedan bitan, bitan, jedna bitna odlika suverenosti svake države pa tako i naše države. A kad govorimo o intervjuu gđe. Šuice, ja ovdje moram napomenuti da je on isto bio jako vjerodostojan. Ona je ovdje potvrdila da je ona bila najveća zagovarateljica Istanbulske konvencije u Hrvatskoj i ja se slažem da je bila možda uz Andreja Plenkovića i možda još ponekog kolegu zastupnika. Međutim ona je to spomenula tek onda u onom trenutka kada je bila upitana za pobačaj, za svoj stav o pobačaju, što ona misli o tome, ona je rekla ej, alo, pa kod nas je pobačaj legalan a ja sam zagovarateljica Istanbulske konvencije, samim tim i pobačaja. Također rekla je da je ona za jednu puno liberalniju i širu definiciju obitelji, zaboravila je da referendumom u hrvatski Ustav ušlo da je obitelj zajednica žene i muškarca. Pa neka ona tu svoju širu priču priča Europskoj komisiji, u Hrvatskoj je obitelj zaštićena, znači i brak je zaštićen kao zajednica žene i muškarca. A što se tiče njezinog stava o pobačaju, on je u jednoj velikoj kontradikciji sa onim što je njezina stranka formalno je, stranka kršćanskih demokrata pa kad je u Europi, e onda će biti zagovaratelj pobačaja a kad treba uzeti glasove konzervativnih glasača, e onda će se onako malo koketirati i sa zabranom pobačaja odnosno još jedanput će se prevariti hrvatski glasači. Ono što mene oduševljava je zapravo podrška gđe. Vesne Pusić Dubravki Šuici. Gđa. Pusić je bila oduševljena sa njezinim intervjuom, sa njezinim stavovima i to danas govori zapravo o politici Andreja Plenkovića i njegove stranke kada je eto Vesni Pusić simpatično i podržava sve ono što čelni ljudi te stranke izgovaraju. Dakle danas imamo stvarno jedan lijevo liberalni HDZ koji se po ničemu svjetonazorski ne razlikuje od SDP-a i po svim ključnim političkim pitanjima pa i po pitanju te Istanbulske konvencije koju sam spomenuo. Međutim HDZ će i dalje odnosno premijer Plenković igrokazima kao što je onaj Đakićev igrokaz sa HVIDRA-om, pokušavati malo uzeti desnog glasačkog tijela ali bezuspješno. Ja bi volio da evo ga g. Đakić više ne govori o podrški Plenkoviću odnosno Miloradu Pupovcu jer znamo da nema hrabrosti napraviti ono što tobože želi napraviti a možda to i ne želi napraviti. Naposljetku ja bi ovdje istaknuo da smo jučer slavili tzv. dan, nije tzv., tako se zove, znači državni praznik, Dan neovisnosti. Ja se pitam zašto nije dan nezavisnosti? Zašto sve države svijeta koje su se izborile za svoju nezavisnost, od Amerike, Indije, bilokoje države, evo nabrojite bilokoju državu, svi slave Dan nezavisnosti, jedino u Hrvatskoj nije dobro reći da si nezavisan nego da si neovisan kao da si evo, kolega Ćelić će znati, možda je bio bivši ovisnik pa više nisi ovisan. Dakle, hrvatska država je danas nezavisna. I ajmo slaviti onda dan nezavisnosti kao što slave svi narodi u svijetu.
Sada će gospodin Željko Glasnović iznositi stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića.
Poštovani kolege, kolegice koje su ostale mi se puno bavimo ovde politikom, a malo itko spominje dvije riječi to individualna odgovornost koja je temelj svakog zdravog društva. Ne govore o tim, tim općim moralno-etičkim problemima ne govorimo nego o politici, spuštamo dimne zavjese ko da smo nekakvi propali teolozi, filozofi, ali ja bi samo podsjetio kad je pitanje odgovornosti prema pojedincu i prema državi. Tu smo jutros raspravljali o proračunu za Hrvate izvan domovine odnos je za države prema Hrvatima izvan domovine i netko tu pregovara za novac koji ide Hrvatima u BiH, ali to sam rekao 20 puta, to je odnos prema državi, da su Hrvati 300 miliona minimum EUR-a u plus Hrvatska država samo …/nerazumljivo/… Hrvatima iz BiH. Da Hrvat dolazi izvan Hrvatske minimum 16,5 milijardi kuna i još trećina tolika koja nije ovaj registrirana i džaba, nekoga brine ovdje jednog mladog Lenjina brine problem tih 20%, zašto, da nema tih 16,5 milijardi kuna minimum propa bi zdravstveni sustav, toliko se vadi svake godine iz državnog proračuna da se pokrije mirovinski sustav, al džaba govorit. A u isto vrijeme ta vrsta hipokracije i licemjerje mene, ja dobijem PTSP, a to nije onaj PTSP od bivših komunista piti, jesti, piti nego pravi PTSP. Ovako, ima jedna stranka ovde više stranaka koje su pokrenule međunarodnom sudu u Švicarskoj su pokrenuli inicijativu da se isplate mirovine, to je prije nekoliko godina, četnicima koji su ovu državu okupirali da se isplati mirovina u ono vrijeme kada je bila okupirana. Pa je to zamislivo? To nije zamislivo, to, to mozak mora stati i sad njih brine tih 20 i nešto posto, to je ono minimalac 0000 toga iz državnog proračuna za Hrvate u BiH. Kada ćemo mi izgraditi sustav? Evo, gdje su podaci, tu se čitaju ko u ovome centralnom komitetu, izvješća se čitaju ovdje, pa mi bi mislili da živimo u najsuverenijoj demokraciji i efunkcionalnoj državi na svijetu, da smo npr. u Novom Zelandu gdje nema korupcije. A šta imamo? Imamo glave naravno koje su ideološki izgubljeni kadrovi, koji rade kako su radili prije. Jel kažu Hindusi prvih 30 godina vi stvarate svoje navike, ostatak navike stvaraju vas, vi ne može izbjeć od toga iz tog okvira jer ste živili u toj državi, al u drugim državama gdje je lustracija tih kadrova većinom nema. Zašto? Prvi razlog što ne mogu prenijeti mentalni sklop, to je zašto još nismo izgradili sustav. Evo gdje su podaci? Recimo u RH na jednu mehaničku radnju kolko posto je nelegalnih radnji 10, za svaku ovaj zakonito izgrađenu ovu zgradu kolko bespravnih itd., u EU Grci i Hrvati su najveće neplatiše po pitanju računa. Grčka nije propala radi Njemačka propala je zato što je imala sustav pokvarenih i korumpiranih gdje je …/nerazumljivo/… bila mito i korupcija, a to je balkanski mentalni sklop i to vlada ovde. Evo, tu sjedi jedan čovjek bio je liječnik, on mi govori kako je bio divan zdravstveni sustav u bivšem sustavu, ali onda si morao ić iz, moro si ić tamo iz Slavonskog Broda, si moro ić na dijalizu tamo u Tuzlu jer nisi imao stroj za dijalizu i tako. Nastavljamo dalje sa sustavom, birokratski teror, mi ćemo postat ovako ako radimo kako radimo do sada ekonomski bermudski trokut unutar EU, to i jesmo. Jesu li zemlje kao Poljska, Mađarska koje nacionalno osviješćene države utemeljene na vjeri, naciji i odgovornosti za svoju državu su ispred nas. Zašto? Jer su provele lustracijske zakone, to ovde nema. Evo, zadnji, recimo Rijeka dubrovačka čitam dolje, kad se zadnji puta čistila Rijeka dubrovačka, vrijeme za Austrougarske, šta rade ti krkani dole, te glave dole, divlja odlagališta, krađa, spomenuo sam jučer, jutros u stvari čovjeka uložio pola miliona EUR-a, ugovor sve savršeno i sad ga opet gule. Tko će vam doći ovde, tko će vam doć? I tako dalje i ove rasprave na kraju ja bi, to je svedeno samo dok se pravni sustav ne izgradi, dok država ne preuzme u ruke pravni sustav i revanš jer presuda je samo revanš, ti ubiješ nekoga dobiješ 20 godina, to je samo revanš i država također upravlja sa ovim eskalacijama kad je u pitanju sila, a danas će biti utakmica, vidit ćemo šta će biti dole, do onda su ove rasprave samo kako kažu Kinezi pišanje u vjetar.
Hvala lijepa na odličnom završetku.
Sada je na redu, sada je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Pročitat ću pismo katoličke aktivistice Nikoline Nakić, shvatit ćete ubrzo o čemu se radi. Slušajući zgroženo o ovom slučaju silovanja 15-to godišnjakinje još više o perfidnoj svireposti samog čina koji je neshvatljiv kad ga počini i jedna jedina osoba drugoj zaprepastila me činjenica da se u takvoj okolnosti naći skupina od nekoliko mladića koja je to činila neko vrijeme. Kolegice Glasovac, oni koji su dakle cijelo vrijeme zajedno ustrajali u silovanju tog jadnog djeteta njenom ucjenjivanju, snimanjem te gnjusobe i uvijek iznova vraćanjem nasilju pri tom bez pardona lijepo živjeli svoje tinejđerske života bez imalo grižnje savjesti što uništavaju jedan. Naša pravna država nije smatrala da nakon svega treba mladiće zadržati u pritvoru, nisu opasni za okolinu, nemaju još jednu posnimljenu i osramoćenu curicu na lageru, ne trebaju ako ništa biti primjer ostalim monstrumima kojima ovako nešto uopće padne napamet. Pazite mi smo država kojih zadnjih godinu, dvije više nego ikad govorili o nasilju nad ženama, valjda zbog manjkavih hrvatskih zakona i primjene istih. Usvajamo famoznu Istanbulsku konvenciju, koja je bar je tako predstavljeno od strane predsjednika Vlade Plenković, SDP-a i HDZ-a trebala osigurati ženama bolju zaštitu i manju toleranciju na nasilje. Da li se to dogodilo? Procijenite sami i sami izvedite daljnje zaključke o istoj. Dok je ovo dijete iz Zadra bilo silovana u Zagrebu se održao famozni estradni prosvjed protiv nasilja nad ženama. Političari su se ustrčali kao kokoške, premijer je došao na prosvjed, podržao je prosvjed protiv uspješnosti vlastite Vlade po tom pitanju. Podsjetit ću Istambulska je već uvedena, a predsjednica je brzo pozvala glumicu inicijatoricu akcije, osnovane su radne skupine i doku su osnivali i kupili novac poreznih obveznika ovo dijete je i dalje bilo silovano. I što je zemlja potpisnica famozne istambulke, zemlja koja je na prosvjedu u Zagrebu, barem na instagramu kliknula gromoglasno ne nasilju učinila u prvom slijedećem slučaju teškog zlostavljanja. Rekla momcima, budite dobri, idite doma, go home. Do novog slučaja, nove konvencije, nove sramote pravne države po čijim odlukama i presudama jadni bivaju još jadniji i nesretniji, nama je očito skroz dobro jer drugo i ne tražimo. Valjda imamo točno ono što trebamo, jer nismo našli za shodno reći ovima koji zapravo o svemu odlučuju, go home, ovdje nije silovana samo jedna žena, ovdje se siluje čitava zemlja.
Dobro jutro svima, kao prvo, pozdravit ćemo svi zajedno inozemne studente Ekonomskog fakulteta u Zagrebu koji su ovdje s nama i hvala što ste s nama danas ujutro. [[Pljesak.]] I počet ćemo sa iznošenjem stajališta, prvi se prijavio g. Hrvoje Zekanović ispred Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, imam jedan prigovor.
Kolega Pernar, poslije ovog stajališta koje sam već najavio, može?
Ne može gospodine zato jer hrvatski građani predugo čekaju.
A čujte, može ili ne može ali ja sam najavio stajalište pa bi vas ja jako molio, civilizirano bi vas molio da ga iznosite poslije g. Zekanovića.
G. Radin, u Hrvatskoj se progoni ljude koji drugačije misle…
Hvala, hvala lijepo. g. Zekanović, molim vas dođite. A čujte, ne možete odgovoriti vi, nažalost ja moram odlučiti o tome … …/Upadica Pernar: G. Radin, HDZ je ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] a znate da imam simpatiju prema vama ali poslije ćete iznositi stajalište [[Upadica Pernar: I još uvijek ne želi vratiti tih 24 milijuna kuna u državni proračun.]] Ma reći ćete to poslije.
G. Radin, to je ozbiljan problem koji se ne rješava, oni su uzeli 24 milijuna kuna u svoj džep i novac se ne vraća.
Bit će još više gledatelja poslije, izvolite. Izvolite, g. Zekanović, izvolite, izvolite.
G. Radin, Marko Jovanović i Petar Perković su radi majice „HDZ lopovi“ ... [[Govornik se ne razumije.]] toga svjesni.
Imate prvu opomenu, idemo dalje ili ne? [[Upadica Pernar: G. Radin…]] Idemo dalje ili ne? [[Upadica Pernar: G. Radin, ja sam spreman za kompromis, ja sam spreman za kompromis.]] Ma nemojte, stvarno? [[Upadica Pernar: Da.]] Izvolite.
Pa evo, predlažem kompromisno rješenje [[Upadica Radin: Izvolite.]] Da HDZ vrati 24 milijuna kuna koje je uzeo preko Fimi medija, ja ću odmah sjesti na svoje mjesto.
Ok, ok, u redu, kao kompromis nije loš, izvolite. Ne, ne, izvolite, izvolite, kompromis ... [[Govornik se ne razumije.]]
G. Čobanković je za štetu od 38 milijuna kuna u proračunu dobio samo rad za opće dobro [[Upadica Radin: Slušajte me, jesmo …]] a mene zbog grafita traže g. Radin dva mjeseca uvjetne, smatram da to nije pošteno.
Jesmo južna Europa ali opet moramo se ponašati parlamentarno. Molim vas, sjednite [[Upadica Pernar: Mislim da DORH ne radi objektivno svoj posao, g. Radin.]] Morate govoriti, morate govoriti, izvolite [[Upadica Pernar: G. Radin, hrvatsko pravosuđe je korumpirano, građani su žrtve tog pravosuđa.]] Ne mogu odlučit sad, pazite, dolazi druga opomena, vi znate što to znači [[Upadica Pernar: G. Radin, neka HDZ vrati 24 milijuna kuna…]] Imate drugu opomenu i ne možete, imate drugu opomenu i [[Upadica Pernar: Koje su uzeli preko Fimi medije i ne mora me nitko nositi, ja ću sam otić.]] 5 minuta pauze. STANKA U 9,36 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,38 SATI]] Hvala vam lijepa, imam puno više godina od vas ali još ne razgovaram sam sa sobom, idemo dalje. Iznosimo stajalište, prvi je g. Zekanović. … [[Upadica Pernar, ne razumije se.]] Izvolite. … [[Upadica Pernar, ne razumije se.]] G. Zekanović je… … [[Upadica Pernar, ne razumije se.]] U redu, rekli ste. … [[Upadica Pernar, ne razumije se.]] Idite u klub HDZ-a i dogovorite se s njima, dođite.
Gospodine, kada dobijemo čvrsta jamstva da će HDZ vratiti 24 milijuna kuna u državni proračun koji su uzeli iz državnog proračuna preko Fimi medije, a sad ... [[Govornik se ne razumije.]] ja ću otić.
Vi znate da vas neću dati izbaciti ali možete shvatiti što mislim o vama sada.
Ja ne tražim da se mene izbaci, ja tražim pravdu, ja tražim pravnu državu i tražim pravosuđe, tražim da 24 milijuna kuna koje je HDZ izvukao iz proračuna preko Fimi medije da vrati [[Upadica Radin: Svi su vas čuli, svi su vas čuli, izvolite.]] Nisu me čuli ... [[Govornik nije uključen.]]
Kompromis je postignut. …/Upadica Pernar ... [[Govornik se ne razumije.]] Ali svi su vas čuli. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ja g. Pernara neću izbaciti jednostavno jer smatram da je to ispod nivoa ovoga Sabora, smatram da ispod ovog Sabora izbaciti vas ali ne zbog izbacivanja nego zbog vas i zbog vašeg ponašanja. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] I zbog vašeg ponašanja. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] G. Zekanović, ja bi vas molio, ako ne, ja ću vam uzeti riječ [[Upadica Pernar: G. Radin…]] Izvolite ovdje vi govorite a neka g. Pernar, vi samo govorite … … [[Upadica Pernar, ne razumije se.]] Izvolite.
G. Radin, vi sjednicu ne znate voditi i riješite ovaj problem, ovo nisu uvjeti za rad. Znači ako niste kadri voditi sjednicu, nemojte je voditi.
G. Zekanović, oduzet ću vam, bit će mi žao ali ću vam oduzeti riječ [[Upadica Pernar: G. Radin, to je ozbiljan problem.]] [[Upadica Zekanović: G. Radin, riješite ovaj…]] Neću vas izbaciti jer je ispod, [[Upadica Pernar: Neka kolege iz vrate iz HDZ-a 24 milijuna kuna i ja ću odmah otići iz sabornice.]] U redu, tražili ste kompromis, dao sam vam da govorite.
Kada dobijem čvrsta jamstva da će HDZ u proračun vratiti 24 milijuna kuna, ja ću odmah otić van.
Idite i, kako vam mogu ja dat tu garanciju? Idite dolje pa razgovarajte.
G. Radin, ... [[Govornik nije uključen.]]
Čujte, zastupnici traže … … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] da vas izbacim, ja vas ne želim izbaciti ali vas moram izbaciti, izvolite, izvolite… … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Rekli ste prije da ćete ić sami. … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Rekli ste prije, … … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] nismo jedini, nismo jedini parlament takav… … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Molim, molim ... [[Govornik se ne razumije.]] hoćemo prestati? …/Upadica Pernar: G. Radin… ... [[Govornik se ne razumije.]] Al hoćemo prestati? … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Parlament ne znači … … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] luđačko ponašanje. … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Parlament ne znači luđačko ponašanje. … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Parlament ne znači luđačko ponašanje, traže da vas izbacim sami zastupnici.
G. Radin, ja ne tražim da me izbacite, ja tražim da HDZ vrati 24 milijuna kuna [[Upadica Radin: Gospodine…]] Oni meni smještaju, oni meni namještaju, evo sad će dobit, sad će dobit oni istinu i pravdu [[Upadica Radin: Nažalost vas moram…]] Ako je HDZ-u stalo do istine i pravde, neka vrate 24 milijuna kuna, to je to.
Meni je žao, žao mi je, treća opomena, izbacujem vas, rekli ste da ćete izać sami, držite riječi [[Upadica Pernar: G. Radin, ja ću vikat…]] držite riječ [[Upadica Pernar: Dok me nose, neka vrate 24 milijuna kuna koje su uzeli.]] Držite riječ, ste rekli da ćete sami izać? … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Rekli ste da ćete sami izać. … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] 5 minuta pauze, molim vas, odstranite g. Pernara iz ovoga Sabora. Ispričavam se ali znate da to nerado radim ali međutim čujte, mislim toliko, … … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Ne mogu a i g. Zekanović ima svoje dostojanstvo, mora govoriti a ne … … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Nemojte zagaditi ovu okolinu. … [[Upadica Pernar, nije uključen.]] Izvolite, stanka, stanka do 9 i 50. STANKA U 9,43 SATI NASTAVAK NAKON STANKE Izvolite g. Zekanović, izvolite, … [[Govornik se ne razumije]] dozvolite ako dozvolite ćemo pauzu ovaj al, dat ću vam riječ, dat ću vam, dat ću vam riječ, dat ću vam riječ, skratili bismo pauzu ako dozvolite radi toga što svaka minuta ovdje košta jako puno, jako puno ljudima, izvolite, građanima.
Poštovani potpredsjedniče HS, povrijeđen je čl. 241. u vezi čl. 248., moram reć slijedeće, a to je da više puta sam upozoravao da imate naravno pravo izreć stegovne mjere itd., međutim Ustav u čl. 24. definira da se lišanje slobode, uporaba sredstava prisile i slično može naložit odnosno odradit samo u skladu sa zakonom. Zakona o saborskoj straži nema i još vas jedanput upozoravam kad se bude dogodila neka ozljeda ili nesreća naši ljudi ovdje u saborskoj straži za to nisu ovlašteni.
Hvala lijepa. Imamo u Poslovniku, a Poslovnik je zakon, izvolite.
Ne želim trošiti svoje vrijeme koje ću imat za govornicom. Dakle, 238. poštovani potpredsjedniče HS ako niste kadri voditi sjednicu, nemojte je voditi. Znači, ne možete mene ucjenjivati da ćete mi oduzeti riječ…
g. Zekanović, hoćete govorit ili nećete…
…ako vi jednostavno nemate sposobnost vođenja sjednice…
Oćete govorit…želite govoriti ili ne želite govoriti?
Dakle, ne, ne ovo je, ovo je povreda Poslovnika, ja sam ovdje znači imam zakazanu raspravu i govorit ću kad dođe vrijeme, ovo je povreda Poslovnika. Dakle, vi vodite sjednicu ako je znate vodit, ako ne znate nemojte voditi.
g. Zekanović, mogu vam reć da ste jako ne fer. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, još jedanput moram upozorit na povredu Poslovnika vezano za čl. 248., ja moram reć da je slijedeća stvar, a to je da vi kao potpredsjednik HS nemate pravo govorit o tome da je Poslovnik zakon, ovo je HS bez obzira na način kako je taj Poslovnik donesen, ne možete dirat Ustav RH koji kaže da se može ograničit samo zakonom. Mi bi onda ovdje imali zakon, a ne Poslovnik bez obzira na način kako je donesen, ja vas moram upozorit da to pitanje…
Poslovnik, Poslovnik je organski zakon.
Nema veze kako je donesen jer organski zakon …/Govornici govore istovremeno/…
Ali ako se vi ne slažete, imate Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, pa se tamo žalite…
Pa bit ćete, pa reći ću ja zašto.
i ja ću respektirati, ja ću respektirati taj…
Neću se ja žalit, ja se neću žalit, ja se neću žalit…
Ne, ne, moram, ne, ne moram vam…
Ja ću vam samo reći da će…
…isteklo vam je, isteklo, ne, nemojte govorit, nemojte govorit više…
…da dovodite ljude, ljude …
…isteklo vam je, molim vas sjedite…
…samo malo…
…isteklo vam je vrijeme, isteklo vam je, dat ću vam opomenu, isteklo vam je vrijeme.
Pa g. potpredsjedniče…
Dat ću vam opomenu.
Pa vi ste počeli…
Isteklo vam je vrijeme.
…govorit prije nego što sam ja završio. Moram vam samo nešto reć, saborska straža je ugrožena, ti ljudi su ugroženi iz razloga šta nemaju ovlast da primjenjuju silu i to je problem šta on pokušava reć.
Fala lijepa, bili ste jasni.
Zakon donesimo, pa ćemo…
Isteklo je vrijeme.
…onda to riješit.
Izvolite g. Maras.
Hvala lijepo g. Radin, mislim da ste sada povrijedili Poslovnik … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] molim? Jel vi vodite sjednicu?
Ne, al ja vas pitam?
A šta vas, šta vas briga koji članak.
Ali ja vas pitam, ali ja, ali ja vas pitam koji članak?
Ako me, ako me g. Radin pita ja ću reć, povrijedili ste poglavlje…
238 jel da?
Ne, poglavlje 2.
Poglavlje 2. Cijelo?
Većinu.
Ne može.
Može, može.
Ne, ne, … [[Govornik se ne razumije]]
Odnosi se na…
Koji članak, koji članak?
Poglavlje 2.
Koji članak?
230.
Samo malo. To postaje već zabavno, 230.
Ja čekam…
Čekajte, čekajte.
…al valjda ćete mi vratit…
Čekajte, 230.
…valjda ćete mi vratit vrijeme.
Ne, ne, ne morate čekat sada. 230?
I 229.
I 229? Sjednicom HS predsjedava predsjednik HS.
Tako je.
Što nije isti jer je potpredsjednik, a kad je on odsutan ili spriječen, sjednicom predsjedava jedan od potpredsjednika HS, to je istina.
To je istina, ali nema, nema diskusija…
Sjednici kao gosti mogu…
…nema priječenja prstom…
…prisustvovati svi oni koje je pozvao potpredsjednik HS, ja vas nisam pozvao jel vi ste zastupnik.
Govorim vam g…
Na sjednici može održat govor i strani državnik ko gost, znači 229 nema veze s ničim. 230, nitko ne može govorit na sjednici prije nego što zatraži i dobije…
Tako je.
…riječ od predsjedatelja.
Jel mogu obrazložit?
Samo malo.
Jel mogu obrazložit?
Ne, ne možete jer niste dobili riječ. Tu piše 230, prijave za govor podnose se najkasnije do jedan sat, nema veze s ničim.
g. Radin, vi ulazite u rasprave…
Molim vas sjedite, molim vas sjedite.
Ne vodite sjednicu na adekvatan način…
Imate, imate…
… na to sam vas htio upozorit.
…prvu opomenu.
Zbog čega imam opomenu?
Oćete govorit ili nećete?
Gledajte kako vodite sjednicu.
Izvolite. Prva opomena.
Samo ću na početku zamoliti poštovanog dopredsjednika HS da mi ne upada u riječ slijedećih 5 minuta, znači zamolit ću ga, a kasnije ima…
… [[Govornik se ne razumije]]
Evo već je počeo upadat u riječ, možda da se i vrijeme zaustavi.
Ne možete razgovarati sa mnom, razgovarajte sa javnošću, sa javnošću, molim, molim vas.
…pa da, gledajte g., g. Radin znači vi se prema meni morate…
Ne možete polemizirat sa mnom gospodine, ne možete
... obraćati sa dužnim poštovanjem…
Počnite s vašim…
…a tog poštovanja nema. Dakle, vi ćete, vi niti jednom zastupniku, pa ni meni ne možete…
Budite suvereni.
…prijetiti…
Budite suvereni, počnite s govorom, nemojte sa mnom razgovarati, ja nemam, ja nemam razloga razgovarat s vama, izvolite, izvolite.
Ajde vratite mi vrijeme.
Izvolite, vratite vrijeme.
Vratite vrijeme.
Vratite vrijeme i počnite govor.
Na nula, na nula, na nula, na nula aje.
Izvolite.
Aje, dakle, zamolit ću još jedanputa kolege iza mojih leđa neka me puste da govore, on ako nije kadar za obnašanje svog posla neka ostane kući, nek se zahvali, a ja molim poštovanog predsjednika HS Jandrokovića neka malo preispita tko su mu zamjenici i na koji način vode sjednicu…
Prva opomena.
…jer, jer niti ja…
Prva opomena pištite
…niti jedan potpredsjednik HS…
Prva opomena, oko druge opomene imat ćete istu sudbinu ko g. Pernar.
Znači…
Molim vas počnite govorit o predmetu.
Znači niti jedan potpredsjednik HS…
Molim vas počnite govoriti o predmetu.
…nema pravo prijetiti niti jednom zastupniku, pa tako ni meni. Dakle, i to je to.
Molim vas počnite govorit o predmetu.
Pa čekajte, je li ovo, je li ovo slobodan govor?
Ne.
Jel ovo slobodan govor? Jel ovo slobodan govor il ćete mi vi govorit što smijem govorit?
Vi ne možete govoriti o predsjedavajućem. Vi možete govoriti…
Mogu govorit o bilo kojoj temi.
…o temi, o temi, ne o predsjedavajućem.
Mogu o bilo kojoj temi govorit. Ajde, evo neka mi poštovani potpredsjednik HS prvo kaže o kojim temama smijem govoriti, o kojim temama ne smijem govoriti, ima li to u Poslovniku HS? Ima li to?
g. Zekanović?
Molim?
Šta hoćete?
Pa gle, ja želim…
Šta želite? Želite svađu?
Ne, ja želim … [[Govornik se ne razumije]]
Nećete dobit svađu, nećete dobit svađu
Govornici govore istovremeno, ne razumije se./... dakle, molit ću prvo ovako, još jedanput da mi se vrijeme vrati jer ja jednostavno, a vratite mi vrijeme, ne mogu, znači, jednostavno, nema smisla ovo [[Upadica: Izvolite, vratite na 5 minuta. Vratite na 5 minuta.]] Nisam govorio… Kolega Križaniću, sve oke, je? Dobro. Dakle, već sam upozorio da nažalost, neki u ovoj sabornici ne znaju Poslovnik i ne znaju svoj posao. Nažalost ne znaju i to je tako. Ako ne zna, nek se prepozna u ovim riječima, nek se prepozna u ovim riječima. Dakle, ja neću nikoga imenovati, ako netko misli od kolega koji su nazočni i ispred mene i iza mene, nek se javi i neka komentira ovo što ja sada govorim. Dakle, svaki zastupnik u HS-u ima pravo govoriti o bilo kojoj temi kad je slobodan govor, o bilo kojoj temi, znači i nitko ni s ove strane ni ove strane nema pravo to onemogućiti. Nažalost, to nekima u ovoj sabornici nije jasno, svi znate o kome se radi, nije jasno, možda jednog dana nauče, još su mladi, još su mladi pa možda nauče, možda u stotom mandatu nešto i usvoje, a možda i ne. Ja sam ovdje zapravo htio govoriti o jako važnoj temi kad sam došao za ovu govornicu, nažalost, sad je sve postalo irelevantno. Zato ne bi uopće ulazio sad više u razloge, mislim da su razloge svi shvatili, ali ja bi ovoga s ovog mjesta još jedanputa čestitao našem predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću i njegovim koalicijskim partnerima koji sjede i iza mene, i svima ostalima što je to Hrvatska konačno ulazi u Schengenski prostor. Eto, to je jedna tema koja je jako bitna. Ulazimo u Schengenski prostor pa ćemo eto, ja se nadam nakon što smo bili dugo vremena tampon zona na koncu postati opet ono preziđe zapadne civilizacije kao što smo bili i stoljećima prije. Međutim, ja se uvijek pitam je li naš predsjednik Vlade i je li, jesu li mnogi moji kolege izabrani na listi za Europski parlament ili za HS? Ja imam osjećaj da naš premijer, predsjednik Vlade Andrej Plenković se stalno ponaša kao da je, kao da Hrvatska više nema HS-a, kao da je jedino tijelo koje upravlja ovim prostorom EU parlament. Pa evo, čisto da vas malo podsjetim, kad smo ulazili u EU, što nam je bilo obećavano? Jedna od stvari koja nam je bila obećavana bilo je da ćemo imati bolji standard. Ja ga baš i ne vidim. Nitko nam nije govorio o stotinama tisuća Hrvatica i Hrvata koji će napustiti hrvatsku državu. Nitko nam nije govorio niti o tome da ćemo uskoro se odreći svoje valute, a ušli smo u tečajni mehanizam ERM2, tako da, eto, Vlada nas protiv jasne volje naroda uvodu i u Eurozonu. Onda se pitam zapravo što smo mi dobili od EU? Dobili smo samo jednu stvar koja nam nije bila obećana, a to je da možemo slobodno putovati. Kao da tisuću, pardon 2012. godine nismo mogli otići u Njemačku, nismo mogli otići u Austriju ili neku drugu europsku zemlju. Pa mogli su, naravno da su mogli. Međutim, kad govorimo o tom Schengenu interesantno je jedna stvar, a to je da se ta granica između država ipak povremeno stvori, ponovno se aktivira. Ja ću vam reći jedan lijepi primjer koji se dogodio u svibnju mjesecu ove godine kada su Hrvati tradicionalno hodočastili na Bleiburg, a na granici sa Austrijom, odjednom su se dogodile kontrole kao da nema Schengena. Pa se pitam, znači, na koji su kriteriji? Kad će u jednom trenutku naši partneri iz EU odlučiti da nas kontroliraju, a kad neće? Da li je Schengen stvarno znači slobodno kretanje ljudi znači između država članica? Ja sam na svojoj koži iskusio da ne znači. Međutim, ono što je ključno ovdje reći, osim toga da 200, 300 tisuća Hrvata može putovati slobodno okolo jer morate znati, četiri, 3 milijuna i 700 tisuća Hrvata ne ide na zimovanje, ne ide na ljetovanje van Hrvatske, nego samo 300-tinjak tisuća, što još imamo od EU? Kupujemo njihove proizvode, plaćamo članarinu EU, je li tako? I na koncu još dajemo i radnu snagu, školovanu radnu snagu da bi onaj razvijeni dio EU mogao još bolje prosperirati. Dakle, ja nisam protiv EU, međutim volio bi da svatko tko vodi ovu državu ipak ima na prvom mjestu i na umu da je izabran u Hrvatskoj i da predstavlja hrvatsku državu i hrvatski narod. A očito je to Andreju Plenkoviću negdje palo u zaborav te se ponaša nažalost, ne samo on, kao da je predstavnik Europe, a ne predstavnik hrvatskog naroda.
Hvala lijepa.
Idemo na drugi klub, to je Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića i poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Ja bi s ovog mjesta poslao poruku svima onima koji su 22. travnja 1990. g. kad su izašli na izbore, a onda su prvi bili demokratski izbori u RH zaokružili na listu HDZ. Tog dana se i u obitelji Zekanović slavilo jer je i moj otac, moj pokojni otac je bio jedan od utemeljitelja HDZ-a. Za razliku od obitelji Plenković, gdje se tog dana nije slavilo, nije se slavilo ni u obitelji Bernardić, nije se slavilo ni u obitelji Milanović, a nije se slavilo u mnogim drugim obiteljima. U obitelji Zekanović se slavilo. Tog jutra je obitelji Zekanović podmetnut požar upravo zbog pobjede tog HDZ-a. Dakle, ja kao momak ispio sam izvući roditelje iz kuće i spriječiti tragediju. Zbog čega? Zbog toga što je HDZ pobijedila na izborima. A u to vrijeme zapamtite Andrej Plenković nije glasovao za HDZ, nije ni bio član HDZ-a, nije ni bio član HDZ-a. On je glasovao vjerojatno onda za stranku SKJ Pokret za Jugoslaviju Veljka Kadijevića. Sjećate li se? On je glasovao za nju. Dakle Andrej Plenković mene proziva da mi je HDZ poklonio mjesto na listi. Meni je HDZ dugovao, za sve ono što je moj otac napravio u toj stranci u koju se rano razočarao pa je napustio. A moram reći kao običan član bez ikakve sinekure, bez kune naknade, to je Hrvoje Zekanović. I sa ovog mjesta ja poručujem svima onima koji još uvijek imaju nekakvu empatiju prema onom HDZ-u iz 1990. godine, neka znaju da ovaj HDZ, odnosno Andrej Plenković i njegova politika nije ona stranka koja je bila 1990.-te godine koju je osnivao Franjo Tuđman. Ovo je neka drugačija stranka, ovo je neko drugo vrijeme i ovo je neka druga politika. I neka to Andrej Plenković zna. Nažalost, ono što ću napomenuti također je istina, 97 tisuća članova bivšeg Saveza komunista Hrvatske je te '90.-te godine prešlo iz Saveza komunista u HDZ. I zbog toga danas ta stranka izgleda ovako kako izgleda. Međutim, evo tu smo mi, evo tu su Hrvatski suverenisti i mi pružamo svim tim ljudima koji su se veselili 22. travnja '90.-te godine alternativu. Pružamo im mogućnost da se ponovno vesele i raduju u ono vrijeme, znači zbog onih razloga zbog kojih je tugovao Andrej Plenković. Jer postoji jedna suverenistička alternativa, postoji grupa ljudi, postoje znači ljudi koji će pružiti jednu vjerodostojnu politiku hrvatskom narodu. Ovdje se također moram osvrnuti i na govor mog prethodnika g. Bernardića koji je onako eto po nalogu vjerojatno Plenkovića polako ali sustavno pokuša udaljiti te dvije politike formalno a zapravo ih pokušava približiti. Ne želim reklamirati niti jedan tjednik međutim interesantno je da je u jednom utjecajnom tjedniku danas izašlo, novi kaos u SDP-u, Bernardićevi ljudi pobunili su se protiv njegovog plana o ujedinjenju oporbe jer žele u veliku koaliciju sa HDZ-om, jer žele u veliku koaliciju sa HDZ-om. I onda slušam Bernardića ovdje koji je pokušao obmanuti hrvatsku javnost, slušam Plenkovića koji ovdje s ove govornice napada SDP, pa ljudi moji, pa budite frajeri pa koalirajte predizborno, ne čekajte postizbornu koaliciju. A svi oni koji su, koji još uvijek imaju nekakvu emociju prema Franji Tuđmanu i '90.-toj godini neka znaju da je ovo istina što je izašla u ovom tjedniku, da je ovo istina i da će nakon sljedećih izbora koji će biti prijevremeni ili redoviti, nije ni bitno, Hrvatski suverenisti su spremni te dvije stranke koalirati, odnosno imati ćemo veliku koaliciju, znači svih onih koji su u jednom trenutku prešli iz Saveza komunista Hrvatske ili ostali u savezu komunista Hrvatske.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 238. Poslovnika. Kolega Zekanović dugo vrijeđa ostale zastupnike i kolege ovdje u Hrvatskom saboru. Prije svega on naklapa o tome tko je i kako glasovao prije 5, 10 ili 20 godina. Kolega Zekanović ne razumijete politiku Franje Tuđmana ni onda ni danas. Ne razumijete politiku HDZ-a ni onda ni danas. Vi vašim promišljanjem i nastupom biti ćete margina u hrvatskoj politici.
Hvala vam kolega Bačiću. Vi ste replicirali kolegi Zekanoviću a što se tiče onog dijela zaista o tome da kolega Zekanović zna kako je tko glasovao to je i meni malo misteriozno. Do sada se nije dogodilo da netko iznosi tu vrstu optužbi, možda ima uvid u biračko mjesto, to ne znam. Znači radi se o nečem što smatram neprimjerenim ali smatram isto tako kolega Bačić da niste iskoristili povredu Poslovnika na adekvatan način. Izvolite kolega Zekanović, povreda Poslovnika.
Dakle 238. kolega nije naveo niti članak. Dakle ja ne naklapam, ja ne naklapam nego znam, znam da se Andrej Plenković, da se nije radovao kad je pobijedio Tuđmanom HDZ jer je definitivno po svom svjetonazoru pripadao nekoj drugoj opciji kao i g. Jandroković pretpostavljam a vjerojatno i vi. Dakle nije naklapanje nego to, da, da g. Bačiću, da, da [[Upadica predsjednik: Kolega Zekanović, kolega Zekanović!]] niste upali u riječ niti g. Bačiću pa ne morate upasti meni ako imam svoje vrijeme.
Dakle znate što, vrijeđate, vi vrijeđate obitelji ljudi, ovdje ste nabrajali u čijoj se obitelji govorilo [[Upadica Zekanović: Da.]] a sada i meni govorite o tome, moji su bili u HDZ-u. Tako da vas molim da sjednete i da ne izgovarate optužbe na račun drugih zastupnika i zastupnika.
A zašto vi upadate meni u riječ a ne upadate kolegi Bačiću?
Zato što se ponašate neprimjereno i nepristojno.
A vi se ponašate primjereno?
Izvolite sjesti!
A vi ste ponašate primjereno?
Izvolite sjesti!
A vi ste ponašate primjereno?
Izvolite sjesti!
A vi ste ponašate primjereno?
Izvolite sjesti, sjesti i ne klevećite i ne klevećite.
E moj sinko, ajde moj sinko, ajde šuti.
Tko ste vi? Čemu vi imate docirati? Došli ste na HDZ-ovu listu i dobili ništa.
Ja ću i bez HDZ-a prosperirati a ti nećeš, ti si u prošlosti prijatelju, pluskvamperfekt, pluskvamperfekt.
Da, jako si ti važan. Dobro. Idemo dalje.
Hvala. Sada slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je kolega Željko Glasnović. Izvolite kolega Glasnović.
Poštovani kolege, kolegice koji su ostali vratio sam se nedavno iz Australije i bio sam oduševljen kako tamo funkcionira hrvatska ova dijaspora, organizirani su, domoljubni, poštuju zakone, rade dobre poslove, njih drži vjera, istinsko domoljublje, ne lažno domoljublje kako vidim kod nekih ovih redizajniranih komunista i ovih deklarativnih katolika, nego pravo domoljublje. Kao primjer, evo imate grad Canberra, taj grad je izgradilo 64% toga grada su izgradile ove tvrtke čiji su vlasnici Hrvati. Kad bi došli ovde sigurno bi napravili veliki pomak u našem ovome građevinskom poslu jer tamo upotrebljavaju najnoviju tehnologiju i ovaj standardne procedure. Upoznao sam ljude tamo od sportaša, također jedan je pobijedio bio ovaj prvak u poluteškoj kategoriji Australije, pobjego iz Like koja je opustošena od crvenog terora nakon '45. godine i tamo je našao dom. To je to, nama su isprazni antrološki trezor ovi bivši iz bivše države i to je zašto jesmo gdje jesmo i nemamo ni prirodnog vodstva i nas su genetski poremetili jel su ubijali dečke od 18, 24 godine koje nisu imali nijedno dijete. One koje nisu ubili su oterali i to … oni su vani i biznismeni i patrioti i umjetnici, gdje god su došli vani oni su uspješni. U Australiji kao i u Kanadi nema Hrvata beskućnika. U povratku sam se vratio brzo otrežnjenje jer sam vidio da tu vlada naravno homojugoslavenikus, homoopsoletus sa istim mentalnim sklopom čija je glavna mana kukanje i statiranje. Pomaka nema. Ja sam se pitao, non stop govorimo o potencijalu hrvatske dijaspore, ti ljudi vani još čekaju povratak. Šta je s tim povratkom? Gdje su kulturni atašei, ekonomski atašei za te ljude, ima ih 3 milijuna vani i više tih ljudi vani. Imaju silne i silni potencijal financijski i ne samo tražimo njihov trust mozgova, njihove vještine da ustroje ovo društvo koje je još disfunkcionalno jel ovo društvo još vode bivši kadrovi i to je srž problema u Hrvatskoj je baština komunizma. To smo naslijedili. Nakon pada Berlinskog zida još ostaje zid u glavama taj Berlinski zid i ta jugoslavenski homoopsoletus još što god se proučavalo ovdje do devedesete godine je padom tog Berlinskog zida propalo, to je samoupravna anarhija, mentalna baština, ali još imamo te navike i to vidimo u svakodnevnim raspravama ovdje i rak rane. Korupcija na svim razinama, nepotizam, malo radi puno kradi i samo imamo u drugom ruhu redizajnirane komuniste i njihove nasljednike. Šta je sa registar Hrvata izvan domovine, dopisno glasanje? To sam govorio ovdje kao papiga. Ništa od toga nema jel i sirijske izbjeglice imaju veća prava u Kanadi nego Hrvati koji se hoće vratiti ovdje izvan domovine. Šta je s Hrvatima u Venezueli koji bi pobjegli iz Venezuele? Kako ide socijalizam u Venezueli? Isto kako je išlo ovdje devedesete godine, … inflacija, totalni krah sustava. Ti bi se ljudi vratili, ali šta radi diplomacija jel je proaktivna ili inertna? To je retoričko pitanje. Dolazi Dan Svih Svetih, ja se pitam kome će polagati ovi redizirani komunisti svijeće tamo? Sjetio sam se jednoga, a to je Svih Svetih je za sve vjerne mrtve, koji vjeruju u Boga. Sjetio sam jednoga možda ćete vi polagati vijence Valeriju Blokhinu. Tko je VAlerij Blokhin? Najveći masovni ubojica u povijesti koji sam četrdesete godine prošlog stoljeća strijeljao 7000 ljudi u Poljskoj. Tamo su ti odredi OZNA-e, nosili su naočale da ne poprska mozak ljudi koje su ubijali i mesarske pregače. On je obučavao naše manuliće i naše boljkovce, a tu je slika feldmaršala Manolića šefa OZNA-e gore u Saboru i mi kažemo ovo je Hrvatska država. Vi o tome pojma nemate, to vas nije briga. Nemate moralno pravo govoriti o tome dok se ne položi svijeća na svakoj masovnoj grobnici u Hrvatskoj gdje je pobijeno desetke tisuća žrtava komunizma. I to bi rekao na kraju, ostali su bivši kadrovi kao prdež u podmornici, ne možemo se vas riješit, ali ćemo se riješiti vas.
Hvala.
Poštovane kolegice i kolege, želim vam dobar dan. Prije kretanja na točke dnevnog reda imamo iznošenje stajališta. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, nezavisnih zastupnika poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite kolega Zekanović. Kolega Zekanović jel želite iznijeti stajalište? Izvolite kolega Zekanović.
Uvaženi predsjedavajući. Htio bih reći da imamo jedan vrlo ozbiljan problem, a vezan je uz smrt Nevenke Jurak, glavne svjedokinje protiv HDZ-a u slučaju Fimi media, iako sam ja upozoravao da to suđenje predugo traje, da je moguće da će se HDZ izvuć, nažalost ništa se nije poduzelo.
Kolega Pernar. Ja bih vas lijepo molio imate priliku iznijeti stajalište kasnije, lijepo bih vas zamolio da sjednete i da budete uljudni i primjereni u ovom Visokom domu.
Uvaženi zastupniče Brkić, ja sam jako dugo pričao u ovom Saboru ništa se nije dogodilo po tom pitanju. Jednostavno ja ne vidim drugi način na koji da ukažem na problem toga što HDZ još uvijek odbija vratiti 24 milijuna kuna koje je uzeo iz Fimi medie. I sada sa smrću glavnog svjedoka postavlja se pitanje kako će uopće cijeli postupak završiti.
Kolega Pernar, poslovnički imate mogućnost iznijeti stajalište, temeljem članka 239. izričem vam opomenu i ja bih vas lijepo molio da sjednete.
… [[Govornik nije uključen.]]
Poštovani kolega Pernar, temeljem članka 240. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi i ja bih vas lijepo molio da sjednete na svoje mjesto.
… [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Pernar, temeljem članka 241. izričem vam opomenu sa udaljenjem sa sjednice za današnji dan. Ja bih vas lijepo molio da napustite plenarnu dvoranu.
… [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Pernar, temeljem članka 241. stavak 3. izričem vam mjeru udaljenje sa sjednice u dvostrukom trajanju, znači i za danas i za sutra. I žao mi je što uvijek koristite isti model samopromocije, šaljete jako ružnu poruku. Određujem stanku do 9,45 sati, a saborsku stražu molim da kolegi Pernaru pokažu izlazna vrata iz plenarne dvorane. Hvala lijepo. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovani kolegice i kolege, krećemo napokon na iznošenje stajališta. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani kolegice i kolege, poštovani dopredsjedniče, znate li što je to kasta 15 000? pretpostavljam da neki znaju, većina ne zna. Dakle, radi se o 15-tak tisuća ljudi koji u našoj državi Hrvatskoj imaju više od 15 tisuća kuna plaće. Možda neki imaju nešto malo manje, ali neki imaju i dosta više. O tim ljudima se ne govori. Kad se pokušava govoriti o nedjelovanju institucija u našoj državi, najčešće se govori o ovom najvišem domu hrvatskog naroda. Govori se u lošem kontekstu o Hrvatskome saboru. Međutim, o 15 tisuća ljudi koji rade u raznim agencijama, državnim tvrtkama, fondovima, institutima, o njima se ne govori. Ja sam ovdje pripremio čak i popis tih tvrtki, agencija, instituta koje sam želio pročitati ovdje da ljudi čuju o kojima se radi, međutim, nema dovoljno vremena, ovih 5 minuta stvarno nije dovoljno vremena jer se radi o stotinama agencija. Evo ga, to je sitno tiskano na 40 stranica. Ali, evo ipak ću pročitati, makar početi čitati da malo gledatelji, građani Hrvatske znaju o čemu se radi. Imamo Fond za financiranje razgradnji zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva, Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata, Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatski registar brodova, Agencija za elektroničke medije, Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije, Hrvatska agencija za civilno zrakoplovstvo, Agencija za javno privatno partnerstvo, itd., itd. Ponovit ću, radi se o kasti 15 tisuća. Ima ih 15 tisuća, a svi koji su upravitelji ovih agencija, tvrtki, imaju plaću 15 tisuća i malo više, a o njima se ne govori. I onda se stalno, ponovit ću, od ovog doma pokušava stvoriti jedna slika nerada, korupcije, a ovo je najviši dom hrvatskog naroda i to ide toliko daleko da se čak ovaj dom iznajmi nekoj političkoj stranci. U ovom slučaju to je HDZ. U ovom slučaju to je HDZ. Oni će reći, nije iznajmljen HDZ-u, iznajmljen je Europskoj pučkoj stranci, ali zapravo radi se o istoj stvari. I zapamtite, ne postoji niti jedan primjer u Europi, a pretpostavljam niti u svijetu, da se zgrada parlamenta, zgrada Sabora, zgrada skupštine iznajmljuje nekoj političkoj stranci. One se ne iznajmljuju. Jedino se to događa u Hrvatskoj i to zbog istog razloga. A sada, danas se moram osvrnuti, a povezano je s ovim i na jedan štrajk koji se događa već danima i danima u Hrvatskoj i uskoro će se dogoditi, evo, kroz koji minut i prosvjed ovdje na Markovom trgu, radi se o kojim kolegama učiteljima, o kolegama profesorima i mnogi roditelji će onako, čak i ljuti zato što im djeca već danima ne idu u školu, što škola nije redovita, čak će biti ljuti reći će, pa šta ti profesori štrajkaju, pa hajde neka rade, imaju oni nezaposlenih, a ja im poručujem. Ako imate kakvu primjedbu, uputite ju kasti 15 tisuća. Oni su problem. Nisu hrvatski učitelji koji rade za 5, 6 ili nešto više tisuća kuna nego oni koji imaju plaće od 15 tisuća i ne rade ništa. A o njima nitko ne govori, o njima apsolutno nitko ne govori. Dakle, ako se želi namaknuti novac i za profesore i za vatrogasce i za sveučilišne predavače i za policiju i za vojsku. Ima tog novca, ali gdje ga ima? Ima ga u kasti 15 tisuća. S tim da ovdje moram reći, oni koji rade u realnom sektoru u privredi, ogorčeni su često kada gledaju kako Vlada olako podiže plaće, evo, medicinskim sestrama, pa će sada podići i profesorima. Nemojte biti ogorčeni, neka vam bude drago, ali budite ogorčeni i s pravom budite ogorčeni da 15 tisuća, ja ću ih sad nazvati pravim imenom, uhljeba, ne radi ništa ili jako malo i svi imaju članske iskaznice. Svi imaju članske iskaznice. Netko su imali jedne stranke, danas imaju druge stranke. Budite ogorčeni na njih jer oni su problem ovog društva.
Zahvaljujem kolega Zekanović.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Prazan Sabor, to je što ljudi vide na televiziji. Puno ljudi ne znaju možda ne zanima da imate 29 odbora u Saboru, dvije skupštine, još tri radna tijela, ali kada sudjelujete u tim odborima i radnim tijelima vidite da sustav ne funkcionira. To je ključno pitanje, zašto sustav ne funkcionira nakon 30 godina nešto nakon Domovinskog rata još nismo stvorili sustav. imate Singapur to sam prije spomenuo, BDP ja mislim je 385 milijardi dolara godišnje po glavi stanovnika je BDP mislim 89.000 dolara po glavi, a ima samo možda milijun više stanovnika nego Hrvatska. Ali Singapur je iskoristio svoj geostrateški položaj i zašto je Singapur ispred Hrvatske, ispred Bugarske, ispred Rumunjske. Zašto Novi Zeland nema korupcije? Ali to se pitanje izbjegava da je naše pitanje antropološko, ne ekonomsko i političko to se prešućuje ovdje i mi smo još zaglavili s one strane Berlinskog zida. Šta je zašto taj sustav ne funkcionira? Pa jel normalno u svakom sustavu da imate centralizirano planiranje i decentraliziranu izvedbu, to je temelj, a prvo se određuju prioriteti. Danas su došli ljudi iz poljoprivrede traže 500 milijuna kuna još natrag, a ja sam njih pitao gledajte ako je uloženo u poljoprivredu 100 milijardi kuna zašto je propalo 60 i nešto tisuća OPG-ova koji proizvode mlijeko? Nama sustav ne funkcionira od strateške do taktičke razine. Zašto je trebalo nama opet prioriteti 30 godina da propišemo novi jedinstveni zakon odnosi Hrvata izvan domovine? Pa jesu to nama Hrvati izvan domovine prioritet i Hrvati iz BiH kako je govorio gospodin Mišić? To je strateško pitanje RH, a vi ste namjerno minirali ta pitanja ovdje u Hrvatskom saboru jel ste se zakačili za staru ideologiju propalu i za stare ofucane komunističke navike. To je zato što Hrvatska ne može napredovati. Sve ovo što čujemo je kukanje. Rješenje odgovor je uvijek na izvoru. Šta … pravni sustav. jučer sam razgovarao s ljudima iz pravnog sustava, zašto ne preslikajte neke tehnike standardne procedure iz sustava koji funkcioniraju npr. Novi Zeland. Ja sam radio u pravosuđu 10 godina, pitanja opet neka pitanja temeljna zašto nema noćnih sudova, zašto nismo imali namještenike suda da naloge upućuju ljudima recimo za civilne prekršaje? U tim zemljama sustav melje 24 sata na dan, a kod nas predmeti traju 10 do 15 godina. Opet ću ponoviti što sam ponovio ovdje pet puta u ovom Saboru, a treba ponavljati, doktrine se ne miješaju. Ne miješa se Varšavski pakt i NATO pakt, ja sam vodio skupine koje su integrirali novi sustav u stari voršavski jugoslavneski mentalni sklop pakt vojsku. Danas imate dočasnike u Hrvatskoj vojsci koji su kralježnica svake vojske, to niste imali u JNA, to je zašto je propao taj sustav. Imali ste pukovne koje su vodile streljane, a ne pukovnije. Ako mi ne stvorimo sustav koji pruža inicijativu odgovornost da … ova će država propasti. To znači, ovo moraju preuzeti mladi novi ljudi sa novim mentalnim sklopom i tu su još ostali oni homo… iz bivše države, zastarjeli ljudi ovaj koji su proučavali sve što su proučavali, neki sjede ovdje danas, sve što ste proučavali do devedesete godine od ekonomije do političke znanosti je propalo sa Berlinskim zidom, to je zastarjelo, to više ne pali. Ali oni su ostali, ostali su kao ja bih rekao mutirali su kao latentni virus, ostali su kao crvotočina u tavanu. Dok se njih ne riješimo i stih starih navika, opet ponavljam to je antropološko pitanje, mi nećemo imati modernu državu.
Hvala lijepa. Sada ćemo krenuti na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika, pa će prvi govoriti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege puno buke oko blagdana ovoga onoga, čitam nedavno u novinama da će se uskrsni ponedjeljak proglasit kao neradni dan za pravoslavce, pa opet privilegirana kasta, šta je slijedeće, neradni dan za svakoga, za Rome, za ove one, za hrvatske pravoslavce, za Kineze itd., imat ćemo više blagdana nego ovaj Kinezi ili možda Indija. Čujemo puno tu ovo antifašizam ovo, ovo, ima li u ovom HS antikomunista, ajmo malo o komunizmu, 38% svjetske populacije od Sjeverne Koreje do Eritreje živi pod komunizmom dan danas, dan danas. Kina ima 90 milijuna članova komunističke partije i oni, vi koji još patite od radosti komunizma, kao npr. ovi neki ovde, nema neki glava ovde, oni vole taj, volili su taj sustav, ti neokomunisti koji, koji još žale za tim sustavom jednopartijskim, mogu slobodno ić u Kinu, možda bi ih primili, e kad ste, kad smo mi čuli ovde od nevladinih, ne hrvatskih nevladinih udruga, od drugih ovih, od Hrvatskog novinarskog društva, od drugih ovih privilegiranih derišta jugo komunista, njihovih nasljednika, da su govorili išta o sustavu u Kini. Primjer jedan, masovne, masovne egzekucije, ti govori poslije jel ću ti ja doć tamo, šuti felmašalej kad ja govorim, daj mi 10 sekundi, budi pristojan [[Upadica: Molim vas lijepo]] budi pristojan, nisam ja tvoj majmun, nemoj se majmunirat ovde [[Upadica: Kolega Glasnović…]] nastavljamo ovde, drugo [[Upadica: …molim vas]] masovne egzekucije u Kini, tisuće, nitko ne zna koliko, a fala Bogu dobili bi tvoj mozak il bubreg, onda bi svi umrli gore. Drugo, tisuće zatvorenika bez suđenja sjede tamo u zatvorima, sjede tamo, šute, vi šutite o tome, veliki vreli kozmopoliti i demokrati, tu vam grade most, šutite o tome, o logorima, o tome šutite, o totalnoj cenzuri i medijima, o tome šutite, vi ste pravi demokrati i vi ste demokrati kako sam ja kralj Švedske, vi ste prevaranti i etološki pokvareni, to je vaša, vaša ideologija, vi ste predali hrvatsku naciju, ste je predali i Beogradu, a narod … [[Govornik se ne razumije]] najkrvavijoj … [[Govornik se ne razumije]] jugoistočnoj Europi, tisućama masovnih grobnica i sjedite ovdje i glumite, bivši udbaši i članovi partije, koga zagovarate, mene nećete zavaravat, po tom ajmo dalje ovde. Šta je vaša ostavština … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da, da, o kakva ustašizacija hrvatske države, pa tu sjede samo bivši neokomunisti i njihovi nasljednici, jeste vi spalili svoju partijsku knjižicu, jeste bili u partiji [[Upadica iz klupe: Nisam gospodine]] to je najveća kriminalna organizacija, a negdje, a vaši, a gdje su … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] al gdje su vaši suradnici [[Upadica iz klupe: Pa vi razgovarate sa mnom gospodine]] da, da…
Nemojte, nemojte molim vas, ajmo.
…po vama da, vi ste mene probali spriječiti u ovom govoru, tako je da, vi ste mentalni asediti tog jednopartijskog sustava i to je zašto jesmo gdje jesmo, to je vama smiješno sve, da. Vi ste ovde, ova stranka je hvalila, SDP je hvalila kolektivizaciju iz '45.-te godine, to znači vi ste odobravali Staljinovu model kolektivizacije kojoj je potrebno 120 milijuna ruskih seljaka u kolektive, umrlo ih milijune i milijune od gladi, šta metkom u glavu. Rusi imaju jednu, imaju jednu riječ za ljudožderstvo, a drugu za strupožderstvo, ljudi su iskopavali mrtve da jedu, vi branite taj sustav, vi ovde i ovi šutite o ovome ovde, ove glave šute o tome, šutite o tome, to vas nije briga i za nas je ostala ta mentalna pustoš komunizma, kultura varanja, lažne diplome, imali ste dekana fakulteta u Splitu lažna diploma, nije završio ni dočasničku škola JNA, to ste vi i tako. Slavonija prazna, pa zašto ne kažete zašto je Slavonija prazna, to sam rekao ovim poljoprivrednicima, zato jel ste oterali 100 000 Nijemaca iz istočne Slavonije, najvrednija manjina gore, a koga ste poslali gore, to neću ni reć, kaže Glasnović je rasista, one ste poslali, one opancima kljunašima koje nisu vidili kadu, … [[Govornik se ne razumije]] parket i uzgajali svinje tamo u kadama, niste poslali gore, to je zašto je Slavonija prazna. Kad ste čuli ikad u HS da je 49 000 njemačke djece poslano u Beograd na preodgoj, a materijalno robovski radi Sovjetski Savez, o tome šutite i glumite demokrate, to je puka dimna zavjesa, ovi blagdani, mi smo još u Jugoslaviji, jednopartijskom sustavu, tu sjede cinkaroši, udbaši, koji su studente otkucavali u sveučilištu, a tu sjede i glume demokrate, kakva je to država, to nikakva država, ovo je kroslavija i sad je povukao taj amandman o blagdanima, ovaj savez je, ovaj, u stvari savez, Odbor za ovaj veterane i to pokazuje jedan totalni nedostatak kohonez, testikularne hrabrosti i kome se mi ovde ulizujemo više ovde, kakva je ovo država, kad ćemo ukinut sa tim bivšim sustavom, kad se vas riješimo.
Sada idemo na 4. raspravu, to je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Izvolite, kolega Glasnović.
Poštovane kolege, još jedna runda kukanja kadrova iz ... [[Govornik se ne razumije.]] režima, imali su dovoljno vremena da naprave modernu državu, nisu ništa napravili nego samo u vojsci imate ručne signale, jedan je za ulizivanje a ovo je, mislim ovo je za ulizivanje biračima, non-stop rade, ručni signal. Imate drugi ručni signal za luzere, to je moderno sada, a to je vi ste luzeri, to je „l“ za luzere i tako ste pretvorili državu, jednu divnu, lijepu hrvatsku državu, postali ste luzeri iz ... [[Govornik se ne razumije.]] režima, kukate ovdje a vi ste ministar Mrsić, bili ste ministar 4 g. i tapkali ste na mjestu. Glavna tema, imamo 500 stranih dragovoljaca koji se borili za hrvatsku državu, došli su ovdje, neki su ranjavani, neki su dobili državljanstvo, neki nisu. Neki od njih uspješni ljudi, žive od Švedske do Finske i dalje, da, tako je, i neki su svjetski poznati arhitekti. Zašto hrvatska Vlada njima nije dala državljanstvo ali dala je državljanstvo bivšim kadrovima UDBA-e, JNA oficira koji primaju mirovine, penzije u Srbiji, vraća se natrag državljanstvo, kako je trebalo 30 g., za 30. g. za taj novi zakon, a samo '91. g. do '11., 20. g. hrvatski iseljenici su naoružali hrvatsku državu koja je bila u bankrotu 90-te i dali toj državi 100 milijardi dolara je došlo ovdje, samo do '11. g., i danas dolazi više od 5% BDP-a bez kojega bi propalo ovaj zdravstveni i mirovinski sustav. Ima tu u Americi, imate američke-hrvatske profesionalce, zašto njih niste pitali da vam montiraju pravni sustav? Evo, npr. ja sam radio 10 g. u Kanadi, znam nešto o pravnom sustavu. Imate noćne sudove, namještenici suda koji rade 24 sata na dan sa nekriminen prekršajima, taj sustav melje ali ne, ali su ti ljudi nepoželjni, to je zašto imate u MUP-u ljude koji su se potpisali ćirilicom i koji vode disciplinske sudove, ljude koji su bili na četničkoj strani, policajci koji su se urotili protiv nas oni imaju državljanstvo, a ovi ljudi nisu poželjni ovde zato jer i stare elite su napravili prčiju od države i ne dozvoljavaju modernu državu da se izgradi, vi ste glavna prepreka toj modernizaciji hrvatske države, da postanemo europski Singapur imamo sve adute, ali imamo stare kadrove i stare mentalne sklopove gdje je glavni bio ova, glavna zapovijed je bila druže snađi se, malo radi puno kradi, a ovo mi je najbolja, to sam čuo od vaših bivših kadrova, drugova, kaže ako ne može drugačije onda ćemo pošteno. Vi sad govorite o, govorimo o štrajkovima, ajmo malo o štrajkovima ovde, vi ste bili u onom sustavu gdje riječ štrajk nije bila ozakonjena do '88.g. Drugovi i drugarice, govorilo se, mogli ste reć obustava rada, al '88.g. imali ste 400 000 radnika na ulici i 1300 obustava rada, jer se ista stvar ista danas događa, ista stvar, druga vremena, ali isti kadrovi, isti mentalni sklop, al ne, tamo su ubacili i predsjedničku kandidaturu, predsjedničku, jedan nekakav pravnik tamo, ćelava tikva govori o antikorupcijskim zakonima, al on je bio tamo 30.g. iz bivšeg sustava, a mi ne želimo modernizaciju države nego samo stare vucibatine, ofucani kadrovi koji su dokazali već od '95.g. da ne mogu stvorit modernu funkcionalnu državu. I tako, ne samo to, nego vi ste propisali 50% zakona EU i njih ne provodite, evo o čemu mi razgovaramo ovde, vi ste propisali, ništa ne radite selektivno, čitajte šta drugi pišu o vama, o vama općenito, o kadrovima iz … [[Govornik se ne razumije]] režima, strukturne reforme nikada jel kupujete društveni mir, to ste radili tamo '80.-tih godina i sve vam je propalo, od gradilišta do poljoprivrede, uništili selo, ogulili ste te seljake, ove stanove 25m2 u Zagrebu, opustošili selo, hvalite kolektivizaciju, imate disfunkcionalna brodogradilišta i to se samo nastavlja. U isto vrijeme, moje pitanje kad ćete počet govoriti istinu i ovo ulizivat se narodu, luzeri?
Sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta temeljem čl. 249. a Poslovnika. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, evo nas opet u Hrvatskom saboru, jutros raspravljamo, cijelo jutro skoro o jednoj propaloj doktrini koja je prvo propala moralno, duhovno, onda je propala financijski, ekonomski i na kraju se raspala na bojnom polju i čude se neki kandidati ovdje, neki zastupnici zašto je dignuto u zrak 3000 spomenika tog ... [[Govornik se ne razumije.]] i tog jednog jednopartijskog jednoumlja. Još se čude i danas. A mogli su branit taj sustav, mogli su otić tu negdje u goru tamo, naoružat se i braniti Jugoslaviju koju danas zastupaju. A nisu to napravili, nego su sjedili, šutili i pojavili se kao izmet nakon kiše, poplave i tu su danas. Govorimo o švicarskom modelu, njemačkom modelu, ekonomiji itd., ali naravno to nije provedivo ovdje zato jer mentalni sklop je ovdje totalno drugačiji. To je zašto mentalni sklop, to govori svatko od Predsjednice na dalje, to je zašto je Nigerija Nigerija, a zašto je Njemačka Njemačka. Mentalni sklop antropologija. Mi se uvijek uspoređujemo sa Lazarima EU-a kao Bugarska, Rumunjska. Zašto ne sa Poljskom? Gdje je pobijedio na novim izborima parlamenta Stranka pravo i pravda koja je prava desničarska demokršćanska stranka utemeljena na identitetu, domoljublju i vjeri. Šta se događa u Poljskoj? Zadnjih 26 godina imamo stalni rast, ekonomski rast, stalni rast. Porast minimalca jer najveći u zemljama bivšeg komunističkog bloka uključujući bivšu srboslaviju. Kreditni rejting je A minus, kreditni rejting, dječji doplatak za svako dijete su dobili, ukinut je porez na dohodak za ljude mlađe od 26 godina, smanjili su opću stopu PDV-a, zabranili prodaju poljoprivrednog zemljišta, jer tamo se zna čije zemljište je bilo i kome je zemljište oduzeto u toj kolektivizaciji nakon '45. godine, kad su Rusi okupirali sovjetske snage Crvene armije okupirali Poljsku i Poljsku je de facto izdo zapad ali Poljaci nisu zaboravili svoju vjeru i svoju žrtvu koju su platili kad su ih napali s jedne strane Sovjeti, a s druge strane nacisti. Oni znaju tko su i šta su. Evo 2007. godine Poljska je izvukla iz EU 156 milijardi EUR-a za strukturalne i investicijske fondove, a zašto, zašto, jel oni nisu izabrali relikte iz bivšeg sustava da im vode državu nego domoljubi, ljudi koji su nacionalno osviješteni i koji se i de facto brinu o državi. I to je razlika između nas i Poljaka. Tamo nema ne radi se na nedjelju, nedjelja je neradni dan, tamo je još brak muškarac i žena, pravosuđe je totalno očišćeno od bivših kadrova to znači ljude koje su osuđivali ljude dvije godine za vic, cinkarili itd., oni ne mogu više biti u sustavu i to ih je napala EU, al Poljska nije sa …/nerazumljivo/… EU kao neke države koje se samo ulizuju, a mi smo proveli 50% zakonskih propisa od EU ne provodimo, one bitnije ne provodimo kao npr. obračun sa tim bivšim sustavom, povrat oduzete imovine, Poljska je to napravila. Od 560 ovih saborskih u parlamentu gornjem i donjem domu u Poljsku imamo samo 8% bivših, danas se zovu socijaldemokrati, a u stvari su bivši krkani iz partije, ima samo 8%. To je čak, također zašto Poljska ide naprijed jer su se riješili tog balasta, tih fosiliziranih mentalnih sklopova, moralnih nakaza, cikaroša, partijaša čije duhovno stanje ostalo iza one strane željezne zavjese. Diplomacija, pa diplomacija riješili su se tko god je završio Diplomatsku školu u Moskvi njih više nema u diplomaciji, a mi smo diplomate vratili natrag koji su bili u bivšoj Jugi to je zašto nemamo evo to je zašto nismo integrirali hrvatsku dijasporu. Imate danas hrvatski Jutarnji list, iseljeni Hrvati kući šalju sve više love 74%, 100 milijardi EUR-a od '91. godine, 20 godina [[Upadica: Zahvaljujem …]] ali oni su odstranjeni odavde namjerno, sabotaža namjerna.
… poštovanom kolegi Željku Glasnoviću.
Poštovane kolegice i kolege, evo idemo sa iznošenjem stajališta u ime kluba i prvi klub će biti Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, evo za mene tužan dan u Hrvatskom saboru koji potvrđuje jednu činjenicu što govorim duže vrijeme ovdje da se ujedinilo lijevo-desno krilo UDBA-e i da se ujedinila narodna fronta i mi danas smo po zakonu ili neke blagdane komunističke koji su u ustvari falsificirana povijest, npr. sisački odred, imali ste ovdje čovjeka, povjesničar par excellence koji je rekao da je to izmišljeni blagdan, to ljude nije briga, idemo dalje u tim stazama revolucije ali šta možemo. Bitka traje. To je rekao Orwell u svojoj knjizi. To sam danas kad sam razgovarao sa ovom djecom koji su došli ovdje iz škola, učenicima, ovo je rekao Orwell, da za vrijeme univerzalne obmane, univerzalne obmane, iznošenje istine postaje revolucionarni čin. Tako je danas u Hrvatskoj. Danas imamo medijski filter agitpropovaca u mainstream medijima, na portalima, tjednicima i ovim dnevnim novinama, ljudi me zovu svaki dan, njima se blokiraju Facebook stranice, skida se sadržaj zato jer govore istinu. Ali naravno ta će istina isplivat kad-tad na površinu, to se ne može zaustaviti. Jedina zadaća tih trolova, anacionalnih kadrova u medijima, portalima i u Saboru ovom je ova, to je kompromitiranje hrvatske države koju nikad nisu željeli. To vidimo ovdje. Imate plaćenih trolova, naravno, tu dolaze meni ljudi, neki su ozbiljni, imaju ozbiljni prijedloge da se ova država modernizira, da bude funkcionalna ali imate također nekih sociopata itd. Ako ne dobijem jednu prijetnju smrti na tjedan dana, nisam zadovoljan, ali takva je danas hrvatska država. To su bivši sociopati iz bivšeg sustava koji ne prihvaćaju svoju istinu jer oni su sebe obmanuli. Kakva je njihova taktika? Prva taktika je ovo, to će danas biti u mainstream medijima. Taktika je prva da oni ignoriraju činjenice i empirijske dokaze a napadaju čovjeka koji to iznese i čovjek koji svjedoči istinu. To je jedna taktika. Druga je taktika da u utišaju oporbu, istinske Hrvate domoljube, stisnu gumb u mainstream medijima, upotrebljavaju riječi kao homofob, klerofašist, nacist, antisemit, da to utišaju bez ikakvih argumenata. To je glavna taktika te psihotične ljevice koja danas vlada većinom u hrvatskom medijskom prostoru. Imate druge taktike, plasiranje, kontradiktorne informacije čistih laži. Puno puna se uzme 10% istina, zamota u 90% laži, ... [[Govornik se ne razumije.]] u javnost, to ljudi vjeruju jer ljudi žive, Hrvati žive u povijesnom i političkom mraku zato jer mi nemamo de facto svojih medija ... [[Govornik se ne razumije.]] pojedinačnih portala i možda jedan, dva, tri program politički na nezavisnim medijima. Imate, oni proizvode svoje eksperte koji su de facto nasljednici bivšeg sustava sa lažnim diplomskim akademskim ... [[Govornik se ne razumije.]] ljudi koji su falsificirali svoje biografije, svoje akademske titule, to sam prije govorio ovdje, ti ljudi brane sve biografije, to crveno plemstvo. Brišu informacije koje njima nisu korisne, ovo je de facto još Jugoslavija u drugom obliku, ja ju zove Croslavija ali ta borba za istinu traje. Imate plaćenih trolova na Internet portalima koji su plaćeni da šire dezinformacije, lažu otvoreno, manipuliraju ali nažalost dostupnost informacija ne znači znanje, naši ljudi još ne znaju interpretirati to znanje. Danas smo do neke razine ozakonili ubojstvo, to je jedina država, mi danas slavimo ubojstvo stotine tisuća naših građana, otimačinu, uništavanje privatnog vlasništva, sve to slavimo danas do nekih jer smo tu ozakonili bivše komunističke blagdane i one ljude koji su unakazili ovu državu i nama ispraznili biološki i antropološki trezor. Ustvari, mi smo još u mekanom totalitarizmu, ovo je plodno tlo za te disinformacije jer narod još živi što sam rekao prije, u mraku povijesnom, nema pravih informacija, novinar godine je jedan cirkusant, da njegovo ime ne spominjem ovdje, tu još vladaju nasljednici bivšeg sustava i sakrivaju porijeklo svoje imovine, sakrivaju svoje biografije, to sam prije rekao i rade svakodnevno protiv države koju nikad nisu željeli. A oni koji se hoće vratit, njima je blokiran pristup, oni se ne mogu vratiti, to je hrvatska dijaspora, nažalost, sve je falsificirano i dandanas.
