[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 11. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Varga László jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés 2017-ben a magyar jelnyelv napjává nyilvánította november 9-ét. A határozat kiemeli, hogy a hallássérült, a látássérült és a siket-vak emberek alapvető joga a magyar jelnyelv használata, amelynek a védelmét Magyarország Alaptörvénye garantálja. Nyelvészeti szempontból a jelnyelv megfelel valamennyi szakmai kritériumnak ahhoz, hogy önálló nyelvként határozzuk meg. A hangzó nyelvhez hasonlóan a jelnyelv nem univerzális kommunikációs forma, amelyet valamennyi siket és nagyothalló egyformán használ a földrajzi adottságoktól vagy a kulturális környezettől függetlenül. A jelnyelveket adott közösségek alakítják egyedivé és teszik utánozhatatlanná. Ennek megfelelően a magyar jelnyelv a magyar kultúra szerves része, amelyet a hazai siket közösség formált a ma ismert nyelvvé. A magyar jelnyelv természetes úton fejlődött ki, saját nyelvtani struktúrával és önálló szókészlettel rendelkezik. A jelnyelv gazdagságát és komplexitását fejezi ki, hogy Magyarországon számos dialektus alakult ki, a különböző korosztályok és csoportok pedig egyaránt képesek kifejezni saját szubkultúrájukat a jelnyelven keresztül. A siket és nagyothalló közösség számára a jelnyelv a kommunikáció és a megismerés eszköze, egyben identitásuk alapja. Siket honfitársaink nyelvi és kulturális kisebbségként tekintenek magukra, és ilyen értelemben a hazai nyelvi kisebbségek harmadik legnépesebb táborát alkotják. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar Országgyűlés 12 évvel ezelőtt, 2009. november 9-én egyhangúlag fogadta el a CXXV. törvényt a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról. A jogszabály bevezető sorai egyértelműen állást foglalnak arról, hogy a hallássérült és siket vagy siket-vak emberek a magyar társadalom egyenrangú és egyenjogú tagjai. Siket honfitársaink a környező világot a jelnyelven keresztül észlelik, gondolataikat a jelnyelven keresztül fejezik ki. A mai napon egyenjogúságuk előtt tisztelgünk a megemlékezéssel. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A versenyképesség alatt a gazdaság hosszú távú teljesítményét meghatározó tényezők összességének színvonalát értjük, amelyek kiterjednek többek között a termelékenységre, az emberi erőforrás mennyiségére és minőségére, a technikai haladásra, a szabályozói környezetre, a vállalkozói attitűdre, a finanszírozási lehetőségekre, valamint a társadalmi és környezeti fenntarthatóságra olvashatjuk a Magyar Nemzeti Bank múlt héten megjelent versenyképességi jelentésében. Az MNB jelentése két dimenzióban vizsgálja a magyar gazdaság e területen elért eredményeit, egyfelől az Európai Unió és a V3-as országok eredményeivel való összevetésben, másfelől pedig a megelőző évekhez viszonyítva. A versenyképesség szempontjából kiemelt fontosságú két terület: az egyik a tudásalapú társadalom, a másik pedig a kutatás-fejlesztés és innováció. Nos, ezeken a területeken igen nagy a lemaradásunk mind az Európai Unió átlagához, mind a V3-országokhoz képest, és sajnálatos módon az elmúlt évekhez képest sem sikerült érdemi javulást elérni ezeken a területeken Magyarországon. [[9.10]] A Magyar Nemzeti Bank által két évvel ezelőtt összeállított talán önök is emlékeznek rá, hiszen beszéltünk róla itt a Házban is 330 pontos versenyképességi program, amely egyébként egy igen kiváló program volt, többek között azt a célt is megfogalmazta, hogy a termelékenység éves növekedési üteme érje el a 7 százalékot. Ez a cél messze nem teljesült az elmúlt időszakban, nemhogy felzárkóznánk a termelékenység vonatkozásában az Európai Unióhoz, hanem sokkal inkább lemaradunk. A termelékenység 2020-ban az EU-országok átlagában 42 euró/óra volt ez vásárlóerő-paritáson érthető , ezzel pariban Magyarországon 28 euró volt, vagyis mindössze csak kétharmada az európai uniós átlagnak; de ha megnézzük a V3-országokat, a V3-országok átlaga is 30 euró, vagyis ők is fölöttünk vannak, tehát elég jelentős a lemaradásunk. További célkitűzés volt, hogy a K+F kiadások érjék el a GDP 2 százalékát. Hát, ezt sem sikerült teljesíteni, maradtunk 1,5 százalékon, miközben mindenféle fölösleges dolgokra akadt pénz a költségvetésben, a Budapest-Belgrád vasútvonaltól a Fudan Egyetem budapesti campusáig bezárólag. Ugyancsak elvárásként fogalmazódott meg az, hogy az egészségben eltöltött várható élettartam Magyarországon érje el a 64 évet. Nem szükséges önöknek itt és most bizonygatnom, hogy milyen messze vagyunk ettől a céltól, de nem pusztán az a probléma, hogy messze vagyunk, hanem az, hogy az elmúlt években nem történt érdemi változás és érdemi felzárkózás ezen a területen. Itt üt vissza az, hogy az Orbán-kormány az elmúlt 12 esztendőben egészségügyre és oktatásra igen keveset költött, úgy tekintett ezekre a tárcákra, mint spórkasszára, ahonnan mindig ki lehet venni pénzt, ha miniszterelnök urunknak éppen valamilyen új hobbija keletkezik. Hát, nem, ezt nem lehet büntetlenül megtenni! A humán tőke minősége erősen függ attól, hogy mennyit költünk oktatásra és egészségügyre. A jó minőségű humán tőke nélkül pedig nem lehet versenyképességet javítani. Apropó, ha az egészségügynél tartunk, az egyik friss hír, hogy a pécsi gyermekonkológia krónikus ápolóhiányban szenved. Természetesen nagyjából bármelyik más vidéki városra és bármelyik osztályra el lehetne ezt mondani, hát, így állunk most. Az Orbán-kormány azonban csak mennyiségi növekedésben tud gondolkodni: minél több beton, építőipari tevékenység, szakképzetlen munka bevonása, annál jobban élünk gondolják az illetékesek. De, kedves kormányoldali képviselőtársaim, ez a gazdaságpolitika egyszer már megbukott a 80-as években. Persze értem én egyébként, hogy miért ragaszkodnak önök ehhez, hát, nyilván azért, mert az önök által létrehozott nemzeti burzsoázia, a NER ezen a gazdasági bázison épül fel, és ez támogatja az önök politikai rendszerét. Ezért aztán a feladatunk nagyon egyszerű: ha versenyképes gazdaságot akarunk megteremteni, akkor meg kell szabadulnunk a Fidesz-kormánytól és az általa létrehozott NER-vállalkozóktól. [[Nacsa Lőrinc: Hogyne!]] Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, Mellár képviselő úr. A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nagy érdeklődéssel hallgattam az ön szavait, különösen annál is inkább, mivelhogy korábban is így tettem, és az ön korábbi, mondjuk, 2010 környéki vagy azt megelőző szavai egy picit másként szóltak még; akkoriban szerintem látta a problémának az okát, ami a 2002-2010 közötti sikertelen kormányzás volt, mára önnek ezek az emlékei jól láthatóan elhalványultak. Hogy ez miért van így, ezt én nem fejteném ki, majd a választópolgárok ítéletet mondanak erről. [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] A helyzet az, tisztelt képviselő úr, hogy a versenyképességi fordulat és Magyarország gazdasági helyzetének megítélése nem egy 2010-zel kezdődő kérdés. Ön pontosan emlékszik arra ön nyilván a számok embere, tehát emlékeznie kell arra , hogy igazán nagy tragédia Magyarországon akkor történt a 2006-2010 közötti Gyurcsány-Bajnai kormányzással, amikor egyébként a világgazdaságban konjunktúra volt, tehát nem igaz az, hogy a 2008-2009-es válsággal omlott össze és került a csőd szélére Magyarország, az csak a pont volt az „i”-n. Előtte, amikor a világgazdaságban egyébként konjunktúra volt, és a V3-as országok robusztus gazdasági növekedést produkáltak, akkor Magyarországon 0,5 és 0,4 százalék hogyha jól emlékszem a számokra volt a gazdasági növekedés, tehát gyakorlatilag stagnálás volt. Ez teljesen egyértelműen az elhibázott reálgazdaság és a reálgazdasági politika és a monetáris politika hatásának volt köszönhető, és a V3-as országok azokban az években produkálták azt a kiugró eredményt, amelynek a következtében ők most szintén elöl állnak [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] , és a meglévő, korábban meglévő versenyelőnyünket Magyarországon mi akkor vesztettük el. 2010 után a csőd széléről visszarántottuk az országot, és egy gazdaságpolitikai fordulatot hajtottunk végre. Ennek köszönhetően egyébként az ön által egyébként lesajnált makrogazdasági mutatószámok jól néznek ki, tehát szerintem azért vannak pozitív jelek. Például Európában negyedikként tudtunk visszatérni a koronavírus-válság előtti gazdasági teljesítményünkhöz; 12 százalék fölött volt a munkanélküliség, ezt 3 százalék közelébe tudtuk levinni. Egyébként robusztus reálbér-emelkedés is bekövetkezett, ami mindig összefüggésben áll a versenyképességgel is, tehát úgy következett be robusztus reálbér-emelkedés 2010 után, hogy nemhogy romlott volna, hanem javult a versenyképességünk. Ezek tehát azért olyan makrogazdasági mutatószámok, amelyekkel nehéz vitatkozni, és mind egy irányba mutatnak, abba az irányba mutatnak, hogy egyrészt a csőd széléről, a csődből sikerült visszarángatni Magyarországot, másrészt egy stabil, fenntartható, versenyképességi fordulatot támogató növekedési pályára sikerült állítani. [[9.20]] Tehát most azt lehet mondani, hogy a V4-es országok gyakorlatilag egymás mellett haladnak. Itt is belemehetünk mélyebb elemzésekbe, mert például amit Szlovákiában a 2000-es évek elején jól csináltak, azt a versenyelőnyt az euró bevezetésével elrontották, és jelen pillanatban ők mintha lemaradnának a többi országhoz képest, de reméljük, hogy ők is minél előbb fölzárkóznak. Említette a humán tőke fontosságát. Ezzel én egyetértek önnel, ez fontos. Ezért nem értem, hogy miért tesz úgy, mintha az elmúlt másfél évben nem vett volna részt az Országgyűlés ülésein és nem értesült volna azokról a döntésekről, amiket meghoztunk. Mert pont ellentétben a korábbi válságkezeléssel, amit a szocialista-liberális koalíció úgy próbált meg lefolytatni, hogy a humán tőkéből vonta ki a forrásokat, az oktatásból, a szociális szektorból, a kultúrából [[Arató Gergely: Ez nem így van!]] , az egészségügyből hiába tiltakozik Arató képviselő úr, ez pontosan így volt , mi ellentétesen gondolkodtunk. Segíteni kell az embereknek egy válságszituációban, és a humán tőkén keresztül, a humán befektetéseken keresztül lehet ezt megtenni. Ezért hajtottunk végre olyan felsőoktatási fordulatot, amelynek következményeként 2021-ben arra is van esély, hogy az egész Európai Unióban GDP-arányosan mi fogjuk a legtöbbet költeni felsőoktatásra. S mivel a K+F kérdését is idehozta, közben kikerestem a számokat: 2010 óta megháromszoroztuk a kutatás-fejlesztésre fordított források összegét tudom, nem elég. Továbbra is szeretnénk emelni ezeket az összegeket, miközben az egészségügyben soha nem látott mértékű orvosbéremelést hajtottunk végre. Tehát a helyzet az, hogy a versenyképességi fordulat garanciája a Fidesz-KDNP, és az, hogy a 2010 előtti szocialista-liberális koalíció ne tudjon visszajönni a hatalomba. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina, az LMP képviselő asszonya: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon egy egészen más felszólalásra készültem eredetileg, a bérek alakulásáról a minimálbérhez viszonyítva, főként a közfoglalkoztatottakat és a közszférában dolgozókat érintően szerettem volna beszélni. De mivel ma van az örökbefogadás világnapja 2014 óta ez egy nagyon örömteli nap, és nagyon jó, hogy van ilyen; nem tudom, tudjáke, de egy tenyérbe rajzolt mosoly ennek a jele , ezért az örökbefogadásról szeretnék beszélni. Nagyon örülök annak, hogy az elmúlt időszakban elég sok minden történt az örökbefogadással kapcsolatban, ami mindenképpen előremutató volt. Tudom, hogy furcsa, már sokszor elmondták, hogy ellenzéki képviselő mond olyat is, ami esetleg dicsérő szó lehet. De az igazsághoz ez hozzátartozik, és külön örülök annak, hogy ebben én is részt vehettem. Akkor már nem éltem hiába, és nem voltam itt hiába ebben a négy évben, ha legalább ennyit sikerült elérnem. De nemcsak erről van szó, hanem arról is, hogy tehetünk még további lépéseket annak érdekében, hogy az örökbefogadás egy teljesen természetes folyamat legyen, és senki ne nézzen csodabogárként egy örökbe fogadott gyerekre vagy egy örökbe fogadó szülőre, hiszen az örökbefogadás nem egy csodatett, nem olyan különleges esemény, amiért fel kell nézni az örökbe fogadó szülőre, hiszen ez egy teljesen természetes folyamat, mint mondtam. Viszont ahhoz, hogy a társadalom ezt a folyamatot megfelelőképpen elfogadja és megismerje, szerintem szükség lenne érzékenyítő kiadványokra és akár társadalmi célú hirdetésekre, amelyek segítségével talán nem tűnik annyira furcsának ez a szituáció, illetve egy ilyen család. A gyermek elsődleges érdeke, hogy minél előbb családba kerüljön. Természetesen az a legjobb, ha a saját családjában marad, hiszen az lenne a fontos, hogy a vér szerinti szülőkkel tudjon felnőni. De amennyiben az esetleges segítségek ellenére sem képesek a szülők arra, hogy ezeket a gyermekeket felneveljék, vagy ne adj’ isten, árván maradnak ezek a gyermekek és bekerülnek az állami rendszerbe, akkor nevelőszülőkhöz kerülnek. Tudok arról, hogy nagyon sok nevelőszülő hiányzik a rendszerből. Szerintem ott is lehetne min javítani, hiszen a bérük évek óta jelentősen elmarad, és bizony egyre kevesebbet ér a vásárlópiacon az az összeg, amit ők havonta kapnak azért, hogy a gyerekeket addig nevelik, ameddig a sorsuk nem rendeződik megnyugtatóan; tehát vagy nem kerülnek vissza az eredeti családjukba, vagy pedig nem fogadják őket örökbe. Úgy gondolom, ahhoz, hogy egy örökbe fogadott gyermek is megfelelőképpen be tudjon illeszkedni az adott közösségébe, az szükséges, hogy akár az iskolában is essen szó a nevelőszülőknél vagy örökbe fogadó szülőknél élő gyermekekről, merthogy a gyerekek ezt nem biztos, hogy tudják kezelni. Arra szeretném kérni a kormányt, legyen szíves és járjon közbe, és tegyen meg olyan lépéseket is, amelyek segítik ezeket a szülőket, az örökbe fogadni vágyókat is abban, hogy merjenek lépni. Nagyon sokan nagyon félnek az örökbefogadástól. Általában inkább személyes példákon keresztül ismerkednek meg vele és mernek belevágni. Az én környezetemben is szerencsére néhányan azóta már örökbe fogadó szülők lettek. Látták, hogy nekem sikerül, és úgy gondolták, hogy nekik is fog. Amikor én ennek az egésznek nekiláttam, akkor rengeteg kérdésem volt, és ezek nem mindegyikére találtam megfelelő választ. Továbbra is azt gondolom, kár, hogy nem kötelező már az örökbefogadásra felkészítő tanfolyam, hiszen rengeteget tudtunk ott tanulni egymástól is és természetesen az oktatóktól is. Én továbbra is hibának tartom, hogy ez már nem működik. Köszönöm szépen, s remélem, hogy sokan emlékeznek és ünnepelnek ezen a napon.
Köszönöm szépen, Hohn Krisztina képviselő asszony. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Örülök, hogy végül is ezt a témát választotta, mert ez nagyon fontos. Belegondolni is rossz és nehéz nekünk, akik úgy nőhettünk fel, hogy édesanyánk, édesapánk tudott minket fölnevelni, hogy hány olyan gyerek van, akit a szülei azért, mert mondjuk, balesetben meghalnak vagy más okból, nem tudnak fölnevelni. Vannak, akik a gyermek születésekor vagy röviddel azután elhunynak. Ez olyan hátrány mindenki számára, ami szinte semmi mással nem pótolható. Éppen ezért fontos, hogy annak a gyereknek, aki nem tehet róla, hogy a vér szerinti szülei nem tudják fölnevelni, ez a lehető legkevesebb hátránnyal járjon. Nyilvánvalóan ez az életben hátrány, ezt nem lehet eltagadni. Nagyon nagy veszteség érzelmileg is, egzisztenciális biztonság tekintetében is és mindenhogyan. Ezért fontos, hogy olyan rendszert hozzunk létre, amely ezt a nehézséget minél inkább tudja csökkenteni. Ez tényleg egy olyan téma volt az elmúlt években, amelyben egyet tudtunk érteni. Leültünk a képviselő asszonnyal is, az ő javaslatait is igyekeztünk belefoglalni a jogszabály-módosításokba. Ez olyan téma volt, ahol pártállástól függetlenül mindannyian tudtunk tenni azért, hogy minél több gyermek nőjön fel úgy bár a vér szerinti szülei nem tudják felnevelni , mintha valóban a vér szerinti szülők nevelnék. Ezért volt fontos ez a módosítás, amelynek sok részlete van az eljárás gyorsításával kapcsolatban. Itt voltak képviselő asszonynak is olyan javaslatai, amelyek bekerültek, voltak más örökbefogadással foglalkozó szakmai civil szervezeteknek javaslatai, és nyilvánvalóan a mindennapi gyakorlatból vett javaslatok is, hogy minél kevesebb legyen a várakozási idő, minél gyorsabban zajlódjanak le azok a különböző tanfolyamszerű oktatások, amelyek segítenek a leendő örökbe fogadó szülőknek a gyermeket vállalni. S ha a gyermekkel nyilvánvalóan nem tartanak kapcsolatot a vér szerinti szülei, akkor minél hamarabb indulhasson el ez az eljárás, és ne kelljen azt várni, hogy a következő hat hónapban küldeneke két Messenger-üzenetet a gyereknek vagy sem, és ettől örökbefogadhatóe vagy sem, ha igazából rá se néznek, és az állami gondoskodásban van a gyerek. Ennek is köszönhető, hogy sikerült az örökbefogadások számát is növelni az elmúlt esztendőkben. 2010-ben, tehát még a jogszabály-módosítások előtt jóval kevesebb gyermeket fogadtak örökbe, 735-öt egy év alatt, tavalyelőtt pedig, a módosítás után már 1052 gyermek talált egy év alatt új szülőkre, új családra. 2019-ben először haladta meg az örökbe fogadott gyermekek száma ahogy mondtam, 1052 az adott évben örökbe fogadhatóvá nyilvánított gyermekek számát, ami 1004 gyermek volt. Tehát többen lelhettek új családra, mint ahányról kimondta a hatóság, hogy nekik új szülőket kell keresnünk. Ez tehát egy nagyon pozitív folyamat volt az elmúlt években, és tényleg köszönöm mindenkinek a hozzájárulását minden oldalról, aki ebben segédkezett, hogy egyre több és több gyermek találjon új családra. A nevelőszülőséget is említette a képviselő asszony. Fontos, hogy a nevelőszülői hivatás 2014 óta foglalkoztatási jogviszonynak minősül. [[9.30]] Ez nagyon sok minden többlettel jár: gyed igénybevételével, utazási kedvezménnyel, nevelőszülői gyettel mint külön juttatással, és lehet még több ilyen következményt is sorolni, de a legfontosabb talán, hogy 3-5-szörösére növekedett ennek következtében a nevelőszülők döntő részének a jövedelme így, egy évtized alatt. Ha valaki nevelőszülőként egy gyermekről gondoskodik, akkor 2010-ben nettó 15 ezer forint körüli juttatást kapott, most egy bruttó 83 700 forintos juttatást kap. Ha pedig valaki három gyermekről gondoskodik azért nevelőszülőknél sokszor előfordul, ahogy legtöbbször az fordul elő, hogy több gyermeket is nevelnek , itt korábban három gyereknél egy nettó 45 ezer forintos, most pedig egy bruttó 150 660 forintos díjat kap ezért. Ennek is köszönhető, nyilván nemcsak az anyagi juttatásoknak hanem amit ön is mondott, a figyelemfelhívó kampányoknak, amiben igaza van, hogy minél több ilyet érdemes elindítanunk, hiszen a gyermekek jövőjét nagyon nagy mértékben befolyásolja, hogy fél évvel később vagy fél évvel korábban tudnak szerető családi közegbe kerülni , de a jogszabály-módosításoknak, a többletjuttatásoknak, nyilvánvalóan annak a fajta figyelemfelhívásnak, ami több úton-módon történt, is köszönhető, hogy a 12 évesnél fiatalabb gyermekek csaknem 90 százaléka már nevelőszülőknél van. A legjobb nyilvánvalóan, ha mindenkit a vér szerinti szülei nevelnek. Ha ez nincs, akkor az örökbefogadás nagyon fontos, és amíg nincs örökbefogadás, vagy aki nem örökbe fogadó szülőknél van, azoknál pedig a nevelőszülőség a legbiztosabb, és nyilvánvalóan itt mindig lesz valamekkora százalék, akik nem nevelőszülőknél lesznek, hiszen valamilyen fogyatékosságuk miatt intézményi ellátásra szorulnak. Úgyhogy azt hiszem, hogy ebben nagyon fontos eredményként értük el, hogy valóban, a 12 éven aluli gyerekek 90 százaléka már nevelőszülőknél van. Köszönöm szépen még egyszer a felszólalását. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Aligha kétséges, hogy nemes cél [[Nacsa Lőrinc: Tisztelt Elnök Úr!]] a határon túli… Tisztelt Nacsa Képviselő Úr! , a határon túli tehetséges magyar fiatalok megtalálása, az ő segítésük, a közöttük lévő kapcsolatok támogatása. Ezek tényleg nemes célok, és nagyon gyakran beszélnek önök itt a parlamentben ilyen és ehhez hasonló nemes célokról. Aztán általában kiderül az, hogy a nemes célok, a szép szólamok mögött mi a valóság. Mert bár ezek nemes célok, és nemes célokra jött létre a Magyar Tehetségekért Határtalanul Alapítvány is, a valóságban valahogy a működése mégsem ezeket a nemes célokat tükrözi. Az derült ki a sajtó tényfeltáró munkájából, hogy az alapítványhoz érkezett támogatásnak a döntő részét egy ingatlan, mondhatnánk úgy is, egy budai villa beszerzésére fordították, és hogy egyébként további összegekből pedig az alapítvány vezetőjének vásároltak egy nagy értékű személygépkocsit. De idáig ez még nem parlamenti ügy, idáig ez még nem fideszes ügy és nem politikai ügy. Akkor válik ez fideszes üggyé, ha megnézzük, hogy kik a szereplők, amikor megnézzük azt, hogy a villában a házelnök úr kabinetfőnökének rokonai laknak. Ha megtudjuk azt, hogy szintén a házelnök úr munkatársa az, aki ennek a kuratóriumnak az elnöke, és aki a döntéseket hozza, és aki egyébként egy nagy értékű személygépkocsit kap mint ezt ő nyíltan elmondja ezért a tevékenységért cserébe. Szintén fideszes üggyé válik ez az ügy, ha megnézzük, hogy ki az az adományozó, aki ennek az alapítványnak adományoz. Az egy olyan kínai üzletember, akit egyébként házelnök úr javaslatára tüntettek ki magas állami kitüntetéssel, és aki jól láthatóan, a fényképek tanúsága szerint bejáratos és baráti viszonyban van a Fidesz vezetőivel. Innen kezdve akár még az a kérdés is felvethető, hogy vajon az adományozó tudtae, amikor adományozott, hogy ez az összeg, amit ő felajánl erre az egyébként papíron nemes célra, az nem a határon túli magyar fiatalokhoz kerül majd elsősorban, hanem inkább egy szűk fideszes körhöz. És innen kezdve ez a történet nagyon is jellemző önökre. Önök szeretnek mindenkit kioktatni ebben az országban. [[Dr. Rétvári Bence: Ti aztán nem!]] Szeretik elmondani azt, hogy milyen a család, szeretik elmondani, hogy hogyan kell nevelnünk a gyerekeinket, szeretik elmondani azt, hogy milyen a helyes keresztény élet, és szeretik elmondani azt is, hogy ki az igazi hazafi, és hogyan kell gondolkozni a határon túli magyarokról. Aztán, amikor megnézzük a valóságot, akkor kiderül, hogy önöknek ezek csak olyan szlogenek, olyan álcák, amelyekre hivatkozva különböző anyagi érdekeket és különböző politikai érdekeket szolgáló lépéseket tesznek. Amit önök csinálnak, az színtiszta képmutatás. Az önök családi ideáljairól a valóságot a Borkai-ügy mutatta meg. Az önök férfi és nő és egyáltalán a szerelem szabadságáról alkotott szólamainak és keresztény értékekről vallott nézeteinek valóságát a Szájer-ügy mutatta meg. A határon túli magyarokkal kapcsolatos szólamaiknak a valóságtartalmát pedig ez az ügy mutatja meg. Ennek az ügynek vannak büntetőjogi vonatkozásai. Ezeket majd kivizsgálja egy feljelentés… Vagy lehetnek igaza van, ne prejudikáljunk , lehetnek büntetőjogi vonatkozásai. Történt ebben az ügyben feljelentés, ezt majd a hatóságok kivizsgálják; ha most nem, akkor majd a kormányváltás után. [[Dr. Rétvári Bence: Addigra elévül.]] De van azért másfajta vonatkozás is. Házelnök úr, aki nagyon szívesen oktatja ki az ellenzéki képviselőket, hogy mit szabad és mit nem szabad mondaniuk, aki itt a Házban sokmilliós büntetéseket osztogat a nem megfelelő viselkedés miatt, mármint szerinte nem megfelelő viselkedés miatt, aki interjúkban ekézi az ellenzék szerinte lévő romlottságát, mikor fog megszólalni ebben az ügyben? Várjuk a véleményét, várjuk azt, hogy elmondja, hogy ő mit gondol erre az esetről, és szerinte ez elfogadható-e. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az alapítvány ügyével kapcsolatban már a tegnapi parlamenti ülésnapon is esett szó, ahol több alkalommal is egyértelművé tettük, hogy az említett alapítvány kizárólag magánadományokból működik, magánalapítványként funkcionál, és semmiféle közpénzt nem kezelt, illetve kezel, ebből következően a kormánynak ez ügyben nincsen hatásköre. Éppen ezért, ha bárkinek az alapítvány működésével kapcsolatban információja van, akkor forduljon az illetékes hatóságokhoz, a törvényességi felügyeletet ellátó szervekhez, és ők ki fogják vizsgálni a tudomásukra hozott információkat. Egyébként pedig, ha megengedi, azért reagálnék arra is, amit ön a határon túli magyarok ügyében mint a Demokratikus Koalíció egyik képviselője mondott, mert ez a képmutatásnak a csimborasszója az én megítélésem szerint. Tehát hogy ön annak a pártnak a képviselője, annak a politikai erőnek a képviselője, amely tulajdonképpen visszatérően, sorozatosan, a 90-es évek óta folyamatosan kampányol a határon túli magyar nemzettársaink ellen. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Aktív politikát folytat egyedüli ellenzéki pártként, mert mostanra a többi ellenzéki párt ezt a hangerőt lecsavarta, vagy nem szeretnének ezzel kapcsolatban állást foglalni, vagy néha néhány képviselőtől olyat is hallunk, hogy nemzetpolitikai kérdésekben pozitívan szólalnak meg, de ön, illetőleg Gyurcsány Ferenc, illetőleg az ön pártja kivétel. Tehát ezt a politikai konszenzust, amely a határon túli magyarok támogatásával kapcsolatban kialakulni látszott Magyarországon, önök tagadják, és továbbra is folytatják azt a politikát, aminek az egyik legszomorúbb fejezete, egyébként a rendszerváltoztatás utáni magyar politikatörténetnek is az egyik legszomorúbb fejezete a 2004-es népszavazás kérdése, amelyben önök nyíltan kampányoltak magyar nemzettársaink ellen. Azt mondták és az volt az önök álláspontja, hogy ők nem részei a magyar nemzetnek, semmiféle szolidaritást, semmiféle közösséget, semmiféle felelősséget nem kell az anyaországi magyaroknak vállalni a határon túli magyarokkal szemben. [[9.40]] Erre a kampányra önök büszkék, ezt a kampányt önök azóta is időről időre folytatják, és a 2010 óta meghozott nemzetpolitikai lépéseket, amelyeknek egy része törvényjavaslatok formájában is járt a Ház előtt, azokat sem támogatták. Nem támogatják a határon túli magyarok állampolgársághoz jutását, tehát a közjogi nemzetegyesítést sem támogatják; nem támogatják a választójoghoz jutást sem, illetve, ha megnézzük a számokat, akkor jól látszik, hogy önöknek mennyire volt fontos 2002-2010 között a határon túli magyarok ügye. Nem volt olyan év, hogyha jól emlékszem a statisztikai adatokra, hogy egymilliárd forintnál többet költöttek volna a határon túli magyarok támogatására összességében, minden határon túli terület vonatkozásában. Most meg azt tudjuk elmondani, hogy nincs olyan év, amikor ez a támogatási összeg százmilliárd forint alatt lenne. Tehát százszorosa a most a határon túli magyarok támogatására fordított összeg annak az összegnek, amit önök ugyanerre a célra fordítani kívántak. [[Arató Gergely közbeszól.]] Tehát ez jól jelzi azt az álszentséget, ami végigsütött, átsütött az ön felszólalásán. Önöket egyáltalán nem érdekli a határon túli magyarok ügye. Kapaszkodni próbálnak bizonyos kérdésekbe; kapaszkodni próbálnak, mert a támogatottságuk nem úgy áll, ahogy kellene, és ezért szeretnének politikai tőkét kovácsolni a határon túli magyarok kérdéséből. De mi ezt határozottan visszautasítjuk. Szerintem a magyar nemzetnek nem arra van szüksége, hogy magyar embereket magyar emberek ellen fordítsunk, hanem éppen ellenkezőleg: a nemzeti összetartozást kellene erősíteni, és minden politikai erőnek, pártpolitikai hovatartozástól függetlenül ezért kellene dolgoznia. Egyébként pedig kifejezetten szánalmas ez az ügy abból a szempontból is, hogy teljesen egyértelmű, hogy a Városháza eladásának előkészítésével kapcsolatos gomolygó balhéról szeretnék elterelni a figyelmet. [[Arató Gergely: Honnan?]] Onnan, arról szeretnék elterelni a figyelmet. 2010 előtt is ezt csinálták. Megpróbáltak eladni vagy ellopni az önök számára ez a kettő ugyanaz [[Arató Gergely: Magadból indulsz ki! Dr. Rétvári Bence: 4-es metró! Zaj. Az elnök csenget.]] mindent, ami mozdítható, sőt azt is, ami nem volt mozdítható. És ugyanezt csinálják a Városházán, ahova 2019-ben visszakerültek. Ezt nem fogjuk hagyni. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselő asszonya: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! 1978. július 25-én született meg a világon az első lombikbébi, aki most már több mint 43 éves; Magyarországon 1988. augusztus 24-én, tehát több mint 33 éves az első magyar lombikbébi. Nagyon örülök, hogy Hohn Krisztina képviselőtársam felhívta az örökbefogadás fontosságára a figyelmet, mert akinek nem lehet már semmilyen módon gyermeke, ez az utolsó lehetőség, amikor gyermeket nevelhet. De az, akinek egészségügyi problémája van és kezelni tudják, az a legvégső esetben, ugyebár, lombikprogramon vehet részt. 2019 után a kormány nagyban átalakította a lombikkezelések rendszerét, és kimondhatjuk, hogy nemcsak a világban, hanem Magyarországon is az egyik legnagyobb kihívás az, hogy hogyan fogjuk kezelni a népességfogyást, népességcsökkenést. Döbbenten állt a szakma is és maguk az érintettek is az előtt, hogy a kormány ilyen módon próbálja átalakítani, nyúl bele ebbe a rendszerbe. Magyarországon 2019 előtt vagy 2020 előtt lehetett állami intézményekben és magánintézményekben is lombikkezelést és inszeminációs kezeléseket igénybe venni. A mai napig nem kaptunk választ arra sem a szakma, sem az érintettek, sem a politikusok , hogy mi oka volt ennek a drasztikus beavatkozásnak. Igen, tudjuk, hogy a kormány kommunikációjában azt mondja, hogy voltak visszaélések a magánklinikákon, bár egyetlenegy dokumentummal nem tudták alátámasztani. Hozzáteszem azt is, hogy kijelenteni azt, hogy csak a magánellátásban és ez Magyarországon az intézményrendszer bármelyik szektorára érvényes találtak visszaéléseket, én erről azt gondolom, hogy nagyfokú hazugság. A mai napig nem kapok a kérdéseimre választ. Bármilyen kérdést adok be, azt is megfigyelhetjük, hogy ha pozitív válaszokat akarnak eljuttatni a politikusokhoz, az ellenzéki politikusokhoz, akkor Novák Katalin tárcája válaszol, a családokért felelős miniszter asszony, tárca nélküli miniszter. Ha pedig valami necces kérdést tesz fel az ember és próbálnak kitérni a válaszadás elől, akkor bezzeg az EMMI-től, Rétvári Bencétől kapom a válaszokat, mint ahogy most is láthatjuk, hogy a családügyért felelős minisztériumból nincs itt egyetlenegy államtitkár sem. De szeretném megtudni végre, államtitkár úr, hogy arra a kérdésemre ade választ mert évek óta kérdezem , hogy vane a kormánynak és intézményeinek beszámolási kötelezettsége, amit törvény ír elő. És ezt most már nemcsak én, politikusként mondom, hanem maguk a kutatók, a szakemberek és maga a KSH vezetősége is elismerte, hogy 2014 óta nem készült Magyarországon olyan jelentés, amely tartalmazná azt, hogy a humánreprodukciós eljárásokra vonatkozó adatok mit tartalmaznak. Ha sikeres lenne az önök átalakítása, akkor, azt gondolom, hogy így lebegtetnék itt a parlamentben is, hogy tessék, képviselő asszony, itt van a jelentés, ennyi gyermekkel született több, elértük az eredményt. Nem értem, hogy 2014 óta ezt a törvényi kötelezettséget miért nem tartják be. A másik, hogy folyamatosan azt kommunikálják, hogy ingyenessé vált Magyarországon a lombikkezelések eljárása. Önök viszont arról nem beszélnek, hogy van egy egészen hosszú folyamat ezt saját bőrömön is tapasztaltam , amíg az ember odáig eljut, hogy megállapítják, hogy ténylegesen mi az oka annak, hogy nem tud gyermeket vállalni, hogy nem esik teherbe, és ezen a hosszú úton nagyon-nagyon sok vizsgálaton keresztül kell mennie egy párnak. Kedves Képviselőtársaim és Államtitkár Urak! Na, itt van a kutya elásva! Nem adja meg a választ senki arra, hogy akár több százezer forintba kerülhet egy párnak ma Magyarországon, míg idáig eljut, mert tudják, hogy ha az állami rendszerben akarunk igénybe venni bizonyos vizsgálatokat, akkor lehet, hogy hosszú-hosszú hónapokat kell várni ebben az esetben is. És pontosan ez a legnagyobb probléma, hogyha a meddőségi kezeléseknél ebbe egy pár belefut. Mert tudják, a legnagyobb ellensége a meddőségi kezelések alatt álló pároknak maga az idő és főleg egy nőnek. Azt szeretném megkérdezni államtitkár úrtól ha már ő van itt, Rétvári Bence, és gondolom, ő fog válaszolni , hogy mikor lesznek szívesek legalább egyetlenegy kérdésre válaszolni, amikor ellenzéki politikus feltesz kérdéseket, mert én azt gondolom, hogy attól függetlenül, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ellentétes oldalon állunk, mind a ketten nagyon szeretnénk azt, hogy sikerre vigyük Magyarországon a lombikprogramot. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Az elhangzottakra a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy ha beszélgetünk fiatalabb vagy már nem annyira fiatal párokkal manapság, akkor mindnyájunk ismeretségi körében van olyan pár, aki valóban meddőségi problémákkal küzd; akik nagyon szeretnék a gyereket, nem jön össze hónapokig, akár évekig. Elkezdenek orvoshoz járni, hogy mi lehet ennek az oka. Vajon a leendő apukánál, a leendő anyukánál vagy mindkettőjüknél, vagy a kettejük összepasszolásánál vane valami probléma, és nagyon sokszor valóban arra jutnak, hogy valóban meddőségi kezelésre van szükség ahhoz, hogy a gyermekük megszülethessen. Ez egy nagyon nehéz folyamat. Nemcsak orvosilag nehéz, hanem emberileg is nehéz ezt feldolgozni, végigbeszélni, egymás között is erről szót váltani. Ez egy nagyon komoly lelki teher is minden egyes, gyermeket vállalni akaró párnak. Éppen ezért az államnak nagyon fontos kötelezettsége, hogy akik ennyire szeretnének gyereket, azok előtt ezeket az akadályokat, amelyek itt egészségügyi akadályok, minél inkább le tudják bontani. Erre törekedtünk mi is az elmúlt években. Ez a törekvés, ez a szándék azért nem volt ennyire egyértelmű korábban. Talán ön is emlékszik egy Horváth Ágnes nevű egészségügyi miniszterre, aki dühös kirohanást intézett a lombikbébiprogramban részt vevő, elsősorban magánegészségügyi intézmények ellen, amikor azt mondta, hogy ha Európában 50 százalékos eredményesség van, tehát minden második beavatkozás sikeres, és gyermek születik belőle, akkor Magyarországon miért nem, akkor Magyarországon miért nem tudják ezt megcsinálni? [[9.50]] Ez azt jelentette volna, hogy ő csökkentette volna az ingyenes beavatkozások számát. Akkor, ugye, az volt, hogy összesen egy pár öt beavatkozást vehetett igénybe, öt megtermékenyítési kísérletet, és ezt csökkentették volna akár kettőre ezek szerint vagy a felére, mert minden másodiknak sikerülni kell Magyarországon is, ha Európában sikerül. Tehát nem ez volt az irány. Én nagyon örülök, hogy ön más irányt képvisel, mint Horváth Ágnes. Sajnos, akkor nem kérte ki az ön véleményét ezek szerint, amikor ilyesfajta nyilatkozatokat tett. Mit tettünk mi, tisztelt képviselő asszony? Azt mondtuk, hogy itt mindenfajta teljesítményvolumen-korlátot el kell törölni. Tehát nincsen ebben semmifajta határ, semmifajta finanszírozási keret, ami korlátja lenne annak, hogy a leendő szülőknek segítsünk abban, hogy megszületik a gyereke. Ez volt az egyik első fontos intézkedés. A második intézkedésünk az volt, hogy megszüntettük azt, hogy bármelyik gyógyszerhez, amit a kezelések folyamán igénybe kell venni, a leendő szülőknek, a pároknak hozzá kellene járulni. Minden ilyesfajta kezelést ingyenessé tettünk. Talán a legfontosabb lépés pedig az volt, hogy növeltük ezeknek a beavatkozásoknak a számát. Ahogy mondtam, korábban összesen egy pár öt beavatkozást vehetett igénybe, az új szabály szerint az első gyereknél vehet igénybe öt beavatkozást teljes mértékben ingyenesen, 100 százalékkal finanszírozva a társadalombiztosítás által, tehát mind a kezelés költségeit, mind a gyógyszerek költségeit teljes mértékben a társadalombiztosítás állja, és utána, ha megszületik a gyerek, a további gyerekeknél is még további négy-négy beavatkozást vehetnek igénybe. Tehát ez három gyerek esetében a korábbi öt helyett akár 13 beavatkozást is jelenthet, ami jóval magasabb szám, tisztelt képviselő asszony. Többletforrásokat is biztosítottunk. Ha csak az elmúlt esztendőt nézem, 5 milliárd forintos többletforrást biztosítottunk azért, hogy minden vágyott gyermek meg tudjon születni. Az is nagyon fontos, hogy most már összesen idéntől 12 központba mehetnek a leendő szülők, és ott kérhetik azt, hogy a beavatkozásokat kezdjék el. Arra törekedtünk tehát, tisztelt képviselő asszony, az elmúlt években, hogy minél több beavatkozási lehetőség legyen, ne legyen sem az egészségügyi intézménynél, sem a családnál nagyobb korlátja a beavatkozási kísérleteknek, igazából, amennyit ők vállalnak, annyi legyen meg. Többletforrásokat biztosítottunk. Közelebb vittük mindenkihez az állami ellátást azáltal, hogy nemcsak Budapesten, de egyre több vidéki helyszínen is igénybe vehetők ezek a kezelések. És ahogy említettem, eltöröltünk bármifajta térítési díjat, amit akár a gyógyszerek megvételénél meg kell fizetni. Én abban bízom, mindenki látni fogja, hogy így sokkal inkább tud segítséget kapni egy-egy meddő pár. Sajnos, az várható a jövőben életforma, egyre későbbi korban történő gyermekvállalás miatt, hogy egyre több párnak lesz ilyen problémája, tehát egyre többeknek kell segítséget nyújtani, ezért döntöttünk úgy, hogy itt egy radikálisat változtatunk, sokkal nagyobb segítséget adunk a meddőségi problémákkal küzdő pároknak, mert valószínűleg ehhez a következő években még több segítség kell. Bízunk benne, hogy ez nagyon sokakat fog hozzásegíteni ahhoz, hogy nagy álmuk, a saját gyermek vállalása megvalósuljon, és saját családjuk legyen. Ehhez kérem az önök támogatását is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert, a Jobbik képviselője: „Mire vár még a Kormány?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Kormányzati és Kormánypárti Képviselők! Több mint egy hónapja folyamatosan emelkedik az üzemanyagok ára. Ezzel párhuzamosan folyamatosan emelkedik az élelmiszerek ára, az építőanyagok ára, a lakberendezési tárgyak ára, már nem tudja az ember, hogy mit említsen meg itt egy-egy felszólalásában, hogy esetleg az önök számára mi lenne az, ami esetleg átütné az ingerküszöböt. Önök 2004-2005-ben több olyan kijelentést tettek, hogy milyen lépésekre van szükség az üzemanyagok árának a megfékezése érdekében. Például azt is mondták, hogy ha eléri a 40 dolláros lélektani határt, akkor azonnal be kell avatkozni. Jelentem, most több mint 80 dollár, a prognosztizáció szerint pedig elérheti akár a 120 dollárt is. Mindig arra hivatkoznak, hogy az olaj világpiaci ára viszi fölfelé. Ez nyilvánvalóan egyébként így is van, ugyanakkor azt ne felejtsük el, hogy a magyar üzemanyagárak tekintetében el kell hogy mondjuk, hogy a fele adó. Azt is mondták, ha 250 forint fölé megy az üzemanyagok ára, akkor drasztikus lépéseket kell tenni, hiszen ezen az állam nyerészkedik nyilvánvalóan, ezért adócsökkentésre van szükség. Ezt maga Orbán Viktor mondta. Most bőven 500 forint fölött van, sőt elmondhatjuk, hogy az országban nincs olyan kút, ahol 500 forint alatt lehetne tankolni, és nem tudjuk, hogy hol a vége. Több mint egy hónappal ezelőtt azt kértem önöktől, és határozati javaslatot nyújtottam be ezzel kapcsolatban, hogy a munkába járást segítsük, segítsük azokat a munkavállalókat, akik autóval teszik meg nap mint nap ezt az utat; jelenleg 15 forintot kaphatnak a munkáltatótól adómentesen kilométerenként, ezt emeljük fel 30 forintra. Mint említettem, határozati javaslatot nyújtottam be ezzel kapcsolatban, önök a bizottsági ülésen ezt egyhangúlag leszavazták. Kértük azt, hogy fagyasszák be az üzemanyagok árát. Erre azt mondták, hogy ezt nem lehet megtenni. Uraim, ugyan már, dehogynem lehet megtenni! Hát, Horvátország megtette! [[Nacsa Lőrinc: Egy hónapja!]] Higgye el, Nacsa képviselő úr, ha egy kicsit kitekint, akkor ön is tudhatná, hogy Horvátország megtette. Illetve azt is mondják, hogy mindenhol drágák az üzemanyagok Európa-szerte, ez így is van, és ezzel egyet kell hogy értsünk, csak nem mindenhol a gyenge magyar forinttal kell fizetni. Illetve az átlagkeresetek: Magyarországon a KSH-adatok szerint 298 ezer forint a nettó átlagkereset. Ezt egyébként vidéken ne nagyon hangoztassák, csak úgy jelzem, mert igencsak felháborítja a vidéki lakosságot, főleg a kisfalvas embereket, mert egy családnál nem folyik be sajnos ennyi pénz. De maradjunk a KSH-adatoknál: 298 ezer forint. Az önök által labornak hívott Ausztriában 986 ezer forint. Tehát ha Ausztriában, ahol egyébként ugyanannyi az üzemanyagár, mint Magyarországon, azt mondják, hogy fölment 3 vagy akár 5 centtel, valószínűleg bosszúsak lesznek az osztrákok, illetve a németek vagy bármely más nyugat-európai ország lakosai, bosszúsak lesznek, de nem lesznek ellehetetlenítve. Mi viszont lassan ott tartunk, hogy el leszünk lehetetlenítve. Elmondható tehát, hogy az üzemanyagárak is felzárkóztak az európai árakhoz, felzárkóztak az Európai Unióhoz, csak az a baj, hogy a bérek nem zárkóztak fel. Ami felzárkózott, az az infláció és az áfa. Magyarországon a legmagasabb az áfa az Európai Unió országait tekintve. És az áfáról is elmondhatjuk, hogy világrekorder áfánk van. Tisztelt Államtitkár Úr, Államtitkár Urak! Petíciót indítottunk azzal kapcsolatban, hogy fagyasszák be az üzemanyagárakat, mert be lehet fagyasztani az üzemanyagárakat. Határozati javaslatunk van arra vonatkozóan, hogy fagyasszák be az üzemanyagárakat, mert be lehet fagyasztani az üzemanyagárakat. Ezzel párhuzamosan, és amíg a befagyasztás életben van, addig pedig forduljanak az Európai Bizottsághoz; mind a jövedéki adó, mind pedig az áfa tekintetében kezdeményezzenek tárgyalásokat, sőt, ha kell, ebben a témában kell szabadságharcot vívni és nem másban, vívjanak szabadságharcot annak érdekében, hogy az áfa vagy a jövedéki adó, vagy akár mindkettő csökkenhessen, ezáltal az üzemanyag ára is csökkenhessen. Azt mondják, hogy ez versenytorzuláshoz vezethet. Ugyan már, kérem! Az, hogy Magyarországon a legalacsonyabb az átlagbér az Európai Unión belül, az nem vezet versenytorzuláshoz? Az, hogy egyébként az elmúlt másfél-két hónapban minden médián megjelent, hogy milyen terheket ró a lakosságra az üzemanyag árának az emelkedése, kivéve a közmédiában, amit egyébként több mint százmilliárd forintból tart fenn az állam, ez nem vezet versenytorzuláshoz? Dehogynem! Akarat kellene. És, kérem, ne arra hivatkozzanak, hogy a jövőben is még csak figyelik az üzemanyagok árának az emelkedését [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] mert a lakosság az, aki figyeli, és figyeli azt, hogy önök mit tesznek. Itt az idő cselekedni! [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen Dudás Róbert képviselő úrnak. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Sajnálom, hogy nem vette figyelembe a tegnap elhangzottakat, volt már erről szó. A kormány fontosnak tartja, hogy a gazdasági nehézségek közepette, ami a járvány miatt állt elő, különböző módokon segítő kezet nyújtson sok társadalmi csoportnak Magyarországon, időseknek, fiataloknak, középkorúaknak, családosoknak, egyedülállóknak. Ezért született döntés a családi adó-visszatérítésről, a minimálbér-emelésről, az otthonteremtési program bővítéséről, a nyugdíjprémiumról, a 13. havi nyugdíj visszaépítéséről, és említhetném a béremelési programokat: rendvédelmi dolgozók, ápolók béremelése, orvosok béremelése; a minimálbért talán már említettem. Rendkívül hiteltelennek tartom a Jobbik kezdeményezését. Miért is? Azért, mert önök összeálltak, és önöknek van egy miniszterelnök-jelöltjük, és abból indulunk ki, ha van egy összeállt politikai csapatnak egy közös miniszterelnök-jelöltje, akkor az a meghatározó, amit ez a közös miniszterelnök-jelölt mond. [[10.00]] Márpedig az teljesen világos, hogy ő mit gondol erről a kérdésről, Márki-Zay Péterről beszélek. Azt mondja, hogy a benzinár kérdésében, aminek ügyében önök petíciót indítottak, nem támogat semmilyen szociális komponenst. Semmilyet! Azt is mondja, hogy milyen jó példa az, hogy más országokban, ahol fölment az üzemanyagok ára, közösen osztották meg az autóhasználatot, merthogy így visszaszorították az autók használatát, és ez egyébként milyen jó hatással van az életre. [[A Jobbik sorai felé:]] Ha két szelfizés között van egy kis idejük, mert fontos kérdésről van szó… [[Jelzésre:]] Ne haragudjon, mert az energiaárakról beszélünk, önök meg szelfizgetnek, miközben mindannyiunk megélhetését és minden magyar megélhetését érinti. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Élőzünk, ne foglalkozz vele! Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Kérem, figyeljen, mert alapvetően meghatározza, hogy mi a mozgástere a baloldalnak ebben a kérdésben. Azt is mondta az önök miniszterelnök-jelöltje, hogy nem célja, hogy megállítsa a világpiaci árakat az országhatárnál. Érti?! Nem célja. Őt nevezték ki miniszterelnök-jelöltnek. Azt is mondta, hogy az árszabályozás, amit önök követelnek, kommunista ötlet. És ha nemcsak a benzinárról beszélünk, javaslom önnek, tényleg javaslom önnek [[Dr. Mellár Tamás közbeszól.]] ne haragudjon, képviselő úr, ön is csatlakozott ehhez a társasághoz. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget.]] Két nappal ezelőtt egy videóban megerősítette, hogy ha rajta múlik, akkor a rezsicsökkentést eltörli a jelenlegi formájában. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Erre jönnek önök és azt mondják, hogy mindenféle petícióval küzdenének az áremelkedések ellen. Teljesen komolytalan, ne haragudjon, képviselő úr! Ami pedig a „bezzeg ausztriázást” illeti, Ausztriában nem volt negyven évig kommunizmus. Ezt a pár évvel ezelőtti Jobbik még nagyon jól tudta. Ezek után Ausztriára hivatkozni akkora képmutatás, mint a ház. Ami a béreket illeti, a mostani kormány alatt 70 százalékkal nőttek a reálbérek Magyarországon. Egy percig nem állítjuk, hogy a bérek ott vannak, ahol lenniük kellene, további emelésekre van szükség, ezt adócsökkentésekkel és munkahelyteremtéssel kívánjuk fokozni. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük Potocskáné Kőrösi Anita: Az életminőség javítása!]] Tisztelt Képviselő Úr! Van még egy fontos dolog, amit szeretnék itt elmondani azért, mert nagyon sok olyan ember életét érinti, aki az ön választókerületében él. Ön a Mátraalján indul majd képviselőjelöltként, olyan képviselőjelöltként, aki Márki-Zay Pétert támogatja majd miniszterelnök-jelöltként. Márki-Zay Péter pár napja egyértelművé tette, hogy bezárná a Mátrai Erőművet. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbekiáltások a Jobbik soraiból, köztük Dudás Róbert: Áder mit mondott?]] Azt az erőművet, amely a térség legnagyobb foglalkoztatója, a beszállítókkal együtt ötezer embernek ad munkát. [[Dudás Róbert: Nekem ne mondd! Nem kell felolvasni, tudom.]] Erre jön Márki-Zay Péter és kijelenti, hogy az erőművet nem éri meg üzemeltetni [[Közbekiáltások a Jobbik soraiból, köztük Dudás Róbert: Áder mit mondott Glasgow-ban? Hogy be fogjuk zárni a Mátrai Erőművet! Áder kinek az embere? Kinek? A Márki-Zayé? Áder is Márki-Zay embere? Szilágyi György: Hoppá! Az elnök csenget.]] és majd az ő kormányának a feladata lesz, hogy az itt dolgozóknak munkát találjon. Tehát lapátra tenne embereket, ugyanolyan érzéketlen módon tenne utcára embereket, mint ahogy százezreket tettek utcára 2010 előtt. [[Zaj, közbeszólások.]] Tisztelt Képviselő Úr! A Mátrai Erőmű története egymagában elmond mindent a baloldali politikáról. Ezt az erőművet egy korábbi baloldali kormány privatizálta. Mennyiért? 13 milliárd forintért. A külföldi tulajdonos nem fejlesztett, létszámleépítések voltak, egyébként az én családomat is érintette, és tudja, hogy közben mennyi osztalékot vettek ki? 101 milliárdot. A külföldi tulajdonos; nem a magyar tulajdonos, a külföldi tulajdonos. És sok évnek kellett eltelnie, míg újra magyar tulajdonba került ez az erőmű. Most már állami tulajdonban van, ezzel is erősítve egy stratégiai iparágat és biztosítva a magyar munkahelyeket, és amíg ez a kormány van hivatalban, ez így is marad. Szóval, tisztelt képviselő úr, legyen szíves [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] adjon át egy üzenetet a közös miniszterelnök-jelöltjüknek: el a kezekkel a Mátrai Erőműtől! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban. Derültség, felzúdulás, közbekiáltások a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba képviselő úr. Felhívom Dudás képviselő úr figyelmét, hogy a bekiabálása nem jön át a képernyőn, tehát teljesen fölöslegesen ordibált az előbb. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Latorcai János alelnök úr, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Apor Vilmos emlékezete” címmel. Öné a szó, alelnök úr.