Slijedeći Klub zastupnika onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, iako sam mislio nastaviti sa svojom praksom predlaganja, uvođenja jedinstvenog natječaja, natječajnog sustava u državne službe po uzoru na EPSO itd., moram reagirati prije svega na najave, medijske najave koje se pojavljuju u zadnjih dan, dva u medijima, prije svega na portalima. Naime, kaže slijedeći naslov, ovaj način varanja države sve je masovniji, hitno mijenjaju zakon da im stanu na kraj, pa drugi naslov, u sklopu najavljene porezne reforme priprema se i izmjena Općeg poreznog zakona koja bi trebala ograničiti sve masovniju pojavu varanja države preko paušalnih obrta. I sad čovjek bi reko da je to nešta dramatično, a zapravo ništa nije dramatično, nego je nešto što je apsolutno u skladu sa pozitivnim propisima i zakonom koji je na snazi. O čemu je riječ? Riječ je o mogućnosti paušalnog obrta koji nisu u sustavu PDV-a, dakle za iznos do 300.000,00 kn se godišnje plaća mjesečni doprinos + porez i prirez, znači nekih 1.233,40 kn doprinosa i porez i prirez ovisno o, oko 500,00 kn, ovisno gdje se stanuje. I na ime toga možete dobiti ako to mjesečno platite do 300.000,00 kn ostalog neoporezivog dohotka, znači ostane vam godišnje s nekim onim osnovnim troškovima oko 270.000,00 kn i sada kažemo oni varaju zato što izbjegavaju radni odnos, pa ljudi ih ne zapošljavaju jer njihov trošak ako nekom hoćete dati 10.000,00 kn plaću je skoro 20.000,00 kn, a ovome obrtniku isplatite 20.000,00 kn i on zapravo dobije na ruke preko 18. Da, dobije. Zašto? Zato što je odlučio ne plaćati višu stopu doprinosa svojevoljno, sam je odlučio ugroziti time možda svoju mirovinu, njegov izbor, ali je i odlučio se odreći i svih drugih prava koja mu prema Zakonu o radu kao zaposleniku služe. Znači, nema pravo na bolovanje, godišnji, zaštitu Zakona rada što se tiče otkaza ugovora i svih onih zaštita što znamo da koliko toliko na tržištu Zakon o radu nešto pruža, porodiljne dopuste itd., itd., toga jednostavno nema. Što je cijena toga? Je ta da on ima neto veći primitak. I sada mi kažemo ti ljudi varaju. Zašto? Zato što se pokazalo da možda intencija je bila da se to uzme na one tradicionalne obrte, a primat je preuzela recimo IT industrija koju želimo rasteretit, kojoj želimo omogućit da raste i sada ćemo mi, nadam se da nećemo zapravo, ići ograničavati kod koga oni mogu, koliko zaraditi ili kako da oni, kako da njima doskočimo, a u isto vrijeme smo omogućili mi iz neoporezivih primitaka, preko 12.000,00 kn na godišnjoj razini, koji će neki poslodavci iskoristiti i jednostavno povećaju plaću svojim radnicima i nikom ništa. Hoćemo onda reć da i oni varaju državu jer ne koriste to za topli obrok koriste to za božićnicu, ne znam što drugo nego eto samo povećavaju plaću. Pa neće, to smo sada napravili u zadnje dvije godine i dobro je da smo to napravili jer treba ići krajnjem cilju rasterećenja represije porezne odnosno što više smanjivanju poreznog opterećenja na rad i ovo je jedan od tih načina. Sa 250 tisuća kuna godišnje niko se neće obogatiti jel imaju određene i troškove u obavljanju tog svog posla. Nije to baš da neko sebi stavlja sav iznos u džep, pa da i stavlja kakve veze, sam si bira što želi. Ima minimum i kada bude išao u mirovinu onda takvi nemaju pravo reći a koji imaju iznos mirovine. Kao danas recimo neki obrtnici, frizeri koji su uplaćivali isto najnižu stopu doprinosa cijeli život i sada kažu mirovina nam je 1.700,00 kuna, dame i gospodo sami ste si to izabrali. Tako i ovo, to je pravo izbora, pravo izbora svakog pojedinca. Uspoređivati koliko te košta radnik u radnom odnosu od ovoga paušalca za poslodavca jednak trošak, za osobu treba odvagati, da li želi godišnji, da li želi bolovanje, da li želi porodiljne dopuste, da li želi sva ona prava iz Zakona o radu koja mu sljeduju, slobodne dane, svega onoga i manju plaću, veću mirovinu, veće uplate u doprinos ili ne, to je stvar izbora i tako treba i ostati. Po meni ne bi trebali srljati u te izmjene pogotovo ne sa takvim katastrofičnim najavama da neko nekoga vara. Radi se dame i gospodo sve po zakonu i tako treba i ostati. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-ov u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo izrazito mi je krivo što u ovom momentu u sabornici nema kolege Glasnovića da mu ponovno istaknem i to s ponosom da sam ja članica HNS-a, Hrvatske narodne stranke koja zastupa jednakost i prava sviju pa tako i oni protiv kojih kolega Glasnović toliko govori, ali i oni čije interese štiti odnosno za koje se zalaže. No, protiv smo govora mržnje, protiv smo netolerancije, naše vrijednosti su jednakost sviju i nema napada na drukčije od nas. HNS se za to uvijek borio i ostat će u toj borbi do kraja i to su vrijednosti koje mi zastupamo. Sada ću se ukratko osvrnuti i na prozivke koje su bile na nepripremljenost reforme školstva. Prvi puta nakon 20 godina krenulo se u jednu ozbiljniju reformu u školstvu. Da je to bilo napraviti lako, znamo svi da nije, da nije bilo mnogo pokušaja, da su bile raznorazne pripreme, da su vršene razne studije, razne analize, projekti ali krenuti se trebalo, krenuti se trebalo još daleko prije. Da li je sve u ovom momentu idealno? Vjerojatno ne, sigurno ima mogućnosti da mnoge stvari se odrade još bolje nego što je to sada. Ali iznijet ću nekoliko statističkih podatka koji nam moraju biti podloga u svim našim raspravama i donošenju zaključaka. A statistika govori da preko 150 tisuća učenika osnovnih i srednjih škola uključeno je u reformu obrazovanja. U reformi sudjeluje 40 tisuća učitelja, nastavnika i stručnih suradnika. 839 milijuna kuna iz eu fondova te 130 milijuna iz državnog proračuna uloženo je u ovu reformu obrazovanja odnosno sve što uz nju ide. U nju je uključeno preko 1300 škola. Napravljene su normalno je i analize i evaluacije, tako da kod statističkih podataka koji su dobiveni isto ću ih navesti, 82% roditelja, staratelja i skrbnika u potpunosti se slaže ili im je drago da je njihovo dijete uključeno u eksperimentalni program „Škola za život“, 83% ispitanika smatra da su ih edukacije motivirale na primjenu novih načina učenja i poučavanja 73% roditelja smatra da je novi kurikulum bolji od dosadašnjih, a to su vršili međunarodni evaluatori, 81% roditelja, staratelja i skrbnika smatra da je eksperimentalni program Škola za život pozitivni korak u reformi obrazovanja. Moramo znati da su škole same odabirale udžbenike i nakladnici su posljednji tjedan kolovoza krenuli s isporukama prema školama, kako su radile škole bilo je nekih slučajeva gdje se možda i koji dan kasnilo, ali prema informaciji svi učenici imaju i udžbenike i radne materijale odnosno radne bilježnice. Istovremeno što je velika stvar za paralelno s tim kako je krenula Škola za život radilo se i educiranje učitelja i upravo su učitelji ti koji trebaju najviše doprinijeti ovoj reformi i zato se stvarno zalažemo da za to budu i nagrađeni, da se plaće korigiraju jer oni su ti koji trebaju odgajati našu djecu. I kao što sam rekla možda i ima nekih propusta, ali ne toliko bitnih. Međutim, reforma obrazovanja nije utrka na 100 m, to je maraton, a taj maraton ako se trči sigurno će donijeti rezultate, samo treba biti strpljiv. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ja ću kratko apostrofirati nešto što smo već više puta ponovili, a samo kao uvod ću napomenuti da prije dvije ili više od dvije godine HNS je ušao u ovu Vladu ili koaliciju i većinu sa jasnim ciljevima svjestan svojih postupaka i kako će oni odjeknut u javnost. Naravno, ciljevi su bili stabilizacija zemlje, Agrokora, ali i nametnuti jednu agendu koja dugo, dugo je bila stavljena sa strane, ta agenda je reforma obrazovanja koja je htjeli mi to ili ne odnosno nekom se sviđalo to ili ne, tu koja dobiva pohvale, koja ima konkretne rezultate. Nešto što je 20.g. se čekalo napokon je u školama, u visokim obrazovnim institucijama u znanosti, to je nešto što se događa. I znam da je teško nekima reći da oni koji su izdali birače napravili su nešto najbolje za obrazovanje u zadnjih 20.g., razumijem to, to je njihov stav, ali to ne umanjuje činjenicu što se točno napravilo i kako je. Tri reformska procesa koja su postavljena što se tiče reforme općeg obrazovanja, strukovnog i promjene u visokom obrazovanju. Sva tri idu svojim tijekom. I to je, dame i gospodo, HNS-ov bio … [[Govornik se ne razumije]] , to je naš jedan od onih najvažnijih i glavnih uvjeta sudjelovanja u ovoj većini i ostaje i dalje. Samo reći što je u zadnje 2,5.g. napravljeno, pa kad gledamo sa financijske strane i tolko spominjanih Europskih fondova, dinamike povlačenja itd., to su milijardu, više od milijardu kuna za strukovna obrazovanja. Za samu reformu obrazovanja također stotine i stotine milijuna kuna, za ulaganje u znanost i opremanje 2,5 milijarde kuna osigurano. Pretečeno to u nešto što bi mogli javnosti najbolje shvatiti to je kad govorimo o obrazovnom sustavu u osnovnim školama i srednjim po milijun i pol kuna svaka škola dobije za opremanje i modernizaciju, milijun i pol kuna. Kad govorimo o svim učenicima, studentima, oni danas svatko od njih će dobiti odnosno ima mogućnost te škole po 10 tisuća kuna po svakom od njih, povući sredstava, opremiti, uložiti. Gdje su to lektire o kojim je također bilo puno spomena. Do sada je redovito u proračunu bilo oko 200 tisuća kuna za ... [[Govornik se ne razumije.]] građu, 5,2 milijuna kuna od ove godine, itd., itd.. Mislim da već samo po tome preko 400 milijuna kuna za visoko obrazovanje, samim po tome je već, su ogromni iskoraci. Ali šta je bitno? Mi sada govorimo o nekom hardwareu, ne smijemo zaboraviti na software, ne smijemo zaboraviti na ljude koji nose tu reformu, oni koji obrazuju i usmjeravaju našu djecu. HNS je prvi također izašao sa tezom da je vrijeme došlo da se ispravi dugogodišnja nepravda, ne samo po složenosti dosadašnjoj koeficijenti, koeficijentu složenosti dosadašnjih poslova, pogotovo sada kada radimo neke stvari koje ni u jednom sustavu se ne rade u Hrvatskoj. Tako ogromnom, tako velikom i tako izuzetno i strašno bitnom za sve nas. Ulaganje u obrazovanje ne smije i nije, ne smije biti i nije trošak, to tako ne smijemo gledati. To je ulaganje u budućnost. U konačnici, Europska komisija je prošlog tjedna u svom godišnjem prijedlogu naglasila kako su plaće učitelja upravo nedovoljne i ne prate ambiciozne reforme u tom sektoru. Naravno i hvale te reforme. Budite sigurni ovdje, ne mali broj vas da je nešto rečeno loše kao što to zna biti bi to iskoristili ovu govornicu reći. Kada je dobro, ajde, naći ćemo nešto valjda što nije. I treba, treba uvijek težiti da bude bolje. Ne kažem ja da je možda sve savršeno ali činjenice su nepobitne. Zato, ono što želim apostrofirati da obrazovanje nema alternativu, da mi stojimo i dalje ka tome da učitelji i nastavnici zaslužuju bolji položaj i veće plaće, na položaju se nešto radi i to vidim da je priznato kao u statusu službene osobe. I to je HNS-ov daljnji prioritet u ovoj Vladi, sa svim partnerima i vjerujem i vladajućoj većini u ovom Saboru. Idemo ispraviti tu nepravdu i idemo napraviti ono i očekujemo brzu reakciju Vlade za zahtjevima od 6% povećanja plaća. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ja ću probati uvezati svoju 11.-tu ili 12.-tu raspravu o ovoj temi prijema odnosno jedinstvenog sustava natječaja za posao u javnoj službi, dakle državnim službama, načinu na koji se zapošljavaju sa istom, istim prijedlogom, istom idejom koja, koju sam već, pa jedno skoro godinu dana ponavljam ih, promjenom ministra nadam se da će nešto se i napravit u tom pomaku. Naime, mi znamo da neučinkovitost, da loša percepcija, pa i loša iskustva građana sa radom državnih službenika pojedinim sigurno nisu tajna, sigurno nije ništa novo, mene smeta kada se radi nekolicine ili nekoliko njih ili u nekom postotku stavljaju svi u isti koš, nisu svi isti, nisu dva brata ista, tako ne mogu bit ni svi zaposlenici u državnoj službi isti. No, u velikoj većini slučajeva oni su isto plaćeni. Kako dolaze tamo? Znamo svi priče koje malo možda čak su i više od priči, to je prvi korak u profesionalizaciji javne uprave, u podizanju efikasnosti prije svega i dizanju transparentnosti cijelog postupka. Prijedlog je vrlo jednostavan, dati neovisnom vanjskom tijelu da provodi testiranja i rang listu koja se uspostavlja, koja je jedinstvena, koja je dostupna i onda po potrebi kada se raspisuju natječaji ljudi koji su na toj rang listi se prijavljuju i sukladno broju prijava i njihovoj poziciji se stvara kriterij da ide prvih pet, deset itd. na daljnje testiranja koja su prije svega usmene prirode. I na taj način otklanjamo bilo kakvu mogućnost da je netko imao išta sa natječajima, sa testiranjima, sa bilo čemu i može se javiti kod god želi, povećavamo i transparentnost, ali ja vjerujem i mogućnost da se najkvalitetniji kadrovi zapošljavaju, no to samo dio posla. Sada su ovi aktualni štrajkovi, znamo da smo mi kao HNS tražili da se ujednače kriteriji, koeficijenti i što se tiče složenosti poslova, da ne može za istu, jedan, netko sa istim stupnjem obrazovanja baš imat tako velike razlike u koeficijentu, a samim time i u plaćama, pogotovo kod one najosjetljivijih dijelova naših javnih službenika odnosno kad govorimo o profesorima i učiteljima. I trebamo tu biti jasno i otvoreni, kod postojećih, kod postojećih zaposlenika treba nagraditi one koji znaju, koji rade, a sigurno naći model kako se zahvaliti ili potaknuti one koji imaju slabije rezultate, onda možemo govoriti i o sustavnom povećanju, onda možemo govoriti kada onu staru već više puta izrečenu činjenicu o 30% viška i 15% manjka počnemo, zaposlenika u državnoj službi počnemo i primjenjivati, bez toga nema dalje, bez toga ćemo imati ogorčenost javnog sektora u bilo kojim sferama, naravno kad govorimo o državnim i javnim službenicima, opet kažem, nisu svi isti i ne zaslužuju svi istu stigmu, dapače nitko ne zaslužuje, ali treba uvijek iščistiti te kukolje u žitu i načini na koje donose. Kad smo govorili o produženju životnog vijeka do 67.g., konkretno u javnim službama to znači da oni neradnici ostaju još i dalje radit, a to svakog boli, zato smo tu i ja osobno jučer predlagao da to mora ići u suglasje poslodavca i samog radnika, pa tamo gdje je deficit, di su to profesori matematike, jezika ili bilo čega kad govorimo o školstvu, kad su to određeni stručnjaci u bilo kojim drugim dijelovima državne službe onda će vjerojatno za njih i imati potrebe, oni će moći ako žele, ne da moraju ostati raditi duže na tržištu rada i to je jedan korak, puno je pred nama problema, možemo ih samo rješavati jedan po jedan. Sigurno da reforma, najveća reforma koja se trenutno provodi i u zadnjih, pa mogu u povijesti cijele države jedne od najvećih zaslužuje da se ljudima koji je iznose, da se adekvatno to i plati, da se dovedu u rang sa ostalima zaposlenicima, ali paralelno to nije, kažem još jednom, rješenje, to je dobar početak, to će nam omogućiti provedbu ove opsežne reforme, jako bitne, ali trebamo naći načina kako vrednovati one zbilja vrijedne ljude u državnim službama koji znaju, koji rade, kojima se uvijek natovari posao jel to imaju, a zahvalit se onima koji su tamo samo da sjede i primaju plaću, pa ti mogu raditi do 100.g. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Gđa. Božica Makar iznosit će stajalište Kluba zastupnika HNS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa danas ću se osvrnuti na jednu važnu odluku koja je donešena na Vladi. Radi se o tome da su učitelji i prosvjetni djelatnici dobili status službene osobe. Mogu slobodno reći da je upravo zahvaljujući inicijativi ministrice Blaženke Divjak danas na Vladi donijeta još jedna odluka kojom čuvamo dignitet i dostojanstvo prosvjetnih djelatnika, odluka kojom uz stručne radnike iz sustava socijalne skrbi i odgojno-obrazovni djelatnici, dobivaju status službene osobe. Izmjenama Kaznenog zakona i dobivanjem statusa službene osobe, ojačana je kazneno-pravna zaštita socijalnih radnika i obrazovno-odgojnih djelatnika čime oni više neće morati podizati privatne tužbe protiv napadača već će to po službenoj dužnosti čini Državno odvjetništvo. Nažalost, svjedoci smo sve češćeg i sve brutalnijeg napada na učitelje a svima nam je još osvježen i u tužnom sjećanju na ubojstvo socijalnih radnika. U školama je nasilje prisutno svakog dana međutim statistike govore da se najmanje jednom mjesečno odašilju službeni zahtjevi iz škola za pomoć i postupanje radi sankcioniranja nasilja. Bušile su se gume na automobilima, pisala prijeteća pisma, dijelili šamari a o svemu tome zbog pritiska okoline ili vlastite egzistencije, učitelji su nerijetko odustajali od tužbi. Svi smo mi svjedoci u sredinama takvih slučajeva i da se o tome priča nekoliko dana ali na kraju od toga ništa. Upravo ovim izmjenama ne samo da čuvamo sigurnost i dignitet odgojno-obrazovnih djelatnik i stvaramo normalnije uvjete za njihov rad već škole postaju sigurnije okruženje i šalje se snažna poruka kako nasilje nikad nije i ne smije biti rješenje. Izmjene zakona podudaraju se iz nedavno predloženim akcijskim planom za prevenciju nasilja u školama čime će se nasilje lakše prevenirati i strože kažnjavati. Vjerujem kako će ove izmjene zakona doprinijeti smanjenju sveukupne crne statistike nasilnog ponašanja kako prema učiteljima, tako i međuvršnjačkog nasilja u školama a za to smo odgovorni svi odnosno nužna je međuresorna suradnja i snažni preventivni programi. Također vjerujem da će ove izmjene zakona uz povećanje plaća i administrativno rasterećenje, motivirati učitelje u uspješnoj provedbi reforme obrazovanja jer obrazovanje nema alternativu i jedino cijenjen, siguran i pošteno plaćen učitelj može provesti kvalitetnu obrazovnu reformu i omogućiti bolju budućnost našim mladima ali i svima u RH. Hvala.
Hvala i vama.
7. rasprava poštovani kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo šlagvort idealan priča se u javnoj upravi idealna prilika da ja po ne znam koji puta, 13., 14. puta iznesem, elaboriram i objasnim prijedlog koji je već zadnjih godinu i nešto dana za ovom govornicom i iz klupa iznosim, dalje nešto što je sigurno, što bi umanjilo ovakve rasprave. Jer što god reći, što god netko napravio u sustavu državne uprave, državne vlasti, jer svi vi ovdje koji danas sjedite, svi oni koji su neposredno birani ili posredno birani u gradska vijeća županijske skupštine se bave politikom i po definiciji jesu političari. Koliko god to nekom grdo zvučalo, koliko god to netko želio pobjeći od toga i reći ne, ja sam stručnjak, ja nisam kao oni ostali, dame i gospodo to je sve politika. U ovoj državi jer takav je sustav i u mnogim državama mi živimo, radimo, bolje ili lošije, imamo određene uvjete, zahvaljujući onome što je neka politika omogućila. Da li je to ulaganje u kulturu, u sport, u bilo koji segment života javnoga, privatnoga, gospodarstva, porezne politike koju danas ovdje imamo, to određuje politika i ljudi koji sjede tamo ... [[Govornik se ne razumije.]] politike, dakle to nije neka zločesta riječ, to nije neki bauk, samo je pitanje što radimo kada dođemo u poziciju i kako ta politika ima naličje. Zato govoriti o nekoj depolitizaciji državne uprave je besmisleno jer uvijek će neka politika donijeti određene odluke i reći to je politička odluka, pa nego tko drugi, osim ako mislimo da demokracija nije dobra pa pustiti da ulica odlučuje, nema tko drugi. Ali na koji način, e to je ono što ja već govorim godinu i pol dana. To je sustav prijema i vrednovanja, to je drugo naličje, drugi dio ogledala, sustav primanja u javnu državnu službu. Da se maknemo od te stigme politike, da pustimo da se provode neovisna testiranja sa jedinstvenom rang listom za prijem u javnu službu. I to ne zato što sam ja jako pametan pa izmislio nešto, to je nešto što se radi danas u svijetu, što EU komisija radi. Svatko tko želi raditi u državnoj službi, ima određene kvalifikacije, prijavi se na, recimo polugodišnja testiranja koje obavlja, recimo eto, jedna ustanova odnosno Agencija za vanjsko vrednovanje obrazovanja koju već imamo, koja provodi državnu maturu, pod jednakim uvjetima, načinom tajnosti i svemu onome što zahtijeva i državna matura i formira se jedinstvena rang lista s određenim brojem bodova za određene područje. Kada se pojavi potreba, raspiše se natječaj, ljudi koji su to položili, prijavljuju se. Pa netko tko je 388 kad se prijavi, ako nitko nije ispred njega se prijavio, on će biti prvi i možeš onda pozvati prvih 5, prvih 10, tako neovisno čiji je on nećak, prijatelj, kum, stranačke pripadnosti, apsolutno neovisno. Od tih 5, 10 koji su se prijavili, uvjet je da su oni pokazali određena znanja. Da li imaju 90% riješenog testa, 95%, 85%, to je ta rang lista. Onda nema govora o nekoj politizaciji jer to će opet politika napraviti da se tako radi, ali na način koji je transparentan, na način koji mislim, svima prihvatljiv i na način koji ćemo najbolje kadrove dobiti na najbolja mjesta. I što će nam se onda otvoriti, mogućnost da imamo što kvalitetniji kadar. Da onda možemo reći onu staru paradigmu, 30% viška, 15% manjka. Jer danas u državnoj upravi, nažalost imamo, čast izuzecima, ljude koji jednostavno su od svojih nadređenih prepoznati da nisu baš kvalitetni kadrovi i onda im ne daje se niti posao koji je odgovoran nego onome tko radi daš još više. Naravno, za jednaku plaću. E to je onaj sustav vrednovanja koji treba napraviti, da treba, ne ići možda kažnjavati, ali nagrađivati one koji rade i omogućiti zapravo jasan uvid što, koliko, tko, kada radi da se točno vidi, da se uvede i vrednovanje i od korisnika i od neposrednog i naravno u broju određenog ... [[Govornik se ne razumije.]] predmeta. To je velik posao, ali prvo moramo maknuti tu stigmu, maknuti tu vječitu sumnju da netko nekoga zna i da zato negdje tamo nešto otišao. E to se radi na ovakav način kako rade mnoge zapadne demokracije, da se omogući jasno, transparentno jedan prijem u državnu službu temeljem testiranja koje obavlja neovisna agencija i onda tu nema više nikakvog spora zašto je netko primljen ili pozvan na razgovor među prvih 10. Zahvaljujem.
Sada ćemo prijeći na postavljanje pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade u skladu s odredbama Poslovnika, članci od 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja danas je zastupnik Boris Milošević, a pitanje upućuje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite. Oprostite, postavlja pitanje ministru zaštite okoliše i energetike Tomislavu Ćoriću, ispričavam se.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministri. Postavljam pitanje ministru zaštite okoliša i energetike gospodinu Tomislavu Ćoriću. Ministre, vjerujem da ćemo se svi složiti da je pristup vodi jedan od osnovnih preduvjeta dostojanstvenog života. RH se nalazi među 30 vodom najbogatijih zemalja svijeta. Prema podacima vašeg ministarstva 94% stanovništva u RH može i ima mogućnost da bude priključeno na javnu vodoopskrbnu mrežu, od toga je 84% stanovništva i priključeno. Ona područja koja nisu priključena, ona područja koja nisu u mogućnosti da budu priključena se uglavnom nalaze na potpomognutim područjima, tamo gdje velikim dijelom žive i građani srpske nacionalnosti. Neka sela tamo neopravdano dugo nemaju vodu. Sela oko Knina, sela oko Krnjaka, sela na području općine Biskupija, posebno je loša situacija na području grada Benkovca, još uvijek nemamo vodovod prema Karinu Donjem, još uvijek nemamo vodovod Miranje Pristeg, još uvijek nemamo vodovod Islam Grčki Kašić, gdje je prije bilo vode, sva sela okolo imaju vodu, samo ta dva sela su suhi otok. Ministre, kad će voda u ta sela? Hvala.
Molim ministra da odgovori na pitanje zastupnika.
Poštovani zastupniče Miloševiću, prije svega zahvaljujem na vašem pitanju, kao što ste u uvodu svog pitanja i sami naveli da u ovom trenutku 84% građana RH je priključeno na sustav javne vodoopskrbe s mogućnošću da ih 94% bude priključeno, vjerujemo da ćemo ovu razliku na neki način razriješiti reformom vodno komunalnog sektora koja će nastupiti po spajanju vodno komunalnih poduzeća u nova uslužna područja, ta reforma je u tijeku, međutim, i sami ste naveli 6% naših građanki i građana u ovom trenutku nema pristup pitkoj vodi odnosno nije u mogućnosti doći do vode iz sustava javne vodoopsrkbe. Među tim naseljima odnosno ta naselja se nalaze širom RH, ono što bi svakako želio naglasiti da su Hrvatske vode u planu svojih investicija za 2019., ali isto tako i u planovima za naredne godine definitivno mislile i na ta područja. U konkretnom slučaju, a prije svega ako dopustite da se referiram na neke od mjesta koja ste spomenuli, u ovom trenutku u tijeku je izgradnja cjevovoda između Dvora na Uni i Kostajnice vrijednog 15 milijuna kuna, u ovom trenutku u projektiranju je dionica Islam Grčki Kašić koju ste spomenuli, u ovom trenutku u fazi smo izrade dokumentacije za ulaganje na vodocrpilištu Kožlovac grad Benkovac čime ćemo kreirati dodatne količine vode upravo koje bi se mogle usmjeriti na određena mjesta i gradove, u ovom trenutku u fazi smo realizacije projekta u naselju Gređani kod Topuskog i tamo živi značajan broj pripadnika srpske nacionalne manjine, konačno započeli smo s aktivnostima za izgradnji vodovoda u Erveniku, dakle ono što svakako želim naglasiti je da neovisno o tome o kojem našem mjestu je riječ, u narednih nekoliko godina učinit ćemo sve da stupanj mogućnosti priključenja na vodovodnu mrežu u RH povećamo na 100%. To nije lak zadatak, međutim, djelom financiranje iz sredstava EU za vodno komunalnu infrastrukturu, u kontekstu aglomeracija koje se realiziraju nam omogućuje upravo da iz sredstava Hrvatskih voda izravno financiramo ove projekte kojima ćemo siguran sam učiniti životni standard naših građana na tim područjima boljim. Hvala vam lijepo.
Izvolite kolega Milošević.
Poštovani ministre, teško je izraziti zadovoljstvo vašim odgovorom, vidljivo je iz podataka koje ste iznijeli da je država poduzela određene korake, da su određeni postupci pokrenuti, uz svo razumijevanje da ne vlada ministarstvo cijelim procesom, da Hrvatske vode ne vladaju cijelim procesom, da puno toga ovisi o lokalnoj samoupravi, da puno toga ovisi o lokalnim vodovodima, ali svaki dan, svaki mjesec, svaka godina, a i previše je godina je previše za te ljude bez vode. Danas idemo prema kraju 2019., nedavno smo izglasali paket vodnih zakona, reformiramo javnu vodoopsrkbu, a ti ljudi, to njima ništa ne znači, oni nemaju vodu. Ako ne dovedemo vodu u ta sela, tamo neće nitko ostati, tamo neće se nitko vratit tko je otišao, tamo se neće nitko doseliti, neće nitko investirati, neće nitko pokrenuti obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo, neće biti života. Hvala.
Idemo sada na drugo pitanje, poštovani kolega Mladen Karlić, pitanje postavlja ministru Mariju Banožiću, ministru državne imovine, izvolite.
Hvala predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče Vlade, uvažene ministrice i ministri, evo ja bi svoje pitanje postavio ministru državne imovine g. Mariju Banožiću, a pitanje je vezano uz naravno imovinu odnosno trgovačka društva i tvrtke, kako RH u svom vlasništvu ima značajan broj trgovačkih društava u kojima je manjinski vlasnik manje od 25%, a naravno tu onda nema ni utjecaja u onom smislu upravljanja kako bi to bilo u onima gdje je većinski vlasnik, zanima me, obzirom da se puno pisalo u medijima kad će ministarstvo pokrenuti prodaju takve imovine odnosno da li je napravljena procjena, kolika je to vrijednost i kad će biti objavljeni javni natječaji, znači da bi se moglo to riješiti i tako zapravo omogućiti aktiviranje te imovine? Hvala.
Ministre izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, zahvaljujem se na ovom pitanju, znači Ministarstvo državne imovine u ovom trenutku kroz Centar za restrukturiranje i prodaju upravlja sa 286 tvrtki od kojih se otprilike 230 tvrtki nalazi u manjinskom udjelu od čega u ovom trenutku razmatramo o procjeni 90 tvrtki sukladno Akcijskom planu pristupanja Hrvatske euro zoni. Već prvih 30 tvrtki bilo je objavljeno na javnom natječaju 29. kolovoz, gdje je procijenjena vrijednost dionica je 50 5,6 milijuna kuna, dakle ostaje nam još 3 poziva jer prema akcijskom planu je bilu ukupno 4 poziva kroz koje bi trebali ponuditi udjele, manjinske udjele i dionice u tvrtkama gdje imamo znači kao RH manje od 25%. Ostaje nam još 60 tvrtki koje bi trebali biti objavljene kroz 3 poziva, krajnji rok za tako nešto i prema akcijskom planu i prema planu radu Centra za restrukturiranje i prodaju kroz koje država vrši prodaju ovih udjela i dionica je travanj 2020. godine. S obzirom na procjene koje su sada u tijeku za ovih 60 tvrtki ja vjerujem da ćemo mi to uspjeti napraviti onako kako je zamišljeno. Evo, hvala.
Izvolite kolega Karlić.
Hvala gospodinu ministru na odgovoru. Pa mislim da je jako važno da se RH pa i ministarstvo riješe tu gdje su manjinski vlasnici obzirom da ne može upravljati i da zapravo dođu do određenih prihoda, a ovaj ja evo mogu samo pohvaliti rad ministarstva u dosadašnjem periodu jer je u brojnim gradovima, županijama i vraćena imovina i dodijeljena gradovima, naravno već jedan dio i prodat tako da je zapravo stavljen u funkciju. Nadam se da će tako biti i dalje. Evo hvala.
Hvala. Sada je na redu zastupnik Davor Bernardnić koji pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade RH, Hrvatsku kao što znate proždire korupcija. O tome najbolje govori podatak da je Hrvatska potonula u zadnje 3 godine u mandatu vaše Vlade po indeksu percepcije korupcije i da smo u društvu najkorumpiranijih zemlja u EU, nažalost i šire. Vama je to i te kako poznato jer ste ovo ljeto upravo zbog sumnje na tu korupciju morali smijeniti pola vaše Vlade. Nikada u povijesti se nije dogodilo da je toliki broj ministara smijenjen u Hrvatskoj zbog sumnje na korupciju. I pitao bi vas što radite po pitanju korupcije, no vi ste svojim izjavama i svojim političkim pritiskom na Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa zapravo sve rekli. To je jedno neovisno tijelo koje se bori protiv korupcije i koje je bilo uvjet ulaska Hrvatske u EU. Moje pitanje je kakvu poruku šaljete EU pred predsjedanje Hrvatske, kakvu poruku šaljete građanima Hrvatske jer ne poštujete institucije svoje vlastite zemlje? Svima je u Hrvatskoj jasno da vaše Vlada ne može u zadnje 3 godine i nije uspjela riješiti niti jedan od nagomilanih problema koji muče hrvatske građane, siromaštvo, male plaće i mirovine, iseljavanje, a korupcija je upravo jedan od glavnih razloga zašto građani napuštaju našu zemlju. No upravo vi potičete i ohrabrujete tu istu korupciju jer vaša fotelja i vaša Vlada ovise upravo o kupovini mandata odnosno o političkoj korupciji. I zbog svega navedenog nije li jedino normalno, pravedno i odgovorno da raspišete prijevremene izbore da o tome odluče građani RH? Čega se bojite?
Odgovor predsjednika Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici još jednom vas pozdravljam na početku nove sjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče Bernardić sasvim je jasno da na početku izborne godine vi kao oporbena stranka nastojite nakon turbulencija koje ste imali ujediniti redove, napraviti okvir napada pred iduće parlamentarne izbore. Taj okvir se zove korupcija, sukob interesa, nasilje. To je okvir kojeg čitamo proteklih nekoliko tjedana i koji ćete nastojati imputirati HDZ-u i HDZ-ovoj vladi. Prvo moje uvjerenje, a vjerujte i uvjerenje velike građana, a još više naših partnera da je ovakva Hrvatska, ovakav smjer koji smo mi zauzeli u protekle 3 godine jako dobar smjer za Hrvatsku. Hrvatska je danas za razliku od vremena kada je vodila vaša vlada i vaš aktualni predsjednički kandidat uvažena članica EU, dapače utjecajna članica EU, imat ćemo danas popodne cijelo vrijeme prigodu da to malo bolje razjasnimo. Za razliku od vas mi tamo utječemo na krupne, bitne procese. Igramo u kategoriji možda višoj nego koliki smo s obzirom na ekonomsku snagu, broj stanovnika ili veličinu. I to radimo zato što su ljudi prepoznali koje politike vodimo. Gospodine Bernardić u mandatu naše vlade, ovdje gdje vi ovako paušalo kažete da smo korumpirani pretpostavljam, da je sve loše da je katastrofa, da nikad nije bilo gore, to je otprilike rezime. Raste zaposlenost, rastu plaće, rastu mirovine, rastu socijalna davanja, raste BDP, raste izvoz, rastu investicije, za razliku od vaše katastrofične rečenice da će biti grozna sezona mogli ste sinoć ako ste gledali emisiju sa našim ministrom, direktorom HTZ-a čuti podatke o turističkoj sezoni. Ova turistička sezona će biti na razini rekordne prošle. Hrvatska zahvaljujući politici, odgovornoj politici fiskalne konsolidacije naše ekonomske politike je prema dvije rejting agencije ponovno na investicijskom kreditnom rejtingu. Zbog toga se država zadužuje povoljnije, zbog toga banke gospodarstvu daju povoljnije kredite s povoljnijim kamatama, zbog toga se građani mogu zadužiti povoljnije. Zbog toga imamo čak negativne kamate na papire koje izdaje Ministarstvo financija. To su vam realnosti, treba njih spominjati. Što se tiče Povjerenstva o sukobu interesa, pa vi ste ovdje kada se biralo ovo povjerenstvo imali doslovnu rečenicu da Sabor bira prijateljicu savjetnika predsjednika Vlade za medije za predsjednicu povjerenstva. Ja sam gospođu nakon što se izabrala sreo dva puta na nekakvim društvenim događajima u trajanju od 10 sekundi. Ja jako poštujem povjerenstvo, međutim poštujem i Vladu. Jako dobro znam koje su ovlasti Vlade a koje su ovlasti povjerenstva, što je normalno, što nije normalno, što je logično, što nije logično. I tu nema nikakvoga nepoštovanja. Na protiv, tu ima vrlo jasnog zauzimanja argumentiranih, logičnih stavova o tome tko šta radi. I tu nema nikakvoga konflikta a ne daj Bože pritiska. Ima samo normalnog i odgovornoga rada. Uvjeren da ono što radimo, radimo dobro. Izvolite.
Hvala vam. Izvolite kolega Bernardić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] a da preko milijun ljudi živi na rubu siromaštva. Ali moram vas podsjetiti i na korupciju, da je upravo vaša suradnica, vaša desna ruka i vaša potpredsjednica Vlade morala otići zbog sumnje na korupciju u aferi Borg. Da je vaš potpredsjednik Vlade morao otići zbog neprijavljivanja i nepoznatog porijekla imovine. Da je vaš ministar Marić morao otići zbog sumnjivog stjecanja imovine. Da je vaša suradnica Gabrijela Žalac morala otići zbog sumnje na korupciju u aferi Mercedes. Da je vaš prvi suradnik, politički tajnik HDZ-a kojeg ste vi tamo postavili nakon što ste smijenili Stiera de facto morao otići zbog sumnje na korupciju u čitavom nizu afera. Moram vas podsjetiti da je još uvijek jedan od vaših prvih suradnika, zamjenik glavnog tajnika HDZ-a Božidar Kalmeta koji je pod nizom optužnica za izvlačenje javnog novca. Korupcija je predsjedniče Vlade postala vaš svojevrsni zaštitni znak. To je nešto kako vas ljudi vide i percipiraju, to je nešto što vi zapravo u suštini jeste. Čak i Sanaderova Vlada u odnosu na vašu djeluje kao dječji vrtić kada je sumnja na korupciju u pitanju. A vaš strah od gubitaka fotelje je toliki da neprezate ni od čega. Hapšenja novinara, upada u novinarske redakcije, političkog pritiska na neovisne institucije, na Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, čak i na Ustavni sud. I zato mi u SDP-u inzistiramo na antikorupcijskim zakonima, kako se Vlada kao što je vaša više nikada ne bi mogla dogoditi Hrvatskoj. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Idemo na, molim vas, idemo na 4. pitanje zastupnik Krešo Beljak, postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH. Ja ću biti malo blaži, ja ću vjerovati, u svom pitanju koje ću postaviti premijeru, vjerovati da ovo što je gospodin Bernardić rekao nije sve istina. Da, živimo u zemlji koja je doista degradirala sama sebe u zadnjih 30-ak godina i to svi skupa vidimo. Iako će statistike pokazivati ne znam uspješnu sezonu, ja mislim da smo svi mi bili na godišnjim odmorima, na obali i vidjeli koliko je ta sezona uspješna, može ministar govoriti što hoće, može turistička zajednica prikazivati brojke, brojke su brojke ali svi smo mi zajedno vidjeli što se dogodilo. Ono najstrašnije što bih ja volio da nije istina a što ću pitati premijera jest što gospodin Plenković kao predsjednik Vlade RH namjerava učiniti kako bi se sankcionirali, kako bi se procesuirali evidentni, sramotni propusti hrvatskih sudaca. Spomenuti ću samo dvojcu, bilo ih je puno, trebali bi potrošiti puno, puno vremena da sve afere izvučemo van. Prvi sudac Krešimir Ožanić koji je navodno po pisanju medija, ali nigdje nije demantirano prijetio uhićenom novinaru Gordanu Duhačeku prilikom njegovog hapšenja zbog nekakvog minornog prekršaja da prizna krivicu ili će ga stjerati, potjerati 30 dana u istražni zatvor u Remetinec. Ako je to istina, to je sramota, to je onda zastrašivanje ne samo medija nego svih nas koji mislimo drukčije, koji mislimo da Hrvatska ne ide u dobrom smjeru a takvih je 75%. I drugo, ono što mene osobno, najviše užasava je propust odnosno akcija suca Marija Franetovića iz Splita koji je praktički opet po pisanju medija, što nitko nije demantirao iz nehaja ubio mentalno hendikepirano dijete od 18 godina poslavši ga umjesto u bolnicu direktno u zatvor. Hvala.
Hvala vam. Hvala kolega Beljak. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Beljak. Što se tiče turističke sezone, ja moram to ponoviti, je ne mogu nego vjerovati onima koji se time bave, a na kraju sve bude u brojevima. I na kraju će se sve svesti na okvir, ne bih rekao da su to granice rasta hrvatskoga turizma ali one su jednostavne, čak su lagane za upamtiti. Imate zemlju od 4 milijuna ljudi koju godišnje otprilike podsjeti, to će se ponovno pokazati, s obzirom na očito uspio koncept produljenja turističke sezone, jer više nije to samo srpanj i kolovoz, sada je to cijela godina, gdje ćemo otprilike imati oko 20 milijuna turista, imati ćemo oko 100 milijuna noćenja. Financijski je to oko 12 milijardi eura, 11 inozemnih i oko milijarda domaćih. To je taj okvir, vrlo sličan u '17.-toj i '18.-toj i 19.-toj godini i temeljem toga je turizam industrijska grana koja nam nosi 20% udjela u BDP-u. To su činjenice. Vaš osobni dojam, dojam nekog drugog ili dojam nekih članaka je samo dojam. Podvući ćemo crtu i vidjeti gdje smo, morao imati kvalitetu, morao imati uslugu i moramo se boriti sa konkurencijom na Mediteranu jer nitko ne spava. I to su okviri. Predlažem da dođete na Dane hrvatskoga turizma koji će ove godine biti u Slavoniji, trajati će nekoliko dana, zajednički ih organiziraju sve slavonske županije početkom listopada pa ćete malo vidjeti i što se napravilo i što se planira. To je što se tiče vaše opaske o turizmu. Što se tiče smjera zemlje i vaših tako blažih kvalifikacija vidite sve što ste nabrojali bili, što smo mogli čuti ranije je korištenje nekih situacija za političke obračune, to vi radite, to je legitimno, ja to razumijem i to je sve korektno međutim ako se netko danas referira na najuspješnije restrukturiranje praktički bankrotirale najveće kompanije u Hrvatskoj koje za razliku od vaše stava tada 2017. kad je sve bilo blokirano, police bile prazne, novaca nije bilo, prijetila kolapsom ne samo te kompanije nego cijelog hrvatskog gospodarstva našeg financijskog sustava a da budem sasvim precizan i da smo tada išli na izbore, vjerojatno raspada cijeloga sustava, vrlo važno. E sad tu ja ne gledam svoj interes ili neku svoju fotelju, i vi ste ovdje ne znam ko sve ne rekli 500 puta u zadnje 3 g., otići će on u Bruxelles, nisam, tu sam, ne poznate me, možete nabacivati, a smijete se ali istina je, to ste rekli 100 puta, to su rekli i neki drugi zastupnici, to se nije dogodilo jer imam svoju ... [[Govornik se ne razumije.]] nemam. Evo kad bi ovi neki koji se sada javljaju, doživjeli da imaju 1% relevantnosti utjecaja kakvog danas imamo, oni bi bili jako sretni ali nemaju, nemaju, to je ono što je jako bitno. E sada što se tiče [[Upadica predsjednik: Kolega Maras, oprostite predsjedniče, sekundu.]]
Molim vas da ne dobacujemo dok traju odgovori, imat ćete svi vremena za raspravu, molim vas.
Nije meni problem nikakav, dapače, dijalog. Što se tiče ova dva slučajeva, dakle, ja sam kazao i ministru Božinoviću i ministru Bošnjakoviću da se ispitaju sve okolnosti vezane za novinara Duhačeka. Jučer sam izjavio ovdje u Saboru bez obzira da li je prekršen neki propis, sve institucije hrvatske vlasti moraju sa posebnom brigom, osjetljivošću, pozornošću, na bilokoji način i u bilokojem kontekstu tretirati bilo koga tko je predstavnik medija ili novinara i tu nema nikakve dileme, tu je sve jasno i zato ćemo čuti pojašnjenja. Što se tiče ovog drugog tragičnog slučaja, tu je i ministar Bošnjaković odmah otišao u Split kad se to dogodilo, traju ne samo obdukcija nego sve moguće analize što je, ako je i tko je eventualno u tom slučaju zakazao, ja u ime Vlade izražavam žaljenje što se dogodilo do smrti mladoga čovjeka u okolnostima koje treba razjasniti.
Hvala. Idemo na 5. pitanje, zastupnik, a pardon, da, da, je, je, izvolite, reakcija, kolega Beljak.
Ja znam g. Jandrokoviću da bi vi mene rado prekinuli, al' ne bu to tak' išlo. Ja se zahvaljujem na odgovoru iako odgovor nisam dobio, mislim, vi ste pričali o Agrokoru, ja vas nisam pitao za Agrokor, pričali ste i hvalili ste se o turizmu, ok, hvala vam na pozivu na Dane hrvatskog turizma, ja kao gradonačelnik grada koji je redovito u samom vrhu uspješnosti u kontinentalnom djelu Hrvatske, vjerojatno ću dobit poziv, do sada ga još nisam dobio ali nadam se da ću ga dobiti, eto da neće i s te strane biti podmetanja. Analize i ovo što ste rekli da ćete napraviti, ja mislim da će to svatko normalan i sve normalne stranke podržati pa ćemo i mi podržati ali dajte to napravite u interesu hrvatskih građana, dakle to nema veze s političkim strankama niti ničim drugim, to je zastrašujuće za sve ljude u Hrvatskoj bez obzira tko bio u kojoj stranci ili tko se kako oblačio ili bio kakvog svjetonazora. Zastrašujuće je da bolesno dijete ili odrasla osoba za vrši u zatvoru i umre od straha, znate, ja imam skoro 50 g. i nisam nikad čuo, nikad, čak niti u ratu da je netko umor od straha, bilo je ljudi koji su se bojali za vrijeme rata, bilo je ljudi koji su svakakvih imali eskapada ali nikad nitko nije umro od straha, ovo je prvi puta i mislim da je to zastrašujuće za sve nas i da se tu treba poduzeti sve što je moguće da se to ispita i da se sankcioniraju oni koji su osramotili i pravosudni sustav jer tamo i divnih ljudi ali eto, percepcija je takva da svi smatraju da je pravosudni sustav rak-rana hrvatskog društva. Dakle, njih treba za primjer ostalima sankcionirati kako bi vratili djelomično u ljude, kod ljudi u sustav. I ovo što s te rekli, evo samo, završit ću, niste otišli u Bruxelles, ja vam se eto zahvaljujem u ime svih građana što ste bili toliko dobri i žrtvovali se i niste otišli u Bruxelles mada mislim da bi za Hrvatsku ali i za vas osobno bilo puno bolje da ste otišli, hvala.
Idemo na 5. pitanje, kolega Zekanović, postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite kolega.
Poštovani predsjedniče Vlade, nedavno su hrvatski građani prikupljali potpise za dvije referendumske inicijative, jedna je bila za promjenu Izbornog zakona, jedna je bila za otkazivanje Istanbulske konvencije, kad su potpisi prikupljeni, završili su u Ministarstvu uprave i tamo je vaš ministar Kuščević dao nalog da se ti potpisi prebroje i oni su prebrojani na način da je ustanovljeno da potpisa nema dovoljno. S obzirom da taj ministar više nije aktualan, da je došao novi ministar, inače moramo reći da ste ga gorljivo branili i zastupali, zanima me hoćete li naložiti možda reviziju brojanja potpisa? Znači mislim da postoji jedna osnovana sumnja da su potpisi možda krivo prebrojani. Drugo pitanje, zašto je upotrebljen drukčiji model brojanja potpisa u odnosu na model koji je primijenjen kod referenduma „67 je previše“? Slijedeće pitanje, kratko i jasno, kad mislite kao kršćanski demokrat konačno donijeti Zakon o zaštiti života, vi ga nazivate Zakon o pobačaju s obzirom da je Ustavni sud odavno rekao da se mora donijeti a i prošao je i rok koji je dao Ustavni sud? I naposljetku jedno kratko pitanje, znate li koja osoba danas nedostaje u Šibeniku na proslavi Rujanskog rata a bila je ključna u obrani grada Šibenika u '91. g.? Hvala lijepo. Slobodno pitajte Krstičevića, znat će on.
Izvolite predsjedniče Vlade, odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Zekanović. Što se tiče vašega uvoda koji se odnosio na referendumske inicijative i na metodologiju skupljanja potpisa. Dakle, prvo da se tu malo vratimo na bit i na meritum i na sadržaj. Te referendumske inicijative, legitimne, podržane od određenog broja hrvatskih građana, skupile su tada broj potpisa koji je bio vrlo blizu potrebnoga praga, vrlo blizu. Ova druga inicijativa koja se odnosila da, skraćeno formuliram, 67 je previše, dob koja je usvojena u mandatu Vlade SDP-a, to je jako dobro ponavljati jer imam dojam da većina ljudima to nekako nije razabrala, ali nije naodmet to sve skupa podsjetiti i skupila puno više potpisa. I u tom i takvom okviru vrlo je logično da ovdje pogledate stvar precizno, ovdje stvar pogledate metodologijom statističkoga uzorka. Što se tiče vaših aluzija na eventualne nepravilnosti koje bi se mogle dogoditi dok je ministar uprave bio g. Kuščević, one jednostavno apsolutno ne stoje. Proces je bio transparentan, svatko tko je želio pratiti proces, mogao je, svi dokumenti su bili podastrti onima koji su htjeli, imali ... [[Govornik se ne razumije.]] da ih pogledaju na uvid, tko je to htio napraviti, mogao je. Netko je, a netko nije. To nije na meni da sada kvalificiram. Što se tiče same supstance nekih od tih inicijativa, inicijativa za smanjivanje broja zastupnika manjina, ja ću još jednom posjetiti javnost i sve zastupnike. To je političko nasljeđe HDZ-a kojeg je vodio predsjednik Tuđman. To je političko nasljeđe HDZ-a koje je vodio predsjednik Tuđman. Još jednom to ponavljam. Ja mislim da je dobro da je tako. Može netko imati drugi stav, ja ga poštujem, ali ja mislim da je to dobro. Da to ne može biti problem, ne smije biti problem 2019. kad smo riješili sve nacionalne strateške zadaće u našem društvu. Mi samo perfektuiramo ono što su neki ljudi prije kad je bilo puno teže nego danas riješili odvažno, hrabro u puno zamršenijim okolnostima. To je taj okvir. Što se tiče Istambulske konvencije. Ona je bio dio programa HDZ-a. Dio programa, vi ste bili tada na našim listama. S nama u partnerstvu. Možda se ne slažete sa supstancom, ali moram i to sada reći i to ću govoriti svaki put. Dakle, imali smo raspravu u ovoj sabornici. Razumijem, da možda netko ima neke ideološke ograde. Čuo sam, uvrstili smo interpretativnu izjavu u zakonu o potvrđivanju. Dakle, nismo bili ni gluhi ni slijepi na nečije strahove o implementaciji nakon što je konvencija na snazi. Nema ga. Nema ničega od strahova, zastupniče Zekanović. Ako mi dokažete na jednom papiru, jednom aktu bilo kojega državnoga tijela, da se dogodilo išto od onoga što je bilo u javnosti projicirano kao strah da se to materijaliziralo, ja ću to poštovati i vidjet ću je li to moguće. Ja znam da nije niti će biti. To je jako važno, to moraju ljudi u Hrvatskoj čuti, svi jasno čuti i shvatiti. Što se tiče ovoga pitanja u vezi Rujanskoga rata u Šibeniku, ja ne znam na koga vi mislite, jeste li to možda vi, ja ne znam, ja sam pretpostavio logički sada sam htio reći, vjerojatno ste vi, možda ste vi, ali u svakom slučaju, ako ijedna vlada, [[Upadica: Hvala.]] samo sekundu, samo rečenicu ovu kažem, obilježava sve bitke Domovinskog rata, respektira dignitet Domovinskog rata, onda je to ova Vlada. Hvala vam.
Kolega Zekanović, izvolite odgovor.
Dakle, ja ću krenuti odotraga. Nisam ja bio ključna osoba za obranu Šibenika u Rujanskom ratu, ja sam onda bio srednjoškolac, za razliku od vas koji ste bili vojno sposobni. Ključna, tako je, pitanje je bilo koja je ključna osoba, ključna osoba je general Milivoj Petković, koji je bio zapovjednik šibenske 113. brigade i koji danas čami u Haagu, znači vaš kolega generale Krstičeviću, koji danas čami u Haagu, a vi ne znate naš predsjedniče Vlade, da on postoji. Znači on danas čami u Haagu, Milivoj Petković, dakle, ratni zapovjednik 113. šibenske brigade. Što se tiče ostalih pitanja, na ovo prvo pitanje ste mi odgovorili, onako u svom stilu. Išli ste objasniti opet što je istambulska, nitko to ne razumije, ja ću vam odgovoriti da nasilje nad ženama, nasilje u obitelji je poraslo. Dakle, ono što ste vi nas uvjeravali da će se dogoditi, nije se dogodilo, nije se smanjilo nasilje, nego se povećalo nasilje. To vi jako znate. Ali ovdje je meni zapravo onaj šlag na torti to što ste vi izbjegli odgovoriti na ovo ključno pitanje, a to je kad ćete vi kao kršćanski demokrat, znači, demokršćan, kako se god nazivate, konačno donijeti zakon u skladu sa vašom religijom, u konačnici? Kad ćete zaštiti život od njegovog začetka? Ili to nije pragmatično s obzirom da ste već s kolegama iz SDP-a dogovorili koaliciju? Evo, nedavno je kolega Bauk kojeg ja cijenim, čak je rekao u jednoj emisiji, da eto, ako baš bude, bude, pa ćemo mi koalirati. Dakle, u tom smislu je to logično, ali ja vas još jedanput pozivam, kao kršćanskog demokrata, da poštujete odluke Ustavnog suda i da donesete taj zakon i zaštitite život od njega začetka. I ovim putem čestitam generalu Milivoju Petkoviću u Haagu ono što je napravio za grad Šibenik u Rujanskom ratu 1991., [[Upadica: Hvala.]] hvala vam generale.
Hvala lijepa. Kolega Bauk, ništa povreda Poslovnika, ništa. Dobro. Idemo na 6. pitanje, zastupnik Tomislav Klarić postavlja ga ministru uprave, Ivanu Malenici, izvolite.
Hvala vam predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, štovani ministri. Postavljam pitanje ministru uprave. Nedavno ste održali sastanke i obišli sve hrvatske županije, održali sastanke sa svim županima na temu reformskih mjera povjeravanja poslova državne uprave županijama kako bi se usluge javne uprave decentralizirale. Kakvi su vaši dojmovi i da li su župani spremni za preuzeti ove poslove i koje su koristi od prijenosa ovih poslova županijama za naše građane?
Izvolite odgovor, ministre.
Hvala predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici u HS-u. Poštovani zastupniče Klarić. Pa evo u protekla dva tjedna obišli smo sve Urede državne uprave, odradili radne sastanke sa predstojnicima Ureda državne uprave sa županima, dakle, prezentirali reformsku mjeru ove Vlade, povjeravanje poslova Ureda državne uprave županijama, dakle, župani su iskazali spremnost za preuzimanje državnih poslova i podržali su ovu reformsku mjeru bez obzira na svoju stranačku pripadnost. Što se tiče daljnjih aktivnosti, dakle, predstoji nam usuglašavanje Sporazuma o preuzimanju povjerenih poslova državnih službenika i opreme, nadamo se da ćemo sredinom prosinca potpisati sporazum i da će od 1. siječnja 2020.g. se državni poslovi koji su se obavljali do tada u Uredima državne uprave, obavljati unutar županijskih administracija. Što se tiče samog karaktera poslova, evo možemo spomenuti upis u registar, upis obrta u registar, statusne promjene oko povratnika prognanika, poslovi iz područja društvenih djelatnosti gospodarstva imovinskopravnih odnosa, dakle, niz od 200 poslova koje od 2020.g. od 1. siječnja prelaze unutar županijskih administracija. Dakle, hodogram aktivnosti je dakle da se sredinom 12. mjeseca potpiše sporazum i da od 1. siječnja krene ta reformska mjera i da građani mogu određene usluge ostvariti unutar županijske administracije. Dakle, ova reforma je svakako jedan od puteva decentralizacije kojom ova Vlada ide da usluge povjeri građanima. Što se tiče poslova nadzora zakonitosti općih akata predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave upravne inspekcije upravnog nadzora one i dalje ostaju unutar Ministarstva uprave. Hvala.
Očitovanje, izvolite kolega Klariću.
Ministre, zahvaljujem se na vašem odgovoru, kao dugogodišnji čelnik lokalne samouprave podržavam ove mjere i moram ovdje svakako istaknuti koliko je to važno da se upravo ovi poslovi približe i gradovima i općinama, a samim tim i našim žiteljima jer svaki dan koji se uštedi u birokratskim poslovima znači brži razvoj, gospodarski napredak i sve ono što želimo i u biti ovo je jedan veliki korak u cilju decentralizacije koji smo svi već godinama zagovarali. Hvala vam.
Idemo na pitanje br. 7. zastupnik Stipo Šapina postavlja ga Marku Paviću, ministru regionalnog razvoja i fondova EU, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani ministrice i ministri, uvažene kolege zastupnice i zastupnici, moje pitanje, kao što je predsjednik Sabora rekao je usmjereno prema ministru regionalnog razvoja i fondova EU g. Marku Paviću. Poštovani ministre, u vašim nastupima često spominjete kako EU fondovi mijenjaju RH. Možete li nas informirati o tome kakvo je trenutno stanje njihove iskorištenosti i na koji način oni mijenjaju RH? Isto tako, ja bi vas zamolio da mi odgovorite s obzirom da na kraju ove financijske perspektive jesmo li započeli sa pripremama za slijedeću financijsku perspektivu za razdoblje 2021.-2027.g.?
Odgovor ministre izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani saborski zastupnici, poštovani zastupniče Šapina hvala vam lijepa na pitanju. Često da spominjem da Europski fondovi mijenjaju RH i to mijenjaju RH na bolje. Upravo vidimo da zadnjih nekoliko godina broj investicije kroz Europske fondove značajno doprinose rastu stope BDP-a i upravo stopa BDP-a rast u prvih 6. mjeseci ove godine 3,1%, što je značajno i doprinešeno od strane investicija EU fondova. Kada gledamo cijelu financijsku perspektivu od 10,7 milijardi EUR-a, mogu reći da je ugovorenost sada 74%. Ova Vlada je kada je došla stopa ugovorenosti je bila samo 9%, digli smo sa 9% na 74%, al ono što je još značajnije 99% alokacije natječaji su već raspisani, do kraja ove godine očekujemo ovu stopu ugovaranja od 85%, a slijedeće godine očekujemo da će se cijela alokacija i ugovoriti. Naravno, pitanje je tu i plaćanja, al ne možete platit nešto što niste ugovorili, tako da smo prvo krenuli sa dizanjem stope ugovaranja, a sada stopu plaćanja od 27% dodatno dižemo. No da spustimo našim građanima i predočimo što to EU fondovi mijenjaju RH, da to nisu samo brojke i milijarde iz nečeg što se zove višegodišnji financijski okvir. Kroz EU fondove uložili smo 1,8 milijardi kuna u zdravstvo, u opremanje naših bolnica, s ministrom Kujundžićem uskoro ću još završiti zadnja potpisivanja ugovora koja se dodjeljuju bolnicama. Isto tako poboljšali smo školstvo izgradnjom i 200 vrtića i 54 škole, izgradila su se 55 znanstveno istraživačkih institucija odnosno poboljšalo, što je otišla preko milijarda kuna, 14 studentskih domova, dakle poboljšali smo studentski standard dodatnih milijardu kuna, milijarde kuna odlaze, ministrica Vučković upravlja time kao subvencije našim poljoprivrednicima, a nikad više sredstava upravo radi Europskih fondova za zapošljavanje je u prve 3.g. ove Vlade 6,5 milijardi kuna izdvojeno za zapošljavanje. Prema tome, EU fondovi mijenjaju RH na bolje, EU fondovi osiguravaju infrastrukturu, osiguravaju zapošljavanje, osiguravaju zdravstvo, bolje školstvo, osiguravaju našim ljudima da mogu ostati u RH. A upravo je demografija ključna točka kao što je predsjednik Vlade istaknuo, igramo na europskoj razini ligu koja je iznad naše, upravo je na inicijativu predsjednika Plenkovića i ove Vlade demografija ušla u program Europskog vijeća, ući će i u program Europske komisije. Cilj ove Vlade je ravnomjeran razvoj RH, Projektom Slavonija, Baranja i Srijem 10,8 milijardi je ugovoreno u Slavoniji 4 milijarde kuna isplaćeno, ali isto tako okrećemo se i ostatku RH i želimo da sve regije u RH, sve županije imaju jednaki pristup svim uslugama i jednaku mogućnost razvoja. Što se tiče budućeg financijskog okvira za vrijeme hrvatskog predsjedanja očekujemo da ćemo ga zatvoriti. Upravo sutra u Bruxellesu kreću i inicijalni pregovori o prioritetima za buduće financijsko razdoblje. Ključ za to će biti i nova nacionalna strategija koju očekujemo da će se usvojiti u prvom kvartalu sljedeće godine.
Zahvaljujem. Očitovanje, kolega Šapina, izvolite.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Ja se nadam da ćete vi i ministarstvo koje vodite poduzeti sve aktivnosti da bi se u ovom periodu realiziralo ovo što ste kazali i svakako da u narednom periodu, u narednoj financijskoj perspektivi poduzmete sve aktivnosti i da se na vrijeme i kvalitetno pripremimo za realizaciju budućih programa.
Idemo sada na 8. pitanje, zastupnik Božo Petrov postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Čujemo, čitamo ovih dana da Vlada RH provodi reformu povjeravanja državnih poslova županijama. Čitamo da će dio državnih službenika otići u županije, dio državnih službenika će dobiti stimulativne otpremnine, pa bi zato htio postaviti par pitanja jer vjerujem da na njih imate sve odgovore. Zanima me vaša procjena koliko će državnog novca zbog toga otići županijama? Također, zanima me vaša procjena koliko će na kraju iznositi odnosno koliko će tih službenika zatražiti stimulativne otpremnine? Ono što me također još zanima, jeli možete ikako garantirati da isti ti službenici koji zatraže stimulativne otpremnine se neće nakon određenog vremena vratiti u sustav, znate kako to u Hrvatskoj funkcionira. Isto tako zanima me, jeli možete garantirati da će napokon ljudi koji obavljaju iste poslove dobivati jednaku plaću? Jel danas u Hrvatskoj imamo apsurd, ljudi obavljaju iste poslove, primaju različitu plaću u različitim županijama. I to nas dovodi do zadnjega pitanja koje vam imam postaviti, što se događa sa Zakonom o plaćama državnih i javnih službenika? Najavljujete ga tri do četiri godine, Martina Dalić je koliko se mogu sjetiti o njemu govorila, imate li namjeru uopće ga provesti do kraja mandata? Hvala.
Predsjedniče Vlade, izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Prije svega kada se osvrćete na ovu temu, a to je tema u biti decentralizacije tu želim reći nekoliko bitnih okvira koji su nužni za bolje razumijevanje ovoga što sada radimo. Dakle, kada je ova Vlada počela mandat mi smo željeli da gotovo paralelni mandati izabranih čelnika ili predstavničkih tijela na razini županija, gradova i općina prate i Vladu i mi njih na način da razumijemo što je kome važno i da bismo to uspjeli mi smo napravili jedan sustavan redovit, sadržajan okvir za dijalog sa županima, sa udrugama gradova, sa udrugama općina, sa predsjednikom nadležnog saborskog odbora koji se odvija jednom u šest mjeseci. Taj dijalog je digao razinu komunikacije informiranosti poznavanja dinamike suradnje između Vlade i županija na do sada od strane župana potvrđene neviđene razmjere intenziteta i koristi, dakle to je prvo. Drugo, mi smo u izmjenama brojnih zakona išli za daljnjom funkcionalnom decentralizacijom. Jedan od primjera te funkcionalne decentralizacije upravo sada spajanje ureda državne uprave sa županijama. Nema većeg iskazivanja povjerenja onoj razini vlasti koja je bliska građanima nego takav korak, na dobrobit ljudi koji žive u tim županijama i učinkovitosti sustava. Treće je, u želji da im pomognemo nismo podcijenili i ono što je najbitnije, alat, a alati su fiskalna decentralizacija. Zakonom o financiranju lokalne i područne samouprave, ja često obilazim i gradove i županije nema grada, županije, općine oni koji su možda dobili malo manje ili imaju neku sitniju korekciju, to se naravno korigira, nema onoga tko nije postao važniji, relevantniji, sposobniji akter i subjekt u provođenju svojih političkih programa i prioriteta realizaciji projekata ili pak sposobnosti apsorpcije europskih sredstava. Četvrta mjera su konkretni projekti, a to su konkretni projekti koje Vlada podržava kroz svoja ministarstva nacionalnim omotnicama ili pak europskim sredstvima i to moram reći. Mi smo što se tiče europskih sredstava trenutno u ovoj 2019. godini došli na 99% raspisanih natječaja od ukupne alokacije koja je nešto veća od 80 milijardi kuna. Mi smo ugovorili sada 60 milijardi kuna, mi smo isplatili skoro 22 milijarde kuna, za razliku od 9% ugovorenih u listopadu 2016. To su ogromna postignuća i to svi ljudi na terenu znaju. Kada je riječ o pitanju koje ste vi postavili, a praktički je na njega odgovorio ministar Malenica maloprije na pitanje drugog zastupnika, želim reći sljedeće, mi u ovom trenutku imamo procjenu da bi bilo oko 690 ljudi koji žele otići u mirovinu, 690, znači smanjit će se broj ljudi. Troškovi na kraju će biti manji nego što bi bili da ostane sustav ovakav kakav je. Ministar je obišao sve županije, nastojat ćemo smanjiti te troškove, plaće izjednačiti. A što se tiče ovoga zakona, mi smo imali ambiciju u ovom trenutku ja nisam još vidio zakon koji nailazi na veće otpore od toga. To je jedini zakon koji nije dobio, to ću reći otvoreno Upadica: Hvala vam./… ni jedno pozitivno mišljenje baš ni jednog resora [[Upadica: Hvala vam lijepo predsjedniče.]] svi su jako važni i svi su posebni. Morat ćemo malo čvršće tome pristupiti [[Upadica: Predsjedniče Vlade.]] a to znate i sami. Hvala vam.
Hvala vam i molim vas da se držite vremena koje je za vas predviđeno. Izvolite kolega Petrov.
Poštovani predsjedniče Vlade, moram reći da nisam nikad dobio precizniji, koncizniji, jasniji odgovor u odnosu na ovaj vaš. Jer vaš odgovor zapravo je gola istina, pogotovo ove vaše zadnje riječi kako funkcionira administracija na državnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Sustav je takav da sustava nema i ne znamo to pije, ali znamo mi da plaćaju građani. I neću ja vas optužiti direktno da ste vi osobno krivi zato što je to kolo nesreće je pokrenuo netko drugi, ali nemojte molim vas govoriti o reformi, budući da ne možete što ste i sami rekli u zadnjoj rečenici apsolutno ništa garantirati, pa ni za taj broj ljudi koji će navodno otići ne možete reći ni da će se vratiti osim da će uzeti otpremnine dobre, ali imamo ljude, mislim da ste vi s njima upoznati u vašoj su stranci koji su isto to radili. Daj recite jednom ljudima istinu, dali ste posla županijama zato da biste opravdali njihov broj i njihovo postojanje, dali ste moć županijama da biste podmirili svoju stranačku bazu, pa valjda je to jasno svima ko dan. Od jednog upravnog područja vi ste stvorili 21, mene zanima tko će braniti i zaštititi jednakost pred zakonom građana i ujednačavati praksu. Mislim da razumijete o čemu govorim. Stvorili ste novih 20 mogućih potencijalnih žarišta za korupciju. Ja vjerujem da razumijete ono o čemu govorim. Razlog zašto to ne pitam ministra, pa tek je došao u Vladu, ovo je reforma Lovre Kuščevića. Ja vas zato molim ne samo ovakav odgovor, molim konkretniji odgovor i pisanim putem. Hvala.
Idemo na pitanje broj 9. Zastupnik Tomislav Žagar postavlja ga ministru rada i mirovinskog sustava Josipu Aladroviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče Hrvatske vlade, poštovane ministrice i ministri, poštovani gospodine Aladroviću pitanje upućujem vama. Prije nekog vremena najavili ste uvođenje nacionalne mirovine, ova ideja je stara već sad možemo reći i nekoliko desetljeća. Sve razvijene zemlje imaju takav institut i nitko nije zapravo protiv toga da se takav institut uvede u RH i s te strane pozdravljamo taj, taj vaš naum. Međutim, šta je tu sporno? Prvo kad govorimo o samom nazivu nacionalna mirovina, nije on samo sematički sporan, on je sporan i stoga što je mirovinski sustav opterećen brojim problemima, vi to dobro znate, ja smatram da ste dobar analitičar, dobar matematičar i već samom, samim nazivom se implicira da će ta naknada ići iz samog mirovinskog fonda, dakle iz onoga što se uplaćivalo u mirovinski fond. Druga stvar koja je sporna u vašoj najavi su izostanak kriterija koje niste naveli. Koji su to kriteriji hoće li biti imovinski ili dohodovni cenzus, na koje će se to građane odnositi, koliko njih zapravo u ovom trenutku ima, jer se u javnosti pojavio podatak od 45.000 do 80.000 ljudi? Morate priznati da je to raspon koji nije baš ovoga, nije baš precizan. Posve je jasno da u RH gotovo 100.000 ljudi žive bez ikakvog dohotka starijih od 65 godina, ako uzmemo da je taj broj recimo 80.000 tisuća riječ je prema procjenama o 800 miliona kuna. Dakle, to su značajna sredstva. Moje pitanje konkretno glasi, kada ćemo mi ministre znati koji su kriteriji, koliko novca treba, na koliko ljudi se to odnosi nacionalna mirovina i u kojem vremenu će se ona početi isplaćivati, da točno odgovorite na ta pitanja i u kojoj funkciji, u kojem zapravo stadiju sad povjerenstvo koje radi na tom problemu? Hvala.
Odgovor ministre izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovani zastupnici, vezano za vaše pitanje dakle mi smo medijski iskomunicirali da mi u uvođenje nacionalne mirovine kao instituta idemo. Ono što smo ranije i zacrtali u strategiji Vlade, strategiji socijalne skrbi je isto tako uvođenje nacionalne mirovine. Vi ste napomenuli u svojem uvodu da je to jedna želja i ideja koja neko vrijeme već traje, da je to ranije izražen institut koji se želi uvesti, međutim nije uveden. Ono što mi trenutno radimo, dakle u protekom razdoblju smo unutar malih radnih skupina u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava postavili nekakve temelje za uvođenje nacionalne mirovine, trenutno je u osnivanju i pretpostavljam da će idući tjedan početi raditi velika radna skupina, dakle koja je sastavljena od akademske zajednice, od stručnjaka za mirovinski sustav, od stručnjaka unutar naše državne uprave i svih ostalih zainteresiranih skupina, dakle sindikata umirovljenika, sindikata radnika, Hrvatske udruge poslodavaca, dakle svih onih dionika koji po ovoj temi imaju nešto za reći. Ono što je bitno dakle vi ste postavili konkretno pitanje, pa ću ja pokušati što konkretnije odgovoriti. Naše nekakve preliminarne projekcije govore da će oko 53.000 odnosno između 53 i 55 tisuća ljudi 2021. biti stariji od 65 godina, a bez ikakvog dohotka. Dakle to je nekakav vrlo opširan okvir te mirovine. Ono što je bitno naglasiti, a vi ste postavili u pitanju, dakle ta mirovina se neće isplaćivati iz doprinosa, doprinosi idu iz rada i isplaćuju se za dakle za mirovine, međutim ono što je bitno naglasiti ovo će vrlo vjerojatno isplata biti unutar općih prihoda proračuna. Kada govorimo o visini, dakle upravo je zadatak ove radne skupine i upravo je zainteresirana javnost ta koja će odgonetnuti na pitanje da li da idemo na dohodovni cenzus, da li da idemo na imovinski cenzus ili da idemo na nekakve druge institute koje smo već analizirani dakle na razini EU i na nekakve druge prakse koje su se pokazale uspješne u samom provođenju unutar drugih sličnih zemalja. Dakle, što se tiče samog instituta on može imati različite nazive, nazive mirovine, nazive naknade, praksa jedinstvena u Europi ili svijetu ne postoji. Međutim ono što je bitno, mi ćemo obuhvatiti jedan sloj ljudi koji u ovom trenutku nema nikakva primanja, koji se nalaze na rubu siromaštva i zapravo su to skupine ljudi kojima smo mi odgovorni i za čiju egzistenciju se moramo pobrinuti. Upravo je to smisao nacionalne mirovine, upravo je smisao zaštite tih, ja bih se usudio reći, najslabijih društvu, da ih na neki način obeštetimo i da im osiguramo dostojanstvenu starost, hvala vam.
Izvolite kolega Žagar, očitovanje.
Hvala, predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, s većim djelom se slažem, međutim, šta je opet problem? Jasno je ovdje da 100 000 ljudi koji žive na rubu, bez ikakvog dohotka, posebno u ruralnim područjima, posebno su tome izložene i žene, jasno je da im se treba osigurati nekakva naknada ali je li to baš ministar rada i mirovinskog sustava treba napraviti? Ipak se radi ovdje o socijalnim transferima, to ste i sami priznali sad u svome odgovoru. Dakle, pitanje nadilazi pitanje mirovinskog sustava jer ovdje se radi o ljudima koji nemaju egzistenciju i treba im to na neki način namaknuti. A mirovinski sustav je već prenategnut, on ima ozbiljnih problema. Uzmite samo pitanje obiteljskih mirovina, i to je jedan od problema s kojima se morate suočiti, pitanje cenzusa u kojem se djelu ljudima zbog indeksacije, naglašavam indeksacije, ne povećanja mirovine kako vi često tvrdite, indeksacije mirovine, prelazi u imovinski cenzus i onda moraju plaćati doprinos za zdravstveno osiguranje. To su teme s kojima se vi morate suočiti a ova sigurno tema će izlaz iz okvira ovoga djela kad govorimo o uplatama u mirovinski sustav. I za kraj, ne bi možda, rekao sam to u uvodu, niste vi sad začetnik te ideje, ta ideja je postojala, meni se sviđa što ste vi rekli da ste spremni odstupiti sa mjesta ministra ako ta ideja ne zaživi ali ono što me isto malo smeta, vi ipak to radite u zadnjoj godini mandata i kažete 2021. će krenuti isplate, dakle, neka druga Vlada će isplaćivati pa po onoj narodnoj „Ja častim, neko drugi će platiti“, tako to ispadne. Nadam se da ćete uspjeti kako kažete sa radnom skupinom to obaviti ali sumnjam u to da će to do kraja biti funkcionalno jer neke zemlje evo poput Slovenije su odustale od tog modela, provjerite zašto su oni odustali od tog modela, nađite modele da se ljudima pomogne ali nemojte mirovinski sustav koji svi ekonomisti zapravo smatraju da je prenapregnut, nemojte ga još više opterećivati, hvala.
Hvala vam. Idemo na 10. pitanje, zastupnik Veljko Kajtazi postavlja ga Marku Paviću, ministru regionalnog razvoja i fondova EU-a, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri. Moje zastupničko pitanje ide upravo ministru g. Pavići. Nastavno na činjenicu da za vrijeme vašeg vođenja Ministarstva rada i mirovinskog sustava nismo učinili puno, gotovo ništa po pitanju provedbe operativnog programa za nacionalne manjine, već da ste nas upućivali na europske fondove, vjerujem da ćemo u predstojećem razdoblju napraviti više. Danas se javljam zbog 3 nacionalna natječaja koje koordinira vaše ministarstvo namijenjeno razvoju područja i naseljenih nacionalnih manjina i to u 3 kategorije, infrastruktura, poljoprivreda i poduzetništvo i to samo na potpomognutim područjima. Problemi sa ovim natječajima su brojni a o njima sam i usmeno i pismeno više puta obavijestio ministarstvo, posljednji put nakon vašeg preuzimanja nove dužnosti sa detaljnim obrazloženjem, nažalost, moje kritike nisu prihvaćene odnosno 2 g. za redom su raspisani identični natječaji, od tih brojnih problema, izdvajam činjenicu da su natječaju obuhvaćeni ili potpomognutim područjima ili područja sa udjelom većim od 5% pripadnika nacionalnih manjina. Kad uzmete u obzir činjenicu da ja zastupam 12 nacionalnih manjina raspršenih diljem zemlje, prošlogodišnji rezultati a sa novim će biti isto, ne obuhvaćaju područje naseljenih manjinama koje ja zastupam. Kako su ovi javni pozivi namijenjeni za sve nacionalne manjine a pogoduju samo nekim nacionalnim manjinama, molim vas da mi odgovorite na slijedeće pitanje. Koje ćete korake poduzeti da vaš resor u provedbi ovih projekata obuhvati pripadnike romske nacionalne manjine odnosno područja koje naseljava 12 nacionalnih manjina koje ja zastupam recimo kroz godišnji program kakav je napravo Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje? Isto tako zanima me u kojem će ti roku biti i kad ću dobiti pismeno očitovanje na moje pisane primjedbe i prijedloge jer dosadašnja objašnjenja koja nude da to nije u skladu sa zakonom i slično, ne stoji [[Upadica predsjednik: Hvala vam, kolega Kajtazi.]] Romska zajednica je najugroženija nacionalna manjina a činjenica je da vaši natječaji ne obuhvaćaju više od 90% romske populacije u RH, hvala.
Izvolite odgovor, ministre.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupnici, poštovani zastupniče Kajtazi. Odnos prema manjinama je itekako prioritet ove Vlade a kao što je predsjednik Vlade istaknuo, isto je politika koju sljedujemo od prvog Predsjednika g. Tuđmana. Vlada RH 2017. donijela je zaključak kojim je uspostavljen operativni program za nacionalne manjine a koji je i temelj za natječaje za koje ste upravo istaknuli. Prošle godine kroz te pozive 3 ministarstva su raspisala natječaja, dakle Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU-a, Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo gospodarstva i poduzetništva za što je osigurano 32 milijuna kuna. U slijedećim godinama sličan iznos će biti osiguran, konkretno na stavci Ministarstva regionalnog razvoja, 45 milijuna kuna. Kada govorimo o samom meritumu tih natječaja i vašim pitanjima i u dijalogu koji smo imali, susret svih zastupnika nacionalnih manjina sa predstavnicima Vlade, već ste me tada upozorili na ova pitanja pa da vam čisto kratko i odgovorim. 5% granica koja je moguća za prijavu na natječaj stavljena je upravo ustavnim Zakonom o pravima nacionalnih manjina gdje propisano da u općinama, gradovima i županijama manjinskog predstavnika imaju one manjine koje imaju minimalno 5%. Natječaji su isto tako definirani Zakonom o potpomognutim područjima prema tome, trenutačno mogu se odnositi samo na ta područja. Unutar tih područja postoji 8 jedinica lokalne samouprave u kojima imaju romsku manjinu i mi smo apsolutno spremni kao što je jučer na sastanku na kojem ste bili kod nas u ministarstvu rečeno, pomoći da se prijavi na takav natječaj. Istaknuo bi da pored tih sredstava nacionalnih izdvajamo i značajna europska sredstva pa je tako upravo kroz program integrirane fizičke, gospodarske i socijalne reintegracije malih gradova. U gradu Belom Manastiru sa općinom Darda izdvojeno preko 40 milijuna kuna za stambeno zbrinjavanje Roma. Da izdvajamo 10 milijuna kuna za zapošljavanje Roma, da je na istom području Darda osigurano, prostor za društvene, kulturne aktivnosti predstavnika Romske nacionalne manjine. Što se tiče ovako definiranih natječaja koji su proizašli iz Zakona o potpomognutim područjima za one nacionalne manjine koje žive na područjima koja nisu potpomognuta potreban je novi natječaj. Ono što vam ja mogu reći da postoji dobra volja da još jedanput sjednemo i za sljedeće godine raspravimo o posebnom programu koji će se odnositi na nacionalne manjine u drugim područjima jer zakonodavni okvir za ova područja i s obzirom da Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina definira tu granicu od 5% mi nismo mogli naći drugu neku granicu koja sljeduje da je manja a isto tako ovi natječaji ulaze i temelj su Zakon o potpomognutim područjima. Prema tome, dijalog imamo, dobre volje imamo i vjerujem da ćemo i kroz daljnju suradnju uspjeti naći rješenje i isto tako za sljedeću godinu možda složiti i poseban program koji će se ticati nacionalnih manjina koje nisu na potpomognutim područjima.
Izvolite kolega Kajtazi, očitovanje.
Poštovani ministre, mogu reći da nisam zadovoljan sa vašim odgovorom i naravno da neću biti zadovoljan sve dotle dok se situacija ne promijeni jer to je kao što su vaši ... [[Govornik se ne razumije.]] poseban proračunski stavak za programe za Rome u vašem ministarstvu jer za to ima uporište i niz strateških dokumenata ... [[Govornik se ne razumije.]] drugih državnih tijela koje sam upravo spominjao. Dok se ne osmisli konkretan model, rješavanje pitanja infrastrukture, poljoprivrede i malih poduzetnika na područjima koje sam dostavio neću biti zadovoljan. Paradoksalno ali je istinito da su problemi nacionalnih manjina u visoko razvijenim područjima često gori i veći nego u područjima koje smatramo potpuno ... [[Govornik se ne razumije.]] Očekujem od vas da koordinirate proces, osmišljavanje novog rješenja ili da programe nazovemo nekako drugačije jer trenutno nisu dostupni manjinama koje ja zastupam a interesi i potrebe su znatno veće. Hvala.
Idemo sad na pitanje br. 11. zastupnik Miro Bulj, postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, godinu i pol dana je proteklo od Vlade RH u Splitu gdje ste donijeli značajne projekte i mjere u visini od 2 milijarde kuna, poglavito po pitanju prometne infrastrukture. Ovo ljeto gradonačelnik Dubrovnika i Splita su držali tiskovnu konferenciju da nikada veće gužve nisu bile. Što znači da nikakvih poboljšanja od te 2 milijarde kuna u cestovnom prometu nema a poglavito u području Dalmatinske zagore, ne samo u Splitu i Dubrovniku. U Sinju, za proći kroz Sinj do Splita treba vam pola sata a od Sinja do Splita je 20-ak minuta. Kružni tok, ministre prometa, katastrofa, ne znam kontrolirate li to. Brza cesta, cesta života od Kukuzovca do Križica stala, zaustavila se 2016., vrlo bitna cesta. Nama je bitan turizam, vi ga spominjete, ali projekte koje ste dali do sada mi kažite što ste napravili, po tom pitanju svih projekata. Vrlo značajno je turizam, hvalite se turizmom, recite mi da li ste vi pratili ovaj, bušenje, tj. istraživanje Dinarida. To su područja Gorskog Kotara, zaleđa, Ravnih Kotara, zaleđa Šibenskog, naše Dalmatinske Zagore. Jeste li procijenili štete za turizam? Bio sam veseo kada je došao ministar u otok sa svim načelnicima i gradonačelnicima Knina, svim, i rekao da će biti zaštićeno područje prirode Dinara. Kad šta, završio natječaj, INA dobila da buši ta područja. Pa znate li kako će izgledati te bušotine i šta je to za turizam? Znate li koliki su resursi i potencijali samo moje Cetine kao vodni resurs? Da li ste vi zbrajali kolike će tu biti štete? Nama treba štiti život i vode, zato treba vode staviti u Ustav a nikako profit i naftu, nikakve ugljikovodike u tko zna čijem interesu. Želio bih da mi odgovorite na ovo, hvala.