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Napra pontosan 24 évvel ezelőtt, több mint fél évszázaddal mártírhalálát követően II. János Pál pápa a római Szent Péter téren boldoggá avatta Apor Vilmos vértanú püspököt. A XX. századi magyar katolikus egyház egyik legkérlelhetetlenebb, a nácizmussal és a kommunizmussal is szembeforduló tagja vértanúságával magába sűrítette mindazt, amit egy igaz magyar cselekedhetett a XX. század vészterhes éveiben. Az erdélyi főnemesi családból származó Apor Vilmos sorsa egybeforrt nemzetünk tragikus történelmével. A szolgálatát Gyulán kezdve, XIII. Leó pápa szociális tanításait a gyakorlatba átültetve segítette a szegényeket, a betegeket, gyógyította a testi és a lelki sebeket. Mint a lelkek vezetője, a mindent legyőző lelkierő kialakítására törekedett, fegyelmezettséget, igazságszeretet igyekezett a reá bízott közösségben kialakítani. Minderre a rendkívüli nemzetközi és belpolitikai helyzetben óriási szükség is volt, hiszen olyan diktatúrák felemelkedésének volt a szemtanúja és sajnos elszenvedője, melyek az ember alapvető értékeit vitatták. Mélyen átérezte az egyház felelősségét, és különösen 1941-es püspökké szentelését követően folyamatos erőfeszítéseket tett a magyar zsidóság megmentése érdekében is. Magyarország német megszállása és a nyilas hatalomátvétel után felekezetre és etnikumra való tekintet nélkül állt ki az üldözöttek mellett. A hozzá fordulók egy részét bújtatta vagy továbbküldte az oltalomleveleket ezrével kiállító Angelo Rotta nunciushoz vagy éppen nővéréhez, a Magyar Vöröskeresztet vezető Apor Gizellához. Közben volt ereje arra is, hogy a katolikus szociális népmozgalom védnöke legyen, melynek közösségéből később megalakulhatott a Barankovics vezette Demokrata Néppárt. Győr ostrománál jó pásztorként minden menekülőt befogadott, így sok százan találhattak menedéket a Püspökvár pincéiben. Felkészülve mindenre, győri megyés püspökként ekkor hangzott el híres mondása: egyszer úgyis meg kell halni, inkább ilyenkor adja oda az ember az életét. Ez az esemény be is következett, 1945. március 30-án, miután a rezidenciájára menekült asszonyok kiadását megtagadta a randalírozó szovjet katonáknak, közülük az egyik dulakodás közben halálosan megsebesítette. Április 2-án, éppen húsvét hétfőn tért meg Teremtőjéhez, tudva, hogy életének hősies feláldozásával megvédte a rábízottakat, beteljesítette szolgálatát az önfeláldozás, az életáldozat, a vértanúság által. Tisztelt Képviselőtársaim! Apor Vilmos testével nemcsak a védelmét kérő asszonyokat óvta, hanem szimbolikusan mindazt, ami 1945-re még megmaradt az akkor 950 éves keresztény Magyarországból. A barbár pusztítás, majd a ránk kényszerített vörös diktatúra mindent megtett azért, hogy ezt az eszmét végleg kitöröljék a magyarság szívéből. És valóban, hosszú évtizedeket kellett várni arra, hogy olyan kormánya legyen hazánknak, mely a keresztény értékekre támaszkodva törekszik nemzetünk jövőjét formálni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt tíz évben hazánkban az Alaptörvényben megfogalmazottakból kiindulva számtalan olyan döntés született az európai keresztény eszmény megvalósítása érdekében, melyek sok esetben kiverték a biztosítékot a magát nyugat-európai szellemi elitnek tartó körökben. A válasz sem maradt el. Szinte hadat üzentek. Ma már nem fegyverrel kopogtatnak a templomok és az iskolák ajtaján, hanem a tudományos szocializmushoz hasonló újbaloldali áltudományos eszmék erőszakos terjesztésével és a szellemi, kulturális hegemónia megszerzésével. A mi feladatunk, tisztelt képviselőtársaim, hogy Apor Vilmos életútjából és tanúságtételéből erőt merítve megpróbáljuk feltartóztatni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a keresztényellenes szellemi áramlatokat, hogy ezáltal megvédhessük hazánk ezeréves keresztény örökségét. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[10.10]]
Köszönöm szépen, Latorcai alelnök úr. A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Alelnök Úr! Valóban elmondhatjuk sajnos azt, hogy az emberiség történelmének talán legpusztítóbb évszázada volt a XX. század, szörnyűség jellemezte ezt az évszázadot. Évtizedeken keresztül vagy a nácizmus, vagy a kommunizmus pusztított; sok-sok szenvedést, áldozatot, nemzetek tönkretételét okozta. De egyben egy-egy ilyen időszak mindig arra is rávilágít, hogy vannak bátor hősök, vannak vértanúk, akik másokért is tudják és áldozták is életüket, akik kiálltak mindazokért, akiket elnyomtak, akiket adott esetben el akartak pusztítani. Ennek az évszázadnak a magyar történelem során sok-sok ilyen hőse, vértanúja volt. Idesorolhatjuk boldog emlékezetű Mindszenty József bíboros urat vagy Esterházy Jánost is, és hasonlóan, ahogy ön is mondta, Boldog Apor Vilmost, ők is küzdöttek egyébként Apor Vilmossal együtt a nácizmus ellen is, hiszen ahogy ön is elmondta, igenis bújtatott embereket a nácizmus elől, vagy pedig menekített a Szentszéken keresztül. A másik oldalról pedig felemelték szavukat, ahogy Apor Vilmos is, a kommunizmus rémtettei ellen, illetve az áldozatok érdekében. És a másik, ami talán jellemzi őt is, illetve a két boldog emlékezetű hősünket, a szociális érzékenységük. Annak ellenére, hogy ők mindannyian jómódban, sőt mondhatni azt, hogy gazdagságban éltek, igenis az egyház szociális tanítását és ezen keresztül pedig az emberek nyomorát a szívükön hordozták. Ennek megfelelően nagyon sok olyan lépést tettek, így Apor Vilmos is, ami mindenképpen fontos, és üzenet a mának is, hogy mennyire oda kell figyelni jómódú embertársainknak azokra, akik adott esetben szegényebb életkörülmények között élnek. Mindamellett pedig nem véletlenül nevezték a nép püspökének magát Apor Vilmost is, hiszen mindezeket az erényeket gyakorolta, és ahogy ön is elmondta, egészen a haláláig, a mártírhaláláig, a vértanúhaláláig védte mindazokat, akiket rábízott a Jóisten. Ami mindenképp tanulság ebből az emléknapból, az egyik az, hogy ez az időszak hogy telt el. A kommunisták agyon akarták hallgatni Apor Vilmos történetét, és ha belegondolunk, nem is nagyon lehetett róla hallani. Nyilván a győriek ismerték a történetét, nyilván a rokonok és az egyházon belül sokan ismerték a történetét, de beszélni róla nem lehetett, a sírját látogatni nem lehetett, legalábbis nagy tömegekben, és természetesen az emlékét ápolni évről évre nem lehetett. Miért is történt mindez? És akkor én itt hadd mondjak el egy másik dátumot is, ha már lehetőségem nyílott erre, ez pedig nem más, mint a napokban volt november 7e, az úgynevezett nagy októberi szocialista forradalom évfordulója. Annak idején azt is elhazudták, hogy miért kell pont november 7-én ünnepelni az októberi szocialista forradalmat. Elfelejtették mondani, hogy kétféle naptár létezik, mert az olyan viccesen hangzott annak idején. De az már nem volt vicces, hogy mindezen ideológiák alatt, és most főleg a kommunizmusról beszélek, 100 millió áldozatot szedett szerte a világban ez az ideológia, és pusztított nemzetet, embereket. És nem volt vicces az sem, ahogy tönkretett akár egyházakat, akár civil közösségeket, de bármilyen más közösséget, akik megpróbáltak egymáshoz úgy közeledni, hogy nem biztos, hogy a kommunista ideológia volt számukra a legfontosabb. És éppen ezért szerintem nekünk nagyon fontos, hogy ebben az időszakban, amikor most élünk, akkor mindenféle olyan neomarxista ideológiát is visszautasítsunk, amelyek az emberek pusztítása irányába mennek, mert az is pusztítás, hogyha a lelkeket pusztítják. Az is pusztítás, hogyha elszegényítik az embereket, a nemzeteket, az országokat. Márpedig a mostani neomarxista ideológiáknak egy része ebbe az irányba megy, hiszen az a -mondjuk így méregzöld ideológia, amivel rá akartak erőltetni sok mindent egyes nemzetekre sőt, Nyugat-Európa legerősebb országára, Németországra sikerült is , ennek következtében elképesztő szegénység indulhat el, mint [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] ahogy a gender- és LMBTQ-ideológia ráerőlteti a lelkekre, a gyermekeink lelkére azt az üzenetet, amely teljes mértékben elfogadhatatlan. Éppen ezért Apor Vilmos [[Az elnök újból csenget.]] emlékét őrizni kell, hogy tudjuk, mit jelent ez az ideológia. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szatmáry Kristóf, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Némileg sajnálom, hogy balliberális képviselőtársaim nincsenek jelen a teremben, mert igazából, bár a műfaj nem engedné meg, de a kérdés, az az ügy, amivel itt megszólítanám a tisztelt Országgyűlést, igazából hozzájuk szólna. A napokban mindenki számára bombaként robbant a hír, miszerint a főváros balliberális vezetése állítólagosan eladná a Városháza épületét, amely nemcsak jelentős értékkel bíró épület, hanem műemléki védelem alatt is áll. [[Nacsa Lőrinc a teremből távozó dr. Mellár Tamás felé: Kimegy a Párbeszéd is…]] A baloldali városvezetés háza táján tulajdonképpen, mondhatnánk azt, hogy nincs új a nap alatt, nem telik el hosszabb időszak anélkül, hogy valamilyen gyanús ügy, valamilyen korrupciógyanús ügy ne jönne felszínre. Emlékezzünk csak a BKV tavalyi buszbérléses ügyére, ami szintén bűzlött a korrupciótól, és az információk szerint jelenleg is rendőrségi nyomozás folyik az ügyben. A főpolgármesternek egyébként, ha már a Városházáról van szó, nem ez az első hajmeresztő ötlete: közpark, közösségi tér, de felmerült már részéről egy melegbár létrehozása is az önkormányzat területén, nem akarnám folytatni az ötletelést. Az ügy egyébként sajnos sokkal szomorúbb ennél. Jól látszik, hogy a fővárost vezető baloldali koalícióhoz közel álló üzleti körök már meg is tették a Városháza eladása irányába az első lépéseket. Ami napvilágra került, amit jelen pillanatban tudunk, az az, hogy a Berki Zsolt tulajdonában lévő Northern Rock Kft. a Beák és Társa Ingatlanközvetítő Kft.-t bízta meg a Városháza értékesítésével. A szerződés szerint 1,150 millió euró, azaz több mint 400 millió forintos közvetítési díj járna az ingatlanközvetítőnek egy sikeres eladás esetén. A tulajdonos Beák Attila Endre egyébként nem ismeretlen név az ingatlanközvetítő piacon, tehát viszonylag komolyan kell venni a neve felbukkanását, és érdekes módon az egyik legismertebb ingatlanügye nem volt más, mint az MSZP II. János Pál pápa téren lévő vagy egykori Köztársaság téren lévő székháza eladásának az ügye, tehát semmiképpen sem vádolható azzal a kolléga, hogy ne lenne jó balliberális kapcsolata. A napvilágra került szerződés egyébként 100 millió eurós vételárat irányoz elő a főváros tulajdonában lévő Városházáért, és ebből fizetnék ki azt a viszonylag tetemes, 400 millió forintos közvetítői díjat is. Az ügy tehát jó néhány kérdést felvet, és leginkább az furcsa, hogy félrebeszélés folyik jelen pillanatban a főváros részéről. A főpolgármester azt állítja, hogy az ingatlanértékesítésről semmilyen döntés nem született, ugyanakkor nyilvánosságra került egy olyan dokumentum, ami ennek az ellenkezőjét látszik bizonyítani. Tehát feltehető az a költőinek szánt kérdés, hogy előfordulhate olyan eset, hogy valaki a főpolgármester tudta nélkül tárgyaljon a Városháza épületének eladásáról. Ismerve a főváros balliberális hátterét, azért erre köthetnénk akár fogadásokat is. A történetnek az lenne a minimuma, hogy Karácsony Gergely tisztázza a történteket. És hogy miért él a gyanúper, miért olyan valid a történet, azért itt érdemes megemlíteni azt, hogy nem ez lenne az első dolog, amit a fővárost most is irányító balliberális oldal eladott: eladták az Antenna Hungáriát, a Bábolnát, a Bakonyi Erőművet, a Budapest Bank-részvényeket, a Démászt, a Dégázt, az Égázt, a Tigázt, a Dunaferrt, a Dunamenti Erőművet, a Ferihegyi repülőteret, az FHB Bankot, a Fővárosi Gázműveket, és még hosszan lehetne sorolni, miket adtak el a balliberálisok, egészen a Nemzeti Tankönyvkiadóig. [[10.20]] Tehát ebbe a sorba sajnos akár a budapesti Városháza is beleférne. A jelenlegi kormány viszont azon dolgozik azóta is, hogy ezeket a nemzeti vagyonelemeket visszaszerezze, és soha többé ne tudják eladni. A balliberális városvezetés két éve az átláthatóságot ígérte, és mit kaptunk helyette? Szerencsétlenkedést és gyanús ügyeket. Tisztázni szeretnénk, hogy mi folyik a fővárosban a budapestiek tulajdonában lévő Városházával. Várjuk a tisztázó válaszokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szatmáry Kristóf képviselő úr. A kormány nevében Fónagy János államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az emberi emlékezet, és meg kell hogy mondjam, a társadalmi emlékezet is ma már olyan, hogy szereti a rosszat elfelejteni, és ahogy mondjuk is, a távolság, az idő sok mindent megszépít. Ezért külön is köszönöm, hogy idehozta ezt a témát. A magam részéről a Fővárosi Közgyűlés hatásköri és illetékességi kérdéseit tiszteletben szeretném tartani, ezért részleteiben, engedelmével, azzal én nem foglalkozom. Meggyőződésem, hogy ebben a fővárosi Fidesz-KDNP-frakció kellő mélységgel, élességgel és határozottsággal fog állást foglalni és ezzel foglalkozni. Amire azonban a válaszomban mindenképpen reagálni szeretnék, az az az alapállás, amit egy liberális-baloldali vagyongazdálkodással, vagyonszemlélettel kapcsolatban mondott. Az elmúlt évtizedekben több hullámban voltunk tanúi annak, hogy akár a rendszerváltozásból fakadó társadalmi változtatásokra hivatkozással, akár nagyon napi anyagi igényekre hivatkozással a baloldali kormányok gátlástalanul eladtak mindent mindent! , ami a magyar gazdaság és ezen keresztül a magyar társadalom működéséhez szükséges. Elkótyavetyélték, eladták azokat a monopolhelyzetben lévő gazdasági elemeket, amelyekből egy volt, tehát amelyek nem voltak kiválthatók mással, eladták azokat a stratégiai elemeket, amelyeknek egy nagy részét ön is felsorolta. Értem ez alatt az energiatermelő erőműveket, megszüntették a bányákat, eladták az áram- és gázszolgáltatókat, eladták a gáztározókat, értékesítették a gazdaság működéséhez szükséges bankrendszer jelentős elemeit. Eladtak mindent, amire vevőt találtak. A Fidesz és a KDNP először 1998-ban, majd 2010-ben határozottan deklarálta, hogy a társadalompolitikai célokra hivatkozó privatizációnak vége van, és az állami vagyongazdálkodás kizárólag gazdasági érvek alapján, az állami vagyon gyarapítása céljából lehetséges. No, de nézzük, hogy mi volt, csak példaképpen azért, hogy az emlékezetet, a bevezetőben említett kopó emlékezetet felfrissítsem. Ön is felsorolt jó párat, engedje meg, hogy én is a nagy halmazok, tehát az energia-, a bankszektor, a gyógyszeripar, a távközlés, a gépipar mellett néhány olyat megemlítsek, amelyről talán ritkábban beszélünk: az alföldi gabonaipar, a húsipari vállalatok, az Aranypók, tehát a kiskereskedelem beleértem például a Balaton Füszértet és a többi, a lakosság ellátása szempontjából meghatározó kereskedelmi hálózatot , a nagy vegyi gyárak, a TVK, a BVK, a Domus, a gyógyszergyárak, a Graboplast, a Globus, a konzervipar, az élelmiszeripar. Kérem, gondoljanak arra, hogy emlékezetem szerint 12 cukorgyárból 11-et privatizáltak és zártak be, és nemcsak vagyontárgyakat, hanem piacot adtak el elsősorban ezen jövőbeni tulajdonosok számára. Ennek a privatizációnak egy nagyon jelentős része külföldi kézre játszotta a magyar stratégiai gazdasági vagyonelemek jelentős részét, kisebb része pedig olyan hazai körökbe került, amelyek ma talán a leghangosabban tiltakoznak és beszélnek a tudatos állami vagyongazdálkodás ellen. Hogy ne csak a régmúltat idézzük fel, hanem a közelmúltat is, ezekben a klasszikus felsorolásokban nincs benne a 2002 után privatizált MÁV Cargo, tehát a MÁV teherszállítási ágazata, és nincs benne Magyarország egyetlen nemzetközi repülőtere, a Ferihegy, amelyeknek a privatizálása ugyancsak sorra került. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ezzel ellentétben mit tettünk mi? Ezeknek a lehető legszélesebb körét visszavásároltuk, és visszaállítottuk a magyar társadalom és a magyar gazdaság szolgálatába. Köszönöm a kérdéseit. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most Rónayné Slaba Ewa Maria lengyel nemzetiségi szószóló asszony napirend előtti felszólalására kerül sor, 5 perces időtartamban: „Lengyel Függetlenség Napja” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Szanowny Panie Marszałku, szanowni posłowie, szanowni rzecznicy, witam wszystkich bardzo serdecznie. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Tisztelt Szószólók! Szeretettel üdvözlök mindenkit. Köszönöm elnök úrnak a lehetőséget a felszólalásra 1918. november 11e, a lengyel állami ünnep kapcsán, amely 123 éves nemlétét követően az ország újjászületésének állít emléket. A járványhelyzet miatt 2020-ban és 2021-ben sajnálatos módon elmaradt a március 23-ai lengyel-magyar barátság napjának a megünneplése. Csakhogy a mostani őszi időszak magyar és lengyel ünnepei szintén felidézik a két nép közötti barátságot és párhuzamokat. Lengyelország 1918-as újjáalakulásáról nekem egyébként az 1920. augusztus 15-ei varsói csata is eszembe jut, melynek során fontos szerephez jutott a lengyel-magyar barátság történelemformáló ereje a frissen megszerzett lengyel államiság sikeres megvédése kapcsán. 1920 nyarán a minden tekintetben súlyosan megcsonkított Magyarország létfontosságú lőszerszállítmányt küldött Lengyelország számára, ennek révén tudta megvédeni Varsót és megnyerni a háborút a Szovjetunióval szemben. A csoda augusztus 15-én, Nagyboldogasszony napján következett be, hiszen a lengyelek hite szerint országuk, csakúgy, mint Magyarország, a Szűzanya oltalma alatt áll. Innen jött az ötlet, hogy 2020-2021-ben lengyel-magyar imakörutat szervezzünk Magyarországon, amelynek során a częstochowai Fekete Madonna másolata járta körbe Magyarországot, 45 helyszínt érintve. Mindenhol tapasztaltuk a lengyel-magyar barátságot. 1956-ra rátérve: a forradalom első megnyilvánulásai a nyár folyamán Lengyelországhoz, Poznańhoz köthetők. Ennek tovagyűrűző hatásai miatt került az ország élére Gomułka, hogy az ő október 20-ai beszéde hatására vonuljanak a tüntető magyar egyetemisták október 23-án a lengyel Bem apó budapesti szobrához. Én e történéseknek sokkal inkább az emberi oldalát szeretem kihangsúlyozni. Például amikor a Szovjetunió vérbe fojtotta a magyarok szabadságért folytatott küzdelmét, akkor a lengyelek a világon elsőként és spontán módon reagáltak: vért adtak, pénzt és egyéb adományokat gyűjtöttek, a gyerekek játékokat szedtek össze a magyar gyerekek számára. Végezetül hadd idézzek röviden a lengyel állami újjászületés nagy alakja, Józef Piłsudski egyik beszédéből: [[10.30]] „A lengyelek korábban sem hódításokban és más nemzetiségek elnyomásában keresték maguknak a hírnevet, és most is az igazság és méltányosság elvei alapján kívánják alakítani kapcsolataikat mindenkivel.” Éppen a múlt héten zajlott a Miniszterelnökség Egyházi és Nemzetiségi Kapcsolatokért Felelős Államtitkárságának szervezésében a „Nemzetiségek Magyarországon: nemzetiségi értékek megőrzése és továbbadása” című nemzetközi konferencia Budapesten, amelyen volt szerencsém részt venni. Elmondhatom, hogy a mai Magyarország éppen Piłsudski beszédének szellemében viszonyul saját nemzetiségeihez. Ezzel összefüggésben szeretnénk megköszönni az utóbbi években kapott kormányzati támogatást a lengyel templom felújítására, a Bem, illetve a Szent Adalbert Egyesület, illetve az Országos Lengyel Önkormányzat székhelyének a renoválására, bővítésére, a balatonboglári oktatási központ kialakítására. Manapság jó dolog nemzetiségi állampolgárnak lenni Magyarországon, élvezni a különleges erkölcsi és anyagi támogatásokat, a kulturális autonómiát, és külön jó dolog lengyelként megtapasztalni a magyarok szeretetét. Köszönöm a figyelmüket. Dziekuję za uwagę. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, szószóló asszony. A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr kíván felszólalni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Szószóló Asszony! Először is köszönöm önnek is, a magyarországi lengyeleknek is azt a kitartást, hű-séget, amellyel egyrészt lengyelségüket őrzik, másrészt pedig a magyar nemzethez kapcsolódnak. Önök is részei részben a magyar nemzetnek, de ugyanígy egyben részei a lengyel nemzetnek, amelynek egyedülálló története mármint a két ország egyedülálló története sokakban értetlenséget vált ki, sokak nem is értik, hogy a történelem sok-sok vihara után hogyhogy van még két olyan nemzet, akik így összetartanak. Mindenképp érdemes kiemelni ezek közül a történelmi események közül akár a Jagelló-ház uralkodásának az együttműködését a lengyel-magyar kapcsolatokban, akár a különböző szabadságharcokban való segítségnyújtást, még akkor is, ha valamikor nem is egymás mellett álltunk. Valamikor egymás ellen, legalábbis más szövetségekben küzdöttünk, de mégis a két nemzet megtalálta a segítségnyújtás lehetőségét még abban az időben is, amikor ilyen történelmi esemény állt elő. És ugyanez, amit ön is említett, a második világháború időszakában lengyel menekültek sokaságát fogadta be Magyarország, és segítette, miközben mások adott esetben zárt kapukat mutattak nekik, és mindenképp az ön által említett ’56-os forradalom során pedig a lengyel vér valóságosan magyarokhoz jutott, így talán képletesen is, valóságosan is teljesen eggyé forrt. És ugyanúgy azt kell mondanom, hogy mindezek az együttműködések és történelmi időszakok kihatnak a mai korszakra is. Nagyon fontos hangsúlyozni azt, amiről ön is beszélt, miszerint Magyarországon a lengyel közösség sok területen van jelen, bár létszámában nem olyan nagy a 2011-es népszámlálás során 7 ezer fő vallotta magát Magyarországon lengyelnek , de mindenképp fontos viszont a 7 ezer főnek az a küzdelme, amely megjelenik a vallás, az egyház, megjelenik a kultúra és az oktatás területén és mindenképp az önkormányzatiság területén. Az önkormányzatiság területén az Országos Lengyel Önkormányzat mellett, érdemes tudni, egy nagy területe Budapesten van a lengyeleknek, és 45 helyi nemzetiségi önkormányzat működik, és mindez a közösség egy köznevelési intézményt, illetve két kulturális intézményt tart fenn. Köszönjük szépen, és mindenképp számíthatnak ránk a jövőben, a sokszorosára megemelt támogatás folytatására is. És ugyanúgy számíthatnak ránk abban is, amit önök kezdeményeztek, és nagyon jónak tartunk, a lengyel oktatási központnak a balatonboglári beruházását, hiszen az jelképes is volt, hogy ott választották ezt az épületet. Nagyon jól ismerjük Balatonboglár szerepét a lengyelség érdekében és életében, és mindezért fontos, hogy ott a lengyeleknek zarándokhelyként is fog ez szolgálni, nemcsak oktatási központ, illetve a fiataloknak a nyári nyaraltatás vagy pedig a pihenés helyszíne is lesz. Mindenképp azt kell mondanom, amikor ön egyházi kapcsolatokról beszél, fontos a templomok felújítása, fontos a közös zarándoklatok erősítése, és fontos volt annak a szomorú helyszínnek a megszépítése Balatonszentgyörgyön, ahol 2002-ben 20 lengyel zarándok halt meg Međjugorjébe menet, s ennek a megújítása, egy új Szűzanya szobor elhelyezése mindenképp segíti, azt gondolom, a lelki kötődést is, amire legalább olyan nagy szükség van. Mint ahogy szükség volt most a napokban Mindszenty József bíboros úrnak a szoborfelállítására, melyben alelnök úr, elnök úr vett részt, és csodálatos szép alkotás került az Isteni Irgalmasság Bazilikába, Krakkóba. Köszönjük szépen ezt a lehetőséget. Befejezésül pedig a mai helyzetről is néhány szó. Tehát azt a boszorkányüldözést, ami Lengyelország ellenében folyik Brüsszelben, mi nem fogjuk hagyni, és ki fogunk állni Lengyelország mellett. Bármit is akarnak Brüsszelből Lengyelországra ráerőltetni, mi ott leszünk, mint ahogy ott leszünk a migráció, az illegális migráció elleni védekezésben is. Mi tudjuk, hogy mit jelent ez, és mindenképp segíteni fogunk nekik, és teljesen jogos, hogy kerítést építenek, ezt is támogatni fogjuk. Próbálnak minket sokszor a történelemben szembeállítani, nem fog menni. Nem fog menni a nyugat-európai ideológiákat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ránk erőltetőknél sem, és nem fog a brüsszeli bürokratáknál sem. A lengyel-magyar barátság ennél, hála istennek, sokkal erősebb. Köszönöm szépen a felszólalását.
Köszönöm szépen, Soltész Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel ez a napirendünk lezárult. Most pedig soron következik a köztársasági elnök által alaptörvény-ellenesség miatt visszaküldött, az Országgyűlés 2021. június 15-ei ülésnapján elfogadott „A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény, valamint a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról” szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés és módosító javaslat vitája. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/16223/13. számon, a köztársasági elnök levele T/16223/14. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A törvényalkotási bizottság módosító javaslata T/16223/16. számon, jelentése pedig T/16223/17. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Böröcz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. november 4-én tartott ülésén megtárgyalta a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes jogszabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény, valamint a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló T/16223/13. számú, Alaptörvénnyel ellentétesnek nyilvánított rendelkezések miatt visszaküldött törvényt. A Törvényalkotási bizottság a jelentést és a módosító javaslatát a házszabály 79. §-a alapján 21 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság elfogadott módosító javaslata, eleget téve a köztársasági elnök úr, valamint az Alkotmánybíróság észrevételének, orvosolja a törvényjavaslattal kapcsolatos problémákat. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Alkotmánybíróság a 25/2021. évi augusztus 11-ei határozatában megállapította, hogy az önkormányzati lakástulajdon sajátosságai alkotmányosan indokolttá tehetik az elidegenítési kötelezettség jogszerűségének elismerését. [[10.40]] Az Alkotmánybíróság szintén rámutatott arra is, hogy a műemléki lakásokra alapított vételi jog nem eredményezheti az Alaptörvény P) cikk (1) bekezdése szerinti védettségi szintben való visszalépést, mivel a vételi jog telepítése során a lakástörvény 55. § (4) bekezdésében foglalt hatósági hozzájárulás megfelelő forma ahhoz, hogy az állam a közigazgatási szervein keresztül vizsgálja azt, hogy a vételi jog jogosultja a műemléket annak jellege szerint fogjae megőrizni a jövőben. Tisztelt Ház! Az Alkotmánybíróság megállapítására figyelemmel a jogalkotó a hátrányos megkülönböztetés tilalmára vonatkozó alkotmányos követelményeknek eleget téve az érintett ingatlan bérleti jogához csere útján jutott bérlők esetében, az indokolatlan különbségtétel elkerülése érdekében figyelembe veendő szempontokat meghatározva a vételi joggal érintett lakás vételárát alsó és felső százalékos intervallumban rögzíti. Az Ab-határozatból következik, hogy az érintett lakásingatlanok forgalmi értékének és a vételi jog jogosultja által fizetendő vételár összegének megállapítása jelen ügyben kiemelt alkotmányos jelentőséggel bír, ezért a jogalkotó a vételár megállapításának folyamatát garanciális rendelkezésekkel egészítette ki. Szintén megjegyzendő az is, hogy a polgári törvénykönyv általános szabályát alapul véve, miszerint a pénztartozás után kamat jár, melynek mértéke megegyezik a jegybanki alapkamattal, a módosító javaslat a részletfizetés biztosítékaként rögzíti, hogy a vételár havi részleteként megállapított összeg az érintett naptári félév első napján érvényes mértékű jegybanki alapkamattal kerül megnövelésre. Tisztelt Országgyűlés! Meglátásom szerint a Törvényalkotási bizottság módosító javaslata alkalmas arra, hogy megszüntesse a törvény 1. §-ában foglalt 47. § (3) bekezdésének a) és b) pontjai, a 47. § (4) bekezdése, valamint a 48. § (2) bekezdés e) pontja alaptörvény-ellenességét. A törvény jelen módosító javaslattal módosult és kiegészült rendelkezései az alkotmánybírósági határozatban foglalt követelményeknek való minél teljesebb megfelelést szolgálják. Az elhangzottakra tekintettel kérném, hogy a benyújtott javaslatot immár a jogalkotás alkotmányos követelményének is megfelelő formában támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Böröcz László képviselő úr. Mivel a Törvényalkotási bizottság előadója és az előterjesztő személye azonos, megkérdezem, hogy kíváne az előterjesztői minőségében felszólalni. [[Böröcz László jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Izer Norbert államtitkár urat a kormány részéről, kíváne felszólalni. [[Izer Norbert jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőjének.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A most előttünk fekvő törvényjavaslatot 2021. június 15-én fogadtuk el itt az Országgyűlésben. Az önkormányzati tulajdonban, műemlék épületekben lévő lakások eladására vonatkozó bérlakástörvénynek a mostani része az Alkotmánybíróság által kifogásolt részek módosítását tartalmazza. Először is szeretném megköszönni a köztársasági elnök úr és az Alkotmánybíróság munkáját is, ez is bizonyítja azt, hogy Magyarországon időről időre jól vizsgáznak a jogállamisági kritériumok. Köszönjük szépen az észrevételeket, a munkát mind a köztársasági elnök úrnak, mind pedig az Alkotmánybíróságnak, hiszen az Alkotmánybíróság is elmondta, hogy nem az alapvető céllal van probléma, hiszen az alapvető céllal egyetért, hanem bizonyos rendelkezéseket kifogásolt az Alkotmánybíróság, és ennek a kijavítása, ha úgy tetszik, módosítása van most itt előttünk. Magyarországon a jogerős bírósági ítéleteket, az Alkotmánybíróság határozatait végre kell hajtani, és végre is hajtjuk minden alkalommal, ennek megfelelően tárgyalta meg és fogadta el a Törvényalkotási bizottság az Alkotmánybíróság határozatainak megfelelő törvényjavaslat-módosítást. A törvény a vételi jog jogosultjaként három alanyi kört határozott meg, egyrészt akik bérleti jogviszonya 5 és 15 év közötti, másrészt akiké 15 és 25 év közötti, illetve akiké a 25 évet meghaladja. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint azonban a jogalkotó által megfogalmazott céllal a törvény rendelkezései csak azon esetekben vannak összhangban, akiknek a bérleti jogviszonya a 25 évet meghaladja. A másik két alanyi kört érintő szabályozási megoldást az átdolgozott, mostani verzió az Alkotmánybíróság határozatának megfelelően rendezi. Akik 25 éven belül, de legalább 5 éve egyedi döntés alapján, kiutalással kaptak bérlakást, azok az Alkotmánybíróság döntéséhez igazítva kedvezmény nélkül, azaz a jelenlegi forgalmi érték száz százalékáért, de részletfizetéssel vásárolhatnák meg az ingatlant. Akik ugyancsak 25 éven belül, de legalább 5 éve cserelakás fejében jutottak önkormányzati bérlakáshoz az adott területen, az aktuális forgalmi érték 35-50 százalékát megfizetve válhatnak tulajdonossá. A vételárkedvezmény mértékéről az önkormányzat dönt a csere alapjául szolgáló ingatlan forgalmi értéke alapján, amiről a rendelkezésre álló szerződésekből van információja. Vita esetén a bérlők a helyi kormányhivataloknál fellebbezhetnek. A törvénynek az alkotmánybírósági döntés következtében átdolgozott módosítása, én azt gondolom, hogy a továbbiakban is be tudja tölteni azt az eredeti célt, hogy a magyar állampolgárok és a családok minél szélesebb körben szerezhessenek lakástulajdont. Fontos hangsúlyozni, hogy az eredeti törvény és a mostani módosítása is egyértelművé teszi mielőtt ellenzéki képviselőtársaim majd ezeket a vádakat, mint ahogy a múltkor is, dobálják a fejünkhöz, egyértelművé teszi , hogy cégek, ingatlanspekulánsok továbbra sem vásárolhatnak például a budai Váron belül sem lakást ilyen módon. A KDNP-frakció támogatni fogja az Alkotmánybíróság döntésének megfelelő módosításokat. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hát, nem irigylem önöket, kedves képviselőtársaim! Böröcz képviselőtársammal, én tényleg, őszintén mondom és nem cinikus vagyok, hogy együtt érzek. Egy marha kellemetlen helyzet lehet az, hogy az ember egyik lábáról a másikra álldogálva valahogy kihúzza az általános vitát, de még az is, amit letettek az asztalra, öt ponton elkaszálásra kerül az Alkotmánybíróság által, és azt a kedvezményes lehetőséget, amit fideszes megmondóembereknek, jó barátaiknak akartak biztosítani, nem sikerült. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Tehát az adomány, a vagyonkijátszás nem jött össze, most egy jó befektetést tudnak számukra foganatosítani, de ettől még az alapprobléma nem változott meg: önöknek 12 év alatt bérlakások tízezreit kellett volna építtetniük Magyarországon egy olyan kimunkált bérlakásprogrammal, amely mindenki számára elérhető, akinek nincs annyi tartaléka, hogy mondjuk, önerőből bankhitelessé váljon, vagy hitelre vásároljon magának egy otthont vagy ingatlant. Önök a tömeges építés helyett a tömeges vagyonkimentésben, vagyonkijátszásban jeleskedtek. Ezért mondom, hogy önök áljobboldali emberek, álnemzeti képviselőtársak, önök vegytiszta neoliberális kegyetlenséggel csak a szerencséseknek kedveztek, és nagyon sokszor az út szélén hagytak olyanokat, akik az anyagi helyzetük okán nem tudtak segítséget realizálni, például a 18 ezer kilakoltatott devizahitel-károsult családról beszélek. A helyzet az, hogy az önök eredeti javaslata alapján lényegében megszűnt volna az önkormányzati bérlakásállomány, tehát Magyarországon ezt a nagyon-nagyon fontos vagyonelemet gyakorlatilag kipörgették volna kedvezményes áron, és az volt a céljuk, hogy néhány évet kivárva a budai Várban lakó ismert közszereplő barátaik erős kedvezménnyel vásárolhattak volna ingatlant. [[Nacsa Lőrinc: Kik azok?]] A helyzet az, hogy a Várban lévő több mint 1400 bérleményből 1300 került eredetileg ebbe a körbe, tehát egy nagyon tetemes vagyonról beszélhetünk, egy 80 és 120 milliárd forint közé becsült nemzeti vagyonelemről. Önök, áljobboldali képviselők a nemzeti érdeket feladva megpróbálták magánkezekbe, a barátaik kezébe kijátszani ennek a vagyonnak egy részét. Nem azt mondom, hogy az egészet, mert annál, aki 25 éve ott lakik életvitelszerűen, valóban adódhatnak olyan körülmények, amelyek indokolttá teszik azt, hogy a bérleményből tulajdonjog váljon. Nyilván ez egy legitim és szakmai vita, ebben tehát nincsen ellentét közöttünk. Az viszont látható, hogy a néhány éve odaköltözött kegyenceik érdekében önök képesek voltak egy törvényt hozni a magyar Országgyűlés elé. Most azt látjuk, hogy várhatóan a forgalmi érték teljes összegét kell majd megfizetniük azoknak, akik kevesebb mint 25 éve bérelnek ingatlant, és változás, hogy aki részletekben kívánja kifizetni a lakást, kamatot kell hogy fizessen. De, kedves képviselőtársaim, nézzék meg az ingatlanárak alakulását! Nem azt mondom, hogy a 2010 előtti időszakban, az is megér egy misét, csak azt nézzék meg, hogy 2010 óta mi történt az ingatlanárakkal Magyarországon! Megduplázódtak az ingatlanárak, példának okáért azért, mert az önök ügyetlen, teszetosza gazdaságpolitikája fenntartott egy kínálati szűkösséget egy piacon évtizedes távlatban, ez pedig felverte az árakat, és sok egyéb okról beszélhetnénk még. [[10.50]] A helyzet az, képviselőtársaim, hogy az önök ideje alatt duplájára nőttek az ingatlanárak, most pedig egy kedvezményes befektetési lehetőséget kínálnak azoknak, akiknek nem tudtak ingyenebédet adni és ajándékot osztogatni. Ha megvizsgálják az ingatlanárak várható trendjeit, azt látják, hogy ez a kamatfizetés melletti nagyon kedvezményes befektetési lehetőség, amit most próbálnak biztosítani, nyilván nem lesz ellenére annak a fideszes vezérkarnak, amely érintett lehet ebben a körben. [[Böröcz László és Nacsa Lőrinc: Ki az?! És ki az?!]] És hát azt is látjuk, hogy a fő probléma önökkel az, hogy elő próbálják adni a jobboldali és családokat védő érzületet, ami nem áll egyébként hitelesen önöknek, mert én itt voltam 2010 és ’14 között, amikor önök ezeket a jelzőket még kikérték maguknak; én itt voltam, amikor a magyar családokat meg kellett volna védeni, és önök ezzel szemben 18 ezer kilakoltatást zúdítottak rájuk, és összeröhögcséltek, -kacsintottak a bankokkal; én itt voltam, amikor önök a „jobboldali”-t, a „nemzeti”-t még szégyenjelzőknek és bélyegeknek tartották, és elhatárolódtak ettől. A helyzet az, hogy ha nemzeti érdeket akarnak képviselni, akkor ne kijátsszák a meglévő vagyonelemeket, hanem bővítsék azokat! Tömeges bérlakásépítésekre lenne szükség Magyarországon, egy olyan átfogó bérlakásépítési programra, amely mellett a teljes ellenzéki oldal elkötelezett. Módszertani viták nyilván lehetnek közöttünk, hogy milyen ütemezésben, ki és hogy csinálja meg ezt, de az az elképesztő neoliberális kegyetlenség, amit önök csináltak a lakhatás frontján, az párját ritkítja Közép-Európában. 12 év alatt a bérlakáspiac tekintetében semmit nem tudnak felmutatni, a fiatalok életkezdése, a fiatalok lakhatásának megkönnyítése tekintetében szinte semmit nem tudnak felmutatni, és gyakorlatilag most megpróbálják átcsomagolni számunkra azt, ami előttünk fekszik; még egyszer mondom, ez annyit jelent, hogy az ingyenadomány, ingyenebéd helyett most kedvezményes befektetési lehetőségeket próbálnak biztosítani a saját kegyenceik számára. Én nagyon örülök, hogyha emellett és ezzel párhuzamosan egy-két tisztességesen vagyont szerzett magyar ember is jól jár adott esetben, és a bérleményéből tulajdonjog válhat, de rendszerszinten semmi nem menti fel önöket az alól, hogy ahelyett, hogy tömegesen építették volna a bérlakásokat, ezeket inkább megpróbálták kijátszani. Az Alkotmánybíróság fékezett habzásúvá tette az önök szándékait, de attól még ezek a nemzetvesztő szándékok megvannak. Szégyelljék magukat mindannyian, mindenki, aki a nevét adja ehhez a borzalomhoz! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Arató Gergely képviselő úr, a Demokratikus Koalíciója képviselője.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Mondják, hogy a könyveknek megvan a sorsa, és úgy tűnik, hogy ennek a törvényjavaslatnak is megvan a maga sorsa, hiszen ha emlékeznek rá, akkor ez egy nagyigényű és az egész önkormányzati bérlakásszektort felforgató törvényjavaslatként érkezett elénk először, aztán már a parlamenti vita folyamán is faragtuk-faragtuk nem mondom el az ehhez tartozó viccet , de végül is már elég kevés maradt belőle a végére; majd aztán kiderült, hogy ez a kevés sem felel meg még egyébként a mostani Alkotmánybíróság, hát, meglehetősen laza követelményeinek sem. És erre próbál most a Törvényalkotási bizottság egy javaslatot tenni, megpróbál egy olyan típusú indítvánnyal élni, amely legalább ezeknek az alkotmányos kereteknek megfelel. Azt kell mondanom, hogy bár természetesen egy kicsit megint javul a törvényjavaslat, megint kevésbé rossz lesz ezzel a módosítással, a lényeges problémák egy részét nem kezeli. Beszéljünk arról, hogy melyik az a része a törvényjavaslatnak, amely lényegében rendben van az Alkotmánybíróság szerint is, és nincs is ebben most érdemben módosítási javaslat [[Nacsa Lőrinc közbeszól. Az elnök csenget.]] , mégpedig az a része, amely azokra a bérlőkre vonatkozik, akik 25 évnél régebben élnek a bérleményükben, hiszen, tudjátok vagy tudják, volt bérlakás-privatizáció Magyarországon, ők ebből kimaradtak. Azt látom ugyanakkor, hogy a módosítás készítői az Alkotmánybíróság ítéletének azt a részét nem igazán vették a szívükre, amely arra vonatkozott, hogy itt azért vannak műemlékvédelmi szempontok is. Ugye, annak idején, ha én jól gondolom, amikor ezeknek a lakásoknak az esetében nem engedte meg a privatizációt az akkori jogalkotó, az volt a szándék, hogy vélhetően itt önkormányzati, állami tulajdonban majd jobban lehet biztosítani az állagmegőrzést; nagyon jelentős költségei vannak egyébként ezen lakások fenntartásának. De az a helyzet, hogy valójában nem vált be ez a szándék, sajnos nem voltak olyan források, amelyek egyébként ezt lehetővé tették volna. Ez szerintem probléma, és szerintem önmagában a privatizációval nem oldjuk meg azt a gondot, amit az jelent, hogy ezeknél a lakásoknál nagyon jelentős ráfordítást igényel ezeknek a lakásoknak a karbantartása, adott esetben a korszerűsítése csak nagyon szigorú feltételek mellett és nagyon nehéz, bonyolult módon történhet meg, de még egyszer mondom, ez tulajdonképpen egy méltányos döntés; itt olyan lakók, akik már akkor is benne laktak, kimaradtak belőle. Továbbra is azt állítom de erről majd Csárdi képviselő úr bizonyosan beszél , hogy van ennél jobb javaslat is ennek a problémának a megoldására, de ez egy elfogadható megoldás. Nincs rendben ugyanakkor a törvényjavaslat másik fele és, ugye, erre vonatkozik a mostani módosítás elsősorban , amely azoknak a bérlőknek teszi lehetővé a megvásárlást, mégpedig nagyon kedvezményes áron, akik 5 évnél régebben, de 25 évnél kevésbé vagy korábban, tehát… [[Csárdi Antal: Belül!]] …belül, ez az, belül köszönöm szépen a segítséget jutottak ezeknek a lakásoknak a birtokába, általában cserével. Mert az ő esetükben nem áll fenn az a fajta sérelem, mint ami a 25 évnél régebbi bérlőknél, hogy ők kimaradtak valamilyen lehetőségből; akkor nem laktak egyébként ezekben a lakásokban, ők azóta kerültek oda. Az ő esetükben nincsen semmilyen erkölcsi indok, és hozzáteszem, szerintem jogi indok sem arra, hogy ők kedvezményesen kaphassák meg ezeket a lakásokat. És itt nem az a probléma, félreértés ne essék, hogy egyébként valaki lakást kaphat egy önkormányzati döntés alapján, mert a legtöbb önkormányzatnál van erre lehetőség, tehát van lehetőség arra, hogy az önkormányzat dönthessen a saját vagyonáról, csak önök itt nem a saját vagyonukról döntenek, és nem is az Országgyűlés vagyonáról, hanem az önkormányzatok vagyonáról döntenek. Ilyen alapon, bocsánat, de hozhatnánk olyan törvényt is, hogy Nacsa képviselő úr köteles eladni a lakását 30-50 százalékos kedvezménnyel, és csak abban dönthet, hogy 30 vagy 50 százalék, vagy Böröcz képviselő úr. Ezzel ez a probléma, drága képviselőtársaim. [[Nacsa Lőrinc: Apró-villa! Ott így történt!]] Drága képviselőtársaim, ez a probléma, az a probléma, hogy önök a más vagyonát…, mást köteleznek arra, hogy a vagyonát eladja, ráadásul az a más egy önkormányzat, tehát itt nemcsak egy személytől, hanem egy közösségtől veszik el önök ezt a vagyont. Arról, hogy kik ennek a haszonélvezői, már váltottunk szót, én most nem hoznám ezt újra ide. Tudjuk, hogy megvannak azok a személyek, akik ezt kérték önöktől, és akiknek az érdekében ezt önök teszik [[Nacsa Lőrinc: Ki?! Kik?! Kicsodák?!]] de most ezt a részét hagynám a dolognak. [[Böröcz László: Kik?!]] Végül még egy megjegyzést szeretnék tenni. Mindez a javaslat nem oldja meg azt a problémát, hogy önöknek nincsen bérlakás-politikájuk, elképzelésük sincs arról, hogy egyébként hogyan kaphatnának lakást azok az emberek, akik sorban állnak bérlakásért az országban mindenütt, akik több százan pályáznak egy felújítandó lakásra, mert ehhez bérlakásépítés kellene és sokfajta más intézkedés, egy átgondolt politika. Na, ez az, ami a Fidesz-kormány lakáspolitikájából hiányzik. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Előre bejelentett felszólaló Csárdi Antal képviselő úr, LMP. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Előterjesztő! Hát, ez a törvény tökéletesen leírja a Fidesz jogalkotási gyakorlatát, motivációit, irányát, mindent, tényleg, tehát hogy… Emlékezzünk ennek a törvénynek a legelső verziójára, amely még a fideszes polgármestereknél is, hát, kivitte a biztosítékot, nem véletlen fogalmaztak, mondjuk úgy, hogy nagyon markáns módon meg kritikákat azzal a törvényjavaslattal kapcsolatban, aminek egyébként egyértelmű következménye lett volna a teljes önkormányzati bérlakásrendszer maradékának az összeomlása. Ezután, ugye, jött a második kör, az első módosítási kör, és én már akkor is jeleztem a képviselő úrnak, hogy az a törvényjavaslat alkotmányellenes. És én értem, hogy ön nagyon szép díszcsomagolásban próbálja meg a különböző zárt ajtók mögötti megállapodásokat betartani [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , de a helyzet az, hogy az alkotmány mindannyiunkat köt, önt is. [[11.00]] S mit ad Isten? Az Alkotmánybíróság meg is állapította a törvény alkotmányellenességét. De én azt gondolom, hogy az a bizottsági módosító, ami előttünk van, továbbra is alkotmányellenes, tisztelt Ház, tisztelt képviselőtársaim. Méghozzá azért, mert továbbra is fennáll az Alkotmánybíróság által megfogalmazott alkotmányellenesség, tekintettel arra, hogy önök 50, de legalább 35 százalékos kedvezményt biztosítanak abban az esetben is, amennyiben tulajdonjogért cserébe került valakihez a bérleti jog 25 éven belül. Pedig az Alkotmánybíróság egészen egyértelműen fogalmaz, azt mondja, hogy a 25 éven belüli szerződések kapcsán semmi nem indokolja, hogy az ellenérték ne legyen azonos a nemzeti értékével. Én azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha önök jó törvényt akartak volna, ha valóban nemes cél vezette volna önöket, akkor azt kellett volna tenniük, hogy azoknak, akik önhibájukon kívül kimaradtak a ’93-94-95-ös lakásprivatizációból, lehetővé teszik az akkori feltételek szerinti beszerzést, az akkor megfogalmazott finanszírozási feltételek mellett. De önöket sokkal inkább az motiválta, hogy például Bayer Zsoltot ki merem mondani a nevét, merthogy többször rákérdeztek a kormánypárti képviselők, hogy kikre próbálunk célozgatni , illetve azokat a Bayer Zsoltokat szolgálják ki, akik egy faházért cserébe 100 millió forintot meghaladó értékű ingatlan bérleti jogához jutottak hozzá. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Felteszem a kérdést képviselőtársamnak, hogy vajon milyen hátrány érhette Bayer Zsoltot, aki egy talán 10 millió forint értékű vidéki faházat cserélt el egy budai ingatlan bérleti jogára. Milyen hátrány érte Bayer Zsoltot? Szerintem semmilyen. S mégis mi fog történni? Az fog történni, hogy 35-50 százalékos kedvezménnyel megvásárolhatja majd ezt az ingatlant. Miért is kapta ő ezt a közel 50 százalékos, tehát körülbelül 50 millió forint értékű ajándékot? Ezt ma ebben a Házban senki nem tudja nekem megmondani. Önök egy nagyon szép díszcsomagolásba burkolt kiszolgálói a rendszernek. Láttunk már ilyeneket a kaszinókoncessziók esetében, és nagyon hosszú lehetne a felsorolás az ilyen típusú törvényjavaslatok kapcsán. Azt gondolom, érdemes lenne megfontolni, hogy az Alkotmánybíróság, amely azt mondta, hogy a 25 éven belüli szerződések ellenértéke a nemzeti érték kell legyen, az fennálle azoknál a tulajdoncsere folytán létrejövő szerződéseknél is, akik nem szenvedtek el semmilyen hátrányt. Például Bayer Zsolt esetében joggal kellene és lehetne számolni az ingatlan értékének a 100 százalékát alapul véve. Mivel ez a módosítás is alkotmánysértő, az LMP ezt sajnos nem tudja támogatni.
Jó napot kívánok! Üdvözlöm önöket. Folytatjuk munkánkat, méghozzá a Jobbik képviselő asszonyának felszólalásával. Potocskáné Kőrösi Anita következik. [[Nacsa Lőrinc: Előterjesztő!]] Majdnem megadtam a szót Potocskáné Kőrösi Anitának. Köszönjük szépen, hogy felállt, de kérem, hogy foglaljon helyet, ugyanis előterjesztőként jelentkezett szólásra a Fidesz képviselője, Böröcz László képviselő úr. Képviselő asszony megértését kérem, és a többiek elnézését. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Hát, sok minden elhangzott, amire érdemes lenne reagálni. Egy dolgot szeretnék leszögezni. Z. Kárpát képviselő úr azt mondta, hogy sajnál engem, mert érzi, hogy kellemetlen nekem. Nekem soha nem kellemetlen, ha az állampolgárokért kell dolgozni. [[Derültség az ellenzéki oldalon.]] Nekem soha nem kellemetlen, ha olyan embereken kell segíteni, akik megérdemlik. Az az igazság ebben az ügyben is, Csárdi képviselő úr, hogy nemcsak hogy nem mondanak igazat, hanem szándékosan ferdítik a valóságot és szándékosan csúsztatnak. Én megértem, hogy Csárdi képviselő úr ennyire bátor, de a Hír TV-ben nem sikerült a saját módosítójáról konzekvens információkat adni, mivel nem tudta, hogy mi van benne a saját maga által beadott módosító indítványban. Azt a kioktatást, amit most itt a parlamentben elvégzett, egy kicsit lejjebb kéne tekerni, mert az a munka, amit ön beadott ehhez a törvényjavaslathoz, több sebből is vérzik. Kezdjük az elején! Önök mit mondtak, képviselő úr? Azt mondták a választási kampányban a polgármester asszonnyal az élen, hogy azoknak az embereknek, akik valóban igazságtalan és méltánytalan helyzetbe kerültek a kilencvenes években, lehetővé teszik azt, hogy megvásárolhassák a lakásaikat. [[Csárdi Antal: Bayer Zsolt mikor költözött be a lakásába?]] De mi történt utána? A polgármester asszony többször is egyértelműen elmondta, több interjúban elmondta, hogy esze ágában sincs eladni ezeket a lakásokat. Majd mi történt 2020. november 5-én? Bejelentették egy lakossági fórumon, hogy nem adják el a lakásokat, és drasztikusan megemelik a bérleti díjakat. Ami ezek után történt, az az önök hazugsága, amit majdnem egy éven keresztül fenntartottak. S amikor kiderült, hogy kötelező eladni ezeket az ingatlanokat, mert vételi jogot telepítünk a törvény által, hirtelen, mintegy vesszőcsapásra megváltozott a véleményük. Hát, nagyon érdekes, képviselő úr! [[Csárdi Antal elhagyja az üléstermet. Nacsa Lőrinc: Elfut az igazság elől a képviselő úr.]] Hát persze, hogy elfut a képviselő úr. Én értem, hogy képviselő úr elhagyja a termet, mert nyilván kellemetlen neki, hogy nem mondott igazat, és azt sem tudta, hogy mi van a saját módosító indítványában. Én megértem, hogy kellemetlen, képviselő úr. Szó volt itt arról, hogy miért ezt az utat választottuk. Azért ezt az utat választottuk, mert azok az állampolgárok, akik ennek az ügynek az elszenvedői voltak, megkerestek, hogy kezeljük ezt a problémát. [[Z. Kárpát Dániel: Ki kereste meg önöket? Bayer Zsolt?]] Én több száz érintettel találkoztam, képviselő úr. Egyébként az érintettek között van Gelencsér Ferenc, aztán Csobánczy Gábor DK-s alpolgármester, én tehát halkabban lennék az ilyen vádaskodásokkal. A másik igazán szemtelen és hozzáteszem, hogy az ott élőket kellemetlen helyzetbe hozó vádaskodás pedig az, hogy a cserelakások véghezviteléhez az önkormányzatnak bármiféle köze lett volna. A cserelakások szabályozása kimondja, hogy két egyenrangú fél szerződéskötésén múlik: aki a bérleti jogot eladja és aki a tulajdonjogot adja hozzá. Az önkormányzatnak ezt az aktust szimplán jóvá kellett hagynia. Az önkormányzat ezt a folyamatot befolyásolni soha nem tudta. Önök állítják azt, hogy bizonyos emberek jogtalanul jutottak bérleményekhez, ami egyszerűen nem igaz. És soha nem sorolták fel azt a legalább több tucat olyan baloldali kötődésű embert, aki szintén jogosan jutott ezekhez a bérlakásokhoz. Azt hiszem, hogy az alapproblémát nem értik. Mi nem bérlakásokba szeretnénk az embereket költöztetni, hanem saját tulajdonhoz szeretnénk őket juttatni. A kormányzat összes intézkedése erről szól. Hála istennek, még Jakab Péter is tudott a CSOK-kal élni és saját tulajdonú lakáshoz jutni. Tehát Jakab Péternek lehet, a többi embernek meg nem lehet. Az fáj maguknak, ha mi a többi embernek is segítünk. Ez a Jobbik politikája, amihez gratulálok. [[11.10]] A vagyon kiárusításával kapcsolatos észrevétel. Ha a magyar állampolgároknak, a magyar embereknek, az ott lakó embereknek én lehetővé teszem, hogy ugyanolyan kedvezményekkel, ahogy tették azt az 1990-es évek elején, megvásárolhassák a lakásokat most is, akkor én kiárusítom az ország vagyonát. Ha önök szerint ez így van, akkor én ezt vállalom. De azért felhívom a figyelmet arra, amit tegnap is mondtam: az ország kiárusítása és a vagyon tulajdonképpeni elherdálása finoman akarom fogalmazni, és akkor még a lopás kategóriáját ide sem hoztam az, amit a Gyurcsány-korszak alatt a baloldal művelt ebben az országban [[Z. Kárpát Dániel: Tizenkét éve vagytok kormányon! Hány bérlakást építettetek?]] amit a Gyurcsány-korszak alatt műveltek. A magyar vagyon az elmúlt tíz évben [[Z. Kárpát Dániel: Hány bérlakást építettetek? Nacsa Lőrinc: Hogy védi őket!]] duplájára nőtt, a magyar vagyon értéke, Magyarország vagyonának az értéke. [[Z. Kárpát Dániel: Miről beszélsz? Nincs is nemzeti vagyonleltár! Miről beszélsz?]] Csak egyetlenegy példát hadd hozzak fel, amit tegnap is felhoztam: az MTV-székházat, a Tőzsdepalotát 4,5 milliárd forintért adta el a Gyurcsány nevű cimborája 2006-ban, majd három éven keresztül 2 milliárd forintért visszabérelte. [[Nacsa Lőrinc: Hűha!]] Hatmilliárd forintot fizettek ki bérleti díjként egy olyan ingatlanért [[Z. Kárpát Dániel: Arról beszélj, hogy mi van a bérlakásokkal!]] amit Arató Gergely, amikor még itt volt [[Arató Gergely: Én most is itt vagyok, érdemes észrevenni!]] főnöke, Gyurcsány Ferenc 4 milliárdért adott el. Tehát magyarán mondva: többet fizettek ki bérleti díjért, mint amennyiért eladták az ingatlant. Ez micsoda? ha már a vagyonvesztésről prédikál nekünk képviselő úr. Az Alkotmánybíróság határozata nem arról szólt, hogy a cseréseknél nem lehetne figyelembe venni a beadott értéket, hanem pont azt mondja, hogy akik egyedi döntés alapján jutottak ilyen típusú ingatlanhoz, amit tartalmaz is a módosító javaslat, azok valóban száz százalékon vehetik meg ezt, és egyébként erre kizárólag részletfizetési lehetőségük van, ha élnek ezzel a vételi lehetőséggel. Az önkormányzatnak van most is olyan szerepe, hogy ezeket az egyedi helyzeteket kezelni tudja. Nyilván a törvény minden ilyen helyzetet nem tud kezelni. A cseréseket illetően pedig az Alkotmánybíróság egyértelműen fogalmaz, mert leírta, hogy csere esetén figyelembe lehet venni a beadott tulajdon értékét, ahol tulajdont adtak bérleti jogért cserébe. Ami a legnagyobb ordas már elnézést hazugsága önöknek meg főleg Csárdi képviselő úrnak, aki itt gyakorlatilag egy színházat játszik, önök folyamatosan kommunikálják, hogy a Csárdi Antal-féle módosító javaslat majd lehetővé teszi az önkormányzat számára, hogy rendeletet hozzon és rendeleti úton rendezze ezt a kérdést. Ez egyszerűen nem igaz. 2013 óta az önkormányzatnak bármikor lehetősége lett volna olyan rendeletet hozni, amelyben a műemlék lakások értékesítését előirányozza. [[Nacsa Lőrinc: Nem is akarta!]] 2019 októberétől mind Csárdi Antal, mind V. Naszályi Márta polgármester asszony bármikor kezdeményezhette volna ezeknek az ingatlanoknak az eladását a bérlők számára, a ’96 előttiekét is. De azt sem tették meg. Semmit nem csináltak ebben az ügyben. Egyetlenegy dolgot csináltak: elmondták, hogy nem adják el, és drasztikusan megemelték a bérleti díjakat; nyilván ami egyébként tönkretette a cserések piacát. Majd még mit mondanak ehhez? Hogy még persze egy húszéves elidegenítési tilalmat is hozzáraknának ehhez a törvényhez. Hát, könyörgöm, ha valakinek az élethelyzete megváltozik, a család ki szeretne költözni vidékre, vagy valaki be akar költözni a budai Várba, mint ahogy egyébként azt múltkor is elmondtam [[Z. Kárpát Dániel: Ez olyan mindennapos eset, ugye? Gyakran előfordul.]] , például egy zuglói család, ahol felnőttek a gyerekek, eladja a saját ingatlanját, és vesznek rajta egy bérleményt a budai Várban, azzal, amit önök meg az önök szövetségesei műveltek, tulajdonképpen tönkretették ezeket a családokat, vagy majdnem tönkretették ezeket a családokat. Az az évek alatt, az életük által megspórolt pénz, amit a saját lakásukba tettek, majd elcseréltek egy budai bérleményre, tulajdonképpen lenullázódott, mert ilyen körülmények között nyilván egy lyukas fillért sem adott volna senki egy bérleményért. Ez a törvény ezt a helyzetet is kezeli. Az önkormányzat felelőssége a továbbiakban is az, hogy azokat az egyedi eseteket kezelje, amikor akár bérlő cserél bérlővel ingatlant. Több ilyen család is van, és azoknak a helyzetét pedig kezelni kell. Csárdi képviselő úrék, ahogy mondtam, az elmúlt egy évben játszották itt a színházat. Elhívtak, hogy találkozzak velük, üljek le a polgármester asszonnyal, visszaírtam, hogy persze, megyek. Időpontot meg helyszínt azóta sem küldtek. És akkor mutogatnak, hogy mi nem működünk együtt önökkel. Amikor lehetőségük lett volna rá, hogy rendezzék ezt a helyzetet, akkor nem rendezték. Most pedig, hogy nyilván látják, a törvény egyértelműen kimondja, hogy kötelező a vételi jog megadása ezeknek az embereknek, eljátsszák, mintha egyetértettek volna vele. Arató képviselő úr az előbb azt mondta, hogy persze, a 25 év előtti bérlők megérdemlik, hogy vegyék meg. Hát, a múltkori vitában nem ezt mondta, képviselő úr! [[Z. Kárpát Dániel: De, ezt mondta a múltkori vitában, csak nem értetted már akkor sem! Arató Gergely: Szövegértési problémák vannak!]] Szövegértési problémák, igen, voltak. [[Z. Kárpát Dániel: Legalább beismered!]] Azt láthattuk az elmúlt felszólalások során. Arra kérném önöket, hogy végre egyszer az életben ezt a pártpolitikai csatározást, amit művelnek, és amit szintén próbálnak felhasználni emberek lejáratására, ezt egyszer az életben próbálják meg zárójelbe tenni mert tényleg több száz, több ezer olyan család és bérlő életéről van szó, akiknek ez a törvény segítséget nyújthat. Ezt próbálják figyelembe fenni, és ezért kérem a továbbiakban is, hogy szavazzák meg a módosító javaslatot. [[Nacsa Lőrinc tapsol.]]
Köszönöm szépen. Most jött el a pillanat, hogy valóban Potocskáné Körősi Anita képviselő asszony szólhat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedje meg Böröcz képviselőtársam, hogy csatlakozzak azokhoz, akik azt mondják, hogy sajnáljuk önt. Most már fél éve vagy már több is, mint fél éve megy ez a jogszabály körüli hercehurca [[Nacsa Lőrinc: Nem!]] , és láthatóan folyamatosan, mint egy kis süteményhez, rakosgatják hozzá a hozzávalókat, hogy valahogy majd átmenjen itt a Házon. Amikor az Alkotmánybíróság is azt mondja, hogy ebben egész komoly problémák vannak, akkor önöknek semmi más nem fontos, csak az eredeti elképzelések, mondván, hogy na, jó, kicsit hátrébb lépünk, kicsit visszalépünk, de azért az elkövetkezendő időszakban csak hozzuk helyzetbe azokat a bérlőket, akik az új és most már tényleg abszolút összetákolt jogszabály alapján hozzájuthatnak majd bérleményekhez. Igen, képviselőtársam, amikor azt mondta, hogy mi arról beszéltünk, hogy kiárusítják az ország vagyonát, ön akkor azt magára érti. Hát, ezt mondjuk, hogy önök kiárusítják az ország vagyonát. Ugyanis átjátsszák azt az önkormányzati vagyont, amelyből egyébként is híján vannak. Mert nézzék meg, hogy mennyi bérlakás van az országban és mennyire lenne szükség: többszörösére. A magyar ingatlanpiac sajnos olyan helyzetben van, hogy a magyar emberek, a magyar családok nehezen tudnak hozzájutni ezekhez az ingatlanokhoz. Igen, lennének sokan, akik bérlakásban szeretnének élni, hogy elindulhasson az az életkezdet és gyermekeket vállalhassanak. Amikor önök a bérlakásoknak nem megtartása, hanem elidegenítése mellett döntenek, és amellé teszik le a voksukat, akkor önök ezt a rendszert és ezt az utat akadályozzák a magyar családok előtt. Mindezt azért, mert pár száz embernek lehet segíteni, pedig, azt gondolom, több ezren kiáltanak azért, hogy több bérlakást. Lehet toldozgatni-foldozgatni ezt a törvényt most már tényleg több mint fél éve, de attól még a célja ugyanaz marad: az önkormányzati vagyon átjátszása a haveroknak. Ez nemcsak ebben a jogszabályban, hanem az egész kormányzásuk alatt megfigyelhető, amikor vagyonelemekről beszélünk. Önök kapkodnak, önök félnek attól, hogy 2022 áprilisa után ezeket a jogszabályokat felül fogjuk írni és meg fogjuk változtatni. Jól teszik, mert így lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Most pedig a KDNP képviselője, Nacsa Lőrinc képviselő úr szólhat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel és Arató Gergely szavaira szeretnék reagálni, de Potocskáné Kőrösi Anita mondta, hogy mit fognak megtartani, ha ne adj isten, kormányra kerülnek, vagy mit nem. Ugye, az önök miniszterelnök-jelöltje is mondta, hogy a rezsicsökkentést biztosan nem fogják fenntartani. Ez az üzenete a magyar embereknek a mostani energiaválságban. De ezt csak az aktualitása miatt hoztam ide. [[Z. Kárpát Dániel: Mennyi a forintárfolyam?]] Z. Kárpát Dániel elmondta a teszetosza gazdaságpolitikát, amelynek köszönhetően 915 ezer emberrel több dolgozik, 70 százalékkal emelkedtek a reálbérek tíz év alatt [[Z. Kárpát Dániel: Az egy főre jutó román GDP-ről beszélnél kicsit?]] aminek köszönhetően minden évben beruházási rekord volt Magyarországon. Ezt ön mindig termelési jelentésnek hívja, közben ezek tények igazából, képviselő úr. Ön azt mondta, hogy 2010 és ’14 között, amikor itt volt, milyen felszólalásokat tett. Emlékezhetünk arra, hogy akkor még szidta a Gyurcsány-kormányt [[Z. Kárpát Dániel: Rólatok beszéltem!]] akkor még szidta a szocialistákat, akkor még ki akart lépni az Európai Unióból. Tehát számos ilyen felszólalására jól emlékezhetünk, tisztelt képviselő úr. Akkor még nem volt a szövetségese Gyurcsány Ferencnek, Arató Gergelynek és a szocialistáknak. [[Csányi Tamás: Változtat a tényen?]] Tehát ez akkor még egy más világ volt, tisztelt képviselő úr. [[11.20]] Arató Gergely azt mondta, hogy itt a törvényjavaslatban nem a mi magántulajdonunkat próbáljuk valakinek átadni, hanem másnak a tulajdonáról döntünk. Tisztelt Képviselő Úr! Az önkormányzati tulajdon is a nemzeti vagyon része, az önkormányzati tulajdon is az állami alrendszerbe tartozó vagyon része, az is közvagyon, tisztelt képviselő úr. Értem, hogy önöknek ezek a fogalmak nagyon homályosak, mert 1990 előtt önök a magántulajdont köztulajdonnak tartották, 2002-2010 között pedig a köztulajdont magántulajdonnak tartották. Tehát értem én, hogy ebben önnek van fogalmi zavara ezekben a kérdésekben [[Z. Kárpát Dániel: Amiből most magánvagyont csináltatok.]] de ha valaki köztulajdont áron alul hazavitt, az az ön főnöke volt az Apró-villában. [[Z. Kárpát Dániel: De most mi lesz a köztulajdonnal? Ha eladják, akkor mi lesz belőle?]] Ön szerint 159 négyzetméter 9 millió forintot ér, aminek a 10 százalékát kell csak kifizetni? Mert így szerezték az Apró-villát az ön főnökei, miközben előtte kiutalták ugye, november 7e most volt , a Kossuth téri sortűzért kiutaltak az ön főnökééknek, családjának egy ilyen villát, tisztelt képviselő úr! Tehát ha magántulajdonról meg köztulajdonról beszél, akkor vigyázzon, mert ez az önök számára ingoványos talaj. De hát ön is számtalan költségvetési módosítót nyújtott be, ahol egy-egy célra egy-egy különböző beruházástól elvett volna támogatást, elvett volna pénzt, és valami más célra szeretett volna költségvetési forrást átcsoportosítani. Ön azt mondja, hogy parlamenti képviselőként például Böröcz képviselőtársamnak nincsen joga benyújtani olyan törvényjavaslatot, amely érinthet például önkormányzati tulajdont is? Hogyne lenne joga, tisztelt képviselő úr! Ön az alapvető jogállamisági kérdéseket kérdőjelezi itt meg, tisztelt képviselő úr, a demokrácia alapjait, hogy egy parlamenti képviselő nem nyújthat be ilyen témában parlamenti módosítót. És hát, ugye, ne felejtsük el, hogy önök voltak azok, akik azt mondják ha már magántulajdon , hogy ha önök kormányra kerülnek, akkor földönfutóvá teszik a jobboldali értelmiséget. Tehát ismerjük, képviselő úr, ezeket a mondataikat, önök mondták ezeket számtalan alkalommal. Most értem, hogy gyorsan a laptopjába mélyed, halaszthatatlan levélírási kényszert érez magában, hiszen nehéz szembesülni [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , nehéz szembesülni ezekkel a mondatokkal, amikor egyébként ön áll föl, és itt próbál magántulajdonról meg köztulajdonról beszélni, aminek a határait önök sajnos az elmúlt időszakban is látszott egyáltalán nem ismerik. De költségvetési módosítót ön is nyújtott be számosat, ha jól emlékszem, tisztelt képviselő úr, még érvelt is mellette, ahol az állami vagyon, az állami költségvetés egyik részéből ön megfogta, el akarta venni, és oda akarta tenni egy másik célra. Nem? Volt ilyen, nem, tisztelt képviselő úr? Ha jól emlékszünk, az elmúlt években számtalan alkalommal. Olyan is volt, amikor már előre a jobbikos képviselőkkel közösen fel akarták élni a céltartalékot, hogy ha Magyarország nehéz helyzetbe kerül Covid-válság, migrációs válság, bármilyen más válság , akkor ne legyen ilyen céltartalék. De én azt gondolom, hogy ezek az érvek, amiket önök itt elmondtak, hamisak. Önök nemes egyszerűséggel azt szeretnék, hogy a magyar emberek ne juthassanak saját tulajdonú lakáshoz. Z. Kárpát képviselő úr is elmondta minden alkalommal van egy ilyen panelja , minden alkalommal elmondja, csak most valahogy az utóbbi hetekben ez nagyon látványosan elmaradt, hogy például miniszteri vagy képviselői fizetéssel valaki miért vesz fel CSOK-ot. Amióta kiderült, hogy az ön pártelnöke frakcióvezetői fizetés mellett CSOK-ot vesz föl, akkor hirtelen ezek a panelek elmaradtak, hiszen ez mindig, akármilyen témáról van szó, tisztelt képviselő úr, elég sokat ülünk itt mindketten, mindig az ön felszólalásának a része. Az utóbbi hetekben ez valahogy elmaradt, mert pontosan tudja és én örülök neki, hogy Jakab Péter is felvette a CSOK-ot; én azt szeretném, hogy minél többen vegyék föl, és látjuk, hogy több százezer családnak segített egyébként saját tulajdonú otthonhoz jutni. Mert ha megkérdezi a magyar embereket, akkor a magyar emberek saját tulajdonú lakást szeretnének. Ön pedig bérlakásba szeretné őket kényszeríteni. Ez az óriási szemléletbeli különbség, azt gondolom, közöttünk. [[Z. Kárpát Dániel: Nem érted. Nem tehetsz róla, de nem érted.]] Érdemi kifogást egyikőjük sem tudott emelni a törvényjavaslattal szemben, Csárdi képviselő úr sem, aki egyébként azt mondja, hogy törődik a váriakkal. Sosem tudta elmondani, hogy a polgármester asszony miért akarta befagyasztani, és miért nem volt szándéka, pedig 2013 óta lehetősége volt, hogy eladja ezeket a lakásokat, és megkapják azok, akik akár 25 évnél régebben is laknak benne: mert nem volt ilyen szándékuk. Persze a tévészékházat eladták, persze a repteret eladták, persze most a Városháza eladására készülnek. Értjük, hogy önöknek ezek a határok elmosódnak, mert ami egy baloldali vörösbáró vagy oligarcha kezében van, az igazából nem is kell hogy köztulajdon legyen; szépen így átvándorolhatnak a köztulajdonból, és nemes egyszerűséggel magántulajdonba kerülhetnek a rablóprivatizáció által. De mi nem ezt az irányt követjük, mi nem ezt a politikát képviseljük, hanem mi az emberek mellett állunk, és az emberek kéréseit hallgatjuk meg, és képviselőtársam is azért jött ide ma ezzel a törvénymódosítással, hogy az Alkotmánybíróság igényeinek és kéréseinek megfelelően módosítsuk azt az egyébként célban egyáltalán nem változott igényt, amit az Alkotmánybíróság is elismert, hogy ez a cél alapvetően egyáltalán nem rossz, sőt helyes, hogy ezt módosítsuk. Én éppen ezért arra kérem önöket, hogy ha már érdemi érveket nem tudtak felhozni itt a vita során, akkor legalább szavazzák meg ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A Demokratikus Koalíció képviselője, Arató Gergely képviselő úr következik.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hát, nagyon nehéz lenne arra a sokfajta zöldségre válaszolni, amit Nacsa képviselő úr itt összehozott. Én két olyan elemet szeretnék kiemelni, aminek van tartalma és van értelme. És ezek alapvető politikai különbséget jelentenek, igaza van képviselő úrnak. Egyrészt szerintünk az önkormányzati autonómia az érték, az önkormányzat vagyona az az önkormányzat vagyona, az az ott élő emberek vagyona, az nem azonos egy költségvetési módosítóval, képviselő úr, bocsásson meg, de alapvető fogalmakkal, azt hiszem, inkább azon az oldalon vannak problémák. Ön egy költségvetési módosítóval nem írathatja a nevére a Városházát, nem veheti el egyébként a Kossuth teret, folytathatnám azt már elvette, bocsánat, a kormány , de folytathatnám tovább. Szóval, magyarán szólva, azt a gyakorlatot mi mélyen elítéljük, amelyik az önkormányzatok vagyonát szabadon szétosztható és elvehető prédának tekinti, ez köztünk egy alapvető politikai különbség, valóban. És az is egy alapvető politikai különbség, hogy nekünk nemcsak azok a családok fontosak, akik az egyik százmilliós ingatlant egy másik százmilliós ingatlanra szeretnék cserélni, hanem azok is, akik egy önkormányzati bérlakásra várnak, mert abban tudnák megoldani a lakhatásukat, és mert rászorulnak [[Az elnök csenget.]] , és ők sokkal-sokkal többen vannak ebben az országban.