Hvala vam. Odgovor, izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa, zastupniče Bulj. Što se tiče sjednice Vlade u Splitu, to nije jedina bila sjednica u Splitsko-dalmatinskoj županiji prošloga listopada, bila je i ona sjednica posvećena turizmu i otocima i razvoju otoka kada smo prezentirali zakonodavni okvir i za otoke i za turizam u Hvaru. Što se tiče provedbe projekata koji zaista vrijede kao što i svaka sjednica Vlade van Zagreba nije nikakav turizam nego je dobro, dugo planirana, osmišljena suradnja sa županijom, gradovima, općinama i svim ostalim akterima da kada Vlada tamo dođe napravi jednu referentnu točku koja kasnije služi za provedbu tih projekata. Svi su ti projekti što se tiče provedbe u tijeku. I postoji sustav praćenja na razini tajništva Vlade, periodična izvješća gdje se izvješćuje točno gdje je točka u kojoj fazi i što još treba napraviti. Dakle to je prvo. Što se tiče prometnih gužvi, pa naravno da smo mi svjesni o tome, gradonačelnik Splita je bio kod mene prije 5 dana pa smo između ostaloga razgovarali o tome. Župan Boban razgovara sa ministrom Butkovićem kao i gradonačelnik Splita o temi rješavanja problema čepova koji nastaju na ulazima, odnosno izlazima iz Splita čitavo ovo vrijeme. Projekti svi koji bi to trebali riješiti ili se radi njihova dokumentacija ili su oni u tijeku. Bilo da je riječ o ovom pravcu koji ide od Mravinaca prema Omišu, bilo da je riječ o prometnoj infrastrukturi koja vodi od Splita prema zračnoj luci. To su teme o kojima smo razgovarali prije nekoliko tjedana kada smo zajedno bili u Splitu i između ostaloga i projekt Kozjak, osobito važan za župana Bobana. Ali kada već govorimo o toj, ja bih rekao cestovnoj, prometnoj infrastrukturi, mi tu moramo napomenuti da smo, vi često govorite o Dalmatinskoj zagori učinili tunel Sv. Ilija besplatnim. On je promijenio razvojni kontekst zaleđa u tom dijelu i kada je riječ o vrgoračkom području, imotskom području ili pak Cetinskoj krajini prema Sinju, dakle to su sve relevantni pozitivni događaji. Renesansa hrvatske obale, nikad više investicija u hrvatske luke. Nikada više. Bilo da je riječ o gospodarskim lukama, bilo da je riječ o ribarskim lukama, bilo da je riječ uopće o obali u našim turističkim mjestima, dakle to su projekti koji će ostaviti tragova. Dio toga, naravno, sufinanciran europskim sredstvima. Što se tiče istraživanja ugljikovodika. Ja nisam primijetio da se dogodilo nešto dramatično loše u mandatu ove Vlade. Ja moram priznati da nas je ministar Čorić izvijestio prije otprilike 2 tjedna kada smo donosili određene odluke vezane za istraživanje ugljikovodika koje su u svojoj supstanci izrazito pozitivne. Pozitivne u smislu da bi to istraživanje moglo dovesti i do pronalaska ugljikovodika koji će biti ekonomski korisni za Hrvatsku. A ništa se od toga neće raditi van okvira politike zaštite okoliša. Pa zato i jesmo stavili zaštitu okoliša i energetiku u isti portfelj, u isto ministarstvu, upravo da bismo u ranoj fazi poslali tu balansiranu poruku. Energetska sigurnost, da, domaći izvori energije, da, zaštita okoliša, pa to je kapitalna, ključna tema, globalna, europska, ako želite, koja je vezana i na zaštitu okoliša i na klimatske promjene. Prema tome, u svemu tome, zastupniče Bulj, vodimo temeljito računa. Hvala vam.
Hvala vam. Idemo na očitovanje kolege Bulja, izvolite.
Kad govorimo o Dalmaciji, onda govorimo o turizmu, govorimo o velikim prihodima koji dolaze u proračun. Međutim, vraća se na kapaljku, kao da je guma, kao kad ide voda kroz gumu, kao da je prekinuta, pa dođe nešto na kapaljku. Premijeru, Vrgorac, tunel Ravča-Drvenik, cijelo to područje priobalja i zaleđa prosvjeduje. 3, 4 puta je dosad otvarano, kolega Bačić ... [[Govornik se ne razumije.]] Brza cesta od Sinja do od Križica do Kukuzovca koja bi Cetinsku krajinu spojila, koja je veća od Međimurske županije površinski, po broju stanovnika veća od Ličko-senjske županije, nula. Stalo 2016. Znači, vi ne pokazivate, Imotski, imotski Zadvarje do Imotskoga spoj. Također, svako 4 godine se obećava, vjerojatno ćete opet obećati, ali ja sam položio kamen temeljac pa možete krenuti odmah s radovima, možete ministra uputiti. Smatram da zaborav prema Dalmaciji nije pravičan. Nije pravičan poglavito prema Dalmatinskoj zagori. On je nepravedan. Znam, bili ste u Sinju, alci, Velikoj Gospi, dali ste izjavi da župan Boban vodi brigu o tim projektima. On vodi brigu o utjecaju na natječaju. On, mi smo taoci sukoba, struja unutar HDZ-a u županiji između Bobana i Sanadera. To je problem s kojim ste upoznati vjerojatno, ako niste, raspitajte se. Cijela županija i Dalmacija je taoc tih sukoba i borbi za krunu tko će upravljati tim bitnim i najvećom županijom, Splitsko-dalmatinskoj. Što se tiče istraživanja, odlučite. Da li ćemo štiti naš turizam, naše vode, naš krš, zakonom zaštititi ili ćemo ići u ... [[Govornik se ne razumije.]] , znači u ... [[Govornik se ne razumije.]] gdje ćemo u biti uništiti taj naš potencijal, kao što su vode, a profit, tko zna čiji će biti. Hvala lijepo.
12. pitanje, zastupnik Željko Jovanović postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala. Predsjedniče Vlade, g. Plenković. Korupcija je jedan od najvećih problema hrvatskog društva. O tome svjedoče i međunarodna izvješća, pa i EU komisija je kritizirala neučinkovitost vaše Vlade u suzbijanju korupcije. Korupcija razara sve pore društva, a ono što posebno brine je što zbog korupcije iz dana u dan sve više raste gubitak povjerenja građana u temelje društva i demokracije. Upravo taj gubitak povjerenja građana u Hrvatski sabor, hrvatsku Vladu, predsjedničku funkciju, pravosuđe, policiju, vodi u kaos u kojem će na štetu građana, nažalost, opet profitirati oni koji su najkorumpiraniji. Jednako tako, vaša Vlada opstaje zbog notornih Bandićevih žetončića i izdajica birača koji nisu dobili mandat da podržavaju vašu korumpiranu Vladu. Time smo dobili najgori primjer političke korupcije u novijoj povijesti HS-a. Zanimljivo, istovremeno, što je vaša Vlada nedavno usvojila novi antikorupcijski plan, koji se temelji, što je vrlo dobro na prevenciji. A to znači da u tom antikorupcijskom planu piše, da je najvažnije prevenirati sukob interesa koji je predvorje korupcije, osigurati transparentnost i pravo na pristup informacija. Dakle, piše jedno, a vi svaki dan radite drugo. Stoga moje pitanje, g. predsjedniče glasi, kada ćete svojim autoritetom predsjednika Vlade sukladno tom planu osigurati da novinari pišu tekstove, da nema zabranjenih pitanja, kada ćete osigurati slobodu medija, spriječiti zastrašivanje novinara koji otkrivaju korupcijske afere vaših ministara. I ono što je ključno, zašto vi svojim autoritetom kukavički opstruirate rad Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa tražeći apsurdno izuzeće Nataše Novaković u vašem predmetu afere Borg. Zašto želite eutanazirati povjerenstvo koje mora raditi bez političkih pritisaka, ako želimo spriječiti korupcija političkih moćnika?
Odgovor predsjednika Vlade, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Jovanović. Vi ste dosta tu teških kvalifikacija kazali, ali to je vaš stil, mi smo već navikli na to da se vi lakomski razbacujete tezama i kvalifikacijama o nečijoj korumpiranosti. Dakle, ja sad vam lijepo kažem. Odbacujem tu tezu, otklanjam je, neistinita je, zlonamjerna, vi ste na čelu, mislim, nacionalnog odbora ili vijeća za borbu protiv korupcije. Bilo bi dobro da ste malo sofisticiraniji u vašem izričaju, to bi vam koristilo s obzirom na ulogu koju imate. Što se tiče zadnje teme o kojoj govorite, odnosno dvije su od tih svih vaših dvije minute, izvući ću dvije. Jedna je sloboda medija, a druga je odnos prema povjerenstvu. Čak ste koristili ste riječ o kukavičluku. Samo malo. Dakle, prvo, što se tiče slobode medija ja ću još jednom ponoviti i referirati se na ovo što sam kazao i ministru Božinoviću i ministru Bošnjakoviću u vezi događaja koji se odnosi na gospodina Duhačeka. Dakle, ja smatram da u našem društvu, u modernom društvu treba naravno sagledati sve okolnosti, ali moramo biti posebno pažljivi, obazrivi prema slobodi medija, prema novinarima i njihovoj ulozi u društvu, sa punim respektom, bez obzira tko, što pisao o nekome ili što neko misli o onome što neko piše. Mislim da smo davno iza vremena gdje bi se bilo što takvo moglo kvalificirati. Vi ste insinuirali da ovdje netko nastoji iz krugova Vlade sprečavati slobodu govora ili slobodu medija. Vi kao političar, jednako kao i ja kao i cijela javnost gledate televiziju, slušate radio, čitate tiskane medije, čitate portale, svi ih mi čitamo. Ja ne mogu mora reći imati dojam da ovdje nema slobode medija, da ovdje neki vlasnik, urednik, novinar, stariji, mlađi analitičar komentator ne može napisati što misli o bilo kome od nas ili bilo kojem fenomenu u društvu. Ako vi imate neki argument pa ćete donijeti dokaz da je u mediju tom i tom, autor taj i taj bio od nekoga spriječen da napiše nešto, ja bih to volio čuti. Ja moram priznati u mom mandatu, ja nisam čuo da netko nešto nije mogao napisati ili izgovoriti ili reći, meni to nije poznato. Možda je vama kao saborskom predsjedniku nadležnoga odbora netko tako nešto pisao, ja to nisam čuo, niti to vidim, niti vam je medijsko ozračje takvo u Hrvatskoj da biste vi imali nekakav argument ili niz argumenata za zaključak da je ovdje nekakva u žargonu nekakva medijska stega. Gdje to postoji? Ja bih volio to vidjeti. To da neke osobe u svom privatnom svojstvu traže možda sudski neku satisfakciju, ako je puno takvih slučajeva, ajmo vidjeti, možda nešto možemo promijeniti u zakonskom okviru što nije dobro. Za to smo otvoreni, dapače, nema nikakve politike iza toga, nema nikakvog nastojanja. Što se tiče povjerenstva, još jednom ću ponoviti ono vrlo kratko, uz sav respekt, uz poznavanje nadležnosti, uz poznavanje zakona, povjerenstvo ima svoje nadležnosti, svako od nas ima druge neke nadležnosti koje su regulirane nekim drugim propisima. Respekt prema povjerenstvu ako vas nešto pita, pa vi odgovorite argumentirano i temeljito što bi nekom sa iskustvom rada i znanjem poznavanja rada Vlade ili bilo koga od nas trebalo biti dovoljno za logički zaključak, onda ja smatram da ga respektiram. Treba respektirati i naše ovlasti, to je bit, ništa drugo. Što se tiče ostalih detalja o zakonu, o njegovom sadržaju, o sudskoj praksi nakon odluka o tome neću sada govoriti da se ne bi možda zaključilo da govorim [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] političkim nešto što biste vi ili neko drugi kvalificirali kao pritisak, naprotiv.
Izvolite kolega Jovanović, očitovanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Vlade. Pa niste me uvjerili u to da nema pritiska na novinare i medije. U Hrvatskoj su možda mediji slobodni, ali novinari nisu. Dakle, dobro znate što je cenzura, što je autocenzura. Autocenzura je sigurno opasnija od cenzure zato što zbog pritisaka, a imate primjer Đurđice Klancir i Duhačeka koji jasno pokazuju da postoje pritisci na slobodu medija i na taj način ograničavanje mogućnosti da se izvješćuje o korupcijskim aferama vaših ministara, a da se zbog toga ne dobije određena sankcija. Prema tome, vi volite često reći da ne smije se i ne može vama, vašoj Vladi, vašoj stranci lijepiti etiketa korupcije. Dakle, nitko je ne lijepi, to ste vi sami učinili gospodine Plenković. Pa uostalom povijest govori o tome, vaša stranka je na sudu zbog korupcije. Dakle, to nitko nije izmislio. Prema tome, nažalost, korupcija, nepotizam, rođaštvo, to je modus operandi vaše stranke bez obzira tko bio na njenom čelu. Predsjednici se mijenjaju, ali sukob interesa ostaje. Stoga ja i danas s ovog mjesta pozivam sve građane da se uključe sa SDP-om u antikorupcijski savez u kojem ćemo spriječiti manipulaciju u javnoj nabavi, u kojem ćemo osigurati neovisnost medija, u kojima ćemo u svim školama imati građanski odgoj koji će stvarati aktivne građane, a ne poslušnike. A nadam se da ćemo dobiti i vašu podršku, vas kao premijera vaše stranke za izmjena Zakona o izboru predsjednika RH gdje tražimo da na glasačkom mjestu glasaju zaista glasači i da nema manipulacija koje će onemogućiti da predsjednička funkcija dobije dignitet koji je izgubila. Prvi korak u tome su pošteni izbori i nadam se da ćete podržati prijedlog SDP-a o izmjenama Zakona za izbor predsjednika, uvođenje višestranačkih biračkih odbora i da kod preuzimanja glasačkog listića svatko se mora potpisati da ga je preuzeo. Hvala lijepo.
Sada je na redu pitanje boj 13 i zastupnik Slaven Dobrović. Pitanje postavlja isto tako predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, pitanje upućujem vama jer danas definitivno smatram nakon svih ovog vremena da se sektorom gospodarenja otpadom u Hrvatskoj vodi neodgovorno i na štetu Hrvatske. To vidimo iz toga da Hrvatska danas ima ozbiljnih poteškoća sa ispunjavanjem kvota recikliranja, a znamo dobro da EU ide dalje u jačanju odgovornosti prema okolišu i već su definirane stope više za 2025., 2030., 2035. godinu. To se ne može načiniti bez mreže sortirnica i kompostišta koje se u Hrvatskoj presporo i prekomplicirano financiraju, a to znači da se ne grade. Na drugu stranu njeguju se centri za gospodarenje otpadom ili smećem koji su dokazano promašeni sustavi, skupi koji ne doprinose ispunjavanju ciljeva. Nažalost, veliki problem da su župani i vaši politički suradnici često vrlo zainteresirani za izgradnju upravo ovih centara, makar oni nemaju nadležnost sektorsku niti su kao takvi odgovorni za ispunjavanje sektorskih ciljeva. Zadnji jedan primjer imate npr. Pretovarnu stanicu u malom gradiću Slunju za koju je predviđeno 8 milijuna kuna u okviru jednoj centra i u Karlovcu, dakle 8 milijuna kuna za puko pretovaranje smeća iz malog u veliko vozilo. Za te novce odgovorna politika bi napravila ekološku infrastrukturu i ispunila ciljeve. Dakle, ovdje nema interesa RH, ovdje postoji interes klijantelističkih mreža za koju smatram da je i vi osobno ne podržavate, međutim predsjedniče Vlade po funkciji, vi je prešutno odobravate. Molim vas jeste li upoznati sa činjenicom da je to i vaša odgovornost i šta kanite po tom poduzeti?
Odgovor, izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa zastupniče Dobrović, ha upoznat sam kao i sa svim drugim temama s kojima se bavimo, a znam da ste vi posebno i verzirani i svojim obrazovanjem, a i činjenicom da ste bili u našoj Vladi na početku ministar zaštite okoliša i energetike. Pitanje sanacije odlagališta otpada je jedna od aktualnijih u zadnje vrijeme u koje ministarstvo ulaže, čini mi se, više od 200 milijuna kuna kako bi sanirala određena odlagališta otpada diljem RH. Pitanje Centara za gospodarenje otpadom koliko su bila planirana još iz vremena ulaska u EU je pitanje koje u nekim krajevima ide brže, negdje sporije. Ja znam da koncepcijski, sjećam se naših razgovora, vi ste u startu imali tada određene rezerve prama tome, al to su projekti koji morate ipak priznati se odnose na sredine tamo gdje su planirani, nije ih planirala moja Vlada, niste ih planirali ni vi, oni su planirani ranije i oni podrazumijevaju određenu involviranost i razina vlasti kao što su županije, dakle ne možemo graditi na Centru za gospodarenje otpadom u pojedinom dijelu RH bez da se to ne odnosi na županije i logično je da su oni u tome uključeni, mi smo bili skupa čini mi se, mislim da je to bilo u Šibeniku na jednom sastanku, pa smo vidjeli dal je lokacija CGO-a u Splitsko-dalmatinskoj županiji idealna za susjedne općine u Šibensko-kninskoj, znamo koliko su te teme složene, pitanja koja se odnose sada na Istru, na Kaštijun, dakle to su samo dio primjera. Što se tiče o nekakvim klijantelističkim mrežama koje tu nastoje nekakve svoje profite učiniti ili ušićariti, ne znam kako bih to rekao, dakle tu je nadležno ministarstvo, sva ostala tijela koja su uključena dužno brinuti da svi ti natječaji, svi ti procesi budu transparentni i da budu zakoniti, kao i u svakom drugom resoru i u svakoj drugoj sferi. Prema tome, ministar Ćorić kojeg pratim koliko je po terenu, mislim da se osobno pozabavio svakom od tih konkretnih tema i ne nailazi uvijek na te teme na jedan način koji ne izaziva otpore od različitih aktera u tom procesu, ali ih rješava i rješava ih na način da ekološki budemo u povoljnijoj situaciji, a da ekonomski projekte koji se financiraju ili sufinanciraju budu isplativi, to je osnovna namjera cijeloga sustava kojega danas imamo, a sve vodeći računa o onome o čemu vi znate podosta i prilično više nego ja, a to je taj koncept cirkularnoga gospodarstva u kojem bi ono čega se svi skupa rješavamo u određenoj fazi i dobrom trijažom, sortirnicama ili svim onime što ste spominjali danas sutra moglo biti iskorišteno u druge svrhe ili na druge načine i na tom tragu je cijela naša politika koja se tiče zaštite okoliša, koja se tiče gospodarenja otpadom, stavljena u širi kontekst europskih prioriteta, teme koja nam osigurava kvalitetniji, ugodniji, sigurniji život u budućnosti i na tome ćemo i dalje predano raditi, a ja se nadam da svi akteri u tom procesu poštuju okvire zakonske, a i natječajne na koje se, pretpostavljam, referirate. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče Vlade, nažalost vidim da niste svjesni opasnosti opasnosti koja postoji, niti ste svjesni toga tko vodi sustav gospodarenja otpadom u RH, da se radi o jednoj klijantelističkoj mreži koja se razvija već drugo desetljeće, a u kojem sudjeluju tomu skloni političari, režimski stručnjaci i lobisti izvana i da oni vode trošenje europskih novaca na način koji ne odgovara hrvatskim interesima. Klasičan primjer vam je Marišćina i pogledajte koji novci su utrošeni i koji rezultat postoji, dakle nema udovoljavanja ciljeva iz sektora sa tim sustavom, a on se i dalje njeguje i gradi. Primjer ću vam dati još jedan, nedavno je za jedan slavonski centar odobreno 16 milijuna kuna predsjedniče Vlade za samo za projektiranje, dakle za crtanje, ti projektanti i ne znaju što trebaju nacrtat, to im je sve servirano, za 16 milijuna kuna se za to područje može napraviti, dakle ne nacrtati, napraviti infrastruktura predsjedniče Vlade, dakle mi europski novac trošimo loše i to znači da ministar Pavić kad kaže da Europski fondovi se troše za poboljšanje RH da to u ovom sektoru ne da nije istina, istina je suprotno, mi trošimo u infrastrukturu, totalno uvozna infrastruktura, oprema koja ne služi svrsi, o tome vam ja govorim i meni je jasno da ministar nije kadar jer nije u tom području to promijeniti, možda mu možete vi pomoći predsjedniče Vlade i na koncu moram reći da vaša sintagma stabilna, politička stabilnost, te jače međunarodno i europsko pozicioniranje RH u tim okolnostima onda doista izgleda kao plitka floskula, a ne mora to biti. Hvala lijepo.
Sada će kao 14.-ta po redu zastupnica Marija Jelkovac postaviti pitanje Draženu Bošnjakoviću, ministru pravosuđa, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministrice i ministri, evo svoje pitanje upućujem ministru pravosuđa g. Bošnjakoviću. Poštovani ministre, na početku mandata najavili ste kao svoj cilj brže, bolje, efikasnije pravosuđe. U zadnje vrijeme govorite kako biste htjeli da sustav pravosuđa funkcionira i bez papira, čini mi se da ste puno toga pokrenuli, također ste na trgovačkim sudovima uveli elektroničko komuniciranje, najavljujete ga i na općinskim sudovima, nabavili ste oko 800 aparata kojima se govor pretvara u tekst, a radi bržeg funkcioniranja u sustavu. Donijeli smo i zakon kojim smo najavili uvođenje tj. objavu imovinskih kartica sudaca i državnih odvjetnika, vi ste nabavili i aplikaciju za to, međutim od javne objave još ništa. Javnost osim najave zanimaju i rezultati, pa me zanima šta je od svega toga dovršeno i koja će biti funkcionalnost i brža efikasnost sustava. I na kraju obzirom na veliku zainteresiranost javnosti i za tragični slučaj Vukasović, a isto tako i za slučaj Duhaček molim vas ako imate bilo kakvih novih informacija da nam ih predočite. Hvala.
Izvolite ministra.
Poštovana zastupnice hvala vam lijepo na cijelom ovom setu pitanja. I mi smo doista predstavili na početku mandata vrlo ambiciozan plan digitalizacije pravosuđa i puno toga smo već implementirali, ali puno toga je i pred nama. Sami ste spomenuli veliki zapravo iskorak je elektronička komunikacija na trgovačkim sudovima. Danas na svim trgovačkim sudovima odvjetnici, stečajni upravitelji i sud mogu komunicirat elektroničkim putem, dakle bez papira što donosi ubrzanje postupka i to je u svakim danom sve zapravo više zastupljeno, a vrlo brzo će to biti obveza i bit će zapravo pravilo da se komunicira elektroničkim putem. Upravo ovdje smo donijeli Izmjene Zakona o parničnom postupku koje obvezuju da takav model preslikamo i na općinske sudove i to će biti vidljivo slijedeće godine. To je veliki iskorak ta komunikacija elektronička jer bez papira bit ćemo svi uvezani u jedan sustav i zapravo klikom entera sve će bit ovaj dostavljano i odluke i podnesci, dakle tu ćemo dobiti bitno na brzini samog postupanja. Ono što najavljujemo i što smo već najavili, a to je elektroničko osnivanje trgovačkih društava. Dakle, vi ćete od 1. 11. poslovni ljudi moći će osnovati trgovačko društvo iz svoje fotelje i taj program smo mi napravili, tu aplikaciju Ministarstvo pravosuđa uredilo, međutim kako ćemo postati dio Programa Start koji je povezan sa Ministarstvom gospodarstva rade se još završne radnje za implementaciju tog sustava u dio Starta, jer Start je jedan program koji nudi zapravo elektroničko ovaj uključivanje u svijet poslovanja gdje će biti povezani i drugi subjekti Zavod za mirovinsko, Zavod za zdravstveno, Zavod za statistiku i tada zapravo će se sve te stvari moći riješiti digitalnim putem. Imovinske kartice sudaca, također je ministarstvo napravilo potrebnu aplikaciju, podaci su već zapravo u njoj jedino što se vode još završni razgovori sa Agencijom za zaštitu podataka vezano za usklađivanje svih naših pravila sa Uredbom Vijeća Europe o zaštiti osobnih podataka. Ako će biti potrebne neke normativne aktivnosti, to ćemo poduzeti kako bismo zapravo zadovoljili i te uvjete. Pored toga oni uređaji koji pretvaraju govor u tekst, oni su 800 njih je podijeljeno na različite sudove i državna odvjetništva. Povratne informacije svih koji to koriste je da su dobri, međutim treba nam toga još puno više kako bismo mogli putem tih uređaja organizirat i rasprave, kako bismo mogli znači i taj dio potpuno ovaj na samoj raspravi izbacit bez nekakvih ovaj tekstova i pisanja. Radit ćemo na tome da nabavimo još tih uređaja, povratne informacije su dobre, uglavnom većina ih koristi za pisanje ovaj presuda, podnesaka i svega toga gdje tada nisu potrebni zapisničari. Vezano za ova dva aktualna slučaja što ste me pitali, za onu tragičnu smrt u Splitu i ovo postupanje prema novinaru na Općinskom prekršajnom sudu u Zagrebu, to je već predsjednik Vlade zapravo sve rekao tako da nemam nešto posebno za dodati. Ja sam osobno u Splitu bio, razgovarao sa svim sudionicima od upravitelja zatvora, liječnice nadležne, ljudi koji su bili sa njim u ćeliji, mogu samo reći da polovicu tog vremena koji je on bio u našem sustavu, pola je bio u bolnici. Čeka se kao zadnje obdukcijski nalaz iz kojeg ćemo vidjeti uzrok smrti jer ove kalkulacije zapravo nisu ovaj potvrđene da bi umro od ovoga ili onoga. Ako bilo kakva uzročno-posljedična veza sa našim postupanjima ima mi ćemo tada poduzeti zakonom mjere. Ovo postupanje suca na Općinskom prekršajnom sudu također je predsjednica općinskom suda zatražila potrebna izvješća i sukladno dakle činjenicama ona će poduzeti određene mjere. Hvala vam lijepo.
Izvolite kolegice Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani ministre zahvaljujem vam se na ovom opširnom odgovoru. Imajući u vidu da smo donijeli niz reformskih zakona, a isto tako da ste pokrenuli informatizaciju cijelog sustava radi što bolje efikasnosti, smatram da ste puno napravili i da ćete još do kraja mandata puno toga napraviti kako bi sustav bio što bolji, a posebno smatram da je važno da tražite odgovornost svih u sustavu pogotovo kod ovakvih slučajeva koji izazivaju interes javnosti i očekujem da svi budemo dobro informirani kako ne bi donosili pogrešne zaključke. Hvala.
15-ti na redu je zastupnik Antun Kliman, koji pitanje postavlja ministru turizma Gariu Cappeliu. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri moje pitanje upućujem ministru turizma gospodinu Gariu Cappeliu. Pa naime, prije jedno 2,3 mjeseca u samom začetku ove naše glavne turističke sezone u nekim medijima pojavili su se natpisi gdje su najavljivali katastrofalne rezultate za dakle glavni dio turističke godine i bile su ocjene da jednostavno ćemo podbaciti u odnosu na prošlu godinu, ali i na godine prije, prije toga. Na svu sreću evo desilo se da su gadno pogriješili, čuli smo iz nekih odgovora predsjednika Vlade, koji su, gdje je davao odgovore nekim kolegama koji su postavljali pitanje da je u principu turistička sezona do sada dobro završila, da je turistička godina cijela u plusu i mene zanima, a čini mi se i cijelu hrvatsku javnost u stvari kakvo je stanje, kakve su najave do kraja sezone i kako možemo očekivati u fizičkim pokazateljima i financijskim pokazateljima kraj godine turističke. Hvala lijepa.
Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepo. Predsjedniče Sabora, uvažene kolegice, saborski zastupnici. Uvaženi gospodine Kliman, pa po onome što ste čitali, po onome što je i gospodine Bernardić spominjao prije jedno 15, 20 dana, citiram rekao je da je „turistička godina sezona propala, krahirala, podbacila“ i takve slične nazive. Vjerojatno je čitao neki drugi medij strani gdje je to nešto se možda i desilo. Recimo u Italiji u Sardiniji je 5% manje turista bilo u … u Španjolskoj itd. i vjerojatno je te medije čitao pa je pretpostavio da to nešto se slično može desiti u Hrvatskoj. Međutim u Hrvatskoj se to nije desilo zato što je ova Vlada vrlo ozbiljno prionula turizmu, a ne temeljem nekih što su vidjeli neku plažu ili neki kafić prazan pa onda temeljem toga rekli što se dešava u turizmu. Dakle, mi smo prošle godine na najvećem sajmu u Londonu dali na upit novinara i javnosti o podacima što se očekuje u ovoj turističkoj godini, govorim o turističkoj godini, ne više o sezoni, tada smo već rekli da ćemo se kretati u brojkama Svjetske turističke organizacije, a to j negdje po prognozama njihovim bilo oko 3%. Mi danas imamo povećanje 4%, skoro pa možemo reći i 5 što se tiče broja dolazaka turista, a što se tiče noćenja oko 2%, dakle govorimo na nivou cijele godine. Ako ćemo gledati prvih šest mjeseci, govorimo o cijeloj godini pa je dobro znati i taj podatak da smo u predsezoni imali povećanje u prvih šest mjeseci 6%, dakle govorimo o predsezoni o kojoj se puno govori da li Hrvatska ima 365 da li je moguće, dal nije. Kada govorimo o špici sezone, dakle kada govorimo o 7. i 8. mjesecu možemo govoriti o povećanju ta dva mjeseca to znači onaj najglavniji dio godine, povećanje između 3 i 4%. Dakle i ta špica 7. i 8. mjeseca itekako dobre rezultate bilježi, a po najavama što imamo za 9. i 10. pa do kraja godine, isto tako očekujemo jedan blagi porast negdje oko 3 do 4%. Dakle u fizičkim pokazateljima sigurno definitivno možemo o tome reći da će opravdati da turizam učestvuje sa 20% u BDP-u, da učestvuje sa 12% zaposlenih negdje oko 150 tisuća ljudi radi u turizmu, da radna snaga zahvaljujući dogovoru i sa ministrima ovog ljeta i sa predsjednikom Vlade na vrijeme riješeno pitanje strane radne snage, koje je riješeno negdje sa 18 tisuća radnika koji su došli izvan RH, ali i da mi kroz naše programe kao što su centri kompetentnosti sve druge mogućnosti ćemo riješiti pitanje i zapošljavanja što se tiče u turizmu dugoročno. Kada gledamo u fiskalnom, dakle u financijskom dijelu, naravno da ćemo dostići brojke od prošle godine, a to su 12 milijardi eura i da ćemo imati lagano povećanje negdje od 3 do 5% i u tom segmentu jer već sada po fiskalizaciji vidimo da su podaci takvi da imamo negdje oko milijardu i 600 milijuna kuna povećanje prometa kroz fiskalizaciju u odnosu na prošlu godinu. Isto tako treba reći da ovih dana je bilo pitanje isto tako od gospodina Bernardića da ne razmišljamo da PDV ne želimo smanjiti, pa evo sada vam je u e-Savjetovanju upravo prijedlog o smanjenju PDV-a na 13% ugostiteljskih usluga. O Cro kartici da ne govorimo da i ona dolazi, dakle sa 2,5 tisuće kuna gospodine Kliman i vama se zahvaljujem na vašoj inicijativi da ste vi pokrenuli to i s time ćemo isto tako krenuti poticati domaće tržište. A za Dane turizma, pozivam sve da dođete u Slavoniju [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i da vidite što radimo za kontinent. Hvala lijepo.
Izvolite, očitovanje kolega Kliman.
Hvala lijepa. Evo drago mi je da su ovi podaci koje ste iznijeli ovako rekao bih impresivni i opet možemo reći da imamo rekordnu turističku sezonu i da očekujemo rekordnu turističku godinu po onom što ste iznijeli. Svjesni smo svi u Hrvatskoj, a vidimo da je i Vlada svjesna i Ministarstvo turizma da se ne smije spavati. Definitivno, konkurencija radi svoje, turističko tržište je možda jedno uz IT tržište jedno od najdinamičnijih tržišta danas u svijetu. I drago mi je da smo u ovoj godini izglasali nekoliko reformskih zakona koji će sigurno moći konkurentnije hrvatsku turističku industriju pozicionirati bolje na turističkom tržištu i u eventualno kriznim situacijama bolje reagirati u odnosu što je bilo do prije godinu, dvije. Jako je bitno reći i to da se mora uključiti u sam destinacijski menadžment i jedinice lokalne samouprave. Mi smo donijeli Zakon o turističkim zajednicama gdje se jednostavno više ne smije i ne može prebacivati odgovornost samo na državu, na Ministarstvo turizma na Hrvatsku turističku zajednicu nego da je odgovornosti i lokalna zajednica napokon ima kao jedan od dionika u turističkom prometu. Sve to govori da se dobro razmišlja o smjeru turizma u Vladi i ocjene su hrvatskih turističkih radnika da sve ide u dobrom smjeru, evo i čestitam vam na rezultatima kao i svim hrvatskim turističkim radnicima, svim ugostiteljima i nadam se da ćemo dobro pripremiti sezonu i za sljedeću godinu. Hvala vam lijepa.
Sada će zastupnik Kažimir VArda postaviti pitanje Darku Horvatu, ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Poštovani ministre Horvat, znam da vam je bila puna kapa brodogradilišta, ali ja imam jedan problem koji cijelo vrijeme u ovom Saboru od Istražnog povjerenstva do danas želim riješiti, a to je Imunološki zavod. On je prema statusu u vašem resoru, kao što znate na inicijativu Grada Zagreba i gradonačelnika gospodina Milana Bandića pokrenuta inicijativa da se revitalizira proizvodnja u Imunološkom zavodu, pa je osnovano zajedničko povjerenstvo Vlade i Grada Zagreba. E sada mene zanima da ja do danas ne vidim pomake u odnosu na proizvodnju pa me zanima, vrlo konkretno. Koje ste korake, ne samo kao eventualno član povjerenstva, nego kao ministar gospodarstva, do sada pokrenuli ili mislite pokrenuti i da li će Vlada uopće realizirati dogovor o pokretanju proizvodnje strateški važnih proizvoda Imunološkom zavodu Hrvatske? Hvala vam lijepo.
Izvolite, ministre, odgovor.
Hvala poštovani zastupniče. Pa da, nakon što je Vlada RH i međuresorna suradnja nekoliko ministarstava iza sebe ostavila vrući krumpir koji se nedugo unatrag zvao Agrokor. Nakon što smo izvadili iz žeravice vrući krumpir koji se zvao Petrokemija, nakon što smo dijelom izvadili vrućih krumpira vezanih za hrvatsku brodogradnju, jedan dio prijetnji na rast BDP-a i sveukupna gospodarska kretanja smo anulirali i spriječili. Takvih problema ima ispod tepiha još, no međutim, ova Vlada usudila se sve te probleme staviti na stol i sukcesivnim djelatnostima i međuresornom suradnjom ozbiljno pristupa njihovom rješavanju. Jedan od tih ili takvih problema je Imunološki zavod. Slažem se s vama, da je 31. kolovoza 2017. g. Vlada svojom odlukom stvorila okvir strateškog partnerstva između Grada Zagreba i same Vlade u želji i namjeri da revitalizacijom proizvodnje unutar trgovačkog društva Imunološki zavod pokrene ono što je u 20-tak godina zapostavljano i nije se razvijalo. Kao partner u tom modelu, Grad Zagreb, bio je suglasan odnosno voljan dokapitalizirati taj projekt sa iznosom od 60+50 milijuna kuna i u ovom trenutku sve naše informacije su da i danas Grad Zagreb ima takvu intenciju. U međuvremenu, došlo je do ključnih problema koji su izazvali blokadu računa. Vi jako dobro znate da danas Imunološki zavod nema niti jednog zaposlenog, a paralelno tijelo koje u ovom trenutku osigurava isplatu plaća radnicima, ustanova u ovom trenutku koristi objekte Imunološkog zavoda bez bilo kakve naknade. Što smo mi napravili u proteklih godinu i pol dana. Dakle, nakon Due diligence-a i stavljanja na stol jedne, ja ću se usuditi reći, kvalitetne tehničke i financijske analize, došli smo do određenih problema koje će trebati riješiti. Pa isto tako, blokirani račun dobio metodologiju kojom ćemo ga deblokirati kako bismo stvorili uvjete da Imunološki zavod trgovačko društvo Imunološki zavod nastavi, odnosno revitalizira prvo proizvodnju poluproizvoda, a nakon toga i proizvodnju finalnih derivata, odnosno virusnih i bakterijskih cjepiva kao ključni proizvod koji je Imunološki zavod u jednom trenutku stavljao na tržište. No, međutim, u ovom trenutku Vlada nakon što je imenovala novi nadzorni odbor u trgovačkom društvu Imunološki zavod, nakon što je nadzornom odboru predložila, a nadzorni odbor potvrdio i novog direktora, mi u ovom trenutku u jednoj ugovornom obvezi koja se mora dogoditi između ustanove i samog trgovačkog društva, želimo valorizirati najam tog prostora i predmetnim sredstvima uz jedan sporazum odblokirati račun. Nakon toga prenesti sve one djelatnosti koje ili kojima se u ovom trenutku bavi sama ustanova i to bi trebala biti inicijalna sredstva za pokretanje dijela proizvodnje u jednom sinergijskom efektu i Grada Zagreba i Vlade u namjeri i želji da Imunološki zavod ponovno stavi u operativnu funkciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Očitovanje, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica: Mikrofon, samo malo, ministre, molim vas, isključite.]] Znam da je Vlada se našla pred nizom problema. Počev od Agrokora, itd., itd. Međutim, da ne duljim, Imunološki zavod je itekako važan, strateški važan za RH. Strateški važan. Od krvnih pripravaka pa dalje. Ja znam da cijenite i ocjenjujete važnost problema koje rješavate, svaka čast na tome. Ali bih vas molio, s obzirom na strateško partnerstvo koje je Vladi ponuđeno, na povjerenstvo zajedničko koje je osnovano, molio bih vas, da mi uputite pisani odgovor da vas dalje ne gnjavim sa pitanjima nego da mogu pratiti realizaciju učinjenoga. Hvala vam lijepo.
Idemo na pitanje br. 17. Sada će potpredsjednik Željko Reiner postaviti pitanje Darku Horvatu, ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade. Pitanje postavljam g. Darku Horvatu, ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta iako sam mogao i ministru Mariću, kao ministru financija. Zanima me, ali ipak ću njemu. Zanima me, možete li odgovoriti, molim vas, kako to da usprkos nizu objektivnih pokazatelja koji svi ukazuju na značajan gospodarski oporavak Hrvatske u javnom prostoru stalno se stvara, pa počinje prevladavati dojam da je sve loše, gospodarstvo neuspješno, ljudi sve siromašniji, da vlada sveopća depresija, bezvoljnost, besperspektivnost, a kao glavna pitanja se opet nameću ideološka ili pak priče od prije 75 godina. Istodobno, objektivni podaci ukazuju da je u mandatu ove Vlade i ove većine prosječna plaća porasla za oko 800 kuna, minimalna plaća za skoro 600 kuna neto danas iznosi 3 tisuće kuna neto. Indeksacijom su mirovine porasle za više od 12%, stvoreno je više od 100 tisuća novih radnih mjesta, dakle povećala se zaposlenost, sve je to nešto što građani izravno osjećaju u svojim obiteljskim budžetima ali im se stalno tvrdi da je sve loše pa i oni ponekad u to povjeruju. Pri tome je financijski rejting Hrvatske iz kategorije smeća višestruko povećan na investicijski. Po podacima Državnog zavoda za statistiku BDP u proteklom je kvartalu porastao pa je to već 20-to tromjesečje za redom kako BDP raste itd., itd.. Dakle izvoz roba recimo i usluga porastao je u drugom tromjesečju u odnosu na isto razdoblje prije godinu dana, državu umjesto manjka kojeg je godinama stvarala sada već 2 godine za redom ima višak, unatoč neplaniranim isplatama državnih jamstava od 4,5 milijarde kuna za brodogradilište Uljanik. Objasnite mi molim vas koji je to fenomen. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite ministre odgovor.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Da, to malodušje koje u ovih godinu i pol ili dvije godine traje na prostoru RH je fenomen. Ja se slažem s vama u toj kvalifikaciji činjenice svjestan svega onoga što ste u uvodu samog pitanja i sami naveli, gospodarski rast u prvom tromjesečju od 3,9% koji nitko nije očekivao, gospodarski rast u drugom tromjesečju, kada su negativnog gospodarskog rasta bili svi naši najbitniji izvozni partneri uključivo Italiju, Austriju, Njemačku i sve one, sva ona velika gospodarstva s kojima poduzetnici u RH razmjenjuju robe i usluge pa do činjenice da konačno kumulativno i industrijska proizvodanja rasta, kumulativno i izvoz raste. I ne samo to, već se u samoj strukturi događaju bitne činjenice i promjene, ali biti malodušan i biti ministar gospodarstva mislim da mi a ja ponaosob na to nemamo pravo. Dakle ono što želim poručiti hrvatskoj javnosti i svim saborskim zastupnicima, dakle i ova godina a sljedeća pogotovo kod nas je bitka za bolji standard malog čovjeka u želji i nadi da kroz sve ove preduvjete koje smo napravili u ovoj godini, uz sve one pozitivne pokazatelje koje smo ili koje stalno apostrofiramo, dođemo u situaciju da kroz razno razne administrativne ili administrativna i ne porezna rasterećenja svedemo ili potaknemo dodatni rast minimalne plaće, dodatni rast prosječne plaće i sveukupno opterećenje hrvatskom poduzetniku za svakog radnika kojeg školuje ili kojeg uzima u svoj radni odnos. Kad velite postoji nezadovoljstvo, ja bih volio da pitate 1018 poduzetnika koji su pred neki dan podijelili gotovo 384 milijuna bespovratnih kuna iz EU fondova i time potaknuli investicije od preko 600 milijuna kuna. Da pitate 47 načelnika i gradonačelnika hrvatskih gradova i općina kojima smo sa 380 milijuna kuna bespovratnih pomogli u izgradnji poduzetničke infrastrukture. 71 obrtnika koji je pred neki dan dobio bespovratnu potporu iz državnog proračuna a obećali smo im da ćemo im osigurati još gotovo milijun kuna tako da u tom natječaju svi koji su zadovoljili stroge uvjete dobe mogućnost kupnje ili nabave nove opreme, informatičkog dijela s pomagala koji im služi za rad i aktivnosti. Isto tako moram napomenuti da gotovo 218 novih investitora koji u sklopu Zakona o poticanju ulaganja čekaju rješenje i zajednički dokument Ministarstva gospodarstva i financija kako bi mogli otpočeti svoju investiciju. A ono što me posebno raduje na početku ove godine u funkciju smo stavili i Zakon o državnoj potpori o istraživačko razvojnim projektima i državne potpore od oko 89, odnosno 90 milijuna kuna i u tom segmentu hrvatskim poduzetnicima dati će država. No, za kraj da bismo vidjeli što u stvari znači optimizam pročitati ću vam jednu rečenicu iz Hrvatskog zavoda za statistiku koja veli i kod mene ponaosob gradi optimizam. Dakle u kategoriji strojeva i prijevoznih sredstava [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem se ministre, budete…]] rasli smo i gotovo izvoz potaknuli na stopu veću od 24%.
Hvala vam, hvala. Izvolite kolega Reiner, očitovanje.
Dijelom jesam zadovoljan a dijelom i dalje ostaje u meni dvojba. Ostaje mi dvojba zbog toga što na kraju uz sve te neprijeporno pozitivne podatke, taj osjećaj i raskorak između objektivnog i mjerljivog poboljšanja stanja i po društvu razarajućeg dojma svekolike propasti koji se stvara se uistinu kreira i ne možemo ga na neki način zanemariti. Mi imamo sad situaciju da se recimo po prvi puta u povijesti država zadužila po negativnoj stopi, koja je nedavno na aukciji trezorskih zapisa iznosila -0,05% kamata. Dakle mi zapravo posuđujući novce umjesto da plaćamo značajne kamate kao što se to godinama radilo, zarađujemo, da tako kažem. Međutim, nikoga to izgleda ne dira. Povišice plaće, 11%, sveukupno, značajna povišica, izgleda to nikoga ne dira, to izgleda nevažno. Čini se i to je fenomen koji ja ne mogu shvatiti. Ne mogu shvatiti da ljudi koji su dobili ne znam, neki 200, neki 500, neki 800 kuna veću plaću naprosto im se čini da to nije važno jer naravno, svatko bi htio imati veća primanja, bilo bi idealno kad bismo mogli svakome dati ne znam 2000 veću plaću ili 5000 veću plaću, ali i oni znaju da to nije realno. Međutim, ono što na neki način zapravo začuđuje da kolko god bila ta povišica plaće, kolko god bili ti pozitivni pokazatelji u gospodarstvu, u turizmu, evo [[Upadica: Hvala vam]] maloprije smo o tome čuli, izgleda da to nekako [[Upadica: Hvala]] nikog u javnom prostoru ne dira.
Idemo sada na pitanje br. 18., zastupnica Božica Makar, pitanje postavlja ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS, uvaženi predsjedniče Vlade, poštovani ministri, kolegice i kolege, evo postavit ću pitanje ministrici Divjak kao što smo i čuli. Ministrice, trud i srce koje je vaš tim ostavio na terenu kako bi kurikularna reforma nakon 25.g. konačno ušla u škole stvarno je za svaku pohvalu i informacije koje dobivamo s terena govore da su škole spremne i motivirane za promjene. Sad kad je reforma u školama vrijeme je da se okrenemo i strukovnom obrazovanju koje je stvarno jako, jako bitno. Zanima me kakvi su planovi za regionalne centre kompetentnosti i dualno obrazovanje? Ima li pomaka i kad očekujemo prve rezultate do kojih nam je stvarno stalo? Ta reforma i ti podaci stvarno su bitni, ali prolaze ispod radara javnosti koliko god nam je svima i pričamo koliko su bitni i stalo nam je do njih, al ipak nisu dovoljno prisutni u javnosti, pa možete li nam reći nešto više o tome što svi s nestrpljenjem očekujemo? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane ministrice Blaženke Divjak.
Hvala vam lijepa. Hvala vama gospođo zastupnice na pitanju jer je pitanje o strukovnom obrazovanju izuzetno važno za kompletan obrazovni sustav, ali i za gospodarstvo u RH. Naravno, strukovno obrazovanje je jedan od onih 4 prioriteta koji ističemo kao prioritete i Ministarstva znanosti i obrazovanja, a posebno su eksplicirani u planu rada Vlade, znači kurikularna reforma općega obrazovanja, reforma u strukovnom obrazovanju, izvrsnost u znanosti, relevantno visoko obrazovanje. Naravno, mi smo od početka povezivali ova dva procesa kurikularne reforme općega obrazovanja sa strukovnim obrazovanjem, međutim, moramo ipak razumjeti da postoje bitne razlike i u načinu kako se dolazi do novih kurikuluma, kako se dolazi do ishoda koje učenici trebaju ostvariti i posebno ova direktna povezanost sa tržištem rada i zahtjevima sadašnjeg i budućeg tržišta rada. U tom smislu evo ja ću istaknuti da 70% svih naših učenika srednjoškolaca je u strukovnim školama i strukovnom obrazovanju. Nažalost, dugo godina, dugi niz godina strukovno obrazovanje je bilo po strani, tako da evo meni je posebno drago da je baš ovaj saziv iz Sabora promijenio Zakon o strukovnom obrazovanju kako bi se otvorio prostor i mogućnost financiranja regionalnih centara kompetentnosti, ali i više i veći naglasak na dualno obrazovanje odnosno povezano sa tržištem rada. Što se tiče regionalnih centara kompetentnosti, prošle godine imenovano ih je 25, u prvih 5 prioritetnih područja koje uključuju i elektrotehniku, strojarstvo, informatiku, turizam, ugostiteljstvo, zatim zdravstvo i poljoprivredu, one su, ti centri su diljem cijele RH, tako da smo omogućili i određeni regionalni razvoj i balans koji ja mislim da je važan u ovome području i otvorena su dva fonda za financiranje u ukupnom iznosu oko milijardu i 200 milijuna kuna. Tu surađujemo u dijelu koji se odnosi na turizam s Ministarstvom turizma, a što se tiče ta dva fonda, iz jednog fonda, znači regionalnog razvoja financira se infrastruktura i tu zapravo centri mogu dobiti pozamašna sredstva oko 50-tak milijuna kuna kako bi se unaprijedila infrastruktura, opremile škole, a u ovom drugom iz Europskog socijalnog fonda, znači ono što je važno, to su programi, suradnja, povezanost s drugim školama, jer uz ovih 25 centara kompetentnosti još je povezano 100-tinjak drugih škola koje onda dijele slične programe i koji se na jednom mjestu razvijaju i naravno s poslodavcima. Mi očekujemo znači do kraja ovoga mjeseca prijave, završetak prijava na jedan fond, a krajem listopada na drugi fond, ja sam sigurna da će 80-tak milijuna kuna po centru bitno doprinijeti unapređenju barem ovih 5 centara, 5 prioritetnih područja, a planiramo nešto slično i za slijedeće razdoblje. Što se tiče drugoga pitanja koje se odnosi na dualno obrazovanje, znači to je projekt koji je u eksperimentalnoj fazi i svega je nekoliko zanimanja bilo obuhvaćeno prošle godine, proširili smo ove godine, svi rezultati evaluacije u kojem su sudjelovali i poslodavci, dakle važno je da su sudjelovali, poslodavci pokazuju da projekt dualnog obrazovanja ima svoju budućnost jer direktno povezuje školu, učenika i poslodavca i ono što imamo kao povratnu informaciju od poslodavaca je da je interes još i puno veći od onoga što se u ovom trenutku nudi, tako da evo strukovno obrazovanje je u žiži našega interesa, ja sam sigurna da ćemo uz znači podršku kako u Vladi, tako i svih vas ovdje dati napredak i isporučiti rezultat za naše učenike.
Hvala lijepa. Odgovor poštovane odnosno izražavanje zadovoljstva odnosno nezadovoljstva poštovane zastupnice Makar, izvolite.
Hvala lijepa ministrici, ja sam sigurna s obzirom na nju i njezin tim, njihovu upornost da će sve ono što nam je tu iznijela stvarno saživjeti jer kao što je bila u ovom dijelu kurikularne da u sve škole uđe Škola za život, tako da će i ovo strukovno obrazovanje dići se na jedan viši nivo i da će stvarno naši obrtnici, naši gospodarstvenici dobiti one strukture radnika koje im trebaju a da će naši mladi biti zadovoljni svojim obrazovanjem i naravno, nakon toga plaćama koje će moći ostvarivati u svojim zvanjima, hvala.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje će postaviti poštovani zastupnik Ante Sanader dr. Davoru Božinoviću, potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Pozdravljam premijera, sve ministrice i ministre. Pitanje za potpredsjednika Vlade ministra g. Božinovića. Nekoliko puta ste već najavljivali da se ispunjavaju tehnički uvjeti za ulazak Hrvatske u vrlo važan projekat schengenski prostor pa me interesira kakvo je stanje tu, jesmo li pred ispunjenjem tih tehničkih uvjeta, ima li još kakvih uvjeta koje moramo ispuniti da bi ono što je važno, što svi Hrvati sigurno očekuju sa nestrpljenjem, kad bi mi mogli ući u taj schengenski prostor?
Odgovor poštovanog ministra i potpredsjednika Vlade, izvolite.
Hvala lijepa g. zastupniče. Pa kao što ste rekli, u zadnje 2 g. smo vrlo predano ja bih rekao, vrlo angažirani radili na ispunjavanju uvjeta za ulazak RH u schengenski prostor i kroz to vrijeme smo s jedne strane pojačali sve aktivnosti ovdje u zemlji, prije svega kroz koordinaciju Ministarstva unutarnjih poslova ali i na međunarodnom planu pogotovo kontaktima sa Europskom komisijom koji su realno bili prilično zanemareni. Dakle nalazi stručnih službi Europske komisije su takvi da bili da Hrvatska niti je ispunjavala jednu preporuku vezanu za ulazak u Schengen niti je napravila primjerice bilokoji akcijski plan kojim bi se ispunili uvjeti u ključnih 8 područja ulaska u schengensku zonu a to su područje koje pokriva pravila vezana za vatreno oružje, zaštitu podataka, povrat i ponovni prihvat, policijsku suradnju, zajedničku viznu politiku, schengenski informacijski sustav, pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i upravljanje vanjskim granicama. Kao što znate okolnosti u kojima smo se mi uhvatili tog posla su bile vrlo složene s obzirom na pojačani pritisak ilegalnih migracija jer smo morali cijeli niz preinaka raditi kad je u pitanju sprječavanje odnosno ilegalnih migracija odnosno jačanje tehničke opremljenosti granice i naravno pripreme dovoljnog broja ljudi koji u ovom trenutku pokrivaju odnosno kontroliraju hrvatsku granicu. Dakle mi smo se suočili sa nekih 270 preporuka, od tih 270 preporuka naš tim, naša garnitura je naslijedila 270 preporuka a mogu vam reći da smo ispunili 270 preporuka, drugim riječima, sve te preporuke smo ugradili u akcijske planove, ako se sjećate i prije ljeta smo komunicirali da je 7 tih područja zatvoreno od 8 koje sam upravo nabrojao i mogu vam reći da evo, početkom rujna je potvrđeno da je Hrvatska ispunila sve uvjete i obveze vezane za to 8. područje koje se tiče upravljanja vanjskim granicama EU-a, to praktički znači da je sačinjena komunikacija odnosno izvješće o potpunoj spremnosti ispunjenosti uvjeta od strane RH za koje potvrđuju tehničku spremnosti i ono je sad predmet zasjedanja i usvajanja na jednom od slijedećih sastanaka kolegija povjerenika. Kasnija procedura je naravno, upućuje se prema Europskom vijeću koje onda donosi političku odluku, dakle mi smo govorili od samog početka da ćemo ispuniti tehničke uvjete u vrijeme dok traje saziv ove Europske komisije i to smo ispunili a politička odluka je nešto što će biti na dnevnom redu Europskoga vijeća a mislim da upravo ova tehnička spremnost i još brojni kriteriji po kojima je je Hrvatska kao vanjska granica važna će ići u prilog njihove pozitivne odluke.
Hvala. Poštovani zastupnik Ante Sanader, izvolite.
Hvala na odgovoru, evo i čestitam i vama i cijelom timu ljudi koji su radili na tom zahtjevnom poslu, nadam se da će Hrvatska sad kad ima i veliku ulogu, ovo je prilika i unaprijed čestitati i nadam se da će prihvatiti Parlament i našu potpredsjednicu Europske komisije što je sigurno najznačajniji uspjeh Hrvatske u ovih 30 g. hrvatske države i samo 6 g. koliko smo članica EU-a da smo dobili mjesto potpredsjednika komisije što nije pošlo mnogim državama koje su duže u EU-u što je, treba biti, to je kao jedan viceprvak Europe, nažalost, to nije ni medijski tako popraćeno, ali odbor, vjerujem kad se službeno ozvaniči i izabere, da će to onda bit a da će onda i Hrvatska evo, imajući takvu snažnu ulogu u Europskoj komisiji, dobiti potporu i da ćemo postati članica, posebno nakon ovih rezultata koje imamo i koje radimo ovdje na problemima sa migrantima koji imaju opet svoje probleme, čestitam i zato i evo, nadam se da će policija to dobro odraditi i vaše ministarstvo a onda smo i na zadatku i da usvojimo Zakon o vatrogastvu koji nam je slijedeći, zahvaljujem i na tu potporu i da nakon ove dobre sezone se potvrdilo da ste bili u pravu kad ste dali potporu Hrvatskoj vatrogasnoj zajednici da je nadležno tijelo za vatrogastvo.
Hvala lijepa. Slijedeće pitanje biti poštovanog zastupnika Domagoja Mikulića a usmjereno ka dr. Gordanu Grlić Radmanu, ministru vanjskih i europskih poslova, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedničke Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH, ministrice i ministri, poštovani ministar vanjskih i europskih poslova gospodine Grlić Radman, mi smo svi zajedno svjedoci velikih uspjeha naše diplomacije, vašeg ministarstva, Vlade RH, ali i predsjednika Vlade gospodina Plenkovića osobno na međunarodnom planu, Hrvatska nije velesila, Hrvatska nema 10-tke miliona stanovnika, mi smo jedna mala zemlja, najmlađa članica EU, a bilježimo zaista velike uspjehe. Ovih dana obilježavamo i 70 godina Vijeća Europe, a danas preuzima svoju dužnost i glavna tajnica Vijeća Europe naša Marija Pejčinović Burić, dosadašnja ministrica, vaša prethodnica. Također naša Dubravka Šuica imenovana je potpredsjednicom Europske komisije za demokraciju i demografiju, ne smijemo zaboraviti ni Ivanu Maletić kao članicu Europskog revizorskog suda, kao ni Maju Markovčić Kostelac izvršnu direktoricu Europske agencije za pomorsku sigurnost. Vjerujem da naše sugrađane, ali i mene osobno zanima i možete li dodatno objasniti što ovi zaista veliki uspjesi znače upravo za naše građane, za naše sugrađane odnosno za RH.Hvala.
… [[Govornik nije uključen.]]
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, drage kolegice i kolege ministri ja vas srdačno pozdravljam na početku ove optimističke prve sjednice zakonodavnog tijela, gdje mi ministri ponizni koji smo u izvršnoj vlasti gdje imate pravo nas pitati i gdje govorimo o našim uspjesima i propitkivati, al dozvolite mi isto tako kao ministar vanjskih i europskih poslova koji ima najveću ja bih rekao ovaj najviše tijela u svijetu, a to su diplomatska i konzularna predstavništva, koji uz političko zastupanje isto su servis hrvatskih građana, pozdraviti diljem svijeta izvan domovine, u domovini i u svijetu naše hrvatske građane Hrvate koji nas pozorno prate, rad Hrvatskog sabora i dakako Hrvatsku vladu i oni su jako zainteresirani za rezultate i uspješne rezultate što ste vi gospodine Mikulić rekli. Hvala vam lijepa. Vi ste na neki način zapravo dali neizravno i odgovor, doista dotakao se i uvaženi gospodin zastupnik Sanader da, to jesu uspjesi hrvatske diplomacije, uspjesi Hrvatske vlade, oni nisu slučajni i oni su samo dokaz upravo snažnog vanjsko-političkog položaja RH koja nikada do sada u povijesti nije tako dobro stajala. Mi smo ovdje u RH možda puno kritičniji, ali ja vam mogu reći da sam pretrpan pismima zahvale i čestitaka, a znam da je premijer još više što se tiče izbora ovih naših ovaj kandidatica zapravo je već gospođa glavna tajnica Vijeća Europe već danas upravo je njezin prvi dan, to isto tako nije slučajan odabir, naša Marija Pejčinović Burić, moja prethodnica je već predsjedala odborom ministara Vijeća Europe od svibnja do studenoga 2018. godine, gdje smo se mi vrlo istakli sa određenim problemima i što se tiče Rusije i što se tiče Turske, a kada imate vi u vidu činjenicu da je to jedna od najstarijih političkih zapravo organizacija koja je možda trebala imati još jedan drugi karakter ali ima onaj koji je potreba, a to su znači 3 stupnja, promicanja demokracije, ljudska prava i vladavina prava i da u kompeticiji sa belgijskim ministrom vanjskih poslova mi dobijemo znači tu prednost, Hrvatska se izbori za svoju predstavnicu onda vam o tome ne treba znači puno govoriti jer je to upravo odraz naše kontinuirane politike, našeg snažnog zalaganja, a isto tako jedan dobar test kako je odradila hrvatska diplomacija, jer mi smo lobirali znate, mi nismo samo čekali da netko nam kaže da vi ćete biti, mi smo lobirali za to, a kad lobirate onda morate imati dobre argumente. Svi ovdje vi znate kako je. Kako vrijeme istječe s druge strane isto tako nije slučajno što je gospođa Dubravka Šuica, to je bio isto tako prijedlog našeg premijera u Rumunjskoj, da se upravo ta demografija dakle nužna je demografska revitalizacija 14 zemalja EU upravo gubi to stanovništvo iako ja bih rekao ovdje što se tiče Hrvatske i nije to tako znate neki ovaj, mi više nismo stranci u EU, mi smo građani, ljudi koriste slobodu kretanja. Evo mogu reći da imamo podataka gdje se Hrvati vraćaju u RH [[Upadica: Hvala ministre.]] prema tome to nije tako porazno. Hvala.
Hvala vam. Izvolite kolega Mikulić.
Evo poštovani ministre ja vam se zahvaljujem na vašem odgovoru. Ponekad se našim sugrađanima Europa čini nekako daleko, možda je ne razumiju, možda je se boje, a sigurno je jedan od razloga što je to tako i što nismo možda bili dovoljno zastupljeni u samoj EU, a što se sada i mijenja, evo nabrojali smo 4 imena na zaista velikim i važnim funkcijama i ja vjerujem da će se to u budućnosti odraziti i na cjelokupnu Hrvatsku.
Idemo sada na 21 pitanje, zastupnik Joško Klisović postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, građani RH dužni su poštivati hrvatske zakone, to je njihovo pravo i obveza, tim zakonima su propisna njihova prava i obveze. Dužnosnici RH su obvezni provoditi isto tako hrvatske zakone, državne institucije RH dužne su provoditi hrvatske zakone ako želimo biti uređena država, demokratska država, država u kojoj vrijedi vladavina prava. E sad, Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa pokrenulo je u skladu sa zakonom postupak vas i jednog broja članova vaše Vlade zbog puta na stranački skup u Helsinki. U skladu sa zakonom tražili su da se dostave određeni dokumenti, do dana današnjeg, barem prema medijskim izvješćima vi osobno i članovi vaše Vlade kao institucije u kojima oni rade odbijali su zadovoljiti ovaj zahtjev povjerenstva koji je postavljen u skladu sa zakonom. Time ste evidentno prekršili hrvatske zakone. Moje pitanje je, zašto kršite hrvatske zakone, vi i članovi vaše Vlade odnosno institucije Hrvatske na čijem su oni čelu kojima upravljaju u ime Vlade? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Klisović. Zahvaljujem na ovome pitanju, ali moram odmah direktno kazati da ste izrekli laž u svom pitanju. Vi ste direktno rekli, putovanje premijera na stranački skup. Vi ste zastupniče Klisović moj fah kolega, bili smo skupa u diplomaciji, jako dobro znate budući da ste informirani pa pratite izvješća u medijima, možete doći na website Vlade i vidjeti da sam u Finskoj bio u bilateralnom posjetu finskom kolegi Juhi Sipili koji nema nikakve veze sa Europskom pučkom strankom u službenom bilateralnom sastanku u trenutku kada je Finska dio trija predsjedanja zajedno sa Rumunjskom i Hrvatskom. Ozbiljan sastanak, sat vremena, press konferencija, finski mediji, hrvatski mediji, kilometrima daleko od kongresa Europske pučke stranke. Dakle, veći je problem što vi to ne izgovorite kada postavite ovakvo pitanje, to je ogroman problem, krupan problem jer ste bili u Vladi zamjenik ministra vanjskih poslova. I reći ću još i ovo, to isto povjerenstvo otvara neki postupak zbog toga što je jedan naš kolega i prijatelj imenovan u mandatu moje Vlade na prijedlog ministarstva uz suglasnost predsjednice, uz suglasnost Odbora za vanjske poslove za veleposlanika u UK, a bio je prije 20 i nešto godina čovjek koji se oženio kojem sam ja na vjenčanju bio kum. Vi ste recimo prije par godina, koliko se ja sjećam, vi ste u kumskom srodstvu sa bivšim premijerom Milanovićem, jel točno? U poveznici ste. Bili ste u njegovoj vladi imenovani zamjenikom ministra u toj Vladi, ja se ne sjećam da vas je neki kreativac iz Sabora prijavio tom istom povjerenstvu i u tome našao nešto sporno. Ja ne vidim ništa sporno da ste vi bili zamjenik ministra. To isto povjerenstvo o tome otvara neki postupak. Zašto? Što je tu smisleno? Ajmo malo logike. Kod ovoga postupka, dakle još jednom ću ponoviti, postoje hrvatski zakoni, postoje hrvatske institucije, dapače, postoje neke najvažnije institucije kao Hrvatski sabor, Vlada, predsjednica, postoje nekakva tijela neovisna koja u ovom slučaju bira Sabor da brinu o onome što se zove sprečavanje sukoba interesa. Dakle, ovdje kada predsjednik Vlade i drugi ministri respektirajući to povjerenstvo, kada dobiju upit koji je na prvu možda u nekoj reakciji, prvo ajde informativan, pa se onda detaljno elaborira o čemu se radi, pojasni se toliko da i nekome tko nikada nije imao nikakve veze s međunarodnim aktivnostima bilo koje Vlade, bilo koje institucije morao bi zdravom logikom zaključiti, tu nema ničeg sporno. Onda to isto tijelo otvara neki postupak, e tu onda dolazimo do različitih shvaćanja stajališta i zaštite integriteta institucija. Tu nema nikakvih napada na neovisnih tijela, tu nema nikakvih pritisaka, postoji samo jasan stav. Postoje propisi koji reguliraju ovlasti predsjednika Vlade, postoje neki propisi koji reguliraju ovlasti povjerenstva i mi o tome govorimo. Govorimo o činjenicama, ne lažima, govorimo o faktima, ne konstrukcijama, govorimo o službenim putovanjima, ne o slučajevima i nećemo se od toga pomaknuti. Ovo je po meni amblematičan slučaj da razjasnimo neke stvari zašto neko postoji, za koji smisao i svrhu nadležnosti i to je bit ovoga [[Upadica predsjednika: Zahvaljujem.]] , a vama je to … tekst za neku kritiku. Meni ne, meni ne.
Hvala. Izvolite očitovanje kolega Klisović.
Hvala lijepo. S obzirom da mi niste odgovorili na pitanje postavljeno, ja molim da mi pisano odgovorite na to pitanje. Optužili ste me da lažem, to je teška kvalifikacija, no ja ne lažem. Ono što sam vas upitao, zašto niste odgovorili na zakonski postavljen zahtjev Povjerenstva za sukob interesa i morate postupati u skladu sa zakonom. Ja vas nisam pitao što je bio sadržaj vašeg puta, da li je on opravdan, neopravdan, zakonit, nezakonit to me ne zanima, za to ću čekati pravorijek povjerenstva, dakle samo sam pitao zašto niste ispunili svoju zakonsku obvezu da odgovorite na zakonski postavljen zahtjev Povjerenstva za sukob interesa. Dakle, o tome se radi, o kršenju zakona, ne ulaženju u meritum vašeg puta. Na kraju krajeva korišten je i državni avion. Za sadržaj svega čekam pravorijek povjerenstva. Meni je važno zašto niste ispunili zakonski postavljen zahtjev, dužni ste kao član Vlade i predsjednik Vlade to učiniti. Time se ustvari postavljate iznad zakona, time želite poslati poruku nažalost da zakoni u ovoj zemlji ne vrijede za sve jednako. Time nažalost doprinosite kaosu u ovoj zemlji i jednoj klimi destrukcije, jel ako smo pravna država onda ćemo sve slučajeve gdje se krši Ustav ili zakoni RH brzo rješavati, pa i kada se radi o novinarima koji se uhićuju bez razloga, kada se koriste insignije fašističkih bivših režima koji su protivustavne, kada se treba ispuniti zahtjev Povjerenstva za sukob interesa. To je vaša dužnost predsjedniče Vlade da date svojim primjerom i poštivanjem zakona poruku i drugima u ovoj zemlji da nitko neće … proći ako krši zakone ove zemlje. Zato smo se borili u Domovinskom ratu. Hvala lijepo.
22-go pitanje zastupnik Tomislav Paninić postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče Vlade postavit ću vam pitanje iz domene zdravstva, ispričat ću se resornom ministru, smatram da u ovom slučaju radi se o nadležnosti koju on ne može ispuniti. Protekle godine ste dali izjavu da ukupni dug u zdravstvu se smanjio sa 8 na 7,5 milijardi kuna. Međutim, kada gledamo od ovoga proljeća i ljeta događanja koja su bili, nešto u toj izjavi ne bi odgovaralo. Ako uzmemo u obzir da je od početka godine povećan doprinos za zdravstvo za 1,5%, porasle su trošarine na duhan, a s druge strane imamo podatke gdje raste dospjeli dug u zdravstvu, gdje veledrogerije traže 2,6 milijardi kuna, eksplodirao je dug bolnica, imali smo ovo ljeto blokadu Vinkovačke bolnice, isto tako najave drugih nekih blokada, pa se onda postavlja pitanje što se događa, jel taj dug pada ili on raste? Sami ste izjavili u svibnju ove godine da ćete riješiti pitanje, da će neki odgovor veledrogerije dobiti u roku 7 dana, nakon toga je bila blokada, prošle godine ste rekli da ministri koji neće izvršiti potrebne promjene u svojim resorima, napredak, da ste s njima osobno razgovarali, da će odgovarati za to, povećane su plaće, nešto su povećane iako nisu zadovoljni u zdravstvu sada potpisanim, prvim potpisom Kolektivnog ugovora. A ono što ja postavljam pitanje, čime ćete osigurati sredstva, odakle će doć sredstva za sve ove probleme koje sam nabrojao gdje vidimo da je to evidentno eksplodiralo? I pitat ću vas koji je zakonski rok za plaćanja javnih tijela za koji ste na kraju vi odgovorni kao najviši dužnosnik [[Upadica: Hvala vam]] u RH? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. Zastupniče Panenić, što se tiče zdravstva vi ste, koliko se sjećam, jedan od potpisnika Inicijative za izglasavanje nepovjerenja ministru Kujundžiću. Mi ćemo sutra na Vladi usvojiti naš odgovor u dogovoru sa predsjednikom HS ili predsjedništvom dogovorit ćemo kada će biti rasprava o toj temi koju ste inicirali i kao Most u nekom trenutku, ne vi, više niste u Mostu, ali zastupnici Mosta su otprilike to stavili kao dramatičnu ustavnu krizu oko koje tijekom ljetnih mjeseci je pitanje biti ili ne biti hrvatske države, hrvatskog društva, hrvatskog političkog sustava ili hrvatskog zdravstva, dakle kreiranje neke drame gdje drame nema i drago mi je ne samo da je mudro reagirao Odbor za Ustav ovoga visokog doma, nego ste kasnije čuli što o tome misli i Ustavni sud, dakle to je prvo. Što se tiče zdravstva, dakle mi smo u mandatu naše Vlade, a kolko se ja sjećam rijetke su bile situacije u ranijim Vladama da je došlo do u jednoj proračunskoj godini smanjenja dugova u zdravstvu, smanjenja dugova u zdravstvu. Mislim da je bilo milijardu i 300 milijuna koje smo mi jednim [[Upadica: Milijarda i pol]] milijarda i pol čak jednim rebalansom 2017. alocirali hrvatskome zdravstvu. Što se tiče naših ciljeva, zakona koji su doneseni, objedinjenih javnih nabava, funkcionalnih integracija, ono što je u tom svemu skupa bitno da smo napravili iskorake za učinkovitiji zdravstveni sustav, nema nijedne države, a pogotovo ne tranzicijske države koja nema poteškoća u zdravstvenom sustavu. Mi smo svjesni i činjenice da dio naših liječnika, dio medicinskih sestara traži svoju budućnost možda u nekoj državi, nekom gospodarstvu, gdje su im plaće za njihov rad veće nego što su kod nas, to je činjenica, al zato smo razgovarali sada kada je došlo vrijeme da ističe Granski kolektivni ugovor i da taj Granski kolektivni ugovor bude ispregovaran na način koji je realan, koji je u skladu sa mogućnostima koje smo u ovom trenutku gledajući druge proračunske okvire i obaveze mogli preuzeti kao obvezu i on je potpisan, potpisan je prije nekoliko dana, prije 5 dana točnije u Vladi RH i omogućit će dodatnih, čini mi se 395 ili 6 milijuna kuna za dodatke u sustavu zdravstva. Ta činjenica je izrazito dobra i pozitivna i još jedan vam je pokazatelj toga što Vlada, pa i Ministarstvo zdravstva i cijeli sustav radi na poboljšanju učinkovitosti cijeloga sustava. Mi ćemo raspravu o zdravstvu voditi pretpostavljam nekoliko sati kroz par dana ili kad se već dogovorimo, a tada ćemo moći cjelovito sagledati sve ono što mi smatramo da smo postigli, sve ono što nam ostaje za napraviti. Ali ću spomenuti ipak i to radi nekih kvalifikacija kolega iz pojedinih dijelova RH koji nastoje pa gotovo ostaviti jedan dojam da ova Vlada selektivno skrbi o pojedinim dijelovima RH. Primjer Opće bolnice Pula u Istri, Vlada će donijeti odluku da se dovrši Opća bolnica Pula u Istri i to u dijalogu sa županom istarskim. Mi ćemo sutra biti u Rijeci gdje će se otvarati radovi na izgradnji bolnice Majka i dijete u Rijeci, dakle, HDZ-ova Vlada bez ikakvih ograda odlazi u [[Upadica: Hvala vam]] Primorsko-goransku županiju, u Istarsku, rješavati ključne probleme hrvatskog zdravstva, a takvih argumenata će biti [[Upadica: Hvala predsjedniče na raspravi]] jako puno u ovoj raspravi.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Ne mogu uopće iskazat zadovoljstvo da više ste se trudili biti hladni kao špricer, nego da uđete u problematiku o kojoj sam vas ja pitao. Pitao sam vas koji je zakonski rok za plaćanje javnih tijela, to je maksimalno 60 dana. Znači, prvo što je znači nezakonski je to što podržavate zapravo cijeli taj sustav da tako funkcionira, a spomenut ću ove, s ove strane desne od mene koju toliko napadate, više su uložili u samo zdravstvo pokušavajući se sanirati nego što ste vi tijekom svog mandata. Ono što mene najviše boli, kad dođemo do toga da je blokirana jedna Vinkovačka bolnica, pa nije to blokirana samo uprava te bolnice, blokirani su i svi oni koji su u nizu, koji se nastavljaju, koji pružaju svoje usluge, koji opskrbljuju robama, određenim proizvodima koji svi pate radi toga, bilo to jedan dan, dva dana ali kad jednom unesete nervozu onda je opravdano pitanje što će biti sa našim zdravstvenim sustavom. Ako ne vjerujemo u zdravstvo a u ovom trenutku našega ministra propituje ga predsjednica, propituje ga struka, propituju pacijenti i propituje ga evo i opozicija ovdje. Ja ne vidim što ima tu sporno ako svi se udružimo, jedino vi smatrate da je sve u zdravstvu u redu i da će se to riješiti na način da samo nemojmo talasati, stavimo sve pod tepih. I ono što imate zapravo sreću u ovome što sam se danas naslušao, ugledu unutar EU što zdravstvo nije predmet pravne stečevine EU. Jer koliko sam informiran, znači veledrogerije su rekle poslale smo Europskoj komisiji obavijest o onim dugovanjima ali naravno pošto to nije pravna stečevina a nema od toga štete, jer tamo biste trebali braniti kako to da naše zdravstvo je prezaduženo, da ne znam bolnice u Vinkovcima 1000 dana je u dugu, da jedna veteranska bolnica u Vukovaru je preko godinu dana, da imamo druge bolnice koje pate.
Hvala vam. Idemo na 23. pitanje zastupnik Tulio Demetlika pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Krajem kolovoza održan je sastanak u Vladi na temu dovršetka projekta izgradnje opće bolnice Pula na kojem su uz vaš i vaše suradnike prisustvovali istarski župan Fabrizio Radin i predstavnici pulske bolnice. Tada ste dali obećanje da će Vlada pronaći načina osiguranja dodatnih 150 milijuna kuna za dovršetak bolnice a koji su potrebni zbog poskupljenja cijene građenja kao i nabave suvremenije opreme. Dogovoreno je i kako će se taj dodatni dio financirati po dosadašnjem modelu odnosno u omjeru 75% država, 25% Istarska županija. Stoga vas pitam, kada će Vlada donijeti odluku o davanju državnog jamstva koje je potrebno za dovršetak izgradnje opće bolnice Pula da bi građani Istre konačno dobili modernu i suvremeno opremljenu zdravstvenu ustanovu. A kada govorimo o zdravlju građana u Istarskoj županiji, kao i u Primorsko-goranskoj županiji neizostavno pitanje je zbrinjavanja otpada koji itekako utječe na zdravlje ljudi a i okoliš. Iako cjeloviti sustav gospodarenja otpadom recikliranja i tržišta otpada zbog kašnjenja s provedbom državnih planova još nije uspostavljen na razini države a mi smo tu obvezu ispoštovali te su izgradnjom županijskih centara gospodarenja otpadom Kaštijun i Marišćina, sanacijom nekadašnjih odlagališta provedene smjernice RH. Zanima me kada će država odraditi svoj dio posla kako bi sustav gospodarenja otpadom postao funkcionalna cjelina i kako bi se počeli osjećati benefiti novog načina gospodarenja otpadom.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Demetlika na ovome pitanju. Kao što sam i rekao maloprije dakle imali smo jako dobar sastanak sa županom Radinom i sa ravnateljicom opće bolnice u Puli, riječ je o dr. Hrstić, vrlo sadržajan, ministar je bio na sastanku. Znate i sami da je ukupan iznos troškova 800 milijuna kuna, da je Vlada preuzela na sebe 75%, ... [[Govornik se ne razumije.]] 600 milijuna kuna u proceduri Vlade i u konzultaciji između Ministarstva zdravstva i Ministarstva financija je odluka koja će doći na Vladu, koja će osigurati dodatna sredstva zbog onih povećanih troškova o kojima smo i govorili. Dakle bez ikakve dileme, bez ikakve rezerve taj će se proces realizirati. Pula, Istra, ogroman broj naših sugrađana koji gravitira prema Puli kao središtu zdravstvene skrbi u tom dijelu Hrvatske će imati modernu bolnicu između ostaloga na jednom mjestu. Dakle evo dok razgovaram s vama vidim prezentaciju o kojoj smo tada razgovarali. Dakle što se nas tiče sve što smo kazali a to je ministar rekao, ministar Kujundžić na sjednici Vlade u Puli prije malo više od godinu dana, sve ćemo mi te projekte realizirati a posebno bolnicu. Prema tome s te strane je stvar riješena. Što se tiče Centra za gospodarenje otpadom Kaštijun i tu treba kazati da je riječ o ulaganjima od 21 milijun eura, od toga iz fonda ide 16,4 milijuna eura. Za Istarsku županiju, za reciklažna dvorišta izdvojili smo 23,5 milijuna kuna, za sanaciju odlagališta neopasnog otpada 45,9 milijuna kuna. Spremnike za odvojeno prikupljanje 30 milijuna kuna. To su sve sredstva koja idu za Istarsku županiju. A moram reći budući da, ne vi osobno, tu se ograđujem ali neki kolege iz vaše stranke stalno aludiraju na neku diskriminaciju Istre, na diskriminaciju Istre od strane ove Vlade. Ja to moram javno reći pogotovo za naše sugrađane i birače u Istri, to jednostavno nije točno, to jednostavno ne stoji. Samo u Puli vrijednost dijela Istarskoga ipsilona između Pazina i tunela Učke je projekt vrijedan 1,2 milijarde kuna i taj projekt ide. Projekt koji znači gotovo sve za unapređenje gospodarstva i turizma u Istri. I vi to jako dobro znate. Što se tiče državne imovine, ja mislim da je Istarska županija jedna od onih koji su dobili najviše darovane državne imovine u našem mandatu od svih drugih županija. Financira se studentski dom u Puli, poboljšavaju se materijalni uvjeti u dječjim vrtićima koje je ovdje netko spominjao u jednom sasvim neprimjerenom kontekstu. Financira se čak 21 vrtić u Istri. Unapređenje usluga ranog i predškolskog odgoja, projekti vrijedni 3,7 milijuna kuna, niz drugih aktivnosti u turizmu, investicije ACI Marina koja je napravljena u Rovinju, prema tome, u poljoprivredi da ne govorim, regionalnom razvoju, ovo nabrajam stoga da svi skupa razumijemo da je naša politika prema Istarskoj županiji, prema Istri, ne da je nediskriminirajuća, nego u odnosu na neke druge, u nekim temama netko će mi reći da je pozitivno diskriminirajuća. A na kraju ću samo reći da smo isplatili 4,5 milijarde kuna jamstava ranijih vlada za Uljanik. Ovo drugo uopće neću spominjati sve što smo učinili za brodogradnju, dakle, to govorim stoga da otklonim iz javnosti bilo kakvu aluziju i dojam da ovdje netko nešto radi, ne daj Bože, kontra Istre. To nikad ne bi napravio [[Upadica: Hvala.]] Nikada, niti je to istina. Hvala vam.
Izvolite, odgovor.
Evo, prije svega, zahvaljujem na odgovoru i ja ću izraziti zadovoljstvo vašim odgovorom što se tiče nastavka gradnje i dovršetka Opće bolnice u Puli i vjerujem da u ono što ste rekli, da će to uskoro biti odluka na Vladi i da će biti odobreno to jamstvo. Međutim, što se tiče odgovora koji se odnosi na sustav gospodarenja otpadom, vi ste mi odgovorili da ukoliko se uložilo u kompletan sustav, pogotovo u Istri, međutim danas se susrećemo sa problemima kao i na Kaštjunu i tako i na Marišćini i zato za riješiti te probleme koji mogu ugroziti zdravlje naših građana, a isto tako i okoliš, pozvao bih vas da vas i nadležno ministarstvo, da jednostavno ne prebacujemo lopticu državno-lokalno, lokalno-državno, tako da i izbjegnemo ovu sumnju oko diskriminacije jer jedino zajedničkim snagama mislim da možemo riješiti problem koji upravo trenutno tišti naše građane, kako u Istri, tako u Primorsko-goranskoj županiji. I to govorim iz razloga da se ne bi doveli u situaciju da zdravlje naših građana bude ugroženo te je još jedna stvar koja je bitna, da ne bi plaćali penale, odnosno kako ste ih vi nazvali u uredbi, poticajne naknade zbog neispunjavanja preuzetih obveza prema EU. Ja ću se dotaknuti ovog dijela koji ste spomenuli vezano za donacije države, ja bih rekao da ste ipak vratili ono što je nekad nepravedno oduzeto, ali na kraju, na primjeru pulske bolnice, možemo vidjeti kako se zajedničkom suradnjom mogu realizirati projekti od iznimne važnosti za naše građane, stoga se nadam da će se model [[Upadica: Hvala.]] odgovornosti u pronalaženju zajedničkog rješavanja primijeniti [[Upadica: Hvala vam.]] i na Uljanik jer to Uljanikovci od nas očekuju i zaslužuju. Hvala.
Kolega Demetlika, hvala vam lijepa. Prije prelaska na 24. pitanje dozvolite mi da pozdravim članice i članove Izaslanstva njemačkog parlamenta Bundestaga koji su u posjeti Hrvatskom saboru. Dobrodošli. … [[Pljesak.]] Sada je na redu zastupnik Damir Mateljan koji pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče HS-a, predsjedniče Vlade RH. Moje je pitanje usmjereno kao u onom okviru kojeg ste i sami spomenuli da će biti na njega najveća fokusiranost danas u zastupničkim pitanjima, a to je okvir korupcije i nepotizma i ne postavljam to pitanje samo isključivo iz tog razloga jer je to legitimno već prije svega, jer sam duboko uvjeren da je to dužnost svih zastupnika bez obzira bili oni oporbeni ili bili oni vladajući. Naša je dužnost da ukazujemo na svu destrukciju koju korupcija i nepotizam unose u naše društvo. Dakle, moje je pitanje naizgled jednostavno, a to je, odgovorite nam g. predsjedniče Vlade, koji su to razlozi zbog kojih je sada već debelo bivši ministar Goran Marić, ministar državne imovine bio prinuđen dati ostavku. Hvala.
Odgovor, izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Mateljan. Vidim da ste se svi dogovorili, dakle, okvirčić koji ste dobili na klubu ili ne znam gdje, da stalno nabacujete nekakvu korupcijsku ili drugu fleku koju želite staviti na ovu Vladu, ovu stranku, ja to razumijem. To je vaša politika, to je legitimno, to je nešto što vi želite napraviti u kontekstu jedne ili druge ili treće izborne kampanje i ja to razumijem. Međutim, vi to možete probati, ali to kao što sam vam govorio, prigodom rekonstrukcije Vlade, kada su neki vaši kolege tako sustavno pratili po odborima da je to izazvalo opće oduševljenje zastupnika i promatrača, bilo je zaista jedan jedinstven slučaj. Ono što vam želim reći da sam o toj temi, koju ste vi i tada nastojali dizati, sve pojasnio, objasnio, svakome tko je htio shvatiti što tada radimo rekonstrukcijom, to što je vas pogodili da smo mi nakon tog poteza narasli u anketama, da je potpora Vladi ili pak fokus na ono što je bitno i pozitivno, a što vi, meni se čini ipak ne želite nikako priznati, a to je da je u mandatima Vlade koju ste vi ovdje podržavali dok ste bili na vlasti, bilo dosta teško reći što je to pozitivno. Dakle, ja danas mogu reći da zahvaljujući našim naporima, opća ekonomska slika u Hrvatskoj je puno bolja nego što je bila prije. Rekao sam i u pogledu plaća i pogledu mirovina, prosječne plaće u Hrvatskoj, prosječne plaće u Gradu Zagrebu, minimalne plaća, kada je riječ o apsorpciji EU fondova, kada je riječ o stanju javnih financija, kada je riječ o tome da nema prekomjernog proračunskog manjka, nema prekomjernih makroekonomskih neravnoteža. Za razliku od vas, imamo dvije kreditne agencije za kreditni rejting koji su se u Hrvatsku vratile u investicijski. Ja razumijem da vama to nije lako gledati jer ste bili vlada koja ne samo da je zamrzavala plaću, koja se dodatno zaduživala, pa vi ste zadužili Hrvatsku toliko da će još niz vlada morati se vraćati na vremena prije vas. A nama rastu plaće, manji su porezi, manja su administrativna rasterećenja, veća je zaposlenost, mi danas imamo 6,8% nezaposlenosti, mi imamo 66% zaposlenosti. Obećali smo 2016. 68%, bit će očito da smo blizu toga, rekli da ćemo povećati mirovine za 5%, one su narasle praktički nakon ovih zadnjih porasta skoro za 12%. Samo osnovica plaće sa ovim mjesecom kad se isplati rujan, bit će na 11,5%. Vi možete sve to pokušati sakriti, minimizirat, pokušati ne vidjet i vraćat se na teme za koje mislite da će vama donijeti određenu političku korist, ja vas tu razumijem, ja mogu recimo čak vama osobno čestitat, vi ste iz Kamanja, premda je tamo bilo svojevremeno okupljanje jednog djela SDP-a koje nije baš bio sretan sa ovim vladajućim SDP-om, koliko se ja sjećam, ne znam kako sad dišete po toj temi, ali vi ste uspješno, vi dobro povlačite europske fondove, vama očito ne smeta ovakva pozicija Hrvatske koja je uvažena politički u EU-u, operativno povlači više sredstava i ravnomjerno i regionalno razvija Hrvatsku. Vi ste tu success story, ja vas poštujem i inače dok smo bili zastupnici ovdje, manje-više smo istih godina koliko se sjećam i mislim da ste sjajni u tome ali pokušajmo se fokusirati na ovo što je dobro, ja ću odslušati ovaj vaš okvir po još jedanput, to je u redu, mi smo donijeli svoje odluke i fokusiramo se na ono što je nama bitno, kao i vi na svoje.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite.
Hvala lijepa. G. predsjedniče Vlade, jednako tako razumijem vašu potrebu i znam da je to legitimno da vi naglašavate uspjehe svoje Vlade, sasvim legitimno i sasvim na mjestu. E sad zamislite koliki bi bili ti uspjesi da zaista ne postoji ta razina korupcije koja postoji stoga niste mi odgovorili na konkretno pitanje pa ću ja vrlo rado odgovoriti, dakle koji si to razlozi zbog čega je g. Marić, bivši ministar državne imovine napustio tu Vladu odnosno zbog čega je bio prisiljen dati ostavku i morat ću čitati jer tog ima podosta. Kuća u Živogošći, gdje je udvostručio površinu da bi njezina vrijednost ostala ista, u toj istoj kući koju je iznajmljivao i skrivao je prihode od tog iznajmljivanja. Tu nekretninu kupio je od tvrtke koja je temeljem DORH-a zapravo sudjelovala u aferi Fimi medija. Nadalje, g. Marić ima vrlo dobre odnose sa franjevcima koji nisu katkad samo duhovni nego i poslovni i ti su mu odnosi omogućili da svog sina uvede u stan vrijede 2,5 milijuna kuna, da zatim u dogovoru sa tim istim franjevcima dozvoli odnosno osigura obnovu djela samostana Majke Božje Lurdske u Zagrebu kako bi stvorio studentski dom a franjevci će zauzvrat tvrtki njegove supruge prodati stan u Zvonimirovoj ulici a da ne govorimo o onim banalnim stvarima a to je da je zaposlio svog šogora i svoga brata u Hrvatskim željeznicama. Ako to nije primjer jednog rođačkog, ortačkog kapitalizma, ako to nije primjer dužnosnika koji je duboko umočen u nepotizam i u korupciju, onda ne znam što je. I velim, koliki bi naši uspjesi svih zajedno bili puno veći kada bi i vi kao predsjednik Vlade utjecali na to da te korupcije ima što manje. Hvala lijepo.
Sada je na redu poštovana kolegica Sabina Glasovac koja pitanje postavlja isto taku predsjedniku Vlade, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani g. Plenkoviću, optužili ste na neki način opoziciju da svojim pitanjima na aktualnom satu ali i istupima u javnosti, zapravo stvara, želi stvoriti dojam da ova Vlada potiče sukob interesa, nepotizam, korupciju i nasilje. S gnušanjem jednako tako odbacujete upozorenje Europske komisije koja hrvatsku borbu sa korupcijom ne ocjenjuje baš najbolje. Izjavili ste nedavno „Možete nas ne voljeti, možete nas mrziti ali nikada i nikom neću dopustiti da meni, Vladi, HDZ-u na bilokoji način lijepi etikete i epitete koji imaju veze sa korupcijom.“ Ja evo. nit vas mrzim, nit vas posebno volim ali pitam vas slijedeće pitanje, zbog čega ste smijenili ministricu Gabrijelu Žalac?
Odgovor, izvolite predsjedniče Vlade.
Znate šta je meni drago cijenjena zastupnice Glasovac? Drago mi je da smo jučer kad smo razgovarali na klubu, ja sam točno kazao koji će biti okvir danas a nisam imao neki hint sa vaše strane o tome i vi se toga držite onako kao da ste slušali što sam rekao da će se događati, to je ok i dobro ste se podijelili i držite temu u eteru. Ja to razumijem, to je vama politički i u interesu. Ja ću vam samo još, mogu sad vas citirati kako ste vi citirali mene, možete pokušati, možete nastojat u tome ali neće uspjet. Prvo, mi smo napravili rekonstrukciju Vlade jer smo mi to htjeli na način kako smo mi to htjeli i smatrali u tom trenutku potrebnim. To što vama nije drago da je nama odmah skočio rejting nakon tog poteza, ja isto to razumijem. Ja to razumijem, to je osnovni razlog što vi hoćete vratiti sad tu temu da mi ponovno sad kad Sabor krene sve skupa o tome pričamo, da to bude nešto što je sada dramatično, jako i važno. Ali ono što je bit ovoga kad vi kažete borba protiv korupcije. Dakle, imate Vladu, vladajuću stranku, stranku, režim, vrh, kako vi to zovete ili vaši kandidati di vi automatski imputirate valjda nekom vlastitom logikom da je možda neka vaša ranija logika slična našoj. U našoj politici, institucije poput policije, institucije poput Državnog odvjetništva, sudovi su neovisni. Neovisni, pa i Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa, nema nikakve veze s nama, oni rade svoj posao, mi radimo svoj posao. I recite mi kad tražite nekakav dokaz borbe protiv korupcije, ima li tu netko da je nečim zaštićen? Da smo ga stavili pod nekakvo zvono, da se nikome nešto ne može eventualno propitati, ispitat, provjerit? Nemamo. Nema i to objektivno, saborski zastupnici, bivši članovi Vlade, aktualne, ne neke davne bivše, aktualne. Evo to vam je dokaz, to vam je baš ako hoćete gledat logično, dokaz da nema nedodirljivih, da se sve treba provjeriti, da sve treba vidjeti ali onda na kraju, moramo vidjeti šta će od toga biti. Hoćemo li ostati u varijanti da će sve optužbe koje vi izgovarate prema nama ostati u eteru kao štosevi možda vaši, su to možda štosevi, niste vi možda to tako mislili ali su štosevi, bio je oportun trenutak za par štoseva, reći ćemo nekoliko neistina koje ćemo kasnije proglasiti štosevima. Što će se na kraju pokazati da je istina ili ne, ne možete utvrditi vi, ne mogu utvrdit ja, postoje tijela koja će to utvrđivat, ali ću vam ja svaki puta u političkoj utakmici kazati da ne želim i neću i neću si uopće dozvoliti situaciju da mi lijepite etikete ili HDZ-u koje ne stoje. Vi možete to stalno ponavljat, ljudi će na kraju vidjet vašu stečevinu kad ste imali priliku vladati i našu stečevinu. Na kraju ću pogledat u kojem je vrijeme hrvatskim građanima, hrvatskom narodu, smjeru hrvatskoga društva bilo bolje. Evo primjerice, moram se sad vratiti na političku dimenziju Konvencije o sprječavanju nasilja u obitelji i nasilja nad ženama. Dakle, vi ste ovdje bili oduševljeni, podržavali ste itd., a niste nikad dali ni jedan logičan argument zašto vi temu koju politički prisvajate da je recimo to tako lijevo liberalna tema niste realizirali u vašem mandatu, imali ste komotnu većinu, gdje je keč, gdje je keč, gdje je ta čvrstina, politička principijelnost iza koje vi stojite nego ste morali dočekati da to napravi HDZ. Objasnite mi to, ja nisam nikad čuo nikog od vas, ni jednu suvislu rečenicu u čemu je problem, nije dovoljno aplauz kad to netko drugi napravi napravit [[Upadica: Hvala vam.]] što vi niste to napravili [[Upadica: Hvala.]] di vam je snaga?
Hvala vam. Izvolite očitovanje kolegice Glasovac.
Pitala sam vas vrlo jednostavno pitanje, zbog čega ste smijenili ministricu Gabrijelu Žalac i koja biste vi faca zapravo i autoritet ispali da ste ovdje javnosti i zastupnicima rekli, nulta tolerancija na korupciju u mojoj Vladi, vjerujem da ti ljudi nisu krivi, ali i sama naznaka, sumnja u korupciju je nedopustiva u mojoj Vladi. Da ste rekli smijenio sam ju zbog toga što je vozila bez važeće dozvole i pregazila djevojčicu, smijenio sam ju zbog toga što je ubrzo nakon toga otkriven luksuzni Mercedes u njezinom dvorištu za koji je tvrdila da su unajmili njeni roditelji iako se ispostavilo da je vozio njezin suprug. Nakon toga luksuzni Mercedes je nestao iz dvorišta, ali gledajte nakon toga jednako tako i tvrtka od koje je unajmljen Mercedes dobila je poslove financirane direktno iz ministarstva kojemu je ministrica bila na čelu. Da ste rekli da smijenio sam je i zbog toga što javnost sumnja da je dodijelila posao vrijedan 12 milijuna kuna tvrtki koja ima samo 1 zaposlenog i zbog sumnje da je pod sumnjivim okolnostima i netransparentno pokušala dodijeliti sredstva iz fondova EU po principu najbrži prst zbog čega je i poništen cijeli natječaj. Da ste sve to rekli da vjerujete u njezinu nevinost, ali i da ne želite ni tračak sumnje u korumpiranost odnosno nekorumpiranost ove Vlade onda bi to bio pravi Andrej Plenković koji netolerira korupciju u svojim redovima, a vi ne samo da tolerirate nego ne stvaramo mi okvir, vi stvarate okvir, a vaši ministri koje ste smijenili Tolušić, Marić, Dalić, Žalac jako dobro su vezli taj goblen korupcije, nažalost gospodine Plenkoviću od vas sam puno više očekivali, ništa niste drugačiji od svojih prethodnika, mijenjaju se predsjednici HDZ-a, predsjednici HDZ-ove vlade, međutim korupcija ostaje, što bi rekao Balašević, princip je isti, [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] sve ostalo su nijanse.
Idemo sada na 26 pitanje, zastupnik Žarko Tušek postavlja pitanje Tomislavu Čoriću, ministru zaštite okoliša i energetike.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje kao što rekli upućujem ministru Tomislavu Ćoriću. Poštovani ministre ovo proljeće donijeli smo paket vodnih zakona, isti je stupio na snagu, ključni zakon na neki način iz tog paketa je zapravo Zakon o vodnim uslugama temeljem kojega broj vodnih isporučitelja, isporučitelja vodnih usluga sa broj 190 koji je bio do tada prisutan mijenjamo na brojku negdje oko otprilike 40 vodnih isporučitelja u kontekstu dotrajalosti mreže i velikih gubitaka vode u mreži na neki način i ljudske potkapacitiranosti dijela tih vodnih isporučitelja, kadrovske, logističke …/nerazumljivo/… takve mjere i takav zakon sasvim je logičan, a također u kontekstu smjernica EU da bi se do 2023. godine gubici vode u sustavu trebali smanjiti na 15 do 20% i da bi više od 60% kućanstava trebalo biti zaokruženo u sustave odvodnje. U tom kontekstu takav zakon uistinu jest bio potreban bio je na neki način reformskog karaktera i više-manje smo se oko toga svi usuglasili. U ovom trenutku ključno pitanje jest u kojoj fazi je ta reforma, koja su očekivanja u vremenu koje je pred nama i jedno onako dodatno pitanje u cijeloj toj polemici, postoje određeni otpori kod dijela društava koja su pripajana u sustave jedinstvenih vodnih isporučitelja u kontekstu vrijednosti njihove imovine, vode koliko oni isporučuju, a u kontekstu u kojoj mjeri zaista zastupaju vlasničke udjele novoosnovanih društava, pa me zanima da li u procesu vremena koje je pred nama možemo nešto napraviti kako bi se ti mehanizmi na neki način izjednačili i kako bi taj sustav bio možda još, ako to tako mogu reći ravnopravniji i direktnije posložen? Hvala lijepa.
Izvolite ministre Ćoriću.
Hvala vam lijepa zastupniče Tušek na vašem pitanju. Dakle, ne bih rekao da je ta reforma, da bi se mogla nazvati odnosno da bi se ti zakoni mogli nazvati reformskima, ja bih ustvrdio da je riječ o jednoj od dubljih reformskih procesa što se tiče realnog gospodarstva RH u posljednjih 10-tak godina. Dakle, trenutno stanje, stanje kojem smo pristupili kao problematičnom i koje želimo mijenjati pretpostavlja preko 190 isporučitelja u ovom trenutku u RH, pretpostavlja preko 200 lokalnih vodovoda koji nisu u sustavu javne vodoopskrbe i koji nemaju kvalitetnu odnosno adekvatnu kontrolu kvalitete vode, pretpostavlja činjenicu da na periferijama sustava, dakle govorimo o malim vodovodima odnosno poslužiteljima imamo krajnju nerazvijenost i deficit kako ljudi, tako i financijskih sredstava i upravo zbog toga imamo situaciju koja već dugo traje, a to je situacija u kojoj RH jako velik broj ljudi nema omogućenu priključenost na sustav javne odvodnje, oko 50% naših građana, dok je određen broj ljudi, jutros smo na početku nešto na tu temu rekli njih oko 6% nema niti mogućnost priključenja na sustav javne vodoopskrbe. Izmjena triju zakona, Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, Zakona o vodnim uslugama i Zakona o vodama, kao paketa zakona dovela nas je u situaciju da ovo stanje odnosno stanje koje smo zatekli možemo promijeniti na bolje i mi smo u tome smjeru i krenuli. Dakle, ideja je da krajem ovog zahvata u RH imamo oko 40% uslužnih područja i u ovom trenutku u fazi smo izrade Uredbe o uslužnim područjima, nju radi jedno od relativno široko tijelo u kojemu uz predstavnike Hrvatskih voda odnosno Vijeća za vodne usluge i Ministarstva imamo i predstavnike Udruge općine, Udruge gradova i Udruge županija RH, ali i predstavnike akademske zajednice. Dakle, što želimo postići? Smanjenje broja poslužitelja, određivanje poslužitelja odnosno određivanje tih područja temeljem dogovora na terenu, ali i jasnih principa koje smo promovirali u zakonu, mi želimo kreirati 40-tak područja na kojima će se i nakon investicija, što je vrlo važno, u aglomeracije koje u ovom trenutku prema odobrenim sredstvima nose preko 18 milijardi kuna, dakle i nakon tih investicija prema kojima će cijena vode na tim područjima biti priuštiva, priuštiva znači ispod razine od 3% neto raspoloživog dohotka kućanstva, dakle to je naš cilj, želimo ta uslužna, nova uslužna područja jaka, kako administrativno ljudima, dakle i financijski i želimo da u konačnici ona kao takva funkcioniraju na jedan bolji način, nego što je sustav funkcionirao do ove reforme. Kako i na koji način ćemo pristupiti njihovom kreiranju odnosno odabiru onih koji će nositi aktivnosti u tim poslužiteljima, to će se dogoditi pripajanjem, to pripajanje trebalo bi se dogoditi u roku 6. mjeseci od donošenja uredbe, dakle uredbu namjeravamo donijeti u slijedećih mjesec dana otprilike i onda predstoji rok od 6. mjeseci za pripajanje onih manjih onom najvećem, taj najveći bit će definiran temeljem količine vode koju isporučuje odnosno prihoda koji ima, a oni manji će mu se pripojiti i kreirati i zapravo postati njegove podružnice, to je ideja. S druge strane, 3. mjeseca nakon ove faze o kojoj govorim, preostaje za ishođenje licence tog novog poslužitelja. Proces je vrlo dobro definiran i ja sam siguran da po dovršetku ovog reformskog [[Upadica: Hvala]] procesa ulazimo u jedno puno bolje razdoblje.
Hvala. Kolega Tušek izvolite.
Da, mogu se složiti sa vama i uistinu trebalo je političke odlučnosti i odvažnosti i hrabrosti krenuti u donošenje takvog zakona, uistinu pripajanjem manjih vodnih isporučitelja sustavima većih, to je mreža od 40, koliko ste i sami rekli da će ih otprilike biti jer više-manje mi koji dolazimo sa lokali ili smo uistinu imulirani u procese u lokalnoj zajednici znamo da to baš i nije bilo tolko jednostavno, a bilo je na neki način neophodno u smislu logističke održivosti tih sustava, menadžerske održivosti, financijske kapacitiranosti prema fondovima, prema onome što je potrebno u vremenu koje je pred nama ako želimo i transparentno i jasno reći o krajnosti i prema nekakvoj zdravstvenoj ispravnosti cijelog sustava vode i odvodnje koji je neophodan i koji do sada nije bio na zavidnoj razini. Hvala vam lijepo.
Idemo sada na 27. pitanje, poštovani kolega Josip Križanić, postavlja ga ministrici poljoprivrede Mariji Vučković, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS, g. predsjedniče Vlade sa ministrima, kolegice i kolege, poštovana ministrice Vučković, tema je afrička svinjska kuga, vrlo opasna zarazna bolest koja se širi prema RH, nije opasna srećom za ljude, ali čini velike materijalne štete, nema liječenja, suzbija se po zakonu eutanazijom. Bolest je s područja Afrike došla na naše granice, poznato je da je već došla do Bugarske, Rumunjske, Mađarske i ovo najzadnje u Republici Srbiji, sigurno je, nije pitanje kad će doći nego je pitanje, nije pitanje da li će doći, nego je sigurno da će doći i kod nas jer ju prenose divlje svinje, prenosi se otpadcima od hrane i najveći problem su kamioni odnosno prevozna sredstva. Znam da su ovlaštene veterinarske organizacije odradile kategorizaciju svih svinjogojskih domaćinstava vezanu uz bio sigurnost i edukaciju stočara. Mene zanima kakve ste podatke dobili vezano uz te kategorizacije, kakva je procjena rizika, kakva je sada bio sigurnost i šta ministarstvo poduzima, da li smo spremni u slučaju pojave zarazne bolesti reagirati odmah i promptno? Hvala.
Odgovor, izvolite ministrice.
Hvala lijepa. Poštovani g. zastupniče Križanić, dakle afrička svinjska kuga, kako ste i sami rekli, je vrlo gospodarski vrlo opasna, kontagiozna bolest uzrokovana DNA virusom sa ovojnicom koja može dovesti do 100%-tnog mortaliteta svinja u RH i bilo gdje drugdje. Bolest se širi EU posljednjih godina, naročito 2014.g., te je sa danas ona raširena u više od 10 zemalja EU i u Aziji i na samim je granicama RH. Ta činjenica, kao i činjenica da smo turistička zemlja i da imamo veliku gustoću divljih svinja, čini naravno naše područje vrlo rizičnim. Ministarstvo poljoprivrede RH je krajem prošle godine donijelo dvije nove naredbe koje su vezane za afričku svinjsku kugu, to je Naredba o provođenju mjera sprječavanja i ranog otkrivanja virusa afričke svinjske kuge objavljene u Narodnim novinama 111/2018, to je nareda o pojačanom odstrelu divljih svinja objavljene u Narodnim novinama 115/2018. Početkom 2019.g. donesena je i treća naredba iz ovog područja koja postavlja dodatne zahtjeve za svinjogojce koji svoje svinje drže na otvorenom. Stručno tijelo koje je osnovalo Ministarstvo poljoprivrede se redovito sastaje te donosi i usvaja i nadzire provođenje niza preventivnih mjera za afričku svinjsku kugu. Budući da ste spomenuli kategorizaciju koja po ovim naredbama također provodi na posljednjih mjeseci mogu reći da nismo zadovoljni rezultatima provođenja naredbe, rezultatima kategorizacije te se spremamo na nove mjere koje će uskoro biti objavljene a te mjere se odnose na zabranu prometovanja i premještanja svih onih svinja, svih onih svinjogojaca koji ne provode mjere biosigurnosti. Osim ovih mjera Ministarstvo poljoprivrede RH koje je već provelo jaku edukativnu kampanju te dobro surađuje, koordinira i provodi pojačani nadzor zajedno sa Državnim inspektoratom, ovlaštenim veterinarskim organizacijama uz pomoć Hrvatskog veterinarskog instituta, Hrvatske veterinarske komore, lovoovlaštenika i šumoposjednika Ministastvo poljoprivrede će uvesti nagradu za sve one koji dostave određene informacije o uginulim divljim svinjama. Visine te naknade će biti 100 kuna, također i za odstrjel ženskih grla divljih svinja, visina te naknade će biti 100 eura. Pored spomenutih naredbi i aktivnosti Ministarstvo poljoprivrede je pripremilo program za afričku svinjsku kugu kojeg je podnijelo Europskoj komisiji na usvajanje te smo mi danas jedina zemlja u kojoj nije otkrivena afrička svinjska kuga a kojoj je Europska komisija odobrila program i sufinancirati će naše mjere. Danas, inače imamo 17 programa koje sufinancira Europska komisija u sektoru veterinarstva i sigurnosti hrane i to je najveći broj koji je bio do sada. Dakle vrlo je važno sačuvati što dulje status zemlje slobodni od afričke svinjske kuge, Hrvatska se još uvijek oporavlja od posljedica bolesti klasične svinjske kuge u razdoblju između 2006. i 2008. godine nakon više godina i velikih napora upravo smo pred dobivanjem statusa za cjelokupno područje slobodne zemlje od statusa klasične svinjske kuge tako da svi zajedno činimo sve što možemo i mislim da nismo napravili niti jedan propust u dosadašnjim aktivnostima. Hvala.
Hvala. Očitovanje kolega Križanić, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru. Dobro je što je napravljena snimka stanja na terenu i što znamo s čime raspolažemo i s čime jesmo, s čime nismo zadovoljni. Dobro je što su poduzete mjere prema lovcima i o ovom odstrelu pojačanom odstrelu divljih svinja. Dakle apeliramo, moramo na svaki način zaštiti velike sustav, jer u velikim sustavima imamo čak preko 90% svih, ... [[Govornik se ne razumije.]] populacije svinja, ako dođe do bolesti u velikim sustavima, doći će do kolapsa hrvatskog svinjogojstva, to garantiram. Naravno da moramo voditi računa zaštitimo i male jer su mali, mali svinjogojci čine čak preko 90% domaćinstava koji drže ukupni broj svinja. I ukoliko se svinjska kuga pojavi, afrička svinjska kuga pojavi bilo kod malih ili velikih doći će do zastoja prometa i u tom slučaju će opet doći do kolapsa što bi bilo jako loše. I na kraju još jednom zahvaljujem na svim mjerama koje ste poduzeli unaprijed, što činimo, neovisno o tome što još nismo, što nismo proglašeni, što nemamo afričku svinjsku kugu na našem terenu da se čim duže zadrži status taj i da je čim duže, virus ne uđe u RH. I naravno da moramo biti spremni svakog momenta da reagiramo ukoliko do toga dođe.
28. pitanje postaviti će potpredsjednik Sabora Siniša Hajdaš Dončić, predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, gospodine Plenkoviću, 15. srpnja, vaš potpredsjednik Vlade g. Tolušić podnio je ostavku, dakle u dijelu medijskog prostora špekuliralo se sa različitim razlozima te ostavke, dakle spominjao se nesrazmjer u imovini, u prihodima, pa onda ne upisivanje imovine u dužnosničku karticu, imovinsku karticu, pa zatim se spominjalo, koliko se ja sjećam trgovinski ili carinski rat, dobro nije podsjećao kao carinski rat sa mangulicama iz 906.te ali opet je bio neki carinski rat. Pa nakon toga spominjao se i nesrazmjer da tako kažem u smanjivanju stopa PDV-a i smanjivanju cijene hrane. Dakle bilo je 10-ak razloga koji su se navodili. Dakle od ovih tzv. kako vi volite reći koruptivnih do čisto operativnih. Pa mene zanima zapravo pošto službenog objašnjenja nije bilo zašto je gospodin Tolušić podnio ostavku ili zašto ste ga vi smijenili. Hvala vam lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Hajdaš Dončić na ovom pitanju. Okvirčić se nastavlja, sve je kako ste se dogovorili, bez promjena u partituri. Dakle još jednom ću ponoviti dakle i nulta tolerancija na korupciju i na iluzije i na rasterečenje svega onoga dobroga što radimo kao Vlada dogodilo se sa rekonstrukcijom Vlade. Točka. Znači ne moramo, ako vi niste trčali zamnom ima tko je trčao tada. To smo objasnili kada smo imali izvanrednu sjednicu Sabora i pojasnili razloge rekonstrukcije i činjenicu da se fokusiramo na ono što je program Vlade, ono što je bitno, što je opća odgovornost ove Vlade, ove države na način kako ju mi vodimo, da postignuća našeg mandata budu skromno ću reći malo čvršća, bolja, korisnija za buduće generacije nego vaša. Vi ste bili u Vladi u kojoj ste vi gospodine Hajdaš-Dončić pridonijeli tome da ste u 4 godine zadužili Hrvatsku za recimo 18 Peljeških mostova, 18 Peljeških mostova je iznos novaca zbog kojeg ste vi zadužili nove generacije. Sve autoceste koliko ih god imamo koje smo izgradili plus još 2 Pelješka mosta. Ja mislim da ljudi to ne znaju. Ne znaju da je vaš ... [[Govornik se ne razumije.]] 17,5 tisuća kuna po svakom građaninu. To je vaš ... [[Govornik se ne razumije.]] I onda se vi ne možete čuditi da niste dobili ponovno povjerenje birača, jer ljudi su to negdje primijetili. A mi kada pogledamo već sada evo tri godine su prošle od izbora, uskoro će biti trogodišnjica mandata Vlade, mi smo smanjili taj dug, mi nemamo deficit, mi smo napravili iskorake o kojima ste vi mogli samo sanjati, a pri tom rasterećujemo i gospodarstvo i građane. Ja znam da vama to nije drago čuti, možda nije ni nekima koji bi htjeli da vi budete ponovno na vlasti pa da opet imate šansu hvalit se sa postignućima poput onih između 2012. i 2015., ja sam uvjeren da vjerojatno ima i takvih. Ali na kraju se moraju vidjeti ti efekti. Evo i potpredsjednik Sabora akademik Reiner je govorio o tome, o brojevima i o nekakvom ozračju. A sada vi sa vašim okvirčićima hoćete amplificirati taj element ozračja da baš ništa ne valja. Pa nisam baš uvjeren da je to točno, nisam uvjeren. Ne, daleko od toga da možemo reći da su svi problemi riješeni, ali sa svim problemima se bavimo, a ovo na način na koji se bavimo rješava te probleme i čini ukupne trendove boljim. To je bi, mislim zbog toga u krajnjoj liniji se i vi i većina nas ovdje bavi politikom da damo neki doprinos općem dobru i to radimo s uvjerenjem da radimo nešto dobro za društvo, za narod, za Hrvatsku, za državu, za sve naše sugrađane bili oni ljubitelji pozicije ili opozicije. To je bit. A vi ste recimo jedan od ovih koji se bavi instrumentaliziranjem Povjerenstva za sukob interesa, vi prijavljujete. Vi imate vremena, želje, ambicije, imate neki crv koji je u vama da prijavljujete nekoga. Ja nemam, nemam, a vi ga imate. To je isto važno za reći kako neovisno tijelo da radi malo za vas, prijavi. Taj sport je dobio jednu novu dimenziju u mandatu ove oporbe.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepo, cijenjeni predsjedniče Sabora. Gospodine Plenkoviću, heteroseksualac sam pa nemam nekih ovih pobuda da trčim za vama niti neću nikada trčati za vama. Ha, sory to tako ide. Sada ćemo malo na ovaj stručni dio ako mogu. Dakle, gledajte što se tiče zaduživanja, znate vi da ste recimo ako ćemo biti iskreni da ste vi zadužili, tak ja mogu isto pričati, državu za 4,5 milijarde kuna od kada ste porastao vam je javni dug od kada ste premijer, dakle ajmo biti iskreni i razgovarati o dva pojma, nešto je BDP koji raste i onda udio duga koji pada što je točno. Dakle, morate također biti svjesni da je to stvar i određenog makroekonomskog okruženja, a isto tako nešto što se zove čisti računi koje smo vam ostavili. A sada ću se prebaciti na svoje pitanje, dakle postavio sam sasvim drugo pitanje od vašeg odgovora, ali to od vas i očekujem da mi odgovarate pet, a ne drugo ili treće. Dakle ja ipak mislim da ste pogriješili kod izbora ministra, dakle ne samo jednog nego svi ovi koji su dali ostavku ili ste ih vi smijenili. Zašto? Jer niste bili dovoljno fokusirani, a niste bili dovoljno fokusirani, a niste bili dovoljno fokusirani jer ne poznajte HDZ, dakle to vam je dokaz da zapravo ste jedno strano tijelo. A onda kao građanin RH ne znam šta mi je gore, da li ovo što su ti ljudi bili ministri ili vi kao strano tijelo u HDZ-u što kadrovirate. Hvala vam lijepo.
29. pitanje je poštovani kolega Stjepan Čuraj koji pitanje postavlja ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora. Poštovana ministrice, danas smo čuli jedan dio, samo jedan mali dio vašega ukupnoga rada i mislim da nakon svih napora i onoga postignutoga, bez obzira što to možda nekima odgovaralo ili ne i što smo to baš odnosno vi i mi, svi zajedno uspjeli napraviti, kada govorimo o svim osiguranim sredstvima i za razvoj i reforme, prije svega i za nabavku opreme i za modernizaciju i oko milijardu kuna za strukovnu, milijardu kuna za opremanje koje se ulaže u znanost. Zanima me kada govorimo i o znanosti u onoj najvišoj instanci, a mi moramo znati da sve to što radimo ima jedan jedini cilj, a to je uskladiti obrazovanje sa tržištem rada. To je osnovni cilj, proizvoditi ljude koji znaju, koji mogu, koji sutra će dodati onu vrijednost dodanu vrijednost na tržištu rada. Tu neizostavno moraju biti uključeni sva sveučilišta odnosno sva tijela visokog obrazovanja. Sukladno tome, što se tiče financiranja, programski ugovori koji se upravo odnose na financiranje visokog obrazovanja i znanosti koji su u ovom mandatu napravljeni da se uređuju u odnosu na konkretne rezultate, prema informacijama su do sada potpisali mislim sva veleučilišta, svi instituti i dva sveučilišta. Što je sa preostala dva? Jer mislim kao što sam rekao da je izuzetno bitno da njih ne izostavimo iz ove priče jel ona je sve dio jedne te iste priče, jednog te istog cilja, a to je dobiti mlade ljude, spremne na ulazak u tržište rada i da budu tu konkurentni, a da ne budu samo kućica u Zavodu za zapošljavanje. Zahvaljujem.
Izvolite ministrice, odgovor.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Hvala vam gospodine uvaženi zastupniče na pitanju vezano uz programske ugovore. Programski ugovori su mehanizam koji se koristi u svim razvijenim državama, sustavima u kojima je znanost i visoko obrazovanje postavljeno tako da je pokretač razvoja u gospodarstvu, u društvu, a naravno i svim onim znanstvenim iskoracima koji su važni da se to ostvari. U tom kontekstu to je važno i zbog toga što s jedne strane osigurava prepoznavanje strateških ciljeva, strateških ciljeva koji su na razini države, na razini Vlade, a s druge strane osigurava visokim učilištima i sveučilištima, veleučilištima i znanstvenim institutima stabilno financiranje. Na tragu toga je bila i odluka Vlade iz rujna prošle godine koja je eksplicirala tri cilja koja se stavljaju pred visoka učilišta i osigurala i stabilno i to je bitno istaknuti povećano financiranje. To je oko 20% više sredstava u kategoriji programskih ugovora i svemu onome što obuhvaćaju programski ugovori s obzirom na prethodno razdoblje. 20% je puno, znači to je na razini države između, razini godine, između 430 i 460 milijuna kuna. Što se tiče samih ciljeva koji su istaknuti, ja ću ih ponoviti zato jer mislim da su važni i da je važno da razumijemo taj cijeli kontekst. Znači jedno je relevantnost, to je ono o čemu ste vi govorili, znači relevantnost visokog obrazovanja s obzirom na potrebe tržišta rada, ali i buduće predmnijevanje budućih potreba tržišta rada, ali i razvoj društva općenito što znači da osim STEM spektra studijskih programa i istraživanja govorimo jednako tako o društveno humanističkim znanostima i uključivanju i umjetničkog stvaralaštva. Drugo je, znači se odnosi na izvrsnost, izvrsnost u znanosti koja mora biti i međunarodno usporediva i relevantna, jedino na taj način uspjet ćemo ostvariti ono o čemu govorimo, a to je i industrija koja se temelji na inovacijama i naravno, vrijeme 4. industrijske revoluciju, to je i te kako važno da dobijemo industriju s tom dodanom vrijednosti. I 3. cilj, to je znanost i visoko obrazovanje kao pokretač društvenih i gospodarskih promjena. Kao pokretač, ne kao netko tko slijedi nego kao pokreće i u tom smislu je relevantno pitanje kako i na koji način sveučilišta vide ovakav način ugovaranja s obzirom da je on uobičajen i jedini instrument koji koriste razvijene države u tome smislu. U tom okviru se, naravno, osiguravanja i subvencije za sve redovite studente koji potpadaju pod odluku koju je Vlada donijela. Dakle, to su redoviti studenti koji upisuju 1. godinu i naravno svi oni koji su ostvarili više od 55 ECTS-a u višim godinama. U pravu ste, svi su znanstveni instituti potpisali ugovore. Sva su veleučilišta potpisala ugovore od 8 javnih sveučilišta, 2 su potpisala ugovore, 5 ih je završilo proces pregovaranja, ali još uvijek nisu dakle pristupili potpisivanju i jedno sveučilište nije uopće pristupilo procesu pregovaranja. Naravno, kada govorimo sveučilište, moramo respektirati njihovu poziciju koja je Ustavom zajamčena u smislu autonomije koja podrazumijeva, prije svega autonomiju znanstvenog istraživanja, umjetničkog stvaralaštva, ali svaka autonomija podrazumijeva i odgovornosti i u tom smislu, ja sam sigurna da ćemo u dogledno vrijeme dobiti pozitivne odgovore sa sveučilišta koja još uvijek nisu potpisala programske ugovore, a nisu eksplicirala koji su tome razlozi jer bez njihovog angažmana teško da ćemo uspjeti u vrijeme [[Upadica: Hvala.]] koje zahtijeva znanosti i istraživanje.
Očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem puno na odgovoru. Dakle, mislim da apsolutno još u ovih ostalih 6 sveučilišta, nadam se da hoće i da će pristupiti i potpisivanju i uključiti se na taj način u bolju budućnost naše djece, naših ljudi i svega onoga što obrazovni sustav, a kao vrhuška tog obrazovnog sustava moraju biti obrazovanje i znanost jer tu moramo tražiti konkurentnost, tu moramo tražiti našu nišu, da li je to kroz razne industrije, ali tu je ono gdje možemo i di ja osobno, vidim budućnost ove zemlje. Puno se toga napravilo, što god netko rekao, manje dobro, više dobro, ne može se osporiti činjenica da u zadnjih 2 godine se napravilo nešto što smo svi govorili da treba raditi, što smo svi govorili da treba. Naravno, mogu razumjeti političke zamjerke, koje mogu biti u jednu ruku i onako, neke motivirane i osobnim nekim frustracijama, ali to je sve politička arena. Ono što ostaje iza je ono što se gleda i ono što je bitno. Bitno je su milijarde u obrazovanje, u strukovne škole, bitne su, govorimo samo o EU sredstvima, milijarde u opremanje znanstvenih centara, stotine milijuna upravo za reforme, sve iz vanjskih centara, dakle to kad razložimo na naše sve učenike, milijun i pol kuna za svaku školu, to ispada preko 10 tisuća kuna po svakom sudioniku obrazovnog sustava u Hrvatskoj, ako sam ja uspio to dobro iznuditi. Svakom. To je ono što je naš posao i to je ono što je nepobitno. Zato, nadam se da će i ovaj dio što se tiče visokog obrazovanja i znanosti krenuti jer mi zbilja znamo svi kad govorimo da proizvodimo ljude za burzu rada, ne znam koliko ekonomista, koliko pravnika, iako ja jesam i jedno i drugo, treba nama zbilja ono što tržište traži. Zahvaljujem.
Idemo sada na 30. pitanje, zastupnik Josip Borić postavlja ga Olegu Butkoviću, ministru mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče HS-a. Predsjedniče hrvatske Vlade. Ministrice i ministri. Ja ću svoje pitanje postaviti ministru mora, prometa i infrastrukture, g. Butkoviću. Naime, ova Vlada u protekle 3 godine napravila je zaista veliki iskorak u ravnomjernom, u politici ravnomjernog razvoja RH na svim područjima. Donesli smo ovdje u HS-u Zakon o brdsko-planinskim područjima, Zakon o otocima, Zakon o potpomognutim područjima, donesena je i nova indeksacija. Grad Vukovar i dalje ima jedan poseban status i, naravno, valja spomenuti da je u tijeku jedan jedinstveni projekt, projekt Slavonija, Baranja i Srijem koji treba generirati gotovo 19 milijardi kuna ulaganja u ta područja u smislu izgradnje komunalne infrastrukture, društvene infrastrukture, ali svakako i gospodarstva. Ono što mene interesira su hrvatski otoci, g. ministre jer bez obzira na jal i ljubomoru naših kolega iz oporbe, na hrvatskim otocima još uvijek traje dobra, rekordna turistička sezona i trajat će, zasigurno još najmanje 20-tak, 30-tak dana u velikom obimu jer ti otoci su i nakon 2 desetljeća organiziranog ulaganja od strane države, sve bolje i bolje doprinose i samom razvoju RH, ... [[Govornik se ne razumije.]] ali RH, i jednostavno su postali sposobni i vraćati ono što je u njih uloženo. Stoga vam postavljam pitanja, ministre, u programu Vlade RH do 2020. kao jedan od strateških ciljeva zapisano je da ćemo kroz politiku ravnomjernog razvoja RH i politiku povezivanja razvijati i hrvatske otoke. Pa vas pitam, što ste vi kao ministar učinili sa vašim ministarstvom, da bi se ostvario takav cilj i što će nam se dogoditi ili što će se događati u budućnosti po tom pitanju.
Hvala, izvolite ministre.
Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. G. zastupniče, vezano na vaše pitanje, da, mi smo u mandatu ove Vlade zaista učinili jako puno što se tiče hrvatskih otoka, neću spominjati i činjenicu da godišnje izdvajamo preko 300 milijuna kuna za održavanje obalnog linijskog prometa i činjenice da je i prošle godine Agencija za obalni i linijski prijevoz uspješno provela i natječaje ali ono na što ću se koncentrirati je da smo negdje krajem 2017. g. po prvi puta otvorili mogućnost financiranja lučke infrastrukture na otocima i u priobalju koja su isključivo u funkciji otočnog povezivanja. U tom smislu je 2017. g. otvoren javni poziv ukupne vrijednosti 200 milijuna kuna i potpisali smo tada 7 projekata u svim obalnim hrvatskim županijama i na otocima i u priobalju i naravno, zahvaljujući Ministarstvu regionalnog razvoja, mi smo ove godine otvorili dodatnih 500 milijuna kuna, znači ukupno negdje oko 710 milijuna kuna namijenjeno je sredstva upravo za gradnju lučke infrastrukture i ja kao što je rekao predsjednik Vlade, to je renesansa na hrvatskoj obali jer je činjenica da se u posljednjih 20, 30 i više godina nije ulagalo kao što se to ulaže sada u lučku infrastrukturu. Na tom drugom pozivu potpisano je dodatnih 5 luka, znači mi smo sada negdje potpisali 12 luka, do kraja godine nas očekuje još 10-ak luka tako da vjerujem da ćemo vrlo brzo i potpisati tih 700 milijuna kuna a ono što vrijedi reći je da su to projekti koji se financiraju sa 85% bespovratnih sredstava a 15% osigurava državni proračun odnosno Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture. Evo, to je, mislim da je to veliki doprinos, nastavljamo sa potpisivanjem i evo, izražavam zadovoljstvo što smo uspjeli u realizaciji tih velikih projekata na hrvatskim otocima, hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Uvaženi ministre, zadovoljan sam sa vašim odgovorom i samo želim reći da evo očekujemo vrlo brzo i raspravu o Zakonu o javno-linijskom obalnom prijevozu koji je bio vani na e-savjetovanju i naravno, onaj drugi zakon nas isto interesira, Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama i vjerujemo da ćemo zajednički, znači i Vlada ali i Sabor zaista ostvariti ove postavljene ciljeve kada govorimo o pomorskom povezivanju otoka s kopnom i međusobno, hvala lijepo.
Sada je na redu zastupnik Gordan Maras koji će pitanje postaviti predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, samo prije toga kolega Maras, ja nemam poslovničke mogućnosti ukloniti ovo što ste stavili ali pozivam vas vis a vis uobičajene i dosadašnje prakse u Saboru da se to ne radi zato što se isto tako i druge onda vjerojatno političke opcije staviti vašu karikaturu npr. ili nešto slično i ja bih to smatrao lošim. Dakle, ova vrsta sada političkog djelovanja nije propisana Poslovnikom, dakle ne mogu vam zabraniti da to činite niti hoću ali isto tako to će otvoriti onda mogućnosti da se ovdje svaki od 151 zastupnika na ovaj način obraća drugima, optužuje ih, vrijeđa, ponižava itd. Tako da je moj apel da to maknite a ako nećete onda ćemo morati vidjeti kako ćemo dalje.
Ustav RH meni dozvoljava iskazivanje mojeg mišljenja u sabornici RH. Znači vi meni nemate šta apelirati, ja sam ovdje biran da iskazujem svoj stav [[Upadica predsjednik: Kolega Maras, prvo nisam vam dao riječ.]] da iskazujem svoj stav [[Upadica predsjednik: Molim vas, prestanite govoriti.]] a moj stav je ovo ovdje [[Upadica predsjednik: Prestanite govoriti.]] ovaj okvir [[Upadica predsjednik: Prestanite govoriti.]] Znači, dosta je pljačke hrvatskih građana [[Upadica predsjednik: Kolega Maras, prestanite govoriti jer vam nisam dao riječ.]] i dosta je ponašanja HDZ-a na način ... [[Govornik se ne čuje.]]
Nisam vam dao riječ, to je prva stvar, ja sam vam govorio o nečemu što će vaše ponašanje izazvati ovdje u Saboru, mislim da to nije dobro jer već ste jednom bili žrtva vlastitog ponašanja, ja ne bih htio da sad se dogodi ponovo da imamo slične situacije. Dakle, kolega Maras, sad ću vam dati vaše 2 minute da postavite pitanje predsjedniku Vlade, apeliram na vas, a ako ne, onda ćemo vidjeti kako će se drugi zastupnici ponašati, evo izvolite.
Hvala vam lijepa. Prvo da vam kažem da se ja HDZ-a ne plašim i da ću ja raditi ono šta mislim i za šta su ome građani ovdje birali u Hrvatski sabor a oni su me birali da govorim o korupciji koju HDZ provodi u RH i da kažem ovoj Vladi i ministrima da je dosta korupcije i pljačkanja hrvatskih građana, za to su me birali hrvatski građani. Ustav RH hvala bogu, Hrvatska je parlamentarna demokracija i zastupnici imaju pravo u Hrvatskom saboru iskazati svoj stav, nemate pravo na ovaj način se ponašati i privatizirati stranačku funkciju koju obnašate. Morao sam 40 sekundi potrošiti na vas, to mije žao a sada ću postaviti pitanje premijeru Plenkoviću. Ovo je premijeru Plenkoviću, okvir koji ste vi postavili, koji ste vi postavili djelovanjem godinama, Vladama HDZ-a od 90-ih, Sanaderove Vlade, a vi ste sada šlag na tortu. Nažalost, ja to kažem, nažalost, HDZ je u Hrvatskoj postao sinonim korupcije, sve afere koje se vežu za javnu vlasti ove pogotovo posljednje su vezane uz HDZ, pa danas imate situaciju gdje vaš zastupnik koji vas podržava ima dokaz koji je prihvatio Vrhovni sud tajnu snimku nuđenja mita novinaru, to je vaša većina, to su vaši zastupnici, to je koruptivno ponašanje. Zbog čega bi mi ovdje u Hrvatskom saboru o tome šutjeli? I problem je premijeru Plenkoviću kada vi to tolerirate, kada vi vučete direktno benefit od tih koruptivnih ponašanja onda i vi postanete korumpirani. I vi ste u ovom trenutku najveći problem korupcije u RH jer živite na Bandiću i živite na tim ljudima koji su korumpirani. Recite mi zašto ste zaštitili Kuščevića i zbog čega je on na kraju morao biti smijenjen? Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor, predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa zastupniče Maras na vašem pitanju. kao što smo i rekli, više okvira, repetitio est mater studiorum, očito za SDP-ov klub danas. No dobro, to je vaša politička agenda, ja ju razumijem, čujemo je. Mene jedino cijelo vrijeme kopkaju, baš razmišljam sada, ako ste vi bili toliko sjajni kao ministar, vi ili vaš kolega Hajdaš Dončić i ta vaša Vlada između 2012. i 2015., kako to da ljudi to nisu vidjeli? Ja ne znam kako je to moguće. Meni isto nikako nije jasno kako vi ponovno niste većinski uvjerili hrvatski narod i hrvatske birače da ste vi tako bili briljantni i da je sve bilo fantastično i perfektno, da nije bilo nikakvoga problema, da je sve bilo ružičasto u vašem mandatu i da ste baš vi ti nakon onakve stečevine o kojoj sam maloprije govorio u odgovoru kolegi Hajdašu Dončiću, zaslužujete biti ti koji će tražiti ponovno povjerenje birača, a netko drugi. Zašto recimo netko u RH kad promatra vaš aki i naš aki, ne kaže pa meni se čini da dok ova Vlada je na vlasti raste plaća, raste mirovina, prosječno. U Gradu Zagrebu, mislio sam skoro da ćete zaboraviti na gradonačelnika, al ipak to niste propustili kazati, raste mirovina, raste mirovina, raste mirovina, puno više nego što smo rekli, raste zaposlenost, smanjuje se nezaposlenost na rekordnih 6,8%. Ja znam da vi o tome nećete govoriti jer vam nije u interesu, vi ćete stalno ponavljati ovaj okvirčić koji ste se dogovorili da ga držite u eteru, u medijskom prostoru i da sad svi steknemo dojam da je to što vi govorite eventualno točno. A ja sam vam to kazao i na onoj utrci po saborskim dvoranama da ni vi, ni netko drugi neće zalijepiti ovoj Vladi, meni, stranci, nešto što nije i dapače, ponavljam vam, ponavljam ovo što sam rekao g-đi. Glasovac, slušajte me, dakle sve što smo dokazali sada da nema nedodirljivih, nemate se vi čega plašit, zašto bi vas netko zastrašivao, vi ste narodni zastupnik, imate svoju adžendu, imate loš aki kao ministar, imate Vladu koja je zadužila RH za generacije, povećali ste dug, mi ga smanjujemo, mi ćemo bit ponosni nakon ovog prvog mandata da kažemo gledajte dok smo mi bili odgovorni Andrej … [[Govornik se ne razumije]] mi smo išli na bolje, moći ćemo lijepo stati iza toga. Ponosni na to što smo ispunili program da rješavamo sve moguće probleme koji su nam došli na stol, a nikakve veze s njima nismo imali. Čvrsto, odvažno i da pri tom imamo neki utjecaj i na one koji su nam prijatelji, partneri, koji su važni za RH. Ja vidim da vama nije lako, vi se niste izabrali u Gradsku skupštinu, niste se izabrali u Europski parlament, nije lako svaki dan imati dvije tri press konferencije, treba puno energije za to, puno fokusa i fiksacija, al to je okej, to je vaše pravo. Mi ćemo nastavit svoj posao odgovorno, ozbiljno, upravo onako kako ga radimo sve ovo vrijeme sa konkretnim postignućima, sa vrlo jednim jasnim ciljem, da ljudi vide tko je, što, kada i u kojem vremenu napravio i kad je bilo bolje, to je bit. Vi ćete pjevati svoju pjesmicu, a mi ćemo govoriti o onome što radimo jer smo za to i išli po [[Upadica: Hvala vam]] povjerenju birača. Hvala vam.
Izvolite, očitovanje.
Hvala vam lijepa. Vi ćete i pjevate svoju pjesmicu i ljudima je dosta te pjesmice, ljudi znaju kako žive, ljudi znaju koliko im je iz familije ljudi otišlo i obitelji otišlo iz RH, ljudi vidi vaše ministre koje ste po smjenjivali zbog korupcijskih afera, a vi pjevajte kolko hoćete, al nitko tu pjesmu ne sluša. Ovo što vi pjevate g. Plenkoviću, tu pjesmu su svi slušali i zgadila im se. Nažalost, tako sada zvuči ovo šta vi govorite o lijepom životu u RH. Ja vas molim da imate poštovanja i prema građanima RH i ne pozivate se više uopće na njih, ovu Vladu nisu birali građani RH, 20 skoro zastupnika u vašoj većini nisu izabrani da bi podržali vas za premijera, pa i to je korupcija, i to je koruptivno ponašanje kada se prevari svoje birače to je korupcija i zato ste vi šampion korupcije g. Plenkoviću. Ovo su male bebe Kuščević, Marić, Tolušić, vi ste šampion korupcije. I sa te strane molim vas nemojte se više pozivati na građane RH i još jednu stvar ću vam reć, nisam ja krajem 6. mjeseca rekao da je Kuščević čist i da sam prošao sve dokumente sa njim koje mi je pokazao odnosno koji su doveli do ove afere vezane uz njegov odlazak. Vi ste rekli da je Kuščević čist, zaštitili ste ga i nakon pritiska javnosti čovjek je morao dati ostavku, to ste vi napravili i vi ste ga zaštitili i zato vam kažem, svi ti postupci na kraju vode do vas i građani RH morat će na kraju vas promijeniti kako bi RH konačno mogla prodisati. Hvala vam lijepo.
Idemo na 32. pitanje zastupnica Ermina Lekaj Prljaskaj i postavlja ga Blaženki Divjak, ministrici znanosti i obrazovanja, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade, ministri i ministrice, moje pitanje upućujem ministrici obrazovanja. Poštovana g-đo. ministrice moje današnje pitanje odnosni se na problematiku odnosa kurikularne reforme i uspješne socijalizacije učenika s poteškoćama u razvoju. Navedenom reformom predviđena su uporaba tehnologije u osnovnoškolskom sustavu, ali pri tome ostaju potpuno nejasno na kakav će način učenici s poteškoćama u razvoju, konkretnije slijepi i slabovidni učenici moći koristiti ova pomagala? Čak i do sada je unatoč svim proklamativnim nastojanjima za integraciju učenika s poteškoćama u razvoju njihove škole i šire u društvenoj zajednici, njihovo pohađanje nastave informatike je bilo samo formalne prirode jer pribavljanje takvih pomagala i takve opreme nije se uspjelo pribavljati. Pa zanima me prilikom rješavanja ove problematike da li ste uzeli u obzir cjelovita komparativno-pravna rješenja iz skandinavskih država, naročito iz Finske i Danske jer kao što znamo oni su prepoznatljivi po najmodernijim i najprogresivnijim obrazovnim sustavom i zanima me da li ste, da li je bila uključena i pučka pravobraniteljica za djecu? Hvala vam.
Izvolite ministrice.
Hvala vam lijepa poštovana gospođo zastupnice na pitanju, ono je vrlo relevantno, važno je zato jer je kod jednakih prilika za sve kada govorimo o toj temi, naravno naglasak i na učenicima, posebno na učenicima s teškoćama. Ono što možemo odmah iščitati iz novih kurikuluma da su oni takvi, da su fleksibilni, znači da omogućavaju postizanje zadanih ishoda učenja različitim putevima. Znači da se to konstruktivno poravnanje prema ishodima učenja napravi sukladno potrebama, sposobnostima onih koji u, koji svi moraju ući u taj sustav, a tu uključujemo naravno i učenike s teškoćama. Što se tiče znači samih preporuka kako to napraviti, posebni uputnik je i u metodičkim priručnicima za nastavnike, kao i metodičkim preporukama gdje nastavnici jedni drugima zapravo pomažu u tome poslu, kako napraviti te prilagodbe uz stručnjake naravno koji su u tome sudjelovali. Posebno ističem da prema novom Zakonu o udžbenicima, a onda i pratećem pravilniku mi po prvi puta imamo jasne standarde za tzv. digitalni odnosno elektronički dio. Primjerice, ako u udžbeniku postoji, znači digitalnom udžbenikom slika, fotografija da mora postojati kraj toga opis, zapis koji onda možemo i čitati preko ekrana pomoću čitača kako bismo i onima koji znači koji ne vide ili su slabovidni mogli u tome pomoći. Jednako tako kod audio zapisa znači ili video isječaka mora postojati titl ili transkript kako bi opet omogućili onima koji ovoga imaju oštećenje sluha da imaju koristi od toga. Posebno oblikovanje se odnosi na učenike koji znači koji imaju poremećaj u smislu disleksije, da je i formatirana i tablica i slika i teksta, teksta posebno da oni mogu, mogu to čitati. Dakle, mi smo temeljem toga omogućili da prema Zakonu o udžbenicima, udžbenici koji su za učenike s teškoćama pristižu cijelo vrijeme. I već sada imamo pojačani i interes nakladnika i broj udžbenika u tome dijelu. Što se same tehnologije tiče ona znači omogućuje baš za ove različite kategorije, neke sam spomenula, teškoća da učenici ipak sudjeluju i omogućuje im se pristup kako nastavnim sadržajima tako i boljem načinu postizanja ishoda. Reći ću vam samo primjer da mi osiguravamo posebno prilagođenu tehnologiju za učenike primjerice s poremećajem, znači poremećajem vida, znači za slijepe i slabovidne, na način da tamo gdje učenici dobivaju primjerice tablete da mogu čitati i koristiti interaktivno materijale, da učenici koji su slijepi i slabovidni dobiju u suradnji sa stručnjacima tehnologiju koja njima omogućava znači prijenos teksta na prihvatljiv način. To smo napravili naravno u suradnji sa stručnjacima ovdje konkretno Centra Vinko Beg, jasno je da takvi uređaji imaju i bitno veće cijene, pa recimo ovaj uređaj je tako 30, 40 puta skuplji od standardnog uređaja, ali ministarstvo školama koje imaju takve učenike doznačava sredstva, a onda oni sukladno potrebama ta tehnološka dakle rješenja mogu kupiti za učenike koji su znači koji imaju tu svojevrsne teškoće. I ono što bih na kraju naglasila da često puta je zabluda da tehnologija je ta koja ograničava znači pristup određenim sadržajima, zapravo je situacija obrnuta. Tehnologija je ta koja omogućava prilagodbe i posebno za učenike s teškoćama.
Hvala. Očitovanje izvolite.
Hvala lijepa. Zašto sam postavila ovo pitanje? Postavila sam iz razloga jer smatram da Hrvatska je subjekt međunarodnog prava i da je dužna da su svi učenici jednakopravni i nadam se da će se ovo primjenjivati u praksi. Zahvaljujem.
Idemo na 33 pitanje, poštovana zastupnica Ljubica Lukačić postavlja ga Vesni Bedeković, ministrici za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo ministrice, svi znamo, dakle cijela hrvatska javnost već je upoznata u zadnje vrijeme s tim kako je sustav socijalne skrbi se suočio sa velikim teškoćama. Nažalost prije ne tako dugo vremena suočio se i s gubitkom 2 radnika u centru u Đakovu. U ministarstvo su već u nekoliko navrata dostavljeni i zahtjevi od socijalnih radnika, od svih stručnih radnika u sustavu socijalne skrbi, kako oni vide na koji način bi se trebao poboljšati njihov status. Recite molim vas, što ste vi odnosno vaše ministarstvo i Vlada u cjelini učinili za zaštitu stručnih radnika u sustavu socijalne skrbi i za poboljšanje kvalitete kompletnog sustava? Hvala vam.
Izvolite ministrice.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Lukačić, pitanje koje ste postavili je izuzetno važno pitanje prije svega u kontekstu niza tragičnih događaja koji su se u posljednje vrijeme događali u našim centrima za socijalnu skrb, a kulminirali su, kao što ste i rekli, tragičnim ubojstvom dvije osobe u Centru za socijalnu skrb Đakovo. Jednako tako, pitanje koje ste postavili izuzetno je važno u kontekstu osnaživanja socijalnih radnika i ne samo socijalnih radnika, nego i svih radnika koji rade, stručnih, dakle, u sustavu socijalne skrbi, kako bi na što kvalitetniji i što sigurniji način mogli obavljati svoj svakodnevni posao i upravo u tom smislu i Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, ali i hrvatska Vlada u cjelini poduzima niz konkretnih aktivnosti s ciljem, dakle, osnaživanja socijalnih radnika i stručnih radnika u sustavu socijalne skrbi. Prije svega, od konkretnih aktivnosti, tu mislim na uvođenje fizičke i tehničke zaštite u sve centre za socijalnu skrb i sve podružnice, pod fizičkom zaštitom mislimo na zaštitarsku službu i proširenje ovlasti zaštitarske službe. Pod tehničkom zaštitom uvođenje detektora metala, bilo onih stojećih, bilo ručnih u sve centre i u sve podružnice centara za socijalnu skrb, rok je 30. rujna, intenzivno dakle radimo na tome i ministarstvo na dnevnoj razini kontaktira i komunicira sa svim centrima za socijalnu skrb i naravno, prati i provjerava sva postupanja u svezi ove problematike i za očekivati je da će do 30. rujna svi centri za socijalnu skrb imati osiguranu adekvatnu i kvalitetnu fizičku i tehničku zaštitu. Jednako tako, u suradnji sa Ministarstvom pravosuđa, znademo da je u trenutno u tijeku, mislim da je sad trenutno u fazi rasprave sa zainteresiranom javnošću, dakle izmjene i dopune Kaznenog zakona kojim će se svim socijalnim radnicima i stručnim radnicima u sustavu socijalne skrbi omogućiti status službene osobe i ja očekujem da će, evo, prijedlog ovih izmjena i dopuna Kaznenog zakona vrlo brzo doći ovdje na saborske klupe. Ono što jednako tako smatram jako važnim naglasiti, a vezano je za skrb i zaštitu stručnih radnika u sustavu socijalne skrbi je njihova edukacija i trajno stručno usavršavanje i u tom smislu, evo, ministarstvo oblikuje čitav jedan ciklus stručnog usavršavanja koji će biti sačinjen od 5 modula, a bit će prvenstveno usmjeren na edukaciju socijalnih radnika i radnika u sustavu socijalne skrbi prema prevenciji rizičnih ponašanja i edukaciju za primjenu proaktivnih modela profesionalnog osnaživanja. I ono što smatram izuzetno bitnim ovdje također naglasiti, intenzivno, hrvatska Vlada radi na unaprjeđenju i jačanju međuresorne suradnje s ciljem, prije svega, razmjene informacija, a onda i žurnog postupanja u zaštiti djelatnika u sustavu socijalne skrbi, ali ne samo djelatnika, nego i korisnika, a osobito najosjetljivijih skupina, djece, starijih osoba, osoba s invaliditetom, itd [[Upadica: Hvala.]] dakle i tu mislim na međuresornu suradnju svih ministarstava. Zahvaljujem.
Očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem gđo. ministrice. Ja sam zadovoljna vašim odgovorom zato što iz njega je razvidno i ja mogu zaključiti da je ovo prva Vlada koja je nakon dugo vremena smogla snage suočiti se doista sa tim teškim problemima u sustavu socijalne skrbi. Ja sam sigurna da će se ovo što ste vi nabrojali rezultirati zadovoljstvom korisnika u sustavu socijalne skrbi i zadovoljstvom onih koji u tom sustavu rade. Hvala vam lijepa.
Sada je na redu poštovani kolega Branko Hrg. On pitanje upućuje Olegu Butkoviću, ministru mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, poštovani ministre. Prošle godine, krajem godine, bilo je dosta govora ovdje u HS-u, o nastavku gradnje brze ceste od Križevaca prema Koprivnici, odnosno posebno po dionicu Križevci-Kloštar Vojakovački. Sada godina ide kraju, znamo da su neke aktivnosti rađene, ali ljudi onako dosta nepovjerljivo o tome govore pa vas ja molim da nam dajete informaciju i odgovor da li se očekuje i kada se očekuje raspisivanje natječaja za radove za tu poddionicu i što nas sve očekuje dalje oko nastavka gradnje prema Koprivnici. I druga stvar je, cijelo ljeto, onaj kraj koji sada malo grca u problemima sa prometom, preko željezničke pruge na bjelovarskoj cesti od Križevaca prema Sv. Ivanu Žabno, znači kod željezničke pruge u Križevcima čeka da se krene u izgradnju nadvožnjaka za koji su osigurani novci znači u programu Hrvatskih cesta, dakle opredjeljenje i ove Vlade i parlamentarne većine i HC-a je vrlo jasno da se konačno kreće u izgradnju tog nadvožnjaka o kojem se govori negdje od 89-te godine, ali se ništa ne događa. Dakle, očito da postoje određeni problemi, imamo li tu kakve naznake kada se konačno može očekivati uvođenje izvođača u taj posao i početak radova na tom istom nadvožnjaku i obzirom da je sada, nekakve su friške vijesti da su zapeli nešto ovi poslovi i procesi na natječaju za gradnju od Frkaševca do Bjelovara, da li možda imate tu kakvu informaciju oko tog dijela? Hvala lijepa.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. G. zastupniče. Pa, kao što i uvijek naglašavam, HC zaista vode računa o svim hrvatskim županijama i veliki su tu zahtjevi, veliki su tu projekti i činjenica je da HS sa 2, milijardu i 900 milijuna kuna prihoda u jednoj godini, bez EU fondova, bez alternative teško mogu realizirati sve te projekte. Ali rade projektnu dokumentaciju i naravno tu trebamo i određenom dinamikom, vodeći računa o potrebama svih hrvatskih županija, krajeva, i u ravnomjernom razvoju da se ide u realizaciju svih tih velikih projekata. Što se tiče konkretnog projekta dionice Križevci-Kloštar Vojakovački, to je nešto što je u proračunu i ove godine Hrvatskih cesta, vi znate da je prošle godine 8. veljače da je ugovorena kompletna projektna dokumentacija i mi ćemo negdje do kraja 11 mjeseca imati građevinske dozvole ali paralelno s time će se u listopadu raspisati natječaj budući da postoje troškovnici. Ukupna vrijednost te dionice je 220 milijuna kuna, to je 7,5 km, tako da to, taj dio možete očekivati i ne trebaju građani biti nepovjerljivi, to su procedure, naravno, natječaji, to je postupak i to uvijek naglašavam na koje možete utjecati da ih raspišete a kada su žalbe itd., to je sad stvar i Zakona o javnoj nabavi. Što se tiče denivelacije raskrižja i željezničke pruge u Križevcima, ta vrijednost tog projekta je negdje oko 50 milijuna kuna, kompletna je dokumentacija spremna i natječaj će se raspisati, natječaj je raspisan, tako da očekujemo vrlo brzo odluku o odabiru, naravno vjerujemo da neće biti žalbi tako da će se taj dio što prije i ugovoriti. Što se tiče vašeg kraja, ja moram naglasiti da realizira se veliki projekt Dugo Selo – Križevci, koji ima određena kašnjenja ali evo raspisan je i natječaj i otvorene su ponude za najveći projekt u željeznici, to je Križevci – Koprivnica, mađarska granica, HŽ infrastruktura će vrlo brzo donijeti odluku o odabiru, to je projekt vrijedan negdje oko 400 milijuna eura i vjerujem evo da ćemo konačno i taj veliki projekt ugovoriti i krenuti sa njegovom izgradnjom. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Pa činjenica jest da se nikada nisu tako veliki infrastrukturni projekti radili na onom području i dobro je da se oni rade. No ovaj dio sa nadvožnjakom u Križevcima definitivno ne možemo reći da pada na leđa ni Hrvatskim cestama ni kome drugome nego pada na leđa očito lošem zakonu o javnoj nabavi. Naime, taj Zakon o javnoj nabavi definitivno koči projekte i stvara ogromne probleme u realizaciji tih projekata i tu će se morati nešto napraviti jer nije normalno da ne znam neka 3, 4 mjeseca traju postupci odabira, žalbi, ponovnih žalbi i da na kraju krajeva ne znamo kako će to sve skupa završiti dok postoji stvarno volja, postoji novac, postoji interes da se to napravi i ja mislim da u nekakvom vremenu ispred nas se stvarno mora nešto napraviti na izmjenama tog Zakona o javnoj nabavi, da se ti procesi ubrzaju, da se ta sredstva koja nam dolaze iz EU i sva sredstva koja se osiguravaju doma konačno mogu što bolje i što efikasnije realizirati. Tako da zahvaljujem na odgovoru i molim vas da to stalno imate negdje na oku da se ti projekti stvarno završe.
Idemo na pitanje br. 35., zastupnica Anka Mrak TAritaš, postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi predsjedniče Vlade, ja ću imati jedno vrlo, vrlo jednostavno pitanje tako da se nadam da nećete imati neprilike da mi odgovorite na njega. Klimatske promjene su činjenice, sve zemlje EU, ja bih rekla i zemlje svijeta se svojim različitim politikama vode računa o klimatskim promjenama i bore se protiv toga. Jedan od elemenata kako se možete boriti je i sustav prostornog planiranja. I sad imamo činjenicu da u glavnom gradu RH, u gradu Zagrebu priprema se izmjena i dopuna generalnog urbanističkog plana kojim se predviđa prenamjena zelenih površina u površine namijenjene za gradnju u kojem se predviđa novo devastiranje Donjeg grada, u kojem se predviđa da se u Donji grad dovede još dodatni promet iako s aspekta zaštite od zraka kaže da to ne bi trebalo biti. A mi imamo jedan zanimljiv sustav, sustav spojenih posuda. Dakle apsolutno je u koaliciji HDZ zajedno sa gospodinom Bandićem što u Gradskoj skupštini Grada Zagreba, što u ovom Parlamentu. Ono što sam sigurna a to je da gospodin Bandić nije zabadava skupljao svoje žetončiće tako dobro i bildao svoj klub, da je to činio iz određenih razloga. Tako da je moje pitanje vrlo jednostavno. Da li će HDZ u Gradskoj skupštini Grada Zagreba, najava je 23. i 24. listopada ove godine podržati izmjene i dopune generalnog urbanističkog plana Grada Zagreba ili ne. Iz jednostavnog razloga što se tim planskim rješenjima zaista Hrvatska pokazuje kao zemlja kojoj do klimatskih promjena i borbi protiv klimatskih promjena uopće nije stalo. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Mrak Taritaš. Što se tiče tema koje ... [[Govornik se ne razumije.]] gradske skupštine i svega onoga što se odnosi na politiku u Gradu Zagrebu, to sam ja već ranije govorio jednom drugom zastupniku, neću ga sad spominjati da mu ne radimo marketing, da je forum za te teme ovdje blizu, u gradskoj skupštini. Pa svi vi koji imate duple šešire i mandate i obaveze na gradskoj razini dobro je da ih rješavate tamo. Ono što mi radimo ovdje, potpredsjednik Vlade i ministar graditeljstva i prostornog uređenja je da vodimo brigu o tome da sve što se radi na razini i u procesu usvajanja generalnog urbanističkog plana Grada Zagreba, bude u skladu sa prostornim planom Grada Zagreba. I za svaku izmjenu tog dokumenta potrebna je suglasnost nadležnoga ministarstva i u pogledu zakonitosti. Rasprave o tome da li ima efekta na klimatske promjene, zaštitu okoliša, ako treba i taj kut sagledavanja, njega će dati ministar Ćorić. Nama je u interesu da se Grad Zagreb razvija na jedan inteligentan način koji je dobar za njegov razvoj a da opet čuva sve ono što su njegove ključne karakteristike. Prema tome, ja predlažem da ovu temu vi prebacite na onaj formu gdje bi o tome trebalo govoriti. Hvala vam.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade. Ja sam moram priznati iz vašeg obrazloženja odnosno izlaganja razumjela da HDZ neće podržati GUP Grada Zagreba, ali obzirom na tu jednu stabilnu, ja bih rekla trajnu ljubav koja jedno vrijeme bila nekakva tajna, a sada je javna, vi ćete zapravo podržati izmjene i dopune GUP-a Grada Zagreba iz jednostavnog razloga što je i klub HDZ-a onako dosta agilno predložio nekakvih sedam, osam amandmana tako da bi se i dalje zelene površine u Gradu Zagrebu devastirale i prenamijenile u gradnju. Što hoću reći? Ja se ne čudim gospodinu Bandiću, gospodin Bandić ima već kontinuirano svoju politiku što i u Gradu Zagrebu, a sada i u parlamentu je pokazao kako on to vrlo umješno čini, ali ja se čudim vama. Odgovornost u ovom trenutku će biti na HDZ-u odnosno u onom trenutku kada digne ruke za izmjene i dopune GUP-a Grada Zagreba, odgovornost će biti na HDZ-u jer vi ćete dići ruku da Grad Zagreb da umjesto razvija svoju tradiciju srednjoeuropskog grada, glavnog grada jedne zemlje, vi ćete dizanjem svojih ruku, HDZ će dizanjem svojih ruku pretvoriti Grad Zagreb u balkansku palanku. Hvala lijepo.