Köszönöm szépen. A vélemények korlátlanok, az időkeret viszont korlátos, ezért kellett csöngetnem. Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki a fennmaradt időkeret terhére felszólalni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem Izer államtitkár urat, hogy a kormány nevében kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Ebben az esetben az előterjesztőt, Böröcz László képviselő urat kérdem, hogy kíváne reflektálni. (Jelzésre:) Igen. Arra kell figyelmeztetnem, hogy előterjesztőként 4 perc 16 másodperce van. Kérem szépen, hogy ebbe férjen bele. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Akkor érdemes tényleg néhány dologra reagálni, mert van némi félreértés. Hogy az önkormányzati autonómia fontos lenne vagy sem? Nyilván az önkormányzati autonómia fontos. Az önkormányzatoknak egyébként és nem teljesen ide tartozik, de próbálok tömören fogalmazni a mozgástere, a pénzügyi lehetőségei, a vagyona az elmúlt tíz évben jelentősen javult. Az ország költségvetési helyzete is az elmúlt tíz évben jelentősen javult. Aki erre azt mondja, hogy ez nem igaz, az nem ismeri vagy nem tudja értelmezni Magyarország makrogazdasági számait. A csereingatlanokkal kapcsolatban, és hogy kicsit konkrétabb dologról is beszéljünk, önök folyamatosan azt a hamis állítást próbálják meg előadni, hogy ezekben az ingatlanokban valamiféle különleges összetételű népesség lakik, akik az átlagtól jóval felfele vannak, ami nyilvánvalóan nem igaz. Ugyanúgy élnek itt kisjövedelmű emberek, kisnyugdíjasok, családosok, magánszemélyek, egyedülállók, mint egyébként az ország bármelyik más városában éltek az elmúlt időszakban. Az a különbség, hogy a 90-es években nyilván ezt a lehetőséget ők nem kaphatták meg. És persze, azon lehet vitatkozni, hogy aki tulajdont cserélt bérleményre, az jogosult legyene arra egyrészt, hogy vételi jogot kapjon, másrészt pedig, hogy beszámítsák a tulajdonát ebbe a konstrukcióba. De, könyörgöm, azért ha visszamegyünk az elejére, egyrészt: az önkormányzatnak nem voltak saját lakásai, hanem ezeket a lakásokat az államtól kapta a 90-es évek elején. Az államnak sem voltak saját lakásai, mert a kommunista diktatúra idején a kommunisták államosították a magánszemélyektől, és elvették ezeket a lakásokat. Persze, biztos van olyan, akinek a kommunizmus idején kiutaltak egy-két ilyen lakást a jó szolgálatért cserébe, persze, ilyen is lehet, de nyilván nekünk az emberek összességének a jólétét és az érdekeit kell néznünk. Abban pedig, hogy ezt a több száz és több ezer családot segítsük, az nem fog megakadályozni minket, hogy önök egyébként néhány politikai motivációból előrángatnak egy-két nevet. [[11.30]] Hiszen ahogy azt említettem, legalább ugyanannyi nevet lehet felsorolni a baloldalon, mint amennyi jobboldali kötődésű embert fel lehet sorolni, akik itt laknak. És ez, hozzáteszem, igaz lenne Magyarország összes településére és összes városára is. Tehát ez a cirkusz, amit önök ebben az ügyben művelnek, felháborító; és egyébként azokat az embereket bélyegzik meg és próbálják meg lejáratni, akik ott laknak az I. kerületben, az V. kerületben, a VI. kerületben, amelyeket érint a törvényjavaslat. És még egyszer hangsúlyozom, hogy az az álszent dolog, amit itt az elmúlt másfél-két évben műveltek, amióta az I. kerületi önkormányzatot átvették, egyszerűen bicskanyitogató. Tehát nem mondtak igazat, elmondták, hogy nem adják el, elmondták, hogy törvényt módosítanak majd, hogy saját rendeletet csinálnak. Nem is kell törvényt módosítani ahhoz, hogy saját rendeletben ezeket az ingatlanokat hozzájuttathassák a bérlőkhöz. Tehát őszintén szólva, nem teljesen világos nekem, hogy önöknek mik a céljaik az árfolyamok tekintetében, és még egyszer, a cserelakásoknál, mert úgy érzem, hogy ez a marginális pontja a mai beszélgetésünknek. 35 és 50 százalék közötti árat határoztunk meg, határoz meg a törvényjavaslat, ami nyilván abból indul ki, hogy ha valaki megnézi az ingatlan.com elemzéseit, az ingatlan.com elemzéseiből egyértelműen az derül ki, hogy az I. kerületben, az V. kerületben és a VI. kerületi részeken a csereingatlanok tekintetében a bérlemény forgalmi értékének az 50-65 százalékát kell kifizetni. Erre tekintettel nyilvánvalóan [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ehhez az értékhez igazítottuk ezeket a számokat, ami általánosságban teljesen validdá teszi a történetet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, és bízom benne, hogy mégiscsak sikerült valamennyire meggyőznöm önöket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Ezzel a vitát befejeztük. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Most pedig itt az alkalmam, hogy 13 óráig szünetet rendeljek el, utána szavazással folytatjuk a munkát. Köszönöm szépen. [[Szünet: 11.32-13.09]] (Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Tiba István és dr. Varga László)
[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő előterjesztések elfogadásáról is döntünk. Felhívom a figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat vagy határozati javaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Jelen van 185 képviselő, távol van 14 képviselő. Soron következik a köztársasági elnök által alaptörvény-ellenesség miatt visszaküldött, az Országgyűlés 2021. június 15-ei ülésnapján elfogadott, a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény, valamint a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/16223/13. számon, a köztársasági elnök levele T/16223/14. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatát T/16223/16. számon, jelentését pedig T/16223/17. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatal során módosító javaslat fenntartására, és külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Először a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/16223/16. számú módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 133 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik, amelynek során a ki nem hirdetett törvénynek a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatának elfogadott pontjaival módosított szövegéről döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az imént módosított, ki nem hirdetett törvény minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény, valamint a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló, ki nem hirdetett törvény minősített többséget igénylő rendelkezéseit az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult, ki nem hirdetett törvény minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 52 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az imént módosított, ki nem hirdetett törvény egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény, valamint a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló, ki nem hirdetett törvény egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult, ki nem hirdetett törvény egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[13.10]] Soron következik az atomenergia-felügyeleti szerv jogállásával összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/16224. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/16224/5. számon, összegző jelentését pedig T/16224/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio indítványa. A javaslat fenntartásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 21 igen szavazattal, 136 nem szavazat ellenében, 30 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2-16., 19., 21. és 32. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16224/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16224/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16224/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16224/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről szóló H/17271. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény rendelkezései szerint a határozati javaslat elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/17271. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 155 igen szavazattal, 21 nem szavazat ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta. [[13.20]] Soron következik az egyes eljárások korszerűsítését és a polgárok biztonságának további megerősítését célzó intézkedésekről szóló T/17283. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17283/5. számon, összegző jelentését pedig T/17283/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 12., 13., valamint 37-39. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amely elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17283/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17283/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17283/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17283/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló 2021. évi XCIX. törvény hatálybalépéséről szóló T/17279. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17279/4. számon, összegző jelentését pedig T/17279/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17279/4. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 52 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17279/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 52 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17279/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes közjogi tárgyú törvények módosításáról szóló T/17147. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17147/6. számon, összegző jelentését pedig T/17147/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/17147/6. számú összegző módosító javaslat 12. és 14. pontjáról külön szavazást kezdeményezett, egyúttal indítványozta, hogy a külön szavazásra kért pontokról az Országgyűlés egy szavazással döntsön. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontokról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 2., 10., 11. és 15. pontjairól döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17147/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 52 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 12. és 14. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17147/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő, külön szavazásra kért 12. és 14. pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontjait 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17147/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17147/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17147/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[13.30]] Soron következik az egyes igazságügyi tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/17282. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17282/4. számon, összegző jelentését pedig T/17282/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 27., 31-34., 37., 40. és 41. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17282/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 132 igen szavazattal, 49 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17282/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17282/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17282/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes belügyi tárgyú törvényeknek az Alaptörvény kilencedik módosításával, valamint a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvénnyel összefüggő módosításáról szóló T/17054. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17054/5. számon, összegző jelentését pedig T/17054/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/17054/5. számú összegző módosító javaslat 5. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontról, és ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat 4. pontjának minősített többséget igénylő, a törvényjavaslat 14. § 17-19. pontjait módosító részéről döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17054/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 133 igen szavazattal, 44 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 5. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17054/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő, külön szavazásra kért 5. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 134 igen szavazattal, 43 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17054/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 49 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17054/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17054/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 49 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a TAKUBA alkalmi harci kötelékben történő magyar katonai szerepvállalásról szóló H/17144. számú határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát H/17144/5. számon, összegző jelentését pedig H/17144/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/17144/5. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 153 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény rendelkezései alapján az egységes javaslat elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/17144/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 154 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. [[13.40]] Soron következik az országos népszavazási eljárás módosításáról szóló T/17004. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17004. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül, egyhangúlag elfogadta. Soron következik az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló T/17265. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17265/5. számon, összegző jelentését pedig T/17265/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Fidesz képviselőcsoportja a T/17265/5. számú összegző módosító javaslat 6., 7. és 12 . pontjáról, a KDNP képviselőcsoportja pedig a 10. és 11. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. A Fidesz képviselőcsoportja egyúttal indítványozta, hogy az általa külön szavazásra kért pontokról az Országgyűlés egy szavazással döntsön. Először az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről határozunk, majd a külön szavazásra kért pontokról, ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 1-3., valamint 8. pontjáról döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17265/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 6., 7. és 12. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17265/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő, külön szavazásra kért 6., 7. és 12. pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontjait 133 igen szavazattal, 49 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 10. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17265/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő, külön szavazásra kért pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 140 igen szavazattal, 45 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 11. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17265/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő, külön szavazásra kért 11. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 6 igen szavazattal, 179 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17265/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 51 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17265. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 49 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17265. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 48 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, New Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/17276. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17276. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül, egyhangúlag elfogadta. Soron következik az 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/17274. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17274. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 181 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül, egyhangúlag elfogadta. Soron következik az Európa Tanács kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló, Nikóziában, 2017. május 19-én kelt egyezménye kihirdetéséről szóló T/17272. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/17272/1. számon a törvényjavaslatnak a nemzetközi szerződés hivatalos magyar nyelvű fordítását és a nemzetközi szerződéshez tett fenntartások szövegének hivatalos magyar nyelvű fordítását tartalmazó részéhez helyesírási hibák javítását célzó kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. [[13.50]] Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17272. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül egyhangúlag elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló, 2017. szeptember 14-én, Budapesten aláírt megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről szóló T/17273. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17273. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül egyhangúlag elfogadta. Soron következik a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény végrehajtásáról szóló T/17188. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17188. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 127 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény módosításáról szóló T/17275. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17275. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 180 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül egyhangúlag elfogadta. Soron következik az Adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével, továbbá az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/17277. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17277/7. számon, összegző jelentését pedig T/17277/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17277/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 135 igen szavazattal, 13 nem szavazat ellenében, 32 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17277/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 133 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 35 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról és egyéb jogharmonizációs célú törvénymódosításról szóló T/17280. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17280/5. számon, összegző jelentését pedig T/17280/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17280/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 143 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17280/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 141 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, 32 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Lukács László György, a Jobbik képviselője, az I/17444. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 125 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Molnár Zsolt, az MSZP képviselője, az I/17450. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 125 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Varga Zoltán, a DK képviselője, az I/17448. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 123 igen szavazattal, 56 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Demeter Márta, az LMP képviselője, az I/17446. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 123 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, az I/17454. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 122 igen szavazattal, 56 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, az I/17445. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 123 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[14.00]] Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, az I/17426. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 122 igen szavazattal, 56 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szakács László, az MSZP képviselője, az I/17425. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 124 igen szavazattal, 56 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mentelmi ügy megtárgyalása és határozathozatala. Tájékoztatom önöket, hogy Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2021. október 14-én 12.Bpk.762/2021/5. számon a Pécsi Járásbíróságtól, rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Az Országgyűlés elnöke ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/17502. számon határozati javaslatot terjesztett elő Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai János elnök úrnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy itt elhangzott, a Pécsi Járásbíróság átiratában indítványozza az Országgyűlésnek, hogy Hadházy Ákos képviselő úr mentelmi jogát rágalmazás vétsége miatt függesszük fel. A tényállások közül az Országgyűlés elé hozom a következőket: a feljelentő K. A., aki sérelmezi Hadházy képviselő úrnak még 2020. május 25-én a képviselő úr Facebook-oldalán történt megjegyzéseit. Képviselő úr a Magyar Narancs cikkeire hivatkozva K. A.-t úgy állítja be, mint egy képviselőnek a bizalmi emberét, aki számos kétes EU-pénzt elcsorgató projekt menedzsere volt. Ezt a feljelentő úgy értelmezi, hogy őt gyakorlatilag bűnsegédi részvétellel vádolja az országgyűlési képviselő, ezért fordult a bírósághoz. Tegnap tárgyalta a Mentelmi bizottság az ügyet. A Mentelmi bizottság ülésén a képviselő úr nem vett részt. A jelen lévő országgyűlési képviselők egyhangúlag döntöttek arról, hogy az Országgyűlésnek azt indítványozzuk látván, hogy az ügy egy magánvádas ügy , hogy az adott ügyben Hadházy képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy Hadházy Ákos képviselő úr nem tartózkodik az ülésteremben. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 28 igen szavazattal, 125 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett Hadházy Ákos mentelmi jogát nem függesztette fel. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. Köszönöm együttműködésüket. [[Szünet: 14.06 14.09]] (Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, akik nem kívánnak az ülés további részében aktívan részt venni, ha el kívánják hagyni az üléstermet, azt rövid idő alatt és csendben tegyék meg. Köszönöm szépen a megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17432. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Benkő Tibor honvédelmi miniszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Miniszter úr a pulpitusról kívánja az előterjesztését megtartani. Parancsoljon, miniszter úr! [[14.10]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kronológiai visszatekintéssel kezdem. Tavaly december 15-én az Országgyűlés megszavazta az Alaptörvény módosítását, amely a védelmi rendszerünk, azon belül a különleges jogrendi szabályzóink alapjait megváltoztatja. A napjainkban még hatályos hat jogrend helyett mindössze három különleges jogrendet jelenít meg, amely nagymértékben javítja a gyors és operatív döntések meghozatalának hatékonyságát. Az Országgyűlés az Alaptörvény módosítását követően az idén nyáron elfogadta a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló törvényt is, amely megteremti a különböző állami, azaz a hon- és rendvédelmi, valamint közigazgatási szereplők közötti koordinált, összehangolt együttműködés szabályozását különböző veszély- és válsághelyzet vagy különleges jogrend esetén. Ezekre a törvényi változásokra való tekintettel nem mellőzhető a honvédelmi törvény, azaz a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény felülvizsgálata. Elvégezve ezt a munkát arra a következtetésre jutottunk, hogy nem módosításra, hanem egy új honvédelmi törvény megvalósítására, megalkotására van szükség, amelyről most az általános vitát megkezdhetjük. A törvény, amint említettem, új, és nemcsak leköveti a gyorsan változó biztonsági kihívásokra való szükségszerű reagálásokat, de az elmúlt tíz év tapasztalatainak feldolgozását is magában foglalja. A törvénytervezet megalkotásakor a körültekintő tervezés kapcsán nemcsak a tartalmi, hanem az időbeli tervezés kiemelt szerepet kellett hogy kapjon. Az Alaptörvény módosításából eredően a kapcsolódó sarkalatos és feles többséget igénylő törvények, kormány- és ágazati rendeletek, utasítások, azaz a végrehajtási szabályrendszer összetettségére és a jogalkotás, valamint a felkészülés időigényére tekintettel biztosítani kell a védelmi és biztonsági igazgatás folyamatos működését. Ezért már most szükséges a 2023-ban hatályba lépő kapcsolódó sarkalatos törvények időben történő megalkotása és az alaptörvényi szintről kikerülő jogintézmények, úgymint a terrorveszélyhelyzet, a megelőző védelmi helyzet vagy a váratlan támadás békeidőszaki kezelhetőségének biztosítása, a válságkezelési szabályok megalkotása és pontosítása. Tisztelt Ház! A javaslat így a hatályos honvédelmi törvény fenntartható elemeit emeli át a kor elvárásaihoz, következményeihez történő igazítással, illetve az Alaptörvény módosítását szem előtt tartva a különleges jogrendi szabályokat pontosítja, békeidőszaki feladatként meghatározva egyes korábbi, különleges jogrendi feladatokat. A megváltozott biztonságpolitikai környezet következtében különösen a honvédség feladatrendszerében jelennek meg új szabályok, amelyek közös jellegzetessége a döntés időbeliségére, azaz a gyors reagálóképességre való összpontosítás. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Mint korábban kihangsúlyoztam, az új törvény nemcsak technikailag igazodik a védelmi rendszerünk újraszabályozott szerkezetéhez, hanem az elmúlt évek tapasztalatait is magában foglalja. Ezek közül a teljesség igénye nélkül néhányat kiemelek. Mint ismeretes, a hibrid fenyegetések lényege, hogy az ország védelmét oly módon veszélyeztetik, hogy katonai és nem katonai eszközök és eljárások egyaránt alkalmazásra kerülhetnek. Ezért különösen indokolt, hogy az érintett tárcák összehangolt együttműködése biztosított legyen, és minden intézkedés azok mentén valósuljon meg. Az összkormányzati szemléletmód, valamint az átfogó megközelítés érvényre juttatása érdekében a honvédelmi feladatokban érintett, közigazgatásban és magánszférában lévő személyzet továbbképzési rendszerének alapja is meghatározó, ezért az ezzel kapcsolatos feladatok is megjelennek az előterjesztésben. A honvédség feladatrendszerét a törvény csoportosítja egyrészt a fegyverhasználati jog terjedelme szerint, másrészt aszerint, hogy az az Alaptörvényből közvetlenül levezetett saját feladat, avagy az egyéb állami feladatokban való közreműködést jelenti. A javaslat tehát egyrészről a hatályoshoz képest változatlan formában fegyverhasználati jog terjedelme szerint, fegyverhasználati joggal és anélkül, továbbra is elkülönítve fogalmazza meg a honvédség feladatait. A honvédség által ellátott feladatok másrészről két kategóriába sorolhatók. Ezek a saját jogon végzett feladatok és a közreműködői feladatok. A közreműködési feladatok vonatkozásában a javaslat garanciális szabályként megállapítja, hogy a más szervek hatáskörébe tartozó hatásköröket a honvédség nem vonhatja el, csupán a törvényben meghatározottak szerint segítheti, támogathatja a feladat ellátását. A kor kihívásainak megfelelően a javaslat megfogalmazza a honvédség katonai kibertérműveleti erői feladatrendszerét, eljárási szabályait. Fontos, hogy a javaslat az alkalmazás során kötelezően betartandó garanciális szabályokat is meghatározzon. A rendelkezés törekszik a NATO elvárásaival és fejlesztési irányaival összehangolt módon, egyben a nemzeti érdekek érvényesítését szavatolva az egyes kibertérműveleti feladatok körében a fokozatosság, a szükségesség és az arányosság elvét érvényesítve sajátos szabályozást megfogalmazni a katonai kibertérműveleti képességek igénybevételéhez. [[14.20]] A javaslat megteremti a honvédség aktív elektromágneses műveletek végzésére létrehozott erőinek a katonai szakfeladatok végrehajtását biztosító jogi alapjait is. A javaslat a honvédségi szervezetek fegyverhasználati joghoz kötött feladataik végrehajtása során történő megengedett fegyverhasználat alapvető szabályait rögzíti. Tekintettel arra, hogy 2023-mal megszűnik a váratlan támadás különleges jogrendi szintű jogintézménye, az azt kiváltó eseményekre való reagálás képességét viszont fenn kell tartani, ezért a speciálisan felkészített erők számára a javaslat erre az esetre is szabályozza a hadiállapot elrendelése nélküli, azonban az ahhoz közelítő szabályozású fegyverhasználat lehetőségét. A haditechnikai eszközök fejlődésére tekintettel szükséges az új generációs fegyverrendszerek használatára vonatkozó általános jellegű szabályozás kialakítása. Az autonóm fegyver- és védelmi rendszer honvédségi rendszeresítése, telepítése és alkalmazása során mind a rendszerek kialakítása, mind pedig azok üzemeltetése során törekedni kell arra, hogy a célpont megsemmisítése csak a más módon el nem hárítható fenyegetések esetén és lehetőleg emberi beavatkozás lehetőségét biztosítva valósuljon meg. A külföldi szolgálat során számos, a hazai viszonyoktól eltérő körülmény között kell a feladatot végrehajtani, így indokolt a hazai szabályozást kiegészítő, azonban attól valamelyest eltérő, a feladatot ellátó honvédek biztonságát kiemelten kezelő szabályrendszert alkotni. Az elmúlt tíz évben jelentősen megváltozott biztonsági környezetben az új típusú biztonsági kihívások szükségessé tették az államok védelmi szabályozásának újragondolását is. Elmosódnak ugyanis a határok a békeidejű és különleges jogrendi szabályok között. A hibrid hadviselés sok egyéb terület mellett az államok védelmi szabályozásának gyengeségeit, illetve a korábbi biztonsági környezethez igazított kötöttségeit is igyekszik kihasználni. Erre figyelemmel szükségesnek mutatkozik, hogy úgy Magyarország önálló nemzeti szintű védelme, mint az Észak-atlanti Szerződés Szervezetében vállalt szövetségesi kötelezettségeink hatékony teljesíthetősége érdekében felkészüljünk az új típusú, úgynevezett szürkezónás kihívások hatékony kezelésére. Ezt a célt szolgálja a honvédelmi válsághelyzetre vonatkozó javaslat, amely békeidejű, de az új típusú kihívásokhoz alkalmazkodó, rugalmasabb felhatalmazást kíván biztosítani a kormány számára a válságok kezelésére való felkészülés, illetve az eszkaláció elleni fellépés hatékonyságának növelése érdekében. Tisztelt Országgyűlés! A mai kor, vagyis napjaink kihívása összegezve: a rendkívül gyorsra, a váratlanra, az eddig nem tapasztaltra, a kiszámíthatatlanra való felkészülés. Az új honvédelmi törvény az Alaptörvénnyel és az összehangolt védekezést biztosító jogszabályokkal összhangban minden előforduló esetre való reagálás lehetőségét kell hogy megteremtse. Meggyőződésem, hogy csak a teljes védelmi rendszer összehangolása biztosíthatja a nemzet immunrendszerét, védelmi sikerességét. Mindezek alapján arra kérem önöket, hogy a javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Egy új honvédelmi törvény javaslata fekszik előttünk. Azok után, hogy 2020 decemberében elfogadtuk az Alaptörvény kilencedik módosítását, amely a ma hatályos hat helyett 2023-tól csak három különleges jogrendet említ meg, továbbá azt követően, hogy idén, az év első felében elfogadtuk a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvényt, amely az alkotmánymódosítással párhuzamosan új keretet teremt a hazánkban zajló honvédelmi tevékenységeknek is, nem meglepő, hogy egy teljesen új törvény tervezetét tárgyaljuk. Áttekintve ugyanakkor a javaslatot érzékelhető, hogy alapjaiban nem változik meg a szabályozás, inkább egy átláthatóbb, logikusabb felépítésű szerkezetet nyer, amely természetesen igazodik a jogszabályi környezet már említett átalakításához. Miért is van minderre szükség? A hagyományos biztonsági fenyegetések mellett korunk új típusú és rendkívüli gyorsasággal kialakulni, majd eszkalálódni képes fenyegetései egyre dominánsabbá válnak. Elmosódik az egyértelmű határvonal a háború és a béke időszakai között. A folyamatos válsághelyzetek időszakait éljük. Migrációs válság, egészségügyi vészhelyzet, a nemzetközi terrorizmus erősödése, háborús konfliktusok közel s távol és extrém időjárási helyzetek sora követi egymást. Ez a folyamat az állami védelmi rendszerek működését is átalakításra kényszeríti. Nem hirdethetünk folyamatosan válsághelyzetet, olyan kereteket kell alkotni a normál működés számára, amelyek elbírják a különböző veszélyek és biztonsági kihívások kezelését. Ha pedig valóban válsághelyzeti ügykezelés válik szükségessé, az tényleg csak a legszükségesebb esetben, arányosan és fokozatosan, de megfelelő ütemben kerüljön bevezetésre. Ez persze nem azt jelenti, hogy ne lennének komolyabb különbségek a régi és az új törvény között. Az előttünk fekvő javaslat külön hangsúlyt helyez a honvédelmi feladatokra való felkészítésre, átveszi és alkalmazza a védelmi és biztonsági törvény szükségességre és arányosságra vonatkozó szabályozási elemeit, és a koordinációs tevékenységre vonatkozó különleges szabályokhoz is alkalmazkodik. Értelmező rendelkezéseket is találunk a javaslatban. A törvényjavaslat a jelenlegi honvédelmi törvénynél pontosabban igazodik a honvédelmi szervezetek irányítási struktúrájához. Felfrissíti a belső rendelkezések és azok közzétételének a rendszerét, pontosabb határidőkkel egészíti ki a különböző döntések meghozatalára vonatkozó szabályokat, és a jelenleginél részletesebb szabályokat határoz meg a honvédelmi kötelezettségre vonatkozóan is. [[14.30]] Ennek kapcsán mindenképpen kiemelném, hogy a hadkötelezettségen alapuló szolgálati kötelezettség hadiállapotra korlátozása miatt egyes előkészítő jellegű tevékenységeket már a béke időszakában meg kell valósítani. A fegyveres vagy fegyver nélküli szolgálat teljesítésére ugyanakkor a feltételeknek megfelelő férfiak továbbra is csak hadiállapotban kötelezhetőek. Az új honvédelmi törvény tartalmazni fogja a megszűnő különleges jogrendi esetek békeidőben is alkalmazható szabályait. Elsősorban a honvédség feladatait, valamint a fegyverhasználat lehetőségeit érintő rendelkezések kerülnek be a törvénybe. Ez tehát a védelmi és biztonsági rendszerünk átalakításának indoka és célja. De azt hiszem, ez mindig is világos volt tisztelt képviselőtársaim számára. Többször is beszéltünk már erről. Most inkább rátérnék a konkrétumokra. Ahogy már említettem, az Alaptörvény kilencedik módosítása 2023. július 1-jei hatállyal a meglévő hat különleges jogrend helyett hármat nevesít: a hadiállapotot, a szükségállapotot és a vészhelyzetet. E három különleges jogrendi helyzetben a kormány kerül a rendkívüli jogrendi döntéshozói helyzetbe. Megszűnik a Honvédelmi Tanács, és a köztársasági elnök szükségállapotra vonatkozó jogosítványai is átalakulnak. A három megmaradó különleges jogrend törvényi szintű szabályozását az idén elfogadott védelmi és biztonsági törvény tartalmazza. Így azokat a honvédelmi törvényben már nem kell szerepeltetni. Azt hiszem, érzékelhető, hogy nem olyan mérvű módosítási kényszerről beszélünk, amely teljes mértékben indokolja egy vadonatúj törvény megalkotását, ám amennyiben egyszerűen csak módosítanánk a jelenlegi honvédelmi törvényünket, annak címe már nem fedné a tartalmát. A 2011. évi CXIII. törvény ugyanis a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezetendő intézkedésekről szól. Mivel a jogalkotásról szóló törvény nem teszi lehetővé egy törvény címének egyszerű módosítását, így jogtechnikailag a legtisztább megoldás, ha egy új törvényt fogadunk el, amely sem megnevezésében, sem szabályozási elemei között nem tartalmazza a különleges jogrendi intézkedéseket. Talán kicsit profán, de ez is egy jogalkotási tényező. [[Dr. Vadai Ágnes nevet.]] Kikerül a jogszabályból az adatkezelésre vonatkozó rendelkezések legnagyobb része. Köszönöm a megnyilvánulását, tisztelt alelnök asszony. [[Dr. Vadai Ágnes: Nagyon szívesen!]] Szintén küszöbön áll a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvény revíziója, amelybe átemelésre kerülnek majd ezek az említett adatkezelési rendelkezések is. Mindezt azonban össze kell majd hangolni a honvédek jogállásáról szóló törvény felülvizsgálatával is. 2023-ra készen kell álljon az új védelmi és biztonsági struktúra minden eleme. Sok munka van még előttünk, mindenesetre a védelmi és biztonsági reform ezzel a törvényjavaslattal egy újabb mérföldkövéhez érkezett. Azt hiszem, hogy nyugodt szívvel ajánlhatom támogatásra ezt a javaslatot képviselőtársaim számára. A Fidesz-frakció mindenképpen támogatja ezt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Képviselőtársaim! Vitán felül áll, hogy a fegyveres védelmi rendszernek a szabályozása összhangban áll azzal a kényszerhelyzettel, amit a biztonsági változások indukáltak az elmúlt időszakban, így különösen a szakértői elemzések is azt emelték ki, hogy szükség van a módosítására. Valamint az azonnali reakciókra korlátozódó jogalkotás az ukrán válság során bemutatta, hogy szintén sokkal nagyobb koncepcióban kell gondolkozni arról a védelmi szabályozásról, amely az elmúlt időszakban a miénk volt, és ami 1989 óta kísért minket, és részben az Alaptörvényben vagy korábban alkotmányban szabályozva volt. De a migrációs kihívás, a terrorizmus kihívásai mind-mind azt támasztották alá, különösen az elmúlt időszaknak a gyorsan változó biztonsági környezete, hogy így szükség van, illetve a kormány úgy ítélte meg, hogy szükség lett az Alaptörvény kilencedik módosítására. Azzal, hogy a módosításon a kormány átment, és ezt megtette ugye, aki á-t mond, bé-t is kell hogy mondjon , a következő aktusoknak is meg kell történnie. Így, ahogy végigmentünk a rendkívüli jogrendnek a megváltoztatásán és az egyszerűsítésén, amely kapcsán egyébként izgalmas volt olvasni a korábbi, erről szóló szakmai vitákat, amelyek 2018-19-ben kezdődtek, és a ’20. év végére, úgymond kristályosodtak ki a jogalkotásban, szóval, ezeknek a szükségleteként lépett fel, hogy itt tartunk a mai törvénymódosításnál. Amikor az ember ezt a törvényjavaslatot olvassa, akkor az a, b, illetve c lépések, tehát a szükséges lépések között számbaveszi, hogy mi az, ami hiányzik még, és én inkább erre koncentráltam, és ebben adnék egy kitekintést, hogy minek kellene még majd most következni a jogalkotás terén. Mert világos, hogy szükséges ebben a rendszerben ha már a rendkívüli jogrendet, a honvédségnek a jogállását és a honvédségről szóló törvényt módosítottuk a köztársasági elnök jogállásának a módosítása, illetve az ő jogköreinek valamilyen módon az újraértelmezése. Szerintem ez az egyik olyan, ami az ő szerepére vonatkozóan szabályozási igénnyel fellép. Várhatóan a rendőrségnek, illetve a nemzetbiztonsági szolgálatoknak is kell majd ezzel kapcsolatosan a részletes újraszabályozását vagy a mostanihoz hasonló szabályozásnak az elindítását eszközölnünk. De szükség lesz a katonai műveletekben való részvételről szóló döntéseknek a felülvizsgálatára és módosítására, de ugyanígy például a határőrizet, a határvédelem vagy a terrorelhárítás területén is mind-mind következő lépésekre lesz szükség. Amikor erről beszélünk, és itt talán az egyik legfontosabb, hogy ezekhez mind hozzá kell nyúlni, és valamilyen szinten novelláris vagy teljes törvényi módosítást kell végrehajtanunk, akkor azt kell hogy mondjam, hogy talán helye van az ellenzék vagy az általam is korábban elmondott kifogásnak, miszerint nem biztos, hogy ezt egy parlamenti ciklus végén kell megindítani, egy következő parlamenti ciklusra átnyúló hatálybalépéssel. Talán ennek van is létalapja, hiszen látjuk: önmagában nemcsak a rendkívüli jogrend, majd a honvédség, hanem nagyon sok olyan, az Alaptörvényben megemlített nagyon fontos intézménynek a módosítását kell végrehajtani 2023. nyár közepéig, amely nagyon nagy fokú törvényhozást igényel, és amely szerintem most, hogy itt a ciklusváltás környékén vagyunk, nem biztos, hogy teljesíthető a parlament által, tekintettel az idő rövidségére; pláne úgy, hogy ebben nagyon sokszor azért illik, illetve kell a szakmai konszenzust keresni, a tudományos konszenzust is, még akkor is, ha számomra meglepő volt, hogy a honvédelemben és ezen a téren a biztonságpolitikában azért másabb a tudományos műhelyeknek vagy a tudományos életnek a reakciója egy-egy kérdésre. Én egészségüggyel foglalkoztam, és még most is az egészségügyet tartom magamhoz a legközelebb állónak, ott, ha felmerül egy kormányzati javaslat, akár rendeleti szinten is, gyakorlatilag a szakértők tucatja két nap múlva különböző szcenáriókat vázol föl, és tanulmányok százai generálódnak, és mindenkinek megvan a közjogi gondolkodásban és a szakpolitika terén is a meghatározott véleménye. Sokkal nehezebb ezeket a honvédelemből összegyűjteni, lényegesen zártabb a kör, vagy azok a tudományos műhelyek, amelyek ezekről értekeznek, vagy véleményvezérek, akik megszólalhatnak, valószínű, mondjuk úgy, hogy a honvédelemnek és ennek az ágazatnak a természetéből adódóan kevésbé érzik úgy, hogy azonnal meg kell osztani a véleményüket, és esetleg valamilyen állásponttal, akár szembehelyezkedve a hivatalos vezetéssel, véleményt formáljanak. [[14.40]] Tehát amire utalni akartam nagyon óvatosan, az, hogy nagyon nehéz megítélni azt, hogy a szakma vagy a biztonságpolitikában dolgozók miként ítélik meg azt a gyökeres változást, ami az elmúlt időszakban következett, tekintettel arra, hogy inkább a szakma által indukált és a kormány által magáévá tett változás igénye ment végig, és most a recenziók viszonylag kevés helyről olvashatóak el. Egy biztos, és szerintem ez álljon itt nem akarom szaporítani a szavakat, hiszen a fideszes képviselőtársam elmondta a lényegét és a jogalkotási megoldását, hogy miként készült a tárca ennek a törvénynek a módosítására , annak mindenképpen itt kell állnia, hogy milyen további lépései lesznek a parlamentnek. Még hogyha szűkkörűen is veszünk részt a vitán, és kevés képviselőtársunk hallja ezt, de tudniuk kell, hogy az elkövetkezendő időszakban amennyiben a kormány és az érintett tárcák ezt akarják és meg tudják valósítani számtalan módosításban kell még részt vennünk úgy is, hogy a köztársasági elnöknek vagy akár a további rendvédelmi szerveknek, vagy más, az információbiztonságban dolgozó szervek vonatkozó ágazati szabályait módosítani kell. Nagy fába vágta a fejszéjét a kormány. Talán ezt a fát nem is lehet teljes egészében most szépre kifaragni, érdemes lett volna esetleg egy következő ciklusra várni, vagy a ciklusban lényegesen hamarabb megindítani az ez irányú változásokat. Én ezt a kritikai észrevételt próbáltam a vitában előrebocsátani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Simicskó István képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának, frakcióvezetőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Fontos törvényről beszélünk ma itt a parlamentben, és azt hiszem, hogy miniszter úr felvezetőjében, bevezetőjében nagyon sok minden és lényeges elemek elhangoztak, mi indokolta egy új honvédelmi törvény megfogalmazását. Biztos, hogy nagy dilemma volt, hiszen egy átfogó módosítás vagy pedig egy új törvény önmagában dilemma, de önmagában az a nagy kérdés, hogy miről is szól, és mi indokolta magának az új törvénynek a megfogalmazását és elénk terjesztését. Tekintettel arra, hogy egy nagyon gyorsan változó világban élünk valóban nem győzöm hangsúlyozni, hogy a XXI. század a kihívások évszázada, tele veszéllyel, látható és láthatatlan fenyegetésekkel , nem könnyű megfelelni ma egyik országban sem a törvényhozó hatalomnak sem, de a végrehajtó hatalomnak sem, hogy az állampolgárai biztonságát garantálja. És ez a legfontosabb, hogy egy kormány alakítson ki egy olyan struktúrát egy olyan alrendszert, amelyben vannak a biztonságért felelős szervek, hiszen az államok létrejöttének egyik legfontosabb oka és indítéka volt már az ókorban a görög városállamokra is utalnék a biztonság garantálása az állampolgárai számára. Ezért fizetnek az emberek adót többek között, hogy a biztonság, a boldogulás feltételeit szolgálja. Tehát egy gyorsan változó világban mindig nehéz volt a biztonságot garantálni, de egy gyorsan változó világban, a XXI. században a kihívások évszázada alatt kifejezetten nehéz, főleg úgy, hogy megfelelő jogszabályokat akár alaptörvényi szinten hozzunk, amelyektől elvárható, hogy stabil, hosszú távon érvényes és hatályos törvények legyenek. Viszont a környezet olyan mértékben változik és a kormány képes volt nemcsak hogy észlelni ezeket a változásokat, nemcsak hogy a szükséges intézkedéseket megtenni, hanem ennek a jogi alapjait is megteremteni , ezért tárgyalunk ma egy új honvédelmi törvény létrehozásáról. Tisztelt Képviselőtársaim! Az biztos, hogy azt is látjuk, hogy a biztonságot veszélyeztető tényezők száma is jelentős mértékben növekedett. Azt is mondhatnám, hogy óriásivá duzzadt, hiszen soha korábban ilyen típusú veszélyek ez köszönhető többek között a technika, technológia változásának és fejlődésének meg a különböző harceljárásoknak, a különböző nyomásgyakorlásoknak is… [[Zaj a Jobbik szakértői páholyában. Dr. Vadai Ágnes a páholyhoz lép.]] Közben valaki elesett. Jobbulást! Tehát mindenre figyelünk, az első a biztonság, a testi biztonságra és épségre is figyeljünk! No, tehát akkor visszatérve a törvényhez: tehát kidomborodott az előttem felszólalók és miniszter úr szavaiból különösen, hogy a biztonságfelfogásunkat egyre komplexebbé kell tennünk, mivel egyre több a veszélyeztető tényezők száma is, és egyre inkább ki kell terjesztenünk ezt a védőhálót, ezt a védernyőt az állampolgáraink fölé. Nyilván nem lehet mindenki mellé egy katonát állítani, erről is szeretnék szólni, hiszen a fegyveres erő szerepe a jelenlegi kihívások közepette, bár nagyon-nagyon fontos a külső fenyegetésekkel, a katonai támadással szemben való védelem, az ország területének a megvédése és észlelése az esetleges katonai konfliktusoknak, de a legfontosabb, hogy az embertársaink is biztonságtudatosan éljék meg ezeket az időszakokat, hiszen nem lehet mindenki mellett egy rendőr vagy egy katona sem. Tehát mindent nem tud ellátni egyetlenegy állam sem ilyen értelemben; és jó alkalom arra, hogy egy ilyen törvény vitájánál is fölhívjuk az embertársaink figyelmét arra, hogy mennyire nagy érték a biztonság. Akkor tudjuk ezt igazán, ha nincsen, senki sem szeret félelemben élni. Ugyanakkor a fegyveres erők, tehát a Magyar Honvédség feladata alapvetően valóban az ország külső katonai támadása vonatkozásában idegenek elrettentése és az ország területének, lakosságának védelme támadás esetén. Azt csak zárójelben jegyzem meg utalva az előző gondolatra , hogy a XXI. században, tehát a mai biztonságot csak fegyverekkel nem lehet megteremteni és megőrizni, tehát ezért mondom, hogy komplexen kell értelmezni a biztonságfelfogásunkat. Az új honvédelmi törvényt, amely előttünk fekszik most, megelőzte egy védelmi törvény erről szólt a miniszter úr és Simon Miklós képviselőtársam is , valóban fontos volt ez. Számomra egyébként továbbra sem most van itt az ideje, de előbb-utóbb szerintem el kell gondolkodnunk azon, hogy nem lesze szükség egy olyan védelmi kódexre, amely minél szélesebb körben körbeírja a látható, érzékelhető és egyfajta jövőbe tekintő képességünket, és fölhasználva a veszélyeket, kihívásokat, fenyegetéseket, hogy nem kizárólag egy honvédelmi törvénynek kell erre választ adni, nem kizárólag egy védelmi törvénynek, hanem átfogó módon, hiszen a humán védelem, a polgári védelem fontossága napjainkban legalább annyira erős és fontos, mint a katonai védelem kérdése. Utalt miniszter úr arra, hogy milyen hadviselés korába léptünk a hibrid hadviselés vonatkozásában. Nagyon sokféle megfogalmazást találhatunk ezekben a kérdésekben. Van, aki a XXI. századot a sokszínű háború korának írja le, a kínaiak úgy fogalmaznak, hogy beléptünk a korlátlan hadviselés korába; ugye, a Geraszimov-doktrínát mindenki ismeri. Mindenütt folyik a háború, minden harctéren gyakorlatilag: földön, tengeren, levegőben, a kozmikus térben, a világegyetemben és a kibertérben is, igen, az információs társadalmak korában ebben is óriási lehetőségek rejlenek. Hogyha visszatérünk arra, amit Clausewitz mondott a Vom Kriege A háborúról című művében, amit még a napóleoni háborúk időszakában, ennek tapasztalatai alapján fogalmazott meg: a háború persze a politika folytatása más, erőszakos eszközökkel. De alapvetően az a tétel, ami arról szólt, hogy az akaratunk rákényszerítése egy másik országra, az akarat rákényszerítése, a befolyásunk által való megerősítése és akár ilyen módon nyomásgyakorlással elérni azt, amit szeretnénk, hogy az az állam megtegye azt, amit egyébként nem tenne meg, hogyha mi ezt nem alkalmazzuk ezt bizony már az információs társadalom világában is meg lehet tenni. Tehát nem szükséges katonai nyomásgyakorlás, bár a hadseregnek van egyfajta elrettentő szerepe is, egy visszatartó szerepe is a legkeményebb és legsúlyosabb fegyveres konfliktusoktól. Ezért aztán tudjuk a történeti áttekintést is. A szakirodalommal foglalkozó emberek úgy fogalmaznak, hogy a korszerű háborúk időszaka négy hadviselési fázisra, korszakra osztható. Az első generáció gyakorlatilag a vesztfáliai békétől az 1800-as évek végéig a tömeghadseregek korszaka. Ezt követően az első világháborúra visszagondolva a tűzerő a legfontosabb fegyvernemi kultúra, amely eldöntött sok-sok mindent a tüzérség szerepe és lehetőségei , majd a második világháború vonatkozásában elmondhatjuk a gépesített hadosztályok jelentőségét, és a hadviselésre ez nyomta rá a fő bélyegét, gondoljunk a harckocsi-hadosztályokra, és a végén pedig az atomfegyverekre, nukleáris eszközökre. A XXI. század pedig, nem kérdés, hogy a hibrid hadviselés időszaka. Minden eszköz minden terepen, minden szinten megjelenhet, és nemcsak fegyverek, hanem egyéb más eszközök is, politikai, diplomáciai, pénzügyi nyomásgyakorlás lehetősége is fennáll a mai kor szellemiségét látva. A törvény részleteihez, engedjék meg, hadd szóljak még hozzá: az alapvető indoka valóban a békétől eltérő időszakok jogának a kérdésköre. Hiszen elfogadtunk már egy olyan döntést, alaptörvény-módosítást, amely ’23. július 1-jétől lép majd hatályba. Valóban, ha valaki ezt megnézi, elmélyül ebben, fontos dolog az, hogy úgynevezett válsághelyzetekben, egy jogállamban milyen lehetősége van az állami szerveknek, szervezeteknek, és az embereknek is milyen jogai tudnak érvényesülni, esetlegesen milyen módon lehet ezeket a szabadságjogokat korlátozni. Egy alkotmányos jogállamban törekedni kell arra, hogy ha nem is minden életszerű helyzetre, de ilyen fontos esetekre, amikor válsághelyzet van, működőképes maradjon az ország. [[14.50]] Én maximálisan és a KDNP-frakció is teljes mértékben egyetért azzal, hogy a végrehajtó hatalmat, tehát a kormányt kell felruházni többletjogosítványokkal válsághelyzetben, ő a felelős azért, hogy az emberek biztonságát garantálja, és nyilván azok a fegyveres és rendvédelmi szervek, amelyek egyébként hivatástudattal ellátják a biztonság iránti elkötelezettségükkel a feladataikat és védik az állampolgárainkat. Tehát ez önmagában teljesen egyértelmű és helyes szándék és irány. Ennek is van egy történetisége, hiszen ha a rendszerváltoztatás megkezdésének időszakába visszanyúlunk, akkor alapvetően azt láthattuk, hogy úgy indultunk, hogy három különleges, akkor még minősített időszaki tényállás, jogállás volt: ez a rendkívüli állapot, a szükségállapot és a veszélyhelyzet. Ugye, a rendkívüli állapot alapvetően a hadiállapotot, a háborút jelentette. Ez ’23-tól is megmarad, hadiállapot kifejezéssel és terminus technicusszal. Emellett a szükségállapot, amely egyfajta belső társadalmi anarchiát, fegyveres lázadást, csoportosan elkövetett lázadást jelenthet. A veszélyhelyzetet pedig, amelyben most is élünk, például egy járvány vagy adott esetben egy természeti és ipari katasztrófa okán, esetén lehet kihirdetni. Ez a három továbbra is megmarad. Valóban, menet közben, az elmúlt harminc évre visszatekintve bővült ez a kör, és a jogalkotói szándék egyértelműen az volt, hogy próbáljuk meg leképezni ezeket a helyzeteket, hiszen például a jugoszláv háború időszakában hozott a magyar parlament egy olyan döntést, hogy ne kelljen kihirdetni, hogyha esetlegesen egy-egy szabadcsapat eltéved és átjön, és a határ menti civil polgártársaink biztonságérzetét ez jelentős mértékben rontja, a hadiállapotot, a rendkívüli állapotot mégsem kellene kihirdetni, de valamilyen védelmi intézkedést kellene foganatosítani, ezért a váratlan fegyveres betörés, váratlan fegyveres támadás esetét fogadta el a parlament. Ezzel bővült akkor négyre a minősített időszaki jogállásoknak a lehetősége. Ezt követően 2004-ben, amikor az általános hadkötelezettség kapcsán óriási vitáink voltak a sorkatonai szolgálat megszüntetése vonatkozásában, akkor az MSZP-SZDSZ-kormánytöbbség úgy döntött, hogy egy megelőző védelmi helyzet nevű tételt fogadunk el az alkotmányban, amely 60 napos laufot adott arra nézve, hogy ha a háború előszobájába lépne az ország, akkor legyen lehetőség arra, ha a nemzetközi helyzet fokozódik, akkor úgymond a sorkatonai szolgálatot vagy az általános hadkötelezettséget vissza lehet állítani. Hála istennek, nem kellett ilyen esetet kihirdetni. 2017-ben, a migrációs válsághelyzet időszakában volt szerencsém még miniszterként javasolni, hogy igen, tegyük meg és módosítsuk, és a fokozódó terrorveszély és terrortámadás esetét is hozzuk be az Alaptörvénybe. Ezt is megtette a parlament, nagyon helyesen. Ezek mind-mind törvényi szinten maradnak, végrehajtási rendeletekben szabályozva természetesen. Az új szabályok alapján ’23. július 1-jétől, ahogy utaltam erre, három marad, a másik három pedig részben a honvédelmi törvényben, rendőrségről szóló törvényben és a katasztrófavédelemről szóló törvényben kerül szabályozásra. Szerintem ez egy helyes dolog, nem tudjuk a végtelenségig növelni a különleges jogrendi esetek számát, hiszen akkor folyamatosan Alaptörvényt kellene módosítanunk, mert újabb és újabb veszélyek jelennek meg, erre utaltam az elején. Ettől függetlenül érdemes a válságkezelési kódexről hosszú távon elgondolkodni. Néhány dolgot felírtam magamnak, csak azért, mert még azt hinnék az ellenzéki vagy baloldali képviselők, hogy csak dicséretből áll a hozzászólásom. [[Balczó Zoltán: Na!]] Jó szándékú észrevételt szeretnék tenni, de lehet, hogy csak az én jogértelmezésem nem helyes. Az 1. § (3) bekezdésében úgy fogalmaz a törvény, hogy a honvédelemre való felkészülésben és a végrehajtásában minden Magyarországon tartózkodó ember személyes szolgálat teljesítésével vesz részt. Ha jól értem, akkor az itt dolgozó külföldi polgártársak is. Szerintem nem, tehát érdemes végiggondolni ezt. Lehet, hogy csak én értelmezem rosszul, de talán érdemes erre a mondatra odafigyelni. Tehát szerintem minden magyar állampolgár. Az, hogy „Magyarországon tartózkodó ember”, ha éppen turistaként idejön valaki, és kihirdetünk valamilyen állapotot, az nem biztos, hogy a legszerencsésebb. A másik ilyen észrevételem: nagyon helyes és nagyon fontos, hogy a honvédelmi nevelés a (6) bekezdésben szerepel. Messzemenőkig támogatom, hogy ez továbbra is erősödjön. És nagyon jó, hogy a kormány vonatkozásában is a honvédelmi tudatosság erősítését megfogalmazza, hiszen a honvédelmi tudatosság az állampolgártársaink biztonságtudatosságát és a hazaszeretet érzését erősíti, tehát ez mindenképpen méltatandó. Egy dologra én is felhívnám még a figyelmet. Itt elhangzott Lukács képviselő úr részéről a köztársasági elnök hatásköre. Ehhez nem szeretnék hozzászólni, de az Országgyűlésnek korábban volt egy olyan lehetősége, hogy a Magyar Honvédség létszámáról és belső állományarányairól is hozott döntést. Ez nem szerepel a törvényben, nem feltétlenül indokolt, de az Országgyűlés ezzel szerintem, a kormánypárti többség úgyis mindig garantált tehát szerintem érdemes talán ezt is végiggondolni. Tudom, hogy átalakítás történt, és a Magyar Honvédség parancsnoksága létre lett hozva, de most olyan, hogy vezérkar vagy vezérkari főnök szerepel. Ugye, tudjuk, 1803-ban a poroszok létrehozták a vezérkart elsőként. Saposnyikovot tudnám még idézni, az orosz klasszikust, aki azt mondta, hogy a vezérkar nem más, mint a hadsereg agya, tehát a stratégiai szintű gondolkodásnak egyfajta terepe. Nyilván a parancsnokság is lehetőséget tud erre adni, de rákérdeznék erre, hogy a vezérkar mint ilyen fogalom, használhatóe még, mert pusztán csak a Magyar Honvédség parancsnoka szerepel a törvényben. Még egy: a 70. § (1) bekezdésében úgy szerepel a mondat, hogy a honvédek békében önkéntes jelentkezés alapján teljesítenek katonai szolgálatot. Szerintem a potenciális hadkötelesek, vagy mást is lehet találni, de aki honvéd, az már katona, mármint az a honvédség állományába tartozik, ő már nem önkéntes jelentkezés alapján teljesít katonai szolgálatot, hanem már bent van. Arra gondoltam, hogy akik még jelentkezhetnek, ha baj van, és a hazát szeretnék védeni. Tehát ott nem a honvédek, hanem az állampolgárok vagy a potenciális hadkötelesek. Alapvetően egy nagyon komoly és nagy munka, ami előttünk fekszik, gyakorlatilag százvalahány, felírtam magamnak, talán 118 szakasz, a hatályba léptető rendelkezésekkel együtt 17 fejezet. Óriási munka mindez, úgyhogy csak gratulálni tudok a Honvédelmi Minisztériumnak. Még a végén pár percben… már nincsen, csak tíz másodpercem, hadd mondjam el azt nyomatékosítva, hogy a humán biztonság, a polgári védelem tehát a katonai biztonság egyre inkább összekapcsolódik a humán biztonság témakörével; a védelmi kultúra is átalakul, tisztelt képviselőtársaim. Tehát figyelnünk kell erre, az emberek is ezt várják el tőlünk. A KDNP-frakció természetesen támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból. Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Miniszter Úr! Nekünk kevésbé tetszetős a törvényjavaslat, és a véleményünk is egészen lesújtó, amit ezért egészen röviden is fogok ismertetni, de azért nem egy mondatban. Megítélésünk szerint ez nem egy új honvédelmi törvény, itt nagy stratégiai különbségek vagy változások nincsenek, itt egy történik, az Alaptörvény kilencedik módosítása, és a védelmi törvényben meghozott új szabályok átvezetését látjuk a Magyar Honvédségen keresztül, amik a mi megítélésünk szerint semmi másban nem merülnek ki, mint ahogy egyébként a rendszerváltáskor nem véletlenül meghozott fékek és ellensúlyok rendszerét önök módszeresen, szándékosan, szisztematikusan, a végletekig leépítik, és gyakorlatilag lehetővé teszik, hogy a Magyar Honvédséget békeidőben, civil állampolgárokkal szemben is rendszerszerűen be lehessen vetni, és ehhez semmi más ne kelljen, még csak a magyar Országgyűlés nemhogy kétharmados többsége, még többsége sem, a magyar kormány tagjainak vagy éppen a miniszterelnöknek az egyszemélyi döntése. Ilyen törvényjavaslatot sem kormányon, sem ellenzékből, sem jobboldalról, sem baloldalról, sem középről szerintem tisztességes demokrata nem támogathat. Miniszter úr, az az innováció, hogy megszüntették a Honvédelmi Tanácsot? Azt az intézményt, amely rendszerszerűen garantálja, hogy ha az ország a legnagyobb bajban van, tehát háborúba sodródik, és emberek életét kell megmenteni, akkor a magyar politika bármilyen felállásban van, ez az intézmény garantálná, hogy kormány és ellenzék egy testületben ülve, kvázi egy ilyen népfrontos kormányként teljes konszenzussal védje a hazáját? Ez önöket mi a bánatért zavarta, mondja már meg! Miért zavarta az, hogy egy ilyen helyzetben kikényszeríti maga az Alaptörvény, az alkotmány, hogy a politika minden szereplője odaül egy asztalhoz, és mindenét, amije van, odateszi, hogy a hazáját védje? Hogyan lehet ebből kiszorítani, kilökni a mindenkori ellenzéket, amely, mint látjuk, például jelen pillanatban a parlamenti székek arányát meghazudtolva a legutóbbi választáson negyvenvalahány százalékot vagy összességében több szavazatot kapott, mint a jelenlegi kormánypártok, csak megosztva indult a választáson, ezért kevesebb széke van a parlamentben. Ez szerintem nem normális dolog. [[15.00]] Mint ahogy nem normális dolog az sem, tisztelt miniszter úr még visszatérve az alaphoz, az alapműhöz, az Alaptörvény kilencedik módosításához , hogy a szükségállapot fogalmából maguk kivettek egy picit olyan óvatosan, de azért mégiscsak erőteljesen sunyin két szót, hogy erőszakos cselekménynek kell lennie, ami történik az országban, hogy a szükségállapotot ami a legkeményebb rendkívüli helyzet állapota Magyarországon, gyakorlatilag az új törvény értelmében nincs már különbség a hadiállapot meg a szükségállapot tekintetében a bevethető eszközök tekintetében a kormány kihirdesse. Tehát mondom egyszerűbben, és megpróbálom érthetőbben elmondani. Az alkotmányos rend felforgatása esetén ezt a szükségállapotot ki lehet majd hirdetni, és kivették a tényállásból azt, hogy ennek erőszakosnak kell lennie. Hát, árulják már el nekem, az alkotmányos rend felforgatása békésen, az hogyan zajlik, és ki fogja eldönteni, hogy ez már az?! Egy tüntetés az utcán, az már az lesz? Ha valaki polgári engedetlenséget hirdet, az már az alkotmányos rend békés felfogatása lesz, és ebben a pillanatban önök kihirdethetik ezt a jogrendszert? És másnap reggeltől vagy attól a pillanattól a Magyar Honvédséget fegyveresen bevethetik a saját polgáraikkal szemben? Hát, hogyan lehetne ezt támogatni, miniszter úr?! Hogyan lehetne ehhez tapsolni bármilyen módon vagy a szavazatát adnia bárkinek?! (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) És miközben a különleges jogrendek számát ugyan csökkentették, Simicskó képviselőtársamra nézek, mert aztán ha valaki, ő ezt a témát ismeri, de a három között már szinte semmi különbség nincs. Egy közös biztos van benne, és ezt most itt, a vírusjárvány alatt is megtapasztaltuk, hogy a rendeleti kormányzás ezekkel a gumiszabályokkal gyakorlatilag korlátlan. Nincs tételes felsorolása az eszközöknek, hanem ami a célt szolgálja, azt aztán gyakorlatilag bármit bevethetnek, megváltoztathatnak, átírhatnak, felhasználhatnak. Szerintem ez elképesztő. És még egyszer mondom, visszatérve picit a Honvédelmi Tanácshoz is, ezekben a döntésekben sem vesz részt senki, csak maga a kormány, tehát teljesen korlátlan és ellenőrizhetetlen, arról nem beszélve, hogy kedvük szerint hosszabbítgathatják, ameddig akarják. Simicskó képviselőtársamnak majdnem nekiugrottam, leírtam a papírra, de legalább szóvá tette. Simon képviselőtársamra nézek, hogyan lehetne azt feltétel nélkül nagy örömmel támogatni egy magyar országgyűlési képviselőnek, hogy a magyar Országgyűlés maradék jogköreit is éppen ez a törvény elveszi? Idézem: „Magyarország biztonság- és védelempolitikai alapelveinek a meghatározásában s ennek végrehajtásának főbb irányait és feltételeit” eddig még mindig a magyar Országgyűlés határozta meg. Ezek stratégiai kérdések, nem taktikai vagy végrehajtási kérdések. A védelempolitikai alapelveket és a végrehajtás főbb irányait, ezt is elveszik a magyar Országgyűléstől. Hát, hogyan lehet ehhez egy képviselőnek tapsolnia, hogy de jó, hogy végre behozták ezt a törvényt, ehhez sem lesz a jövőben közöm már az égvilágon semmi, majd a kormány mindent eldönt helyettem. Nyilván igények, ízlések és pofonok. De szerintem a magyar Országgyűlés például erről a jogáról sem mondhat le, mint ahogy a létszám, az engedélyezett elméleti létszám meghatározásán kívül gyakorlatilag a magyar Országgyűlésnek már több dolga nem lesz, a honvédelmi miniszter személyéről dönthet meg felmentheti a kormány tagjaival együtt, oszt’ jó napot! ahogy szokták mondani. Hogy a köztársasági elnöktől ezt a jogot is a miniszterelnökhöz áttelepítik, hogy a fegyveres védelmi tervet jóváhagyja csak az irányt mondom, tehát öt ember fogja egy szobában eldönteni vagy éppen tíz innentől kezdve ilyen helyzetben. Értem én, hogy a felelősség is az övék, csak azt gondolom, még egyszer mondom, hogy ilyen helyzetben a nemzeti összefogás és az egység megteremtésének politikai intézményeit is fenn kellene tartani mindenféleképpen. Hogy a fegyverhasználati jogot ez a javaslat kiterjeszti és akkor föl is olvasom, már hogy a katonák fegyverhasználati joggal ellátandó feladatait: „Kormány által kijelölt rendezvények őrzése és védelme.” Nincs még elég ilyen már bocsánat jól felszerelt rendőri meg félkatonai egységünk? Tehát a Terrorelhárítási Központ, a Készenléti Rendőrség, a Parlamenti Őrség különböző gránát- és sniper puskáival meg gránátvetőivel nem elegek így összességében, hogy ezt valahogy megugorják? szeretném kérdezni. „Védett személyek személyi kísérésében való részvétel.” ugyanez. „Közreműködés a Vbö. szerinti védelem- és válságkezelési feladatokban, különösen a közrendet és a közbiztonságot jelentős mértékben veszélyeztető fenyegetések kezelése és az összehangolt védelmi tevékenység során.” ugye, ez a legszebb gumiszabály, amiről még végezetül szeretnék külön beszélni. Szóval, itt van ez a védelmi és biztonsági esemény az összehangolt védelmi tevékenység esetén. Súlyos vagy elhúzódó védelmi és biztonsági esemény esetén lehet a honvédséget is ilyen szempontból bevetni idehaza magyar civil lakossággal szemben, amennyiben nyilván a rendőri vagy egyéb fegyveres, rendvédelmi szervek ereje állítólag nem lenne elég, de hogy ezt ki állapítja meg, nyilván ugyanaz a tíz ember. Mondom, milyen esetben: „A törvényben meghatározott ágazati üzemzavar, válsághelyzet vagy különleges jogrendnek nem minősülő veszélyhelyzet, illetve a lakosság ellátását, annak biztonságát vagy folytonosságát érintő súlyos esemény; katasztrófa vagy annak veszélye; az államhatár rendjét és annak megóvását érintő súlyos esemény.” Nem valami bekövetkezett dolog, valami súlyos esemény. „A törvényes rendet, közrendet, közbiztonságot súlyosan fenyegető esemény.” Most nem sorolom föl tovább, ez az összes gumiszabály, és ezek esetén minden egyes alkalommal összehangolt védelmi tevékenység keretében a védelmi és biztonsági esemény tekintetében önök vagy a mindenkori kormány és akkor picit tekintsünk már a jövőbe is, mert talán örökké nem lesz Orbán-kormány, még ezt önök sem gondolhatják , tehát a mindenkori kormány foghatja magát és ezekben az esetekben, egyébként sok minden más gyomorforgató dolgot, azt majd egy mai későbbi törvényben is fogjuk tárgyalni, például a magyar média korlátozását is megtehetik, a nem államit is, de akár fegyverhasználati joggal vagy közreműködési joggal legalábbis mindenféleképpen a magyar katonákat idehaza gyakorlatilag a civil lakossággal szembeni rendfenntartó dolgokra is bevethetik. Nekünk ez nincsen rendben, miniszter úr. Tehát az lenne rendben, ha a magyar rendőrség, a számtalan titkosszolgálata, a Terrorelhárítási Központ, a katasztrófavédelem, a már nem tudom, még mi minden van már az utóbbi években, ha ezek képesek lennének Magyarország belső rendjét fenntartani. Pénz, paripa, fegyver. A Magyar Honvédség meg Magyarország integritását, biztonságának védelmét, külső támadás elleni védelmét garantálná nekünk mindenféleképpen, és a kettőt nem kevernénk össze. De amikor nem tudják megtartani az állományt, nem tudnak új embereket fölvenni, a honvédség egy picit jobb helyzetben van, mint a rendvédelem, ez tény és való, de csak picit, ön is tudja, miniszter úr. Hogy amikor ma fogunk tárgyalni egy olyan törvényt nemsokára, ahol a Belügyminisztérium a fegyveres biztonsági őröket kívánja mostantól bevetni a magyar államhatár őrzésére a déli államhatárszakasznál ez megvan? Ennyire elfogytak a rendőrök? Nincs már kit levezényelni? Hányszor elmondtuk, hogy stabil, normális állomány nélkül ilyen feladatot nem lehet ellátni; úgy, hogy a katonák is lent vannak. Szerintünk, miniszter úr, ez a honvédelmi törvény nincs rendben, mert maga az irány, a koncepció, egyáltalán a hozzáállásuk, a hatalomhoz való viszonyuk teljes szerepzavart mutat számunkra. És vannak a magyar meg a világtörténelemben olyan időszakok, amikor emberek azt hiszik magukról, hogy mindenhatóak, meg a sok hatalmi korlát meg fék, meg ellensúly, az mind olyan hülyeség, ami csak engem akadályoz abban, hogy minél hatékonyabban, szebben, jobban tudjam csinálni a dolgomat. Ez a jobb megoldás, miniszter úr, a rosszabb megoldás, amelyik ezekre kizárólag úgy tekint, mint a saját korlátlan hatalmának meg pénznyerészkedésének a korlátaira. És ezeknek az időszakoknak mindig sírás a vége, általában nagyon sok ember hal meg. Ebben az országban is így volt ez minden egyes alkalommal. Ezért arra kérjük önöket, és ezzel zárom, álljanak meg ezen az úton. Álljanak meg ezen az úton, mert ennek nem tud más lenni a vége, csak sírás. Azokat a fékeket, ellensúlyokat, ha úgy tetszik, ezen a területen is az ellenzék és a kormány valamilyen nemzeti szintű együttműködését válság- és rendkívüli helyzetekben igenis intézményesen fenn kell tartani, mert egy kormánynak meg egy országnak nem az adja az erejét, hogy képese olyan törvényeket hozni, hogy a végén öt vagy tíz ember eldöntsön mindent egy szobában, hanem az adja az erejét, ha képes maga mellé állítani az egész országot. Ez a törvény nem ezt szolgálja. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[15.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Folytatjuk munkánkat. A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Vadai Ágnes képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat 1. §-ának (1) bekezdése arról beszél, hogy a honvédelem nemzeti ügy. Ebben a Házban nagyon sok mindenről vitatkoztunk már, de talán ebben az egyben, ha minden másban nem is, de ebben az egyben egyetértünk. A dolog furcsasága az, hogy a velem vitatkozó, a velünk nem egy elképzelést, a honvédelemről nem ugyanazt az elképzelést valló kormánypárti képviselők egy része erről úgy gondolkodik, hogy akkor nemzeti ügy, és bennünket, ellenzéki képviselőket akkor tekint a nemzet részének, ha mi ezzel egyetértünk. Minden más esetben a nemzetet ők testesítik meg. Ezt hallgatjuk mindig a Honvédelmi és rendészeti bizottságon is, hogy az a nemzet, akkor beszélhetnek nemzeti ügyről, hogyha az megegyezik a Fidesz-KDNP álláspontjával. Most az a helyzet, az látszik és világos, hogy ebben a törvényjavaslatban, és általában az egész folyamatban, amiről a miniszter úr beszélt a vezérszónoklatában, nincsen közöttünk egyetértés, és nem azért, mert mi nem azt gondoljuk, hogy a honvédelem nemzeti ügy, hanem mert azt gondoljuk, hogy ezt a kérdést máshogyan kellene szabályozni. Talán emlékeznek, és a miniszter úr is mondta, hogy az egypárti Alaptörvény kilencedik módosításával kezdődött el ez a folyamat, azzal a módosítással, amelynek az előzetes megbeszélését, azt, hogy erről vitatkozzunk, ezt a részt valahogy kihagyták, képviselőtársaim! Nem emlékszem olyan egyeztetésre, ahol a kormánypárti képviselők ellenzéki képviselőkkel, akár zárt bizottsági ülésen, de akár nyilvánosan, akár itt a parlamentben, akár tudományosan, mielőtt a javaslatot benyújtották volna tehát nem a javaslat benyújtásakor, mielőtt a javaslatot benyújtották volna , lefolytattunk volna egy jó szakmai vitát. Ilyen nem volt! Aztán a következő törvényjavaslatnál sem volt, amelyről a miniszter úr beszélt, és most sem volt. Tehát magyarul, behoztak egy törvényjavaslatot, egy olyan ügyben, amely a nemzet egészét érinti, így bennünket is, a mögöttünk álló állampolgárokat is, akiket egyébként, miniszter úr, szeretném jelezni, a Magyar Honvédségnek és valamennyi fegyveres és rendvédelmi szervnek ugyanúgy meg kell védeni, mint az egyébként önök mögött állókat. Ez egy nagyon lényeges dolog. Szóval, nem volt ezekről a törvényjavaslatokról meg általában a koncepcióról vita. Már az Alaptörvény kilencedik módosításakor világossá tettük, hogy azt az elképzelést, amit önök ebben szeretnének ha kell, erőnek erejével is végignyomni a parlamenten, és ezt látjuk, tehát pontosan tudom, hogy itt most a jövőnek beszélünk, meg egy kicsit a jegyzőkönyvnek, meg talán azoknak az állampolgároknak, akik foglalkoznak a honvédelem ügyével. Képviselők láthatóan nem olyan sokan vagyunk, de ez így van évek óta, ami az én nagy bánatom. Önök erőnek erejével végig fogják nyomni azt a koncepciót, amelynek a lényege nem pusztán az egyszerűsítés a különleges jogrendi helyzetben, hanem az Országgyűlés jogainak szisztematikus megnyirbálása. A törvényjavaslat címe: „A honvédelemről és a Magyar Honvédségről” ez a törvényjavaslat Orbán Viktor hatalmáról szól. Nyilván vannak benne olyan részek, amelyekben a Magyar Honvédség tevékenységéről van szó, de alapvetően arról, hogy egyébként különleges jogrendi helyzetben a miniszterelnöknek milyen egyszemélyi döntési lehetősége van. Én értem, hogy az önök világa tévedhetetlennek tekinti Orbán Viktort. Mi sem őt, sem senkit nem tekintünk tévedhetetlennek; mi hiszünk abban, hogy a kollektív bölcsesség, még akkor is, hogyha különbözőképpen gondolkodunk a világról, kifejezetten különleges jogrendi helyzetben szükséges. Én azt gondolom, hogy ami hibákat, esetleges vélt vagy valós hibákat Simicskó képviselőtársam felsorolt, aki egyébként valóban szakértője a különleges jogrendi helyzetnek és ezt nem lehet tagadni, a doktori disszertációját is ebből írta, és én azt gondolom, hogy érdemes erre a tudásra támaszkodni, meg sok mindenki más tudására ebben a témában , az 1. § (6) bekezdésében, amikor a honvédelmi tudatosságról beszél, abban szerintem nincs közöttünk vita. Én egy kicsit túlzónak tartom már ezt a honvédelmi nevelést meg hazafias nevelést, amit itt mindenképpen képviselni szeretnének. Higgyék el, hogy ebben az országban a magyar polgárok nagyon nagy része nagyon nagy része, mindig van 1-2 százalék, aki nem, de nagyon nagy része borzasztóan szereti a hazáját, csak hagyják már, hogy szeresse a hazáját, és ne akarják nekik mindig megmondani, hogy hogyan kell azt a hazát szeretni! Ne akarják azt mondani, hogy hazafias neveléssel lehet ezt a hazát szeretni! Szerintünk sokféleképpen lehet. Én abban nem látok kivetnivalót, és abban szerintem közöttünk nincsen vita, a törvényjavaslat is nyilván erről beszél, hogy valamiféle ilyen típusú tudatosítási folyamatra szükség van, de nem szabad mindig, mindenáron erről beszélni, és ezzel tulajdonképpen zaklatni azokat az állampolgárokat, akik a saját hazájukat kellőképpen szeretik, ki így, ki úgy. Nagyon-nagyon támogatom a honvédelmi tudatosság növelését. Javasolnám, hogy először a saját kormánypárti frakciójukon kezdjék a biztonságtudatosságot és a honvédelmi tudatosságot, és ha majd azt lerendezték, akkor utána az állampolgároknak is lehet écát osztogatni. Az elmúlt hetek eseményei azt mutatják, hogy a biztonságtudatosság nem mindig jut el még a Honvédelmi és rendészeti bizottság legfelsőbb szintjére sem. Az értelmező rendelkezéseket olvasva, és a miniszteri expozéban is, én kifejezetten örültem annak, hogy végre a modernitás irányába lép el a Magyar Honvédség, és foglalkoznak kiberbiztonsággal és az autonóm fegyverrendszerek dolgával. Miniszter úr biztosan tudja, vagy talán értesült arról, hogy a NATO parlamenti közgyűlés tudományos és technológiai bizottságának alelnöke lettem, ahol a kezdeményezésemre kifejezetten foglalkoztunk az autonóm fegyverrendszerek kérdésével. Csakhogy ezeknek az autonóm fegyverrendszereknek nem pusztán az alkalmazása kérdésével, hanem az alkalmazással kapcsolatosan felmerülő etikai-erkölcsi kérdésekkel, és a legnagyobb probléma ennél a témánál újra az, amit az előző, Vbö.-törvénynél elmondtam önöknek, hogy az embert, a magyar állampolgárt nem látom ebben a törvényjavaslatban, mindazokon túl, ami itt elhangzott nyilvánvalóan Harangozó képviselőtársamtól. Az autonóm fegyverrendszerek használata, miniszter úr, miközben értjük ezeket a biztonsági kihívásokat, és nyilván ön is és a képviselők közül többen is, jómagam is láttam már ilyen fegyvert, és tudom, hogy ez micsoda kihívást jelent egyébként a NATO-nak és benne Magyarországnak, de muszáj nekünk, képviselőknek felhívni a figyelmet, hogy van ennek egy olyan morális oldala is, amivel foglalkozni kell. Értem én, hogy ezt törvényben nem lehet megtárgyalni; értem én, hogy ezzel a kérdéssel a parlament ülésén nem lehet foglalkozni, mert sok minden mással láthatóan nem kívánnak foglalkozni, de muszáj ezt a dolgot közösen rendezni, a szövetségeseinkkel együtt, mert bármennyire is nagyon nagy a kihívás ezeknél a fegyverrendszereknél, főleg ezeknek a használatánál, sosem felejthetjük el, hogy mi, a demokratikusan gondolkodó képviselők nem viselkedhetünk úgy, mint azok, akik velünk szemben rossz szándékkal alkalmazzák ezeket az eszközöket. Úgyhogy én borzasztóan szeretném, ha ezekben a dolgokban, ahogy egyébként itt korábban talán Lu-kács képviselő úr is mondta, tudományos beszélgetések, a képviselőket felvilágosító tudományos beszélgetések lennének, mert azt tudom önnek mondani, miniszter úr, hogy a Honvédelmi bizottság ülésén azért jellemzően az történik, hogy a kormánypárti képviselők meg se mukkannak, csak ülnek, és mindent megszavaznak. Megszavaztak minden közbeszerzés alóli mentesítést, és ezt a törvényjavaslatot is meg fogják szavazni, mert egy nagy részüknek fogalma sincs, hogy mi van ebben a törvényjavaslatban, miközben mi láthatóan és ez alól nyilván van kivétel a kormánypárti oldalon is, csak Simicskó képviselő úr éppen nem tagja a Honvédelmi bizottságnak elolvassuk ezeket a törvényeket, és komoly aggályokat fejezünk ki az ön irányába, egyébként szóban és írásban is egyaránt. Ön nagyon helyesen mondta, hogy ma már a béke és nem béke közötti időszak elmosódik sokszor, pontosabban úgy fogalmaznám meg, hogy a teljes biztonsági és a nem teljes biztonsági időszak hogyha érti, hogy mire gondolok , azonban ez sem ad okot arra, hogy a törvény erejénél fogva olyan veszélyhelyzeti konstrukciót vezessenek be, ahol ön mint miniszter elrendel veszélyhelyzetet, honvédelmi veszélyhelyzetet, és itt azt csinálnak az emberek, amit akarnak. Mert erre hivatkozva, és nemcsak az egészségügyi válsághelyzetre és általában a veszélyhelyzetre hivatkozva, de ebben a törvényben ez egy különleges jogrendi helyzet, amit ön elrendel. Hát, olyat a világ még nem látott, hogy egy törvényben rendelnek el különleges jogrendi helyzetet! Az a békétől, a normálistól eltérő időszak. Ezeket tudomásom szerint eddig pont azért rögzítettük alkotmányos szinten, mert a normálistól eltérő időszak. [[15.20]] Értem én, amit ön mond, miniszter úr, meg amit a kormánypárti képviselők mondanak, hogy de gyorsan kell reagálni meg hogy hamar, hamar, hamar, mindent, mindent. Önök azt gondolják, hogy ha olyan helyzet van, akkor a hazájukért ugyanúgy aggódó, a hazájukat szerető ellenzéki képviselők például egy Honvédelmi Tanácsban, ami még működni fog egy darabig, aztán majd megszűnik, nem értik ezt meg? Önök azt gondolják, hogy ha egyedül eldöntik ezeket a dolgokat, bármilyen rendkívüli jogrendi helyzetben, akkor ezzel meg van oldva minden? Képviselőtársaim! Miniszter Úr! Önök a hazának az egyik felét képviselik, azokat, akik önökre szavaztak, mi meg a haza másik felét képviseljük. Nem véletlenül találták ki az elődeink azt… önök nem képviselik, ne haragudjanak, jelen pillanatban, önök egyetlenegy törvényjavaslattal sem képviselték azokat a választókat, akik mögöttünk állnak, egyetlenegy igényüket sem teljesítették, amit megjelenítettek rajtunk keresztül. Sőt, most azt látjuk, hogy az a terv, amit én egyáltalán nem értek, hogy önök ki akarják zárni saját magukat a honvédelmi ügyek intézéséből rendkívüli jogrend esetére. Tehát ez a törvényjavaslat 2023-ban fog hatályba lépni, és reményeink szerint addigra már nem önök fogják ezt az országot kormányozni. Bármennyire ez lesz a törvényjavaslat, én azt gondolom, hogy rendkívüli jogrendben, legyen az veszélyhelyzet, egészségügyi válsághelyzet, amivel kiegészítik ezt a honvédelmi törvényt, mi számítani fogunk önökre, mi számítani fogunk az önök véleményére, az önök álláspontjára, mert azt gondolom, hogy különösen válság, nehéz helyzet idején szükség van arra, hogy egymással politikailag rivalizáló, az Országgyűlésben a választókat képviselő országgyűlési képviselők megtalálják a közös hangot. A nagy baj, hogy az elmúlt 11 évben ez nem nagyon ment, és különösen nagy baj, miniszter úr, hogy éppen a honvédelmi ügyek kapcsán nem sikerül ezt a közös hangot megtalálni. Harangozó képviselőtársam [[Nacsa Lőrinc: Elment.]] elmondta, hogy milyen hatalmi koncentrációt jelent már az Alaptörvény, a Vbö.-törvény és nyilván ez a törvényjavaslat is. Én óva intem a politika képviselőit, legyenek most kormányon vagy ellenzékben, hogy az ilyen javaslatok mindig visszaütnek, és óva intem őket attól, hogy ebbe az irányba vigyük el a Magyar Honvédség működtetését. Simicskó képviselőtársam már utalt arra, hogy a Magyar Honvédségnek láthatóan van sui generis magyar honvédségi feladata, de ezenkívül láthatóan alakul egy újfajta feladatsor is, amit tapasztalhattunk itt a veszélyhelyzet idején és amit a kormány elrendelt, tehát amikor katonák járőröztek az utcán, vagy éppen adminisztráltak a kórházakban, vagy éppen hőmérőzték az oda beérkezőket. Ezek nem tipikusan a Magyar Honvédség feladatai, sőt, ezek nem katonai feladatok. Ha ilyen területről beszélünk, ha ilyen típusú problémák vannak, ez inkább a polgári védelemnek a része. Tehát azért egy ponton végig kellene gondolni azt, és talán éppen Lukács képviselő volt az, aki utalt arra, hogy nem elég a rendszernek csak egy elemével beérkezni ide az Országgyűlésbe, egy komplex, átfogó gondolkodásra lett volna szükség. Csak azt látom, hogy a hadseregen keresztül a legegyszerűbb megvalósítani ezeket a feladatokat, minthogyha egyébként a Magyar Honvédség egy végtelen létszámú szervezet lenne, ami nem az, tehát a határon is ott legyenek, hőmérőzzék is a kórházba beérkező embereket, meg még nemzetközi missziót is lássanak el, meg még egyébként végezzék az alaprendeltetésből fakadó feladataik ellátását is. Én azt gondolom, hogy ez csak úgy megy, hogyha sakkoznak a létszámmal, és hogyha bevonják azokat az önkéntes tartalékosokat, akiknek egy jelentős részét bekényszerítették az önkéntes tartalékos rendszerbe, elnézést kérek tőlük, a szolgálati járadékuk, mert most már így hívják, kvázi megadóztatásával. Summa summarum, azt szeretném önöknek mondani, hogy miközben borzasztóan hiszünk abban, hogy ezeket a helyzeteket rendezni kell, olyan megoldásokat kell találni, ahol gyorsan lehet reagálni, de ahhoz, hogyha ki akarják iktatni ebből az Országgyűlés vezető szerepét, és hogyha ki akarják venni a nép által megválasztott képviselők kezéből a lehetőséget arra, hogy a kormánynak azt mondják, hogy eddig és ne tovább, hogyha ki akarják venni azt a lehetőséget az Országgyűlés kezéből, hogy információhoz jusson és dönthessen, akkor az egy végzetes hiba. Ez nem fogja szolgálni sem a Magyar Honvédséget, sem a rendkívüli jogrend rendezését. Azt fogja szolgálni, hogy önök szépen meg fogják szavazni [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] a 133 bátor átnyomja, és aztán majd jön egy változás, ebben reménykedünk, és akkor új szelek fújnak majd ebben az országban. Köszönöm szépen. [[Dr. Lukács László György tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség nyomógombbal folytatott vitára is. Ezzel kapcsolatban kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy ki kíván részt venni a vitában. [[Jelzésre:]] Igen, Balczó Zoltán képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Köszönöm a szót, és mindenekelőtt szeretettel üdvözlöm újból a pulpituson. Nagyon röviden egy kérdéshez szeretnék hozzászólni, nem vagyok a honvédelmi terület szakértője. Csak amikor állandóan az merül föl, hogy azonnali és gyors döntésre van szükség, és ezért a parlamentet ki kell iktatni, én felidézném az 1998-2002 közötti képviselői időszakomnak egy részét. Amikor a Szerbia elleni NATO-hadjárat folyt, a magyar parlament nagyon sok olyan jogosítvánnyal rendelkezett, amivel csapatmozgásokról, repülőgépek áthaladásáról döntést kellett hozni, akkor nekünk, képviselőknek meg kellett adni a telefonszám-elérhetőségünket annak érdekében, hogy azonnal, egy adott napon, azon a napon, amikor szükséges, össze lehessen hívni a magyar parlamentet. Föl nem merült, hogy az Országgyűlés összehívása lehetetlenné válna, és egy határozatképes országgyűlési ülést egy ilyen súlyos helyzetben ne lehetne összehívni. Lehet, hogy akkor, tudom, túlzott mértékű volt talán az, amihez nem volt elég a kormányengedély, hanem az Országgyűlésé kellett. Ezzel én csak azt akartam elmondani, hogy akkor technikailag megoldható módon és elvileg nem merült fel az, hogy az Országgyűlés valamilyen fontos szuverén döntési jogát azért ne tartsa meg, mert sürgős döntésre van szükség. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Simicskó István frakcióvezető úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter úr! Csak röviden hadd reagáljak Vadai Ágnes képviselő asszony felvetésére, hadd tegyek egy-két megjegyzést! Én nyitott vagyok arra, hogy beszéljünk az ország védelméről, biztonságáról, akár többpárti fórumon és rendezvényen is. A polgári védelem hiányosságait én magam is látom, de én onnan közelítem meg, hogy a Magyar Honvédség egy jól szervezett, hierarchikus testület, és ők voltak képesek arra, hogy mind a határvédelem, a határkerítés kiépítésében, majd a védelemben és aztán a kórházak irányításában is szerepet tudjanak vállalni. Tehát legyünk erre büszkék, és köszönjük meg a katonáknak a munkáját. Óriási feladat volt ez, és még mindig az, ami a magyar katonák vállát terheli. A tartalékos rendszerről meg csak hadd jegyezzem meg, hogy Szekeres Imrének biztos fontos volt a tartalékos rendszer, de annyira volt fontos volt honvédelmi miniszterként, hogy 17 fős tartalékos állománya volt az országnak 2010-ben, ez most már megközelíti vagy talán meg is haladta a 11 ezer főt. Tehát azért sok mindent lehet mondani, de hogy ez a magyar kormány, a Fidesz-KDNP-kormány nagyon sokat tett a Magyar Honvédségért és építi a tartalékos rendszer bázisát is, az mindenképpen elismerésre méltó. Az Országgyűlés hatásköre vonatkozásában igen, én magam is utaltam arra, hogy az Országgyűlésnek volt egy ilyen jogosítványa, illetve még mindig van, a létszámról és a belső állományokról való döntési lehetőség. Én azt hiszem azonban, hogy érdekes dolog a Honvédelmi Tanács kérdésköre, hiszen többek között abban a frakcióvezetők vehetnének részt, amikor a Honvédelmi Tanács egy rendkívüli állapot, egy hadiállapot kihirdetésekor megalakul. Ez nagyon sajátos, hiszen például a Honvédelmi és rendészeti bizottságban szükséges minden tagnak C típusú vizsgálat, a legszigorúbb nemzetbiztonsági ellenőrzés, a frakcióvezetők esetében, mondjuk, egy háború esetén belül mindenféle frakcióvezető egy ilyen testületbe, ahol bizalmas információkhoz jut. Nem biztos, hogy a legszerencsésebb lett volna, hogyha a Honvédelmi Tanács valóban ilyen összetétellel és ilyen módon látta volna el a tevékenységét. A parlament jogosítványai az ellenőrzés vonatkozásában a bizottságon keresztül megmaradnak, és egyébként a kormányzatnak a tájékoztatási kötelezettsége is megmarad, tehát én ebben nem látok semmilyen kivetnivalót. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A következő felszólaló Vadai Ágnes képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony! [[15.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Simicskó képviselő úrnak szeretném mondani, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr soha nem esett át nemzetbiztonsági ellenőrzésen szerintem ez elég magyarázat , miközben én magam kezdeményeztem, hiszen szerintem is mindenkinek át kellene esnie ezen az ellenőrzésen. Hozzáteszem, háborús viszonyok esetén, tehát nyilván olyan viszonyok esetén azért itt feltételezzük egymásról, vagy én legalábbis feltételezem önökről, nem tudom, hogy fordítva igaze, de hogy azért a frakcióvezetők mindegyike a hazáját kívánja szolgálni. Tehát az, hogy ott egy tájékoztatási kötelezettség volt, amelyet most meg kívánnak szüntetni, és nyilvánvalóan megszüntetik ezt az intézményt, ezáltal onnan kivéve az Országgyűlés ellenzéki részét, és csak a kormánypárti részre, ott is a kormányra telepítve nyilván a döntési lehetőséget, ezáltal a felelősséget, ez is egy opció, csak mi alapvetően azt gondoljuk, hogy az ilyen típusú ügyekben, különleges jogrendi ügyekben a közös, kollektív bölcsesség az, ami segít. Amiről ön beszél, hogy a Magyar Honvédség milyen feladatokat látott el, és ezt hogyan végezte, azt szerintem e ház falai között soha nem kérdőjeleztük meg, hogy a Magyar Honvédség jól működik, mármint hogy e tekintetben jól működik; ez inkább kritikája volt őszintén szólva az Emberi Erőforrások Minisztériuma tevékenységének, amely nem volt képes működtetni, meg a kormánynak, amely nem volt képes működtetni rendesen a rendszert. Ezt köszönjük szépen természetesen a katonáknak. Egy kérdés persze felvetődik: valóban aze a dolga a Magyar Honvédségnek, hogy adminisztratív feladatokat lásson el a kórházban, meg megmérje a kórházba beérkezők testhőmérsékletét, továbbá hogy járőrözzön egyébként a rendőrökkel együtt? Ezzel nem minden esetben a biztonságérzetet javították, hiszen az átlagállampolgár mégiscsak nem a katonákhoz van hozzászokva az utcán, hanem a rendőrökhöz. Ha ez egy terv mostantól kezdve, hogy a rendőrhiányt majd így próbálják pótolni, hogy a Magyar Honvédség még megmaradó katonáit, akik éppen nem misszióban vannak, nem a laktanyában dolgoznak, felkészülnek, nem a határon vannak, nem testhőmérsékletet mérnek, azok majd járőröznek, ez is lehet egy koncepció. Csak amiről én beszéltem, az pont az, amit ön is említett, ez pedig a polgári védelmi kérdéseknek a rendezése, amivel azonban ez a kormány semmilyen módon nem kíván foglalkozni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Nacsa Lőrinc képviselő úrnak adok szót, a KDNP képviselőcsoportjából.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én is csak röviden szeretnék hozzászólni a vitához. Vadai képviselő asszony is pontosan tudja például, hiszen fontos pozíciót kapott most a NATO Parlamenti Közgyűlésében [[Dr. Vadai Ágnes: Megválasztottak, nem kaptam!]] amihez gratulálok, képviselő asszony, örülök neki, szerintem ez egy fontos dolog [[Dr. Vadai Ágnes: Köszönöm!]] , ott is számtalan alkalommal hallhatjuk azt, hogy a nemzetközi szerepvállalásban milyen szuperlatívuszokban beszélnek a magyar katonákról a NATO-szövetségeseink, mind a parancsnoki kinevezésekről nemzetközi missziókban, mind egyébként minden magyar katonáról, legyen az különleges műveleti, legyen az bármilyen rendű, rangú katona. És az a helyzet, tisztelt képviselő asszony, hogy pont másfél órával ezelőtt ön például nem támogatta az Iszlám Állam elleni fellépést vagy akár a Maliba tervezett missziót, ami mind-mind nemcsak hogy tapasztalatot ad a magyar katonáknak, nemcsak hogy a nemzetközi hírnevünket öregbíti, hanem mind az európai uniós, mind a NATO-ban való szövetségünk elkötelezettségét jelzik ezek a missziók szerintem. Én nem gondolnám azt, és egyetértek a frakcióvezető úrral itt, hogy ön például jogosan kritizálná azt, hogy mondjuk, lázat mére egy katona vagy nem. Tehát szerintem arról van szó, hogy ha van egy veszélyhelyzet, van egy súlyos helyzet, például most a járványhelyzet Magyarországon, akkor mindenkinek nem feltétlenül a napi, hétköznapi rutinjának megfelelő dolgokat és munkákat kell elvégeznie, de a haza védelmében és a közös erőfeszítéseink érdekében igenis meg kell hozni bizonyos döntéseket, és igenis meg kell hozni bizonyos áldozatokat. Szerintem a járványhelyzetben eddig, az elmúlt másfél évben és a mostani helyzetben is egy dolgot mondhatunk a katonáinknak ezzel kapcsolatban, hogy köszönjük szépen azt a munkát, amit a kórházaknál végeztek. Számos alkalommal beszéltem például katonával, akinek konfliktusos helyzetet kellett megoldania a kórháznál, mert látogatási tilalom volt, volt olyan eset, hogy kábítószert próbáltak becsempészni egy kórházba valakihez, és a katonák határozott fellépése volt szükséges ahhoz, hogy ez ne történhessen meg. A képviselő asszony is pontosan tudja, hogy például a kórházi oltópontokon mennyire flottul ment az oltás azért, mert a katonák is segítették az adminisztrációt, mert a katonák is segítették az előkészítő munkát. Én tehát azt gondolom, hogy itt lehet részletekről vitatkozni, de a járványhelyzetben a katonáknak a szerepvállalásáról csak a hála és a legmagasabb köszönet hangján lehet megszólalni, mert szerintem ez a dolgunk. És igenis számtalan alkalommal meg is köszöntük nekik, és számítunk rájuk a következő időszakban is, mert látjuk, hogy a járványhelyzet még nem ért véget, és számítunk rájuk számtalan olyan helyzetben, ahol a magyar ember egészségének, biztonságának a megvédése előtérbe kerül. Én azt gondolom, hogy teljesen mindegy, hogy az egy vörösiszaphelyzet, az egy árvízhelyzet, az egy migrációs helyzet, az egy Covid-helyzet, számtalan helyzettel találkozunk, de egy biztos: hogy ilyenkor Magyarország és a magyar emberek számíthatnak a Magyar Honvédségre, és szerintem ez egy megnyugtató érzés, és ilyen szempontból sosem kritizálni vagy ilyen szempontból sosem megjegyzésekkel kell illetni az ilyen tevékenységet, hanem megköszönni, szerintem ez ilyen egyszerű. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most van lehetőség kétperces felszólalásra. [[Jelzésre:]] Vadai Ágnes képviselő asszony kért szót. Parancsoljon!