Idemo sada na predzadnje 36. pitanje, poštovani zastupnik Ante Bačić postavlja ga Damiru Krstičeviću potpredsjedniku Vlade i ministru obrane. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, zajedno sa ministrima. Moje pitanje je potpredsjedniku Vlade i ministru obrane gospodinu Damiru Krstičeviću. Svjedoci smo da i Ministarstvo obrane, ali i Hrvatska vojska bila dosta aktivna i u ovim ljetnim mjesecima, posebice u obilježavanju svih naših operacija i dan sjećanja vezano za Domovinski rat. Ali vidimo i svjedoci smo vrlo aktivne i intenzivne pripreme za jesen naše Hrvatske vojske ne samo što smo u Udbini upravo dobili novo Središte za vođe, već smo čuli i da će Zadar postati prvi centar tj. prvog međunarodnog vojnog aeromitinga, a vidjeli smo da ste i vi bili na treningu „Krila oluje“, pa me zanima iako je ovo velika vijest i za Hrvatsku i za Hrvatsku vojsku, zanima me kako je upravo došlo do ovoga događaja i kako je došlo do toga da se upravo ovaj događaj organizira u Hrvatskoj. Hvala.
Odgovor, poštovanog ministra. Izvolite.
Hvala puno na postavljenom pitanju. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi saborski zastupniče. Pa da, kao što ste i pitali mi od početka sustavno jačamo pobjedničku Hrvatsku vojsku, mislim da to svi ljudi u Hrvatskoj vide, a ono što je najvažnije vide naši vojnici, dočasnici i časnici od povećanja proračuna iz godine u godinu, pa zatim od jačanja sposobnosti Hrvatske vojske, a posebno oko tih sposobnosti je jako bitno ovo što je 13.9. otkriveno u Udbini, a to je Središte za borbenog vođu. To je jako važno, strateški jako važna pozicija Udbina, a i s druge strane vidjeli smo u Domovinskom ratu Hrvatska vojska nije naslijeđena, ona je stvorena u Domovinskom ratu i jako važno nam je bilo u Domovinskom ratu to središte u Šepurinama. I upravo da bi naša vojska, da bi naši vojnici bili još bolji, da bi Hrvatska vojska bila još bolja ustrojili smo to središte. U tom središtu želim razvijati vještine koje su jako važne za Hrvatsku vojsku od prilagodljivosti, snalažljivosti, rješavanja problema, kreativnosti, timskom radu, znači želimo da naše vođe razumiju vojnike i da ih vode osobnim primjerom. I evo prva je obuka već krenula šest tjedana, 34 dana i nakon toga završna hodnja u Knin i na Kninskog tvrđavi će oni dobiti tu značku. I vjerujte mi kroz ovo središte Hrvatska vojska će biti još jača, još modernija i to je naša zadaća i to je naša odgovornost. Osim toga vidjeli ste već i prošli ponedjeljak da smo došli do pune operativne sposobnosti naših helikoptera Kiowa Warrior odnosno naše zračne konjice Hrvatske vojske, osposobili smo 16 pilota, 65 tehničara i na tome nismo stali. Tako da ova Vlada na inicijativu naših zrakoplovaca radi na organizaciji prvog međunarodnog aeromitinga. I kao što ste svi skupa čuli, naša namjera je da to bude sljedeće godine 30.5. Mi vjerujemo da će ova Vlada vratiti ponovno Dan državnosti da je 30.5., sljedeće godine mi obilježavamo 30 godina Hrvatske države, 29 godina ustroja Hrvatske vojske, zatim 15 godina „Krila Oluje“, 25 godina pobjede u operacijama „Bljesak“ i „Oluja“, prema tome jedinstvena prilika da napravimo taj međunarodni aeromiting. On je opet u funkciji jačanja sposobnosti Hrvatske vojske, on je u funkciji da grad Zadar, Zadarska županija, Hrvatska da se još jednom prezentiraju na najbolji mogući način, zatim on je u funkciji da još više osnažimo veze vojske, naroda koje su jako bitne koje su stvorene u Domovinskom ratu. Jasno, tu je suradnja sa našim partnerima i saveznicima i ja vjerujem da će to biti pravi spektakl kojeg zaslužuje Hrvatska država, koju zaslužuju mladi u Hrvatskoj. Jasno je da je to u funkciji i popularizaciji vojnog poziva, da nam se još više mladi jave za poziv vojni pilot, tehničar, a i to je sve skupa jedna zahvalnost hrvatskim braniteljima, obiteljima naših za mir, slobodu u našoj Hrvatskoj. Prema tome, Vlada i dalje nastavlja razvijati Hrvatsku vojsku. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Hvala potpredsjedniče Vlade na ovom opširnom odgovoru. Mislim da smo svi definitivno svjedoci i da možemo potvrditi upravo sve ove aktivnosti koje su se događale od dana kada ste dogovorili povećanje proračuna zajedno sa predsjednikom Vlade vezano za Ministarstvo obrane, sve ove aktivnosti od reorganizacije, premještaja, vojske, povećanje materijalnih prava naših vojnika, bolja opremljenost napih vojnika, da ne spominjem uspostava vojnog sveučilišta što je težnja Ministarstva obrane ali i uspostava sustava Domovinske sigurnosti, kada pogledamo sve ono kada ste krenuli kao ministar i potpredsjednik Vlade, sve ono obećano, mislim da smo itekako nekih 90%, tako da vjerujem da ćete do kraja mandata ispuniti sve što se od vas očekuje i što vi očekujete normalno od Ministarstva obrane od hrvatskog vojnika, hvala.
I zadnje pitanje biti će ono poštovanog zastupnika Ante Babića koje će postaviti ministru rada i mirovinskog sustava Josipu Aladroviću.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštivani predsjedniče Vlade sa ministrima. Poštovani ministre Aladroviću, moje pitanje je sadržajno, slično pitanje jednog oporbenog kolege međutim nastojat ću to modificirati zbog same javnosti kako javnost ne bi bila u zabludi s o obzirom što je on vama odgovorio u obrazloženju. Dakle, ispred sebe imam program Vjerodostojno, jedan izborni program HDZ-a i svi oni koji to žele i u pisanom obliku ali i na Internet stranicama mogu vidjeti na 90.-toj stranici da smo tada obećali da ćemo uvesti nacionalnu mirovinu za one građani koji su socijalno najugroženiji odnosno za ovne građane koji po Zakonu o mirovinskom osiguranju ne ispunjavaju one uvjete 65 g. starosti odnosno 15 g. minimalno radnog staža. S obzirom da ste vi novoimenovani ministar i da ste i u javnosti zapravo govorili o ovim stvarima, volio bih upravo zbog tih ljudi da još jednom kažete hoćete li u svom mandatu ovdje na početku zapravo prionuti u tom i da će vam jedan od prvih prioriteta biti uvođenje nacionalne mirovine za ove najugroženije skupine u hrvatskom društvu?
Odgovor poštovanog ministra Aladrovića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici u Hrvatskom saboru, poštovani g. Babić. Dobro ste primijetili da je vaše pitanje, da je podudara velikim djelom sa pitanjem jednog oporbenog zastupnika, isto tako dobro ste primijetili da u našem programu odnosno u programu HDZ-a je pitanje nacionalne mirovine odnosno jedan od ciljeva Vlade RH i HDZ-a, uvođenje i nacionalne mirovine. Isto tako, u programu Vlade kao i u strategiji socijalne skrbi za starije od 2017.-2020. g., mi smo se obvezali odnosno najavili smo uvođenje ovog instituta. Upravo je zato potrebno javnosti možda malo detaljnije pojasniti što taj institut donosi i na koji način se taj institut planira implementirati. Već sam napomenuo u uvodnom izlaganju da ćemo kroz kraj 2019. i 2020. g. donijeti zakonodavni okvir za uvođenje nacionalne mirovine, naravno tu smo u suradnji i sa Ministarstvom demografije jer ovo nije samo mjera iz mirovinskog sustava nego i jedna demografska i socijalna mjera. Mi kao odgovorna Vlada zasigurno smo svjesni tih 53 000 ili 55 000 naših građana koji imaju više od 65 g., nisu stekli u životu dovoljno radnog staža da mogu ostvariti prava iz mirovinskog sustava i na taj način sigurno ih planiramo financijski zaštititi, izbjeći rizike siromaštva i omogućiti dostojanstvenu starost. Ono kako terminski sada izgleda, dakle kroz 2020. g. donosimo zakonodavni okvir a prve isplate kreću sa 1. 1. 2021. g. Ono što želim još na kraju dodati, dakle ovo je jedan institut koji je višedimenzionalan, koji obuhvaća više različitih resora i koji zasigurno pokazuje našu brigu kao Vlada RH za naše starije građane. Hvala vam.
Hvala. Poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala vam poštovani ministre. Dakle ako treba, ove stvari treba ponavljati i nekoliko desetaka puta. Po statističkim pokazateljima u RH dakle negdje oko 80 000 ljudi, nešto više nisu korisnici mirovinskog sustava niti to mogu biti ali istina je također da su oni korisnici određeni zaštita po Zakonu o socijalnoj skrbi, dakle ne samo o zajamčenoj minimalnoj naknadi, ne samo pomoći za ogrjev, ne samo pomoći za doplatak za djecu odnosno doplatak za njegu i nekim drugim, međutim radi se o nekim jednokratnim pomoćima koje zapravo nisu dostatne za život. Ovo što je kolega danas dvojio zapravo, on je govorio o preopterećenosti mirovinskog sustava ali ja ne vidim tu nikakvu preopterećenost ako već sada negdje oko 46% svih sredstava za mirovine isplaćujemo iz državnog proračuna, u čemu je razlika hoće li se to zvati nacionalna mirovina ili nekakav oblik socijalne zaštite, dakle to u Francuskoj imamo pension nacional, u Njemačkoj to kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] u Austriji nešto slično, dakle uopće nema potrebe razgovarati o tome, bitno je da ova socijalno najugroženija skupina dobije određenu zaštitu. Ja sam uvjeren ako uspijete u ovom projektu zapravo da će ova skupina građana imati jednu dostojanstvenu starost. Uostalom, mi smo socijalna država i po postulatima našeg HDZ, dužni smo brinuti o socijalno najugroženijim skupinama, vjerujem da će te u tom uspjeti i siguran sam da ćemo vas svi u tome podržati a time ćemo nadam se i smanjiti stopu siromaštva u RH. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, time je aktualno prijepodne završeno. Hvala svima koji ste sudjelovali u aktualnom prijepodnevu, hvala Vladi, premijeru, ono je završeno.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,35 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Kao što smo i najavili, prva točka: 1. Izvješće o sastancima Europskog vijeća; Održanima 21. i 22. ožujka 2019. i 20. i 21. lipnja 2019., izvanrednom sastanku Europskog vijeća članak 50. održanom 10. travnja u Bruxelles, neformalnom sastanku Europskog vijeća održanom Sibiu 9. svibnja 2019., neformalnom sastanku Europskog vijeća održanom 28. svibnja 2019. nakon izbora za Europski parlament te o izvanrednom sastanku održanom 30 lipnja 2019. u Bruxelles. Podnositelj je predsjednik Vlade RH. Predsjednik Vlade RH podnio je izvješće u skladu sa Zakonom o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima. Molio bih sada predsjednika Vlade g. Plenkovića da dodatno obrazloži izvješće. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane dame i gospodo, zastupnice i zastupnici. Drago mi je da vam danas mogu predstaviti izvješće o sastancima Europskog vijeća koji su se dogodili u proteklim mjesecima. Ovu našu praksu o ključnim europskim temama smatram korisnom, važnom kako za hrvatske zastupnike, tako i uopće za hrvatsku javnost da malo detaljnije upravo u ovom najvišem predstavničkom tijelu u RH damo zajednički osvrt na ključne europske teme. To je posebno važno uoči našeg predsjedanja EU kao i u vezi uloge koju će u tom procesu imati Hrvatski sabor. Mi smo ne samo na Europskom vijeću nego i na svim drugim formacijama vijeća zastupali i branili hrvatske interese i dobro je da se danas osvrnemo na ključne točke koje su bile o ... [[Govornik se ne razumije.]] raspravi proteklih mjeseci. Jedna od njih je naravno i odabir čelnih ljudi EU, zatim usvojeni strateški program čelnika EU za idućih 5 godina. Teme rasta, zapošljavanja, konkurentnosti, klimatskih promjena, višegodišnjeg financijskoga okvira, Brexita, Shengena, eura, demografske revitalizacije, te pitanja proširenja. Danas je prigoda da kažem nekoliko riječi i o našim pripremama za predsjedanje. Najprije, s obzirom da je evo otprilike upravo u ovim trenucima dosadašnja, odnosno do jučerašnja potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova Marija Pejčinović Burić sada preuzima od svog prethodnika gospodina Jaglanda dužnost glavne tajnice Vijeća Europe na 5 godina. Želim joj još jednom u ime svih nas čestitati i zahvaliti se posebno našem izaslanstvu pri Vijeću Europe, saborskom izaslanstvu koje je pridonijelo da se taj važan politički i diplomatski uspjeh i ostvari. Posebno stoga što je riječ o najvažnijoj i najstarijoj organizaciji u Europi koja se bavi zaštitom demokracije i ljudskih prava i vladavinom prava. Ujedno nominacija Dubravke Šuice za potpredsjednicu Europske komisije i povjerenicu upravo za demokraciju i demografiju smatram da je također važan politički uspjeh RH. Praktički dvije ključne osobe u europskim institucijama i to u Uniji i u Vijeću Europe koje će se baviti ovom temom koja je vrlo široka i vrlo važna za procese koji se zbivaju ne samo kod nas nego i u Europi a i globalno dolaze iz Hrvatske. Dubravka Šuica će ujedno u iduće 2 godine rukovoditi i radom Europske komisije u kontekstu pripreme i održavanja konferencije o budućnosti Europe. A svrha te konferencije je uključiti građane iz svih država članica u oblikovanje budućnosti i zajedničkog europskog projekta. Želim također spomenuti da smo na planu pozicioniranja hrvatskih stručnjaka, dužnosnika prije nekoliko mjeseci uspjeli u izboru ravnateljice Europske agencije za pomorsku sigurnost, do jučerašnja državna tajnica u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture Maja Markovčić Kostelac je na čelu te europske agencije sa sjedištem u Lisabonu. Prvi takav uspjeh pozicioniranja nekoga od hrvatskih dužnosnika u jednu agenciju. Ivana Maletić, dosadašnja zastupnica u EUorpskom parlamentu postala je članica revizorskoga suda EU. Istodobno u ovoj godini su Tamara Perišin i Vesna Tomljenović profesorice prava, jedna ovdje na Fakultetu u Zagrebu, druga u Rijeci imenovane, jedna ponovno, jedna prvi put sutkinjama Općeg suda EU u Luxembourgu. Ujedno smo prije nekoliko mjeseci uz potporu Hrvatskoga sabora imenovali i novu stalnu predstavnicu RH pri EU, riječ je o Ireni Andrassy koja je bila dio našega pregovaračkoga tima za članstvo sa velikim iskustvom, vratili je iz Europske komisije da ovu važnu zadaću obavi na najbolji mogući način u interesu RH. Imenovali smo i novu državnu tajnicu za europske poslove u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova Nikolinu Brnjac. Nije slučajno, riječ je o visokim dužnosnicama, političarkama, stručnjakinjama a sve su žene. Sve su žene, baš sve. To govori i o našoj politici ravnopravnosti spolova i možemo biti ponosni na ovu politiku i na njihove nove dužnosti kako u okviru našeg sustava tako i u okviru europskih institucija i meni je osobito to izrazito drago. Kad je riječ o izboru novih europskih čelnika nakon održanih izbora za Europski parlament koji su, kao što znate, bili krajem svibnja, vodili su se paralelni procesi, postojala su dva kolosijeka kako izabrati nove dužnosnike. Jedan se vodio u procesima u okviru Europskog vijeća kojim je koordinirao predsjednik Europskog vijeća Donald Tusk, drugi se odvijao među ključnim političkim skupinama na europskoj razini između europskih pučana, socijalista i liberala, pojednostavljujem naziv. Ja sam imao čast biti jedan od dva premijera koji su u ime pučana vodili pregovore o dogovorima za te dužnosti. Budući da je bilo jako puno informacija, više dezinformacija o tome kako su ti procesi trajali, reći ću nekoliko načelnih pozicija koje su važne da ih razumijemo. Prva je da je pozicija i RH, mene osobno, Vlade ako želite, pa onda u tom kontekstu iz širega konteksta europskih pučana bila vrlo bliska onome što smo na kraju i ostvarili, a to je da smatramo da onaj tko je bio relativni pobjednik izbora ima pravo na dužnost predsjednika Europske komisije. Budući da su europski pučani bili relativni pobjednici izbora, to je bila pozicija koju smo zastupali i podržavali Manfreda Webera da postane upravo nasljednik Jean-Claude Junckera. Druge dvije političke skupine nisu to htjele, jednostavno su htjele promijeniti način razumijevanja koncepta tzv. glavnoga ili špicen kandidata na način da se u nekom ex post kontekstu na razini Europskog vijeća dogovori nešto drugo u odnosu na ono što je bila relativna većinska volja birača na cijelom kontinentu. Mi to nismo htjeli prihvatiti. To vam je otprilike situacija kao da sutra odemo na izbore, pa jedna politička stranka dobije relativnu većinu, neka druga stranka bude druga, pa onda glavna osoba ili kandidat te druge stranke postane recimo predsjednik Vlade, a ovi koji su bili prvi, ne da ostanu u opoziciji, nego da još ga pri tom i podržavaju, to je takav scenarij, samo da shvatite politički što to znači. Nije realno da bi se to događalo nakon izbora na nacionalnoj razini, jednostavno nije realno. Druga je činjenica što u političkom smislu ove dvije skupine, tu mislim na socijaliste i liberale jer današnja konfiguracija na nacionalnoj razini je bitno drukčija nego prije recimo 5, 10 ili 15.g., sve su grupacije li-la, otprilike po sedam, osam, devet čelnika, nikada to nije bilo tako i upravo iz te nacionalne konfiguracije htjelo se napraviti neki drugi balans među institucijama i tu je bio ključ te bitke. Neke od zemalja su imale takvu vrstu rezervi prema glavnom kandidatu pučana da nikako nisu htjele da bude on iz različitih razloga, ja sad ne želim govoriti ni tko, ni koliko, ni kako, ali otprilike ste to razumjeli. Međutim, dogovor koji je na kraju postignut je da smo ostvarili ovaj principijelni glavni cilj, nismo poštovali do kraja naše razumijevanje koncepta glavnoga kandidata, ali isto tako se nije dogodio ni nekakav scenarij koji bi sasvim odudarao od onoga što je bila većinska volja birača na europskim izborima, to je bit, to je bit i naše pozicije i principijelnosti te pozicije. U tom kontekstu je Ursula von der Leyen, dosadašnja ministrica obrane u Njemačkoj Vladi, ranije ministrica socijalne politike i obitelji, dva po dva mandata u Vladi Angele Merkel postala nova predsjednica Europske komisije, distribuciju ostalih dužnosti znate. Bilo je puno govora o tome gdje su tu države srednjoistočne Europe i to moram ponoviti za javnost jer je to ostalo u zraku kao da nismo vodili o tome računa, jesmo. Izvorni dogovor tj. preporuka na razini šefova države i Vlade je bio da prve dvije i pol godine mandata aktualnog saziva Europskog parlamenta vodi političar ili političarka iz srednjoistočne Europe i to iz skupine socijalista. Mi smo se s tim rastali nakon što smo postigli dogovor, očekivali da će netko od tih dužnosnika to prihvatiti, ali nije, nije prihvatio. Jedan političar iz jedne utjecajne zemlje, usput čelnik europskih socijalista to nije htio. Zašto on to htio nije, to će vjerojatno bolje znati naše kolege koji su dio te političke grupacije, pa bi bilo dobro da to i rastumače i onda je alternativno g. Sasoli iz Italije ušao u taj politički prazan prostor koji se dogodio na samom klubu socijalista u Europskom parlamentu, to je isto tako jako važno za razumjet. Dakle, vodilo se računa o srednjoistočnoj Europi, oni koji su trebali preporuku konfiguracije, to nisu realizirali, to nisu realizirali, to je bitno da se zna glasno i jasno. Činjenica da je Ursula von der Leyen došla u RH kao treću zemlju koju je podsjetila nakon što je dobila većinsko povjerenje u Europskom parlamentu sredinom srpnja je poruka sama po sebi, poruka dobrih odnosa RH i Njemačke, dobrih političkih odnosa između nje i hrvatskih dužnosnika i dobrog političkoga mjesta kojeg RH kao najmlađa članica EU u ovom trenutku ima i uživa na razini EU, ona nije došla u Zagreb temeljem nekog izvlačenja brojeva, došla je s vrlo jasnom političkom misijom, ciljem i porukom i važno je da to zastupnici u HS znaju, a meni je drago da je ona to tako odlučila, a vidjeli ste nakon brojnih iščekivanja da smo i u razgovorima koje smo vodili s njom oko uloge buduće povjerenice odnosno povjerenika iz RH, postigli dogovor s kojim možemo također biti po meni, jako zadovoljni, nije baš redovita praksa da zemlja koja ima staža u Uniji samo 6.g. i 2,5 mjeseca već u prvoj, drugoj pravoj šansi jer onih prvih godinu dana mandata aktualnog povjerenika Mimica je zaista bio specifičan kontekst, drugi mandat je bio portfelj razvoja, važan, ali ovaj portfelj na razini potpredsjednice komisije je po mom sudu, politički gledano prvi puta u povijesti Europske komisije expressis verbis jedna dužnosnica na razini odnosno povjerenica ima zadaću demografije, pitanja demografske revitalizacije. Mi smo spojili temu koja je važna za nas, nacionalno gledano, ali koja je prisutna i u političkom životu brojnih članica unije. Pola članice unije ima negativni prirodni priraštaj. Migracije stanovništva, sloboda kretnja ako hoćete, unos i disbalans i važno je da pokušamo pronaći zajedničku europsku optiku kako taj problem riješiti, a ovo je prigoda da na to imamo veliki utjecaj. U ovom smislu politika, pa u konačnici u smislu sredstava kako ga zajednički rješavati u budućnosti. I zato mislim da je važno da osvijestimo ono što smo ostvarili. Vi ste vidjeli iz pismenoga izvješća da je bio niz sastanaka, da smo održali i sastanke u Bruxellesu i to jako puno njih, neformalni sastanak u Sibiu, da je dinamika bila više nego intenzivna, nekada vođena dramatičnim produljenjima rokova koji su se odnosili na Brexit, a dio se odnosio i na ovu situaciju oko novih čelnika. Ono što je za nas posebno važno, da u idućem mandatu, u idućih 5 godina pogledamo kako će izgledati glavne teme. Te glavne teme reflektiraju se u govoru i u dokumentima koje je nova predsjednica komisije predstavila Evropskom parlamentu, dobro je da ih čujemo, ona je malo elaborirala narativ u odnosu na ono što smo mogli slušati i gledati u Junckerovoj komisiji. Teme poput europskog zelenog plana gospodarstva u interesu građana Europe spremne za digitalno doba zaštite europskog načina života, snažnije Europe u svijetu i novih poticaja europskoj demokraciji. To su političke košare u okviru kojih će se realizirati politike i prioriteti novih institucija EU. Ovdje želim posebno istaknuti izvanredni sastanak Europsko vijeća koji je bio u Sibiu u Europskom tjednu u svibnju. On je bio vrlo važan u tehnološkom smislu naših napora i lobiranja, bio je trenutak kad smo mi u ime Hrvatske prvi puta jasno i glasno artikulirati imamo demografski problem. U njega sada ne vidi trenutno, ne bavi se njime jer ne spada u onom klasičnom smislu niti unijine isključive nadležnosti, niti u podijeljene nadležnosti, ali je problem tu. Reakcija kolega kada su shvatile koju poruku šaljemo bila je sjajna. Svi koji imaju taj problem su odmah rekli točno, gotovo je nevjerojatno da nešto o tome već zajednički ne radimo i prihvatili sugestiju da to uđe u strateški program unije na hrvatski prijedlog. Sa backgroundom Ursule von der Leyen kao ministrice obitelji nije trebalo previše uvjeravanja da to mora biti europska tema, ona to razumije. Ona je provodila te politike kao ministrica u Njemačkoj saveznoj vladi, shvaća bit problema. I stoga kada pogledate taj i politički kontekst i realni kontekst i osobni kontekst možemo biti zadovoljni da smo pogodili temu koja je primjerena. Teme koje su dominirale na europskoj sceni ovih zadnjih tjedana su zasigurno i ove koje su vezane za zadaću koju će imati naša povjerenica u kontekstu demokracije. Kad gledate unazad, čime smo se bavili, bavili smo se zaštitom demokratskih institucija od vanjskih utjecaja, tema koja je prisutna gotovo u svim izbornim procesima neovisno gdje se događa. Krupna, politička tema izrazito važna i kod nas važna s ozbiljnim političkim posljedicama na arhitekturu, konfiguraciju, stavove, ljude koji se pojavljuju, politike koje se nude pa u konačnici i na rezultate izbora. Borba protiv dezinformiranja, jačanje otpornosti na različite prijetnje demokratskim institucijama, unapređenje komunikacija u javnosti, dvosmjerna komunikacija s građanima, poboljšanje izbornih procesa. Kada smo zaključivali Europsko vijeće krajem lipnja i početkom srpnja to se događalo sa 30.-tog na 1., moja je poruka bila da za iduće europske izore ne možemo ući u ponovnu situaciju da ključne političke grupe različito shvaćaju izborni sustav i koncept ulaska u te izbore. Nije normalno da pučani i socijalisti idu s uvjerenjem da će spitzenkandidat biti predsjednik komisije, a liberali kažu ne, ne, ne, to je prerogativ na kraju europskih čelnika vijeća, mi smo ti u biti koji će samo uzeti u obzir rezultate izbora pa ćemo mi možda staviti nekoga za koga mi mislimo da bi trebao biti. To se ne smije ponoviti, to nije dobro. Ili držimo koncept pa ga unaprijedimo ili ga napustimo, da znamo točno što radimo. Odlučimo da li hoćemo transnacionalne liste na izborima ili ne. Ima i argumenata za i protiv, ali ne možemo tu temu unijeti u debatu neposredno pred izbore kada tehnološki više nema vremena za promjene praktički 28 izbornih zakona, to nije realno. I to su određene poruke s kojima moramo naučiti živjeti u komunikaciji i pripremama za iduće europske izbore. Izrazito važno. U kontekstu gospodarstva Hrvatska koja je u mandatu ove komisije izašla iz prekomjernog proračunskog manjka izašla je iz makroekonomskih neravnoteža, uputila je pismo za europski tečajni mehanizam 2, dakle priprema se za konačno realiziranje strategije o uvođenju EUR-a, dolazi u poziciju da participira u onim glavnim prioritetima koje se tiču i gospodarskoga rasta i koje se tiču unutarnjega tržišta. Teme o kojima smo govorili gotovo na svakom Europskom vijeću, jasno pozicionirali naše interese. Tema klimatskih promjena jedna od najvažnijih s kojom se susreću, bila je dijelom dotaknuta i u raspravama danas. Tema višegodišnjega financijskog okvira, najbitniji pregovori koji će se, vidjet ćemo što će na kraju uspjeti, Finska. Kako sada stvari stoje izgledno je da se dio tih pregovora prenese i na hrvatsko predsjedanje i da upravo mi kao zemlja koja je prvi puta u toj situaciji ima prigodu zavezati pregovore koji traju nekoliko godina o sedmogodišnjem proračunu EU, ne vodeći računa samo o našim prioritetima, nego vodeći računa o promijenjenim političkim prioritetima u Uniji gdje više nema Ujedinjene Kraljevine, jedne od ključnih zemalja kontributora kojeg izgledno nema. Kojeg točno datuma, to u ovom trenutku ne znamo, ali izgledno nema u idućem proračunskom okviru. Stoga su ovakve prigode i trenutak kada možemo jasno vidjeti što mi to točno hoćemo u idućem financijskom okviru, kako Hrvatska vidi sebe kada se repozicioniraju glavni prioriteti, a to simplificirano znači ne može se ostati na onoj klasičnoj podjeli te torte proračuna gdje dominantnu ulogu imaju samo kohezijska i poljoprivredna politika i ostali prioriteti poput klimatskih promjena, sigurnosti, istraživanja, ulaganja u ono što podrazumijeva radna mjesta budućnosti, a to je hvatanje koraka sa 4. industrijskom revolucijom i digitalnim dobom, mora biti dio i našeg prioriteta, moramo se identificirati s tim trendom, samo na taj način smo akteri ovoga procesa. Ne možemo isključivo ostati na varijanti zadnji smo ušli, što je točno, u ovoj smo fazi gospodarskog razvoja, dakle tu smo blizu 60% prosjeka razvoja na razini Unije. Želimo ići gore i nama je glavni cilj konvergencija, moramo to uspjet realizirati, ali isto tako moramo dati doprinos i na ovaj dio kolača, a i uzet ga koji se odnosi na hvatanje koraka da ono što se djeca u našem obrazovnom sustavu danas trude naučiti bude primjereno vrsti radnih mjesta budućnosti. To je trenutno globalna i europska vježba broj jedan, a pri tom voditi računa i o socijalnom stupu, a to znači uključenost, to znači briga o balansu između rada i obitelji, tema koja je prisutna svugdje, vrlo zahtjevna tema u današnjim okolnostima tržišne ekonomije. Nekoliko riječi o Brexitu, dakle ja sam više puta jasno rekao da je to jedna od najgorih mogućih odluka koju je jedna članica Unije nakon 46 godina članstva mogla donijeti, no nažalost to se dogodilo. Uz svo poštovanje prema političkim institucijama, strankama, liderima vidimo kada jedna takva krupna pogrešna procjena se donese pa kada se još ta tema iznese na referendum pa on rezultira ovako kako rezultira onda se cijela zemlja, ne samo u političkom smislu nego sa vrlo dubokim velikim posljedicama na financije, na ekonomiju, na odnose između Ujedinjene Kraljevine i Irske bavi jednom jedinom temom sada već više od tri godine. To je nevjerojatna vježba, evo da je brojnim ljudima koji se bave ovim međunarodnim ili europskim segmentom neko nekada rekao da će jedna takva članica imati toliko dramatične, možemo reći, posljedice na vlastitu snagu političkoga sustava sa ovom temom, vjerojatno nitko ne bi vjerovao. Ali ima, treba naučiti nešto od ove vježbe, puno treba naučiti, ne samo mi nego svi zajedno. I stoga u ovom trenutku gdje praktički pet i pol tjedana prije 31. listopada niko nema kristalnu kuglu da vam precizno i jasno kaže hoće li on izaći bez dogovora 31.10. ili će se doći do nekoga produljenja, temeljem ovih zadnjih odluka parlamenta odnosno zakona kojeg su donijeli da se to ipak pokuša produljiti do 31. siječnja. U svakom slučaju mi moramo biti spremni za oba scenarija, jedan da nam se i ti pregovori prenesu u krilo kao zemlji koja predsjeda, a druga da ako to bude okončano sada budemo oni koji će voditi dio razgovora o kreiranju platforme budućih odnosa između Unije i Ujedinjene Kraljevine. To su dvije zadaće. Mi smo inače jedna od onih članica koja je u konkretnom smislu najmanje dotaknuta Brexitom i zbog ukupnoga volumena trgovinske razmjene i činjenica da smo zadnja članica pa se nismo mogli toliko umrežiti sa gospodarskim tokovima između Ujedinjene Kraljevine i Hrvatske, ali i zbog fizičke udaljenosti. Optika susjednih zemalja kao što vidite prije svega Irske, ali ne manje Nizozemske, Belgije, Francuske pa donekle i Španjolske je sasvim drukčija. Mi ovdje imamo 620 i nešto britanskih državljan, naših je građana otprilike oko pet tisuća u Ujedinjenoj Kraljevini, stoga smo odnosno vi ste promijenili zakone koji se mogu ticati prava državljana Ujedinjene Kraljevine ovdje, a temeljem dogovora koji je postignut, dakle uređenog Brexita zaštitili bi prava i naših građana da budu u cijelosti istovjetna kao i s onima koji su u Uniji ranije. No, spremni smo za te razgovore i koji god scenarij bio pred nama. Ono što bih još htio kazati danas je da smo u odnosu na predsjedanje, možda samo još nekoliko riječi o schengenu, dakle mi smo vrlo važno za imati na umu došli na kraj evaluacije kraj svih preporuka i svih kriterija za schengen kada je riječ o komunikaciji Komisija-Hrvatska. Sve što smo trebali ispuniti smo ispunili, u ovoj fazi smo na razini unutarnjih dogovora Junckerove komisije kako bi došli u fazu da kolegi te iste komisije odobri preporuku Vijeću da Hrvatska ispunjava kriterije za schengen. To je u ovom trenutku strateško postignuće. Dakle oko eura idemo vrlo sustavno prema RM2, akcijski plan 6 područja, 9 institucija i 19 konkretnih mjera koje pratimo na mjesečnoj razini i realizirat ćemo ih otprilike do iza našega predsjedanja. Za schengen u ovoj fazi ključ je dobiti preporuku komisije. Kad ćemo uć, to vam u ovom trenutku ja ne mogu reć, niti bi se usudio prognozirat datum, gledajući koliko taj proces traje za Bugarsku i Rumunjsku, a oni su ušli u Uniju prije nas punih 6.g., a nastoje ući i Schengen već jako dugi niz godina, ali bez uspjeha na razini vijeća i oviseći o drugim kriterijima. Nekoliko riječi o predsjedanju. U tehničkom smislu stvari idu dobro, sustavi se pripremaju, Ministarstvo vanjskih hrvatskih poslova ima koordinativnu ulogu, resori, dovršit ćemo evo nakon 25.g. u cijelosti onaj dio Nacionalne sveučilišne knjižnice koji je ostao u roh bau varijanti, RH i Gradu Zagrebu će ostat jedan sjajan kongresni centar, to će mjesto biti, a izabrali smo ga namjerno, središte aktivnosti i svih događanja koje ćemo imati ovdje, a bit će 161 događaj za vrijeme predsjedanja, od toga 113 u RH, 113 uključivši i aktivnosti HS. U političkom smislu bit ćemo domaćini sastanka na vrhu čelnika EU država jugoistoka Europe, 20.g. nakon onog prvog zagrebačkog sastanka, politički smo procijenili to je tema na koju možemo dati dodanu vrijednost, to je prostor kojeg poznamo, vidimo što treba učinit. Ako smo mi jedina uspješna priča od 2000. do 2019. onda moramo malo zajedno sa našim partnerima shvaćajući okolnosti u kojima se susjedne zemlje nalaze, naći jedan realan put za vrijeme koje je pred nama vodeći računa i o našim interesima u tom procesu, to je bit te inicijative. Kad je riječ o našim prioritetima, oni će se grupirati u 4 točke, jedna će biti Europa koja raste i koja se razvija, dakle to je taj ekonomski dio, dio unutarnjega tržišta, dio konkurentnosti, kohezije, konvergencije, zaštite okoliša, klimatskih promjena, to je jedan okvir. Drugi prioritet će bit Europa koja povezuje, za nas posebno važna prometno energetski digitalno Europa koja će biti bolje povezana na način da pogotovo zemlje poput RH se uključe u sve Europske mreže, u svim njihovim aspektima. Treći je Europa koja štiti, pitanje sigurnosti, kako unutarnje, tako i vanjske, to je jedno od najvažnijih pitanja, od nezakonitih migracija, pa do terorizma. Četvrto, snažna, agilna, asertivna EU na globalnoj razini koja projicira svoj model tamo gdje ga netko želi prihvatiti i koja štiti svoje države članice i ima utjecaj na globalne procese, to je ono što će biti fokus. Mogu reći da je razdoblje koje je iza nas bilo izrazito intenzivno, a ovo koje tek dolazi je u pogledu odgovornosti intenziteta RH tako da ga u međunarodnom smislu i angažmanu još nismo uopće mogli percipirati i zahtjeva puno uključenosti doprinosa svih nas zajedno [[Upadica: Hvala]] Hvala vam lijepa.
Hvala predsjedniku Vlade. Imamo 15 replika, prvi je na redu poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, evo čuli smo vaše izvješće o sastancima Europskog vijeća, naveli ste prioritete, naveli ste sve šta je se događalo, međutim, kao ključnu, uspjeh RH naveli ste predsjedanje RH EU. Kolko je to značajno, možete li vi vjerovati da vaš bivši ministar, sad predsjednik HS, vi ste bili tada, u to vrijeme u Ministarstvu vanjskih poslova, nije znao tko je prošle godine bio predsjedao EU. Toliko o uspjesima i značaju ove Vlade. Naravno, u ime kluba ću još puno toga reći o svim ovim točkama, naravno svoj stav, ja znam da ste vi ovo sve šta ste rekli iznijeli nama da se ne tribamo slagati i naravno da sa brojnim stvarima koje se događaju u RH koju vi prenosite ovdje, apsolutno nema nikakve [[Upadica: Hvala vam]] poveznice sa tim sastancima. Hvala lijepo.
Želite odgovor? Ne. Druga je replika kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, meni je sasvim jasno da smo mi u raspodjeli resora Europske komisije dobili socijalu. Njemačka ona je dobila vlast, mi smo mali od kužine, a to je jasno i kad se pogleda njihova industrijska strategija. Rekli su na razini EU idemo graditi industrijske prvake, one najbolje koji će biti u Njemačkoj, Francuskoj, koje se dogovaraju, mi ćemo postati socijala. Znači, kod nas je stvarno treba nam potpredsjednik za socijalu s obzirom kakvo imamo trenutno iskustvo, nama ne može pomoći samo običan povjerenik, doslovno mora imati potpredsjednika da bi rješavao, a to možemo vidjeti evo usuglasili ste oko smjernica višegodišnjeg financijskog okvira, dobivat ćemo sredstva po glavi stanovnika, vjerujte mi kad prođe popis stanovništva na istoku RH da onda ta sredstva njima će biti svakako lagano dati, koliko god da je treba dati, toliko će nas malo biti da uopće nije problem pokriti sve potrebe Slavonije i Baranje [[Upadica: Hvala]] i Srijema. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Cijenjeni zastupniče Panenić, vi ste, ako ja dobro razumijem, ušli u Klub mladih, jel tako? Klub mladih. Da ste malo pažljivije čitali portfelj kojeg vi nazivate socijalom i to sa jednim podcjenjivačkim tonom, malo me to iznenadilo za nekoga tko je bio ministar u Vladi, tko želi biti među mladima, a stariji je od mene. Ovo vam govorim zato što to nije, nije dobro, nije dobro za vas prije svega da imate takav stav. On je razotkrivajući, on za mene poslao nekoliko poruka, prvo ne razumijete što je socijalni stup EU, ne razumijete važnost teme demokracije koja je temelj svega, ne razumijete važnost demografije i nastojite diskvalificirati nešto što ja moram priznat da mi je bilo lakše da ja pregovaram nego vi, ne znam što biste vi bili dobili.
Hvala. Imamo zahtjev za stankom. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedniče, tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta jer se radi o izvješću o sastancima Europskog vijeća. MI moramo znati sve što je premijer ovdje rekao da mi moramo i u klubu vidjeti što se trenutno događa u RH u odnosima u okviru EU. MI moramo znati da nismo proglasili isključivi gospodarski pojas, moramo znati da od 1.1.2019. godine stranci će imati mogućnost kupiti poljoprivredno zemljište, fizičke i pravne osobe, dok hrvatske fizičke i pravne osobe to ne mogu napraviti u Mađarskoj. Znači brojna pitanja, euro, spominjano je euro, naravno da se nameće euro bez šire rasprave, nego nametnula je politika da mora biti euro da taj dio suvereniteta moramo izgubiti bez šire rasprave. Naravno, ne mećem se ovdje kao stručnjak nego široku raspravu ljudi koji bi željeli raspravljati realno i o razlozima protiv i za nema. Nametnute su nam brojne ovdje teme od demografije, demokracije. Naravno da je imenovana gospođa Šuica na to mjesto, pa baš smo mi primjer demokracije, to je referendumska demokracija ili demokratija. MI smo primjer referenduma koji je bio po pitanju izbornoga zakona i svih ostalih referenduma koji su se događali u RH. Demografija, mi smo nagrađeni koje mi imamo demografske mjere u RH pa tako da imamo dvije trećine Hrvatske prazne u provedbi politike koju je premijer Andrej Plenković ovdje predstavio. Znači Hrvatska je samo 7% sredstava iz EU fondova do sada povukla, povukla, ne ugovorila, to su činjenice i to je realno stanje. Tražim stanku. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Imate pravo na stanku, konzultacije kluba. Nastavljamo u 16,21 minutu. STANKA U 16,11 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,24 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo dalje. Treća replika je kolega Zekanović, izvolite.
Dakle, zanimljiva je vaša teza da je kriva procjena britanskog naroda da je potreban izlazak iz EU. Zapravo vaša teza je istovjetna vašem stavu u Hrvatskoj jer vi ste bili protiv referenduma u Hrvatskoj pa čak evo ga dolazite u poziciju da osporavate volju naroda Ujedinjenog Kraljevstva kada odlučuje o svojoj sudbini. Znači taj referendum za vas nema nikakvu važnost, znači oni su pogriješili i to je jedna kriva procjena i kriva odluka koja će se njima razbiti o glavu. To je jedan komentar. Drugi komentar je zanimljivo je kako je iz Hrvatske kako ima najlošiju demografsku situaciju i među najlošijima u EU dolazi povjerenica Europske komisije za demografiju, to je slično i odabiru hrvatskih ministrica za demografiju, znači imali smo sociologa, sad imamo pedagoga, to je otprilike to.
Želite li odgovor? Izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Zekanović dakle postoji jedan, jedan trend sad već selektivnog spinanja onog što ja kažem. Nisam ja rekao da je bila kriva procjena naroda, bila je kriva procjena tadašnje britanske vlade da tu temu stavi na referendum i to mislim milijardu posto uvjeren da je to pogreška jer da je bilo dobro ne bi oni imali nekoliko godina sada problem. To što je narod odlučio na referendumu je odlučio. Iz mog kuta gledanja za njihovo dobro mislim da je to loše, loše za njih loše za EU. To je moj politički stav i u njega vjerujem i njega ću branit. I to je izrazito važno. Što se tiče demografije, ja mislim da biste se baš vi, a vaša stranka imam dojam i u razgovorima koje smo vodili dok ste bili na našoj listi i s nama u vladi ste bili jako za tu temu. Pa vama je moralo biti drago da će povjerenica iz Hrvatske sa europske razine brinuti o temi koja je bitna za naš narod i našu budućnost. To je optika koja je bila konstruktivna gospodine Zekanoviću [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] hvala vama.
Kolega Škibola, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, mene interesira u jednom dijelu izvješća navodi se borba protiv dezinformacija i u kontekstu toga osniva se na razini EU sustav za brzo uzbunjivanje. Zanima me što je taj sustav za brzo uzbunjivanje i do koje mjere će taj sustav za brzo uzbunjivanje ići u suzbijanju dezinformacija, da li će se možda tu dogoditi problem sa ograničavanjem određenih mišljenja koja su kritična prema službenim stavovima, a to što je nešto službeni stav ne mora značit da je on točan, ispravan i istinit, tako da me zanima u kojem smjeru će sustav za brzo uzbunjivanje ići? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Dobro ste to uočili, drago mi je da prepoznajete tu temu i da ste vidjelu tu tanku liniju eventualne opasnosti ili zlorabljenja. Dakle, borba sa dezinformacijama je globalna tema, pa i europska. Vi kao mlad čovjek sigurno ste često na nekom od internetskih ja bih rekao mogućnosti, tako ću ih čak nazvati. Reći ću vam primjer iz Francuske, bio sam tada zamjenik veleposlanika u Parizu, kad su Francuzi na referendumu srušili tadašnji nacrt ustavnog ugovora u ex post analizi broj web stranica na kojima su se ljudi informirali i koji su sadržavali netočne faktično netočne informacije bio je veći od onih koje su davale točne informacije. I to je ta bitka. Nije bitan politički stav, može biti kako god hoćeš, bitno je da li netko netočnu informaciju plasira u javnost, to je cilj i brzina ranoga uzbunjivanja [[Upadica: Hvala vam.]] netočno eliminirat, informirano glasovanje, to je poanta.
Kolega Podolnjak, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, vjerujem da dijelimo stajalište da bi EU trebala biti zajednica ravnopravnih suverenih država i slušajući vaše izlaganje o podjeli funkcija nakon parlamentarnih izbora za Europski parlament ne mogu se složiti s time da su te funkcije raspoređene u skladu s načelom EU kao zajednice ravnopravnih država. Jer ako ćemo vidjeti sve ključne funkcije su praktički završile u državama članicama EU, dakle u onim starim članicama, a u novim državama članicama zapravo ni jedna država nema svoje funkcije, hoćete od Njemica na čelu EU komisije, Belgijanac na čelu Europskoga vijeća, Talijan na čelu Europskog parlamenta, Francuskinja na čelu Europske središnje banke, prvi potpredsjednici EU komisije iz Danske i Nizozemske [[Upadica: Hvala vam kolega Podoljnjak.]] ne vidim nove države članice EU.
Odgovor izvolite.
Poštovani zastupniče Podolnjak nisam siguran da li ste bili u dvorani doka sam ja držao uvodno izlaganje, jeste [[Upadica: Ono kad ste pomenuli pola mandata?]] pa evo to vam je odgovor. Dakle morate za tih, dakle postoji samo nekoliko ključnih uloga koje smo mi mogli preporučili ili odlučiti na Europskom vijeću, predsjednik komisije, predsjednik Europskog vijeća, visoki predstavnik za vanjske poslove i preporuka tko će biti koji dio mandata Europskog parlamenta predsjednik, ekspresi servis gospodin Stanišev, šef europskih socijalista je odbio biti predsjednik Europskog parlamenta prve dvije i pol godine pa je nakon toga to preuzeo gospodin Sosoli, ja predlažem da vam kolege Maras ili Klisović objasne zašto je to tako. Ja odgovor na to nemam, a ako gledate o distribuciji potpredsjedničkih mjesta ima država Srednjoistočne Europe i Valdis Domborvskis i Dubravka Šuica i Vera Jurova i Maro Ševčević. Ne, ima Dombrovskis, čitajte malo detaljnije [[Upadica predsjednik: Hvala.]] pročitajte detaljnije to je korisno. Hvala.
Hvala. Evo sada je upravo na redu kolega Klisović. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, kazali ste u svom izlaganju da gospođa Pejčinović danas preuzima Vijeće Europe. To je točno, no nažalost preuzima u jednom ne tako lijepom ozračju. Ako ste pratili gospođa Dunja Mijatović, povjerenica za ljudska prava tog istog Vijeća Europe, jučer je javno kritizirala hrvatsku Vladu zbog zastrašivanja novinara i tu je spomenula izravno slučaj Gordana Duhačeka. Ja vas sada pitam da li ste to shvatili ozbiljno kao upozorenje ili i to smatrate nešto preko čega ćete prijeći kao što prelazite preko naših pitanja ovdje u Saboru, kao što prelazite preko medijskih upita ili upita građana? Mislite li također da gospođa Pejčinović sada rasterećena dužnosti potpredsjednice Vlade puno slobodnije moći sagledavati stanje u Hrvatskoj i kritizirati Hrvatsku kada je to potrebno zbog ugnjetavanja medijskih sloboda?
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Klisović, ja vjerujem da je vama kao bivšem kolegi iz vanjskih poslova drago da smo uspjeli u tome da upravo hrvatska ministrica bude glavna tajnica i moram reći da je vaš kolega Hajduković tu bio sjajan, radio je jako dobar posao i ja mu se zahvaljujem, mislim da je to bilo jako dobro kao član parlamentarnoga izaslanstva Vijeća Europe. Što se tiče njene neutralnosti na neki način u radu, pa to jer sasvim normalno, ona će brinuti o organizaciji, a neće zaboraviti odakle dolazi, ni kako je predložena, ni tko ju je izabrao, to se sve može, tako rade svi pa će i Marija Pejčinović Burić. Što se tiče ovoga slučaja, ja sam bio vrlo jasan i jučer pred medijima i danas na ovu temu, čekam izvješća ministara koja sam zatražio uvijek s posebnom brigom, pozornošću, pažnjom, osjetljivošću o bilo kojoj temi koja ima veze sa slobodom medija ili položajem novinara u hrvatskom društvu.
Kolega Stazić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani premijeru, kažete da se spremamo za predsjedanje EU i to je jako dobro. To je jako dobro, ali da li ste vi svjesni da bismo mi mogli imati problema u tome predsjedanju ako se nastavi ovo nevjerojatno, toleriranja, veličanja fašizma u Hrvatskoj? Vi znate kako su Austrijanci reagirali na Bleiburgu, oni su odlučno, vrlo rezolutno prekinuli tamo onaj ustaški dernek koji je tamo godinama trajao. Vaša Vlada je uputila protestnu notu vladi Italije, tu je predala ambasadoru zbog toga što su u Trstu podigli spomenik D'Annunziju i to ste s pravom reagirali. Talijanski fašist, taj spomenik treba srušiti i moramo inzistirati na tome, ali kome da normalni ljudi upute protestnu notu zbog toga što u Hrvatskoj brojne ulice se zovu po Mili Budaku, doglavniku Pavelićevom i zbog toga što neke postrojbe nose ime Rafaela Bobana itd.
Hvala, vrijeme isteklo. Odgovor, izvolite.
hvala lijepa. Zastupniče Stazić, točno je reagirali smo na provokaciju i to ne samo notom, nego je i hrvatska policija reagirala onako kako treba kada netko orkestrirano, organizirano dolazi u Hrvatsku napraviti takvu vrstu provokacije i reagirat ćemo sutra. Nevjerojatno da su nam se dvije situacije, ne baš iste ali slične, dogodile praktički u tjedan dana i reagirali smo principijelno i sutra ćemo tako prema bilo kome. Što se tiče ove vaše teze o tome da se nešto veliča, da tu postoje vjerojatno sile koje nešto takvo rade, to sigurno je politika Vlade, to nije sigurno politika stranke, to nije sigurno bilo kakva službena politika niti ima veze sa onim što radimo zadnje tri godine da smanjimo podjele tenzija u društvu, da bismo upravo promijenili tu klimu, pa nekad i na uštrb vlastite političke popularnosti, svjesno i namjerno jer to se mora raditi ako imate državničku odgovornost i to ćemo nastaviti.
Hvala. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Vlade, imam dva pitanja kratka pa se nadam i odgovorima. Prvo je osobni vaš angažman u pregovorima za čelna mjesta u Europskoj komisiji i Uniji. Vidimo da je naša gospođa Keller izrijekom rekla da ste tijekom tih pregovora ponudili i sebe kao mogućnost za predsjednika Europskog vijeća, pa me zanima da li ona ne govori istinu ili vi ne govorite istinu? Znači to je jedno pitanje. Drugo pitanje, s obzirom da je bilo otvoreno u javnosti, a nikada se nije raščistilo niti do kraja razjasnilo što je sa prijavom Porezne uprave u slučaju naše buduće članice komisije gospođe Šuice za prihode koje nije mogla opravdati odnosno imovinu koju nije mogla opravdati, prihodima u iznosu milijun i 900 tisuća eura, zbog toga govorim zbog toga što ima sada u ovom trenutku također jedna, ajmo to tako reći afera vezana uz belgijskog ministra vanjskih poslova, pa evo te dvije stvari ukoliko bi nam mogli reći. Hvala lijepo.
Kolega Maras molim vas da se potrudite držati vremena. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Zastupniče Maras, što se tiče prvoga, prve aluzije, referirate se na intervju gospođe Ska Keller jedne od glavnih kandidata Zelenih za te izbore, informacija je netočna. Ska Keller nije imala nikakve veze niti sa raspravom između pučana, socijalista i liberala jer ih nije bilo tamo, niti je ijedan čelnik vlade danas u EU iz skupine Zelenih, da bi mogla bilo što meritorno reći. Znači netočno. To što vi živite i neki vaši su kandidati pisali neke postove o tome što je kome u interesu, a nemaju pojma što se tamo događalo, pojma nemaju što se tamo događalo i bolje da o tome ne govore jer ne znaju i pokazali su koliki im je utjecaj. To je prvo. Drugo, što se tiče Dubravke Šuice Imali smo raspravu na saborskom odboru, saborski odbor je nju podržao, sve te teme koje se odnose na postupke porezne uprave su riješeni i apsolvirani. Hvala vam na čestitkama i cijenjenju ovoga što smo postigli.
Kolega Ante Babić, izvolite.
… [[Govornik se ne razumije]] poštovani predsjedniče HS i ja se poštovani predsjedniče Vlade pridružujem svim čestitkama našim kolegicama, od gđe. Pejčinović Burić, Šuice, Kostelac i gđe. Maletić. U svim ovim izvješćima Europskog vijeća zapravo glavna tema i tema o kojoj se najviše razgovarao bio je Braxit, pogotovo na izvanrednom Europskom vijeću u mjesecu travnju gdje ste i vi davali svoj doprinos sugerirajući određene datume zbog održavanja izbora za Europski parlament. Po riječima zapravo sadašnjeg premijera Borisa Johnsona, on kaže da će Ujedinjeno Kraljevstvo izići iz EU 31. 10. Europska komisija dala je naputke svim zemljama članicama EU zbog izlaska bez dogovora. Zanima me je li RH spremna za izlazak bez dogovora i kako ćemo se mi zapravo odnositi s obzirom da predsjedavamo EU od 1.1. u kreiranju same platforme vezano za [[Upadica: Hvala]] EU i Ujedinjeno Kraljevstvo? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. Pa evo to je primjer koji potvrđuje ovo što smo maloprije govorili zastupniče Babić kad jedna kriva procjena dovede do niza lančanih reakcija koje imaju negativan efekt, prije svega na one koji su donijeli. Što se tiče naše pripravnosti, ona je tu, mi smo donijeli potrebne zakone, sve službe imaju pune informacije, ministarstvo je objavilo informacije na web stranicama jer se ovo moglo dogoditi i ranije da tada nismo postigli dogovor o produljenju do 31. listopada. Ja u ovom trenutku ne mogu sa sigurnošću reći što će se dogoditi, pokušavamo razabrati ima li još neki adut u rukavu, prije svega britanska Vlada koja mora ponuditi nešto članicama EU da bi se pristalo na eventualno neki dogovor u ovom kratkom roku. Uvijek postoji mogućnost da se ide slijedom ovog zakonskog teksta koji su usvojili, koji bi podrazumijevao produljenje do 31. siječnja, ali to u ovom trenutku uz sve ovo što ja pokušavam saznati, ne mogu vam točno reći, ali mi smo pripravni.
Hvala. Kolega Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, g. predsjedniče Vlade, kao predstavnik Hrvata izvan RH, podržavam dakle ovo izvješće, mislim da mogu konstatirati dakle da svaki građanin RH, da svaki Hrvat u svijetu može biti ponosan dakle na ovaj visoki rejting i ugled koji ostvaruje RH. Međutim, to nije došlo samo od sebe, dakle to se u prvom redu može zahvaliti, dakle političkoj stabilnosti pod vodstvom ove parlamentarne većine i Vlade, visokim demokratskim standardima koje RH ostvaruje u makroekonomskoj stabilnosti, itd. itd. S druge strane, ovo je dobar primjer dakle zemljama s jugoistoka Europe da se isplati biti u EU i činjenica da RH predsjeda u prvoj polovici slijedeće godine Vijećem EU, da je Dubravka Šuica izabrana u resor, dakle demokracije i demografije, da je Marija Pejčinović Burić na čelu Vijeća Europe i nama u BiH budi nadu da će BiH ići tim putem i da će Hrvati, dakle ostvariti svoju jednakopravnost u okviru, dakle [[Upadica: Hvala]] zajednice europskih naroda.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa zastupniče Ljubić. Točno je, jedna od tema koju stavljamo u fokus i za vrijeme predsjedanja upravo odnos EU i zemalja jugoistoka Europe. RH je jedna od tema koja je posebno važna BiH, ravnopravnost sva tri konstitutivna naroda, osobito Hrvata kao ustavotvornog, ali najmalobrojnijeg naroda u BiH, u cijelom političkom kontekstu kojem svjedočimo i trenutno, mogu slobodno reći od izbora koji su bili u listopadu prošle godine. Prema tome, nastojat ćemo kroz naš utjecaj objasniti drugim partnerima i članicama poglede na BiH onako kako ih mi vidimo i kako mislimo da su ispravni i pravični, to je proces koji je trajna zadaća i diplomacije i politike, pa naravno i parlamentarne dimenzije naših međunarodnih aktivnosti. Hvala vam lijepo.
Poštovana kolegica Maksimčuk, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Na sastanku Europskog vijeća od 20. i 21. lipnja ove godine jedna od tema je bila, tema je bila dezinformacija, lažne vijesti ili fake news, očito da je ta pojava zahvatila EU, jednako tako i RH i vi ste se evo u vašoj raspravi, a i maloprije osvrnuli na to, pa mene zanima što možemo napraviti, a kroz prizmu iskustava temeljenih na Europskom vijeću da bismo naravno tu pojavu spriječili? Hvala.
Odgovor, izvolite.
To je tema koju povremeno dotičemo, dotiče se i u drugim formacijama vijeća, već je bilo nekoliko riječi u prethodnom pitanju. Prije svega ja mislim da će zadaća između ostaloga naše buduće potpredsjednice komisije i povjerenice iz nadležne za demokracije biti da napravi dodatne iskorake da svaki građanin, svaki državljanin, svaki birač u bilo kojoj članici EU donosi svoje političke odabire na temelju pouzdanih informacija. To je po meni minimum i maksimum, kad bismo to osigurali, onda bismo ostvarili ogroman uspjeh. Bilo bi jako dobro kada bi se informirali na temelju pouzdanih informacija i onda donosili politički odabir. Kad bi taj cilj barem u određenoj mjeri povisili odnosno na ono što nam danas razvoj tehnologije i činjenica da mnogi ne provjeravaju informacije, nemaju filtere, poklanjaju povjerenje raznima, nisam siguran da je to dobro za demokraciju.
Kolegice Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovani premijeru, pozorno sam slušala vaše izlaganje i potaknuli ste me zapravo dijelom gdje ste govorili o četvrtoj industrijskoj revoluciji, kako mi kao RH itekako imamo perspektivu i trebamo ići u korak, u korak s istom i tu je presudno, složit ćete se sa mnom, ulaganje u obrazovanje i tehnologije. Međutim, lijepo je težiti ka tome da razmišljamo o budućnosti i kako držati korak sa istom, međutim, ja vas evo molim da svojim autoritetom pokušate utjecati i na današnjicu. Naime, spomenuli ste uključivost kao jedan segment mislili ste na njega možda u nekom drugom dijelu, ali ja ću samo upozoriti da u 21. stoljeću nažalost u našem obrazovnom sustavu odlukom našeg ministarstva 300 djece s teškoćama je ostalo bez pomoćnika, a iznimno je bitno i EU i politikama EU i Hrvatskoj bi trebalo biti da tu djecu uključimo u obrazovni sustav, da ih integriramo i damo jednaku šansu.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Glasovac. Što se tiče uključivosti ja sam apsolutno za nju u svakom trenutku. U konačnici u Hrvatskom saboru imam sreću i zadovoljstvo da smo na istoj listi izabrani zastupnica Ljubica Lukačić i ja. I da je ona zastupnica ovdje u Hrvatskom saboru, to rijetko govorim ali bitno je u ovom kontekstu ponovit i to nije slučajno. Drugo, što se tiče teme pomoćnika u nastavi, pripremajući se za jutrošnji aktualni odnosno aktualno prijepodne vidio sam podatak koji je dosta indikativan da ga dobro razumije hrvatska javnost. Prije samo 10 godina ukupni broj pomoćnika u nastavi je bio oko 200, 209 čini mi se nemam sad dokument pred sobom, danas ih ima oko 4.000, 4.000. Znači trend, signal brige uključivosti i skrbi za svako dijete je tu, ministrica sutra ima sastanak na tu temu, razgovarali smo na Vladi na užem kabinetu učinit ćemo sve što je u našoj moći [[Upadica: Hvala.]] da svako dijete dobije adekvatnu pomoć. Hvala.
Kolega Bačić Ante, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade u svom izlaganju na ovo izvješće spomenuli ste upravo novo sedmogodišnje proračunsko razdoblje, vjerujem i normalno je da će u našem predsjedanju od 1.1. to biti jedna od tema ovdje prilikom predsjedanja. Već ste uspjeli demografiju uvrstiti u strateški program EU zanima me samo u našem predsjedanju koliko će RH moći utjecati na nove strateške okvire operativnih programa pojedinih fondova da ih usmjerimo na određena područja i ciljeve u koje želimo ulagati šta se tiče naše nacionalne razine. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Bačić. Što se tiče naše uloge kao predsjedateljice da nešto posebno napravi za Hrvatsku tu moramo biti jako oprezni jer kad ste predsjedajući morate brinuti o interesima cijele organizacije, to je jedna fina nijansa koju će siguran sam ljudi koji će to raditi u različitim formacijama vijeća jako dobro usvojiti. Međutim, naša je zadaća trajna da brinemo o tome kako da temu koju smo sad politički pozicionirali, institucionalno stabilizirali, operacionaliziramo u slijedećih 7 godina da države koje imaju problem sa negativnim prirodnim priraštajem ili negativnim demografskim kretanjima imaju od toga koristi. Prva zadaća je da vidimo komparativno tko je gdje. I ono što bih ja volio da Dubravka Šuica na kraju mandata ima jednu knjigu koja će biti tool book, katalog alata dokazanih i uspješnih u onim zemljama gdje su demografske politike okrenule trendove. To bi bio vrhunski uspjeh mandata. Hvala vam.
Kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani premijeru u vašem izlaganju ste govorili o uvođenju EUR-a u RH i istakli ste ko da je to već gotova stvar. Ja sam jučer bio naime na jednom okruglom stolu koji je organizirao MOST u vezi porazne reforme i novih poreznih dakle zakona gdje je jedna ugledna ekonomistkinja na pitanje o uvođenju EUR-a u RH rekla da je to pitanje zapravo passe s obzirom na krizu koja dolazi u EU, da će Hrvatska nažalost za 2, 3 godine opet pogoditi velika kriza koja se prelijeva dakle iz EU tj. iz Njemačke i da zapravo ti kriteriji za 2, 3 godine koje moramo ispuniti za EUR-om nećemo ispuniti. Je li se u EU govori ozbiljno o krizi koja prijeti EU i kakve konsekvence će to imati RH u tom smjeru? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Sladoljev. Nažalost nisam čuo tko je osoba koja je to kazala, dobro, ok. Dakle ovako, što se tiče naše politike strategije na temelju čega je donesena i kako smo išli u realizaciju tog cilja. Moram ponovit još jednom, ovaj Hrvatski sabor je potvrdio naš ugovor o pristupanju EU, u tom ugovoru stoje odredbe da ćemo kad ispunimo kriterije postati dio euro zone. Znači sabor i referendum i jedno i drugo se već dogodilo u smislu cilja. U smislu ostvarenja ovoga što radimo strategija za uvođenje EUR-a je napravljena u suradnji HNB-a i Vlade, Ministarstva financija na temelju podataka, komparativne analize, svega onoga što dokazuje da smo mi toliko visoko euroizirana zemlja da je to za našu ekonomiju pozitivan iskorak, za kriterije za ERM 2 radimo na njima, ponovit ću još jednom svakog mjeseca i vidjet ćete da će biti dobri, a što se tiče krize [[Upadica: Hvala vam.]] nisam siguran da se tu možemo složiti na taj način jer je unija pa i sve članice puno otpornija danas nego što je bila 2008.
Kolega Pranić vi ste zadnji, izvolite.
Hvala uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi premijeru na sastancima Europskog vijeća apostrofirali ste i stavili ste naglasak na demografiju kao jedan od najvećih izazova budućnosti i to je zaista dobro i dobro da je demografija definirana u strateškom programu za razdoblje 2019 – 2020. i sada se hvalimo kako je gospođa Šuica imenovana baš za to područje kao da će se riješiti svi apsolutno demografski problemi Hrvatske. Zar vi smatrate da će zaista to pospješiti rješavanje demografskih problema Hrvatske i spriječiti demografski slom kada nemate ni vlastiti plan ove Vlade za demografiju. Da podsjetim gospodin Strmota vam je dao ostavku na presici, sad ste promijenili ministricu koja je vezana resorno za demografiju pa ako je gospođa Šuica zaista tako dobar ekspert za demografiju možda bi bilo dobro za Hrvatsku da prije rješavanja europskih problema dođe u Hrvatsku i riješe naše demografske probleme u Hrvatskoj. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Pranić, djelovali ste mi ovo ljeto u Starigradu na Hvaru kad smo se vidjeli dosta sofisticiranije od ovog izričaja koji ste sad rekli, malo sam ja možda stekao pogrešan dojam, ali dobro cijenim vaše mišljenje kakvo god ono bilo. Dakle prvo Vlada radi na demografskoj strategiji i ona će biti usvojena. Ovo je prva Vlada koja ima Vijeće za demografsku revitalizaciju i to se nitko drugi nije dosjetio. Gospodin kojeg spominjete imao je jedinstvenu šansu da da svoj doprinos formuliranju i provedbi te politike na odabire pojedinih ljudi, što kada i zašto rade neću ulaziti. A vama kao mladome gradonačelniku i saborskom zastupniku preporučam da pokušate pronaći logiku koja bi bila možda nam s činjenicom da EU, odnosno Komisija ima taj portfelj sada, sigurno bude lakše riješiti naše probleme. I nama i drugima. To bi bio lijep pristup, konstruktivan, onaj iz Starigrada ovoga ljeta kada smo ručali skupa.
Hvala vam. Kolega Panenić povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih se pozvao na članak 238. smatram da je neprimjereno da premijer saborskog zastupnika ocjenjuje koliko je sofisticiran ili nije a pogotovo ne premijer koji fizički ide napadati saborskog zastupnika ili nazivati panjem. Hvala lijepa.
A dobro, ovo je bila jedna uobičajena rasprava, nadam se da nitko se nije uvrijedio i da nema potrebe za bilo kakvom intervencijom. Ovime smo došli dakle do kraja replika, sada ću otvoriti raspravu. Prvo su na redu klubovi, prvi je danas Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Još jedanput u ime Kluba SDP-a pozdravljam predsjednika Vlade, ministra vanjskih poslova sa suradnicima a posebno želim pozdraviti veleposlanika Drobnjaka, radujem se što je natrag u Zagrebu i nadam se da će njegovo iskustvo i znanje stečeno u radu sa EU bilo kao pregovarač ili veleposlanik doprinijeti takvom jednom kvalitetnom predsjedanju EU od strane Hrvatske. Gospodine predsjedniče Vlade u svom uvodnom izlaganju danas rekli ste da je Hrvatska izuzetno utjecajna u EU. I neka je, što više, tim bolje. Ali to je zadatak i vas, to je zadatak Vlade, to je zadatak i svih nas ostalih koji radimo za RH uključujući i oporbenih zastupnika i to ćemo nastaviti i dalje, svatko svojim kanalima promicati interese Hrvatske i utjecaj u Međunarodnoj zajednici. No nije baš lijepo čuti da sve zasluge za utjecaj Hrvatske u međunarodnim odnosima pripisujete sebi. Lijepo bi bilo da to čine drugi za vas ali sebe hvaliti obično iskazujete neke druge osobine. Također ste kazali i ispričali nam kako je tekao tijek pregovora oko izbora predsjednika Europske komisije. Mene niste uvjerili da ste odigrali najbolju kartu za RH. EU, odnosno istočna Europa nije dobila od 5 ključnih mjesta u institucijama EU niti jedno. Pokazala je istočna Europa, o njoj govorim da zna što neće, ne želi Timmermansa koji se borio i stao im na žulj zbog svoje borbe za vladavinu prava. Ali ne zna šta hoće. I zato što ne zna što hoće je ostala bez iti jednog mjesta u čelnim institucijama EU. Kada je Manfred Veber nažalost ispao kao spitzenkandidat iz kombinacije jer nije dobio potporu u vlastitoj grupi europskih pučana tada je drugi kandidat oko kojeg je postignut svojevrsni tihi konsenzus bio gospodin Frans Timmermans. I tu su se složili predstavnici EPP-a, recimo gospođa Merkel kao osoba koja ima najviše zastupnika u Europskom parlamentu u okviru EPP-a. Bili su tu naravno i socijalisti, bili su tu i liberali sa Macronom na čelu. No i to nije bilo prihvatljivo. Nije bilo prihvatljivo objasnili su nam jednom prilikom zato što je EPP dobio najviše glasova na izborima a time i najviše mandata u Europskom parlamentu, pa onda mora imati predsjednika Europske komisije. E sada kada svodimo cijelu demokraciju na matematiku onda vrlo često dolazimo do krivog rezultata. Kao što je u našem Hrvatskom saboru saborska većina koja je plod matematike bez demokratskih vrijednosti i legitimiteta dovela do jednog malo iskrivljenog rezultata demokracije. Pa se tako govori javno o žetončićima kojim je kupljena većina u Saboru. E tako nije trebalo djelovati niti u EU. Nisu važni žetončići, važna su načela demokracije. Na ovaj način ubijen je jedan proces koji se zove spitzenkandidat. Dakle proces u kojem su se predstavnici političkih grupacija u Europi predstavljali građanima Europe radi odabira za predsjednika Europske komisije. Prvi puta su građani Europe imali osjećaj da svi prate jedinstvene političke debate o europskim pitanjima u kojima su oni sudjelovali. I umjesto da idemo prema tome da se takav kandidat za predsjednik komisije izabere na neposrednim izborima od kandidata koji su predložile političke grupe, mi idemo ka tome da se spitzenkandidat postupak potpuno eliminira i time jedinstvo Europske nažalost perceptivno opet naruši. I sve to u nedostatku transnacionalnih europskih lista. Dakle to ne smatram da je bilo u interesu Hrvatske. Hrvatska bi se u puno boljem svjetlu pokazal ada je podržala Timmermansa, podržala njegovo zalaganje za vladavinu prava u istočno europskim državama. Spomenuli ste da je i gopođa Šuica postala potpredsjednica Komisije. To je dobro, sigurno bolje da je potpredsjednica nego povjerenica. To je hvale vrijedno. No mene zanima jeste li vi tražili ovaj njen portfelj koji je dobila, dakle demokracija i demografija. Čini mi se da jedan od vrlo interesantnih portfelja za Hrvatsku je bila regionalna suradnja gdje se nalaze konkretni projekti, gdje se nalaze konkretni novci i upravo ono što Hrvatskoj naravno treba. Znamo da 50% vodovodne mreže u Zagrebu curi i da 50% vode iscuri prije nego što dođe do naših slavinama, ovisimo o vremenskim prilikama u poljoprivredi jer sustavi navodnjavanja nisu još uvijek izgrađeni adekvatno, a infrastruktura u cijeloj zemlji da i ne govorim. Dakle, je li ona dobila taj portfelj političkom igrom unutar komisije ili je Hrvatska to tražila. Ali dobila je dva vrlo interesantna područja dakle demokracija i demografija s kojom Hrvatska i jednim i drugim nažalost ima problema. Demografija svi smo upoznati s time, zanima me kako će gospođa Šuica pomoći kroz svoj rad da se to stanje u Hrvatskoj promijeni, ali svakako ćemo joj dati punu podršku u tome. Što se tiče demokracije i stanja u društvu i tu Hrvatska očigledno počinje imati ozbiljnih problema jer ako više od 20 godina ponovo smo upozoreni ovih dana recimo jučer od europskih institucija za kršenje slobode novinara, upozoreni smo za pritiske na novinare i medijske slobode. Tko je to učinio? Spomenuo sam maloprije povjerenik Europskog vijeća odnosno Vijeća Europe, ispričavam se, za ljudska prava gospođa povjerenica, ispričavam se još jedanput, gospođa Dunja Mijatović. Također to je učinio u ime OSSA u Beču gospodin Dizir, dakle dvije institucije su reagirale na ono što se dešava u Hrvatskoj i smatraju to ispod standarda ljudskih prava medijskih sloboda. Spomenuli ste danas u raspravi također da iz HDZ-a i Vlade nisu dolazili nikakvi pritisci na novinare i na medije, pa eto možemo podsjetiti vas da evo saborski zastupnik ovdje, državni državnik HDZ-a gospodin Lucić, da je bio jedan od tih o kojima se pričalo, a danas na sudu je prihvaćen dokaz, kao dokaz snimka njegovog razgovora koji je pokušavao utjecati na medije i neobjavljivanje određenih informacija u medijima. Da ne spominjem gospođu Dalić koja je jednako tako se hvalila da je ona bila ta koja je spriječila objavljivanje određenih informacija u medijima o aferi Borg odnosno Agrokor. Stvaramo klimu straha u zemlju, klimu nesigurnosti, klimu autocenzure, nažalost to nije dobro, ljudi se premlaćuju zbog različite nacionalnosti, a u zadnje vrijeme smo imali priliku strane turiste da su objekt iživljavanja na moru. Ja moram priznati da ja povremeno dobijem prijeteća pisma i danas sam dobio eto tako jedno u kojem između ostalog piše, zapamti htio ili ne ruka pravde će te stići, a potpisao ga je hrvatski branitelj i ponosni ustaša. E pa sada, gospodine predsjedniče Vlade ja se nadam da će državni organi onako učinkovito istražiti ovaj slučaj, utvrditi tko to meni prijeti kao što to čine kada vama prijete na društvenim mjerama ili nekako drugačije. Ja ću vam dati ovo pismo tako da si sami posvjedočite što u njemu piše, ali u svakom slučaju čini mi se da klima koja je stvorena u društvu nije dobra i da moramo poraditi na tome, a odgovornost Vlade u tome je najveća. Jednako kao i standard rada policije. Vidjeli smo da policija postupa u određenim slučajevima na čudan način. Imali smo sada slučaj Gordana Duhačeka koji se javio u policijsku postaju, od služene uniformirane osobe sa ovlastima dobio informaciju da može ići na put nakon čega je zadržan u zračnoj luci i preveden u policijsku postaju. A u toj postaji prema medijskim natpisima ako su točni, došao je čak i sudac, prekršajni sudac koji mu je prijetio. E to je nešto što se mora također istražiti, to su državni organi i Ministarstvo pravosuđa i unutarnjih poslova bi se morala pozabaviti radom i standardom rada policije i sudaca, ako hoćemo raditi demokratsko društvo. Jednako tako i članovi Vlade moraju svojim primjerom, svojim ponašanjem pokazati da čvrsto stoje na braniku vladavine prava i poštuju zakon. Jutros smo također imali priču oko Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa gdje vi kao predsjednik Vlade i članovi vaše Vlade niste dostavili dokumentaciju koja je u zakonitom postupku, na zakonski propisan način povjerenstvo tražilo. Niti vi kao državni dužnosnik, niti ja kao državni dužnosnik nemamo pravo ni ovlast da procjenjujemo da li ćemo ili nećemo dostaviti određeni dokument Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa. Povjerenstvo je to koje odlučuje u postupku koji je propisan zakonom, a naše je ako nam se ne sviđa da se žalimo Upravnom sudu. Negirajući pravnu državu, pokazujući da nećemo poštivati zakone ako nam ne pašu, pokazujemo da smo iznad njih i šaljemo potpuno krivu poruku u našu javnost, da se može lišo proći dakle i bez poštivanja zakona. To je loše, to je suprotno europskim vrijednostima i tako nešto treba brzo promijeniti u ovoj državi. Slijedeće pitanje u zadnje 4 minute o kojem bi želio čuti vaše mišljenje je pitanje perspektive ulaska BiH u EU odnosno pitanje načina i dinamike kada BiH može očekivati početak pregovora ili neki tailor made pristup prema njoj kako bi počela pretpristupne, pretpristupni proces? Mi znamo da danas BiH nema vladu jer se politički faktori, parlamentarne stranke ne mogu dogovoriti oko nje. Jednako tako znamo da je jedna od glavnih političkih stranaka u BiH, SDA imala konvenciju na kojoj je donijela programsku deklaraciju. Zanima me mišljenje Vlade o toj Programskoj deklaraciji i kako se ona uklapa u europski put BiH? Stav SDP-a je tu jasan o građanskoj BiH na način kako ju prezentira u svom programu SDA u ovom trenutku nažalost ne može se govoriti, a to je zbog osjećaja sigurnosti konstitutivnih naroda koji nije na dovoljnoj razini. Nažalost narodi se bore da nisu jednakopravni, narodi se boje za svoju opstojnost i legalizaciju svojih prava. Dok se ne postigne taj osjećaj sigurnosti svakog konstitutivnog naroda da je jednakopravan u svojoj zemlji, da mu je osigurana opstojnost, da mu je osigurana prava, neće biti moguće ići prema ovakvoj vrsti građanske države za koju se zalaže SDA. Drugi element koji je potreban da bi se moglo ići prema građanskoj državi su funkcionirajuće državne institucije BiH koje, u koje povjerenje građani BiH imaju, puno povjerenje. Dok toga nema teško će se nastaviti prema građanskoj državi kakvu zagovara SDA. A zašto postoji tako veliko nepovjerenje između konstitutivnih naroda? Nažalost, ona je posljedica povijesnog nasljeđa i rata. No, jednako tako te traume ratne koriste i zloupotrebljavaju i nacionalni lideri u BiH, potiču strahove i homogeniziraju iza tih strahova narode iza sebe. Dakle, kada govorimo o strahovima, da strah je Bošnjaka da će BiH se raspasti i da li će ju netko razbiti, pa o tome govori g. Dodig svakodnevno. Strah je Hrvata da će biti preglasani i nesretni kao politički narod, opravdani strah. Jednako kao što je i strah Srba da će izgubiti … [[Govornik se ne razumije]] koje Republika Srpska ima. I dok je razina nepovjerenja ovakva kakva je, dok je intenzitet strahova ovakav kakav je i dok nacionalne političke elite koje žive i preživljavaju na sukobu latentnoj polokrizi ili kriznom stanju i naprosto im ne dozvoljavaju razvoj prema građanskoj državi. Dok je takvo stanje nažalost o građanskoj državi kako zagovara SDA ne može biti riječi iako ona kao dugoročni krajnji cilj je poželjna, poželjna je građanska demokracija, građanska država, kao i u EU, žive mnogi narodi, više naroda, nacija i etničkih skupina i svima su prava zagarantirana, a građani vjeruju u institucije koje ih trebaju štititi. Građanska država kakvu zagovara u deklaraciji SDA prema mom viđenju u stvari vodi prema majorizaciji, dominaciji i prevlasti jednog naroda u odnosu na druge. Tek kad se ispuni uvjet punog povjerenja između konstitutivnih naroda i kad se ispuni uvjet da građani vjeruju u svoje institucije koje mu u potpunosti osiguravaju njihova prava i opstojnost, kako nacionalnu, tako individualnu, možemo govoriti dalje o slijedećoj fazi razvoja demokracije u BiH, a to je put prema građanskoj državi gdje će svi građani na jednak način ostvarivati svoja temeljna prava. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sada će u ime izvjestitelja govoriti poštovani predsjednik Vlade g. Andrej Plenković, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Mislim da je ipak potrebno više puta pojasniti neke činjenice nakon izlaganja kolege odnosno zastupnika Klisovića u ime Kluba SDP-a. Dakle, prvo oko tih pregovora o kojima ste vi govorili, a u kojima niste sudjelovali. Ja bi bio sretniji da ste vi rastumačili i meni jer mi nisu do kraja poznati ti razlozi, ali i drugim zastupnicima i hrvatskoj javnosti, zašto predsjednik političke skupine, grupacije europskih socijalista ili naprednjaka kako se sada zovete, nije prihvatio biti predsjednik Europskog parlamenta. Ja to ne znam, dakle ja sam kao član Europskoga vijeća otišao iz Brisla sa sastanka koji je bio u noćima s nedjelje na ponedjeljak sa preporukom svih nas da vaš čelnik skupine, dakle to je kao Joseph Daul naš, to je Sergej Stanišev iz Bugarske, da će on biti kao zastupnik prve dvije i pol godine predsjednik Europskog parlamenta i na taj način popuniti zastupljenost srednjoistočne Europe u ovih svega nekoliko čelnih institucija, ja to ne znam, vi biste to i kao kandidat na tim izborima, a i kao zastupnik SDP-a nama trebali pojasnit, što je to njega spriječilo, ima li možda neki element koji mu je osjetljiv u takvom izboru, pa da se nije usudio, kažite, to bi bilo dobro da znamo, a ne da vi ex post gdje niste bili, tumačite što je bilo i kako je bilo i gdje je tu Srednja Europa, tu je Srednja Europa, na socijalistima je bilo da to kažu. Ovo što vi imputirate za Manfreda Webera, dakle vi ste dio političke grupacije zajedno sa liberalima koja je išla politički diskvalificirati čovjeka na dvije teze, jedna je da nije bio ministar, nije imao izvršnu vlast i druga je da nisu sigurni koliko dobro govori jedan drugi jezik članica EU, vidite ja to nisam prihvatio kao pregovarač. Nije on ništa, ni na koji način bio manje kvalificiran nego kandidat socijalista Timermans, ništa manje. Timermans isto nije bio premijer, nije ni Ursula von der Leyen premijer bila prije, prije nego što je postala predsjednica komisije. Dakle, nismo htjeli principijelno prihvatiti gotovo osobnu diskvalifikaciju pobjednika na izborima, da bismo onda prihvatili ovoga koji je drugi da bude prvi i još da ga mi u velikoj koaliciji u parlamentu podržavamo, pa to je nou gou, to je bit tih pregovora, to vam je srž tih pregovora i važno je da ju razumijete, da javnost zna, dakle zato što na te 4 ključne dužnosti nema nekoga iz srednjeistočne Europe krivi su europski socijalisti, a ne mi koji smo to pregovarali, to je jako važno. Što se tiče pitanja demokracije, dakle taj vaš okvirčić od jutros, on se nastavlja i na ovoj temi, dakle malo korupcije, malo povjerenstva i sad ćemo još stvoriti neku klimu netrpeljivosti. Vidite, da je to sve tako kao što vi govorite, ne bi mi ovo bili uspjeli napraviti. Ja se ne hvalim osobno, ja to radim za RH i sretan sam da mogu doći pred HS i reć gledajte ovo i ovo smo radili, to i to smo dobili. Mi se znamo jako dugo i onako intimno siguran sam da vam je drago, nije to baš tako loše zastupniče Klisović nakon samo 27.g. međunarodno priznate RH da smo došli u tu fazu. Da ste vi ovo uspjeli, ja bi vam od srca čestitao, rekao bi svaka čast, konačno, e, ne, ne, to polako, to polako, pregovore samo trenutak, oni koji su završili pregovore o članstvu u EU su sad ponovno na vlasti. Da budemo, ne, ne.