Én sajnálom, hogy Nacsa képviselő úr csak így a végére csatlakozott be, így nem… [[Nacsa Lőrinc: Figyeltem!]] Annak nagyon örülök, mert akkor nem figyelt elég jól, és nyilvánvalóan nem érti, hogy miről beszélek, de erről meg nem én tehetek, őszintén szólva, hogyha nem megy az értő hallgatás. Itt, ezen a mai vitán senki, sem kormánypárti, sem ellenzéki képviselő nem kritizálta a Magyar Honvédséget, senki nem kritizálta a Magyar Honvédséget. Nagyon sokszor elmondtuk, hogy a Magyar Honvédség nagyon kiváló munkát végzett. Azt viszont kritizáltuk, és azt fogjuk is, ahogyan a kormány és a kormánypártok például ennek a törvényjavaslatnak a kapcsán már az alaptól, az Alaptörvény, az egypárti Alaptörvény módosításától kezdve hogy nyomták át szisztematikusan a saját elképzeléseiket ezen a Házon, meg sem kérdezve az ellenzéket a különleges jogrendi helyzetről. Abban szerintem nincs vita, hogy a Magyar Honvédségnek van feladata akkor, hogyha veszélyhelyzet van, de őszintén szólva, azt gondolom, hogy a magyar rendőrségnek is van dolga, és elsősorban a magyar rendőrségnek a dolga Magyarország utcáin rendet tartani. Nyilván nincs itt a Belügyminisztérium képviselője, majd megérkezik a következő napirendi ponthoz talán, és beszél arról, hogy mekkora hiány van a magyar rendőrségnél; mindig az az álláspont, hogy tulajdonképpen minden nagyon jó de nem az látszódik, hogy minden nagyon jó. Mert ha minden nagyon jó lenne, akkor nem kellett volna a katonákkal együtt járőrözni. Ha az egészségügyben minden nagyon rendben lenne, és rendkívül sok ember dolgozna az egészségügyben, akkor nem kellett volna oda katonákat küldeni hőmérsékletet mérni. Bocsánatot kérek, képviselő úr, lehet, hogy én ezt rosszul tudom, nekem nincsen orvosi végzettségem, de én úgy gondolom, hogy a lázmérő alkalmazása semmiképpen nem biztonsági kérdés, és azzal biztosan nem lehet megakadályozni azt, hogy valaki betörjön egy kórházba, és ott rossz dolgot kövessen el, hogyha valakinek a lázát megmérik. Ezzel tehát csak azt szeretném mondani, hogy a Magyar Honvédség tevékenységével szemben itt kritikát senki nem fogalmazott meg. Egyébként most szeretném újfent elmondani a miniszter úrnak, hogy őszintén remélem, hogy a Hódmezővásárhelynél balesetet szenvedett katonáink jobban vannak, hiszen attól függetlenül, hogy mi honvédelmi kérdésekről vitatkozunk, valamennyi katona egészsége [[Az elnök csenget.]] élete nagyon fontos számunkra. De igenis kritizálni fogjuk a kormányt akkor, hogyha azt látjuk, hogy egy személy kezébe próbálja betenni különleges jogrendi helyzetben a döntéshozatalt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában részt venni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Most megkérdezem az előterjesztőt, Benkő Tibor honvédelmi miniszter urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Benkő Tibor jelzésére:]] Igen, kíván. [[Dr. Benkő Tibor a pulpitus felé indul.]] Feljön a miniszter úr ide a szószékre, parancsoljon! [[Dr. Benkő Tibor: Igen, mert utána jön a következő napirendi pont. Köszönöm szépen.]] Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Köszönöm szépen az értékes hozzászólásokat. Röviden szeretnék reagálni, és nem minden felvetésre, de összefoglalva. Engedjék meg nekem, hogy Simon Miklós képviselő úr és Simicskó frakcióvezető úr tekintetében is megköszönjem a támogató hozzászólást és azt a kritikai észrevételt, megjegyzést vagy figyelemfelhívást, amelyet a frakcióvezető úrtól hallhattunk. Most is azt tudom mondani, hogy helyt adok ennek, tehát nyilván nem emberről, hanem állampolgárról van szó, és hadd ne soroljam a többit, tehát ezeket majd nyilván javítjuk. Ugyanakkor rögtön választ szeretnék adni arra is, hogy mint vezérkar, ilyen szervezeti elem nem létezik, ugyanakkor ami korábban is volt, hogy a minisztériumon belül volt vezérkar, volt Magyar Honvédség parancsnoksága, önálló, független, most is megvan az a katonai képviselet a minisztériumban, a honvédelmi államtitkár vezetése alatt működik. [[15.40]] Tehát a katonai szakma, ha fogalmazhatok így, nem tűnt el a minisztériumból, hiszen a miniszter mellé kellenek olyan szakemberek, akiknek a bevonása nélkül a minisztérium előtt álló hármas feladat a feladatok meghatározása, a feltételek biztosítása és az ellenőrzés végrehajtása nem valósítható meg. Lukács képviselő úrnak köszönöm szépen az elmondottakat. Teljes mértékben egyetértünk azzal, hogy a konstruktív javaslatok mellett további módosításokra van szükség. De egyetértek abban is, hogy egymást követve ezeket a szabályozókat, intézkedéseket, utasításokat, rendeleteket mind-mind meg kell alkotni. Amivel vitatkoznék: azt mondta, nem biztos, hogy egy választási ciklus, nevezzem úgy, hogy előestéjén kell ezeket behozni. Én nem így fogalmaznék. Sokkal inkább úgy fogalmaznék, hogy a honvédelem ügye egy permanens, folyamatos dolog, s nem kell, nem szabad, hogy választási ciklusokhoz igazítsuk. Épp azért fogalmazunk úgy, ahogy Vadai képviselő asszony is mondta, hogy nemzeti ügy. Tehát pártpolitikától független nemzeti ügy. Az ország védelme, az emberek biztonságának kérdése nem köthető ciklusokhoz. Éppen ezért csináljuk azt, hogy a 2023 júliusától életbe lépő törvényekhez már most meg kell kezdeni a törvények, utasítások, rendeletek előkészítését és rendszerbe állítását. Ugyanakkor szeretném rögtön kihangsúlyozni azt is, hogy Harangozó képviselő úr felháborodott hozzászólásánál egy kicsit dilemmába estem. Ő azokkal a szavakkal kezdte, hogy lesújtó, nincs alapvető különbség. Utána meg felsorolt egy csomó kritikát. Ez azt jelenti, hogy a most érvényben lévő honvédelmi törvény és mindaz, ami hozzákapcsolódik ha abban alapvető változás nincs , most is úgy rossz, ahogy van. Mert én ezt a következtetést tudom ebből a hozzászólásból levonni. A Honvédelmi Tanáccsal kapcsolatosan nem akarom feltételezni a szándékosságot. A Honvédelmi Tanács kikből állt? Ez egyébként egy 2020-as vita, ami lezárásra került. Kikből állt a Honvédelmi Tanács? És most kik alkotják a Honvédelmi Tanácsot? Nem szűnt meg! Feltételezzük, hogy az Országgyűlés összehívható abban az esetben is. Mi azt mondjuk, hogy az Országgyűlésnek működnie kell, és nemcsak a frakcióvezetőknek, s nemcsak a kormánynak, hanem a teljes Országgyűlésnek. Tessék megnézni, hogy a Honvédelmi Tanács helyett mi veszi át ezt a feladatkört! S akkor utána lehet arról beszélni, hogy szűkíti a kormány, vagy éppenséggel lehetőséget biztosít ahhoz, hogy az Országgyűlés döntsön kérdésekben. Én ezzel teljes mértékben egyetértek, képviselő úr. A következő: azt mondja, hogy valamilyen szintű együttműködésnek kellene lenni. Ezt célozták azok a többpárti egyeztetésekre szóló meghívók, amelyek kiküldésre kerültek önnek is. Vadai képviselő asszony is azt mondja, hogy kellene a párbeszéd, hiszen a honvédelem ügye valóban a nemzet ügye, a magyar emberekről szól. Akkor nem tudom, hogy miért nem fogadták el a meghívást, miért nem vettek részt ezeken a rendezvényeken, ahol meg lehetett volna vitatni ezeket a kérdéseket. Képviselő asszony, egyetértek önnel, hogy nincs olyan kérdés, hogy kiket védünk és kiket nem védünk. Mindenkit meg kell védeni, így fogalmazott. Nem hiszem, hogy a törvénytervezet mást tartalmazna. [[Dr. Vadai Ágnes: A magatartással van a baj.]] Tessék?
Képviselő asszony, miniszter úr is végighallgatta önt. Tisztelettel arra kérem, hogy hallgassa végig a miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr, folytassa!
Nem hiszem, hogy ebben a törvényben önök olyat látnának, olyat tapasztalnának, hogy csak az egyik oldalt vagy csak a másik oldalt kell megvédeni. Ön különböztette meg, ön mondta, hogy az ön mögött állók, meg a kormánypártok mögött állók. Nincs ilyen! Az országról és az állampolgárokról beszélünk. Éppen ezért nem is értem, amikor önök megkülönböztetik, hogy a katona kit védjen meg és kit ne védjen meg. Szerintem most is mindenkiért szolgál az a katona. Ebben a veszélyhelyzetben, a pandémiás veszélyhelyzetben is mindenkit szolgál, függetlenül attól, hogy milyen érzelmű vagy beállítottságú személyekről van szó. Nem is egészen értem én ezt, és köszönöm szépen Nacsa képviselő úr felszólalását ebben a kérdésben. Én nem egészen értem. Akárhogy nézem a híradásokat, azt látom, más országokban is segédkeznek a katonák, mindenütt ott vannak, csak ebben az országban okoz az problémát, hogy mit keresnek ott a kórházakban, merthogy a hőmérőzés nem katonai jellegű feladat. Az nem, de az emberek segítése, támogatása viszont igen. Éppen ezért csak azt tudom mondani, hogy ebben a kérdésben biztos, hogy nem fogunk egyetérteni. Én is gratuláltam az ön megválasztásához, és kívánok önnek sok munkát, ugyanakkor az előterjesztésemben, amit itt elmondtam, világosan, egyértelműen kifejtettem azt, amit ön is mond. Mégpedig azt, hogy az autonóm fegyver- és védelmi rendszer honvédségi rendszeresítése, telepítése és alkalmazása során mind a rendszerek kialakítása, mind pedig azok üzemeltetése, jogalkotása meg kell hogy történjen. És ezeknél az eszközöknél s ez volt az utolsó gondolatom ebben a felvetésben az emberi beavatkozás lehetőségét biztosítani kell. Balczó képviselő úrnak mondom aki, úgy látom, hogy közben elment , hogy a délszláv válság idején én is szolgáltam, mégpedig a határ mentén. Nem lehet ezeket a dolgokat így összevonni és összemosni. Telefon most is van, most is ki lehet értesíteni az embereket. Ugyanakkor Balczó úr figyelmét szeretném felhívni arra, hogy olyan fogalom is van, hogy ügyeletes tábornok, a légierő ügyeletes tábornoka, aki másodpercek töredéke alatt kell hogy döntést hozzon, és utána arról jelentést kell hogy tegyen a megfelelő szerveknél. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel kérdezem miniszter urat, hogy befejezte-e. [[Dr. Benkő Tibor: Igen.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Miniszter úr már a következő expozéra maradt fent itt, ezt értelmeztem én egy kicsit nehézkesen, amiért elnézést kérek. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvények honvédelemmel és rendvédelemmel összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17433. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Benkő Tibor honvédelmi miniszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, miniszter úr, 30 perc az időkerete. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk álló törvényjavaslat, ellentétben az előző törvényjavaslattal, nem egy új jogszabályegyüttes megalkotását jelenti, hanem különböző jogszabályváltozások, valamint a működési tapasztalatok alapján egyes hon- és rendvédelmi kérdések szabályozása érdekében történő módosításokat tartalmaz. [[15.50]] A módosítást kezdeményező csomag, mint az előzőekben említettem, több témát is felölel. Az egyik ilyen kérdés az egyes ágazati hatósági jogkörök rendezése. Figyelemmel arra, hogy a honvédelmi érdekhez kapcsolódó tevékenységet folytató gazdasági társaságok tekintetében az elmúlt másfél évben jelentős változások történtek, valamint tekintettel a tulajdonosijog-gyakorlói jogkörökre egy olyan megoldási alternatíva került kidolgozásra, amely az érintett gazdasági társaságok hatósági felügyeletének kijelölése vonatkozásában egy egyszerűbb, gyorsabb és rugalmasabb szabályozási lehetőséget biztosít. A minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvény módosítására tett indítvány megteremti a katonai tevékenységhez szükséges minősített adat és minősített adatot tartalmazó technikai eszköz külföldön történő felhasználására vonatkozó törvényi szabályozást. A minősített adatnak e sajátos körülmények közötti felhasználása szükségessé teszi a törvény rendelkezéseinek egy új szakasszal történő kiegészítését. Ezáltal külföldön, mint például egy békefenntartói műveletben, hatékonyabb és többirányú együttműködést tudunk megvalósítani. A jelenleg érvényben lévő honvédelmi törvény mielőbbi módosítása ugyancsak indokolt. A januárban induló szervezeti változásokból adódó pontosítások mellett a kibertér műveleti erők jogi szabályozásának pontosítása az, amivel a kor követelményeinek megfelelően a kormány 2023-ig nem kíván várni. A kibertér műveleti erők jogi szabályozásának alapja a honvédség feladatainak az információs művelettel történő kiegészítése. A szabályozási cél a Magyar Honvédség és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat közötti feladatmegosztás megjelenítése a kibertér műveleti feladatok tekintetében is. Tisztelt Ház! A honvédek és a honvédelmi alkalmazottak jogállásához kapcsolódó szabályok és adatkezelés kérdése nemcsak tartalmi, de minőségi változást is jelent. A honvédek jogállásáról szóló törvény módosításának főbb területei az alábbi kérdéseket érintik: a honvédelmi egészségkárosodási ellátás összegének megállapítását, amely két újabb sáv bevezetésével egészül ki; a külföldi szolgálattal kapcsolatos illetménymegállapítási rendelkezések egyszerűsítését; a személyi és személyügyi elektronikus ügyintézés megfelelő jogszabályi környezetének kialakítását mind a honvédek, mind a honvédelmi alkalmazottak számára; a katonai ügyész és a katonai bíró esetében alkalmazandó egyes személyügyi szabályok módosítását; a szülési szabadság idejére járó illetményre vonatkozó szabályok kiegészítését; adatvédelmi szempontból a Magyar Honvédség érdekvédelmi nyilvántartásának kiegészítése ugyanúgy cél, mint akár az úgynevezett veteránprogram végrehajtásához szükséges adatkezelés biztosítása vagy a honvédelmi ágazatban használt igazolványokkal kapcsolatos adatkezelés szabályainak pontosítása. És végül, de nem utolsósorban a honvédtiszti alapképzésben részt vevő állomány jogállásának átalakításával kapcsolatos szabályok megjelenítése, 2022. augusztus 20-ai hatálybalépéssel. Az új szabályozás révén a jövőben a honvédtisztjelöltekkel sajátos szerződéses szolgálati viszony létesül, amely azt jelenti, hogy a honvédtisztjelöltek szerződéses szolgálati viszonyban állnak majd a Magyar Honvédséggel, és hallgatói jogviszonyban a Nemzeti Közszolgálati Egyetemmel. A honvédtisztjelöltek elsődleges szolgálati kötelezettsége továbbra is a választott tiszti, katonai életpályára történő felkészülés lesz. A szabályozás az általános szerződéses szolgálati viszonytól történő eltérést határozza meg a Hjt. módosításával. A tisztjelölt illetményre válik jogosulttá, amelynek garantált mértékét a honvédek jogállásáról szóló törvény tartalmazza. A honvédelmi alkalmazottak jogállásáról szóló törvény módosításának főbb területei közé sorolható: a tartós külszolgálat idejére határozott idejű honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítése lehetőségének a megteremtése, illetve a pszichikai alkalmassággal kapcsolatos többletkövetelmények megállapítása. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk álló módosító csomag bár vegyes rendelkezések összessége, de annak minden eleme a hon védelmének ügyét szolgálja, ezért kérem a javaslat támogatását. Tisztelt elnök úr, köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, tisztelt miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Simon Miklós képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Egy kisebb módosításokból összeálló törvénycsomag van előttünk, amelynek a számomra legfontosabb elemeiről szeretnék szólni. A honvédek jogállásáról szóló törvény módosítása terjedelmében és megítélésem szerint jelentőségében is a legnagyobb a javaslatban tárgyalt témák közül. Itt kerülnek bevezetésre a honvédtiszt-alapképzésben részt vevők jogállásának átalakítását célzó szabályok, amelyeknek köszönhetően a tisztjelölt hallgatók jövő év szeptemberétől már szolgálati jogviszony keretei között végzik majd a képzést, évfolyamonként különböző rendfokozatokban, az azokhoz járó javadalmazással egyetemben. Ez az intézkedés minden bizonnyal tovább emeli majd a pálya népszerűségét. A szülési szabadság idejére járó illetményre vonatkozó szabályozások is átalakításra kerülnek. Ez az illetmény összhangba kerül az adókedvezménnyel támogatott csed mértékével, így egy szülési szabadságon lévő honvéd sem kerül hátrányba a civil szülőkkel szemben. A honvédelmi egészségkárosodási ellátás összegének megállapításához két új sáv kerül bevezetésre, így a hazát már 30, illetve 35 éve szolgálók is külön összegű ellátásban részesülhetnek. Mindezeken túl a javaslatnak a honvédek jogállásáról szóló törvényre vonatkozó része több olyan módosítást tartalmaz, mint a külföldi szolgálattal kapcsolatos illetménymegállapítási rendelkezések egyszerűsítése, a nem szándékosan okozott, 5 ezer forintot meg nem haladó károk leírási lehetőségének megteremtése, a katonai ügyészek és bírók szolgálati jogviszonyával kapcsolatos szabályok egyértelművé tétele vagy az elektronikus nyilatkozattétel lehetőségének bővítése. A honvédek jogállásáról szóló törvény mellett terjedelmében a honvédelmi adatkezelésről szóló törvény módosítása emelkedik ki a többi javaslat közül, amelyben többek között a veteránprogram végrehajtásához, valamint a különféle ösztöndíjpályázatok megvalósításához szükséges adatkezelési szabályok kerülnek bevezetésre. [[16.00]] Említést érdemel még, hogy a honvédség érdekvédelmi nyilvántartásának jobb működését biztosító szabályozások is részei a javaslatnak. Eddig szinte csak a javadalmazással, illetményekkel, jogállással kapcsolatos változásokról beszéltem, az előttünk fekvő törvényjavaslat azonban elsősorban bőven tartalmaz olyan szabályozási elemeket is, amelyek a jogalkalmazás során feltárt hiányosságok, jogszabályváltozások, valamint a gyakorlati tapasztalatok alapján kívánják aktualizálni az itt megnyitott törvényeket. Néhány ilyet már említettem, de néhány fontosabbat mindenképpen felsorolnék: a törvénycsomag lehetőséget teremt tartós külszolgálat idejére határozott idejű honvédelmi alkalmazotti jogviszony létesítésére; a honvédelmi alkalmazottak alaposabb pszichikai vizsgálatára; a honvédelmi alapképzés teljesítési idejének meghosszabbítására, tekintettel a koronavírus-járvány okozta vészhelyzet során kialakult körülményekre; a beosztás ellátása mellett történő megbízásra; a honvédelmi érdekhez közvetlenül kapcsolódó tevékenységet folytató gazdasági társaságok esetén meghatározott jogkörök gyakorlására; minősített adatot tartalmazó technikai eszköz külföldön, például nemzetközi gyakorlaton történő felhasználására. Ilyen és ezekhez hasonló javaslatok összessége tehát az előttünk fekvő törvényjavaslat. A honvédség rendszerének működése során feltárt problémák, hiányosságok megoldását segíti elő ez a tervezet, amellett, hogy egy-egy elemmel a honvédek megbecsülését és a honvédelmi pálya vonzerejét is igyekszik növelni. A Fidesz-frakció támogatja ezen javaslatot, kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy tegyék ugyanezt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Lukács László György képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A salátatörvénnyel kapcsolatosan egyetlenegy dolgot szeretnék kérdezni és egy kérdésre választ kapni, miszerint milyen módon fogja érinteni az egészségügyi feladatot ellátó dolgozókat az (1)-(3) bekezdésig szereplő változás, attól eltekintve, hogy az ő jogállásukban a 2019. év változást hozott a jogállási törvényük módosításával. Tehát hátrányosan fogjae érinteni az itt megjelölt egészségügyi szolgáltatóknál dolgozókat értve egyébként ezalatt a Honvédkórháznál dolgozókat a törvényjavaslatban szereplő változás? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Simicskó István frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Örülök annak, hogy ilyen témakörben, a haza védelmének nemzeti ügyében gyakorlatilag egy délutánt tudunk beszélgetni és egyeztetni fontos törvényi módosítások kapcsán és az új törvény általános vitája során is. Bár valóban megszokott dolog, de mindig elmondhatjuk, hogy sokat veszít, aki nincs itt a képviselőtársaink közül, hiszen valóban mindannyiunk közös ügyéről van szó. Reméljük, eljutunk majd egyszer oda is, hogy a parlamenti székek tele lesznek, amikor egy ilyen fontos törvényről tárgyalunk, még ha most ez éppen valóban, ha jól számoltam, 13 törvényt érintő úgynevezett salátatörvény, amely viszont egy irányba mutat, egy irányba mutat az eredője, és gyakorlatilag az az emberközpontú politika nyilvánul meg benne, amely észszerűsít, az emberekre odafigyel, a katonaállományra is és a honvédelmi alkalmazottakra is. Tehát ez az, amiről mindig szóltunk, beszéltünk, hiszen ez a legfontosabb. Nagyon fontos, hogy egy hadsereg rendelkezzen kellő mennyiségű és korszerű fegyverekkel, de a legfontosabb, hogy akik egyébként ezt a szolgálatot mindennap ellátják, ahogyan miniszter úr is fogalmazott, ez egy permanens, folyamatos munka, ahogyan Kossuth is fogalmazott, a honvédelem mindennapi szolgálatot jelent, tehát nem pártciklusokban vagy kormányzati ciklusokban kell gondolkodni, hanem valóban egy folyamatos munkát kell fölmutatni. Ez a törvénymódosító csomag is ezt mutatja, hogy a katonát helyezi előtérbe. Tehát olyan életszerű, észszerű módosításokat tartalmaz, ami a katonáink akár külszolgálati, akár hazai szolgálati körülményeit és megbecsültségét jobban kifejezi és támogatja. Tehát a KDNP-frakció nevében azt tudom mondani, hogy támogatjuk az előttünk fekvő törvénycsomagot. Valóban egy szerteágazó javaslatról van szó, hiszen ez a 13 törvény, amelyről beszéltünk, amelyet érint az előttünk fekvő módosítás: az egészségügyi hatósági tevékenységről, a munkavédelemről, még az atomenergiáról is szól, a fegyveres biztonsági őrségről, a minősített adatok védelméről, a katonai kibertér védelméről, amelyet ki is emelt miniszter úr, én magam is kiemelten fontosnak tartom, hogy ebben a dimenzióban is dolgozzunk, és a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatunk kiváló munkatársai minél hatékonyabb munkát végezzenek el mindannyiunk vé-delme és biztonsága érdekében. A jogállási törvény módosítása is célszerű, a tiszthallgatók szerződéses jogviszonya szerintem példaértékű, régi probléma már ez, hogy hogyan tudnánk ezt orvosolni. Miközben persze az NKE hallgatói, aközben szerződnek a honvédséggel, tehát ez egyfajta illetmény lehetőségét fölkínálja a tiszthallgatók számára, és a pályán való boldogulás és elkötelezettség erősítését, és a motivációt is tudja növelni. Valóban, a külszolgálat is mindig napirenden volt, hogy hogyan lehetne észszerűbben kezelni, erre is, úgy tűnik, hogy jelen helyzetben megoldást nyújt az előttünk fekvő törvénycsomag. Összességében én azt tudom mondani, tisztelt miniszter úr, tisztelt képviselőtársaim, hogy alapvetően a védelmi kultúra kezd átalakulni, és ez nagyon fontos dolog. Tehát egyrészt mindig fontos, hogy fölismerjük a korunkban lévő bajokat, kihívásokat, főleg akik a biztonságért dolgoznak és felelnek nap mint nap. Kereszténydemokrata politikusként gyakorta idézem Kolping atyát, aki azt kérte a Jóistentől, hogy adja meg számára azt a lehetőséget, azt a képességet, hogy fölismerje saját korának, a XIX. század második felében föllelhető bajait, és adjon neki erőt, egészséget, lelki feltöltődést és kellő hitet, hogy tudja orvosolni is a bajokat. Szerintem ez általánosságban mindenkire, aki közösséget szolgál, fontos, hogy ezt a küldetéstudatot, ezt a misszióját megérezze és átlássa, és cselekvő, alkotó, tevékeny törődéssé alakítsa. Tehát valóban, hozzunk létre olyan törvényeket, alkossunk az emberi közösségünk érdekében, a nemzeti közösségünk érdekében is, hogy minél nagyobb biztonságban élhessenek, és gyermekeink boldogulását ilyen módon is elősegíthessük. Tehát ennek a védelmi kultúrának a felfogása kell hogy még inkább egyfajta emberközpontúvá váljon. Ez az előttünk törvénycsomag ezt szolgálja. Készültem itt még az előző vitára, és engedjék meg, hogy ide is kapcsolódva elmondjam, nagyon érdekes, az én kutatásaim azt mutatják, hogy a világon gyakorlatilag 200 országgal számolhatunk nagyjából, ebből 16 országnak nincsen hadserege, 22 ország semleges. És akkor egy semleges státuszú országot hadd említsek, Svájcot. Svájcnak a világ egyik legerősebb hadserege van, semleges státuszú, senki sem fenyegeti a katonai biztonságát semmilyen vonatkozásban, és mégis fönntart egy ütőképes haderőt. Sőt, emellett van 150 ezer kiképzett tartalékosa, és még a sorkatonai szolgálatot is működtetik. Általában 20-21 ezer sorkatonai szolgálatot letöltő fiatal van évente a svájci hadseregben, és 70 ezer a polgári védelemben részt vevők létszáma. Ismételten szeretnék utalni ennek a fontosságára. Egyszer majd eljön az az idő, amikor valóban tudunk erről talán érdemileg beszélni. Tehát én úgy látom, visszatérve a törvényre, az biztos, hogy azokat az embereket, akik felelősséggel tartoznak hazánk biztonságáért és állampolgáraink biztonságáért, azokat meg kell becsülni, mindig meg kell becsülni. Én azt szoktam mondani, hogy három hivatás van, akiket egy jól működő társadalomban messzemenőkig elismernek és megbecsülnek. Természetesen minden hivatás szép, minden szakma szép, mindenki, egy asztalos, egy lakatos, ha a legjobbat tudja kihozni magából, az önmagában érték, de aki a közösséget szolgálja az három hivatás: akik a biztonságunkért felelnek, a rendőrök és a katonák; az egészségügyben dolgozók, akik, ha betegek vagyunk, vagy szeretteink betegek, el tudják látni őket, rendelkeznek a gyógyítás képességével; és a pedagógusok, akik pedig segítenek megfelelő értékrendre nevelni a gyermekeinket, és ilyen módon jobbá tenni a jövőnket. Ezért továbbra is azt vallom, és ezt fogom életem végéig, hogy igenis a katonákat meg kell becsülni. [[16.10]] Ez a törvénymódosítás ezt mutatja, ebbe az irányba halad, és pozitív értelemben változtatja meg azt a kultúrát, amit eddig felépítettünk, illetve amit a rendszerváltás óta láthatunk. A katonák bizonyos szempontból a rendszerváltoztatás vesztesei voltak. Most elérkezett az az időszak mind a költségvetésben, mind az odafigyelésben, hogy méltó módon tudjuk elismerni a munkájukat. Ez a törvénycsomag ezt támasztja alá. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Harangozó Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Drága Simicskó képviselőtársam, olyan szépen mondta, hogy esküszöm, ha nem olvastam volna el ezt a törvényt, lehet, buzdítottam volna a képviselőtársaimat az egész ellenzéki oldalon, hogy szavazzuk már meg, mert ennél szebb és jobb valószínűleg még sosem érte a Magyar Honvédséget. De! Itt térjünk rá a törvényjavaslatra, illetve előtte még egy gondolat. Az is nagyon szép volt, amit a három hivatásról mondott. Csak, tudja, 11. éve kormányoznak, képviselő úr. Tizenegyedik éve. Kérdezze már meg a pedagógusokat, hogy mit szólnak, mondjuk, Kövér Lászlónak a ’90-es években nyakába akasztott képéről, miszerint az az ország, ahol a rendőr többet keres, mint a pedagógus, az nem demokrácia, vagy valami nagyon hasonló van a képen, amely bejárja a fél világot. Tudja, az ember szándékairól, terveiről könnyű beszélni, de még egyszer hangsúlyozom, 11 éve kétharmados többséggel ülnek ebben a parlamentben, kormányozzák ezt az országot, és tízezermilliárdokat költenek el évente mindenféle dologra, de például a pedagógusok fizetésemelésére biztos nem. Ami a honvédeket illeti, először is miniszter úr átugrotta azt a részt, nem véletlenül, mert a javaslat tekintetében annyira nem tűnik fontosnak, hogy a hadiipari fejlesztések, cégek tekintetében a felügyeleti jogkör visszakerül bizonyos esetekben a Honvédelmi Minisztériumhoz. Ez egy nagyon kellemetlen téma, amit szerintem, őszinte leszek, felül kéne vizsgálni önöknek is. Szerintem az nem normális, hogy a hadiipari cégek és a beszerzésekkel foglalkozó cégek is kikerültek a Magyar Honvédség felügyeletéből, és egy teljesen civil szervhez, azt hiszem, az ITM felügyelete alá kerültek. Mint látjuk, Palkovics miniszter úr már mindenhez is kétszer ért, szerintem nincs olyan része a magyar kormányzásnak, amelyet valamilyen módon az elmúlt években kis gömböcként ne kebelezett volna be az a minisztérium. Illetve nem mondok igazat, mert van a kormányzás másik fele, ami meg a Pintér-féle Belügyminisztériumnál van, már a vízügytől az egészségügyig lassan minden ott van. Nyilvánvalóan ez azt is mutatja, hogy a kormányzati struktúra körülbelül hogyan működik. De az első állításom, miniszter úr, hogy ha már hozzányúltak ehhez a részhez, és hatósági jogkörök kerülnek vissza a HM-hez, valószínűleg az élet hozta így, rájöttek, hogy mindent azért nem adhatnak ki a kezükből, szerintem kijárhatná a saját tárcájának, hogy ezeknek a cégeknek a felügyelete kerüljön vissza a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség alá. A másik állításom és innentől kezdve tényleg nagyon rövid leszek , hogy van egy csomó, legalábbis néhány jó dolog ebben a javaslatban, amit az ember akár meg is szavazna az állomány tekintetében is. De az például, hogy a tisztjelölteknél a tízéves röghöz kötést bevezetik miért nem húsz? Miért nem harminc? Miért nem ötven, miniszter úr? A mai világban egy tisztjelöltnek azt mondani, hogy tíz évig itt leszel, különben elveszítesz mindent, szerintem nem feltétlenül versenyképes, és semmiképpen nem pótol egy valódi életpályát. Erőszakkal erre a hivatásra nem lehet embereket hozni, és felveti annak a veszélyét is, hogy olyannyira lesz kontraproduktív, hogy a tisztjelöltképzést egyáltalán vállalók számát fogja még radikálisabban csökkenteni. Az pedig kifejezetten tisztességtelen szerintem, hogy a végzős évfolyamon kívül a már beiratkozottak tekintetében is előírják a törvény erejénél fogva, tehát olyan embereknek, akik nem ezzel a feltétellel kezdték el a tiszthelyettesképzést, azoknak is előírja majd ez a törvény, hogy kész, eszed, nem eszed, ez van; ha jól értem a törvény szövegét, csak a most végzős évfolyamot nem fogja ez érinteni. Úgyhogy hosszú beszélgetés tárgya lehetne az, amit, tudja, miniszter úr, minden egyes alkalommal, minden bizottsági ülésen, mindig elmondok én is, hogy számtalan olyan eszköz van, amivel az állományt meg lehet tartani. Nyilván az egyik része az illetményrendszer és az illetmények emelése, bár szerintem nem nagy vigasz az állománynak, hogy az idei 10 százalékos emelést nem veszik el tőlük jövőre, mert ön az éves meghallgatásán ezt egy nagy innovációnak nevezte. Javaslatot tettünk rá, hogy ha már csináltak egy életpályarendszert, akkor annak az alapját tessék legalább az inflációval, de inkább afölött megemelni, és akkor tisztességesen emelkednének a fizetések és a bérek a honvédségnél is. Nem fogom kihagyni, mert mélyen hiszek benne, beszélve az érintettekkel, ismerve nagyon sok érintettet, hogy a hivatásos szolgálati nyugdíj visszavezetése valamilyen szinten, ha nem is úgy, ahogy volt, azt megértjük, hogy nem, az az életpálya nélkülözhetetlen része. Ha azt szeretnék, hogy fiatalok ezt a hivatást életpályaszerűen, felnőtt életük kezdetétől életük végéig válasszák, akkor annak kéne látniuk a végét is. Miniszter úr, hiába mondja el ismét a válaszában, hogy milyen szipiszupi, ami most van a szolgálati nyugdíjrendszer helyett, nem az. Tessék megérteni! Nem engem kell meggyőznie, a katonák sem gondolják úgy, hogy ez rendben van. Nyilvánvalóan nincs rendben, és nyilvánvalóan nem véletlenül hozta meg a kormány annak idején azt a döntést, amit meghozott, és nem hajlandó felülírni. Hogy ez a miniszterelnök úr személyes, ha nem is aberrációja, de ellenérzése ezzel a szférával kapcsolatban, vagy mi az oka annak, hogy sem a rendőröknek, sem a honvédeknek még egyszer mondom, a világon egyedülálló országként nem hajlandóak egy tisztes szolgálati nyugdíjat visszavezetni, ezt én nem tudom, de hogy sem normális belügyminiszter, sem normális honvédelmi miniszter ennek nem örülhet, abban én biztos vagyok. Arra próbálnám önt kapacitálni, hogy ezen a területen is próbálja meggyőzni a miniszterelnökét arról, hogy változtasson, mert a magyar katonáknak és az ő hivatásuknak ez tenne a legjobbat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. A törvényjavaslatot ilyen formájában nem tudjuk elfogadni.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Vadai Ágnes képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat, ahogy többen jelezték, egy tényleg elég nagy, 13 törvényjavaslatból álló salátacsomag, nyilván az élet különböző területeiről hozza be a honvédelemmel és egyes rendvédelemmel összefüggő témákat módosításra. Mielőtt rátérnék magára a törvényjavaslatra, szeretnék egy-két pontosítással élni. Miniszter úr, mi soha nem osztottuk ezt az országot ketté. Önök osztották ketté ezt az országot. A honvédelmi bizottsági ülésen Kósa Lajos ugyan sokkal védettebb titkokat mondott el, de talán nem árulok el titkot, ha én meg azt mondom el, hogy azon a bizottsági ülésen is elhangzott, hogy mi, az ellenzék képviselői nyilvánvalóan hazaárulók vagyunk. Ezt minden egyes alkalommal végighallgatjuk, mi mindig a nemzet ellenségei vagyunk, ha nem értünk egyet önökkel. Ne tévedjen, miniszter úr, mi azt gondoljuk, hogy önök ugyanúgy a haza részei, és önök nem hazaárulók, csak nem ugyanazt gondoljuk a Magyar Honvédség működéséről és erről a törvényjavaslatról. Úgyhogy szeretném itt önnek elmondani, hogy ezt a megosztást, felosztást nem az ellenzéki képviselők alkalmazzák. Ezt önök alkalmazzák rendszeresen. Őszintén örülök, hogy abban legalább nincs vita, hogy a Magyar Honvédség természetesen pártállásra való tekintet nélkül mindenkit megvéd. Csak arra szeretném kérni önt, miniszter úr, hogy ön ne keverje össze saját magát a Magyar Honvédséggel. Ön a honvédelmi miniszter, ön egy politikus, ön a kormányzat honvédelmi politikáját hajtja végre. A tekintetben meglehetősen távol került a Magyar Honvédségtől, amilyen pozícióban korábban volt. Ön politikusként azt a kormányzati akaratot hajtja végre, és nyilván ezekben a törvényjavaslatokban, e salátatörvényben is az jelenik meg, amit önnek az ön miniszterelnöke előír. Ezt láttuk végig az elmúlt években, hogy itt tulajdonképpen önálló akarat nem volt, a miniszterelnök megmondta, mit kell csinálni. Önök pedig azt csinálták. Emlékeztetni szeretném önöket, mert valóban lassan 12 éves intervallumról beszélünk, hogy 2010 és ’15 között a hadsereg nem igazán számított. Ez látszott a költségvetésben, ne haragudjanak, akkor a GDP 1 százaléka alatt költöttünk. Még a válság idején is, 2008-ban úgyis gyurcsányozni fognak, ezért felhozom többet költöttünk a Magyar Honvédségre, mint 2010 és ’15 között bármikor. Majd 2015 után a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet következett, ami azóta tart permanensen, és ez nyilván mindig jó indok arra, hogy közbeszerzés alóli mentesítést lehessen benyújtani. [[16.20]] Egyébként szeretném a tisztelt Háznak jelezni, hogy megtört a jég, holnap reggel 8 órakor, ha minden igaz, akkor a Honvédelmi Minisztériumban elkezdem megtekinteni az eddigi beszerzések szerződéseit. Ugyan csak csak 8 órát kaptam rá, de még az a szerencse, hogy középiskolában tanultam gyorsolvasást, így talán-talán, nem biztos, hogy a végére jutok, de megpróbálkozom majd vele. A Honvédelmi és rendészeti bizottság megadta az engedélyt. Csak mondom az együttműködés jegyében, ez azért egy hosszú folyamat volt, míg eljutottunk idáig, hogy egyáltalán dönthetett arról a bizottság, és én elmehetek megtekinteni ezeket a szerződéseket. Tehát azt szeretném önöknek mondani, hogy akkor vált fontossá a Magyar Honvédség tevékenysége, amikor valakivel meg kellett építtetni a kerítést, ugye, vita van közöttünk ebben, hogy helyes volte a Magyar Honvédség bevetése e dologba, hiszen a határvédelem alapvetően rendészeti kérdés. Ugye, tehát ez rendészeti kérdés, ezt az alkotmányos vitát most nem szeretném kinyitni. Igazából azt látjuk, hogy 2018 tavasza, majd ’19-től kezdődik el az az időszak, amitől irdatlan mennyiségű pénzt költenek, öntenek rá a honvédelmi tárcára; nem az emberre, tehát nem a katonára, hanem haditechnikai eszközök beszerzésére. Ugye, nem láttam még ezeket a szerződéseket, de láttam már korábban szerződésmódosításokat. Tisztelt Képviselőtársaim és Miniszter Úr! Önnek is szeretném mondani, szóval, azok az összegek, amiket önök elköltöttek haditechnikára, amilyen haditechnikára önök ezt elköltötték, az azért hagy némi kívánnivalót maga után. Akkor leszek igazságos, ha megtekintettem a szerződéseket, és meg tudom mondani végre vagy legalábbis a minisztérium egy-két emberén kívül lesz egy olyan országgyűlési képviselő e hazában, aki a szerződéseket olvasva tudni fogja, hogy pontosan mit, mennyiért és milyen célra vásároltak. És ezt a részt csak azért nyitottam ki, mert itt mindig elhangzik, itt Simicskó miniszter úr, képviselő úr is arról beszélt, hogy a hadsereg ügye mindig milyen fontos volt, és mennyire jó, hogy a hadsereggel foglalkozunk. Nem volt ez mindig így, képviselő úr, szeretném mondani. Az utóbbi években gyorsult ez be, amikor a miniszterelnök úr kiadta az utasítást, hogy márpedig akkor menjünk, és vásároljunk. Vásároljunk a németektől, mert ez jó lesz politikailag, vásároljunk a törököktől, mert ez jó lesz politikailag, és vásároljunk még itt-ott-amott, mert hátha akkor a miniszterelnök úr végre be tud sétálni az ovális irodába. És lám, be tudott sétálni az ovális irodába, ennek azért volt ára. Tehát nem mondanám azt, hogy egy ilyen nagy haditechnikai koncepció volt ebben, sokkal inkább az volt, hogy egy miniszterelnöki koncepció volt ebben, amiben persze még egyszer mondom a szerződés megtekintését követően tudom megmondani, hogy az ár-érték arány jó-e; tehát hogy megértee megvásárolni bizonyos dolgokat azért, hogy a miniszterelnök végre, életében először hivatalos meghívást kapjon a Fehér Házba, ami, tudom, hogy neki nagyon nagy élmény volt, és nem is vitatom. Elég nagy kár, hogy egy ilyen áron történt meg ez a dolog. Tehát én értem, amit képviselő úr mondott azzal kapcsolatosan, hogy mennyire fontos a katonák megbecsülése, és ebben nincsen közöttünk vita. Hozzáteszem: szerintem a pedagógusok megbecsülése is borzasztó fontos, az egészségügyi dolgozók megbecsülése is borzasztó fontos, és általában a magyar polgárok megbecsülése borzasztó fontos, hiszen mégiscsak azért küldenek ide bennünket az Országgyűlésbe, hogy az ő érdekében, az ő megbecsülésük érdekében tevékenykedjünk. Ha megnézzük ezt a törvényjavaslatot, akkor én is két területet szeretnék alapvetően kiemelni. Az álmoskönyvek szerint a röghöz kötés biztosan nem szolgálja azt az érdeket, ami egyébként akár jó érdek is lenne, hogy valamilyen úton-módon motiváljuk a fiatal generációt arra, hogy honvédtisztek legyenek. Tehát szerintem ez egy jó dolog, ez egy pozitív dolog, ez igazán akkor lenne sikeres, ha az ilyen típusú toborzások közösen mennének, most tényleg komolyan azt gondolom. Tehát ha én megnézem néha az Amerikai Egyesült Államok delegációját, akik egyébként Washingtonban vitatkoznak meglehetősen határozottan, amikor ilyen kérdésekről van szó, akkor tudnak együtt menni, mert fontosnak tartják ezt az ügyet. De én azt gondolom, hogy a toborzás biztosan nem lesz sikeres, és nem éri el a célját, ha eleve elrendelve beírják a törvényjavaslatba kvázi a tízéves röghöz kötést. Miniszter úr, ön mondta, hogy szinte percről percre, naponta biztosan változik a biztonsági helyzet, és benne változnak az embereknek az elképzelései, a vágyai, kiderülhet, hogy valaki alkalmas erre a feladatra, kiderülhet, hogy valaki más kihívás után néz. Hozzáteszem, hogy egy biztos: arra a tevékenységre, amely a következő tíz évben minimum tíz évben, inkább hosszabb távra, de a következő tíz évben sürgősen megoldást igényel, ami a kiberbiztonsági kérdések, egészen biztosan honvédtisztjelöltet ilyen feltételekkel nem fognak találni. Tehát a földön nincs olyan informatikai szakember, és tényleg olyan informatikai szakember, aki tudja ezeket a kihívásokat kezelni, aki azt mondaná, hogy be is öltözik egyenruhába, el is vállalja azokat a szigorú követelményeket, és egyébként még tíz évig az önök rendelkezésére áll. Ilyen nincs! Tehát én egyetértek, és támogatom azt az elképzelést, amit Simicskó képviselőtársam mondott, hogy kell ismerni a kihívásokat. De kell ismerni az embereket is. Hát, nem csak a hanyatló Nyugat polgárai gondolják egyébként azt, hogy folyamatos mozgásra, tanulásra van szükség; Magyarországon is nagyon sok fiatal, akiktől például elvárjuk, hogy a kibertérben a védelmet segítsék, azok nem úgy gondolkodnak, miniszter úr, ahogy akár ön gondolkodik vagy én gondolkodom nagyon máshogy. És ezt meg kellene érteni. Ez a röghöz kötéssel biztosan nem fog menni. Miközben nem vitatjuk azt, hogy a katonák megbecsülése szerintünk borzasztó fontos, és a tisztelet, nyilván a fizetés mellett a tisztelet is nagyon fontos, azért, miniszter úr, és nyilván, ugye, nemcsak a jelenleg aktív állomány, hanem a korábbi állomány megbecsülése is borzasztó fontos. És itt nem csak a nyugdíjra gondolok, ebben, ugye, sok vita van közöttünk, szerintünk mérhetetlenül megalázó a szolgálati járadék elnevezés is és az a megaláztatás, amit végig kellett azoknak a katonáknak élniük, akik beleestek a kormányváltás utáni hát, mit mondjak? hadjáratba, egyenruhások elleni hadjáratba. Azért engedje már meg, hogy ha tiszteletről beszélünk, hadd idézzek önnek egy mondatot! „Példát kell mutatni. Ez a honvédség már nem a néphadsereg, amikor kihízott, részeges tisztek vezetik alkoholos befolyásoltság alatt a sorkatonákat. Ez egy profi haderő, és úgy is kell viselkednünk minden körülmények között” mondta ezt a Magyar Honvédség parancsnoka. Miniszter úr, megtenné, hogy szól a Magyar Honvédség parancsnokának, hogy ne mondjon ilyen mondatokat, mert ezzel megsérti egyébként azokat, akikről ebben a törvényjavaslatban is szó van? Biztos vagyok benne, hogy vannak olyanok, akik ilyenek voltak. Megjegyzem, ostoba miniszterek is voltak az elmúlt sok-sok időszakban, és ostoba országgyűlési képviselők, de ez nem ad indokot arra, hogy így beszéljenek ezekről az emberekről. A tisztelet: amit nem lehet törvényben meghatározni. Itt az ellentmondás, hogy beszélnek egy törvényjavaslatról, veteránprogramról, meg az idősebb, a hazájukat korábban szolgáló katonákról, majd a Magyar Honvédség parancsnoka kihízott, részeges tiszteknek nevezi úgy en bloc azokat a katonákat, akik védték ezt a hazát. Hozzáteszem, ez az a parancsnok, akinél nem nagyon láttam, hogy egyébként csipkedte volna magát akkor, amikor egyes parancsnokok szexuálisan zaklatták beosztottjaikat. És ma sem látom, hogy nagyon csipkedné magát. Sokkal inkább azt látom, hogy megpróbálja ezt a dolgot a szőnyeg alá seperni. Na például, ha ilyen kérdés kerülne napirendre az Országgyűlésben, és ilyen törvényjavaslatok jönnének be, ami ezzel kapcsolatosan sokkal világosabban beszél vagy stratégiát mutat, azt tudnám mondani, hogy akkor elkezdtünk végre beszélgetni a problémákról. De az, amikor tiszteletről beszélnek és mi tiszteljük a katonákat , közben a saját maguk által kinevezett parancsnok így beszél azokról az emberekről, akik az ön kollégái is voltak, miniszter úr, ezt ne felejtsük el, hiszen ön hosszú katonai karriert tudhat maga mögött, akkor megkérdőjeleződik ez a fene nagy tisztelet, amiről itt az Országházban szoktunk hallani. Miközben nincs vita közöttünk: ha ez egy professzionális hadsereg, legyen is az! Akkor ez legyen professzionális módon összerakva, nyilván professzionális eszközökkel, mindig meg-megújuló és ebben sincsen közöttünk vita életpályamodellel, amiről itt Harangozó képviselő úr beszélt, és ha lehetőség lenne rá, akkor, azt gondolom, hogy a szakmai professzionalitást is hogy mondjam? vegyék figyelembe. Mert én értem, hogy Maróth Gáspár személye a miniszterelnök számára garancia arra, hogy itt-ott lehet hát, mit mondjak? cseleskedni, hogy így finoman fogalmazzak a honvédségi beszerzéseknél. Na de már ne haragudjanak, van itt egy Honvédelmi Minisztérium, van itt egy Magyar Honvédség, és ezek után megérkezik Maróth Gáspár, aki meg megmondja a tutit mindenkinek, és egyébként mást sem csinál, csak reggeltől estig járja a tévéket meg a rádiókat, és ott osztja az észt. [[16.30]] Hát, miniszter úr, ura ön a minisztériumának? A Magyar Honvédség parancsnoka ura a beszerzéseinek? Vagy az van, amiről én beszéltem már korábban is, nevezetesen, hogy a miniszterelnök volt az, aki meghatározta, hogy milyen haditechnikai eszközöket kell vásárolni, milyen politikai érdek mentén, és akkor talált magának egy ilyen drága jó embert, mint Maróth úr akit láttunk már tevékenykedni egészségügyi beszerzéseknél is, ott is cseleskedett, hogy finoman fogalmazzak , és akkor ő az, aki ezekben az ügyekben megnyilvánul. Nem tudom, én olyan régimódi, konzervatív vagyok. Én szeretem, ha az ilyen ügyekről a miniszter számol be. Szeretem, ha az ilyen ügyekben a miniszter nyújtja be a közbeszerzés alóli mentesítést. Azt is szeretem, hogyha ön vetít slide-okat; azt kevésbé, hogyha rólam, de ha ez a minisztérium igénye, akkor legyen így! Engem ez sem zavar. De én azt nem szeretem, hogy ezeket az ügyeket kiszervezgetik, és aztán a Honvédelmi és rendészeti bizottság tagjai meg szaladhatnak körbe-körbe, hogy ugyan mikor nézhetnek meg Ausztriában megvásárolt fegyvergyárat ugye? vagy bizonyos egyéb beszerzéseket. Mert aztán az a mondás, hogy ez nem hozzánk tartozik, ez Maróth Gáspárhoz, ő meg valahol lebeg a rendszerben. Tehát én azt gondolom, hogy az jó, hogyha a minisztérium úgy dönt, hogy bizonyos tevékenységeket a cégek kapcsán vissza kell venni. Miniszter úr, hát álljon a sarkára, és vegye vissza az összeset! Nehogy már Maróth Gáspár dirigáljon itt a Magyar Honvédségnek! Vagy hogyha ő egy közvetítő, aki a miniszterelnöki politikai igényt közvetíti haditechnikai beszerzésben, az egy másik dolog. Én úgy gondoltam legalábbis eddig mindig azt hallottam önöktől , hogy olyan beszerzések történnek, amelyek indokoltak. Aztán ha a számokat végignézzük, hogy miből hány darabot vettek, akkor sokszor az az embernek az érzése, hogy éppen akivel a miniszterelnök tárgyalt, ott történt valamiféle vásárlás, vagy ahova be szeretett volna jutni. Ezzel csak azt szeretném mondani, hogy minden ilyen törvényjavaslat, amiben van támogatandó dolog, az jó. De összességében az ilyen javaslatot, ezt a konkrét javaslatot támogatni nem lehet. És ez azért baj, mert mi készen állnánk arra, hogy közösen dolgozzunk a nemzeti ügyön, a honvédelem ügyén. Most már csak az a kérdés, hogy önök készen állnake erre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, ki kíván felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] Elsőnek megadom a szót Simicskó István frakcióvezető úrnak. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak két percben szeretnék reagálni, mert sok minden elhangzott. Harangozó képviselő úr most nincs itt éppen, de utalt arra, hogy Palkovics miniszter úr mindenhez ért. Szeretném elmondani, hogy az iparhoz mindenképpen ért Palkovics miniszter úr, ráadásul akadémikus, tehát hogy az ITM-nek szava és feladata van a hazai hadiipar, védelmi ipar kialakításában, az teljesen észszerű. Utalnék arra, hogy többféle szervezeti és szerkezeti megoldás létezik. A rendszerváltoztatás időszakában a Hadiipari Hivatal a rendszerváltoztatástól az Ipari, majd pedig a Gazdasági Minisztérium irányítása alá tartozott, tehát semmiféle idegen, újszerű dolog ebben nincsen, tehát az ITM-nek igenis jó, hogyha van egy ilyen feladata, és el is tudja látni ezt a feladatát. Vadai képviselő asszony beszélt arról, hogy milyen fejlesztések zajlanak a Magyar Honvédségnél. Ezek nem hasraütésszerű fejlesztések, hanem van egy tízéves fejlesztési terve a Magyar Honvédségnek. Egy komoly és bölcs döntést hoztunk egypár évvel ezelőtt, és a NATO-ban is ez elvárás volt, hogy 2024-re és ezt vállaltuk elérjük azt, hogy a bruttó hazai össztermék 2 százalékát a védelemre fordítjuk, és ebből jelentős részt fejlesztésekre, pontosan azért, mert a Magyar Honvédségnek elöregedett eszközparkja volt már, és ideje volt a fejlesztéseknek. A határkerítés kérdésében személyes érintettségem is van, hiszen akkor én lehetettem a miniszter, amikor 2015-ben a migrációs válsághelyzet indokolttá tette, hogy a honvédség részt vegyen ebben a feladatban, akkor Benkő miniszter úr volt a vezérkari főnök, és 18 ezer katonát vezényeltünk le, vittünk le a határra. Többször lent jártunk. Szerintem nagyon fontos és jó döntés volt, hogy ezt a döntést meghozta a magyar kormány. Ma is ez a határkerítés védi a magyar emberek biztonságát, és örülök annak, hogy a rendőrökkel együtt a katonák is helytállnak a határainkon, és védik a migrációs válsághelyzetben is a magyar emberek biztonságát. Határvédelem, határrendészet, határőrizet, ezek különböző feladatok. Régen volt erre a határőrség. Szerintem most így, hogy a határvédelmi rendszert átgondoltuk, és a kerítés mellett ott járőröznek a rendőreink és a katonáink, fontos a biztonságunk megőrzése szempontjából. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A következő felszólaló Vadai Ágnes képviselő asszony, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Simicskó képviselőtársamnak nem szeretném fölsorolni az összes, egyébként nagyon megtervezett bevásárlást, mint két darab Airbus A319, két darab Dassault Falcon-7X. Hopsz! Ezek pont nem honvédségi érdeket szolgálnak, hanem ezek kormánygépek. De láttunk vásárlásokat nyilván Leopárd harckocsi, láttuk rakétakomponensek vásárlását, láttunk páncéltörő löveget, gyalogsági harci járműveket. Ezeknek egy jelentős része szeretném mondani nem annyira a kibertérhez kapcsolódik, hanem sokkal inkább a területvédelemhez. Na mos, azért beszélek így, hogy láttunk ilyet, merthogy egyébként nem láttunk. Tehát magukat a szerződéseket talán holnap meglátom. Az elmúlt időszakban láttunk arra vonatkozóan jelentést, hogy történt ilyen, de a bizottságot, a Honvédelmi és rendészeti bizottságot, aminek fontos dolga lenne az informálódás, és egyébként a támogatás szempontjából, hogy egészen precíz információkkal rendelkezzen… Ez a bizonyos Zrínyi honvédelmi és haderőfejlesztési program, amiről már tudom, hogy nincsen száma, tehát nincs ilyen, hogy 2026, mert ez már régen nem az, már most túlnőtte ez Simicskó miniszter úr eredeti terveit is, ez azért alapvetően egy ilyen színes-szagos kiadvány volt, meg láttunk erről folyamatábrát ez az előtt a slide előtt volt, hogy éppen arról vetítettek, hogy én miket mondogattam, ezt csak szeretném mondani, egy miniszteri beszámolón , ezek nagyon jók. Csak én azt gondolom, hogy ezekben az ügyekben, miután ez hosszú távra határozza meg mind a Magyar Honvédség fejlesztését, mind egyébként a költségvetést, és ez tesz egy behatároló lehetőséget ezt láttuk már a Gripenek beszerzésénél , érdemes lett volna előzetesen talán valóban egy normál koncepcióban, egy hosszú távú elképzelésben bemutatni, hogy mit miért, és nem a „mindent is” egyszerre fejlesztünk dolgát. Ami pedig az ITM-et illeti, volt alkalmunk meghallgatni miniszter úr, Palkovics miniszter úr beszámolóját a Honvédelmi és rendészeti bizottságban, de nem teljesen volt világos, hogy ő mit is akar ott tulajdonképpen. Itt keveredik az a baj az ITM, Maróth Gáspár, a HM és a Magyar Honvédség, és ez nem jó! Tehát amikor haditechnikáról beszélünk, szeretjük a világos viszonyokat. Azt nem szerettük, amit Palkovics miniszter úr elmondott, hogy lesz olyan terület, amit lehet, hogy kiprivatizálna, mert milyen jó lenne, hogy az állam most tesz bele pénzt, aztán most már ezt ki kéne adni a nemzeti tőkésosztály egy részének. Nem nagyon örülnék, ha ezek az eszközök, az ezekkel kapcsolatos fejlesztések is Mészáros Lőrinc kezében összpontosulnának. Szerintem az sem önöknek nem lenne jó, sem nekünk, sem a magyar népnek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Most megkérdezem az előterjesztőt, Benkő Tibor honvédelmi miniszter urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Benkő Tibor jelzésére:]] [[Dr. Benkő Tibor jelzésére:]] Látom, igen, kíván. A helyéről vagy innen föntről, miniszter úr, az emelvényről? (Dr. Benkő Tibor jelzésére:) A helyéről. Miniszter úr, öné a szó. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Simon Miklós képviselő úr, először is köszönöm a támogató gondolatokat és szavakat, és mindazt, amit elmondott itt a törvény fontosságát illetően. Lukács képviselő úr, szeretném önt megnyugtatni, hogy az egészségügyi dolgozók a mi rendszerünkben eddig is kiemelt helyen szerepeltek. A honvédelmi alkalmazotti jogállás bevezetésével lehet látni, hogy milyen formában , azt tudom önnek már most is mondani, hogy azt a lehetőséget az egészségügyi dolgozók több mint 75 százaléka már ki is használta. És ez egy magasabb elismerési formáját is jelent a képességnek. Tehát hátrányos helyzetbe semmiféleképp nem kerülnek. Harangozó Tamás képviselő úr... Hát, akkor engedjék meg nekem, hogy úgy fogalmazzak; a képviselő asszony nem haragszik meg, ha együttesen mondom? [[Dr. Vadai Ágnes: Nem.]] Jó. Nem értek egyet Harangozó képviselő úrral, nem is értem ezeket a személyeskedő megjegyzéseket, mert semmi értelmét nem látom. Bár Simicskó frakcióvezető úr már elmondta, Palkovics miniszter urat nem kell megvédeni, esetleg ismerni kellene, hogy mivel foglalkozik, mi a dolga, mi a feladata és mit tesz. [[16.40]] Nem az én tisztem megítélni, de engedjék meg nekem, hogy azt mondjam, eredményesen dolgozik, és eredményesen teszi a feladatát. Felesleges engem is hergelni ezzel, hogy de, álljak a sarkamra, meg vegyem vissza. Hát, nem csak hadiiparról beszélünk, hadiiparról, védelmi iparról, hadiipari, védelmi ipari beszerzésekről, ezeknek az üzemeltetéséről, a fenntartásáról. Ez nem a tárca feladata, soha nem volt, megosztott volt. És szerintem ez jó helyen van most, és működik is. Hogy lehet mindenen javítani? Erről szól az élet, mindig vannak olyan újabb megjelenések, dolgok, amin természetesen lehet változtatni. A katonának nem az a dolga, hogy megmondja, ő melyik típusú eszközt kívánja beszerezni, a katonának az a dolga, hogy kap egy feladatot, egy kihívást, van egy kockázat, egy fenyegetés vagy kihívás, állapítsa meg, hogy azokat a kihívásokat hogyan, milyen eszközzel, milyen módszerrel, milyen formában tudja megvalósítani. És akkor nem akarok jönni azzal, hogy utána még jön a piackutatás meg jönnek az egyeztetések, de a katona azt kapja, olyan eszközt kap, ami neki szükséges. Nem akarom a múltat idézni, mert úgy, ahogy képviselő asszony is mondja, 43 éven keresztül katonaként szolgáltam, és aki tudja, azért sok-sok nyűgét, baját élveztük idézőjelbe téve élveztük annak, hogy a beszerzések egyes esetekben úgy történtek, ahogy történtek, hogy megvettük az önjáró lövegeket, de nem vettük meg hozzá a vezetési komplexumokat. Nem akarok szakmai kérdésekbe belemenni. Aki a beszerzést folytatja, ő viszont a katona által meghatározott képességeket kell hogy keresse és beszerezze. Tehát ne akarjuk függetleníteni, ne akarjuk úgy beállítani, hogy nem a katona mondja meg, hogy milyen képességekkel bíró eszközök kellenek, vagy éppenséggel abból mennyire van szükség. Ha valamit nem tanulmányozok át vagy nem ismerem, akkor tehetek ilyen kitételeket és kijelentéseket, hogy a tízéves röghöz kötés, de az a katona, aki hivatásos katonaként választja a pályát, aki karriertisztként éli az életét, hát, elég nagy baj lenne, ha legalább tíz évig nem szolgálna! Kire vonatkozik ez a tízéves dolog? Az előterjesztésben, a törvényjavaslatban pontosan le van írva. Na de, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Hadtudományi és Honvédtisztképző Karára jelentkezőkön túl még vannak az általános tisztképzésben részt vevők, a szerződéses tiszti beosztásba jelentkezők, a tartalékos tiszti beosztásban szolgálatot teljesítők. Ne keverjük össze a dolgokat! Ezért mondom, hogy el kellene olvasni a törvényjavaslatot, vagy meg kellene ismerni. Kritikákat meg lehet fogalmazni. Harangozó úr azt mondja, hogy az nem eredmény, én olyan büszkén mondtam azt, hogy az idei fizetést nem veszi el a kormány. Meg még azon kívül ad is. Igen, azért nézzük már meg! 2015 óta nem telt el olyan év, hogy a katonák illetményét valamilyen formában ne emeltük volna. Tehát folyamatosan, 2015-től, 2022-vel bezárólag. Tehát akkor ne mondjuk azt, hogy nem biztosítunk a katonának, és csak azt mondjuk, hogy a jövő évit nem vesszük el. Tessenek figyelni a megjelenő közlönyöket, vagy éppenséggel lehet tájékozódni! Korengedményes nyugdíj. Én ezt már számtalanszor elmondtam, de nem tudom, mi nem világos benne, hogy mint korábban is volt korengedményes nyugdíj, most is van. Most is öt év a korengedményes nyugdíj mértéke, csak valamikor 55 évtől, mert annyi volt a nyugdíj felső korhatára, most pedig 65 évtől. De az ötéves korengedményes nyugdíj most is adott a katonák számára, miért mondjuk azt, hogy nem? Képviselő asszony, nem akarok… Értem én, hogy ön azt mondja, hogy a GDP-nek magasabb arányát költötték a honvédelmi kérdések tekintetében, mint mi 2011 és ’15 között. [[Dr. Vadai Ágnes: Abszolút értékben.]] Értem én. És mi az eredménye? [[Dr. Vadai Ágnes: Maga a miniszter az.]] Hogy én miniszter lettem? Önök finanszírozták? Köszönöm szépen, ezt eddig nem tudtam, de jóleső érzés, hogy mögöttem álltak. [[Dr. Vadai Ágnes: Maga mögött nem álltunk mint miniszter!]] Többet költöttünk, azt mondja, de nincs eredménye! Bezártuk a laktanyákat, technikai eszközöket szüntettünk meg. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]]
Tisztelettel arra kérem miniszter urat is…
De én meg olyan türelmesen végighallgattam… [[Dr. Vadai Ágnes: De erre muszáj válaszolni, mert… Balczó Zoltán: Elnök úr, szünet kell, hadd beszéljék meg!]]
…és képviselő asszonyt is, hogy most ne vitatkozzanak egymással…
Megbeszélnénk, de most mit csináljak? [[Balczó Zoltán: Miniszter úr, katonásan, fegyelmezetten!]]
…mert ez a műfaj ezt nem teszi lehetővé, hanem miniszter úr mondja a zárszót, a képviselő asszony meg tisztelettel hallgatja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Akkor mondanék egy-két dolgot, hogy nem a katonákra költöttük, hanem eszközökre, és azt mondja Simicskó miniszter úrnak, hogy az A319-esek azok nem katonai… Rendben van, oda rakja őket, ahová gondolja, de azért ne mondja nekem, hogy nem a katonákra költöttünk ’18-ig! A létszámbővítést, az önkéntes tartalékos rendszert számszakilag elmondta a frakcióvezető, hogy 17-ről 11 400-ra növeltük. Az életpályamodellt… ön most mondja, amit Harangozó úr mond. Az életpályamodellt ’15-ben felállítottuk, aszerint mentek a fizetésemelések, aszerint mentek a lakhatási támogatások, aszerint mennek az egészségkárosodási biztosítási rendszerek, és soroljam még? Hát, ne mondjunk már ilyeneket! Az a gyakorlóruházat, amiben látja a katonákat, nem véletlenül mondjuk azt, hogy M15, tehát 15 mintájú, vagyis ’15-ben került bevezetésre. Tehát nemcsak A319-esek jelentek meg a Magyar Honvédség kötelékében! És megint a személyeskedés. Én elhiszem, hogy vannak személyek, akiket nem szívesen látnak, de Maróth Gáspár, ő a Honvédelmi Minisztérium fegyverzeti igazgatója. [[Dr. Vadai Ágnes: Elég nagy baj!]] Az más kérdés, hogy ön hogy ítéli meg, de ő a Honvédelmi Minisztérium fegyverzeti igazgatója, egyben kormánybiztos, és látja el ezeket a feladatokat. Nem a levegőben lóg, ahogy ön ezt mondja. Erről a színes-szagos honvédelmi, haderőfejlesztési programról meg nincs véleményem. Már elmondtam önnek is, hogy engem nem az érdekel, hogyha a technikai eszköznek, amit beszerzünk, színe is van, esetleg még olajszaga is van, engem az érdekel, hogy legyen ebben a rendszerben. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitásnak a határok, a vízumügy, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, valamint a menekültügy és a migráció területén történő megteremtése érdekében egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17429. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Most megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, 30 perc az időkerete. Öné a szó. [[16.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A tisztelt Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslat elsősorban európai uniós rendeletek jogharmonizációs célú módosítását tartalmazza. Az Európai Bizottság 2016. április 6-ai közleményében hangsúlyozta, hogy javítani kell az uniós adatkezelés keretét a határ- és biztonsági ellenőrzés területén. Ezzel kezdeményezte az uniós határigazgatási, biztonsági és migrációkezelési információs rendszerek közötti együttműködést. Ennek érdekében két új rendelet került megalkotásra, amelyek 2019. június 11-én léptek hatályba. Az uniós rendszerek közötti átjárhatóság célja annak biztosítása, hogy a határrendészeti, valamint bűnüldöző feladatokat ellátó szervek, az idegenrendészeti hatóságok, valamint a menekültügyi hatóság gyors, gördülékeny és ellenőrzött hozzáféréssel jussanak hozzá a feladataik ellátásához szükséges információkhoz. A javaslat megoldást nyújt az azonos biometrikus adatsorhoz kapcsolódó többszörös személyazonosságok felderítésére, a jóhiszemű személyek helyes azonosítására, a személyazonossággal való visszaélések elleni küzdelemre, megkönnyíti a harmadik országokbeli állampolgárok személyazonosságának ellenőrzését a tagállamok területén, továbbá észszerűsíti a bűnüldöző hatóságok uniós információs rendszerekhez való hozzáférését a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus megelőzéséhez, felderítéséhez vagy büntetőeljárás megindításához. Az Unió rendeletei szerint a tagállami rendőri szerv felhatalmazható arra, hogy az ellenőrzött személy biometrikus adataival lekérdezést hajtson végre uniós információs rendszerekben. A rendőrségről szóló törvény módosítása az igazoltatás és a kiemelt biztonsági intézkedés körében e szabályok megalkotását tartalmazza. Tisztelt Országgyűlés! A rendőrség szervezetén belül létrehozott fegyveres biztonsági őrség az objektum- és személyőrzési, valamint kísérési feladatokon túl bevonásra kerül a javaslat szerint az idegenrendészeti és határrendészeti tevékenységbe. A fegyveres biztonsági őr csak az e feladatra teljeskörűen kiképzett rendőrrel közösen, tehát csak a rendőrrel közösen, annak közvetlen felügyelete és irányítása alatt végezheti ezt, hiszen feladata kiegészítő, támogató jellegű. Az online terrorista tartalom terjesztésével szembeni fellépést övező európai uniós jogi szabályozás végrehajtásához szükséges jogintézményi kereteket újonnan szükséges törvénybe iktatni annak érdekében, hogy az uniós szabályozás végrehajthatósága a hazai jogrendszerben is maradéktalanul biztosított legyen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat az Alaptörvény kilencedik módosításának 2023. július 1-jén hatályba lépő, a különleges jogrendi fejezetre vonatkozó rendelkezéseinek, valamint a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló törvényben meghatározott új rendszerének megfelelő, szükséges szövegszerű módosításait is tartalmazza. A Belügyminisztérium töretlen gyakorlata, hogy a sarkalatos rendelkezéseket tartalmazó törvényjavaslatokról egyeztetést tart a parlamenti pártokkal. Jelenleg is ezzel a törvényjavaslattal kapcsolatban is ez történt. Pintér Sándor belügyminiszter úr meghívta a parlamenti pártok frakcióvezetőit ennek az egyeztetésnek a lefolytatására, erre pénteken került sor. Ezúton is köszönöm a Fidesz-KDNP és az LMP részvételét ezen az egyeztetésen. Az MSZP írásban tett észrevételt. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében tehát elmondható, hogy a javaslat hazánk, Magyarország biztonságát szolgálja, valamint technikailag egyszerűbbé, hatékonyabbá teszi a hatóságok számára az uniós információs rendszerekben tárolt adatok felhasználását, valamint eleget teszünk uniós tagságunkból eredő kötelezettségeink teljesítésének ezen törvényjavaslat kapcsán. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezekre az indokokra is tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a javaslatot vitassa meg és támogassa. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Bartos Mónika képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat elsődleges célja az uniós jogharmonizáció, ahogy a javaslat címéből ez egyértelműen látszik. De vannak olyan esetek, amikor az ilyen jellegű jogszabály-módosításnak csak formális jelentősége van, hiszen a tagállami szabályozás egy-egy probléma esetében már előtte jár az uniós jogalkotásnak. Jelen esetben azonban a kormány olyan uniós rendeletekkel hozza összhangba a hazai joganyag egyes elemeit, amelyeknek köszönhetően fontos, a tagállamok idegenrendészeti és bűnüldözési feladatvégzését hatékonyabbá tevő együttműködés valósul meg. A szó szokatlanul szorosan vett értelmében is együttműködés, azaz interoperabilitás valósulhat meg, hiszen ahogy államtitkár úr is említette, informatikai adatbázisok közötti kommunikációs lehetőségeket nyitnak meg az uniós rendeletek. Konkrétan ez azt jelenti, hogy a külső határokon történő ellenőrzés, az illegális bevándorlás megelőzése, a közrend fenntartása, valamint a közös vízumpolitika végrehajtása válhat hatékonyabbá, mivel az informatikai rendszerekben megnyíló új lehetőségek, így a személyek pontosabb azonosítása, adatduplikátumok hatékonyabb szűrése vagy a jobb adatminőség biztosítása által ezek a tevékenységi körök támogatottak a leginkább. Az uniós rendeletek felhatalmazása alapján a jelen javaslat lehetővé teszi, hogy a rendőri szerv meghatározott feltételek esetén, ahogy államtitkár úr is említette, személyazonosítás céljából hozzáférjen a közös személyazonosító adattárhoz, és a biometrikus adatok ellenőrzését is elvégezhesse. Ezenkívül lehetőség nyílik a többszörös személyazonosságra utaló adatok manuális ellenőrzésére is. Az ellenőrzés során meg kell állapítani, hogy mi az indoka az ugyanarra a személyre vonatkozó többszörös személyazonosság jelenlétének. Hazai részről ebben a feladatban a Nemzeti Szakértői és Kutató Központ is részt vállal majd. A most tárgyalt javaslat ezeken kívül még tartalmaz más fontos módosításokat, szintén uniós jogharmonizáció a célja az online terrorista tartalom terjesztésével szembeni fellépésre vonatkozó szabályok beiktatásának. Ebben az esetben egy közvetlenül alkalmazandó uniós rendelet egyes szabályait kell megjeleníteni a magyar jogrendben annak érdekében, hogy azok itthon is maradéktalanul végrehajthatóak legyenek. Több egyéb pontosítás van még az előttünk fekvő javaslatban, államtitkár úr is említette a fegyveres biztonsági őrség határrendészeti feladatokba történő bevonhatóságát, vagy ilyen például az Alaptörvény kilencedik módosításához és a védelmi és biztonsági feladatok összehangolásáról szóló törvényhez kapcsolódó módosítások jelenléte. Ezekre most külön nem térek ki. Tisztelt Képviselőtársaim! Amint látjuk, ez egy nagyon fontos jogharmonizációs feladat, ami előttünk áll, és buzdítom önöket arra, hogy támogassák a javaslatot, a Fidesz fogja. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, tisztelt képviselőtársaim, Lukács László György képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valahol ott folytatnám, ahol képviselőtársunk abbahagyta, amikor leült és azt mondta, hogy ez egy nagyon fontos jogharmonizációs feladat. Akkor nézzük meg, hogy vane két olyan része, aminek köze van egyáltalán jogharmonizációhoz, illetve az európai uniós kötelezettségünkhöz. Az egyik egy nagyon fontos téma, és ebben szeretnék világosan fogalmazni és világosan elmondani, hogy a Jobbik mindig a magyar határ megvédése mellett állt. Éppen ezért fontos, hogy a magyar határ védelmét megfelelően biztosítsuk. De mi indokolja azt, amit itt államtitkár úr is említett, hogy a rendőrség szervezeti rendszerén belül létrehozott fegyveres biztonsági őrséget kell felhasználni a határvédelemben, a határon lévő fegyveres szervek munkájának egyrészt a segítése érdekében, és miért nem például azt az álláspontot vagy azt a megoldást fogadják el, ami egyébként szervezeti rendszerben akár elkülönülten, most már lassan hajlunk arra is, hogy a rendőrség szervezeti rendszerén belül külön határőrségként működjön. Hiszen a Jobbik eredeti elképzelése, és ez 2014 óta szerintem világosan ismert, hogy egy önálló határőrségre van szükség, ami a határvédelmet megfelelően látja el. [[17.00]] Önök most azt a koncepciót próbálják itt ismételten felvázolni, hogy az egyébként köztudottan állományi problémákkal küzdő rendőrség és rendőri szervek mellé, akik a honvédelemmel, illetve a honvédséggel együtt biztosítják a határvédelmet, egy újabb szereplőt kell bevonni és a rendőrség munkáját velük segíteni. Én azt szeretném kérdezni, hogy a magyar határok védelme érdekében, amit ismételten leszögezek, csak hogy véletlenül se lehessen kiforgatni, nagyon fontos szerepe van, és nagyon fontosnak tartjuk az illegális migrációnak a megállítását, miért nem egy határőrségnek a keretében lehet határőrnek kiképzett, határőrfeladatokat jól ismerő… egyébként a szakmai kapacitás talán még mindig megvan rá, akár a honvédség, akár a rendőrség állományában. Miért nem így csináljuk? Miért az van, hogy a kormány most is próbálja toldozni-foldozni azokat a lukakat, amelyek nagyobbrészt azért vannak, mert a rendőrség állományában bizony vannak problémák, annak ellenére, hogy ők elmondták akár talán másfél vagy egy hónappal ezelőtt is a saját beszámolójuknál, hogy ilyen problémák nincsenek. Ehhez képest teljesen mást látni a közösségi médiában, és hogyha valakit a közösségi média nem győz meg, akkor az embernek vannak személyes ismerősei, akik a rendőrségeken dolgoznak, a családtagjainak vannak rendőrségen dolgozó ismerősei, és azok nem arról számolnak be, hogy könnyű helyzet lenne, ami az állománynak a feltöltöttségét jelenti, és nagyon kemény, nagyon komoly munkát végeznek el, nagyon sokszor egymás helyett a rendőrségen dolgozók. Tehát én ezt szeretném kérdezni, hogy miért nem egy tisztességes, normális, önálló szervezetrendszeren belül lévő, és mondom, most már lassan engedékenyek vagyunk, akár a rendőrségen belül is, de dedikáltan a határőrséggel foglalkozó állománnyal oldják ezt meg. A másik, ami szerintem szintén nem jogharmonizációs kötelezettségünk, ennek a törvényjavaslatnak a 9. pontja, ahol bizony arról rendelkeznek, hogy különleges jogrend esetén milyen módon lehet és talán itt az egyik legérdekesebb kitételre is próbálok odagörgetni a médiaszolgáltatásokat a megfelelő helyzetben szükséges mérték szerint erre varrjon valaki gombot, tehát a megfelelő helyzetben szükséges mértékben korlátozni és tiltani. Ez azt jelenti, hogy a különleges jogrendben önök megszakíthatják az adást a médiaszolgáltatóknál, oda saját információt helyezhetnek, ami egyébként nagyjából rendben van, ha a különleges jogrendeknek az átalakítását nem most végezték volna el, és nem lennének benne egyébként kétséges gumiszabályok. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az elmúlt pár órában, talán 3-4 órában a különleges jogrendek megváltoztatása miatti egyéb jogszabályváltozásokról volt szó, és elhangzottak azok a kritikák, amelyek szerint most nem teljesen jó irányba ment el a különleges jogrendeknek a meghatározása, és hogy a kormánynak és a mindenkori kormánynak most nemcsak Orbán Viktorra gondolunk, hanem egy leendő, bármifajta kormánynak milyen többletjogosítványai vannak. Most azt akarják elérni, hogy itt valamit közzé lehessen tenni és meg lehessen tiltani. Hogyha van egy veszélyhelyzet, vagy van egy olyan különleges biztonsági intézkedést érdemlő helyzet, amelybe be kell avatkozni és valamilyen fontos információt el kell juttatni az emberekhez, persze, egy kormánynak van erre lehetősége. De ne haragudjanak, önök az elmúlt időszakban, amikor a koronavírus-járvány miatt kialakult különleges helyzetben kommunikálni kellett, az első és legfontosabb kommunikációs csatornát, a magyar közmédiát, az interneten az önök hivatalos oldalát sokszor már nem arra használták fel, hogy a megfelelő információkat eljuttassák az emberekhez, hanem pont az ellenkezőjére. És mondom valakinek, aki a kormany.gov.hu-t üzemeltette, Nacsa Lőrincnek, hogy most fölmegyek a koronavirus.gov.hu… [[Nacsa Lőrinc nemet int.]] Bocsánat, akkor ott dolgozott vagy valami, tehát a szerkesztésével foglalkozott, valami ilyesmit olvastam. Akkor mindegy! [[Nacsa Lőrinc: Hollik István volt.]] Akkor Hollik képviselőtársunk volt, bocsánat. Annyira egybenőtt az önök stílusa, hogy ezért keverem, nagyon hasonló módon reagálnak dolgokra. Bocsánat érte, akkor itt helyesbítek, önnek nem volt ebben része. De hogyha most fölmennek a koronavirus.gov.hu-ra, a cikkeknek a jó része és a kiemelt híreknek a jó része semmifajta összefüggésben nincs azzal, hogy az embereknek mit kellene tenniük a koronavírus-járványban. Mondom önöknek, itt van például a kiemelt hírek között rögtön az, hogy nyugdíjprémiumot ad a kormány, itt van a minimálbérről szóló hír a koronavirus.gov.hu-n. Ugye, nem hiszik el, hogy én önöknek azt fogom mondani, hogy amikor önök megszakítanak valahol egy adást vagy közzétesznek valamit, vagy majd megtiltanak valamilyen nyilatkozatot, azt nem azzal a céllal fogják tenni, hogy valami teljesen másról beszéljenek? Mert ezek a szabályok erről szólnak, amik ide lettek ebbe a törvényjavaslatba téve, és ezeknek köze nincs ahhoz, hogy az uniós jogharmonizációval mi van. Ha az Unió ezt meglátná, nemhogy jogharmonizációt kérne, hanem azt kérné, hogy ezeket vegyük ki és felejtsük el, hogy ilyet teszünk be a magyar jogrendbe. Tisztelt Államtitkár Úr! Ráadásul arról a koronavirus.gov.hu-ról beszélünk, aminek egyébként a hozzá tartozó Facebook-oldala egyetlenegy oldalt lájkol, Donald Trumpnak az oldalát. Szóval, ilyen törvényjavaslatot és ilyen dolgokat akarnak beleinjekciózni, és ehhez kérik a támogatást. Szerintem nincs normális helyzet, amiben csak e miatt a két pont miatt vagy akárcsak e miatt az egy pont miatt támogatni lehetne az egyébként nagyon sok mindenben valóban uniós megfelelés miatt beépített szabályokat. De amikor ilyeneket beletesznek, ezt nem lehet így jó szívvel támogatni. Igen, szükség van a magyar határnak a védelmére, mi úgy gondoljuk, hogy meg kell védeni, mi úgy gondoljuk, hogy ehhez határőrségre lenne szükség. De ezzel nem kell összekeverni azt, amikor önök a véleménynyilvánítás szabadságába és a telekommunikáció nagyon is fontos szerepébe így akarnak belenyúlni, hogy egyébként egy meglehetősen képlékeny szabályt használva majd valamit megtilthassanak, letilthassanak, vagy valaminek a közzétételét kötelezővé tegyék. Úgyhogy amikor hasonló helyzet van, önök a kommunikációt sem arra használták ki nagyon sok esetben, az elején még törekedtek arra, hogy tájékoztatást adjanak, majd utána fogták és az egészet átállították olyan propagandamédiába, hogy rossz volt az egészet nézni. Tudják, mit értek el vele? Azt, hogy az országot a védekezésben teljes egészében megosztották, és szekértáborok alakultak ki, és utána mindenki a saját hitbizománya szerint próbálta elintézni ezt a járványt. Holott azt kellett volna önöknek tenni az első pillanattól kezdve, hogy egy tisztességes tájékoztatás mellett, az újságírókat, a tévéket partnernek tekintve átvészeljük, átsegítsük magunkat ezen a nehéz helyzeten. Én nem látok arra nagyon nagy lehetőséget, hogy ezt a törvényjavaslatot a Jobbik támogassa. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, Lukács László képviselő úr. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslatnak négy fő célja van. Az első fő célja az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitásnak határok, vízumügy, rendőrség és igazgatási együttműködés , valamint a menekültügyi és a migráció területén történő megteremtése érdekében az egyes törvények jogharmonizációs célú módosítása. Az interoperabilitási rendszerek szerint a tagállami rendőri szerv bizonyos feltételek fennállása esetén felhatalmazható arra, hogy az ellenőrzött személy biometrikus adataival lekérdezést hajtson végre az uniós információs rendszerekben, ezért a rendőrségről szóló ’94. évi XXXIV. törvény módosítása az igazoltatás és a kiemelt biztonsági intézkedés körében e szabályok megalkotását tartalmazza. Bizonyos esetekben a tagállami hatóságoknak manuálisan is ellenőrizniük kell az információs rendszerekben tárolt adatokat, adatkapcsolatokat, erre tekintettel további törvények kisebb mértékű módosítását is tartalmazza a törvényjavaslat. Az uniós rendszerek közötti átjárhatóság célja annak biztosítása, hogy a végfelhasználók, különösen a határrendészeti, valamint a bűnüldöző feladatokat ellátó szervek, az idegenrendészeti hatóság, valamint a menekültügyi hatóság és az igazságügyi hatóságok gyors, gördülékeny, rendszeres és ellenőrzött hozzáféréssel jussanak hozzá a feladataik ellátásához szükséges információkhoz. Az interoperabilitás célja a külső határokon történő ellenőrzések javítása, az illegális bevándorlás megelőzése, a közrend fenntartásához és a biztonság megőrzéséhez való hozzájárulás, valamint a közös vízumpolitika végrehajtásának a javítása. Ezeket a célokat többek között a személyek helyes azonosításának biztosításával, a személyazonossággal való visszaélés megelőzésével, az adatok minőségének javításával és az adatminőségi követelmények harmonizálásával lehet javítani. A törvényjavaslat további fő céljai pedig az alábbiak: a rendőrség szervezetében létrehozott fegyveres biztonsági őrség egyes határrendészettel összefüggő feladatokba történő bevonásának a szabályozása, az online terroristatartalom terjesztésével szembeni fellépést övező európai uniós jogi szabályozás végrehajtásához szükséges jogintézményi keretek megteremtése, az Alaptörvény kilencedik módosításának 2023. július 1-jén hatályba lépő, a különleges jogrendi fejezetre vonatkozó rendelkezéseinek következményeként, valamint a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvényben meghatározott új rendszerének megfelelően a szükséges szövegszerű módosítások átvezetése. [[17.10]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ne feledjék, az idén napjainkig határrendészeti szerveink már mintegy százezer illegális határátlépést akadályoztak meg! Ez az egy évvel ezelőtti számokhoz képest négyszeres, vagyis négyszer nagyobb migrációs nyomás helyezkedik határainkra. A migráció felpörgeti és növeli a járvány mértékét is, mert az illegális migránsok nyilván behurcolják önök is tudják a különböző fertőzéseket. Magyarország készen áll arra, hogy korridort nyisson a migránsok fölmasírozására egészen Ausztriáig, Németországig vagy Svédországig, de visszautasítjuk azt, hogy Brüsszel Magyarországra kényszerítse saját akaratát. Azt, hogy Magyarországnak és a magyaroknak mi jó, ki léphet be az országba, kivel akarunk együtt élni, azt csak a magyar emberek dönthetik el. Azon dolgozunk, hogy Magyarországnak a jövő évi választások után is a következő négy évre olyan kormánya legyen, amely ebben a kérdésben egy tapodtat sem enged Brüsszelnek, és mindig érvényesíti a magyar nemzeti érdekeket a brüsszeli bürokratákkal szemben is. Ez pedig kizárólag csak a Fidesz-KDNP-kormány lehet. [[Dr. Harangozó Tamás és dr. Lukács László György: Csak!]] A mai helyzet egyébként példátlan, mert Európa három irányból, dél, délkelet és kelet felől is migrációs nyomás alá került. Bebizonyosodott, hogy az egyetlen hatékony módszer az illegális migrációs hullámok leállítására a kerítés építése, enélkül ugyanis nincs az a mennyiségű rendőri vagy katonai alakulat, mellyel több száz kilométernyi határt eredményesen lehetne védeni. Nehezen érthető ezért, hogy az Európai Bizottság már lassan mindent finanszíroz, ami a migráció növekedését szolgálja, de az annak megfékezésére irányuló, igazán hatékony eszközöket továbbra sem. A brüsszeliták olyanok, mintha nem is ezen a bolygón élnének, ők továbbra is gátolják a kerítést építő országok támogatását. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Engedjék meg, hogy ezúton is kifejezzem a kereszténydemokraták nevében az elismerésemet a Belügyminisztérium által irányított szervek munkájával kapcsolatban! Az elmúlt tíz évben nagyobb a közbiztonság, elhivatottabbak a rendőrök, és eredményesebben is dolgoznak, annak ellenére, hogy rendkívüli terhelés alatt kell munkájukat végezniük, úgy az illegális migráció, mint a koronavírus-járvány okán. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ki kell mondanunk, hogy a határok védelmét meg kell erősítenünk. Ezt szolgálja a jelen törvényjavaslat is, kitágítva a különféle fegyveres biztonsági őrzésnek a lehetőségét a határvédelemben. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Most megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek a törvényjavaslatnak az a címe, hogy az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitásnak a határok, a vízumügy, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, valamint a menekültügy és a migráció területén történő megteremtése érdekében egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról. Szerintem nagyon egyszerűen elrendezhetjük ezt a kérdést: ebben a törvényjavaslatban ahogy önök is mondták négy különböző témakör van. Na, ebből kettő szól arról, ami a törvény címe. Ez a kettő egyébként akár a Magyar Szocialista Párt országgyűlési frakciója által megszavazható is lenne, hiszen egyrészt valóban azoknak az információs rendszereknek az átjárhatóságáról, összekapcsolásáról szól, aminek a magyarországi lábát, tehát a különböző rendvédelmi szerveknek, a TEK-től kezdve a rendőrségnek, mindenki másnak, ügyészségnek a hozzáférhetését alapozza meg, hogy Európában más tagállamokban és Magyarországon ezek az információk gyorsan, szinte online elérhetőek legyenek, és ezzel egyébként hozzá lehessen segíteni mindenkit az Unión belül, hogy ezek a szervek az illegális határátlépést vagy bármilyen más, bűnözői körök határon átívelő mozgását a lehető leghatékonyabban meg tudják akadályozni. Ezen túlmenően van még egy uniós jogharmonizációs rész a törvényjavaslatban, amely pedig az online terroristatartalmak elleni fellépést szolgáló uniós rendelet magyarországi alkalmazásának az elősegítéséről szól, teljesen rendben van, támogatható. És akkor itt be is fejeződött a sor, hiszen két másik olyan téma van ebben a törvényjavaslatban, amelynek a címéhez, a törvény címéhez sincs semmi köze. Csak halkan megjegyzem, tudom, hogy ez már vicc kategória, de a jogalkotási törvénynek sem felel meg, de sokkal nagyobb és tartalmi problémák is vannak vele, amelyeket egyébként a Belügyminisztérium felhívására valóban megerősítem az államtitkár urat, a hétpártira elmenni nem tudtunk [[Nacsa Lőrinc: Nem tudtunk!]] írásban is jeleztünk a tárcának. Az egyik a médiatörvény módosítása, ugye, az uniós információs rendszerek jogharmonizációs célú törvénymódosításában, a médiatörvény olyan típusú módosítása, amiről képviselőtársam, jobbikos képviselőtársam már beszélt, de előtte már a honvédelmi törvénynél, a honvédelmi tárgyú törvényeknél is szóba hoztam ma is, mert természetesen azért ez a rész ott is megjelenik, ami azt mondja, hogy nemcsak különleges jogrendben, hanem az úgynevezett összehangolt védelmi tevékenység esetén is kötelezheti a magyar kormány a médiaszolgáltatókat az általa meghatározott közlemény közzétételére ez sem piskóta, de a vessző után folytatódik , vagy megtilthatja egyes közlemények, műsorszámok közzétételét. Tegyük hozzá, mondjuk, egy konkrét háborús esemény idején ennek valószínűleg van helye és ideje, de ebben a javaslatban önök nemhogy még egyszer mondom különleges jogrendben, hanem az összehangolt védelmi tevékenység ideje alatt is lehetővé tennék ezt az egyébként elképesztően súlyos eszközt a kormány kezébe adni a védelmi és biztonsági esemény idejére vagy esetében. Az előbbi törvényjavaslatnál is felsoroltam, de akkor elmondom önöknek, hogy értsék már, hogy miről beszélnek, ilyen védelmi és biztonsági esemény a törvényben meghatározott ágazati üzemzavar, válsághelyzet vagy különleges jogrendnek nem minősülő veszélyhelyzet, a lakosság ellátását, annak biztonságát vagy folytonosságát érintő súlyos esemény, most például az AdBlue-hiány, vagy nem tudom, és, ugye, a másik kérdés, hogy ki fogja ezt eldönteni, hogy mi az, meg mi nem. Tessék nekem megmondani, a törvényben meghatározott ágazati üzemzavar mikor teremti meg annak a lehetőségét, hogy nemcsak a kormány által direktben vagy nem direktben felügyelt, hanem a kormánytól teljesen független, magánkézben lévő médiaszolgáltatók, internetes portálok, televíziók, rádiók műsorszolgáltatásába a kormány egy tollvonással belebeszéljen, hogy kötelezze őket bizonyos közlemények lehozatalára vagy megtiltsa bizonyos műsorszámok közlését! Katasztrófa vagy annak veszélye esetén, az államhatár rendjét és annak megóvását érintő súlyos esemény. Képviselőtársaim! Hogyha valakik, mondjuk, néhány órán keresztül mint ahogy láttuk, és élőben is adta a Magyar Televízió valamikor ’15 nyarán talán tömegesen egy határátkelőt vagy egy kerítést megtámadnak, az már arra ad lehetőséget innentől kezdve a kormánynak, hogy műsorszámokat bármilyen televízióban vagy rádióban megtiltsanak, leblokkoljanak? Ki fogja ezt eldönteni? [[17.20]] Tudjuk a választ: a magyar kormány egymagában, az Országgyűlésnek köze nem lesz hozzá, és ha jól emlékszem, háromhavonta addig hosszabbítgatja, ameddig jólesik neki, akár az örökkévalóságig. Természetesen semmilyen időkorlát ebben az esetben sincsen. Azt tudjuk önöknek mondani, hogy amíg ez a bekezdés, ez a téma ebben a törvényjavaslatban van, addig semmilyen módon nem tudjuk támogatni. A másik kérdés a fegyveres biztonsági őrök bevethetősége az államhatár őrzésébe. Tegyék már szívükre a kezüket, képviselő úr! Mit is mondott Vejkey képviselőtársam? Azt, hogy kiterjeszti a fegyveres biztonsági őrök alkalmazhatóságát a határ védelmében? Nem, képviselő úr! 3 ezer határvadászt veszünk föl, mindent megoldunk pillanatok alatt emlékszik erre a bejelentésre? A katonák ott vannak a határon, a rendőrök ott vannak a határon, vezényeljük őket az ország minden részéről. Tudja, mi az, amit most tárgyalunk? Az előbbi négy felsorolt dolognak a teljes kudarca. Önök most arra adnak a parlament részéről felhatalmazást, hogy mindenféle rendőri nemhogy határrendészeti, hanem rendőri képzésben nem részesülő, egyszerű fegyveres biztonsági őrökkel pótolják a rendőröket a határon, mert nincs elég rendőr. Ez annak a beismerése, hogy nincs rendőri állomány, aki ezt a munkát végrehajtsa. S ahogy elmondtuk, nyilvánvalóan nem fenntartható állapot állandó jelleggel, hogy az ország többi részéről közlekedési ügyekkel foglalkozó közlekedésrendészeket, járőröket, nyomozókat, irodistákat levezényeljenek folyamatosan a határra, hogy valahogy tartsák a fontot. Erre megoldás lett volna a 3 ezer fős határrendész-állomány, amelyik ezt a munkát állandó jelleggel el tudja végezni, de szemlátomást nincs, mert ha lenne, akkor fegyveres biztonsági őröket nem küldenének járőrpárként a határra a rendőrökkel szolgálatot teljesíteni. S nyilvánvalóan innen egy következő lépés, hogy fú, hát ez olyan jól bejött ott a határon, akkor csináljuk már ezt az utcán is. Milyen jó lenne, ha a fegyveres biztonsági őröket járőröztetnénk az utcán, végül is pisztoly van az oldalán, meg egyenruha is van rajta, hadd szóljon! Ez az egész szakmának az arculköpése, nem tudok mást mondani. A rendőreink éveket tanulnak, utána évek szolgálati gyakorlata után lehetnek járőrök, és mehetnek ki az utcára az emberekkel fizikai kontaktusba kerülni, velük szemben intézkedni. S nyilván megfelelő pszichikai és egyéb más képzésben részesülnek, hogy például a fegyverhasználat tekintetében megfelelően bízhassunk bennük. Nem véletlenül nem fegyveres biztonsági őröket járőröztetünk az utcán. Ennek nyilván megvan az oka. S nem tud más lenni ez az ok, hogy ezt most bevetik, mint hogy nem tudják tartani a frontot a személyi állomány tekintetében, ami egy olyan téma, amiről szintén évek óta beszélünk, Vejkey úr, hogy milyen fluktuáció meg leszerelési hullám van a rendőrségnél, hogy nem tudják megtartani az állományt. Az egy dolog, hogy milyen fiatal volt az állomány, de azt se tudjuk megtartani, ami működési zavarokat okoz most már. Ebből a szempontból nem az a megoldás, hogy az FBŐ-söket beállítjuk a rendőrök mellé, hanem az, hogy végre a rendészeti illetményalapot 2008 után megemeljük. 2015-ben létrehoztak egy új rendvédelmi életpályamodellt, az akkori évhez képest átlagban egyszeri 50 százalékos béremelést végrehajtottak, államtitkár úr. Önök is tudják, el is mondták, hogy tudják, hogy az már rég elinflálódott, de nyoma nincs annak, hogy a meglévő életpályájuk működését kihasználva az illetményalap emelésével emelnék tisztességesen az egész rendszer fizetését. Toldozgatnak-foldozgatnak, pluszjuttatást adnak, 10 százalékban az idei évben is megkapták, ez tény és való, ami nem épült be a fizetésükbe. Jövőre majd beépítik a fizetésükbe, örüljenek neki, ha nem veszik el tőlük. De ez nem életpályamodell. Persze, a fegyverpénznek is bizonyára örülni fognak a kollégák, de mindig elmondom, szerintem az állomány stabilitása tekintetében sokkal jobb lenne, ha minden hónapban kapnának tisztességes fizetést, mint hogy három évig nem, aztán majd három év után egyszerre megkapnak hathavi pénzt; pláne akkor, államtitkár úr, hogy ha másnap reggel felveszik a pénzt és leszerelnek. Mert nem fogja tudni megakadályozni, és szerintem ez egy óriási probléma. Végezetül, mert Vejkey úr is a végére hagyta a szinte az ízléstelenség határát súroló kormánypropagandát ennél a törvényjavaslatnál: sírva könyörgöm, ezt nagyon gyorsan fejezze be! Ezt a korridoros felszólítást, felkiáltást, amit tudom, hogy a nagyfőnök bemondott a rádióban is, nagyon gyorsan fejezzék be. Önök is pontosan tudják, hogy ez felhívás keringőre. Önök is pontosan tudják, vagy ha nem tudják, elolvashatták az újságban, hogy vagy direkt csinálja ezt a miniszterelnök, s akkor most csak nagyon csúnyákat tudnék mondani rá, vagy ennyire felelőtlen, meg ön is. De az érintett területeken ezt már úgy is interpretálták, hogy a magyar miniszterelnök meghívót küldött, hogy erre kell jönni, és kell jönni Magyarországra, mert itt korridor fog nyílni és lehet menni Nyugat-Európába. Aki ezt még egyszer kiejti a száján, az aztán az életében többet ne hivatkozzon arra, hogy a magyar határt meg kell védeni, meg a magyar állampolgárok biztonsága neki mindenekelőtt van! Mert ez vagy véletlenül, vagy direkt, de simán azt eredményezheti, hogy heteken, hónapokon belül, vagy legkésőbb tavasszal itt tényleg tízezrek, százezrek egyszerre megindulnak, mert az lesz a közvélekedés, hogy Magyarország korridort nyit Nyugat-Európába, és majd lehet idejönni és nyugodtan átmenni Ausztriába. Tessenek már felelősen gondolkozni! Én értem, hogy meg kell nyerni az esti híreket, az M1-ben, a nem tudom, miben, és a Pesti TV-ben is valami frankót kell mondani, de azért ezeknek a szavaknak sokkal nagyobb súlya van. Azt gondolom, hogy a miniszterelnök is iszonyatosan, elképesztően felelőtlen volt, amikor ezt kimondta. Még egyszer mondom, csak remélni merem, hogy nem szántszándékkal csinálta ezt a dolgot, hanem kicsit túltolta. Államtitkár úr, ha ezt a két részt kiveszik a törvényből, ami a törvény címének megfelelő jogharmonizációs célú javaslat, azt megszavazzuk. Amíg bármelyik benne marad, addig a mi támogatásunkra nem számíthatnak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Harangozó Tamás képviselő úr. Most megadom a szót Keresztes László frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy az imént Harangozó képviselő úr egy rendkívül fontos kijelentést tett, illetve egy rendkívül fontos és súlyos eseményre hívta fel a figyelmet, amit nem igazán hagyhatunk válasz nélkül. Én úgy gondolom, hogy ezt a helyzetet rendezni kell. Pénteken mindannyian hallhattuk a Kossuth rádióban, hogy a miniszterelnök úr milyen felelőtlen kijelentést tett, amikor gyakorlatilag félig viccesen megjegyezte, hogy készek átengedni a migránsáradatot, a menekülteket Magyarország területén. Ahogy Lukács képviselőtársam is említette, ezt a szír teljes országos lefedettségű televízió úgy értékelte, hogy Magyarország korridort biztosít. Azt gondolom, hogy ezt fontos tisztázni, és felkérem mind államtitkár urat, mind a jelen lévő kormánypárti képviselő urakat, tegyék világossá, hogy itt mi történt. [[Nacsa Lőrinc: És a képviselő hölgyet?]] Bocsánat, a képviselő asszonyt nem akartam direktben felszólítani erre. Felszólítom önöket, tegyék világossá, hogy önök egyetérteneke ezzel, egyáltalán mi van emögött, vagy elhatárolódnak a miniszterelnök úrtól. Kifejezetten kérem államtitkár urat, hogy határolódjon el a miniszterelnök úr felelőtlen kijelentésétől. Egyetértünk abban ellenzéki képviselőtársaimmal, hogy ilyen kijelentéseket nem lehet tenni, és világossá kell tennünk azt, amiben egyet is értünk, hogy az Unió külső határait meg kell védeni, az illegális migrációt meg kell állítani, és a bevándorláspolitikát nemzeti hatáskörben kell tartani. Azt gondolom, hogy érdemes néhány mondatban beszélni arról, hogy milyen körülmények között folytatjuk itt ezt a vitát. Ha megnézzük a tegnapi parlamenti ülést, vagy megnézzük azt, ami történik, hogy ha bármelyik közösségi médiára vagy videomegosztó portálra felmegyünk, hogy milyen hirdetések jönnek szembe, akkor konkrétan kormányzati szereplőktől érkező, elképesztő mértékben finanszírozott és fizetett lejárató kampányt láthatunk, ami különböző hazug propagandát terjeszt ellenzéki szereplőkről. Az önök célkeresztjében most jellemzően leginkább Márki-Zay Péter van, az ellenzék miniszterelnök-jelöltje, és azzal a hazug váddal illetik őt is és a teljes ellenzéket, hogy ha megbukik az Orbán Viktor vezette kormány, akkor majd itt kerítésbontás történik, illetve hogy az ellenzék be akarja engedni az illegális migránsokat Magyarországra. Ez szemenszedett hazugság. Azt gondolom, világossá kell tennünk, hogy akik az önök retorikájával, az önök propagandájával szemben cselekedtek, azok éppen önök voltak. Pontosan tudjuk, hogy csak a Rogán-féle letelepedési kötvényekkel önök 20 ezer embert engedtek be érdemi ellenőrzés nélkül, óriási kockázatot vállalva. S azt is láthatjuk, hogy rendkívül felelőtlen módon a migrációt kiváltó legfontosabb okok elleni közös európai cselekvést és fellépést akadályozzák, miközben arról beszélnek, hogy meg kell állítani a migrációt. [[17.30]] Tehát valóban ki kell mondanunk azt, hogy aki a migrációs válság elleni hatékony küzdelmet leginkább akadályozza, az a magyar kormány, de ismétlem, ez még ebben a sorozatban is egy rendkívül kirívó kijelentés volt a miniszterelnöktől. Várom kormánypárti képviselőtársaimtól, hogy tegyék rendbe és tegyék tisztába, hogy miniszterelnök úr valós dolgot állítotte, ez a kormány álláspontját képviseli, vagy egy nagyon-nagyon rosszízű tréfát hallhattunk tőle. Én azt meg tudom erősíteni, amit elmondtak képviselőtársaim is, hogy valóban vannak nagyon-nagyon fontos feladatok itt a törvényben megfogalmazva, olyan lépések, amelyek a különböző határvédelemért is felelősek, illetve a terrorizmus elleni fellépéssel és egyáltalán a biztonsági feladatok ellátásával kapcsolatos szervek hatékonyabb munkáját elősegítik. Ezeknek az intézkedéseknek a fontosságát nem kérdőjelezzük meg, ezeket támogatjuk, és azt gondolom, hogy egyértelmű az is, akár hogyha csak itt a mi térségünkre, a közép-európai térségre tekintünk, akár összességében nézzük az európai térséget, hogy valóban olyan kihívásokkal szembesülünk, hogy ilyen intézkedésekre szükség van. Tehát meg kell teremteni, hogy ezeknek a különböző adatbázisoknak a felhasználása hatékonyabban történjen, az elérést minden szempontból biztosítani lehessen, és azt akár a terrorizmus elleni fellépéshez hatékonyan használni lehessen. Tehát ezekkel, én azt gondolom, hogy maximálisan egyetértünk. De hogy önmagában ezzel a problémával szembenézzünk, és közösen, hatékonyabban tudjunk fellépni, én azt gondolom, hogy ez a fajta propaganda, amiről már beszéltem itt néhány mondat erejéig, ezt akadályozza. Én szeretném megkérdezni önöket, államtitkár urat is, illetve képviselőtársaimat, hogy mire számítanak, amikor egy krízissel nézünk szembe. Pontosan tudjuk, hogy a migrációs krízis nem egy-két év alatt fog elmúlni. Tudjuk, hogy a következő időszaknak ez egy nagyon komoly kihívása lesz, és ez valóban egy sorskérdés egész Európa, így Magyarország számára is. Miért gondolják, hogy ezt továbbra is egy kampánytémává lehet zülleszteni, és hogy ezzel kapcsolatban önöknek kizárólag annyi feladata van, hogy az ellenzéket különböző hazug vádakkal illessék? Miért nem lehet elfelejteni ezeket a tegnap is hallott, egészen elképesztő és hazug kijelentéseket, és miért nem tudnak konstruktív módon viszonyulni az ellenzékhez is annak érdekében, hogy az ilyen jellegű törvényjavaslatokat együttműködéssel, lehetőleg teljes konszenzussal tudjuk megszavazni? És valóban azok az elemek, azok a megkérdőjelezhető elemek, amikre itt utaltak képviselőtársaim, ne kerüljenek bele egy ilyen javaslatba, mert valóban jogos elvárás, illetve fontos feladat az, hogy a megfelelően körülírt és meghatározott esetben, egy valódi veszélyhelyzet esetén el lehessen juttatni a lehető legtöbb csatornán, a szabályozott keretek között, a legfontosabb információt a lakosság felé. Ugyanakkor képviselőtársaim is részletesen bemutatták, hogy ez nincs kellőképpen pontosan, egzakt módon meghatározva a javaslatban, illetve sajnos ki kell mondanunk, hogy itt a veszélyhelyzet alatt, a koronavírus-járvány miatt kialakult helyzetben önök nagyon sokszor a tájékoztatás helyett igazából propagandát közvetítettek, illetve a különböző rendkívüli felhatalmazásokkal önök nem éltek, hanem visszaéltek. Tehát én azt gondolom, hogy jogos lehet az a bizalmatlanság, amit nemcsak az ellenzéki képviselők, hanem a magyar társadalomnak egy jelentős része megfogalmaz az önök intézkedéseivel kapcsolatban. Összességében azt tudom mondani, hogy fontos problémafelvetéseket tartalmaz a törvényjavaslat. Ahogy Harangozó képviselő úr is elmondta, nagyon-nagyon fontos, és amúgy támogatható intézkedéseket is láthatunk benne. Kérdés az, hogy nyitotte az előterjesztő Belügyminisztérium arra, hogy az itt kritikával illetett részeket vagy jelentősen módosítsuk, vagy azokat kivegyük a törvényjavaslatból. Hogyha erre nyitott a minisztérium, akkor, én azt gondolom, lehet egy olyan lépést tenni, ami adott esetben konszenzusos szavazással tud átmenni az Országgyűlésen, és akkor talán ilyen módon is ki tudjuk fejezni, hogy valóban abban mindannyian egyetértünk, hogy ez a globális kihívás valós, és ez ellen minden eszközzel fel kell lépnünk a magyar emberek biztonsága érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Két rövid reakciót szeretnék tenni. Egyrészt azt, hogy míg Nyugat-Európát az üres bölcsők jellemzik, és ezért, az üres bölcsők okán az illegális migrációval kívánja pótolni a gyerekek helyébe lépő új generációt, ezzel szemben Magyarországon nagyon erős családpolitika van, a gyermekeket támogatjuk, és ebből a két teljesen eltérő narratívából adódik az, hogy ütközünk Brüsszellel. Ütközünk, mert a brüsszeli narratíva az, hogy az illegális migránsokat be kell engedni, és utána meg szét kell osztani. Erre mondjuk azt, hogy nem. Erre mondjuk évek óta, lassan már egy évtizede, hogy nem, hanem védeni kell a határokat. Ezért építettük a kerítést, és ezért vannak a határrendészeti szerveink is, amelyek megvédik a magyarokat és megvédik Európát attól, hogy illegális migránsok tömegei be tudjanak ide lépni. Akkor azonban, amikor Brüsszel továbbra is ránk akarja kényszeríteni a véleményét, és továbbra is azt akarja kikényszeríteni tőlünk, hogy márpedig nekünk be kell engedni őket, mármint az illegális migránsokat, akkor nem tudunk mást csinálni, mint hogy egy korridort leszünk kénytelenek biztosítani. Erről volt szó, erről beszélt miniszterelnök úr is, és erről beszéltem én is. Harangozó Tamás azon felvetésére, hogy a médiatörvény miért kerül módosításra, nagyon röviden annyit mondanék, hogy azért kell módosítani, mert az Alaptörvény kilencedik módosításából következően olyan terminológiai és szakmai változásokat kell átvezetni a médiatörvényen, amik ezt szükségessé teszik; és hogy 2023. július 1-jétől a Honvédelmi Tanács megszűnik, és a köztársasági elnök szükségállapoti jogosítványai módosulnak. Ezek a tények, tisztelt hölgyeim és uraim. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Most a további képviselői felszólalások következnek, de közben megnyomta a gombot Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Kettő percre adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Én azt gondolom, itt olyan kijelentés hangzott el, amit nem lehet reakció nélkül hagyni. Azt, amit most megismételt Vejkey képviselő úr is, hogy valamiféle korridort akarnak létrehozni, és ezért gyakorlatilag feladják a határ védelmét, ez egészen elképesztő. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból, többek között: Nem igaz!]] Ez szürreális, és rendkívül veszélyes és felelőtlen politikai kijelentés volt. Én azt tudom mondani, és részese vagyok annak a bizottságnak, amelyik az ellenzék programját állítja össze, hogyha megtörténik Magyarországon a kormányváltás, akkor a jelenlegi ellenzék pártjaiból létrejövő kormány nem fog ilyen kijelentéseket tenni, és mi biztosítani fogjuk a magyar határok védelmét. Biztosítani fogjuk azt, hogy az illegális migrációt megállítjuk; és azt is, hogy nem fognak az akkori kormány tagjai, sem az akkori kormány képviselői ilyen veszélyes és felelőtlen kijelentéseket tenni. És még egy dologra muszáj reagálnom, Vejkey képviselő úr. 2010 óta egészen elképesztő mértékű az az elvándorlás, amit az Orbán-kormány elhibázott politikája miatt elszenvedett ez a nemzet, elszenvedett az ország, és százezrek mentek el kényszerűségből. És ott tartunk sajnos, hogy minden hatodik anyaországi magyar gyermek immár külföldön születik; családok ezrei szakadtak szét. Ez egy óriási veszteség, és ez a legsúlyosabb kihívás most, ami a nemzetünket érinti. Egészen elképesztőnek tartom, hogy amikor erről vitatkozunk, akkor vannak olyan kormánytagok, akik úgy nyilatkoznak, hogy nincs itt semmi probléma, működik a közös európai munkaerőpiac. Én azt gondolom, hogy ha egy kormány a nemzet érdekei szerint cselekszik, akkor mindent el kell követni azért, hogy mindenki a szülőföldjén tudjon boldogulni, és ennek a feltételeit meg kell teremteni. Valóban, egy kormánynak a teljesítményét, akár történelmi távlatokban úgy lehet megítélni, hogy tudtae biztosítani a szülőföldön való megmaradás feltételeit. És el tudom mondani, hogy a magát nemzetinek hazudó Orbán-kormány ebben megbukott, és ezért is szükség van kormányváltásra. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Most a további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak.
Köszönöm, ha már érkezett kérdés. Sajnálom, hogy Harangozó képviselő úr kiment a teremből, mert gyorsan végigböngésztem Keresztes frakcióvezető úr és Harangozó Tamás Facebook-oldalát is, és nem láttam semmiféle elhatárolódást abban az ügyben, amikor az önök egyik szövetségese, Ylva Johansson belügyi biztos azt mondta, hogy a migránsok nélkül túl se tudtunk volna lenni a Covid-járványon, hogy még több migráns behozatala szükséges, hogy gazdaságainknak és társadalmainknak szüksége van a migránsokra. Harangozó Tamás pedig párttársa is egyébként a biztos asszonynak, önök pedig szövetségben vannak vele. Sőt, Keresztes képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak sorra kerestem az elhatárolódásait, például az ő pártcsaládja, a zöldpártcsalád kiváló felszólalásait az Európai Parlamentben, amikor folyamatosan arról beszélnek, hogy nem szabad abbahagyni a migránsok behozatalát Európába, hanem egyre több és több migránst kell behozni, mert az elöregedő európai társadalomnak szüksége van a migránsokra. Ez az önök álláspontja, tisztelt képviselő úr. Tehát ha valahol szeretne kopogtatni, akkor rossz helyre címezi ezt a mondatát, hiszen Orbán Viktor volt az, aki megállította 2016-ban a migrációt, aki kerítést épített, és azóta is a jogi határzárral, a kerítéssel és az élőerős határvédelemmel védjük nemcsak Magyarországot, hanem Ausztriát, Németországot, Svédországot, Franciaországot is, folyamatosan, tisztelt képviselő úr. [[17.40]] Tehát ha ezzel kapcsolatban szeretne vitatkozni, akkor rossz helyre címezi a kérdéseit, mert az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy amikor az önök brüsszeli szövetségesei hirtelen megszólalnak, és ilyen hajmeresztő mondatokat mondanak ki, amelyekben az szerepel, hogy a migránsok nélkül túl se tudtunk volna jutni a Covid-válságon, meg hogy minél több migránsra van szükség, és meg kell nyitni ezeket az utakat, akkor önök szépen csendben lapítanak, tisztelt képviselő úr. Akkor nem folytatnak nagyhangú felszólalásokat, nem posztolnak a közösségi médiában, hogy felháborító, amit mondanak. Egyedül mi vagyunk azok, akik felháborítónak tituláljuk a belügyi biztos mondatait, akik kiállunk ellene, és önök, amikor most itt például Márki-Zay Péter mondatait próbálják megváltoztatni, amiket korábban mondott mert, ugye, most is azt mondta, hogy ne ezekről beszélgessünk, mint ami tegnap is elhangzott itt az Országgyűlésben, ne idézzük fel az önök közös miniszterelnök-jelöltjének, tehát az önök közös politikai csoportosulásának a közös mondatait , persze nyilvánvalóan a múltat próbálják meg letagadni. Márki-Zay Péter azt mondta, hogy Soros György egy darab migránst nem hozott sehova Európába, Márki-Zay Péter azt mondta, hogy ő nem ismer senkit, akit bántottak volna a migránsok, miközben most már naponta jönnek a hírek késes támadásról. Nézze meg, hogy mi van a lengyel-belorusz határon éppen, ahol ma lövések dördültek el! Tehát egészen elképesztő az a terroristatámadás-sorozat, ami most már öt éve tart Európában, és erre ön nekünk címezi itt a vádjait. Tehát azt kérem, képviselő úr, hogy ezt valahogy máshol próbálja meg. A saját párttársai a zöldek képviselőcsoportjában, ott az Európai Parlamentben hajmeresztő, egészen hajmeresztő felszólalásokat tesznek a témában, és a szocialista biztos pedig arra biztat mindenkit, hogy hozzunk be minél több migránst. És erre Karácsony Gergely azt nyilatkozza, hogy persze, a kampányban nem fogunk erről beszélni, de természetesen majd a mainstream szerint fogunk cselekedni, ahogy azt tőlünk egyébként elvárják. Képviselő úr, arra kérném, hogy amilyen vehemenciával itt egyébként oktalanul támad minket mert nincsen oka, mert mi vagyunk azok, akik megvédjük a határt, mi vagyunk azok, akik megvédjük Európát , ezeket az energiákat csatornázza be abba, hogy a párttársait, elvtársait ott Brüsszelben próbálja meg egy kicsit ilyen szempontból jobb belátásra téríteni a migrációval kapcsolatban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Megadom a szót Keresztes László Lórántnak további képviselői felszólalásra.
Tisztelt Elnök Úr! Megdöbbentő számomra, hogy Nacsa Lőrinc is minden korábbi kijelentésével szemben, amit hallhattunk tőle az Országgyűlésben itt a migráció témájával kapcsolatban, csatlakozott képviselőtársaihoz, csatlakozott miniszterelnök úrhoz, és támogatja ennek a bizonyos korridornak a létrehozását. Egészen elképesztő, hogy nem határolódott el a miniszterelnök rendkívül felelőtlen kijelentésétől. Ön említett itt bizonyos politikai szereplőket; ők nem a mi politikai szövetségeseink. Én személy szerint is mindig világossá tettem az álláspontunkat, amikor Brüsszelben volt feladatom ezzel kapcsolatban. Három évig, 2015 és 2018 között az Európai Unió Régiók Bizottságában képviseltem a nemzeti érdekeket, és bizony én személy szerint vitatkoztam az Európai Unió migrációügyben illetékes biztosával, és elmondtam azt, hogy az illegális migrációt meg kell állítani, az Unió külső határait meg kell védeni, és erre képessé kell tenni az erre illetékes és ebben feladatellátással felelős szerveződéseket és különböző hatóságokat. De, tisztelt képviselő úr, ha jól emlékszem, az önök új barátai, a különböző olasz politikai szereplők viszont nagyon erőteljesen követelik a kötelező elosztási kvótát. Akkor ezek szerint abban is megváltoztatják a korábbi elképzeléseiket? Tehát egy korridort kívánnak létrehozni, illetve az új barátaikra építve, az új szövetségpolitikájukra építve támogatjáke a kötelező elosztási kvótát? Én el tudom mondani, hogy mi magunk nem támogatjuk, és múlt év szeptemberében, ha jól emlékszem, az Unió új migrációs csomagja kapcsán a Külügyi bizottság egy szubszidiaritási jelzést tett, és egy olyan állásfoglalást terjesztett az Országgyűlés elé, amelyben azt jelezte a Külügyi bizottság, hogy a nemzeti hatáskörök sérelmét vélelmezi az új migrációs paktum tekintetében, pontosan a burkoltan benne lévő kötelező elosztási kvóta miatt. Akkor az LMP- és a Jobbik-frakció is egyetértett ezzel, és világossá tettük itt nemcsak a vita során, de a szavazatunkkal is, hogy nem támogatjuk a kötelező elosztási kvótát, és továbbra is a bevándorláspolitikát nemzeti hatáskörben kívánjuk tartani. Itt elhangzott képviselőtársaimtól, Lukács képviselőtársamtól is, hogy ez a kijelentés, ez a korridorra vonatkozó kijelentés milyen politikai szereplőktől hangzott el korábban. Ugye, tudjuk azt, hogy Erdoğan elnök, aki semmiképpen nem tekinthető a keresztény Európa barátjának, ő folyamodik folyamatosan azokhoz az eszközökhöz, hogy azzal fenyegeti Nyugat-Európa vagy Európa politikai szereplőit, hogy migránsok