Možemo ne vikati iz klupa?
Ovo je jako ekstenzivno tumačenje, ali cijenim da ste u trenutku ulaska vi bili ministrica i meni je drago da ste imali tu čast i to je sve … [[Govornik se ne razumije]] potpisali sporazum o pristupanju gdje je bila predsjednica Vlade iz HDZ-a gđa. Kosor. Što se tiče BiH, vrlo kratko jer munjevito prolazi vrijeme, u doba kada je po prvi put narušen koncept da se bira legitimnog predstavnika jednog od naroda u BiH, to je napravio SDP BiH s kandidaturom Željka Komšića. Vi ste tada kao SDP podržavali tu kandidaturu. Zašto se to nije dogodilo odmah nakon Deytona nego tek kasnije? Pa tu je srž problema, tu je nastao problem za legitimnu zastupljenost Hrvata u predsjedništvu BiH, brojevi nam ne idu na ruku. A imali ste priliku reći što o tome mislite kada smo usvajali deklaraciju prije nekoliko mjeseci ovdje u Hrvatskom saboru. Tu se artikulira stav, a naravno da stav jedne političke stranke kao Vlada o nečem što nije novo ne moramo posebno ni komentirati [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] jer nema ništa novoga. A ovih pisama, ja vam neću reći koliko ih ima.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala. Poštovani premijeru, evo da ne bih bio potpuno u ovom okviru ili okvričiću kako ste ga vi nazvali, neću se baviti ovim da sadašnja, novoizabrana glavna tajnica Vijeća Europe ne želi dostaviti putne naloge iz Helsinkija, a na čelu je institucije koja je osnovala Greco. Znači, pitam vas koliko je u skladu s europskim vrijednostima, vladavinom prava, činjenica da Ministarstvo vanjskih i europskih poslova ne želi dostaviti putne naloge iz Australije vezano uz Loretu Bertoša Kušen odnosno u slučaju Sabljak kojeg je, znači gospodin Sabljak je razotkrio ta muljanja u veleposlanstvima, vaša Vlada ga je udaljila iz službe. Službenički sud je sada prvostupanjskom presudom vratio na posao, vi ste ovdje rekli da takve predstavke ne vode ničemu, ja vas pitam koliko je u skladu s europskim vrijednostima to da ni novi ministar ne želi antikorupcijskom vijeću dostaviti putne naloge iz Australije?
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Hvala lijepa. Zastupniče Grmoja, nemam sada ta saznanja ovo o čemu me pitate, provjerit ću sa ministrom jer zaista mi to nije poznato. Što se tiče ovih drugih tema jer i vi ste malo ušli u ovaj okvirčić, ali to je u redu, neka ste to je dobro. Ponovit ću još jednom jer to nisam stigao reći gospodinu Klisoviću, nemojte konfabulirati. Postoje ovlasti povjerenstva, postoje ovlasti Vlade, postoji nešto što se zove …, postoji zdrav razum, postoje dokaze, postoje fakti, postoje nešto što je svakome iole informiranijem i upućenijem u to kako funkcionira Vlada jasno bez bilo kakvih posebnih dokaza. Ako neko može na temelju članka u nekoj novini donositi odluke racionalno da nešto treba pokretati, e onda možemo i mi kao Vlada reći sve ono što je dovoljno da se logički zaključi u čemu je bit smo dostavili. Nema ničeg drugog.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, govorili ste tj. odgovarali ste SDP-ovom kolegi o proširenju tj. o stanju Hrvata u BiH, naravno da mi očekujemo ovdje konkretne odgovore, konkretne odgovore i po pitanju što je sa ulaskom, već kada govorimo o proširenju, a to ste naveli u početku, ulasku Srbije u EU? Jel moramo znati da Ministarstvo vanjskih poslova još uvijek nije dalo Odboru za veterane izviješće o praćenju Srbije u 23. i 24. poglavlju, znači povjerenstvo koje se moralo sastajati i imalo obavezu svake godine dva puta. Znači povjerenstvo u kojem je bila ministrica, sada tajnica Vijeća. Nije dostavila te papire o praćenju Srbije u 23. i 24. poglavlju, ali to je vrlo bitno za nas. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Poštovani zastupniče Bulj, pratimo mi sve detalje u pregovorima pratimo, ne samo sa Srbijom, pratimo ih i sa Crnom Gorom, pratimo što će se sada donijeti odluka o Sjevernoj Makedoniji, pratimo što se događa sa Albanijom, pratimo što se zbiva sa Kosovom, pratimo naravno što se zbiva sa BiH, sve mi to detaljno i temeljito pratimo. Meni je drago da je vama toliko stalo da mi to tako temeljito pratimo, a ja vam mogu da mi to baš do najsitnijeg detalja pratimo iz aspekata svih resora. Kada god je neka tema, ako je međuresorna zauzima se stav na koordinacijama za vanjske i europske poslove. Ovdje su vam i državna tajnica i pomoćnica ministra i ministar, sada je došao još i veleposlanik Drobnjak sa svojim iskustvom i glavnog pregovarača. To sito lovi, lovi mreža sve detalje i donosi stav zastupniče Bulj.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Klisovića. Izvolite.
Predsjedniče Sabora. Da, predsjedniče Vlade nisam sudjelovao u pregovorima u kojima ste vi sudjelovali, da ste se željeli sa mnom konzultirati o bilo kojem pitanju mogli ste. Prema informacijama koje sam ja imao nisu problem Veberu bili socijalisti i liberali nego najveći je problem dolazio unutar njegove vlastite političke grupacije, vi me ispravite ako to nije tako. Drugo pitanje, kada povjerenstvo zakonito postavi u zakonitom postupku zahtjev za dostavu dokumenata, treba odgovoriti. Zamislite da vas policija pozive i ne dođete, desit će vam se gore nego Duhačeku ili da to napravi sud pa ga ignorirate. Ne možete ako želite prekršiti zakon, dakle to su neki elementi koje svakako treba uzeti u obzir. BiH, KOmšića legitimitet odnosno ne legitimitet, legalitet njegovog izbora ste priznali. A ja sam vas pitao kako se nova politička platforma SDA kao jedna od najvažnijih političkih stranaka u BiH uklapa u europski put BiH i što je pozicija Vlade o takvoj politici SDA. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Poštovani zastupniče Klisović. Što se tiče vašeg stava o tome kako je bilo, a niste sudjelovali, a čuli ste da je nešto bilo, jako mi je tu puno gluhoga telefona o nečemu o čemu očito ne znate dovoljno, a mislite da znate. Evo, to je ono što bi bio moj rezime vaših konkluzija o događaju na kojem mislite da znate, a niste bili tamo, niste bili tamo, a za razliku od vas sam bio. I znam točno što se zbiva i kako se zbiva, to što vi ne želite reći ni vama ni hrvatskoj javnosti zašto vaš čelnik, vaše političke obitelji je odbio biti predsjednik Europskog parlamenta, to me ne interesira. U čemu je problem? Što se tiče povjerenstva i dostave dokumenata mi smo se očitovali, dali smo svoj stav, nismo se oglušili, očitovali smo se i velika je razlika između sukoba interesa i nečega što zadire u nečiju procjenu o nečem što bi možda moglo bit u vezi s nekim načelom, a tu radimo finu granicu između onoga što je i onoga što nije [[Upadica: Hvala.]] a vi to znate, smijete se pa znate, isto što znate na što mislim.
Hvala. Kolega Bulj vi ste digli povredu Poslovnika, što je povrijeđeno, koji članak, koji stavak?
Članak 238.
Koji stavak?
Izvješće o sastanku Europskoga vijeća.
Koji stavak molim vas, pitam vas?
Mi ovdje saborski zastupnici nismo bili na Europskom vijeću na sastancima, a premijer cijelo vrijeme docira ovdje kolegama, kažite nam zbog čega nije izabran ovaj predsjednik, zbog čega nije ovaj potpredsjednik, znači vi nama dajete izvješće premijeru, a ne zastupnici vama. Ovdje se dogodil obrnuta situacija. Hvala.
Kolega Bulj, vi ste zlorabili instituciju Članka 238. izričem vam opomenu. Slijedeća replika je poštovana zastupnica Glasovac. Izvolite. Molim vas prestanite se derati iz klupe, dajte pa to je stvar kućnog odgoja, već sam vam više puta rekao, molim vas. Izvolite kolegice Glasovac.
Gospodine Plenkoviću, nije u redu kolegi Klisoviću niti opoziciji imputirati da im nije drago zbog izbora gospođe Šuice i gospođe Pejčinović Burić na važna mjesta u europskim institucijama. Ta opozicija ne samo da joj je drago i da smatra da je to uspjeh za Hrvatsku nego je ondje gdje je mogla tome i pomogla pri izboru gospođe Pejčinović Burić. Vi jako dobro znate da su svi zastupnici SPD-a ali i cijelo izaslanstvo Hrvatske u Skupštini Vijeća Europe gdje su i predstavnici SDP-a i GLASA podržali svojim glasovima njezin izbor za Hrvatsku. Kamo sreće, kamo sreće da smo se tako kao zajednički u hrvatskom interesu postavili i kad je recimo kolegica Vesna Pusić bila kandidatkinja za glavnu tajnicu UN-a tada je nažalost izostala podrška HDZ-a iako je, bi recimo i njezin izbor bio od interesa za RH.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Poštovana zastupnice Glasovac, prvo ja vama to ne imputiram, ja slušam što vi govorite, slušam pažljivo, ne, ne, slušam jako pažljivo što vi govorite, gledam i slušam argumentaciju poznavajući fakte i što se zbivalo i ne nalazim baš pravi, znat će Joško on je pravnik …/Govornik govori stranim jezikom./… između onoga što je bilo i onoga što on misli da je bilo, to je jako bitno da to uskladimo. Dakle, to je prvo. Što se tiče svih ovih dužnosti gdje smo nominirali pa onda uspjeli i izabrati neke naše dužnosnice to je uspjeh, nije se dogodio slučajno, nije se dogodio ja mislim da apsolutno tu nema samohvale to je uspjeh cijele Hrvatske, da Hrvatska kao takva nije percipirana da to ide to ne bi prošlo. Pa možda onda evo i aktivizam opozicije dobar test onih koji su na vlasti da nešto dobro rade i u tom smjeru ćemo nastaviti [[Upadica: Hvala.]] držat sve kandidature koje imaju realnu šansu jako je važno proći.
Hvala lijepa. Slijedeći će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Vlade, ministre sa suradnicima bilo je zanimljivo i burno proteklih mjeseci ne samo u Bruxellesu nego širom EU, ali ćemo krenuti redom naravno od samih europskih izbora. Dakle, izbori za Europski parlament širom EU pa tako i u Hrvatskoj obilježio je značajno veći izlazak birača što mislim da je dobro i vjerujem da ćemo se služiti, svima nam je vjerujem drago. Rezultati su uglavnom i svugdje bili sukladno prognozama, sukladno anketama. Nažalost pučani i socijalisti nisu ostvarili dovoljno velik broj mandata da bez liberala zadržimo većinu kao u proteklih 5 godina. Čak i više od samog tog rezultata mislim da nas treba razbuditi ne taj rezultat, nego sam trend koji gledamo proteklih godina, pa tako trebamo razmišljati i o neposrednoj budućnosti. Danas je sasvim jasno da 2019. godina očito nije bila ona kritična za europski politički mainstream nego da će ta kritična biti 2024. Izborni rezultati ovisit će isključivo o stvarnim rezultatima upravljanja unijom, nacionalnim državama na korist svih naših sugrađana. Međutim, od solidnih gospodarskih rezultata bez obzira na prijetnje nove recesije čini mi se puno važnije jasno postavljanje svjetonazorskih temelja i vrijednosti koje više od ekonomije mogu i trebaju povezivati građane, stranke i države u uniji. I to govorim kao netko tko je ušao u politiku prije 8 godina s čvrstim uvjerenjem da je sve ekonomija i gospodarstvo, međutim ne obratno je prvo je politika i nekakve vrijednosti i svjetonazor. Svakako treba dodati naravno onom što treba razriješiti ova komisija i bržu konvergenciju tj. daljnje smanjivanje socijalnih i ekonomskih razlika između zapada i istoka, ali i ravnoteže između, uravnoteženje između sjevera i juga EU, te jasan zajednički stav o zaustavljanju ilegalnih migracija. Proteklih mjeseci tijekom pregovora na najvišoj razini unije u kojima je osobno sudjelovao i hrvatski predsjednik Vlade u ime Europske pučke stranke, dobili smo i novu podjelu funkcija, na kraju novu komisiju. Mislim da je pristojno i primjereno bez obzira s kojeg djela političkog spektra čestitati s obzirom da je RH nakon svega 6 godina članstva dobila potpredsjednicu. Prema tome, čestitke i predsjedniku Vlade i gospođi Šuici. Nažalost u tom procesu žrtvovan je sustav vodećih kandidata za koji je bio i predsjednik Vlade i koji smo svi zagovarali proteklih godina, kao što i nije ostvareno to jedno načelo geografsko. Dakle ne znamo koji je razlog da gospodin Stanišev to nije prihvatio međutim mislim da bi bilo uputno i korisno da se potrošio možda i koji dan, ako treba i tjedan više da se ipak na neki način na jednu od tih 5 funkcija bitnih za EU i onako jako vidljivih iznjedrio i netko iz istoka Europe, EU. Preostale teme podijelio sam u 4 skupine, one su radna mjesta, rast i konkurentnost, drugo su klimatske promjene, treće su vanjski odnosi i četvrto je razno. Krenimo od ovog kraja, to su razno. Pod tim razno dvije teme već su danas spomenute. Prvo akcijski plan protiv dezinformiranja. Ja ću pročitati sva četiri stupa, mislim da je to bitno da svi čujemo, dakle prvo je jačanje sposobnosti europskih institucija, jačanje koordiniranog i zajedničkog odgovora na dezinformacije, aktiviranje privatnog sektora u borbi protiv dezinformacija te podizanje svijesti i jačanje društvene otpornosti. Ovdje sam već rekao par puta pa ću danas ponoviti, za mene osobno ja mislim da i dalje virtualni i realni svijet treba početi usklađivati i primjenjivati iste zakone, ne vidim razloga s obzirom na značaj virtualnog svijeta posebno za novu mladu generaciju da u realnom svijetu se ja moram zvati kako se zovem, imam svoj OIB, a da u virtualnom svijetu mogu biti Petar Pan ili neki drugi junak. I pod broj dva, nažalost, pod ovo razno je tema o proširenju i procesu stabilizacije i pridruživanja. Ovdje naglašavam i osobno sam vodio našu delegaciju u Skopje nedugo. Dakle naglašavam poziciju Republike Sjeverne Makedonije koja je zaslužila početak. Znam da se predsjednik Vlade za to u Briselu značajno založio i zalaže se i dalje, očekujemo što hitniji početak pregovora. Dapače, ja danas su baš bili kolege iz Bundestaga ovdje, poručili smo im svi to je trebalo već biti riješeno zato što ako smo objektivni onda ono što se zbivali proteklih mjeseci i godinu dvije dana u Republici Sjevernoj Makedoniji, mislim da je jedno od rijetkih svjetala u balkanskom tunelu. Sljedeće, dakle pod dva su vanjski odnosi. Nekoliko rečenica o Brexitu, iako još uvijek Velika Britanija ne spada pod vanjske odnose ali dakle neverending story se nastavlja, pitanje je hoće li završiti u 2019. godini bez obzira na nastojanja novog britanskog premijera Johnsona. U ... [[Govornik se ne razumije.]] kao što znate odugovlačenje je dovelo da su Britanci izašli i na europske izbore. Tako da će kolege iz SDP-a morati pričekati još neko vrijeme na svoj 4.-ti mandat ako ga na kraju dobiju. Bivša britanska premijerka je ne uspjevši provesti kroz Parlament sporazum o povlačenju na kraju bila prisiljena dati i ostavku. Sada imamo novu britansku vladu, ono što meni od početka tog procesa nije bilo jasno a to je da Britanci imaju premijera koji tri godine radi nešto protiv čega je bio. Dakle inače mislim da nije dobro da političari rade i djeluju suprotno svojim uvjerenjima a gospođa May je bila protiv Brexita pa eto nakon 3 godine povuci, potegni, došlo je do promjene u Britaniji tko god što mislio o gospodinu Johnsonu, ako ništa drugo on je autentični zagovaratelj procesa u kojem je trenutno Velika Britanija. Trenutno smo na datumu 31.10.2019. godine u smislu izlaska. Većina nas, ne znam kako u našem Saboru, nismo radili anketu ali i dalje mislim da je odluka o izlasku štetna za sve, potencijalni izlazak bez konačnog dogovora, tzv. neuređeni izlazak našteti će mnogima, pitanje je ako to bude scenarij nema li to mogućnost, odnosno potencijal i dobar dio EU odvesti u recesiju. S druge pak strane na dugi rok ekonomija jest posljedica politike. I ja mislim, osobno to želim ovdje reći krajnji je trend za spašavanje političkog kredibiliteta i Velike Britanije i EU. Treba presjeći trakavicu ja mislim osobno pod svaku cijenu. Pa prema tome treba ili otići na taj drugi referendum u Velikoj Britaniji ili do kraja ove godine sa ili bez sporazuma presjeći i sačuvati minimum kredibiliteta koji je još preostao i uniji i Velikoj Britaniji u tom procesu. Što se tiče vanjskih odnosa, malo me začudilo zapravo puno u službenim dokumentima pronaći jednu zanimljivu formulaciju, pa ću citirati, kaže dokument pronaći način kako balansirati između dvije velike sile Kine i SAD-a. Izražavam čuđenje zato što nekako ipak se još uvijek nadam da nije došlo do toga da u nekim europskim institucijama ili hodnicima po Briselu se ne raspoznaje dobro strateške saveznike EU od trgovinskih partnera. Zar itko u novoj komisiji a ima takvih glasova koliko čujem po Briselu, uglavnom doduše sa lijevice ne vidi stratešku gospodarsku, ako hoćete demografsku, znanstvenu i naravno političku povezanost na svim razinama između EU i SAD-a. Spomenuta je, rijetko se spominje Moldavija, mislim da je ona bitna zato što nekako ove najslabije često zemlje, što ne bi tako trebalo biti s obzirom na zajedničke vrijednosti u Uniji se zaboravlja i ostavlja ih se da trpe i pate tamo negdje a tim više što su zapravo Moladvci, Rumunji, a Rumunjska je punopravna članica i naš prijatelj i saveznik u NATO savezu i Uniji. Što se tiče Turske, samo nekoliko rečenica, Turska je u punom uvažavanju strateških partner i EU i članica NATO saveza. Posebno je Turska nama značajna koji smo na ovom prostoru jugoistočne Europe, puno je utjecaja tu tokom stoljeća bilo iz te Turske, taj na neki način utjecaj se ponovno vraća posebno u BiH, dijelom na Kosovu. Međutim, bez obzira na sve te veze i povezanosti mislim da je potpuno neprihvatljivo da se službena Ankara služi ucjenom koristeći milijune izbjeglica na svom teritoriju u odnosu prema EU. Pod broj tri, klimatske promjene, mislim da je hvale vrijedno nastojanje Unije da se nametne kao globalni lider kada je u pitanju borba sa klimatskim promjenama, ali u tome svemu ključno je uzeti u obzir stupanje gospodarskog razvoja i konkurentnosti svake države članice. U redu je ukupna konkurentnost EU, međutim, ono što nije u redu a to je da ako ćemo zaista i tražimo fer tržišnu utakmicu a to trenutno nije odnos sa Kinom, dakle jednostavno nije, to činjenice dokazuju, nije prihvatljivo da se natječemo za iste kupce na istim tržištima a da pravila igre i troškovi u krajnjoj liniji ne vrijede za sve jednako. Na stranu sad ne govorim uopće o troškovima radne snage i o položaju radnika u Kini naspram EU. Vjerujemo da će zagovornici ciljeva, govorim o klimatskim promjenama, još jednu rečenicu, čak i iznad onih postavljenih pariških sporazuma prije svega usmjerit svoje napore da globalno uvjere najveće zagađivače da treba promijeniti smjer na dobrobit prije svega naše djece, a onda tek može cijeli svijet pristupiti problemu klimatskih promjena kako to treba. I zadnja tema je radna mjesta radi konkurentnost, u ožujku je ove godine obilježena 25. godišnjica Sporazuma o europskom gospodarskom prostoru. Da vas podsjetim, to je Lihtenstein, Island i Norveška, Sporazum o jedinstvenom partnerstvu temeljenom na zajedničkim vrijednostima. Čini se da je to logičan izbor i za Veliku Britaniju nakon izlaska. Sve se intenzivnije razgovara širom EU, posebno u najvećim gradovima o oporezivanju digitalnih divova. Ja mislim koji inače imam generalni stav i otpor prema novim porezima i višim porezima kako znate, al mislim da je to ispravan smjer, posebno kad dolazite iz manje države zato što manje države u Uniji teško da mogu zaista naplatit nekakav porez od tzv. velikih internetskih divova, ali u tom procesu bi trebalo biti mudar i pro biznis orijentiran zato što već danas vidimo da EU, a posebno startapovi u digitalnom virtualnom svijetu zaostaju značajno, ne samo za SAD-om, nego za mnogim drugim zemljama, dakle tu treba imati mjeru i jasan cilj. Na ovom primjeru želim naglasit kao što sad vidimo političari u zapadnoj civilizaciji jesu zakasnili u smislu regulacije i oporezivanja i osmišljavanja sustava oporezivanja, nadam se da to neće biti slučaj sa robotizacijom i sa robotima koji dolaze na veliku ekonomiju, ne samo EU i širom svijeta, dakle danas treba o tome odlučivati, a ne samo razmišljati. Na razini EU, to vjerujem da znate, traju pripreme razreda slijedećeg strateškog programa EU. Na vijeću iz ožujka šefovi 17 država članica među kojima je i naš predsjednik Vlade, potpisali su pismo na temu budućeg razvoja sa slijedećim prioritetima, jačanje koherentnosti različitih politika Unije s jedinstvenim tržištem, digitalna transformacija, jačanje usluga, jačanje … [[Govornik se ne razumije]] gospodarstva, tranzicija prema zelenom gospodarstvu, učinkovita provedba na svim razinama. Razumijem osobno potrebu da posebno najjači i najrazvijeniji zagovaraju daljnje produbljivanje zajedničkog tržišta Unije, ali to ne smije i ne može biti na način da svojom snagom odvlače mlade i obrazovane ljude, a da za to vrijeme raspravljamo o smanjivanju kohezijskih sredstava. Dakle, ako svi želimo, a vjerujem da želimo, stvarno jedinstvo Unije i ravnomjeran razvoj, treba potpuno otvoreno počet pričati o tome prije svega o tržištu rada jer ako imate jedinstveno tržište kapitala, usluga i proizvoda, logično je da će slijedit tržište rada, a to tržište rada, kao što svi znamo, postaje iznimno, iznimno asimetrično. Nadamo se da će višegodišnji financijski okvir biti usvojen na vrijeme, ali je još važnije da očekujemo da velike i bogate članice razumiju da je i za njihove ekonomije koje su sve više upravo te ekonomije na rubu recesije, kao i za opstanak jedinstvo Unije ključno držati barem dosadašnja izdvajanja za kohezijska sredstva tj. taj proces konvergencije. Ja bih rekao da bi možda bilo mudrije smanjivat sredstva za Afriku od kojih pola vjerojatno se vrati negdje u neke banke, a povećat sredstva za unutar Unije upravo za konvergenciju. Demografska kretanja unutar Unije, unutarnje migracije teško da će se zaustaviti bez ubrzanog poboljšavanja kvalitete života na istoku i na jugu. Iseljavanje, a sad ne govorim samo o državama članicama, nego ću spomenuti i Srbiju, Albaniju, Makedoniju, Makedonci su u proteklih 10-15.g. izgubili ¼ svojeg stanovništva. Dakle, to je logično, prijeti samoj gospodarskoj, društvenoj i političkoj ravnoteži u svim tim državama mnogima, pa ću ja ovdje spomenuti i uz uvažavanje euroskeptika i njihovih stavova, dakle evidentno je da članstvo u Uniji uopće ne znači odlazak nužno više ili manje, dakle upravo oni koji su izvan Unije imaju možda još i većih demografskih problema u smislu odljeva stanovništva, a ako si pametan i sposoban i brz član Unije, možeš koristiti alate koji su ti na raspolaganju upravo da zadržiš odnosno da vratiš nazad svoje mlade. Za ovo o čem govorim, naravno prije svega oni najrazvijeniji u Uniji trebaju imati sluha. Evo, s ovim završavam, Klub HDZ-a prihvaća izvješće, pozivamo sve kolege da učinimo to isto. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, g. predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege, jedna od bitnih karakteristika europskog projekta u hrvatskoj politici je uvijek bila, ne uvijek, od 2004, od početka 2004., je bila činjenica zajedništva. Drugim riječima, istina je da nije pod jednom Vladom, da nisu završeni pregovori ne bi se mogao riješiti problemi sa mnogim državama poslije toga koje smo imali i ratificirati u 27 država sporazum, da se nije ratificirao sporazum ne bi se moglo ući u EU. Naravno da je sve to istina i da su različite Vlade doprinijele tome da je RH na kraju defakto jedina iz ovog dijela Europe postala članicom EU. Ali to je nakon rata valjda jedini politički konsenzus koji smo mi imali široki i treba ga čuvati. Bilo kakav bahatluk, bilo kakvo produciranje i pravljenje važnim i svojatanje tog projekta je štetno, štetno za ovu zemlju, štetno za europski projekt i štetno za uspjeh u EU jer ćemo na kraju završit da ćemo se samo moć hvalit sa šminkom, a ni sa kakvim supstancijalnim utjecajem, bilo u regiji, bilo u EU. Slažem se ja i točno je i zato je dobro da će za vrijeme hrvatskog predsjedanja biti ta konferencija, da je glavna dodana vrijednost RH u EU po čemu ona može biti utjecajnija i značajnija od svoje veličine, činjenica da upravo dolazi iz ove regije da ju pozna i da može sa jednom pametnom politikom biti vrlo značajni faktor stabilnosti Jugoistočne Europe i to naprosto treba koristiti, to zdrava pamet govori. Mi smo u ovom času svjedoci činjenice da je nekoliko ljudi, nekoliko žena iz Hrvatske došlo na vrlo važne pozicije, tu nužno ne mislim Revizorski sud jer to nas i onako patri što bi se reklo, to mjesto nam i onako pripada, dobro je da je došla žena na to mjesto, ali to mjesto je naše i do sada smo imali Nevena Matesa na tom mjestu. Međutim Marija Pejčinović Burić i Dubravka Šuica su uspjeh, dobar rezultat, čestitam i svaka čast i weitermachen što bi se reklo i treba nastaviti u tom pravcu. Ali istovremeno, dakle isti dan kada Marija Pejčinović Burić preuzima mjesto glavne tajnice Vijeća Europe čija glavna svrha je promoviranje ljudskih prava, demokracije, medijskih sloboda, društvene mreže i mediji domaći, a i strani su puni privođenja Gorana Duhačeka, kao što su kolege već spomenuli javila se Dunja Mijatović, javio se Alen … iz OSS-a i Dunja Mijatović iz Vijeća Europe sa vrlo oštrom kritikom. Ne radi se samo o privođenju Gorana Duhačeka zbog zbilja smiješnih razloga, ako je ono što se da iz medija vidjeti povod za to privođenje, još je opasnije petljanje policije, dakle petljanje MUP-a oko toga zašto, kako, šta je istina, šta nije istina, laganje o tome da se on javio, nije javio. MUP je ozbiljna organizacija, MUP je instrument državnog monopola na nasilje po svakoj teorije države i prava kao što svi znamo i jedanput kada se takva institucija počne ponašati na ovakav način, to je zvono na uzbunu, to je opasno za sve nas. I sada mi želimo biti ponosni i jesmo ponosni da je jedna naša kolegica postala glavna tajnica Vijeća Europe, ali bome nismo ponosni da istovremeno policija hapsi novinare zbog pjesmica i istovremeno laže. Toga se direktno bojimo, to je zaista opasna stvar. Istovremeno imamo i činjenicu da recimo predsjednica Republike govori o tome kako se više nikada neće ponoviti onakva situacija sa izbjeglicama kakva je bila 2015., ja se nadam da se neće što se broja tiče, ali što se tretmana tiče uz Njemačku i Švedsku, Hrvatska je tada sebi osvijetlila obraz. Danas policija hvata izbjeglice, tuče ih i vozi ih preko granice natrag u BiH. Gledajući to iz perspektive glavne tajnice Vijeća Europe, to je ozbiljan problem, to je ozbiljno narušavanje povjerenja u jednu opasnu instituciju ako ne radi lege artis, vrlo važnu, vrlo utjecajnu, ali ako ne radi lege artis, postaje naravno za sve vrlo opasno. Etničko nasilje i sve rasprave koje smo o tome imali u zadnje vrijeme, također jedna od tema Vijeća Europe i jedno od područje u kojem imamo problem i u kojem smo deteriorirali, dakle nazadovali. Lošije je danas nego što je bilo u trenutku kada smo ulazili u EU. Ono što hoću reći, ogromni je raskorak, ogromna je diskrepanca između onoga kako se prikazujemo na van i što bi se dalo zaključiti iz toga kako se pokazujemo na van i što govorimo na van i onoga što se događa kod kuće. Naše bake u ovom dijelu Hrvatske dakle u ovoj kontinentalnoj Hrvatskoj su za takvu situaciju govorili, izvana huj, iznutra fuj. Drugim riječima, zagovaramo ljudska prava, prava manjina, borimo se protiv diskriminacije za demokraciju, a kod kuće hapsimo novinare, tučemo izbjeglice, glorificiramo tučenje izbjeglica i bacanje njih preko granice i na kraju rušimo taj jedan važan i dragocjeni konsenzus koji smo kroz dugi niz godina u Hrvatskoj uspjeli izgraditi oko jedne jedine stvari, a to je da je hrvatski ako ne sadašnjost onda barem cilj da bude europska zemlja bazirana na europskim vrijednostima, a tu je danas velika rasprava i tu dolazim do Dubravke Šuice i njezine zadaće u Komisiji. To je vrlo neobična situacija, dakle demografija i demokracija, obje neizmjerno važne teme, obje apsolutno izvan bilo kakve nadležnosti Europske komisije. Dakle, demokracija danas u Europi se smatra onim što je u Švedskoj i onim što je u Mađarskoj, a to su ogromne razlike. U ovom trenutku samo što ja znam do kraja 10. mjeseca se u Europi organizira desetak velikih konferencija na temu demokracije i budućnosti Europe. Samo što ja znam, ima pet, šest velikih projekta samo na temu demokracije i budućnosti Europi. Dakle, rasprava je užarena na tu temu, rasprava je apsolutno proširena i dobro je da se i Komisija uključi u tu raspravu, ali to nije nadležnost Komisije i Komisija oko toga ona može organizirati i dobro da organizira raspravu, ali to nije nešto što jednom povjereniku daje utjecaj. Demografija, isto tako, dakle reproduktivna prava, obiteljsko zakonodavstvo, obiteljsko sudovanje sve izvan aquis-a, to nije zajednička pravna stečevina EU, to reguliraju zemlje individualno. Dakle izrazito važna tema, ali nema veze s Komisijom. Međutim, po mom iskustvu, ja Dubravku Šuicu ne poznam dobro, ali poznam ju ovdje kao kolegicu iz Sabora, to njoj daje šansu da se možda u takvoj jednoj situaciji sa svojom snagom i imaginacijom nametne i to bi za nas kao zemlju bilo naravno od interesa i bilo pozitivno, da se nametne kao netko tko recimo vodi na tim temama ili stalno vraća u fokus političke rasprave u Europi te teme, to bi bilo dobro. Ali za to mora imati i kod kuće jednu situaciju koja nije u potpunosti suprotna onom što su europske vrijednosti i za što se Europa zalaže. Sva je prilika, postoji mogućnost ajmo reći da će situacija sa Velikom Britanijom dočekati nas odnosno dočekati naše predsjedanje. Možda oni nekom igrom ljubavi i slučaja ispadnu sada 31.10., ali možda i ne. Kakav je naš stav prema tome? Ako će to doći za vrijeme hrvatskog predsjedanja, kakav je naš stav prema produženju roka? Kakav je naš stav prema sadržaju tog nekog novog sporazuma? To bi bilo važno, važno bi bilo da o tome nešto znamo i da o tome imamo neku ideju. U ovih podjeli ovih pet mjesta nije niko iz Istočne Europe, ja mislim isto da je to loše i tu se slažem s kolegom Miloševićem, trebalo je možda malo više inzistirati, jer ovo cijelo vrijeme prozivanje SDP-a zašto Bugarin koji je predsjednik njihove grupacije, a nije kod njih ni bio tamo niti sudjelovao u tome, nije prihvatio je smiješno. Oni koji su pregovarali su to trebali osigurati, vi ste to trebali osigurati gospodine predsjedniče Vlade. To je u interesu Istočne Europe, ne samo stranački, donekle i regionalno ima veze. Što se nove komisije tiče, još bih jedno pitanje htjela postaviti. Dakle cijela ideja EU, ulaska u EU, procedure pristupanja itd. ima smisla ako vodi kroz demokratizaciju, kroz izgradnju institucija pravne države, vladavinu prava itd. Tko je povjerenik za proširenje? Povjerenik za proširenje je dosadašnji ministar pravosuđa Mađarske koja je upravo u raspravi da li će ući u proces sankcija EU upravo zbog napada na pravosuđe. Mađarske, čija vlada je osigurala zaštitu bivšem predsjedniku vlade Sjeverne Makedonije Gruevskom koji se traži zbog korupcije, a istovremeno ta ista Sjeverna Makedonija je ispunila sve uvjete i naš je interes i naš je stav koliko ja znam, svakako moj je stav, ali koliko ja znam i Vlade, da Sjeverna Makedonija treba početi pregovore. I sada čovjek čija vlada štiti Gruevskog treba dati termin za početak pregovora odnosno preporučiti termin za početak pregovora za Sjevernu Makedoniju. To su samo neke primjedbe, struktura komisije uopće neobična. Neki komišinari odnosno neki povjerenici postaju šefovi drugim povjerenicima, ali sada nemam više vremena u to ulaziti, samo sam htjela upozoriti na neke stvari koje su problematične i na vrlo važnu činjenicu da barem na ovoj temi pokušajmo sačuvati jedinstvo ako možemo.
Hvala lijepa. Podigao je poštovani zastupnik Bačić povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica Pusić povrijedila je članak 238. Naime, kolegica Pusić je rekla kako ona ne razumije, čudi se Hrvatskoj policiji za koju je rekla da je opasna institucija zbog toga što je zbog jedne bezopasne, dobroćudne izjave koju je gospodin Duhaček napisao na svom Twitteru, smiješne, kako je rekla smiješe ga je privela. Gospođa Pusić zaboravlja da je ona kao potpredsjednica Vlade u to vrijeme, policija u brojnim slučajevima zbog takve iste objave natpisa privela veliki broj hrvatskih građana i da su zbog toga i suđeni na sudu te je postala sudska praksa je postala upravo iz razloga što su [[Upadica Reiner: Hvala lijepa. Ja procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik.]] gospođo Pusić, s malo više pozornosti biste trebali pratiti rad policije kada ste vi bili potpredsjednica Vlade da bite onda mogli komentirati.
Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa [[Upadica Reiner: Oprostite gospođo Pusić.]] Hoćete vi? Izvolite, evo gospođo Pusić.
Izvolite kolegice Pusić, izvolite.
Hvala vam lijepo. Kako je ovo 238. oprostite? U Poslovniku, dakle mislim da to nema veze.
Ja sam rekao da to nije povreda Poslovnika, prema tome uopće o tome ne trebamo dalje raspravljati. Izvolite kolega Maras.
Uz to što ste rekli fali vam još jedan korak, a to je opomena kolegi Bačiću po 239., ja znam da ste vi oprezni prema predsjedniku vašeg kluba, pogotovo kad je predsjednik HDZ-a ovdje, vrlo ste nježni, ali ne bi smjeli imati drugačije kriterije [[Upadica: Kolega Maras, ovaj…]] ja inzistiram da budete dosljedni ili vjerodostojni [[Upadica: Kolega Maras, dakle kao prvo…]] ako meni date opomenu, ako Bulju date, ako date gospođi Pusić, dajte onda i gospodinu Bačiću.
Po čemu je povrijeđen Poslovnik? Nije, nije…
239. rekao sam.
… nije procijenjen da nije povrijeđen Poslovnik, to je jedno …
Ali kako, piše vam da je.
Nemojte me podučavati kako ću voditi sjednicu, kad vi jednog dana ogromnom većinom pobijedite na izborima i sjednete na ovo mjesto onda ćete vi voditi sjednicu kako vi mislite da treba, a ja ju vodim onako kako ja mislim da treba striktno se držeći Poslovnika. Ovaj, kolega Bauk vi ste nešto digli ruku? Gotova je poslovnička rasprava.
Gospodine predsjedavajući u ime Kluba SDP-a zatražio bi stanku u trajanju od 10 minuta zbog po meni zabrinjavajućeg shvaćanja prava izražavanja i osobnih sloboda predsjednika Kluba HDZ-a. Naime, mi raspravljamo o tome da imamo povjerenicu za demokraciju, e sada koji bi bio njen posao, da naše standarde preseli u Europu ili europske kod nas? To me zanima. Naime, Njemački sud je oslobodio one građane koji su upravo zbog ove stvari, dakle ove kratice AC, AB, autocenzura Arsena Bauka ako želite tako, jer je rekao da se nije prešla famozna linija naljepnicu na kojoj je pisao svi vojnici su ubojice. Parola se odnosila na vojnike općenito, a ne na pojedine vojske i od tada se svi sudovi vode ovakvim primjerom da možete vrijeđati cijelu profesiju ali pojedince morate bockati vrlo pažljivo. Kod nas je obrnuto, kod nas pojedincima možete skoro svašta reći, a onda zbog ovakvih stvari se završi na sudu. Prema tome, veći problem u postupanju policije u slučaju gospodina Duhačeka je za mene što je uopće pokrenut prekršajni postupak, a ne što je on proveo nekoliko sati u pritvoru. I ako će gospođa Šuica izvozit naše kriterije demokracije u Europu bilo bi bolje da onda nije imenovana. Ako će se naša tijela voditi primjerima npr. iz Njemačke, a na kraju krajeva sve to završi na Europskom sudu za ljudska prava u Strasbourgu koji je jedno od tijela Vijeća Europe, dakle odnosno nalazi se u istom ovaj gradu pa me zbog toga podsjeća gdje je naša također glavna tajnica ja mislim da bi bilo dobro preispitati granice slobode u našoj zemlji jer me ovo podsjeća na uvođenje verbalnog delikta kad se nije smjelo [[Upadica: Hvala.]] pjevat čak ni pjesme koja je nastala '99. Hvala.
Hvala lijepa. Vjerojatno za stanku se javio i poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja isto tako u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bi prije svega pojasnio i kolegama iz SDP-a, a i hrvatskoj javnosti na svu nedosljednost postupanja i verbalnih istupa kolega iz SDP-a. Naime, kolega Bauk vi niste bili ovdje u sabornici kad sam ja reagirao, da ste bili onda biste bili čuli što sam rekao kolegici Vesni Pusić. Ja sam rekao da mi je, da me čudi njeno naknadno čuđenje nakon 4 godine što hrvatska policija privodi jednog građana RH zbog toga što prema stavu policije, a reći ću vam kasnije i prema praksi hrvatskih sudova vrijeđa sve hrvatske policajce i za nju je to neprihvatljivo. Ja sam joj samo rekao da ona zaboravlja da je bila potpredsjednica Vlade RH u vrijeme kada je vaš kolega ministar Ranko Ostojić na isti način, policija u to vrijeme privodila brojne hrvatske građane zbog toga što su na sličan način vrijeđali sve hrvatske policajce. I to je bila moja intervencija. A sad ću se na vas referirati. Dakle, vi ste sada pročitali stav njemačkog pravosuđa i zbog toga optužujete hrvatsku policiju. Dakle, pretpostavljam da je i u Njemačkoj, njemačko pravosuđe reagiralo nakon što je njemačka policija postupila. Pa prema tome ovdje je hrvatska policija, u ovom slučaju postupila po zakonu, a sad je na hrvatskom pravosuđu da ono postupa sukladno hrvatskim zakonima kako misli da je najbolje. Ja govorim kakva je praksa uspostavljena i ne možemo očekivati od policije da u jednom slučaju reagira na jedan način, a u drugom slučaju bez obzira o kom se hrvatskom građaninu radi [[Upadica: Hvala lijepa.]] na drugi način [[Upadica: Hvala.]] prema tome u tom smislu bite trebali malo pripaziti na koji način komentirate nešto što ste vi za vrijeme vašeg mandata privodili.
Hvala. Dakle klubovi će se o tome konzultirati. Ovaj, kolega Maras vi ste digli povredu Poslovnika u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je točno Poslovnik još jednom 248. kolega Bačić je digao stanku koja nema veze opće sa točkom dnevnog reda. Znači, on je dignuo stanku i objašnjavao Klubu zastupnika SDP-a i pojedincima koji raspravljaju. To nema veze sa ovom točkom dnevnog reda, a vi mirno šutite i slušate.
Kolega Maras kao što vidite ja sam jako širokogrudan i liberalan i nisam niti kolegi Bauku to predbacio, a ono što je on govorio blage veze nije imalo sa temom. Tako isto, tako isto kolega Bačić što je govorio blage veze nije imalo sa temom, prema tome ja dajem stanku na traženje oba kluba, izvolite.
g. Potpredsjedniče ja ću riskirat opomenu da u 30 sekundi odgovorim g. Bačiću…
Ma nemojte.
… [[Govornik se ne razumije]] povrede Poslovnika.
Ajde nemojte.
Onda mi nemojte dati opomenu, još bolje kad ste blagi i libe, kako ste nazvali liberalni, ali pokušat ću bit kraći.
Moja blagost će prestati iznenada.
Dakle, dakle…
Nemojte zlorabit moju blagost, ajde, ajde nemojte.
Dobro, dakle ako zakone koje donosi HS policija krivo provodi, HS ih mora pojasnit i ako se slažemo u čemu ih treba pojasnit i kako ih popravit, onda je to najmanji problem. Zahvaljujem.
Dobro, budući da sam ipak strašno blagonaklonan, onda ću, neću vam dati opomenu nego stanku do 18,13. [[STANKA U 18,03 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,13 SATI]] Poštovane kolegice i kolege istekla je stanka, pa ću zamoliti sada u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovanog zastupnika Milorada Pupovca, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, u ime Kluba zastupnika SDSS-a nismo mislili govoriti niti o kolapsu koncepta špicen kandidata, a niti o tehnologiji pregovaranja i dogovaranja vodećih ljudi EU, ne misleći pri tome da je to manje važno ili da je to nebitno, štoviše iznimno je važno, ali o tome je već bilo riječi. Ono što bismo htjeli istaći tragom pisanog izvještaja i naretivnog izvještaja kojeg je podnio predsjednik Vlade jesu slijedeća pitanja. Prije svega pitanje Brexita koje naravno nije samo tehničko pitanje i nije pitanje datuma kada će, kako će, pod kojim okolnostima, s kojom cijenom po britansku demokraciju, s kojom cijenom po EU, Velika Britanija izaći ili će se dogoditi neko čudo pa se onda to neće dogoditi nego će se odložiti. Brexit je doista iznimno važna i prijelomna činjenica u projektu EU i to iz dva razloga po našem mišljenju. Prvo zbog toga što to EU stavlja u novi geopolitički kontekst i potencijalno za EU predstavlja nove geopolitičke izazove, posebno zbog toga što osim Velike Britanije koja ukoliko izađe odnosno ukoliko se realizira cjelokupan proces izlaska onda može postati ili postaje drugi akter u odnosu prema EU ili drugi akter sa drugim akterima u odnosu prema EU. Drugo, to naravno slabi potencijalno barem na prvi pogled, slabi ono što je bila snaga EU, a to je politika proširenjem. I ti elementi su u tom smislu važni kao prekretnica. Drugi elemenat koji je važan jesu moguća unutrašnja politička preslagivanja unutar EU nakon odlaska Velike Britanije kao važnog faktora unutar politike EU i projekta EU. No, naravno to je nešto o čemu sasvim sigurno vanjska politika naše zemlje i predsjednik Vlade i drugi koji su sukreatori s njima voditi računa, pa ne bih više dalje govorio o tome, ali bih povezao Brexit sa pitanjem zapadnog Balkana. Uz otvoreno pitanje Brexita i uz otvoreno pitanje zapadnog Balkana i uz otvoreno pitanje Ukrajine, EU teško može jačati, teško može jačati i teško može snažiti, to ne znači da oponiram onome što je predsjednik Vlade rekao da će biti jedan od naših osnovnih ciljeva, globalno jačanje EU. Naprotiv, i sam sam zagovornik toga i ovdje u ovoj dvorani ima, ne toliko koliko je bilo prije 7-8.g. ili 5-6.g. realnih zagovornika Europskoga projekta među koje spadam i sam i moj klub, ali realnih koji su svjesni novih realnosti u kojima se nalazi EU i novih realnosti unutar same EU. Što mi možemo u tom pogledu napraviti reći ću nekoliko riječi potkraj. Dakle, EU zahvaljujući ovim trim komponentama ne spominjući četvrtu ili petu moguću geopolitički je fragilan prostor i đeopolitički je fragilna kao entitet. Mnogo fragilnija nego što je bila prije 5, 6 ili 7.g. i u tom smislu joj doista treba jačanje i snaženje, ali je pitanje kako. Kako u ovim okolnostima stvoriti unutrašnje pretpostavke unutar EU sa izazovom Brexita, sa zastojom oko proširenja na zapadni Balkan, sa otvorenim pitanjem kako i na koji način upravljati krizom koja je stvorena sa Ukrajinom ili unutar Ukrajinskom krizom, to su stvari koje predstavljaju ozbiljna pitanja, ali ja sam svjestan i ponovit ću još jednom da nisam ja jedini koji o ovome govorim ili koji ovo imam u glavi, nego sam duboko svjestan da je to nešto što i predsjednik Vlade ima na pameti i cijela Vlada kada govori o potrebi jačanja na globalnom planu EU. Dakle, to jeste potreba EU i Europskog projekta. Da li će Europa postati europocentričnija, da li će prvi strahovi koji su europske birači obuzdali od toga da daju veće povjerenje populističkim pokretima i pokretima koji su više protestni nego što su projektni, da li će trajati duže i biti osnova za tu politiku o kojoj vi predsjedniče Vlade govorite ja ne znam, ali volio bih vjerovati i želim vjerovati da će to tako biti, samo je pitanje koji su to mehanizmi koje će Unija imati, koje će komisija, koje će vijeće, koje će parlament, koje će države članice u međusobnim kontaktima imati da bi to postizavali. Još ću jednu stvar reći, doista je veliko postignuće to da je RH dobila ponovo mjestu potpredsjednika Komisije i da je dobila resor demokracije i demografije. Uz već spomenuto mjesto generalnog sekretara ili generalnog tajnika Vijeća Europe i sva druga koje je predsjednik Vlade spomenuo. To su uspjesi koji se ne mogu ne vidjeti ili koji se ne mogu ne poštovati. Štoviše, nakon zastoja koji smo imali u određenom razdoblju kada je posrijedi naš utjecaj i naša reputacija u EU koja je trajala negdje do 2014. godine i sada se obnovila sa ovom Vladom, to je svakako nešto što treba istači i što treba pocrtati, uz naravno činjenicu da to sve ima svoj prethodni, historiat i da je hvatanje kontinuiteta koji je u jednom trenutku bio prekinut bila presudna pretpostavka da se uz personalne sposobnosti i mogućnosti koje predstavnici zemlje očito imaju u europskim forumima tako nešto postiže. Međutim, kako, veliko je pitanje, kako ne samo ono o čemu je kolegica govorila, poštovana kolegica Pusić, nego kako smanjiti i zaustaviti goleme gubitke demografske koje gube zemlje istočnog i jugoistočnoga dijela Europe, Litva, Bugarska, Hrvatska i dalje da ne nabrajam navodim samo neke koje predstavljaju drastične slučajeve u tom pogledu. Kako to učiniti? S kojim mehanizmima, s kojim sredstvima, s kojim politikama? S kojim mehanizmima osiguravanja veće ravnopravnosti u tom pogledu rasta i razvoja tih zemalja o čemu govore naši kolege ovdje drugim jezikom, drugačije nego što bih ja govorio ili nego što govorim ali imaju pravo. Nismo dio istog političkog pogleda ali imaju pravo kad je posrijedi činjenica da smo osjetljivi na to da ne rastemo, da se ne razvijamo i da to nije samo stvar naše nesposobnosti nego utjecaja drugih faktora, onih koji imaju mogućnost da utječe na to koliko ćemo i kako, kojim tempom i kojom dinamikom razvijati. U tom smislu gospodine predsjedniče Vlade mi našoj kolegici, sada potpredsjednici Vlade, gđi. Šuici želimo naravno uspjeh i istovremeno uzdamo se u to da će taj resor i ta pozicija biti iskorištena kako za Hrvatsku tako i za sve druge zemlje i da ćete vi zajedno s njom stvoriti potrebnu koaliciju unutar EU za osvještavanje zašto je važno za stabilnost Europe a neću objašnjavati šta pod tim mislim. Za političku stabilnost Europe i projekta Europe u ovom geopolitičkom momentu važno da se zaustavi takav loš trend i takvo loše stanje. Što se tiče socijalnih razlika među članicama, ne može projekt kohezije uspjeti ukoliko nećemo imati veći stupanj socijalne jednakosti, ekonomske jednakosti. Hvale je vrijedan projekt digitalizacije, hvale je vrijedan projekt pametne ekonomije, ako smijem upotrijebiti frazu pametnoga grada i pametnoga društva na pametnu ekonomiju. Ali to neće stvoriti pravednu ekonomiju nužno, to neće stvoriti etničku ekonomiju, nažalost kao što to u nekim drugim prijelomnim razdobljima povijesti, tehnološkog napretka čovjeka, tako ni ovaj tehnološki napredak koji je došao nije donio pravednost i nije donio etičnost. Donio je napredak, golem napredak ljudskoga roda. Ali na nama je kao ljudima iz politike da osvijestimo ideju dobra unutar europskog konteksta i unutar našeg nacionalnog koncepta kako da od tog projekta napravimo projekt koji će biti temeljen na socijalnoj, na ekonomskoj pravednosti, na etičnosti društvenoj jer to je ono što jedino može u ozbiljnom smislu te riječi zaustaviti ovo o čemu mi govorimo kao dezinformacije a može zaustaviti i ozbiljnu prijetnju, ozbiljnu ugrozu demokracije u Europi. Jer očito je da se koncept demokracije i europskog konsenzusa koji je stvoren nakon Drugog svjetskog rata između domokršćana i socijaldemokrata u mnogo čemu istrošio. I u ideji a posebno u praksi. I na njemu je počivala Europa, počiva i danas ali ukoliko se nešto ne promijeni u tom pogledu, ukoliko se nešto ne dogodi u tom pogledu nažalost mi moramo s pravom biti zabrinuti za demokratsku budućnost Europe. Što se tiče nas, dakle neovisno o tome što je ovaj klub član vladajuće većine, ali rezultati koji se postižu u pogledu jačanja Hrvatske u EU su za pohvalu. Sviđalo se to nekome u ovom ili onom aspektu. Ja pamtim razdoblja kada je to Hrvatska tako bilježila, ali pamtim istovremeno da kod kuće kada bi se vratio predsjednik Vlade, ministar i ostali nisu iza sebe nailazili ono što ih može kompromitirati u EU. I pamtim da je iza toga stajao zajednički, kao što je ponoviti ću još jednom, ako mi neće zamjeriti kolegica Pusić, stajala suglasnost da je to zajednički cilj. I ponoviti ću još jednom ono što sam ovdje čini mi se barem već dva puta rekao, kao što nam je bio potreban, a i danas nam je potreban, neka vrsta jedinstva oko europskog projekta, posebno u okolnostima fragilnosti cijeloga projekta Unije, tako nam je potrebno još i više da imamo konsenzus oko temeljnih ustavnih i europskih vrijednosti u našoj zemlji. Da nemamo ovakve stvari na koje upozorava kolega Klisović ili prije nekog vremena mene kolega Grbin ili neke na koje sam ja upozoravao ne govoreći o sebi, a mogao bi govoriti i o brojnim primjerima koji se tiču mene i da ih ne podcjenjujem jer ukoliko budemo jačali svoju zemlju u EU, a ne budemo jačali njegov ustavni poredak, njezin pravni poredak, vladavinu ljudskih prava, slobodu medija i novinara, slobodu i prava manjina, dijalog unutar našega društva i sposobnost da dijalogom rješavamo razlike i sukobe, bez obzira da li smo opozicija ili vlast onda u tom slučaju mi vlastitu zemlju dovodimo u rizik ili do crte rizika. Iz tog razloga, mi mislimo da je dobro, još ću reći i to da će se Hrvatska za vrijeme predsjedanja organizirati konferenciju o proširenju odnosno o zemljama našega susjedstva, našim susjedima BiH, Crnoj Gori i Srbiji i ostalim zemljama to jeste naš veliki potencijal, tu jeste i neka naša obaveza kao članica EU. Iz tog razloga ovaj klub zastupnika će podržati ovo izvješće kako u pisanom tako i u narativnom obliku koji je predsjednik Vlade podnio sa zasjedanja europskih vijeća. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub je Klub zastupnika Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, uvaženi ministre sa stručnim suradnicima. Evo što se tiče ovog europskog izvješća ono se uglavnom bavi Brexitom i problemima vezanim uz EU i odnos sa Velikom Britanijom. Danas inače u Europskom parlamentu se raspravljalo o Sporazumu za odgodu Brexita i taj Sporazum za odgodu Brexita je izglasan uz određene uvjete. Treba reći da se prvi dio izvješća odnosi na izbore za Europski parlament i te neizvjesnosti koje su bile oko toga da li će se u Velikoj Britaniji održati ti izbori ili se ti izbori neće održati. Budući da do 29. ožujka nije došlo do ratifikacije Sporazuma o povlačenju, neizbježno je bilo da se u Velikoj Britaniji održe izbori za Europski parlament. Osvrnu bih se tom prilikom na te izbore za Europski parlament koji su se održali u Velikoj Britaniji. Često su se zazivale pojedinosti oko toga da se organizira drugi referendum, mnoge aktivističke organizacije su pozivale na to da se organizira taj drugi referendum i taj drugi referendum se po mom mišljenju održao, a taj drugi referendum su bili europski izbori u Velikoj Britaniji. Tada su građani Velike Britanije ponovno rekli što misle o EU. Oni su jasno dali svoj stav ponovno gdje je preko 30% birača u Velikoj Britaniji glasalo za tik osnovanu stranku Nigela Faragea, dakle stranku koja se i sama zove Brexit. I trebamo uzeti u obzir te činjenice, ne treba to zanemarivati, tako da pozivanja na druge referendume to jednostavno nije realno. Treba se suočiti sa realnošću, prihvatiti stav i mišljenje Britanskih građana i vidjeti kako da se taj proces završi najbolje za EU, a i za Veliku Britaniju. Što se tiče teza da je organiziranje referenduma bila pogreška od strane tadašnjeg premijera vlade Velike Britanije gospodina Davida Camerona, ja ne mogu reći da je David Cameron tu imao jako, jako velik utjecaj na cjelokupni taj proces, zato što je svima jasno da dobar dio političkog establishmenta u Velikoj Britaniji je zagovarao Brexit i Cameron tu nije imao mnogo izbora. On je raspisao taj referendum iako se znalo kakav će biti u konačnici ishod tog referenduma, tako da nije tu bilo previše nekih krivih procjena nego su jednostavno bile aktivnosti koje su išle prema tom ishodu, takva je bila Agende i to je bila volja i dijela, velikog dijela političkog establishmenta Velike Britanije. U jednom dijelu izvješća navodi se kako Tajani kao tadašnji predsjednik Europskog parlamenta iznosi sljedeću misao, ovo kaže Tajani. Referirajući se na dezinformiranje osvrnuo se na Rezoluciju EU parlamenta u kojoj se navodi kako je Europa posljednjih godina bila žrtva propagandnih i dezinformacijskih kampanja i naglasio potrebu za osiguranjem slobode izbora europskih birača, njihovu zaštitu od dezinformiranja. Evo to znači govori Tajani, bivši predsjednik Europskog parlamenta na Europskom vijeću on iznosi takav stav, a već odmah mjeseca dana nakon u Trstu, pazite šta gospodin Tajani izjavljuje, pazite koje su to količine dezinformacija. Tajani kaže „Živio Trst, živjela talijanska Istra, živjela talijanska Dalmacija, živjeli jesu i živjele vrijednosti naše domovine“ Evo, to je izjavljuje predsjednik, tadašnji predsjednik Europskog parlamenta i kako to komentirati? To se može komentirati jedino na način da osobe koje su na odgovornim funkcijama unutar EU-a zapravo ne shvaćaju važnost svojih neodgovornih ponašanja i svojih postupanja jer očekivati od predsjednika Europskog parlamenta da daje takve izjave, to je je sramotno i to graniči sa ogromnim dezinformacijama upravo onim protiv kakvih se tzv. Tajani bori. Što se tiče Tajanija i stranke kojoj on pripada, on pripada stranci Forza Italia, tu stranku je osnovao Berlusconi, inače članica stranke Forza Italia je isto i unuka Benita Mussolinija, čisto da znamo o čemu pričamo a Forza Italia je u političkoj afilijaciji u Europskom parlamentu upravo sa HDZ-om. Što se tiče posljednjih tih događaja koji su bili upravo u Rijeci, znači smatram da sve te izjave koje su bile, znači to što je Tajani rekao, on je pokrenuo jednu lavinu tih okupacijskih težnji gdje imate posljednjih dana da se u Rijeci znači na Guvernerovoj palači, pojedinci su objesili zastavu Kraljevine Italije, imate službenoj stajalište grada Trsta koji otkriva spomenika Gabrijelu Anunciju, Gabriel Anuncio je imao jasne fašističke pretenzije, znači on je bio iredentist, on je bio čovjek koji je neki kažu čak i probudio duh u Benitu Mussoliniju, znači za fašizmom. Evo to su situacije koje se dešavaju unutar EU-a i kada mi govorimo o suzbijanju tih dezinformacija, onda suzbijanje dezinformacija treba krenuti od vrha pa onda nadalje a što se tiče često tih populističkih pokreta, kako europska elita spominje da je najveći problem trenutno EU-a su nacionalistički pokreti, populistički pokreti i onda se izmišljaju elementi na koji način spriječiti te populističke pokrete, nacionalističke pokrete a vidimo da oni dobivaju sve veću potporu. Imam dojam da se želi suzbiti posljedica a nemam dojam da se ulazi u uzrok, nemam dojam da se želi korjenito riješit taj problem. Znači mi trebamo vidjeti kakav je problem sa europskim institucijama. Zašto se europska elita toliko odvojila od građana EU-a i iz kojih razloga pada povjerenje i podrška europskih građana u europske institucije? S tim se europska elita treba suočiti a ne a efektima tih problema pa ajmo mi sad suzbijati populizam i onda ne znam, imamo institucije koje će suzbijati kao dezinformacije, pitanje u kojem će to smjeru ići. A to može ići u vrlo jednom opasnom smjeru di će se svako onog ko ima suprotno mišljenje i ima kritički stav prema nekoj službenoj politici, sankcionirati i reći se da je to govor mržnje, da su to dezinformacija, da je to fake news itd. Što se tiče u Hrvatskoj, hrvatski građani ne znaju uopće stajalište ministara na sastancima Vijeća Europe, znači to je ogroman problem, znači cijelo vrijeme se priča o tome da informacije nisu dobro diseminirane, znači informacije nisu dobro proširene, cijelo vrijeme se priča da hrvatski građani nisu dovoljno informirani o tome što EU za njih znači međutim, koliko se radi na tome? Da li hrvatski građani uopće znaju što ministri zastupaju na tim vijećima Europe i da li su oni na ikoji način uključeni u procese donošenja odluka? I smatram da je tu korijen te netransparentnosti koji je uzrok nepovjerenja građana Europe u same europske institucije. U konačnici, smatram da bi svakako duboko trebali preispitati smjer u kojem ide EU i da li je zapravo to stvarno smjer koji su htjeli njeni inicijatori, hvala.
Idemo sada na zadnji klub, to je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, premijer je, uvaženi premijeru sa svojim suradnicima, iznijeli ste što je bilo na Europskom vijeću uz sve izvanredne situacije i okolnosti oko izbora, rekli ste i ključne točke koje se Europsko vijeće bavi, znači od, odabrali ste čelnike, napravili ste programe, klimatske promjene, rješavanje toga problema i sprječavanje, rješavanje pitanja Schengena, eura, proširenja EU-a, financijskog okvira, sve te stvari koje spominjete, čak ste naveli ovdje i prioritete, znači Europa rasta, Europa snažna i sigurna, Europa koja povezuje. Znači sve to je lipo čut i kad krenemo od samog odabira, vidimo da smo odabrali tj. da je Dubravka Šuica potpredsjednica, povjerenica za demografiju i demokraciju. Od ovih svih ključnih što ste vi naveli ključnih točaka, o svima se da raspravljati u ovome Saboru međutim to tako ne djeluje i sam ulazak u EU kad smo ulazili bio je antidemokratičan, bio je malo nasilan. Mi moramo znati kad se je ulazilo u EU da se je mijenjao i Zakon izborni, da nije bilo potrebno da izađe 50+1, nego je se malo nasilno se napravilo tako da je bilo dovoljno na izlazak ljudi koliko je izašlo tako da je cijela ta priča o demokraciji a poglavito o demokraciji u RH koja s ove govornice, iz ovih svjetala ne djeluje onako kako je na terenu. Ja bih osobno volio da smo uzeli regionalni razvoj i da govorimo istinu o regionalnome razvoju. Činjenica da RH je u ovome financijskom razdoblju do sada povukla samo 7% ili 9, sad kažu 9% povukla sredstava, ne ugovorila sredstava do 2021. godine. To je ogroman problem. Meni je drago kad spominjemo prometnu infrastrukturu onda kažemo radimo Pelješki most, to je super. Ali je činjenica da imamo mi sredstva predviđena i za željeznički promet koja ostaju nigdje. I zbog toga, danas ono moje pitanje, zbog čega ne možemo riješiti mi iz eu fondova pristupne ceste Dalmatinske zagore ili bilo kojega drugoga kraja. Znači ceste koji će povezati te krajeve, koji su ogromni krajevi, koji su demografski zbog toga što nismo ta sredstva relocirali jer nismo imali projekte za željeznice. I u ovome financijskom razdoblju taj novac će propasti. E za to se treba izboriti, mi za taj dio se trebamo izboriti. Kad se tiče Europe, eura, pardon, euro, pa stručnjaci određeni govore zato treba šira javna rasprava. Ne može Vujčić, HNB i premijer nametnuti treba Hrvatskoj euro. Treba biti javna rasprava i za i protiv. Ne možemo nametnuti narodu sad ako kažu stručnjaci kao što je reklo na okruglome stolu koji je MOST organizirao, uvažena mlada ekonomistica je rekla da je sad nije uopće da se razgovara o euru, u krizi u recesiji koja se očekuje. Prema tome, o ovim stvarima treba razgovarati otvorenije i približiti narodu ove probleme. Znači mi jednostavno kada razgovaramo o Europi, o financijskom okviru, o eu fondovima. Evo ja gledam samo poljoprivredu. Meni nikako nije jasno da u odnosu na 2017., 2018. 10,8 je manje proizvedeno mlijeka u RH, 10,8% a OPG-ova nešto oko 17% manje mlijeka je proizvedeno što znači da sve što donosi se u europskim institucijama da se loše reflektira na našu poljoprivredu. Meni još nitko nije objasnio, ja sam davao i amandmane i sutra dao sam i zakon koji nije Vlada prihvatila, mi moramo biti, EU mora biti unija jednakih naroda, da budemo svi jednaki, države sve jednake. Zbog čega u Mađarskoj nema kupoprodaje, zbog čega Mađari ne prodaju fizičkim ni pravnim osobama poljoprivredno zemljište? A od 1.1.2020. za nekoliko mjeseci, za nekoliko mjeseci u Hrvatskoj će Mađari i ostali drugih članica moći kupiti poljoprivredno zemljište, je li to unija istih naroda, je li to zajednica istih naroda? Nije. To nema jednakosti. Zbog čega bi mi dali mogućnost nekom da kupuje naše poljoprivredno zemljište sad kad je osiromašena Slavonija, kada su otišli, iselili mladi to će se prodati strancima trkom. I naša djeca, djeca iz Slavonije će kopati na svojim djedovinama strancima. Biti će radna snaga. Smatram da o ovim stvarima treba govoriti, tj. tražim da se govori puno otvorenije. Osobno mnogo stvari smo donijeli i pribili preko koljena, zbog kojih interesa ja ne znam. I sami Marakeš, nije se raspravljalo u Parlamentu, tada kolega Kovač nije dozvolio, Miro Kovač, nije dozvolio da se glasa o prijedlogu o tome da se raspravlja o Marakeškom kompaktu ili sporazumu ovdje. Ne smijemo nasilno mi uvoditi demokraciju kakva paše trenutno Miru Bulju, Andereju Plenkoviću, Gordanu Marasu ili bilo kome od nas. Znači treba biti narod odlučuje. Mi kad govorimo o demokraciji, pa referendumska inicijativa „Narod odlučuje“ o promjeni Izbornoga zakona 400 tisuća potpisa su skupili naši građani, 40 tisuća potpisa je proglašeno nevažećim. Bivši ministar, sad kolega Lovro Kuščević tada nije dao na uvid nama zastupnicima kolege iz većine da mi vidimo te potpise što nedostaje, da vidimo mi zastupnici, nije nam dano. Znači to je izravan udar na onaj najveći oblik demokracije, to je referendum, referendumsko izjašnjavanje najdemokratičnije izjašnjavanje. Što se tiče demografije, ja ne znam što kazati, ne znam što kazati zbog toga što jednostavno demografska slika je loša. Meni je, pošto dolazim iz tih područja Dalmatinske zagore, ima tu mojih kolega koji su također iz tih područja, situacija je katastrofalna, nažalost. Škola sve više ostaje bez učenika, zatvaraju se, urušavaju se ognjišta, jednostavno nemamo za to rješenja. Ja bih bio sretan da mi iz europskih sredstava, da budemo ravnopravniji, da budu ti kohezijski fondovi jednostavniji, ja ne znam zbog čega mi ne možemo navodniti Sinjsko polje, ja ne vidim niti jedan razlog da 2019. godine 30km od Splita, gdje imamo 300 tisuća stanovnika bez turista, da je Sinjsko polje u korovu a Cetina, prolazi kroz Sinjsko polje. Ja ne mogu uopće shvatiti šta rade Hrvatske vode, šta radi Ministarstvo regionalnog razvoja a Sinjsko polje, neću ulaziti u vrgoračko, znači samo zaleđe, a mi uvozimo pomidore iz Italije, rajčice i tko zna kakvu hranu i koje kvalitete i dobit u turizmu bi bila puno veća i ljudi bi ostajali živjeti na tim područjima da ih se poticalo i da se napravilo navodnjavanje. Znate, premijeru, kako izgleda u sred ljeta kad piše u slobodnom ili nekom mediju, suša u Sinjskom polju? Znači, mi nismo iskoristili na to što se vi pozivate, EU fondove. Znači, samo u ovome od 2014.-2020., 7%, to je činjenica. A izbori, tko su čelnici, vrlo je bitno, naravno, ali u stvarnom životu je problematična situacija. Problematična situacija. Interesi ... [[Govornik se ne razumije.]] spominjemo naravno, da Hrvatska, ako će biti ravnopravna, ima pravo proglasiti isključivi, ... [[Govornik se ne razumije.]] pravo isključivi gospodarski pojas. MOST je to dao, niste prihvatili, opet smo dali u proceduru prije nekoliko dana, to je pravo. Međunarodno pravo, isključivi gospodarski pojas, ali puna primjena. Ne dijelovi, nego puna primjena. To je naše pravo. Što se tiče jednakosti, postavio sam vam pitanje ovdje zbog čega teleoperateri u RH se ne ponašaju kao u državama drugim, kao u drugim državama, u državama odakle dolazi EU. Oni se hvale sa dobiti, najjači teleoperater, 42%. Međutim, hrvatski ne treba za njihove objekte ni građevinske dozvole, ne treba apsolutno ništa. Zbog čega se ne ponašaju u RH na način kako se ponašaju u svojim državama? A ne se hvale sa najvećom dobiti u RH, koji ima najlošiji internet i još nam nameću ono zbog čega se u Belgiji bore, tj. u Bruxellesu, u svim državama, u Ženevi, u brojim gradovima ono što brane. Prema tome, postavljanje samih baznih stanica, antenskih stupova je samo moguće u Hrvatskoj na ovaj način. Samo u Hrvatskoj. Ja ne znam, zbog čega, evo ja sam premijera to pitao, ima uvaženi predsjedniče Sabora, 3 ili 4 sjednice, još nisam dobio odgovor. Rekao je da će odgovoriti ministar prometa, nikad nisam dobio odgovor. Pa nemojmo plesati kozaračko kolo i svak svakoga drži, neću reći za šta i plešemo, nitko ne popušta. I pričamo ovdje o europskim demokratskim jednakosti i svemu. Pa neka netko popusti više i neka kaže, neka zaštiti narod po svim ovim pitanjima. I vrlo bitna je demokracija, naravno da je vrlo bitna, naravno da svi spominju zašto je novinar priveden, zašto je ovo, ono. A ja postavljam pitanje, ja ću isto, postavljam pitanje, bez obzira što se ne slažem s ničim što je napisano, ali isto postavljam pitanje. Zašto se progoni g. Živkovića, čovjeka koji ima 70 godina, koji je 2 sina svoja dao u Vukovar? Zbog čega se on progoni? Zbog toga što ne može gledati kad je na pismu kojim je pisano na tenkovima pisalo, bit će mesa, klat ćemo Hrvate. Zbog čega? Je li to demokracija? Ako je novinara zatvorilo, ako je Živkovića gospodina sude, onda se postavlja pitanje što kazati na riječi kad kažeš da je Hrvatska fašistička, nasilna i da će završiti kao NDH? Ne zamjeram ja to sljedbenicima Jovana Raškovića i njihove politike, nego vi gospodine, što kažete na to? Što kažete na to da netko za ovu krvlju prolivenu državu da kažete da će završiti Hrvatska kao NDH? Znate vi koji je to osjećaj emocije u g. Živkoviću kojega danas sude u Vukovaru sa 70 godina koji je dvoje djece izgubio izaziva? Znači, isti aršini, stari bi ljudi rekli. Mi smo se ovdje borili za iste aršine. A što vam znači, da poštivamo svi zakon, da bude jednak zakon za sve. Ja ne znam slaže li se premijer sa izjavom da je Hrvatska fašistička, da je Hrvatska nasilna i da je Hrvatska će završiti kao NDH, kao NDH. To je prijetnja hrvatskoj državi. Je li to demokracija, gospodo? Ali, ne zamjeram ja premijeru, na sljedbenicima Jovana Raškovića. Oni koji bi morali kazati gdje je dr. Šreter, mirotvorac, osnivač HDZ-a. Ja zamjeram vama, evo, Miro Kovač, žao mi je što ovdje nije. Moj kolega iz Sinja ... [[Govornik se ne razumije.]] što on kaže na te riječi? Branko Bačić, evo, imate mogućnost povrede Poslovnika, nećete dobiti opomenu, imat ćete popust. Pa 10 puta su ove teže riječi što je rekao vaš koalicijski partner nego novinar, 10 puta. 30 puta. Ja ne potičem, dapače, ja hvalim nacionalne manjine, ja živim sa ljudima, s nacionalnim manjinama. Ljudima, 9 tisuća ljudi samo srpske nacionalnosti dale ogroman obol u Domovinskom ratu, ogroman. Ali, ako se pozivamo na europske standarde, ako hoćemo biti država unutar EU ili Europe, onda moramo reći bobu bob, popu pop. A ne kao što je bivša ministrica nagrađena što se dodvorava i pogoduje Srbiji u pristupanju i odmah dan nakon izabrana, još je prihvaćena tj. od ... [[Govornik se ne razumije.]] su poglavlja [[Upadica: Hvala.]] Hvala vam lijepo.
Ovime smo došli do kraja rasprava po klubovima i prelazimo sada na pojedinačnu raspravu. prvi je na redu kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala g. predsjedniče Sabora, pozdravljam i predsjednika Vlade sa svojim suradnicima. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani. Evo, čitav dan čekam da govorim u HS-u. Čuli smo ovdje danas puno govornika, nažalost najviše praznih riječi i moram reći da mi nije lako govoriti ovdje iz zadnje klupe, osjećam se dosta hendikepirano i kao što znate dragi građani već skoro dvije godine sjedim u ovoj zadnjoj klupi, ali nema veze, spreman sam do kraja mandata, neki bi rekli u ovoj magarećoj klupi, u ovom magarećem redu sjediti, al ako treba ostat ću do izbora ovdje, neću biti ničiji žetončić, niti ću biti prodana duša da sjedim u prvom redu. Evo, to je moj stav, a ako treba i čekat ću do pola noći, nema veze. Evo, danas raspravljamo o izvještaju predsjednika Vlade, o tome što se događa u Briselu, u centrima moći u EU, u tim koridorima moći. U stvari ovo je jedan novinarsko diplomatski izvještaj, nama takvi izvještaji ne trebaju jer to uglavnom svaki građanin, a posebno mi koji smo ovdje možemo pročitati ili u domaćim medijima ili u inozemnim medijima i to je važno naglasiti, nama treba čvrstina zastupanja hrvatskih interesa u Briselu i svim institucijama, toga nema. Nama treba naša vanjska politika sa jasnim ciljevima, toga nema. Prema tome, sluša se i prati mig iz Brisela što treba raditi, tako da naša vanjska politika ne postoji praktično. Evo žao mi je da nema ovdje premijera, predsjednika Vlade koji stalno govori da smo mi relevantan faktor u EU, da je on kao premijer relevantan, da su naši predstavnici koji su izabrani u europska tijela relevantni u EU, a ja mislim da smo mi, on, izabrane ove dvije gospođe na funkciji u EU, relevantni toliko koliko je i Miro Kovač relevantan za njega i njegovu Vladu kao što je jučer rekao. E sada, izbor gđe. Šuice kao potpredsjednice Europske komisije, pazite za demografiju i demokraciju je u stvari, kako bi rekao jedna šala prema RH, to je sarkazam prema RH jer je upravo u vrijeme Vlade, ove Vlade, … [[Govornik se ne razumije]] i Zorana Milanovića, ali i ove Vlade, preko 300 000 građana napustilo RH i sad su oni dali taj znači resor da vodi netko iz RH, a o razvoju demokracije bolje o tome da ne pričam. Ono što me zaprepastilo u izlaganju premijera jest njegova činjenica da je jasno rekao da je britanski narod pogriješio, to je najveća greška britanskog naroda u novijoj povijesti, pazite. Poštivam svačije mišljenje, ali kada predsjednik Vlade izreče takav stav da je jedan narod pogriješio na referendumu, pa to naprosto ne mogu vjerovat, to je najblaže rečeno miješanje u unutrašnje stvari druge države i ne samo to, malte ne da smatrate Britance da su jednostavno psihički nespremni, nesposobni da procijene što je za njih bolje. Ja bi to doživio na njihovom mjestu kao veliku uvredu i ispričao bi se Britancima. Što je ustvari Brexit? To je velika poruka svim zemljama, prema tome i RH, jer EU napušta politički najmoćnija zemlja, također po broju stanovnika, ekonomskoj snazi, itd. itd. Činjenica da je Britanija izašla iz EU je velika poruka za sve. Na sceni su dakle dezintegracijski procesi unutar EU, ali su oni potpomognuti i procesima iz inozemstva. Što to utječe posebno na destabilizaciju EU kao projekta izvan EU? Pa to je prije svega nova politika američkog predsjednika Trumpa, to je trgovinski protekcionizam i on će ostaviti duboke posljedice ne samo na EU, nego na Kinu, na čitav svijet jer je u tijeku proces preslagivanja i stvaranje, kako se to često kaže Novog svjetskog poretka. U toj će priči EU proći loše. Inače u proteklih 10.g. EU je ekonomski gledano područje najmanje perspektivno, najbesperspektivnije područje kada gledamo druge blokove ili velike zemlje u svijetu. A drugi faktor koji ugrožava EU izvana to su migracije, to su migracije, rijeke ljudi teku prema zemljama zapadne Europe koji ih trebaju kao radnu snagu najprije, kapital ih treba, ali oni ne razmišljaju o sociološkim, kulturološkim i ostalim tradicionalnim vrijednostima koje donose novi ljudi, a vidimo da jačaju tzv. retrogramne snage tzv. desnica, otpor prema tome i treba jednostavno konstatirati da EU nažalost ne ide u smjeru Unije suverenih naroda kao što su njeni začetnici mislili i zalagali se, nju je preuzeo u svoje ruke krupni kapital kojemu sva ova gužva i miješanje ne smeta. Ja isto tako trebam reći nešto i pozitivno u ovom smislu. Dok je ove Vlade, a takva je bila i Vlada Zorana Milanovića, ali posebno ova, mi se ne moramo bojati migranata, ova Vlada je naša najbolja žica na granici znate, nitko ne želi u RH, samo će kroz proći i otići dalje, sve dok imamo ovakvu Vladu mi se ne trebamo stavljati nikakvu žicu jer oni jednostavno ne žele tu ostati. I nadalje, evo gospodo vi ste iz vanjskih poslova, ja vam mogu reći da je Schangen kao projekt, kao ideja, to je obična floskula. Da se svi vi bavite u vanjskim poslovima u čitavoj EU, pa vi vidite da rijeke ljudi teku svaki dan prema Njemačkoj, Francuskoj, Nizozemskoj koji trebaju. Pa što tu znači Schengen? Ništa. To je praktično velika priredba rasporeda snaga kontrole, a rijeke ljudi ulaze. EU je to sve više i više se destabilizira u tom smislu. Ovdje također želim reći sljedeće, vi znate da se stalno zalažem za odustajanje od uvođenja eura. 30 godina predajem međunarodne financije. Za to sam stručnjak. Odustanite od eura, nismo spremni. Kad ćemo biti? Pa vidite, Mađari, Česi, Poljaci koji su puno u boljoj kondiciji uopće o tome ne pričaju. Pa kud se vi gurate, premijeru Plenkoviću? Kud se gurate? Možemo prosperirati uz kunu, dok jednog dana ne budemo spremni. Uvijek se guraju oni koji ne znaju, koji nisu svjesni o čemu se radi, a vi g. Plenkoviću, nažalost, vi ste pravnik, ali niste ekonomist, ali je fascinantno sa kojom samouvjerenošću govorite da smo mi spremni. Možda ste vi obećali, zbog svojih interesa tamo nekome da u ovoj fazi destabilizacije potpune EU da napravite Hrvatsku da bude žrtveni jarac pa da pokažete da je to stabilno. Na svu sreću, na žalost, u stvari ću reći, da će kriza ekonomska, recesija u kojoj jednom nogom već ušla čitava EU, da će odložiti ovaj suludi plan i namjeru hrvatske Vlade. Nije mi drago što pate, što je patiti mnoge zemlje i mnogi ljudi, ali će tako biti, ali ćemo se spasiti od uvođenja eura na ovakav način. U svim zemljama, pogledajte, Italija je tempirana bomba, ekonomski gledano. Tamo jača sve, oni planiraju uvesti ponovo liru, već imaju plan za uvođenje paralelne valute, sve se događa. Ovdje mi od premijer danas o tome nismo čuli niti riječi. Nama ne trebaju anemični dakle izvještaji iz Bruxellesa što je tko tamo dobio od kojeg mjesta, mi smo dobili drugorazredna, trećerazredna mjesta i sa tim ne možemo biti nikako zadovoljni. Za kraj vam predlažem da pročitate izvrnu knjigu, svjetski bestseler iz 2018. g. koji se zove Čudna smrt Europe od britanskog autora, od Douglasa Murraya koja je dakle u svjetski ... [[Govornik se ne razumije.]] proglašena kao takva. Dakle, želimo suverenu Hrvatsku u EU, hrvatske interese tamo, a ne ljude koji će se baviti kvalitetom Nutelle i deterdženta.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću. Imamo repliku, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinoviću, najveći i kruna uspjeha je predsjedanje Hrvatske EU-om. Ali tolika je to kruna da predsjednik Sabora nije znao tko je prošle godine predsjedao EU-om. A bio je ministar vanjskih poslova i on je involviran u ta događanja briselska. Sad vi zamislite koja je to kruna. Niti je demokracija ovo što se danas događa u Vukovaru s g. Živkovićem, di mu sutkinja kaže da sa svoja dva sina koja su poginula u Vukovaru od srbočetnika u sami, da ih se tako sjeća i da ih se tako, a ne, da je u tišini žali, dok u Saboru, koalicijski partner g. Stier, g. potpredsjedniče Sabora, kaže da je Hrvatska fašistička i da će završiti kao NDH. Vaš koalicijski [[Upadica: Zahvaljujem, kolega Bulj.]] partner, to je… Što bi trebalo onda na ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Bulj, isteklo vam je vrijeme, replicirate kolegi Lovrinoviću, a ne kolegi Stieru i meni. Izvolite kolega Lovrinović, odgovor.
Pa, to me kolega Bulj, ništa ne čudi, znanje je na svim područjima i u ovom Saboru i šire, deficitarno, ovdje se ne uvažavaju stručnjaci niti struka nego jednostavno dosjetke, poskočice, cirkusanti, itd. Mi se moramo okrenuti sami sebi, mi moramo se očistiti prvo od vlastitih negativnosti, u tom smislu. Vidite, zatvaraju se, u zatvor se šalju mladići koji su bolesni, mladi Kristijan koji je umro, a karijadni kriminalci šetaju po cesti, karijadni kriminalci. Prema tome, mi smo moramo prvo obračunati unutar Hrvatske, uvesti reda, da bi znali što ćemo i da imamo obraz braniti svoje interese i da nas poštuju u Bruxellesu i u EU. Ali to mogu samo novi ljudi na novim izborima, koji su čisti, koji imaju hrabrosti, koji su pošteni i koji imaju znanja.
Zahvaljujem g. Lovrinoviću. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega, Gordan Maras, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] pardon. Kolegice i kolege zastupnici. Ne znam da li smo u poslovničkoj formi, evo, s obzirom da nema predlagatelja na sjednici, ne znam kako to funkcionira, vjerojatno vrijedni tajnik Bukarica može signalizirati da li je sve u redu ili ćemo pričekati predsjednika Vlade.
Kolega Maras, ne brinite vi za proceduru, nego, sve je po Poslovniku, imamo tu potpredsjednika, odnosno ministra vanjskih poslova, tako da je sve po Poslovniku HS-a, izvolite.
Okej, evo onda, onda ću ja nastaviti dalje, ma da mi vjerojatno ministar vanjskih poslova ne može odgovoriti na ove moje stavove koje ću ovdje iznijeti i pitanja koja ću postaviti jer osobno nije bio prisutan na sjednicama vijeća niti na stvarima s kojima se premijer Plenković pohvalio u samom uvodu. Radi se o imenovanju naše bivše ministrice vanjskih poslova glavnom tajnicom Vijeća Europe i imenovanju g. Šuice, odnosno prijedlogu g. Šuice još mora proći proceduru u EU parlamentu za članicu EU komisije, potpredsjednicu komisije, zaduženu, kao što smo čuli za demografiju i demokraciju, a u biti, kao najvažniji zadatak koji je tamo dobila je organizacija velikog seminara, konferencije posvećene o budućnosti EU-a. Znači, ono što mene na neki način zanima u ovom procesu izbora čelnih ljudi EU-a, mi smo čuli da je kada je došla ovdje u Hrvatsku, gđa. Ska Keller, predsjednica europskih Zelenih, da je rekla da je bila jedna neuobičajena praksa i neuobičajeni način na koji se došlo do čelnika EU-a, među inima i predsjednika, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ja vas molim.
Kolege, kolega Bulj, ja vas lijepo molim da ne ometamo kolegu Marasa dok raspravlja, hvala lijepo. Izvolite, kolega Maras.
Znači, gđa. Ska Keller je rekla da u tim pregovorima koji su bili vrlo neobično, znači ukoliko se prisjetimo te cijele aktivnosti i inicijative koje su imale najveće zemlje EU-a i rješenja koja su trebala biti ponuđena na sastancima Europskog vijeća, zakomplicirala se situacija jer je bila jedna skupina europskih čelnika među kojima su istaknuti čelnici bili naš premijer i bugarski premijer Borisov koji su minirali prijedlog gđe. Merkel i g. Macrona o rješenju koje je trebalo biti ponuđeno EU-u kako bi se našlo rješenje koje bi bilo adekvatno na način da su se oni koji su se natjecali na europskim izborima, koji su primjerice pobijedili u svojim zemljama kao što je to bio slučaj sa g. Timmermansom u Nizozemskoj, da oni budu nominirani za određena mjesta u Europskoj komisiji i onda se pojavila skupina dužnosnika EPP-a koja je to išla minirati i na taj način dovela Hrvatsku u situaciju da bude na suprotnim stranama od prijedloga koje su ponudile zemlje koje su ja bi rekao, one zemlje koje su predvodnice moderne Europe, to je recimo Njemačka i to je recimo Francuska. A na kraju krajeva, ispalo je po izjavi gđe. Keller da je premijer Plenković u tom trenutku ponudio i svoje ime kao jedno od mogućih rješenja za predsjednika Europskog vijeća. Danas smo čuli da budemo potpuno korektni, da je premijer Plenković rekao da to nije istina mada se postavlja pitanje zbog čega bi gđa. Ska Keller to izjavljivala, šta ona ima protiv premijera Plenkovića i zbog čega bi uopće bila ponukana ne samo ona nego i francuski predsjednik Macron koji je također na isti način diskutirao oko ambicija Hrvatske odnosno hrvatskog premijera u tom cijelom procesu. I na kraju naravno, nemoguće je tu isplivati pored nekih drugih zemalja i postoje na kraju predsjednik Europskog vijeća belgijski premijer, mi nismo tu dobili praktično ono šta je premijer Plenković želio, na kraju smo dobili utješnu funkciju a to je potpredsjednica Komisije bez resora, znači mi možemo tu pričati o tome da je gđa. Šuica predložena za potpredsjednicu komisije ali ona nema niti jednog povjerenika ispod sebe, niti jedan direktorat ispod sebe, niti jedan konkretan resor i budžet na temelju kojega bi mogla provoditi određene politike. Sa te strane kada gledamo utjecaj koji je imao bivši povjerenik koji nije bio potpredsjednik nego je bio ajmo to tako nazvati obični povjerenik ali je imao budžet, imao je mogućnost promovirati EU kroz određene politike za razvoj, rekao je premijer Plenković to danas i ja sam siguran da je mogao puno konkretnije promovirati i svoju zemlju u okviru komisije kada je imao konkretne ovlasti, to gđa. Šuica neće imati. Znači ovo je konkretno isključivo funkcija na koju će se moći pohvaliti premijer Plenković da je ona potpredsjednica Komisije ali konkretnih koristi za RH tu neće biti jer ja mislim da jednostavno nije ni moguće da ona nešto posebno tu odradi, možda će biti eventualno rekao sam vezano da određen projekt tog kongresa ili seminara koji će biti predstavljen sljedeće godine o perspektivama Europe ali mislim da to nije od tolikog značaja da bi to morali posebno ovdje isticati. Ono što također želim reći, mislim da se preko toga previše olako prolazi, pogotovo sam danas krajičkom oka uhvatio i kolegu Šukera dok sam postavljao to pitanje premijeru Plenkoviću a radi se o tome da 2011. g. je porezna uprava konstatirala nešto šta je nevjerojatno, nesrazmjer, znači to da ne bi ovdje bilo krivo shvaćeno i politički itd., za to vrijeme je HDZ bio na vlasti, znači 2011. je imao ministra odnosno tada ministricu financija, nakon g. Šukera je došla gđa. Dalića i ustanovljen je nesrazmjer ogroman u imovini i prihoda prijavljenim kod gđe. Šuice. Nakon toga mi smo na odboru čuli kao da je to sve riješeno, ali konkretne podatke da li i koliko je bio taj nesrazmjer, kako je prošla njena tužba, da li je na kraju sva imovina bila moguće legalno opravdana kroz prohode obitelji koje je imala, to nismo čuli, čuli smo samo jednu frazu „Sve je ok, sve je riješeno.“ To nije dobro da na takav način uopće nešto ostane visjeti u zraku i bilo bi dobro da se prezentira potpuna informacija o tome kako je ta tužba prošla, da li je i koliko gđa. Šuica na kraju se morala nagoditi sa poreznom upravom i platiti poreze jer ako je morala platiti i jednu kunu poreza za imovinu koju nije mogla opravdati, to je problem i to nije dobro za RH i to nije dobro ni za gđu. Šuicu i njenu poziciju u Europskoj komisiji jer jednostavno o tome treba voditi računa. Pa vidimo kako se u HDZ-u imovina množi, kako ljudi pozlaćuju parcele po otocima itd. i kuda to sve skupa vodi i zbog toga mi kao SDP predlažemo da se Zakon o podrijetlu imovine aplicira u HS, pa i sutra kada netko želi postati ministar ili povjerenik u Europskoj komisiji da mora imati potvrdu upravo da je ta imovina stečena na legalan način odnosno da može se opravdati kroz legalno evidentirane prihode. I što je tu problem, zbog čega se HDZ tome protivi, zbog čega ljudi iz HDZ-a ne žele na taj način transparentno da dužnosnici pokažu svoju imovinu, može netko imati kolko god hoće imovine ukoliko je stečeno na način da su plaćeni porezi i da se to može vidjeti odakle je došlo. U ovom slučaju jedan eklatantan primjer koji nevjerojatno da uopće ne zabrinjava nikoga iz HDZ-a, da je gđa. Šuica imala taj problem sa poreznom upravom za vrijeme dok je HDZ bio na vlasti jer dosta često se zna onda reći aha to su bili politički progoni itd., al ovdje se ne radi o nikakvom političkom progonu, nego očito o nesrazmjeru imovine koja je bila prezentirana i koja je bila moguće potkrepljena iz zarade koja se tijekom života odnosno radnog vijeka ostvarila. I to su stvari koje nažalost, imam osjećaj da i dalje neće ostati rasvijetljene, da će HDZ i dalje te stvari skrivati i eventualno kada dođe veliki pritisak javnosti kao šta je to u pitanju kod bivšeg ministra Kuščevića onda se postupa, ali nikada samoinicijativno, nikada na način da HDZ sam sebe korigira [[Upadica: Zahvaljujem]] i svoje članove u određenim stvarima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Šuker izvolite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. Žalosno je kad je netko bio na čelu nekog državnog tijela, ne zna kako se vodi upravni postupak i da svaki upravni postupak završava sa nekakvim rješenjem. Rješenje je službeni dokument koji se nalazi u poreznoj upravi i kažem, tragično je da netko tko je bio na čelu jednog ministarstva govori na ovakav način.
Kolega Šuker, zahvaljujem vam se na obrazloženju povrede Poslovnika, vi jako dobro znate da čl. 238. ne govori o tome i ja bi vas lijepo molio da ne zloupotrebljavate institut povrede Poslovnika i smatram da Poslovnik nije povrijeđen. Izvolite kolega Maras, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 239. Poslovnika, znači uz ovakvo obrazloženje koje ste vi dali obično ide i opomena, tako da, tako da, to je, to je još ono šta je falilo. Ali ja se ne žalim g. Šuker što nije završilo rješenje, nego šta se ne zna kako je to rješenje završilo odnosno na koji način je riješena ta situacija. Ukoliko je gospođa dobila nalog da uplati porez, pa to je skandal g. Šuker.
Zahvaljujem kolega Maras. Isto obrazloženje kao i g. Šukeru i hvala vam na informacijama, ja jako dobro znam što radim i molim vas nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika. Izvolite kolega Šuker još jednom.
Dakle, povreda čl. 238., dakle kolega Maras je spominjući da ste vi povrijedili čl. 239., a povredu Poslovnika je digao u trenutku kad sam ja govorio. Prema tome, ako se javio za povredu Poslovnika onda ne može se osvrtat na vaš govor nego može isključivo povreda Poslovnika ići na ono što sam ja govorio.
Zahvaljujem kolega Šuker, vodim ja računa o tome kad je on digao za povredu Poslovnika. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je također žao što nema predsjednika Vlade jer sam mislio malo i polemizirati s nekim njegovim stavovima, nadam se uvjerit ga u moje ili obrnuto, ali nema veze. Dakle prvo, točka je izvješće sa Europskog vijeća, predsjednik Vlade je u svom uvodnom izlaganju spomenuo pitanje i nedavno održanih izbora za Europski parlament odnosno ulogu tzv. špicen kandidata u cjelokupnom postupku nakon toga. Međutim, EU ima svoje akte koji propisuju kako se tko predlaže i kako se određuje predsjednik Europske komisije i ako se želi postići da to bude tzv. špicen kandidat političke grupacije koja je dobila najveći broj mandata u Europskom parlamentu, onda neka se to napiše, a kada to ne piše i kada to takvim procesom odlučivanja u EU nije određeno onda se držimo onoga što piše. Prema tome, to je posljedica … [[Govornik se ne razumije]] dogovora čelnika država i na kraju potvrđivanjem zastupnika u Europskom parlamentu. Nisam ni ja previše sretan što će u Europskoj komisiji biti Orbanov jedan od bliskih suradnika, što će biti predstavnik nekih drugih političkih snaga zato što ih je nominirala njihova država i njihova Vlada, kao što je i u sadašnjoj Europskoj komisiji bio predstavnik Vlade Zorana Milanovića, g. Mimica koji je ostao cijeli mandat bez obzira što se Vlada u RH promijenila i u svim drugim državama. Prema tome, ne treba izmišljati toplu vodu, nego ono što je nekakva želja i viđenje Europe treba primjenjivati dalje. Prema tome, bilo je vrlo jasno da je pitanje tzv. špicen kandidata vrlo, vrlo relativno i vrlo fluidno. Ja sam siguran da od 200 000 glasača koje je dobila naša lista i nešto više od 200 000 glasača koje je dobila HDZ-ova lista da bi se na prste jedne ruke svih saborskih zastupnika moglo nabrojati ljude koji su za HDZ glasali zbog Manfreda Webera ili koji su za SDP glasali zbog Fransa Timmermansa, sigurno se jako malo takvih ljudi, takvih glasača je bilo. U osnovi, nije ni problem što je gospođa predsjednica komisije postala predsjednica komisije nakon tog izbornog postupka, a da uopće u izborima nije sudjelovala, ne trebamo ići dalje, vratimo se u 2015.g., dakle mandatar za sastav Vlade i kasnije premijer postao je g. Orešković koji nije sudjelovao u izbornom procesu nitko ga nije ni znao do tada, prema tome mi smo zadnji koji bi trebali sada oko toga nešto problematizirat, ali to nije zabranjeno, dakle izabrali su ga posredno zastupnici koji su izabrali u HS, a glasaći će ili neće honorirati to što on nije sudjelovao na izborima. Uostalom, kad je postao premijer čak je nakon nekog vremena i pristojno kotirao u anketama, zašto, ne znam, al tako je bilo. Drugo, činjenica je dakle da je u ovome krugu RH dobila potpredsjednicu Europske komisije koja je ujedno i dobila i resor demografije i demokracije ili demokracije i demografije. Ajmo sad malo najprije o demokraciji. Predsjednik Vlade je nabrojao i nekakve točke kojima će se taj resor baviti, ja sam u svakoj točki koju je on nabrojao prepoznao itekako veliki prostor da se upravo bavi nečim što se događa u RH i pritisak na neovisne institucije i stanje ljudskih prava, sloboda itd., onim slobodama izražavanja i nepotrebnoj represiji i praksi pravosuđa koja je malo suprotna standardima Europskog suda za ljudska prava sam već govorio kad sam tražio stanku polemizirajući s predsjednikom Kluba HDZ-a i ta selektivna primjena i ovoga dosta fluidne crte kad je nešto sloboda izražavanja, a kad prelazi u prekršaj protiv javnog reda i mira, u svakoj zemlji traju te rasprave, pa i u našoj. Ja bi ipak podsjetio na jedno neovisno tijelo koje je, a predlagatelj tog zakona u ime Vlade Jadranke Kosor bio je i današnji ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković u HS, pogledao sam dakle fonogram rasprave. Želio bi pročitati čl. 39. st. 5. Zakona o sprječavanju sukoba interesa koji glasi, povjerenstvo ima pravo pribaviti činjenice i dokaze djelovanjem drugih tijela javne vlasti. Dakle, Vlada je dužna dostavit ono što povjerenstvo od nje traži ako to ima ili napisati da nema, to su dužna sva druga ministarstva i u tom postupku povjerenstvo će utvrditi je li dužnosnik počinio neko djelovanje koje nije dobro ili nije i utvrdit će, izreknut će mu sankciju ili će utvrdit da nije postupao po načelima dužnosti što je jedna od sankcija koja je također značajna za dužnosnika. Predsjednik Vlade danas u odgovoru, g. Klisović spomenuo činjenicu da je on kum bio, vjenčani kum predsjednika Vlade kojega je predložio i pitao se zašto povjerenstvo tad nije reagiralo. Nije reagiralo zato što tad nije postojalo, nije bilo izabrano, da je izabrano sugeriralo bi predsjedniku Vlade da je trebao javno deklarirati činjenicu da se radi o njegovom vjenčanom kumu i vjerojatno bi mu uputilo uputu da to tako slijedeći put napravi i onda bi javnost ocjenjivalo da li je g. Klisović imenovan zato što je stručan i radio u Ministarstvu vanjskih poslova ili je ključno to što je bio njegov kum. Dakle, to je isto nešto čime se povjerenstvo bavi. Što se tiče stanja demokracije i uloge našeg predsjednika Vlade u izboru gđe. von der Leyen predsjednicom Europske komisije i razgovoru nakon toga oko imenovanja gđe. Šuice za povjerenicu za demokraciju i demografiju poslužit ću se jednom ilustracijom gdje mi je inspiraciju dao jedna druga osoba, jedan filmski redatelj, pa ću malo preformulirati njegovu objavu na facebooku od prije neki dan. Kako je izgledao zamišljeni razgovor predsjednice Europske komisije i premijera na tom razgovoru kad su dogovarali šta će RH dobiti u svoj resor, dakle predsjednicu Europske komisije vjerojatno je zanimala politička situacija u RH, kako je ona dosta kompleksna i komplicirana, predsjednik Vlade se u tom zamišljenom razgovoru odlučio ilustrirati da povuče paralelu s Njemačkom kako bi to izgledalo. Razgovor je izgledao ovako, draga Ursula kod nas ti je situacija slijedeća, policija je upala u kuću bivšeg ministra i političkog tajnika CDU-a u dnevnoj sobi pronašla istaknutu sliku Adolfa Hitlera, on je rekao da to nije Hitler nego njegov djed i pradjed i gđa. von der Leyen je odmah, bilo joj je zanimljivo. Zatim su u neku pivnicu upali maskirani huligani i prebili nekolicinu Turaka koji su gledali utakmicu Galatasaraya u ligi prvaka. Predsjednik države baš nije osudio napad jer su Turci stoljećima terorizirali kršćansku Europu i nikad se nisu ispričali za agresiju. I dalje je gospođa predsjednica komisije u čudu gledala. Onda je jedan povjesničar na televiziji objasnio svoju najnoviju knjigu o tome kako je Auschwitz bio običan i vrlo ugodan radni logor i kako je ljudima tamo bilo skroz dobro, imali su izlaske vikendom i pregršt kulturnih sadržaja, a nacija je istodobno snažno podijeljena oko pozdrava Sieg Heil jer su se obje riječi koristile u narodu i prije 30-tih godina 20. stoljeća. Angela Merkel je čak objašnjavala da je to delikatno pitanje i kako taj pozdrav ima dvostruke konotacije i tek je nakon pregovora s desničarskim skupinama uspjela premjestiti tu ploču s tim pozdravom koja je bila nedaleko od Auschwitza 20-tak kilometara dalje. Gospođa predsjednica komisije je nakon toga dugo razmišljala, uzdahnula i rekla nešto kao demokracija, onda je premijer rekao demografija i onda je ona rekla Dubravka. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Bauk. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Željko Raguž, izvolite. Upalite mikrofon kolega Raguž.
Zastupnici, oprostite. Kako je izvješće o sjednicama Europskog vijeća bilo povod da se jedan broj kolega osvrne na prilike u BiH, što je dijelom i prirodno zbog povezanosti RH i BiH i ocjena kako je bilo vrijedno, važno i pohvalno se o tome govorilo da je postignut konsenzus u političkom životu RH kada je u pitanju europski projekt RH, što je uspješno završeno. Cijenim da su kolege trebale se podsjetiti i činjenice da takav konsenzus nije postignut u HS kada je krajem prošle godine na dnevnom redu HS bila Deklaracija o položaju hrvatskog naroda u BiH-u. Pa upravo je taj konsenzus u političkom životu RH pretpostavka da RH na jedan snažniji način koristeći i nove dužnosti u europskoj administraciji, pomogne hrvatskom narodu u BiH-u kako bi stvorio svoju ravnopravnost sa Bošnjacima i Srbima. Ove činjenice su bile i predmet ocjena jednog broja kolega u smislu odgovornosti za postojeće stanje u BiH-u i traženje uzroka postojećeg stanja. Jedan od kolega iz SDP-a je zaboravio da je upravo on bio razlogom zašto i kolege zastupnici SDP-a nisu dali potporu deklaraciji Hrvatskog sabora jer se od njega inzistiralo da predstavnici Hrvata u Hrvatskom saboru prihvate krivnju za postojeći položaj hrvatskog naroda prije svega od njihovih političkih predstavnika o nedavnoj prošlosti a na taj način se upravo ciljalo da se amnestira njihova uloga svim procesima koji su iza nas i koji su rezultirali postojećim položajem Hrvata u BiH-u. Pa upravo su dakle članovi SDP-a 2006. kada je krenuo proces instaliranja Željka Komšića na način da tobože bude predstavnik Hrvata u Predsjedništvu BiH-a, otvoren je jedan proces koji je završio evo nedavno i sa trećim mandatom Željka Komšića koji na jedan svojevrstan način pokazuje koliko se podcjenjuje hrvatski narod u BiH-u od zagovornika takvih ideja pa i dijelova međunarodne zajednice a ne samo od Bošnjaka u BiH-u. Upravo je i nedavni kongres SDA i deklaracija koja je usvojena na tom kongresu, ponudila odgovore koji su ciljevi takvih nastojanja, koji su procesi na sceni i koliko mi u RH, bar dobar dio onih koji su davali potporu takvim procesima, jesmo naivni, jesmo neodgovorni i koliko na taj način pomažemo onima koji žele devalvirati uspjehe ne samo ove Vlade već svih i prethodnih Vlada RH. Ove dužnosti koje je ova Vlada uspjela svojom diplomacijom, svojim angažmanom dobiti u europskoj administraciji su zlata vrijedne. Prirodno je da oporba to želi devalvirati ali to na njihovu žalost, nije tako. Bilo bi dobro da se ti uspjesi cijene jer su oni upravo dio tog potrebnog konsenzusa i uspjeha koje su ranije generacije Hrvata uspjele realizirati u okviru nacionalnih ciljeva RH. Dobro je isticati uspjehe i realizaciju tih nacionalnih ciljeva ali se treba podsjetiti procesa koji su se događali i u RH i u BiH-u u protekla 2, 3 desetljeća. Temeljni ključni uzrok današnje nejednakopravnosti Hrvata u BiH-u je dakle suglasnost političkih predstavnika hrvatskog naroda da se konsenzusom sa Bošnjacima u BiH-u realizira Washingtonski sporazum, utemelji federacija BiH-a a sve one silom nametnute mjere visokih predstavnika su devalvirale ta dostignuća Washingtonskog sporazuma kada je u pitanju i konsenzus o donošenju odluka i niz drugih mehanizama koji su štitili hrvatski narod u BiH-u. Tada je francuski general zapovjednik međunarodnih snaga u BiH-u za razliku od brojnih drugih tumača Washingtonskog sporazuma kazao kako on prije svega ima za cilj i ulogu da se omogući višebrojnim Bošnjacima da se mogu razvijati na području federacije što im prostor koga je u tom momentu nadzirala Armija BiH-a, ne omogućava. To se pokazalo u praksi kao objektivno sagledavanje stanja u BiH-u a to je pokazala i nedavna izjava Bakira Izetbegovića, lidera Bošnjaka u BiH-u koji je kazao ne može 4 puta brojniji narod primat okove niti se njemu mogu nametati okovi, to je kazao u kontekstu tumačenja da su zahtjevi Hrvata u BiH-u za ravnopravnošću predstavljaju okove za Bošnjake. Evo, upravo je to ključni i sadržaj deklaracije SDA sa nedavnog kongresa. A koja su dva ključna elementa u toj deklaraciji? Dva ključna elementa su dakle, javno zagovaranje rušenja Daytonskoga ustavnog poretka, naravno, strpljivo, korak po korak. Kada bilokoje intervencije hrvatskih političkih predstavnika koje su benigne, koje su dobronamjerne, koje idu u cilju postizanja dogovora i konsenzusa u BiH-u da nailaze na daleko oštrije ocjene, ne samo bošnjačkih političkih predstavnika već i međunarodnih dužnosnika u BiH-u, na ovo se šuti. Šuti se dakle na činjenicu da se javno zagovara rušenje daytonskoga ustavnog poretka. Drugi ključni element u deklaraciji je zagovaranje integralnog bosanstva. Bošnjaci razumijevaju bosanstvo kao sinonim za bošnjaštvo. Uostalom, oni svoj jezik ne nazivaju bošnjačkim već bosanski što je sve predmet dakle ambicija jednog dugotrajnog manipuliranja sa BiH-om da bi se od BiH-a stvorila bošnjačka država u perspektivi. Pa upravo su te zablude bile nekada prakticirane u životu Kraljevine SHS odnosno Jugoslavije. Ovim elementi koji se ističu u Deklaraciji SDA sa kongresa od 14. rujna su prakticirani 1929. u okviru Šestosiječanjske diktature kada je tadašnji kralj Aleksandar I. Karađorđević zagovarao ukidanje ustave, pa je ukinuo Vidovdanski ustav, pa je nametnuo banovine, pa nametnuo integralno jugoslavenstvo, promovirao integralno jugoslavenstvo kao jedini nacionalizam, jedini patroiotizam koji će osigurati državu, pa isto to danas rade Bošnjaci. Integralno bosanstvo je pozitivan nacionalizam je pozitivan nacionalizam, a svi drugi nacionalizmi pogotovo Hrvata i Srba su ti koji ruše BiH, koji zagovaraju etničke podjele itd., itd. Da bi postignuti ciljevi, nacionalni ciljevi RH bili trajno sačuvani trebamo cijeniti ono što RH postiže na međunarodnom planu jer upravo ta postignuća su temelj za uspjeh i Hrvata u BiH zato što ih se želi eliminirat iz međunarodnih odnosa. Evo već tri mandata nemaju svoje veleposlanike u međunarodnim ključnim institucijama odnosno centrima diplomatskim. Zašto ovo ističem? Zato što će devalvacija sadašnjeg položaja hrvatskog naroda odnosno blokiranje njegovih zahtjeva da ostvari ravnopravnost dugoročno značiti i udar na postignute ciljeve RH. Ne bi kazao da će i BiH devalvirati ali ovo će sigurno umanjiti vrijednost koju je RH postigla u međunarodnim odnosima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Raguž. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Ivan Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Raguž vi ste govorili o položaju hrvatskog naroda u BiH, mislim da su naše zastupnice i zastupnici u Europskom parlamentu govorili sad da imamo zastupnicu Željanu Zovko. Vjerujem da će i gospođa Dubravka Šuica na mjestu potpredsjednice Europske komisije i dalje snažno zagovarati položaj hrvatskog naroda u BiH. Mi zapravo ključ stabilnosti BiH leži u tome kako bolje urediti odnose između Hrvata i Bošnjaka jer zapravo unutar federacije mi ne možemo govoriti o federalnim odnosima između Hrvata i Bošnjaka. S druge strane odgovornost za regionalnu stabilnost osobito na području BiH leži i u određenim zemljama EU koje odbijaju staviti taj problem na dnevni red i na taj način sudjeluju u potencijalnoj nestabilnosti za čitavu regiju.
Zahvaljujem kolega Ćelić. Odgovor kolega Raguž, izvolite.
Pa upravo kako sam kazao, dakle činjenica da veleposlanici ključnih zemalja u međunarodnoj zajednici šute na Deklaraciju SDA govori da oni na određeni način su zatečeni drskošću zahtjeva koji se navode u Deklaraciji SDA iz razloa što iščitavaju da ono što se traži u toj deklaraciji da se jednostavno to traži od visokog predstavnika u BiH, on bi trebao biti Aleksandar I. Karađorđević i ispuniti želje Bošnjaka. Naravno kolega ovo što ste kazali da naši predstavnici u Europskom parlamentu su prava adresa da se objasne ta nastojanja i da se zaustave negativni procesi u BiH.
Zahvaljujem kolega Raguž. Slijedeća replika poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Kolega Raguž pretpostavljam da ste se referirali na Amandman broj 12. koji je Klub SDP-a dao na Deklaraciju o položaju hrvatskog naroda u BiH na europskom putu. Ja ću ga pročitati još jednom. On je trebao glasiti, Hrvatski sabor osuđuje sve postupke i politike koju su imale ili imaju za cilj dezintegraciju BiH, njenu podjelu, ugrožavanje teritorijalnog integriteta te narušavanje ravnopravnosti konstitutivnih naroda i građana. U tom smislu je amandman bio takav da se on odnosio i na prošlost i na sadašnjost i ne vidim što je za Hrvatski sabor trebalo biti sporno, ni dezintegracija, ni podjela, ni ugrožavanje teritorijalnog integriteta, a prema vašoj interpretaciji on bi se odnosio i na Deklaraciju SDA ako se u njoj narušava ravnopravnost konstitutivnih naroda i građana. Dakle, on se ni jednom rečenicom nije referirao da su Hrvati nešto radili nego se govorilo o svim takvim politikama [[Upadica: Zahvaljujem …]] neovisno o nacionalnom predznaku. Hvala.
… kolega Bauk. Odgovor kolega Raguž. Kolega Bauk molim vas mikrofon. Hvala.
Da je potrebno da se to odnosi i na vas, jer upravo ste vi svojim angažmanom kako sam maloprije kazao dajući potporu Željku Komšiću, sudjelujući na njegovim predizbornim skupovima omogućili te dezintegracije i današnju krizu u BiH.
Zahvaljujem. Imamo povredu Poslovnika. Poštovani kolega Bauk, izvolte.
Dakle, reakcija ministra vanjskih poslova na međunarodni angažman SDP-a 2006. u okviru socijalista je nedopustivo gospodine ministre. Dakle, smatram da je neprimjerno da državu uvlačite u stranačke igre socijalista ili pučana na nekim izborima koji su bili prije 12 godina. To što smo mi nekoga podržali u okviru naše političke obitelji je puno manje skandalozno nego što ste vi s Tajanijem i Vučićem i to što su oni Komšića izabrali to je po zakonu BiH koji je možda neustavan [[Upadica: Kolega Bauk.]] ali to nije na nama da to odredimo, nego na međunarodnoj zajednici [[Upadica: Kolega Bauk.]] i Ustavnom sudu BiH [[Upadica: Zahvaljujem.]] što je i odredio na apelaciji gospodina Ljubića.
Kolega Bauk ne znam čemu nervoza takva. Prvo zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika, niste se pozvali na članak. Dakle, ja vas molim budući da nisam opomenu dao ni kolegi Šukeru, ni kolegi Marasu neću ni vama, ali molim vas nemojte ubuduće zloupotrebljavati taj institut. Ima načina da odgovorite na sve ove teze u kasnijim replikama. Hvala vam lijepo. Slijedeća replika poštovani kolega Petar Škorić, izvolite.
Hvala lijepa. Evo kolega Raguž govorili ste o Deklaraciji SDA, dakle koja praktički je na tragu već izjave člana predsjedništva Željka Komšića o ukidanju konstitutivnosti naroda, kršenju Ustava i dovođenja u pitanje uopće ravnopravnosti, dakle sva tri naroda u BiH. Ona danas mnogima u Hrvatskoj zvuči kao čudna, međutim nije čudna svima koji poznaju prilike u BiH od '90.-te pa na ovamo, dakle samo što su sada odlučili izići iz ormara i javno to priznati. Ono što nas kao hrvatske političare obvezuje i dakle i što nas čini normalnim, dakle s obzirom i na našu ustavnu obvezu da se angažiramo i da štitimo interese hrvatskog naroda u BiH jer s jedne strane ne može se držati legitimnim da se BiH proglašava Alijin amanetom koji je dao turskom predsjedniku Erdoganu da čuva BiH a s druge strane da se nama brani da se u to uključujemo.
Zahvaljujem kolega Škorić. Odgovor kolega Raguž, izvolite.
Pa ja sam govorio što nažalost kolega Bauk nije razumio da su sve inicijative iz RH u odnosu na ambicije koje smo komentirali danas iz deklaracije SDA benigne, dobronamjerne, da pomažu intergraciji BiH ali one imaju samo jedan jedini nedostatak sa to je da te inicijative zagovaraju ravnopravnost hrvatskog naroda u BiH što jednostavno drugi ne mogu prihvatiti, oni to nazivaju okovima. Bilo bi dobro da mi u političkom životu RH to razumijemo i oko toga postignemo konsenzus. A onda će naravno u smislu da budemo racionalni koji je naš domet, koja je naša snaga a onda će oni koji su daleko moćniji prijetiti da je upravo taj konsenzus temelj da se priđe rješavanju položaja hrvatskog naroda u BiH.
Zahvaljujem kolega Raguž. Sljedeća replika poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Raguž ja bih volio da ono što vi ovako izgovorite u Hrvatskom saboru da je puno više zastupnika i sa one druge strane koji trebaju zapravo čuti takve komparacije koje su logične jer ih vi zapravo živite i one sinteze koje vi izvlačite na ovakvim vašim pojedinačnim raspravama. Meni se to iznimno sviđa, zapravo točno je argumentirano i ja se zapravo ne bojim niti deklaracije SDA u BiH jer ukoliko mi sad kroz Vijeće Europe, ukoliko kroz Europski parlament, NATO, OESS i sve međunarodne organizacije na pravi način, zajedničkom politikom i to tako prezentiramo jednakopravnost sva tri konstitutivna naroda u BiH sigurno ne bi smjela doći u pitanje. A to je zapravo, ta jednakopravnost je temelj i polazište svih ili bilo kakvih radnji u BiH za sva tri naroda. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Raguž.
Pučki kazano ako mi u Hrvatskom saboru budemo držali do sebe a biti će prigoda i krajem godine da raspravljamo o učincima deklaracije o položaju hrvatskog naroda u političkom životu RH i angažmanu institucija RH da se pomogne Hrvatima u BiH tada će biti prigoda da ispravimo neke od ovih nesporazuma o kojima smo danas govorili i koji su bili dakle predmet naših rasprava krajem prošle godine.
Zahvaljujem kolega Raguž. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vukasnović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, pozdravljam uvaženog ministra, državnu tajnicu, svajetnika i suradnicu. Pa već smo iz prethodnih rasprava dosta čuli o postignućima Hrvatske pa se ja u svojoj raspravi ne bih fokusirala na ono što smo već čuli nego bih se usmjerila na onaj dio koji se tiče cilja koji je nazvan Europa koja štiti. S obzirom da se u ovim izvješćima a i u zadnje vrijem provlače dvije teze, mislim da treba spomenuti obje a obje su dezinformacije. Jedna teza je da koju naročito ističu euroskeptici a to je da i ona je u suštini naravno pogrešna a to je da pretpostavka da samo oni koji su europski skeptici zapravo su za jačanje nacionalnih resursa u svojim državama a oni koji su zagovornici EU i njezinih mehanizama, alata da su oni protiv svega što je nacionalno. Dakle to je u suštini pogrešna teza ali nažalost ona je dobila prilično velike razmjere na društvenim mrežama i ona praktički živi svoj vlastiti život u virtualnom tezu. Druga pogrešna teza i zapravo vrlo opasna tiče se slobode govora i općenito govora mržnje. Recimo malo je poznata činjenica a vezana je također za ovaj treći cilj, Europa koja štiti da je prošlo ljeto njemačka policija upala u stanove i uhitila 36 osoba zbog objava na svojim društvenim mrežama. Evo resorni ministar klima glavom, dakle njemu je poznata ta informacija. I može se sada postaviti pitanje u tom kontekstu što bi bilo, što bi se dogodilo da u Hrvatskoj tijekom ljeta građanima upadne policija, uhiti ih i odvede zbog govora, donosno procjene neprimjerenog govora na internetu, što bi bilo. Dakle a riječ je o neprimjerenim objavama na internetu zato što je Njemačka prošle godine u listopadu donijela novi Zakon o nadzoru društvenih mreža, on je bio dosta kontroverzan ali oni su postupali po tom zakonu, dalje je to na pravosuđu da odluči što će biti sa tim slučajevima ali ja samo navodim to kao primjer s obzirom da je danas tijekom rasprave nekoliko puta se čula usporedba sa Njemačkom, odnosno čula se usporedba da treba li Hrvatska preuzimati neke modele, nekih europskih zemalja ili te europske zemlje trebaju preuzimati model Hrvatske. Pa sad u ovom slučaju ja vas pitam što bi bilo da Hrvatska preuzme recimo tu vrstu regulative na društvenim mrežama. Evo to je pitanje koje je otvoreno za raspravu. Ono što je bitno reći, ja sam naravno zagovornik slobode izražavanja ali jednako tako treba reći da društvene mreže bez regulative zapravo znače kaos, znače urušavanje već stečenih ljudskih i demokratskih prava i u konačnici zapravo znače suprotno od slobode izražavanja. Zašto? Pa zato što je to nevjerojatno ne transparentan svijet. I drago mi je da smo čuli da se EU i njezina tijela intenzivno bave s novom zajedničkom regulativom u ovom području jer koliko god mi mislili da su ugroze samo u realnom svijetu, dakle u stvarnom svijetu, u vidu klimatskih promjena, migracija, terorizma, itd., mi danas ne možemo napraviti distinkciju između realnog i virtualnog svijeta zato što ono što se napravi u virtualnom svijetu itekako može imati za posljedicu neku činjenicu ili neki pomak na gore u stvarnom svijetu pa vidimo da se urušavaju demokratski poreci, vidimo da se urušavaju stečena prava, vidimo da se mijenjaju cijeli politički sustavi zahvaljujući djelovanju i objavama na društvenim mrežama. Prema tome, to je itekako bitna sfera s kojom se EU, a i Hrvatska u zadnje vrijeme počela baviti i tu su uključeni nekoliko resornih ministarstava, kultura, MUP, a vjerojatno će biti uključeno i Ministarstvo pravosuđa i vanjskih poslova, svako u svojoj domeni. Zato je ovdje bitno reći, a propos ovog izvješća da treba pozdraviti tu regulativu, treba pozdraviti sve ono što će pomoći svakom hrvatskom građaninu, pa i građaninu EU, da kao korisnik interneta, kao žitelj virtualnog svijeta, ne samo realnog, da ta pravila budu jasnija, transparentnija, da se izbjegnu nedorečenosti, laži, mržnja i jedan primjer za to koji su nedavno stručnjaci EU detektirali, kad su pokušali utvrditi istinitost nekih vijesti koje su relevantne i objavljene na društvenim mrežama, za neke vijesti su trebali minimalno 2 do 3 dana, za neke vijesti su trebali 2 tjedna, a za neke uopće nisu mogli utvrditi jesu li istinite ili nisu. Te su vijesti primjerice, dolazile iz Rusije, koja nije članica, ali bilo je vijesti iz članica EU. Prema tome, fokusirani na ovaj cilj, Europa koja štiti, u kontekstu ovih teza koje sam spomenula, mislim da trebamo pozdraviti i ovo izvješće, zato što EU kao jedna racionalna i dobro organizirana članica promišljamo racionalno, vidimo njene benefite, ali vidimo i da je to jedan mastodont koji ima svoje, naravno, mogućnosti za reparaciju i popravak i u tom smislu dajemo doprinos kao članica, posebice u ovom 3. cilju koji sam istaknula. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegice Petrijevčanin-Vuksanović. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, upravo kad ste rekli, postojanje euroskepticizma. Ja ne bih rekao da to proizilazi iz samo želje ljudi da bi nešto rekli kontra EU, naravno da svi želimo uživati one benefite, ali činjenica je da ovdje kod nas da je pitanje kod brojnog stanovništva RH, da li smo mi ostvarili te benefite. Da li smo mi ostvarili ono što su političke strukture bile najavljivale? Znači, da li ono što je komunicirano, da će, a komunicirano je da stvarno dolaze najljepša vremena kada uđemo u članstvo EU, da ćemo to osjetiti. Dođite sada u područja Slavonije ili neka druga koja su, gdje ljudi su se raselili i mogu vam sigurno potvrditi da oni koji tamo su ostali živjeti, zapravo oni ne vide te benefite i ne treba im zamjeriti ako su stvarno euroskeptici i ako optužuju i one strukture koje smatraju suodgovornim za takvo stanje.
Zahvaljujem. Odgovor, kolegice Petrijevčanin. Izvolite.
Poštovani kolega Panenić. Biti euroskeptik ponekad nije loše. To znači da racionalno promišljamo onu strukturu koje smo mi dio. I sami smo nekad skeptici u pogledu razno raznih stvari, pa tako u pogledu našeg članstva u EU. Ali biti skeptik ne znači negirati ona postignuća koja smo ostvarili, a ako usporedimo u ovom kratkom periodu koliko smo članica, benefite i postignuća, onda nema mjesta za takav skepticizam jer mislim da takav skepticizam zapravo šteti jer jačanje Hrvatske i njezinih institucija je u i u cilju EU jer onoliko koliko su jake pojedine članice, toliko je jak cijeli sustav.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegice i ja sam prepoznao se u ovome kad ste rekli da neki pitaju hoćemo mi izvesti ili uvesti. Dakle, što se tiče reguliranja društvenih mreža, ja se slažem da bi i tu trebali uvesti njemački model. Nemam ja problema s time. Ja sam problematizirao to da je ono što je pisalo, ne bi bilo kažnjivo po njemačkom zakonu, ni jednom ni drugom. Dakle, zbog sadržaja, da je on izrečen negdje drugdje ili objavljen na internetu bi bio ili ne bi bio kažnjen. To je, dakle pitanje kada sloboda izražavanja prelazi u vrijeđanje. Dakle, kada sloboda izražavanja prelazi u vrijeđanje, kada zbog nečega mora reagirati pravna država, a kada se smatra da je to sloboda izražavanja. To je dakle, jedan veliki diskrecijski prostor represivnog aparata i uvijek se treba bojati zlouporaba toga, kao i obrnuto, zlouporaba slobode izražavanja.
Zahvaljujem. Odgovor, kolegice Petrijevčanin, izvolite.
Poštovani kolega Bauk, meni je drago da ste se vi prepoznali jer to se točno ticalo vas. To je vrlo jedno diskutabilno pitanje što je sloboda govora na društvenim mrežama jer je sve vrlo kontradiktorno. Je, kontradiktorno je i u tom se slažu stručnjaci jer istovremeno je velika sloboda izražavanja, istovremeno je nevjerojatna netransparentnost jer koristite pseudonime, a istovremeno je velika cenzura od proizvođača odnosno, evo, recimo, Facebooka, a ne od države u kojoj se objavljuje taj sadržaj. Dakle, ima li država pravo svojim zakonima regulirati sadržaj u tom virtualnom svijetu, a koristi servere, dakle te države i koristi prostor te države, ili veća prava ima proizvođač koji ima sjedište u Kini, SAD-u ili negdje dalje. Ja mislim da država treba imati određena prava jer na taj način štiti svoje građane.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Tomislav Panenić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Naravno da današnja rasprava bazirala se prvenstveno na onome što smo čuli u izlaganju premijera Plenkovića, naglasak je bio na konstituiranju najvišeg tijela EU, Komisije, tko je imao koju ulogu i kako se to događalo. Ono što je svima iz ovoga jasno da velike sile ostvarile su svoje ciljeve. Ono što je pokušano bilo reći da smo i mi kao mala zemlja dobili respektabilnu funkciju, zapravo to ćemo ocjenjivati u onome trenutku kada mandat bude u punoj funkciji, kada gospođa Šuica bude ostvarivala određene politike koje idu nama na korist. Sada da kažemo, mi smo ostvarili nešto veliko, vrlo je zahtjevno tako je isto bilo rečeno kada smo postajali članica EU da je to velika stvar za državu da će se dramatično promijeniti kao što sam sada u replici navodio stanje, kvaliteta života ljudi. Ono što trenutno imamo da vlada jedno opće nezadovoljstvo. Ovi uspjesi koji se komuniciraju u povlačenju sredstava koja su namijenjena za podizanje standarda, oni su programirani. Ulaskom u EU ostvarujete to pravo, ostvarujete određena sredstva koja …, međutim odgovarate sami da li će ta potrošnja, zovemo sada potrošnja, ne investicije jel ako nemamo rezultat onda je potrošnja. To da smo imali rezultat zadržavanje stanovništva, intenzivan gospodarski rast, ostvarenje jednog napretka približavanje standardima ostalih članica onda bismo rekli to je investicija. Trenutno stanje, pokazatelji govore da mi kada bi okrenuli tablice koje pokazuju pokazatelji određenog razvoja onda bismo bili na prvom mjestu, ali ne preokrenutoj. Obično držimo zadnja mjesta gdje jednostavno nema niti prave inicijative niti ideje kako prebroditi ovo stanje. Sada smo postali nekako robovi ufanja u fondove EU gdje vlastita sredstva koja smo tijekom postojanja naše države ulagali i pokušavali nešto stvoriti smo izmaknuli. Izmaknuli smo i jednostavno brojni naši građani koji imaju određene potrebe, a koje nisu programirane kroz fondove EU koji su namijenjeni nama jednostavno ne mogu se ni naći, ne mogu ostvariti ni potpore i to vidimo kroz hrvatski proračun. Prema tome, samo pitanje formiranje komisije koje je bilo možda pitanje na razini Bruxellesa, briselske administracije, dogovora između nekih bitnih zemalja u EU, smatram osobno da nije od nekoga interesa. Možda jedan lijep naslov ili možda neka lijepa vijest, ali da neko hrvatskog građanina će tu razveseliti što je povjerenik ova ili ona osoba ili predsjednik komisije neko, to je nešto što bi sigurno mogli raspravljati. Ono što hrvatske građane prvenstveno zanima, a to je opći razvoj. Svi želimo da se uporedimo sa bilo kojim područjem EU. U zajednici u kojoj se Hrvatska nalazila, bivša komunistička Jugoslavija, tamo su isto postojala područja koja prosperiraju, neka koja su naslonjena bliže razvijenim zemljama su osjetila taj prosperitet iako su bila granična. Znači Slovenija koja je bila bliže Italiji ili Austriji osjetilo se da sama blizina toga zapadnoga miljea, zapadnog tržišta, možda tih odnosa već podiže jedan standard. Imali smo određena unutarnja područja koja su se razvijala, pa evo sada često spominjemo Vukovar. Vukovar je bio industrijsko područje, agroindustrijsko područje sa značajnim zapošljavanjem, dok imali smo i tada područja koja su bila granična prema, ne znam istočnom bloku ili negdje dalje koja se nisu razvijala. Što sada imamo? Sada je Hrvatska postala granično područje EU. Zemlje koje su očekivale kao i mi da imamo sve prednosti unutarnjeg tržišta svjesni su da samo tamo gdje su granice bile naslonjene na EU kada smo ušli one su nestale, mi imamo razvoj. S druge strane naša područja koja su granična, koja su vanjska koja nisu unutar EU ona pokazuju sve elemente onoga što smo imali prije u Jugoslaviji. Znači nema razvoja na tim područjima. I onda s pravom, evo razgovarao sam i s kolegama iz nekih drugih zemalja članica koje su upravo takve vanjske možemo pitati, koja je to politika koja je to kohezijska politika EU koja će takva područja koja su sada u jednom vanjskom opsegu približiti standardu EU? Što se ulaže, što mi dobijemo kao komparativnu prednost? Sve se gleda kroz određena sredstva po glavi stanovnika. Ako nemate stanovnika, dobit ćete manje sredstava. Dobijate određene pomoći koje više liče na socijalne nego na razvojne i one koje bi trebali pomagati naše gospodarstvenike, vidimo da ne uspijevaju uz sve pomoći, doprinose koje se gledajući možda i područje s kojeg dolazim, to je područje grada Vukovara slijevaju prema tamo, nažalost gospodarski oporavak još uvijek nije vidljiv iz onoga što je država uložila i ono što fondovi preferiraju, kroz preferiranje nerazvijenih područja ne događa se. Samo govorimo da intenzitet potpora je prenizak. I ne možemo reći da smo zadovoljni sa nacrtom kada se govori o višegodišnjem financijskom okviru gdje su svi isti. Nismo isti unutar EU i to komisija će morati shvatiti da jednostavno nismo isti. I dotle će i postojati europski skepticizam jel brojni građani EU žive u područjima koja služe samo kao rasadište za radnu snagu, sve je lakše otići prema određenoj zemlji EU gdje će naći novo radno mjesto. Prometnice imamo bolje, naše robe primarni proizvodi koji nastaju na takvim područjima odlaze na preradu u Njemačku, Austriju, Italiju ili bilo gdje dalje, nikada lakše. Infrastruktura je izgrađena nemamo nikakvih barijera jednostavno odlazi od nas. I onda se postavlja pitanje što ćemo mi postati? Da li će živjeti samo jedan minimalni broj ljudi na takvim područjima koja su ugrožena gdje će obrađivati zemlju? Ja koji dolazim sa istoka Slavonije i Srijema, jednostavno ne vidim budućnost u kojoj ćemo mi svi biti poljoprivrednici tamo. Ako je to politika EU koja bi nas vratila na to da isključivo poljoprivreda kao takva će biti zamašnjak razvoja, a na tome nema naslonjene agroindustrijskih određenih tvrtki, kompleksa što će zapošljavati, što će stvarati da kažem dodanu vrijednost tome proizvodu, onda ćemo biti opustošeni. I zato sam i postavio premijeru pitanje da li je on suglasan sa Njemačkom, Francuskom koje imaju upravo trenutno takve politike gdje one u svojim borbama protiv Kine ili Amerike zastupaju stajališta da bismo, da bi zapravo njihove najveće kompanije trebale biti šampioni koji će, koji trebaju potporu od svojih matičnih država, čak i od EU da bi se mogli oduprijeti konkurenciji iz Kine. Znači u toj borbi koju vode veliki mi smo sigurno oni koji ćemo samo možda u toj vatri, od prijateljske vatre zapravo ginuti. Jer ako jedan njemački Sizucker koji može preraditi, možda stvoriti svojim proizvodnim pogonima snage opskrbu za cijelu EU šećera, odluči tako i dobije potporu Njemačke države što onda trebaju reći naše šećerane. Da li će se moći oduprijeti, da li se može takvom mehanizmu oduprijeti? Ono što mi očekujemo, a to je da EU stvori i mjere koje su blizu nekoga protekcionizma, da zaštiti to unutarnje tržište zapravo da može kontrolirano usmjeriti razvoj prema nekim svojim područjima koja su nazadna. To je zapravo jedno od pitanja koje često se susrećem i koje se propituje upravo u djelovanju EU. Ako ćemo samo imati socijalni fond kao rješenje ili program zaželi kojim će se riješiti možda određene osobe u radu sa starim nemoćnim osobama na ruralnim područjima, ali to vam vjerujte mi kolege zastupnice i zastupnici nije život kojega mi očekujemo. Kako ćemo sačuvati zapravo bilo koje područje, obraniti, boriti se za njega ukoliko ljudi tamo ne vjeruju u matičnu državu, ukoliko ne vjeruju u EU kao zajednicu kojoj smo pristupili na referendumu, onda je pitanje ono zapravo što mi ovdje radimo, što zastupamo, što zapravo premijer zastupa u naše ime na sastancima vijeća u Bruxellesu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Panenić. Imamo repliku, poštovani kolega potpredsjednik Hrvatskog sabora gospodin Željko Reiner, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Panenić, a vi ste u onome što ste govorili raznih tema se dotakli ja ću samo 3 izvući koje ste spomenuli. Kao prvo ovaj i vi ste zapravo na neki način spomenuli nešto što je par kolega reklo iz jedne potpuno po meni krive perspektive, a to je hoće li naša povjerenica odnosno potpredsjednica gospođa Šuica nama priskrbiti novce, neće. Neće naravno, to nije ni njena uloga, da dovuče novce u svoju zemlju, pa to nije napravio niti povjerenik Mimica, šta god članovi njegove stranke pričali i uzdizali ga, jer to nije uloga. I to je dakle jasno, dakle što je uloga [[Upadica: Zahvaljujem.]] ljudi uopće to ne razume, šta je uloga koga u Europskom parlamentu.
Zahvaljujem kolega Reiner. Odgovor kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa zapravo ste postavili dobro pitanje, evo vi ste meni pojašnjavali da ne razumijem, ja bi trebao pojašnjavat ljudima koji žive u Slavoniji, Baranji i Srijemu nešto što ja ne mogu razumjeti. Onda morate shvatiti koliko je delikatna ta situacija. Mi govorimo o uspjesima Hrvatske koji se odvijaju u jednom uskom krugu. Što znači meni osobno ili ljudima koji žive u mome kraju to što je možda premijer Plenković u diplomatskim krugovima ili krugovima upravljanja u Bruxellesu prepoznat kao čovjek koji je od povjerenja tamo? Mi zapravo očekujemo od njega rezultat. Isto tako povjerenje koje je dobila gospođa Šuica, mi od nje očekujemo zapravo da ostvari politike koje će nama ići na korist. Nitko nije od nje tražio da ona iz svog novčanika izvadi novce, ali da sigurno ono što ostvarujemo tamo bude zadržano [[Upadica: Zahvaljujem.]] to je minimum koji očekujemo.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na odgovoru. Kolega Šuker, kolega Klarić zamolio bih vas da ne ometamo kolege dok raspravljaju. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovani kolega Božo Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, članovi Vlade dakle želim ponoviti dakle ono što sam rekao danas prilikom jedne replike dakle podržavam izvješće premijera o sastancima Europskog vijeća. Isto tako želim ponoviti da činjenica da hrvatski premijer bio je glavni pregovarač Europske pučke stranke, činjenica da je hrvatska europarlamentarka izabrana za potpredsjednicu Europske komisije, činjenica da je bivša ministrica vanjskih poslova izabrana za glavnu tajnicu Vijeća Europe govori dakle i o ugledu RH i ove Vlade i ovaj parlamentarne većine koja stoji iza nje. Međutim, sve to skupa ne bi bilo dovoljno da te osobe nisu imali kvalitete neophodne za izbore dakle u ove institucije. Da je to tako govori i činjenica da je jedna naša kolegica se također prije par godina kandidirala za jednu visoku dakle funkciju UN-u pa joj ugled države nije bio dovoljan da bude izabrana dakle u UN-u, dakle. Međutim, kolegice i kolege s posebnom pozornošću mi moramo govoriti i pripremati se za hrvatsko predsjedanje dakle Europskim vijećem. Od predsjednika Vlade smo jutros imali prilike čuti 4 glavna prioriteta hrvatskoga predsjedanja, a ja ću se ovdje fokusirati samo na dva. To je jačanje unutarnje i vanjske sigurnosti EU i proširenje EU sa posebnim naglaskom naravno na naše jugoistočno susjedstvo i opet sa posebnim naglaskom na BiH. Činjenica je Hrvatska BiH identificirala kao programsku državu, govori o tome da Hrvatska BiH vidi kao svoj strateški interes. U tom kontekstu, Hrvatska sigurno pozorno prati političke procese u BiH-u ali je pitanje da li se hrvatska Vlada dakle službeno treba uvijek i na prvu očitovati sa stajalištima političkih stranaka u BiH-u pa makar se radilo i o najvećima. Predstavnik jednog kluba je dakle jutros zapravo propitivao Vladu RH u očitovanu dakle o programskoj deklaraciji stranke SDA usvojenoj na nedavnom kongresu. Koliko mi je poznato, ministar vanjskih poslova je dakle, o tome se očitovao i o tome je razgovarao sa svojim partnerima iz međunarodne zajednice. Međutim ovdje želim reći da nama Hrvatima u BiH-u a to nije ni cilj ni RH, ne treba paternalistički odnos, nama treba suradnički odnos. Hrvatska politika u BiH-u zastupana preko Hrvatskog narodnog sabora, ključnih stranaka kojega čine se očitovala o ovoj deklaraciji, osobno sam također imao prilike dakle preko nekoliko agencija i istupa na televizijskim kanalima, o tome govoriti. Međutim s obzirom da hrvatska medijska scena nije pokazala baš preveliki interes za ovo, ja ću ovdje samo dotaknuti najspornije točke iz ove deklaracije kao i iz govora predsjednika stranke SDA. Na stranu što je ovaj dokument po mom mišljenju vrlo nekonzistentan, nekoherentan pa i kontradiktoran, dakle od svoje točke do točke, najspornije su tri točke. Dakle, zastupanje bosanstva kao nacije umjesto nacionalnih identiteta srpskog, bošnjačkog i hrvatskog kao nadnacije, bosanskog jezika dakle službenoga jezika uz zanemarivanje činjenice da su Ustavom u BiH-u prepoznata tri jezika, bosanski kao jezik Bošnjaka, o tome je kolega Raguž maloprije govorio te srpski i hrvatski jezik. Republika BiH unitarno ustrojena uz ukidanje dakle domova naroda u ovoj fazi dok postoje dva entiteta i njihovo pretvaranje u nekakve institucije koje bi se bavile samo nekim marginalnim pitanjima religije itd., itd., makar regija naravno nije marginalno pitanje. Ne ulazeći u ostale točke, želim reći da ovo što se zastupa u deklaraciji, nije ništa novo. Dakle to je od početka još iz doba kraja 80-ih i početka 90-ih godina, bio dio velikobošnjačke tada muslimanske unitarističke političke agende čiji je nositelj tada bio Alija Izetbegović. To e bio razlog što je Alija Izetbegović dakle najprije potpisao pa onda odbacio Kutiljerov plan, plan međunarodne zajednice za BiH, koji je predviđao ustroj BiH-a u 3 republike bazirane prvenstveno na etno-teritorijalnom principu koji je potpisan u Lisabonu 1992. Mnogi su tada a neki i danas tvrde da je to bio uzrok izbijanja rata u BiH-u. Ja se baš s tim do kraja ne slažem s obzirom da je rat i u BiH-u a prije toga u Hrvatskoj, skrojen u okviru velikosrpskog Miloševićevog projekta, međutim, sigurno da jeste iskorišten kao povod. Jedino dobro što je u ovoj deklaraciji, što je rekao i kolega Škorić, da je ona izišla iz ormara, skinuta je maska sa tzv. građanske da tako kažem države i jasno se legitimirala da se zalaže za državu u kojoj bi dominirao većinski narod a to je dakle bošnjački. Po mom dubokom uvjerenju, BiH može biti stabilna i funkcionalna jedino kao država 3 ravnopravna konstitutivna naroda uređena na načelima decentralizacije, supsidijarnosti, legitimnog predstavljanja konstitutivnih naroda i građana, kako je istaknuto višekratno u rezolucijama Europskog parlamenta. U svjetlu tih preporuka i u duhu daytonskog ustava a vidim BiH kao istinski višenacionalnu federaciju sa elementima zajedničke ili podijeljene uprave na državnoj razini, sa elementima teritorijalne samouprave dakle na srednjoj razini vlasti, s obzirom na činjenicu da Ustav BiH-a prepoznaje i imenuje 3 konstitutivna naroda, dakle onda je i najlogičnije i najfunkcionalnije rješenje da se na srednjoj razini budu 3 federalne jedinice. Naravno, njih može biti i više ali u svakom slučaju, poštujući na jedna način interese sva 3 konstitutivna naroda. Takav ustroj podjednako štiti prava i konstitutivnih naroda i prava građana odnosno državljana BiH-a nezavisno u kojoj federalnoj jedinici žive. Dakle, ovaj federalizam po principu višenacionalnih federacija, potvrđuje da je ovaj model ustroja u kojem se nacionalno i građansko ni na koji način ne isključuju nego se harmonično uvjetuju i nadopunjuju, dakle to je politika Hrvatskog narodnog sabora u BiH-u. Nažalost, u BiH-u još uvijek nema te razine političke zrelosti i odgovornosti da se na racionalan način o ovome barem razgovara ali sam uvjeren da će to vrijeme uskoro doći, ako ne zbog dobre volje a onda zbog prijeke nužde. Perpetuiranje ovih blokada zadržavanja ovoga dvoentitetskog uređenja koje je zapravo zakonomjerno, ide ka podržavljenju ovih dva entiteta, jednog po srpskoj, drugoga bošnjačkoj dominacijom, vode BiH jedan ciparski sindrom, međutim, na način da bi u jednome entitetu, dakle jedan istočni, da tako kažem sila imala dominaciju, to je dakle ruska a u drugom druga, misli se na Erdoganovu tursku. Dakle, taj ciparski sindrom je nešto što treba Europa shvatiti kao opasnost i za jugoistok Europe i bojim se ako se ništa ne bude poduzimalo, da ovaj danas politički problem sutra može postati sigurnosni problem i sigurno dakle interes Hrvatske je da se to pitanje rješava uz pomoć europskih institucija, uz pomoć naših saveznika u NATO-u, u prvom redu SAD-a. Dakle, kao što rekoh s obzirom da u ovom momentu nema dakle realnih osnova da se pristupi na ovakav način ovaj rekonstituiranju BiH onda moramo prakticirati jedan proaktivan i kreativan pristup u rješavanju Bosansko-hercegovačke političke krize, a to u prvom redu podrazumijeva žurno formiranje vlasti od izbornih pobjednika, na ovim izborima što se sada blokira u BiH i pristupiti izmjenama izbornog zakona koje trebaju omogućiti legitimno predstavljanje dakle konstitutivnih naroda i građana što je da tako kažem Ustavni sud BiH presudio u tzv. slučaju Ljubić. Implementirati dakle presudu Upravnog suda glede grada Mostara, naravno također i presudu dakle Europskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić Finci al na način da sva tri konstitutivna naroda imaju isti utjecaj na izbor legitimnih članova predsjedništva. I na kraju, kolegice i kolege pri tome mi računamo na potporu Hrvatske vlade, na potporu hrvatskih euro zastupnika, na potporu novo izabranih dakle članica Europske komisije dakle posebice gospođe Dubravke Šuice za potpredsjednicu Europske komisije u čijem resoru je demokracija i demografija, dakle dvije stvari koje sigurno ovaj tangiraju kompletni hrvatski narod u dvije države i naravno s ciljem da se BiH osposobi za euroatlanske integracije, to je ono što mi da tako kažem očekujemo od Hrvatske vlade, od hrvatskih predstavnika u europskim institucijama, a mi smo dovoljno zreli da sami definiramo dakle naše interese u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika poštovani kolega Petar Škorić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Ljubić rekli ste već kad je sve već izišlo iz ormara, kad vidimo da ova deklaracija predviđa stvaranje unitarne države BiH mislim da je red da i mi s ove sabornice progovorimo da to neće proći i da hrvatskom narodu nitko ne smije, niti može, niti hoće odlučivati, dakle nikakav ni Erdogan ni bilo tko drugi, niti ima netko pravo na pokroviteljstvo stavljati Hrvati brigu drugome. Dakle, prema tome pojam BiH znači ultimativno i Hrvati. Bez ovoga i Hrvati nema BiH. Znate zato smatram da europski put, naš put i naše rješenje i moramo biti spremni i za alternativne scenarije jer protekom vremena postaje sve razvidnije da bošnjačko vodstvo i društvo sve više stremi politici Turske i neoosmanskom imperijalizmu što neće ništa dobro donijeti narodima na ovim prostorima, pa i samim Bošnjacima.
Zahvaljujem kolega Škorić. Odgovor kolega Ljubić.
Zahvaljujem dakle kolega Škoriću, dakle stajalište iz ove deklaracije pa i određena separatistička stajališta u BiH s druge strane dakle poručuju nam da su dakle političke paradigme kojih smo bili svjedoci dakle pred raspad dakle pred nezavisnost BiH i rat još uvijek na sceni. I to je ono što dakle moramo ovaj, čega moramo biti duboko svjesni, ali sve u interesu da ovaj naše jugoistočno susjedstvo, a BiH nam je najvažniji susjed s kojim graničimo 1.000 km koja zapravo, čiji resursi ovaj prirodni su komplementarni sa resursima Hrvatske, prometna infrastruktura također, da ta država postane stabilna. Ona to može biti samo kao istinski višenacionalna federacija u kojima će prava konstitutivnih naroda biti prepoznata na isti način i u institucionalnom i u teritorijalno administrativnom smislu. Što je dobro u ovome svemu je da su se legitimirali svi u BiH što žele i to možemo vidjeti kao 0 točku iz koje treba otvoriti dijalog [[Upadica: Zahvaljujem.]] da bi državu učinili ovaj stabilnom i ovaj samoodrživom [[Upadica: Zahvaljujem.]] i sposobnom za integracije.
Zahvaljujem kolega Ljubić na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege u svojoj pojedinačnoj raspravi nadovezat ću se zapravo na repliku na izlaganje premijera. Znači vidimo u samom izvješću da na sastancima Europskog vijeća je naglašena i apostrofirana demografija i izazovi demografije kao jedno krucijalno važno pitanje kako za Hrvatsku tako i za EU i vidimo da je demografija uvrštena u Strateški program EU od 2019. – 2024. godine. I to je baš potaklo od strane Hrvatske i dobro da smo svjesni zaista demografskog problema, demografske slike koja trenutno vlada u našoj državi. Pa kad smo toga svjesni i kada napominjemo EU da se ubaci u strateški program čovjek bi pomislio da imamo već razrađene naše vlastite nacionalne programe vezane za demografiju da se zaista ta slika konkretno promijeni na bolje. No, međutim što mi imamo u demografiji Hrvatske? U resornom ministarstvu koje se bavi s tom problematikom vidjeli smo da državni tajnik u sred pressice daje ostavku na 3 godine mandata, ministrica biva zamijenjena. Dnevno 150 ljudi odlazi iz Hrvatske, mahom mlađih obitelji, kompletnih obitelji, ne pojedinaca, imate jedan pokazatelj indeks starenja gdje je Hrvatska kao članica EU u vrhu. Imate pokazatelj drugi, po broju djece u vrtićima gdje smo zadnji na začeljima i kada to apostrofiramo na razini EU zaista pojedine članice bi rekle da smo mi kao zvanično rješavali te probleme, ali nismo. Nismo pristupali ni s nacionalnih razina, ni sa nacionalnih strateških dokumenata i postavlja se pitanje koliko uopće izdvajamo nacionalnih sredstava za riješiti ovakve i slične probleme. Očito mi mislimo da će se sve u ovoj Hrvatskoj riješiti iz EU sredstava, a postavlja se pitanje održivosti sredstava, postavlja se evo primjer samih vrtića gdje imamo 500 miliona kuna na raspolaganju, gdje se vrtići grade, a postavlja se pitanje iz čega će se financirati djelatnici tete. Imamo primjer Poljske koja je obnovila kompletno sve te vrtiće, koja je demografska jedna mjera za sve mlade obitelji ali su došli u fazu neodrživosti. Dok imate druge zemlje Njemačku i Austriju koji su formirali vlastite nacionalne fondove sufinanciranja ranog predškolskog odgoja. Onog dijela obrazovanja koji u Hrvatskoj uopće nije dotaknut reformi obrazovanja, a mnogim obiteljima baš u ovim ruralnim prostorima iz kojih sam dolazim, mnogim obiteljima vrtići nisu dostupni zbog same cijene po djetetu. Tako da zaista ne znam te puste najave da će se demografija u Hrvatskoj riješiti i lakše riješiti jer sad kao imamo pod navodnike svoga čovjeka, gđu. Šuicu koja je imenovana za resor koji bi se trebao baviti upravo demografijom. Mislim da prvo bi trebalo pogledati u naše vlastito dvorište, definirati naše vlastite nacionalne strateške dokumente na temelju čega uopće možemo aplicirati za pojedina sredstva, baviti se strategijom razvoja Hrvatske u programskom razdoblju 2020.-2027. jer ovako će se dogoditi da se raspravlja na razini EU u određenim ... [[Govornik se ne razumije.]] novaca gdje mi uopće to nećemo moći povući u budućem programskom razdoblju. Zaista, demografija je krucijalni problem naše države jer vidjeli smo danas na aktualnom prijepodnevu hvaljenje i dobre pokazatelje, rast BDP-a, dobru turističku sezonu, rast mirovina, rast plaća, ali postoji jedan faktor koji je izrazito poražavajući. Državu čine ljudi, pa kad sumirate koliko Hrvata živi danas u Hrvatskoj, stanovnika i koliko odlazi na dnevnoj bazi, to su izrazito poražavajući elementi, a da ne govorim o procesima urbanizacije Hrvatske, procesima iseljavanja upravo iz ruralni područja, upravo graničnih područja, ne samo Hrvatske nego graničnih područja EU jer su granična područja Hrvatske i granična područja EU, proces urbanizacije u veće sredine. I to je jedan veliki problem EU, urbanizacija kompletno Europe, odlazak iz ruralnih u urbana područja i hvale vrijedno je da je proces demografije naglašen, da je ubačen u strateške programe, ali prije svega bih očekivao i od premijera i od resorne ministrice da se pozabavimo prije svega, nacionalnim programima, da se nacionalno predstavi što želimo raditi, pa da onda gledamo i na razinu EU. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pranić. Imamo repliku. Poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pranić, upravo ste me i potakli na ovu repliku s ovim kad ste rekli, gradimo infrastrukturu, nemamo sredstva za ljude, znači one koji trebaju u toj infrastrukturi funkcionirati. Ali imamo jedan evo, sada jedan projekt koji je i hvale vrijedan, naravno da treba, podržavamo ga a to je program Zaželi, znači pomoć starijim, nemoćnim osobama koje se ostvaruje zapošljavanjem velikog broja, prvenstveno žena i prvenstveno u ruralnim područjima, ali polako, što dolazi? Dolazi već jedna neizvjesnost, jedan strah jer programi, oni prvi koji su potpisani privode se kraju, već početkom sljedeće godine istječu i onda je pitanje, što dalje sa tim osobama? Mi smo ih dvije godine financirali, obučili smo ih, dobit će i određene certifikate, položiti potrebne kvalifikacije, da li ova onda ima nastavak za njih? Što će oni u budućem vremenu raditi? Kako će pomagati onima za koje su se zapravo obučavali?
Zahvaljujem kolega Panenić. Kolega Pranić, odgovor.
Kolega Paneniću, pa upravo je to jedan od glavnih problema i zamki. Ta održivost kompletnog sustava konkretno za projekt Zaželi i sam sam iz jedinice lokalne samouprave koji smo prvi krenuli u projekt, prvi ćemo završiti, normalno da korisnici, ali i zaposlenice već pitaju što je u sljedećem programskom razdoblju. Kako da uopće možemo govoriti što će biti u budućem programskom razdoblju kad nismo donijeli strateške dokumente na razini Hrvatske, Hrvatskoga sabora, da bi uopće mogli govoriti realno bilo kome koji je sad uključen u takve i slične projekte. Isto je i sa procesima aglomeracije koji se grade milijunske i veće iznose, gdje se postavlja pitanje održivosti i upravo u onim ruralnim sredinama koji se prazne. Znači ja sam danas došao iz Vrgorca prolazeći autocestom u jutarnjem satu van turističke sezone, svaki 30, 40 kilometara možete vidjeti vozilo i to je naša realnost ruralnog prostora Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pranić. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala g. predsjedavajući, predsjedniče Vlade i suradnici, kolegice i kolege. Današnje izvješće i današnja rasprava uglavnom se usredotočila na sjednicu EU vijeća i na raspodjelu različitih funkcija u EU, naravno i ulogu naše Hrvatske povjerenice u EU komisiji, gđi. Dubravki Šuice, koja je dobila mjesto potpredsjednice za demografiju i demokraciju i dobro je da većina klubova istakli da su to dvije važne teme, dobro je da je većina klubova isto tako, istakla da je to i priznanje Hrvatskoj da ima i potpredsjednicu EU komisije, mislim da je to dobro čuti ovdje u ovom Visokom domu. Prvenstveno zbog toga što su to doista dvije vrlo važne teme za Hrvatsku, za hrvatske građane, doista i za Europu i one su povezane jer ovaj dio oko demokracije uključuje i koordinaciju cijelog jednog procesa o razmišljanju o budućnosti EU, što je pogotovo u kontekstu i hrvatskog predsjedanja od 1.1. iduće godine itekako važno. Što se tiče demografije i ta budućnost, naravno da je poveznica vrlo jasno dakle, i za političku stabilnost i za ekonomsku stabilnost i za sigurnost građana jednostavno, demografska slika je ključna. A kada pogledamo gdje je EU bila, naravno i Hrvatska unutar EU prije 100 godina, nije postojala EU, ali države koje danas čine EU, prije 100 godina ukupno, predstavljale su 15% svjetskog stanovništva. Danas predstavljaju 7% i po svim projekcijama Ujedinjenih naroda do kraja stoljeća će jedva predstavljati 5% svjetskog stanovništva. S druge strane Mediterana, Afrika do kraja ovog stoljeća prema projekcijama Ujedinjenih naroda će predstavljati 25% stanovništva. Dakle svaki 4. stanovnik ovoga svijeta bit će iz Afrike, samo Nigerija bi imala više stanovnika od cijele EU time da EU predstavlja četvrtinu svjetskoga BDP-a, svjetske ekonomije. Preko 50% ili oko 50% svih socijalnih transfera koriste građani EU. Dakle izuzetno bogata, razvijena Europe, ali demografski siromašna, a nasuprot toga demografski vrlo bogata Afrika međutim gdje će ljudi prirodno migrirati. To nam govori da ovaj problem migracija i time i budućnost EU i sigurnost EU nije nešto što se može preko noći riješiti nije nešto što je samo za jednu sezonu nego jednostavno jedan trend koji traži strateško promišljanje. I u tom pogledu mislim da se treba gledati i kako i ovu poziciju potpredsjednice komisije za demografiju i za demokraciju možemo iskoristiti. Neke zemlje npr. su krenule sa određenim politikama, ne samo na unutarnjem planu nego i prekooceanskih država. Npr. koliko je meni poznato mađarska vlada već ima određen planove za povratak, za poticanje povratka građana Venezuele koji su danas u strašnoj jednoj humanitarnoj krizi da se vrate odnosno da se dosele u Mađarsku. Slovenija je prije deset godina kada je jedna slična kriza bila u Argentini imala isto tako jedan plan. Možda i to je nešto što se treba na europskoj razini i koordinirati i možda koristiti određena sredstva odnosno predvidjeti za novu financijsku perspektivu na koji način se može i to financirati. Ja znam da i naš Državni ured za Hrvate izvan Hrvatske radi na takvom jednom programu. Imati potpredsjednicu Europske komisije koja upravo može taj proces koordinirati sa europske razine moglo bi biti itekako važno za strateške interese RH. Vezano za to kao što sam rekao je i budućnost EU, dio možda jedan manje, ali za nas ipak važan dio je što će se dogoditi sa našim susjedstvom sa Jugoistočnom Europom. U krajnjoj liniji i premijer je najavio svibanjski Zagrebački summit o tome se i danas razgovaralo o budućnosti proširenja, kako će to izgledati, kakav će biti odnos između EU i zemalja Jugoistoka Europe koji su od danas u procesu pridruživanja ili žele otvoriti pregovore sa EU. Bio sam prije tjedan i nešto dana u Krynici u Poljskoj na jednom međunarodnom forumu gdje je tema bila upravo proširenje i pojavila se jedna ideja, bilo je tamo ljudi različitih profila i demokršćana i socijaldemokrata, između ostaloga u tom panelu bio je Hannes Swoboda bivši šef Kluba socijalista u Europskom parlamentu bio je izvjestitelj za Hrvatsku, pojavila se ideja da možda treba i reformirati i iskoristiti ovaj summit u Zagrebu za određenu reformu procesa proširenja, da se uvedu i neke međufaze i neke nove ugovorne odnose sa zemljama koje su u tom procesu. I u tom pogledu se pojavila ideja npr. o ugovorima između EU i pojedinih zemalja koji bi bili u procesu pregovora sa EU, npr. o migracijama. Pojavila se između ostalog ideja kako bolje osigurati kontrolu granica, pojavila se što će i kolegama koji su raspravljali o situaciji u BiH mislim biti posebno važno, pojavilo se o tome kako se danas upravlja sa npr. granicom na Drini između BiH i Srbije gdje se očito pokazuju problemi. Da li bi tu možda trebalo razmjestiti i vidjeti mogućnost da prošire ovlasti europske granične službe? Dakle to su sve neke ideje o kojima se razgovaralo i mislim da ovaj proces o dijalogu, o razmatranju budućnosti Europe koje će upravo potpredsjednica Europske komisije Dubravka Šuica imati tu nadležnost da to koordinira i da može usmjeriti tu raspravu. Činjenica da će se iduće godine o tome moći ovdje i u Zagrebu dati jedan pečat tijekom hrvatskog predsjedanja, mislim da su vrlo važne teme o kojima i u ovom Saboru moramo raspravljati i koje u krajnjoj liniji tiču se svih naših građana i tu se tiče i sigurnost naših građana i naravno budućnost Hrvatske države. Eto, utoliko vjerujem da je i Vlada ta koja može i svojim inicijativama kroz europskih institucija, ali naravno i sada potpredsjednica Europske komisije u okviru svojih nadležnosti sigurno dati svoj doprinos. Hvala vam.
Zahvaljujem kolega Stier. Imamo repliku, poštovani kolega Milošević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dragi kolega Stier, želim vam samo tri kratke stvari reći. Prvo je, milijuni stanovnika Latinske Amerike polako ali sigurno migriraju prema sjeveru. Koliko znam Španjolska i Portugal već koriste s obzirom na demografske izazove tu činjenicu. Možda mi je bez razloga i na razini EU malo razmisliti o tom potencijalu koji je zaista, zaista velik, a čini mi se da će mnogi ostati s one strane zida u Mexicu. Drugo kratko, danas su nam bili kolege iz Bundestaga, imali smo odličan prijateljski razgovor, došli smo na prostor Jugoistočne Europe i nekako dojam je da taj neki prosto kao da je istoku EU, ali međutim on nije, on je unutar EU i NATO saveza sa svih strana. Dakle ne može se nigdje na taj način odgurivati taj prostor. I treće samo kratko, danas sam već naglasio, a to je razlog za iseljavanje bilo koga na tom prostoru [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] nema veze sa članstvo, dapače članstvo omogućava alate da se suprotstavljamo … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolega Milošević. Odgovor kolega Stier. Izvolite.
Hvala. Da, kolega Milošević spomenuli ste i Španjolsku i Portugal, to su dvije zemlje koje naravno razmišljaju na taj način strateški i mislim da je i kod nas i u našoj javnoj raspravi potrebno da kada govorimo i o demografiji i kada govorimo, ako hoćete i o migracijama, u prvom redu moramo govoriti i o strateškoj važnosti povratka našim iseljenika. Da to ima i danas jednu stratešku važnost, kao što je to bilo i na samom početku stvaranja Hrvatske države, kada je došlo do pomirbe iseljene i domovinske Hrvatske. Evo, to je nešto što je tada, naravno, dobilo jednu dimenziju jedne državne politike koju danas moramo nastaviti, a pogotovo u današnjim okvirima. Ponavljam, ima jednu stratešku dubinu i stratešku važnost koju moramo i ovdje naglasiti u Hrvatskome saboru.
Zahvaljujem kolega Stier. Završna rasprava, u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, premijeru sa svojim suradnicima. Evo, završno u ime kluba osjećam potrebu da nakon ovih iscrpnih rasprava i pojedinačnim i u ime kluba, u ime kluba sa rekao sve što sam imao o zaključcima EU vijeća koje je premijer iznio, a naravno i o prioritetima koje je premijer iznio, jednostavno realnost po svim ovim pitanjima u RH i nije onakva kakvim se prikazuje i nismo se izborili unutar EU onako kako treba za, samo sredstva koja smo povukli je, znači negdje oko 7%, što znači da nismo odradili svoj posao, premda je uloga i EU vijeća i dogodine kao kruna, predsjedamo, kako je rekao premijer, a ja ću uvijek ponoviti koliko je to bitno, da bivši ministar vanjskih poslova, predsjednik Sabora nije znao tko je prošle godine predsjedao EU-om. Prema tome, mi samo govorimo koliko je to neozbiljno, koliko je to prema narodu loša poruka. Uglavnom, sve ove mjere koje smo moje kolege rekle i demografije i demokracije i pravosudni i svih tih stvari koje spominjemo, imenovanja gđe. Šuice, međutim, ja bih iskoristio ovih nekoliko minuta još jednom da kažem što se tiče demokracije. Hrvatske je demokratska država, nastala u Domovinskom ratu protiv velikosrpske agresije u zajedništvu hrvatskog naroda i naravno da je dobro kada svi mi ukazujemo kada novinari, ja se ne slagao ili slagao s njim, premda se sa novinarom Duhačekom što je napisao ne slažem po pitanju uvreda te pjesme koju ja volim, znači Vila Velebita, naravno da ima svatko pravo davati svoje mišljenje. Međutim, mi danas imamo problem, evo gore ispod kolege Culeja, slika g. Živkovića, koji je dao dva sina u Domovinskome ratu. Njega sude i danas mu sutkinja kaže, već godinama ga proganjaju zbog toga što nije mogao vidjeti natpis ćirilice u Vukovaru, gradu pijeteta zbog dvoje sinova koje je izgubio i sutkinja mu kaže da u biti, tuguje za svojim sinovima u samoći. To je jedna strašna poruka. Strašna poruka, strašna poruka za čovjeka koji je dao dva sina. A isto vrijeme, ja sam pitao premijera, nije dao odgovor, imamo izrečeno, da li se on slaže s time, da je Hrvatska fašistička država, država nasilja, diskriminacije i da će završiti kao NDH. I opet ću ponoviti, ja se ne čudim vašem koalicijskom partneru, premijeru, ja se ne čudim. On provodi politiku Jovana Raškovića. Iste je riječi govorio da su ugroženi Srbi, da je sve to ugroženo i Jovan Rašković. Ja se čudim vama, kolege. Evo, kolega Stier, Milošević, svima, kolega Škorić, Reiner, ja se čudim vama. Ja se ne čudim kolegi Pupovcu. Kolegi Pupovcu je interes da naglašava da je ovdje, kao i 90-e što je naglašavao Jovan Rašković da su Srbi ugroženi. Srbi su jednakopravni, srpska manjina je dala ogroman doprinos RH, 9000 branitelja u postrojbama HOS-a, HV-a i MUP-a. To su teške riječi. To su teške riječi koje povrjeđuju osjećaje brojnih ljudi, tisuće, stotine ljudi i danas kad gledam, bez političkog ovog ... [[Govornik se ne razumije.]] predznaka, g. Živkovića gdje sutkinja mu govori da žali, da tuguje za svojim sinovima u samoći je porazna za hrvatsku demokraciju. Dok isto velikosrpske fašističke izjave padaju na plodno tlo koje određuju većinu ovdje u parlamentu i više nego sramotno i poražavajuće za demokraciju. Kakva je to poruka unutar EU, dok se mi hvalimo imenovanjem Dubravke Šuice da jedan tj. najbitniji vaš partner kaže da je Hrvatska fašistička država i da će završiti kao NDH. Šutite jer i dalje će te zajedno upravljati RH, spustili ste standarde ispod razine za što su Hrvati davali svoje živote, poglavito ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolega Bulj. Završnu riječ u ime izvjestitelja, poštovani predsjednik Vlade, g. Andrej Plenković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Zahvaljujem svim klubovima, svim zastupnicima koji su sudjelovali. Vjerujem da smo tijekom današnjeg popodneva ovdje u HS-u i za hrvatsku javnost otvorili sve ključne teme koje su danas aktualne za europskoj razini, pojasnili ulogu koju Hrvatska ima, najavili naše predsjedanje i vjerujem da je i hrvatska javnost od ovakvog načina i modela raspravljanja o europskim temama informiranija nego što bi bila da ga nemamo. Što se tiče ovih zadnjih formulacija, mi smo bili vrlo jasni po svim tim temama, vi ste to čuli, ne želite čuti, ali sve što smo jasno artikulirali, iza toga stojimo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade na ovoj završnoj riječi. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi premijeru, prekršen je čl. 23 jer ne treba docirati meni niti meni to obrazlagati, to vi recite svom koalicijskom partneru Miloradu Pupovcu taj vaš stav, hvala.
Poštovani kolega Bulj, ja vas lijepo molim, nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika, niste se pozvali na članak Poslovnika niti ste rekli u čemu je povrijeđen Poslovnik nego ste replicirali. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovani kolega Ivan Domagoj Milošević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Predsjedniče Vlade, ja želim samo na kraju konstatirati da je još jedanput se pokazalo da se trud isplati, naime od protekle 3 g. koliko vi dolazite uporno po ovim izvješćima a i ja u ime Odbora za europske poslove govorim i tu sjedim, ovo je danas bila najduža rasprava bez obzira na slaganje i neslaganje, mislim da su ona dobrodošla. Evidentno je da sad smo ušli u 6. sat da se taj trudi isplati jer je sve više klubova, saborskih zastupnika zainteresirano i polako se osvještava da evo u 7. g. članstva mi jesmo punopravna članica i da tu postoji puno alata koje možemo iskoristiti prije svega ono što nam je bez obzira na razlike političke svima stalo a to je da idemo kao država zajedno naprijed, hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, zahvaljujem predsjedniku Vlade g. Andreju Plenkoviću i njegovim suradnicima i suradnicama na ovom izvješću. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Idemo sada glasovati o raspravljenim točkama. Izvješće o sastancima EU Vijeća održanima od 21.-22. ožujka 2019. i 20. i 21. lipnja 2019. Izvanrednom sastanku EU Vijeća održanog 10. travnja u Bruxellesu, neformalnom sastanku EU Vijeća održanog u Sibiuu, 9. svibnja 2019., neformalnom sastanku EU Vijeća održanog 28. svibnja 2019. te o izvanrednom sastanku održanom 30. lipnja 2019. u Briselu. Podnositelj je predsjednik Vlade RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Klubova zastupnika HDZ-a, HNS-a Liberalnih demokrata, Hrvatske demokršćanske stranke, HSLS-a i HDSSB, Nacionalnih manjina, Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika i SDSS-a dajem na glasovanje Zaključak: Prihvaća se Izvješće o navedenim sastancima koje sam uvodno naveo. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 19 suzdržanih i 5 protiv prihvaćeno navedeno izvješće.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda a to je: - Prijedlog Zakona o pomilovanju, prvo čitanje, P.Z. br. 651 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim vas za mir u plenarnoj dvorani. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Molim predstavnika predlagatelja, državnog tajnika iz Ministarstva pravosuđa, g. Juru Martinovića da nam da obrazloženje prijedloga zakona, izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici, pred vama je dokument, nacrt Prijedloga Zakona o pomilovanju kojeg vam Vlada dostavlja na raspravu u prvom čitanju.
Kolegice Sunčana, ja bi vas lijepo molio da ne raspravljamo u plenarnoj sjednici i ne ometamo državnog tajnika dok nam daje obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite, državni tajniče.
Dakle, radi se o dokumentu koji uređuje materiju pomilovanja koja je u našem pravnom prostoru uređena no zadnjih 16 g. nismo imali intervenciju u tom zakonu i iskazala se potreba s obzirom na zakonske izmjene koje su se u međuvremenu događale, u prvom redu u promjeni Kaznenog zakona, Zakona o probaciji, Zakona o posljedicama osude kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji pa se ovaj zakon usklađuje sa tim izmjenama ali dogodila se i jedna pravna praznina u toj materiji od 2016. g. kada je Predsjednica Republike svojom odlukom stavila izvan snage odluku o imenovanju predsjednika njezine komisije i svih članova pa se sada u toj zakonskoj izmjeni u suradnji sa pravnicima i iz Ureda Predsjednice, stvari postaju nešto malo drugačije na način da umjesto komisije Predsjednice koja je bila i pravno i stvarno u Uredu Predsjednice osniva povjerenstvo koje će biti u Ministarstvu pravosuđa, povjerenstvo od 7 članova na čijem će čelu biti ministar pravosuđa, dakle aktualni ministar pravosuđa i on će imenovati preostalih 6 članova u to povjerenstvo, imenovat će iz redova, dvojicu iz redova istaknutih pravnika a ostalu četvoricu iz redova stručnjaka, psihologa, liječnika, pedagoga kako bi se sa jednog interdisciplinarnog aspekta promotrila svaka pojedinačna molba, naravno ona se može podnijeti samo u ime fizičkih osoba i dale adekvatne stručne preporuke Predsjednici čija je to inače ustavna ingerencija da donosi odluke po takvim molbama. Evo dakle ukratko, zakon je kratak, ja bih rekao dosta pravno tehnički i precizno i jasno pisan, institut koji je poznat, dakle radi se o ustavnoj ingerenciji Predsjednice, svi drugi su tu reklo bi se stručna potpora da naprave adekvatnu pripremu, adekvatnu podlogu Predsjednici da može na jedan adekvatan i zakonit, pravičan način postupiti kod takvih molbi. Ministarstvo pravosuđa inače radi kompletnu obradu svih tih molbi i prikuplja podatke od svih nadležnih tijela i nakon što će sada po ovom novom zakonu kada ga Parlament usvoji, dakle kada to povjerenstvo Ministarstvo pravosuđa da svoj sud, dostavljat će se u konačnici u Ured Predsjednice Predsjednici na konačnu odluku. Uredili smo malo i taj procesni dio na način da su puno jasnije i preciznije utvrđena pravila svih sudionika u predmetnim postupcima. Ja sam imao potrebe toliko, hvala vam lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku, g. Juri Martinoviću. Imamo replike, poštivani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, stigao je Šeksov zakon, ono što se kolokvijalno najavljivalo da Šeks nakon onih svih događanja koje su bili, gdje on u biti odstupio, razriješen je iz Ureda Predsjednice, da će upravo utjecati na proces ono koji bi bio na neki način zakonski ograničenje za pomilovanje. I sad idemo ovdje ono što meni jedino nije jasno, zašto Ministarstvo pravosuđa preuzima na sebe dio odgovornosti koji je do sad bio u Uredu Predsjednice? Znači, nije ministar pravosuđa kod onoga slučaja koji je bio problematičan, donijelo odluku o tome da se njega pomiluje. Ministar pravosuđa je donio negativno mišljenje, jel tako, otišlo je u Ured predsjednice, tamošnje povjerenstvo koje je bilo u to vrijeme gdje je Šeks bio oni su donijeli preporuku i ona je to usvojila. I sada vi prebacujete odgovornost na sebe umjesto da tamo [[Upadica: Zahvaljujem.]] pojačate gdje je nastala ta odluka.
Zahvaljujem kolega Panenić. Odgovor državni tajnik Juro Martinović, izvolite.
Uvaženi gospodine Paneniću, dakle ja ne mogu govoriti da li vi nešto razumijete ili ne razumijete dakle jer ste rekli da ne razumijete zašto se nešto radi, dakle Ministarstvo pravosuđa je i do sada obrađivalo sve te zahtjeve i u biti i do sada je davalo mišljenje. Dakle, ta komisija nema potrebe dakle to se do sada zvalo Komisija za pomilovanja, sad je to povjerenstvo ono je fizički ali pravno će biti dio Ministarstva pravosuđa, neće se ništa promijeniti dakle to je ustavna ingerencija predsjednika države i to nitko i da hoće ne može dirati bez promjene ustava.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika kolega Panenić, izvolite.
Povrijeđen je Poslovnik, Članak 238. ja bih stvarno zamolio da državni tajnik ne kvalificira mene kao zastupnicu, zastupnika da li ja nešto razumijem ne bi sudjelovao u ovoj raspravi da nema određene informacije, radi toga ispitujem. Ali ja sam postavio retoričko pitanje, zašto se to čini, da mi pojasnite ono, a ne da ja ne razumijem tematiku, ja cijenim vaše znanje ali ne dozvoljavam da kvalificirate mene. Hvala.
Zahvaljujem kolega Panenić, koliko sam ja čuo, čini mi se da sam dobro čuo državni tajnik je rekao da neće ulazit u to da li vi to znate ili ne, dakle ni na koji način nije vas povrijedio, dakle molim vas nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika imate mogućnosti tijekom rasprave koja će trajati još jedno izvjesno vrijeme da na jedan način primjeren i pristojan to odgovorite. Hvala lijepo. Prelazimo na slijedeću repliku. Poštovani kolega Ivan Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče mene zanima da li ovaj Prijedlog Zakona o pomilovanju ima ikakve interakcije sa Zakonom o zaštiti osoba s duševnim smetnjama. Dakle, kada sukladno Članku 39. Zakona o zaštiti osoba s duševnim smetnjama sud donese rješenje o prisilnom smještaju osobi koja nije počinila kazneno djelo nego obilježja kaznenog djela, da li se može institut pomilovanja primijenit kod tih osoba kod kojih je određena mjera prisilnog smještaja?
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik.
Ne može, tako …/nerazumljivo/… da.
Zahvaljujem na odgovoru. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja bi samo na početku i potpredsjedniku sabora napomenu da u svome izlaganju, u svojoj replici niti ono što sam rekao povredi Poslovnika sigurno nisam bio na bilo koji način neprimjeren nego sam samo zahtijevao da se uvažavamo u raspravi ovoj koju ćemo imati. Vezano za ovu temu Zakon o pomilovanju prvo bi postavio pitanje uopće, stav HDZ-a, da li smatra da ovim zakonom se radi korist aktualnoj predsjednici i budućoj kandidatkinji za jer iskazala je da će se kandidirati za predsjednicu ili zapravo šteta? Mene zapravo zaintrigiralo je upravo to što želite postići? Da li želite legitimirat za odluke koje su donošene 2016.? A ja ću vas vratiti, to je zapravo zašto sam i ostao na ovoj raspravi da dam svoj doprinos jer odluke koje je ona donijela su bile, koje su problematične, su bile upravo u vrijeme kada se formirala Vlada 2016. godine. Tada su odluke o pomilovanje koje su kasnije propitivane i privukle pozornost. To su slučajevi Sulić i kasnije je nastavilo se kroz onu interakciju kroz sa njenim savjetnikom Šeksom u to vrijeme oko slučaja Goldberger i tu je diskreditiran je instrument koji je imala predsjednica koji treba zapravo izazvati pozitivne efekte u hrvatskom društvu. Pozitivan efekt je bio npr. vezano za nedavni slučaj Huanita Luksetića gdje je javnost stala zapravo uz njegovu sudbinu i smatrali su da je nepravedno iako je zakon jasan po kome ga se procesuiralo, ali okolnosti njegove osobno u kojima je nastalo zapravo izazvalo je pažnju, simpatiju javnosti i taj instrument koji je ona primijenila je dobio jedno pozitivno ozračje, ali kad se vratimo zapravo što je svojim odlukama donijela tada u siječnju 2016. godine, dovela se u sukob interesa. Povjerenstvo za sukob interesa, evo sad smo raspravljali i danas, bilo je tu neko pitanje prema premijeru, da ono zašto on nije poslao odgovore, raspravljalo i o tome slučaj. I nedvojbeno iz njihovoga nalaza da postoje svi elementi sukoba interesa da je zapravo predsjednica izvršila pomilovanje koje je vezano uz financijere, financijera jednog ili više, evo ne mogu sada ni ja iz toga utvrditi točno, njene kampanje i da je to klasično sukob interesa. Međutim, ustavno pravo koje ima kod pomilovanja koje je neprikosnoveno je izuzelo od daljnjega postupanja. Znači oni su utvrdili da postoje elementi, ali zbog toga što je to njeno ustavno pravno koje, gdje ona samostalno donosi odluku mi ne možemo ništa. I što ćemo sada imati s ovim prijedloga zakona? Imati ćemo ministarstvo koje je do sada davalo također savjet putem svojih stručnih službi, putem ministra, gdje on davao određenu preporuku, odlazilo je prema Uredu predsjednice, predsjednici su imali neka svoja povjerenstva, komisije kako se već nazivali koja su to trebala dodatno obraditi i dati njoj konačnu preporuku i ono usvojiti. Što sada dolazi? Sada ćemo reći ne, stajalište ministarstva, stručnih službi nije dovoljno dobro. Nego ćemo mi osnovati još jedno povjerenstvo, izvjesno da će se to morati i platiti, mislim, jedino da, evo, nisam vidio pro bono da će biti članovi toga povjerenstva, da bi se to povjerenstvo dalo mišljenje koje opet predsjednica ili bilo koji budući predsjednik ne mora prihvatiti i može donijeti sasvim suprotnu odluku i nikome ništa. Što ćemo u tom slučaju ako mi sada dignemo ruku za ovo povjerenstvo i ono kaže određenu osobu koja je zatražila pomilovanje, mi se protivimo tom slučaju, ono, jednostavno ne ono, naš stav je da to ne treba. Predsjednica donese odluku, državni tajniče, ja bih tu molio odgovor, što će se dogoditi. Ona pomiluje, a povjerenstvo je bilo protiv. Hoćemo hajku na predsjednicu napraviti? Mislim jedino to proizilazi jer vi ne možete njoj izuzeti ustavno pravo. Trebali ste pristupiti onda izmjenama Ustava gdje bi se napravilo određeno ograničenje. Čak i ako, mogu reći da sam u pravnome tome dijelu laik, koji se tom temom bavi evo na način da idem jednim zdravim razumom, a vi možete reći, evo da možda griješim, sam to jasno utvrdio. Znači kad pročitam nalaz što je bio od Povjerenstva za sukob interesa i ovaj prijedlog zakona, dolazim do istog zaključka, nećemo ništa napraviti, samo će onda još moći, ali još je tragičnije kad bi to povjerenstvo dalo pozitivno mišljenje za određeni slučaj koji nije u redu, a da predsjednica na kraju to još i potvrdi, što će ono reći? Reći će, ministre, vaše povjerenstvo jer ministar je taj koji ga imenuje, vi ste tamo imenovali ljude koji su korumpirani, koji su donijeli odluku koja je skandalozna. Znači vi joj dajte i alibi. I sa pozicije kraljice s koje ona praktično po ustavnom pravu pristupa tome, samo ste joj dali dodatan alibi. Ona je za ovaj slučaj ... [[Govornik se ne razumije.]] rekla, nisam znala da je on i u drugom procesu optužena strana, pa ga je alimentirala. Znači, nije znala i onda prođe, ministar da negativno stajalište, prođe njeno povjerenstvo i onda da pozitivno i kaže nisam znala. Meni je to jednostavno nepojmljivo da imamo takve. Zato ja tražim od vas, ako već idete mijenjati zakon, onda ga promijenite, ono napravite neke promjene, ja osobno smatram da ove promjene zakona neće doprinijeti ničemu, onda ste trebali reći, znači ustavno, znači pravo koje ona ima treba jednostavno doraditi, tako da se ne dogodi slučajevi koje smo imali u 2016. godini. Vaš ministar, on je rekao da će ispitati čak i izvješća koja su otišla iz ministarstva, ja nisam nigdje našao da je netko nakon ispitivanja koje je trebalo biti provedeno da je bilo gdje objavljeno što je u tome slučaju se radilo, znači da nema povjerenstvo za sukob interesa, mi ne bismo zapravo znali što se tu događalo jer ministarstvo o tome šuti i upravo ta šutnja pokazuje nedostatak transparentnosti. Mi na kraju imamo da, ja mislim da je čak i Ustavni sud, evo tu me ispravite, zauzeo stav, da objava u Narodnim novinama samo imena osobe koja je pomilovana je dostatna da sve oko toga je zapravo, kako bi rekli, prekomjerno traženje od ureda predsjednice pa sam se ja nadao da ćete u ovom prijedlogu zakona, evo, to je i moja preporuka, pa ono uđe u zapisnik, da bi tu preporuku povjerenstva trebalo ipak javno objaviti da zainteresirane strane koje možda prepoznaju da postoje određeni razlozi protiv toga, da mogu intervenirati, prije nego što ode u ured predsjednice jer onda ćemo imati uključenu javnost, aktivno uključenu javnost upravo u tom trenutku da njena odluku ili ako bude predsjednik, njegova odluka bude već usklađena, a ne da nam se događa tražiti povoljan trenutak da se pomiluje nekoga tko je problematičan i onda kad su bile uprte sve oči u sastavljanje nove Vlade, kada su novi ministri stupali na dužnost, to je jednostavno odluka prošla, a prošlo je npr. da se upravo oslobađalo ljude koji su, koji su imali, koji su osuđeni za zlouporabu povjerenja u gospodarskom poslovanju ili da se tražilo što je, nije prošlo, ali to, ne ulazim sad u razloge da ljudi koji su iz kruga povjerenja g. Šeksa u to vrijeme, npr. gdje je on inzistirao kao dio tog povjerenstva da budu oslobođeni, zapravo ali na neki način alimentirani, on nije prošlo, ono, stvorila se u vrlo kratkom vremenu jedna neugodna situacija koju, vi ste trebali svojim prijedlogom zapravo na neki način pojačati pažnju javnosti, na ovaj način ste zapravo samo izmakli odgovornosti, prebacili dalje. Pa bih ja predložio isto da se razmotri da to povjerenstvo koje predlažete ipak bude u Uredu predsjednice, ne u, ne pri Ministarstvu pravosuđa, da na kraju odgovornost bude jednoznačna. Da ne mora baš ministar dijeliti odgovornost sa predsjednicom niti propitivati se ono tko je u tome postupku koji se vodio, kriv ili nije kriv, ja smatram da ukoliko bi se našao kvalitetan model, pa prije bih rekao da čak i ovaj cijenjeni dom ovdje, može biti odgovorniji u tome da povjerenstvo bude u Saboru pa da onda na neki način imamo njegovu neutralnost. Stvorile bi se bolje pretpostavke za donošenje budućih odluka. Još sam negdje pročitao što me je posebno zaintrigiralo, kategorije ljudi koji se obraćaju sa zamolbom za pomilovanje, nije to samo pomilovanje da se skrati, umanji određeno služenje možda zatvorske kazne, nego isto tako i onaj dio koji nastupa nakon što je osoba odslužila kaznu, znači period u kome bi rehabilitacijski tzv. period u kome ta osoba ima određena ograničenja, promatra ju se, znači ne može donijeti potvrdu da nije osuđivana nego ima osuđivana, a to ljudi zaborave da upravo i taj instrument može biti predmet pomilovanja. Pa nam se vrlo lagano može dogoditi da netko tko je osuđen za određena djela recimo zlouporabe položaja u upravljanju to je recimo politički domen bude osuđen, odradi kaznu, instrumentom pomilovanja ga se rehabilitira i on bude primljen npr. u neku javnu službu. Ima, ima zahtjeva koji su upravo upućeni da bi bili rehabilitirani da mogu se prijaviti na radno mjesto u javnoj službi jel privatni sektor vrlo rijetko traži upravo tu potvrdu to se traži u javnim službama. I mi omogućujemo nekome sa određenim djelom koje je stvarno ne bi mu trebalo omogućiti niti da ponovi u takvim uvjetima da ne prođe proces rehabilitacije nego da po kratkom postupku ponovno postane dio sustava u kome je iznevjerio povjerenje ne samo institucije u kojoj je djelovao, ne samo oni koji su ga tamo predložili nego isto tako i povjerenje hrvatskih građana koji financiraju rad svih institucija. Tako da ja ne bih ulazio dalje kao što je državni tajnik rekao, prijedlog zakona je vrlo kratak, ali tematika je izrazito zahtjevna i nadam se da ćete do drugog čitanja još jednom promisliti o konačnom prijedlogu pa da možda ovo što sam ukazao u ovoj raspravi postane sastavni dio konačnog prijedloga kojeg ćemo onda ako bude tako moći usvojiti. Ali za ovaj prijedlog sada ne možemo dati u ime kluba podršku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Panenić. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Željko Raguž. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pa upravo ove dvojbe koje smo slušali su bile predmet rasprava pravnih stručnjaka koji su dvojili da li se sa prijedlozima o kojima smo slušali ograničavaju ovlasti predsjednice i da li je potrebno u demokratskim zemljama isto tako osigurati i demokratski nadzor nad bilo kojim nositeljem dužnosti u političkom životu RH pa i dužnosti predsjednika odnosno predsjednice RH. Pa upravo predložene izmjene zakona daju odgovore na te dvojbe iako će naravno ostati dvojbi kod pravnih stručnjaka i za jedna i za druga rješenja. Cijenim da se u okviru ovih 20 članaka upravo postigao potreban balans između poštovanja ustavnih ovlasti predsjednice dakle jednoga relikta prošlosti gdje se vladaru odnosno … daje mogućnost da pomiluje za određena kaznena djela određene osobe. Nije dobro, dakle poštujući i državnu tradiciju RH raspravljati do razine da se te odluke kasnije objave sa svim elementima što bi opet izazvalo brojne rasprave, da li postoji osnovanost za takvu odluku ili ne. Dovoljno je da se objave imena kakva je bila odluka Ustavnog suda i na taj način da se isto ispuni potreba demokratskog nadzora, da je javnost upoznata sa odlukama, a oni koji su dublje i šire zainteresirani oni mogu doći do tih elemenata. Državni tajnik je naglasio ono što je najbitnije da ovaj zakon ima i potrebu usuglašavanja sa Kaznenim zakonom, Zakonom o probaciji, Zakonom o pravnim posljedicama osuda, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, ali isto tako sa utemeljenjem povjerenstva u okviru Ministarstva pravosuđa cijenim da se stvaraju pretpostavke za jedan kvalitetniji pristup svakome individualnom slučaju odnosno individualnom predmetu jer je svaki zahtjev za pomilovanje specifičan. A upravo Ministarstvo pravosuđa kroz sustav komunikacije koji inače ima, a što je u člancima i predviđeno, boljim sustavom komunikacija sa sudom koji je donio odluku u prvom stupnju sa uredima probacije, sa uredima socijalne skrbi, zatim nizom drugih institucija koje treba uključiti da bi se donijela jedna, kako je kazano od kolege, jedna interdisciplinarna odluka. I zato su različite struke u sastavu povjerenstva liječnika, psihologa, defektologa, socijalnog pedagoga, istaknutih pravnih stručnjaka, dakle sve one pretpostavke koje trebaju omogućiti da svaka odluka o pomilovanju jednostavno ne izazove šire rasprave, a javnost je sigurno zainteresirana za takve rasprave. Cijenim da će ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju sa mogućnošću da se intervenira kada su u pitanju rokovi odnosno procedure između ovlaštenih podnositelja zahtjeva za pomilovanje i svih institucija koje su uključene prije stvaranja odluke sa obrazloženjem za predsjednika odnosno predsjednicu RH ispuni se svrha donošenja ovoga zakona. Upravo zbog kvalitete svih ovih elemenata koji su predviđeni u odredbama ovoga zakona u 20 članaka, klub HDZ-a će poduprijeti ovaj prijedlog u prvom čitanju, hvala.
Zahvaljujem, kolega Raguž. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Marta Luc-Polanc, izvolite kolegice.
Zahvaljujem. Klub SDP-a u prvom čitanju neće podržati ovaj prijedlog zakona. Naime, mi smo svjesni toga da se ovaj zakon trebao donijeti, proteklo je puno vremenu i u međuvremenu je došlo do mnogih izmjena i Kaznenog zakona, dogodili su se određeni propusti u praksi i to smo već čuli i tijekom rasprave 2016. su postojala pomilovanja koja su bila vrlo dvojbena, od 2016. do danas ne postoji više komisija kod Predsjednice RH, dakle postoji ta pravna praznina i postoji potreba da se to pitanje definira. Međutim, iako se ovo na oko čini kao jedan vrlo kratak zakon, ovdje se i u tim kratkim i malim izmjenama upalo se u jednu zamku a to je ograničavanje ustavnih prava Predsjednika odnosno donesen je zakon koji je vrlo vjerojatno ustavno-pravno dvojben. Naime, i dosad je akt pomilovanja, to je bio jedan akt koji Predsjednica nije propitivala da li neka sudska odluka valja, ne valja ili da li je nešto pravilno provedeno, znači to je bio jedan akt koji se donosio na temelju cjelokupne analize svakog pojedinog slučaja a dokumentaciju je i prethodno pripremalo nadležno Ministarstvo pravosuđa. Međutim, nama državni tajnik sada objašnjava a i u ovom uvodnom djelu se vidi da je povjerenstvo koje se osniva radi provedbe ovog zakona, isključivo radi tehničkog pojednostavljenja sada više nije to komisija kod Predsjednice odnosno u Uredu Predsjednika nego će to sad biti povjerenstvo u ministarstvu. Međutim, tu je ta zamka. I do sad je ministarstvo imalo stručne službe koje su znači obrađivale predmete i pripremljena mišljenja dostavljale u Ured Predsjednika. Državni tajnik navodi da će ovo bit sad jedno interdisciplinarno tijelo znači koje će to sagledavati iz više kuteva međutim postavlja se pitanje koja je tu više uloga Predsjednice odnosno Predsjednika Republike. Znači vi ste faktički oduzeli ovlast Predsjedniku da samostalno donese akt pomilovanja jer koje će ona odnosno on imati interdisciplinarno tijelo da bi moglo donijeti takvu delikatnu i osjetljivu odluku. Naime, ministarstvu ne treba toliko, ministarstvo je to koje treba provesti formalni postupak i samo utvrditi da li su ispunjeni uvjeti da se može pokrenuti postupak pomilovanja. Tako da smatram da u ovom prvom čitanju se još ima vremena i mogućnosti da se neke stvari isprave a to je da se jednostavno Predsjednik Republike na neki način uključi u rad tog povjerenstva. Naime, to interdisciplinarno tijelo postoji da savjetuje Predsjednika a ne ministra. Nadalje, kada ste već ovim zakonom regulirali proceduru što je vrlo poželjno jer dosad je procedura bila dosta šturo regulirana, tu postoje mnoge praznine, evo i kolega iz HDZ-a prije mene je to primijetio, da vi niste ovdje naveli rokove. Znači od danas podnošenja molbe pa onda pojedinačne rokove kad će nadležno povjerenstvo odlučivati o pojedinim predmetima. Nadalje, vi ste mogli ako smo išli već u detalje uvesti i kontradiktornost u sam postupak pa i podnositelj molbe ili onaj tko u njegovo ime podnosi, mogao je doći pred nadležno povjerenstvo radi saslušanja. Znači taj postupak ako se išlo već u jednu širinu se mogao još dodatno poboljšati. Isto tako, postavlja se pitanje a to je postavio i kolega prije mene, što će se dogoditi ako Predsjednik Republike odbije ono što mu je interdisciplinarno tijelo predložilo? Dakle, vi dovodite pred gotov čin Predsjednika Republike da on jednostavno ono što mu je interdisciplinarno tijelo, znači ne ministarstvo koje mu je reklo da postoje formalni uvjeti pa onda na temelju empatije ili na drugi način se nešto ocijeni nego jedno interdisciplinarno tijelo odluči da postoje svi uvjeti i koja je sad tu funkcija onda Predsjednika osim da formalno potpiše? I isto tako, ja se ne bi složila s ovim da bi se odluka povjerenstva trebala objavljivati jer u Ustavu strogo piše da je Predsjednik ovlašten pomilovati, znači tek je odluka Predsjednika ta koja bi se trebala objavljivati ali naravno, Predsjednik bi tu odluku morao donositi kao sastavni dio tog povjerenstva a ne da tu glavnu ulogu vodi ministar. I posebno što je još nejasno u ovom prijedlogu zakona, kaže ministar će imenovati članove povjerenstva. Tu nije navedeno kako će ministar to imenovati, da li on tu ima neku diskrecionu ocjenu, po kojim kriterijima, da li će to biti određeni natječaj, znači ministar je osoba koja preuzima da sam za sebe osnuje povjerenstvo koje će onda odlučivati o pomilovanjima. Eto tako da mislim da bi se to još trebalo razmisliti, klub SDP-a ne može prihvatiti ovakav prijedlog zakona jer smatramo da se ovim ozbiljno zadire u članak u ustavno pravo Predsjednika i da je ovaj zakon protivan Ustavu, hvala.
Zahvaljujem kolegici Luc-Polanc. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Stevo Culej, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Općenito o pomilovanjima, ja sam promišljanja da uopće ne bi trebalo biti nikakvih pomilovanja. Čemu zakon, čemu presude, čemu sve to, ako pravda se na neki način poništava, ali to je moj osobni stav jer sam suočen sa mnogim nepravdama kroz ovu našu noviju povijest, gdje pravda nije zadovoljena kroz mnoge oblike. Ali ja ću vam pročitati nešto. Pomilovanje. Osim u pravosudni set vrijednosti zadire i u politički, etički i religijski set svake nacije. Nekada je kao čin milosrđa bio u rukama suverena te je kraj po svojoj volji, vodeći računa o mišljenju masa, davao ili uskraćivao milost. Prisjetimo se povijesnog i civilizacijskog učinka odluke Poncija Pilata kao rimskog gubernatora, a koji je odbio pomilovati Isusa, a pomilovao je razbojnika Barabu. To je mali uvod. Zbog čega su potrebni savjeti i neke predkomisije koje će predlagati određena pomilovanja. Pa zato što je svijet evoluirao od vremena Poncija Pilata i od Baraba, koje nikako nisu evoluirale, osim što su se pretvorile u neki gori oblik, a koji su se našli, isto kao i Baraba, pa su mnogi pomilovani za ono što su učinili. Sva nedjela. A zbog čega? Pa zato što su se Poncije Pilati evoluirali pa više nije čak ni potrebno da gledaju što mase kažu, nego mogu donijeti određenu odluku. Posebno ću se osvrnuti na rad jednog predsjednika, a koji je zahvaljujući medijima i optužbama, svjedočanstvima, više puta vio uhvaćen u laži, pronevjeri, izdaji, veleizdaji ili ne znam čega drugoga što on nije činio, dok je vodio našu državu. Pa isto tako je on pomilovao i oni koji su mu poklanjali određene predmete, pa nekad makar bili i falsifikati nekih slika jer to je njegovo pravo. On je nedodirljivi. On je visosti, on može to. Pa ću se osvrnuti na njegov rad kada je on, dakle, od 2003. njegovog djelovanja, pomilovao je 283 osobe. Među pomilovanim su dileri i osobe osuđene za gospodarski kriminal, prevaranti i ubojice. Da bi zlo bilo veće, taj isti, taj isti gospodar života, smrti i sudbine, za jednog te istog čovjeka, dva puta pomiluje. Prvi puta ga pomiluje za veleizdaju u Domovinskome ratu, čovjeka koji je dolje u Cavtatu kod Dubrovnika organizirao veleizdaju stvarajući dubrovačku republiku sa djelatnicima KOS-a, UDBA-e, bivšeg JNA oficira, vjerojatno nečijih prijatelja, koji su 92. pobjegli iz Hrvatske u Srbiju da bi bili pomilovani amnestijom, vratili se ponovno u Hrvatsku i taj isti koji je već jednom pomilovan počini ubojstvo u centru Cavtata, zabije nož u hrvatskog mladića, ubije ga na mjestu, dobije 10 godina i zamislite, apsurd. Taj isti, jednom pomilovan, ponovno bude pomilovan od našega velikog državnika uvaženoga. Toliko o uvjetima pomilovanjem, načina pomilovanja, osoba koje je pomilovati u tim pomilovanjima, ako ne postoji bar neka kočnica prije samog pomilovanja i odluke, pa da barem ukaže na moguće nedostatke zbog kojih netko ne bi trebao biti pomilovan, a ne da to bude dopušteno na volju samo jednom čovjeku, pa makar ponekad taj bio prevaren ili ne znam što drugo. Danas su abolicije, amnestija i pomilovanje akti milosti ili oprosta, najviših organa državnih vlasti čijom se selektivnom primjenom osuđene osobe oslobađa od izrečene kazne ili im se ista zamjenjuje blažom ili ih se oslobađa od progona. Osim toga, amnestija i pomilovanje mogu obuhvatiti i nemogućnost pokretanja ili vođenja kaznenog postupka, što je zapravo bliže aboliciji, kako smo i mi dali pobunjenim Srbima, iako je ničim nisu zaslužili, no to će biti posebna tema. U RH su od progona i lustracije pomilovani i mnogi poput pretvorbenih kriminalaca, ovršno bankovne mafije, pripadnici sigurnog sustava bivše Jugoslavije, poznati pod kolokvijalnim nazivom UDBA-ši, ekrstremni pripadnici KPJ-a koji su bili nalogodavcima mnogih zločina protiv Hrvata u Hrvatskoj i u inozemstvu. Neki od njih moguće sjede u nekim institucijama hrvatske države i dan danas. Kako bi se zaštitili od Europskog uhidbenog naloga, time de facto bili pomilovani od progona, stranka SDP pod mudrim vodstvom iskusnoga vođe Milanovića, pokušala je donijeti zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa državama članicama EU. U ljeto 2013. godine u hrvatskim medijima, poznati zakon o lex Perković koji su pokušali nametnuti jer je bila očigledna naknadna zaštita udbaša od progona u inozemstvu kada već nisu suđeni u RH. Zakon je javno ismijan i donesen, ali sad je pred nama na stolu ovaj zakonski prijedlog koji nema ograničenja koga se može pomilovati pa se bojim da li bi se moglo pomilovati neke koji su optuženi za najteža djela, da li će im biti omogućeno, ne znam. To je moj stav zbog čega moguće razmišljam i promišljam da li bi trebalo baš svakome oprostiti a da posebna komisija to ne utvrdi i ne potvrdi ili barem savjetuje i moguće utiče na takovu odluku. Hvala.
Zahvaljujem kolega Culej. Replika poštovani kolega Tomislav Paneni, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Culej rekli ste da ste protiv uopće ovog instituta da postoji, naveli ste neke primjere, međutim ja bih evo postavio pitanje, danas ste to iznosili oko slučaja Marijana Živkovića. Što ako naš pravosudni, naš da pravosudni sustav odluči da ga osudi? Da li onda nije legitimno da barem imamo u institutu pomilovanja predsjednika mogućnost da zatražimo da ga se oslobodi? Čovjeka od 80 godina koji će po hrvatskim zakonima moguće biti osuđen, što poslije toga, kako? Imali smo sada znači takav slučaj kad je javnost stala uz jednog čovjeka koji je osuđen isto tako i ovdje to će nam biti jedina slamka spasa da možemo pomoći čovjeku. Prema tome, razmislimo uvijek 2 puta prije nego što nešto ukinemo, a isto tako i kad nešto idemo stvoriti što dajemo nekom u ruke. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Culej.
Praksa u Hrvatskoj se je pokazala da je 99% zločinaca oslobođeno, slobodno hoda, njihove žrtve i dan danas se progone, a među njima je i Marijan Živković. Marijan Živković zbog svega što je dao sa svojim sinovima uopće nije trebao biti predmet progona, a dobro znamo na koji način i tko je organizirao njegov progon. Isto tako dobro znamo da oni koji su ubili njegove sinove su oslobođeni, a on će samo zato što je branio Hrvatsku nakon smrti svojih sinova od onih koji su oslobađali zlikovce i njima nisu sudili, on će biti i dalje progonjen kao i mnogi Hrvati. Kao i mnogi koji su ustali u obranu ove domovine nisu dobili šansu da budu abolirani i dan danas sjede po hrvatskim kazamatima.
Zahvaljujem kolega Culej. Slijedeća rasprava poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite. Kolega Culej molim vas mikrofon ugasite. Hvala lijepo. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ovaj zakon gledam iz tri kuta gledanja ajmo to tako reći. Prvo pomilovanje kao takvo, vrlo često se o pomilovanjima raspravljalo ne o tome da je to akt milosti zbog toga što su se nakon izricanja kazne dogodile neke okolnosti pa je predsjednik ili predsjednica ocijenili da kazna koja je bila izrečena može biti zamijenjena i sa blažom kaznom, postoje razni načini zbog čega se to događa, nego se o pomilovanjima sudilo sa aspekta težine kaznenog djela koje je počinjeno, vrste kaznenog djela koje je počinjeno i o drugim okolnostima o životu osuđenika prije nego šta je on osuđen. Međutim, te stvari težinu kaznenog djela, život prije okolnosti olakotne i otegotne je trebao uzeti sudac prilikom određivanja kazne, a ne predsjednik Republike prilikom određivanja pomilovanja. Dakle, ako je netko osuđen zbog toga što mu uzeta kao otegotna okolnost na 15 godina, a inače bi netko drugi bio na 10 onda je to već uračunato u tu kaznu i predsjednik je prilikom određivanja pomilovanja morao voditi računa ili predsjednica samo o onome što se desilo nakon osude do trenutka pomilovanja, barem prema mom shvaćanju, sa tim osuđenikom. Dakle, ako je netko nakon što je neko vrijeme proveo u zatvoru doživio neku osobnu tragediju na koju nije mogao utjecati tako da je recimo njegovo dijete ostalo samo, onda bi jednaki kriterij za pomilovanje trebao vrijediti i za osuđenog dilera i za neka druga kaznena djela ovisno o visini kazne jer je te stvari uzeo u obzir sudac prilikom izricanja presude. To je sa aspekta pomilovanja. Je li potrebno pomilovanje kao akt političke volje predsjednika Republike ili se to može na neki način zamijeniti naravno uz značajnu, značajnu ustavnu reformu te vrste sudskom odlukom, naknadnom sudskom odlukom ili se može supstituirati to je sad pitanje za jednu ustavu raspravu. Dakle, govorim u okviru u kojem je u Ustavu ostalo pravo predsjednika da daje pomilovanja. Drugi aspekt je, a već se sad to tiče ovog prijedloga zakona, prijedlog vlade kojem bi se značajan dio ne moći, ne moći kao takve jer odluka ostaje predsjednika, ali sve ono što prethodi tome iz Ureda predsjednika prebacilo Ministarstva pravosuđa odnosno vladi. Mislim da ta vrsta političke intervencije u odnosima između predsjednika Republike ili predsjednice Republike ili Vlade, bez obzira tko bio predsjednik i tko bio Vlada nije potrebna. Dakle, ja se slažem sa svim što piše tamo o povjerenstvu osim o načinu imenovanja. Ja i dalje smatram bez obzira što nisam neki ljubitelj lika, a posebno djela aktualne predsjednice Republike, nisam zato da zbog toga što me ministar pravosuđa na ljestvici simpatičniji od predsjednice Republike, a je, ne znam hoće to gospodinu Bošnjakoviću štetiti, ali nema veze, da sada zbog toga damo neke ovlasti predsjednika ministru. Dakle, smatram da ovlast imenovanja povjerenstva sa onom ulogom koju povjerenstvo tu treba imati, treba ostati u predsjednici Republike ili predsjedniku Republike. To će biti prijedlog ako takav prijedlog dođe u drugo čitanje sa istim kriterijima. Dakle, ja smatram da je odluka o pomilovanju predsjednika odluka politički izabranog dužnosnika i kao takva podložna je političkom propitivanju i javnom sudu, pa čak po najnovijem zakonu i Povjerenstvo za sukob interesa ako nije donesena u skladu sa načelima koja ono propisuje, pa barem kao moralna osuda, kao što je ovdje diskrecijsko pravo dano predsjedniku da to napravi tako smo zakonom dali pravo i neovisnom tijelu da ocijeni barem moralnu podobnost takve odluke. Prema tome, kada predsjednik donese akt o pomilovanju, kao što je to recimo bio u slučaju osuđenika koji uopće nije upućen na izdržavanje kazne zbog toga što je javnost reagirala na to da eto on nije trebao ni biti osuđen. Ja imam problem s time da se to tako dogodilo jer ako je to tako onda doista ako nije trebao biti osuđen onda što su radili Državno odvjetništvo, sudac u prvom stupnju, vijeće u drugom stupnju, nekoliko instanci ove države je napravilo neki posao za koji je onda jednim potpisom predsjednika rečeno da to tako ne treba. Da nije problem možda u zakonu ili je problem u tužiteljima i sucima, iako je osuđenik bio u takvome stanju da nije mogao ići u zatvor, valjda postoje druge institucije da se onda to odgodi izvršenje kazne ili nešto drugo. To ja govorim načelno, meni je drago ako je postojao opravdan razlog za pomilovanje da je to i napravljeno. Prema tome, gospodine državni tajniče, predlažem da odnos između predsjednika države i Vlade u ovome slučaju ostanu kao što su do sada i bili, da to bude i dalje komisija pri Uredu predsjednice ili predsjednika i da za to odgovara predsjednik. A naravno da Vlada i politika može imati svoj stav o svakoj odluci. Međutim, javno je svakako puno lakše predsjedniku da donese odluku ako je povjerenstvo se suglasilo s time. On ima pravo donijeti odluku iako se povjerenstvo nije suglasilo, a ima pravo i ne donijeti odluku ako se povjerenstvo suglasilo. Prema tome, onda ostavimo da on u potpunosti za to odgovara, a ne da to postane predmet dnevnopolitičkog prepucavanja nekog ministarstva i nekog predsjednika kada dođe do toga, ako dođe. Treće, predlažem da u zakon uvedete još jednu dopunu. Naime, od stupanja na snagu ovog zakona pa do danas izmijenjen je Zakon o lokalnim izborima i Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor što se tiče jednog temeljnog prava, a to je pravo kandidiranja na izborima i postojanje kaznene osude u roku rehabilitacije zapreka za kandidiranje na izborima, kao što je rekao i gospodin Panenić za obnašanje određenih javnih dužnosti. Dakle, smatram da u Zakonu o pomilovanju treba stajati odredba da rehabilitacija prema čl. 3 može biti izrečena, neću to pravnički reći to vi uobličite, dakle da ostaje zapreka kandidiranja na izborima čak i ako dođe rehabilitacija političkom odlukom predsjednika Republike. Dakle, to je jednostavno, ako smo dali povjerenje pravosuđu u politički sustav onda ne možemo dati povjerenje politički izabranom dužnosniku da do te mjere utječe na politički sustav, onda ukinimo zabranu kandidiranja za sve kao što bilo do prethodne godine. Mislim da je ta odredba i potrebna da bude dopunjen članak, mislim da je to čl. 3 koji se tiče prava kandidiranja na izborima kao što je to, čak je i gospodin Panenić govorio o obnašanju javnih dužnosti drugih, ali smatram da onda de facto ne bi bilo rehabilitacije, ali ovo je nešto što nije bilo prije, što je uvedeno u zadnje dvije godine i smatram da onda dosljedno tome trebamo to malo ograničenje što se tiče rehabilitacije, ne izdržavanja kazne, nek on izađe i neka mu ne vrijedi rehabilitacija za bilo koju drugu stvar osim za ono što smo, pa malo bi ja rekao i đonom išli prema samo jednom kandidatu u Dubrovniku da bi to bilo u zakonu, da onda budemo principijelni onda da ne omogućimo nekome kandidiranje političkom odlukom ako smo već pravosudnom odlukom zabranili da se bavi politikom. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk. Imamo repliku, poštovani kolega Petar Škorić. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo poštovani kolega Bauk je spominjao nekakve dopunske ograde mogućnosti kako bi se spriječila i politička samovolja i odluka predsjednika za pomilovanje. Svjedoci smo također na kraju mandata određenih predsjednika da mjesecima bi isplivavali kandidati, osobe koje su pomilovane pa izazivali prijepore evo o čemu je kolega Culej govorio da je osoba koja je bila ubojica dva puta pomilovana, smatram da bi tu trebalo ugraditi nekakvu odredbu da povjerenstvo koje će raditi na pomilovanjima da ima nekakav rok i da ima javnost rada, da ono što uđe u proces pomilovanja da se i objavi pa da do donošenja vremena kroz rok od nekoliko mjeseci praktički da i javnost može reagirati ako je riječ o kojem slučaju koji po ničemu ne bi trebao imati pomilovanje. Pa evo volio bih da i o tome vodite računa prilikom … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bauk. Izvolite.
Dodatno ću analizirati poslije to što ste govorili. Dakle, moja dilema je sljedeća, ja se slažem s javnošću rada, ali kriterij ne može biti djelo za koje je neko osuđen, za to je dobio kaznu. Ako je teško djelo dobio je tešku kaznu, ako je neko osuđen na 25 godina pa mu se 23. godine da pomilovanje za dvije godine on ostaje ubojica, to je vjerojatno za ubistvo. Međutim, okolnosti zbog čega je njemu u 23. godini dano pomilovanje mora jednako vrijediti za njega koji je ubojica ili nju, kao i za nekoga tko je osuđen za blaže kazneno djelo pa mu se nakon 4 mjeseca smanji kazna od 6 mjeseci. Dakle, moj strah je da će javnost prosuđivati ne o okolnostima da je netko možda obolio u zatvoru od teške bolesti, a da će se javnost ponovo suditi za djelo kojemu je već suđeno, a ne za okolnosti na koje ovaj ne može utjecat. Slažem se bilo je tu nečeg što se možda i zlouporabi, tu bi javnost rada dobrodošla. Dakle, tu sam u maloj dilemi, ali ću još razmisliti. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, kolega Ante Bačić. Nije nazočan. Kolega Ivan Ćelić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa pomoćnicom ministra. Pa ovdje govorimo o institutu pomilovanja kao o nekakvom pravilu. Koliko ja razumijem institut pomilovanja u svojoj specifičnosti se ne može usporediti sa sudskim ili upravnim postupkom i on je zapravo iznimka, a ne pravilo vezano za te postupke. Ono što je već državni tajnik spomenuo i na što sam se mislio kratko osvrnuti, to su tzv. medicinske mjere, dakle pitanje obveznog psihosocijalnog tretmana, obveznog liječenja od ovisnosti, obveznog psihijatrijskog liječenja i to nije obuhvaćeno sa čl. 3, točkom 5, što je meni dobro. Dakle, ono što se problematiziralo u više navrata ovdje to je zamjena komisije za pomilovanja sa povjerenstvom za pomilovanja. Ono što je vrlo važno reći, tijekom sudskog postupka sudac može tražiti liječničku ekspertizu, ona za njega nije obvezujuća, ona je za njega savjetodavnog karaktera i tu je pitanje odluke povjerenstva, nije obligatorno za predsjednicu koja daje pomilovanja nego je ono savjetodavnog karaktera. Ono što jest sporno to je ako uzmemo u obzir da je predsjednica RH politička funkcija i ministar pravosuđa politička funkcija onda to može stvarati određenu koliziju osobito u situacijama kada je recimo HDZ na vlasti ima recimo Vladu RH kojoj je HDZ na vlasti, a recimo predsjednica ili predsjednik je iz redova SDP-a, pa tu se onda dovodimo u situaciju svojevrsnog političkog prepucavanja i svojevrsnih sukoba koje mogu imati određene političke konotacije. Mislim da treba razmisliti o tome jeli baš nužno da predsjednik povjerenstva bude ministar pravosuđa, tim više što ministar pravosuđa imenuje ostale članove povjerenstva pa malo je to neobično da samo povjerenstvo kojem je na čelu ministar da taj ministar imenuje ostale članove povjerenstva. Ono što je dobro to je da je evidentan interdisciplinarni pristup i da se tu vidi da postoji više struka osim istaknutih pravnih stručnjaka. Po meni bi možda bilo bolje da i predsjednik povjerenstva bude iz redova istaknutih pravnih stručnjaka, recimo jedan od profesora s nekog od pravnih fakulteta, tako da bi ja to uzeo u obzir da se razmotri do drugog čitanja. Ne želim ovdje komentirati pojedinačne slučajeve, no čini mi se da je u proteklom vremenskom razdoblju bilo i situacija gdje su pomilovanja bila na neki način indirektno potaknuta sa određenim medijskim pritiscima. Ono što je moj kruh svagdašnji to je Zakon o suzbijanju zlouporaba droga i na to područje sam vrlo osjetljiv i ponekad se određeno nepoznavanje materije može krivo protumačiti i izazvati negativne poruke i određene negativne posljedice. Evo, toliko od mene.
Zahvaljujem kolega Ćelić. Imamo repliku, poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Mislim da su dva problema, čak nije problem toliko jer su i ministar i predsjednica politički dužnosnici, problem je šta i predsjednik, posebno predsjednica koja je neposredno izabrana zbog političke logike više vodi računa o stavu u javnosti. Jednostavno ide na neposredne izbore, ovaj uvijek može ići na listu sa još 10, ali predsjednik ili predsjednica ide na neposredne izbore gdje onda nije lako donijeti neku odluku koja bi bila onako i suprotna komisiji i posebno suprotna stavu javnosti, ali bi dodatno bio problem ako bi još komisiju koristili kao sredstvo pritiska. I što se tiče ovoga da je vlada jedna, a predsjednik drugi, dakle mi smo od 2003. kraja, pa do 2011., 2012. godine imali slučaj da je predsjednik iz jedne političke opcije, a vlada iz druge. Sve ovo što se događalo, što je govorio gospodin Culej se odnosilo pretpostavljam na to razdoblje. Bolje da su iz različitih jer onda bar jedni kontroliraju druge [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] iz istih.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Ćelić. Izvolite.
Pa dobro, naravno to je samo jedno ovako od razmišljanja, međutim ovdje se na neki način zaobišla najmlađa grana kaznenog pravosuđa, a to je donošenje Zakona o probaciji koje je donijelo jako puno pozitivnih pomaka i vjerujem da se i sa tim Zakonom o probaciji institut pomilovanja više nije toliko aktualan kao što bio prije donošenja tog samo Zakona o probaciji tu prije svega mislim na rad za opće dobro i nešto što je dakle Uprava za probacijski sustav nešto što stvarno Ministarstvo pravosuđa može biti ponosno na rezultate koji su postignuti u tako kratkom vremenu.
Zahvaljujem kolega Ćelić. Zaključujem, imamo još, ispričavam se završnu riječ u ime predlagatelja. Državni tajnik gospodin Juro Martinović, izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici dakle imam potrebu kratko zahvalit vam se da ovo, na sudjelovanju u ovoj raspravi. Prepozno sam dobre namjere kod svih, lagano imam problem shvatiti problematiziranje na način da se gotovo ovom dokumentu kojeg smo večeras uveli u saborsku proceduru prepoznaju nekakve prikrivane namjere. Dakle uvjeravam vas da ovdje nema ništa skriveno da je sve jasno i transparentno. Također želim poslati poruku da nema nikakvih niti naznaka bilo kakvog sukoba u smislu nekakvih ingerencija u odnosu na Ured predsjednice odnosno predsjedničine ovlasti i Vlade, odnosno izvršne vlasti ili Ministarstva pravosuđa. Sve je usuglašeno. Dakle, moram vam reći da, radi vas ali i radi javnosti koja eventualno ovo prati da se iz Ministarstva pravosuđa kako sam ja tamo više od 2 godine, a to obrađuje upravo moj resor Uprava za kazneno pravo koje vodi pomoćnica Šimunđa koja je ovdje nazočna, na indeksu 100 molbi za pomilovanje koje dođu i koje mi obrađujemo kada ih upućujemo u Ured predsjednice maksimalno je 2% onih koji dobiju pozitivnu preporuku. Dakle, sad moram kratko reći i zašto. Dakle, na tim predmetima radi se dosta sustavno i dosta opsežno. Procedura je potpuno utvrđena i jasna, mi prije nego šaljemo mišljenje ali i prijedlog predsjednici dobivamo mišljenje od niza institucija koje su izvan Ministarstva pravosuđa. Dakle, od sudova, Državnog odvjetništva, od probacijskih ureda, centara za socijalnu skrb. I tek nakon toga kada se sve to obradi, ja bih rekao na jedan stručan, visoko stručan način, a sada ćemo imati jedno povjerenstvo koje je interdisciplinarne naravi, imat ćemo zaista jedan dobar uvid da li u tom konkretnom slučaju treba, da li se može primijeniti institut pomilovanja u koji kao institut ne možemo govoriti. Dakle, kao što Englezi vole reći da plemstvo obvezuje, tako i načelo vladavine prava kojeg smo prihvatili ono obvezuje i nas koji donosimo zakone i one koji zakon primjenjuju i tu dakle mislim da ne možemo imati polemike oko toga čija je zadnja u takvoj stvari, ali ovo je jednostavno prostor u kom nema puno prostora za improvizaciju. Na godišnjoj razini ako idemo sa 150 takvih prijedloga 2, 3% maksimalno ih koji se usvoje. Moramo vjerovati institucijama koje na tome rade. Ne smijemo sumnjati dakle nije za očekivati da sumnjamo u sve one koji vrijedno i sustavno rade na jednom projektu. Dakle, to je jednostavno mi moramo znati da nema sukoba kroz ovaj institut niti sa sudbenom vlašću, sudbena vlast radi svoj posao donosi presude. One se kao što vam je poznato koji pratite pravosuđe i taj pravni segment ponekad skraćuju i uvjetnim otpustima, vrlo često. Dakle pomilovanje dolazi post festum nakon svega uređeno, organizirano, kvalitetno razmotreno i ako se stvore zakonske pretpostavke i ako naravno predsjednica ili predsjednik odluče da ima prostora dati pomilovanje u tom jednom veoma, veoma selektivnom pristupu, onda zaista ne treba imati dvojbu da to tako treba i u redu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku gospodinu Martinoviću. S ovim zaključujem raspravu. Zahvaljujem još jednom državnom tajniku Juri Martinoviću i pomoćnici ministra gospođi Šimundži na obrazloženjima Prijedloga Zakona o pomilovanju. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o pomilovanju, prvo čitanje, P.Z. br. 651, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o pomilovanju, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 13 suzdržanih i 17 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda to je: - Izvješće Mandatno–imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće. Izvolite kolega Tušek.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 51. sjednici održanoj dana 2. rujna 2019. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Ante Kulušića upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ivana Klarina zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela klevete iz Članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Bilo je to u vremenu, pokušat ću malo skratiti, ljetne stanke i povjerenstvo se je sastalo na temelju Članka 46. stavka 5. Ustava RH donijelo je jednoglasno odluku 8 glasova za, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv, koji se vodi protiv zastupnika Ivana Klarina po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Ante Kulušića po tužbi koja je podnijeta dana 29. lipnja 2015. godine Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu zbog kaznenog djela klevete iz Članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona. Obrazloženje je jasno, privatna tužba, kazneni postupak se može pokrenuti i voditi i nakon isteka mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 51. sjednici održanoj također dana 2. rujna 2019. godine zahtjev Državnog odvjetništva, Odjel za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 28. kolovoza 2019. godine upućen putem Državnog odvjetništva RH od 28. kolovoza 2019. godine predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Lovre Kuščevića, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio 2 kaznena djela zlouporaba položaja i ovlasti iz Članka 291. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Također u vrijeme ljetne stanke Mandatno-imunitetno povjerenstvo se je sastalo i jednoglasno sa 8 glasova za donijelo odluku, daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Lovre Kupčevića, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 28. kolovoza 2019. godine upućen putem Državnog odvjetništva RH aktom od 28. kolovoza 2019. godine zbog osnovane sumnje da je počinio 2 kaznena djela zlouporabe položaja iz Članka 291. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Obrazloženje je u ovom slučaju također je više puta ponavljano, znači u slučajevima kada to traži DORH ili pravosudna tijela, predlaže se skidanje imuniteta zastupnika. Na 52. sjednici, znači na ovoj sjednici, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na toj sjednici održanoj ... [[Govornik se ne razumije.]] 2019. g. pisani zahtjev zastupnika dr.sc. Gordana Marića o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti upućen predsjedniku Hrvatskog sabora aktom od 15. srpnja 2019. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata dr.sc. Gordana Marića zbog nespojivosti dužnosti iz čl. 9 Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor započeo 19. listopada 2016. te da je Mato Čičak istog dana započeo sa obnašanjem zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Slijedom navedenog, povjerenstvo je temeljem članka 19. stavka 1. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor sa 5 glasova za donijelo jednoglasnu odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 24. srpnja 2019. prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika dr.sc. Gordana Marića i Mato Čičak dana 24. srpnja 2019. g. prestaje obnašati dužnost zamjenika zastupnika i to je to. Znači nadalje, mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 52. sjednici održanoj 18. rujna 2019. g. pisani zahtjev zastupnika Tomislava Tolušića o obnašanju zastupničke dužnosti upućen predsjedniku Hrvatskog sabora aktom od 18. srpnja 2019. g., povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Tomislava Tolušića zbog nespojivosti dužnosti iz čl. 9. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor započelo 14. listopada 2016. g. te da je dr.sc. Vesna Bedeković istog dana započela s obnašanjem zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Slijedom navedenog, povjerenstvo je temeljem čl. 13. stavka 1. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor jednoglasno predložilo sa 6 glasova za donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 27. srpnja 2019. g. prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupniku Tomislavu Tolušiću, dr.sc. Vesna Bedeković dana 19. srpnja 2019. g. prestaje obnašati zastupničku dužnost zamjenice zastupnika. I još samo jedno. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je također na 52. sjednici održanoj 18. rujna 2019. g. zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Div d.o.o. iz Samobora upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv Ivana Klarina, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela klevete iz 149. stavka 2. Kaznenog zakona. Bez rasprave, povjerenstvo jednoglasno sa 6 glasova „za“ predlaže Hrvatskom saboru donošenje slijedeće odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv zastupnika Ivana Klarina po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Div d.o.o. iz Samobora koji se vodi na Općinskom sudu u Splitu zbog kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 2. Kaznenog zakona, obrazloženje je također isto, radi se o privatnoj tužbi, povjerenstvo je ... [[Govornik se ne razumije.]] stav da se po zahtjevu Državnog odvjetništva kao inače imunitet zastupnika skida a u slučaju privatnih tužbi da se imunitete zastupnika štiti te će se kazneni postupak moći nastaviti kada zastupnik neće biti u situaciji da ima imunitet, eto, hvala lijepo.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva g. Žarku Tušeku na podnešenom izvješću. Otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolega zastupniče, kolega a i potpredsjednik, dobro, ispričavam se, potpredsjedniče vas sam zaboravio ali vas sam pozdravio na početku. Dakle, najprije, a jesam, rekao sam poštovani potpredsjedniče i g. zamjeničke tajnika Sabora i tajniče plenarne sjednice te vrijedne saborske stručne službe, jesam sad sve rekao? Jesam. Najprije moram pohvaliti smisao za racionalizaciju sastavljača rasporeda dnevnog reda da je ovu točku stavio u srijedu navečer kad se igra Liga prvaka, ispravno procijenivši da bi ona u nekom terminu, recimo petkom u 12 trajala dosta dugo, završila dosta krasno i od jedne rutinske rasprave koja se obično događa oko ovakvih točaka, osim iznimno a ovo bi bila iznimka, pretvorila Hrvatski sabor u sudnicu a zastupnike i političare u tužitelje ili u suce. Naravno da ovakva praksa da se o ovim temama otvara plenarna rasprava a ona je predviđena Poslovnikom i može biti zamijenjena kao što je zamijenjena i za mnoga izvješća i onda bi izbjegli tu situaciju da se sabornica pretvara u sudnicu. Dovoljno je da u našim političkim raspravama o drugim točkama dnevnog reda govorimo o pojavama jer u ovakvom formuliranom zahtjevu i točki dnevnog reda, govorimo o pojedincima, ne o pojavama. Klub SDP-a sa još nekim zastupnicima u lipnju ove godine uputio je u proceduru zahtjev za iskazivanje nepovjerenja četvorici članova tadašnjih članova Vlade a jedna od njih je bio i tadašnji ministar uprave za koga Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže skidanje imuniteta. U svim zahtjevima koje smo tada podnijeli, stala je rečenica da naša ambicija i namjera nije utvrđivanje ni kaznene ni prekršajne ni odgovornosti po Zakonu o sprječavanju sukobu interesa već isključivo utvrđivanje političke odgovornosti. Bilo bi od mene neozbiljno kada se ne bi držao toga što smo tada napisali i iskoristio ovu raspravu kada dozvoljavamo da se započne utvrđivanje kaznene odgovornosti, da krenem govoriti o meritumu, o pojavi i o svemu drugome a bilo bi također od nas neozbiljno da ova rasprava prođe bez da se itko javi od tadašnjeg podnositelja zahtjeva i da ona prođe onako kako su sastavljači dnevnog reda to zamislili u svojim najidealnijim kombinacijama, bez ikakve rasprave. Gledajući raspored glasanja u petak, mogu pretpostaviti da će mnogi klubovi baš na ovoj točki tražiti stanku i iskoristiti svoje dvije minute da nešto kažu. To je njihovo pravo koje je Poslovnikom utvrđeno, a pričati sada o nekome tko je svoju političku cijenu platio i koristiti taj slučaj koji je sad prešao u kaznenu sferu da se još dodatno obračunamo s premijerom, itd., to bi za mene bio korak previše kojeg ja u svojoj političkoj karijeri, nadam se, nisam prešao, a i neću. Dakle, ono što smo mi napisali u našem zahtjevu za opoziv, nešto od toga je napisalo i DORH u materijalu koje je dostavilo Saboru. Nešto od onoga što smo mi napisali u našem zahtjevu za opoziv, ne piše u ovome podnesku DORH-a, a ima i nešto što mi nismo pisali u našem podnesku, a DORH odnosno policija utvrdila u svom radu koji se događao uglavnom pod dosta velikom pozornošću javnosti. I tu bi što se tiče ovoga stao. Dakle, što se tiče bivšeg ministra uprave, on će, odnosno obrnuto, što se tiče bivšeg ministra uprave, DORH će njegovu krivnju dokazivati na sudu ili ako bude optužnica potvrđena ili prije, a što se tiče njega, on će svoju, on će te navode pokušati osporavati. Što se tiče političke arene, još će mnogo puta biti ovaj slučaj spomenut, tako da nema potrebe da sada još dodatno pred praznom sabornicom u kasnim satima o tome govorim. Ono što ipak treba reći, da mi se čini da i u drugim zahtjevima koje smo poslali u proceduru, a koji nisu došli na raspravu je predsjednik Vlade ocijenio da je bolje da do toga ne dođe. Ima također rečenica koja bi se mogli čitati u nekim budućim sličnim slučajevima, ali ostat ću kod rečenice koju smo napisali, nama je cilj bio utvrđivanje političke odgovornosti, a ostale odgovornosti utvrđuju oni kojima je to posao. U tom smislu mediji, prvenstveno mediji, a nakon toga i politička javnost su određeni posao odradili, a nadam se da će svi na koje se to odnosi imati pravedno suđenje i sukladno tome i presude koje mogu biti i osuđujuće i oslobađajuće. Hvala.
Zahvaljujem g. Bauku. Kolega Maras se prijavio, nije nazočan. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se predstavniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva na izvješću i glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, s ovim s iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan. Nastavljamo sutra ujutro u 9,30 sati s točkom dnevnog reda Prijedlog Ovršnog zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 676. Ugodan ostatak večeri, laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 22,10 SATI.
Poštovani kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo pristupili glasovanju. Idemo redom. Prvo je na redu Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Gorana Marića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Mate Čička. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Gorana Marića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Mate Čička. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno s 92 glasa za donesena odluka kako je predložimo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Tomislava Tolušića i prestanka obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Vesne Bedeković. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Tomislava Tolušića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Vesne Bedeković. Molim uključimo se i glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 99 za i jedan suzdržani donijeli odluku kako je predložimo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Idemo sad na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Lovre Kuščevića, zastupnika u HS-u. Rasprava je zaključena na temelju čl. 116. Poslovnika HS-a. dajem na potvrđivanje odluku koja glasi, daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Lovre Kuščevića, zastupnika u HS-u po zahtjevu DORH-a, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, br. K-Us-266/19 od 28. kolovoza 2019. godine upućen putem DORH-a aktom br. Kr-Do-1088/2019 od 28. kolovoza 2019. zbog osnovane sumnje da je počinio 2 kaznena djela zlouporabe položaja iz čl. 291. st. 1. i 2. Kaznenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 103 za i 1 glas protiv potvrđena odluka Mandatno-imunitetno povjerenstva. Izvješće Mandatno-imunitetno povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Ivana Klarina, zastupnika u HS-u. Rasprava je zaključena na temelju čl. 116. Poslovnika HS-a. Dajem na potvrđivanje odluku koja glasi, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata, uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka koji se vodi protiv zastupnika Ivana Klarina po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Ante Kulušića po tužbi koja je podnijeta dana 29. lipnja 2015. g. Općinskog kaznenom sudu u Zagrebu zbog kaznenog djela klevete iz čl. 149. st. 2. Kaznenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 101 za i 1 protiv potvrdili odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za nastavak kaznenog postupka protiv Ivana Klarina, zastupnika u HS-u. Rasprava je zaključena Dajem na glasovanje sljedeću odluku koja glasi, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata, uskraćuje se odobrenje za nastavak vođenje kaznenog postupka koji se vodi protiv zastupnika Ivana Klarina po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Div d.o.o. iz Samobora u predmetu K-118/14 koji se vodi na Općinskom sudu u Splitu zbog kaznenog djela klevete iz čl. 149. st. 2. Kaznenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno, 102 glasa za donijeli odluku kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo.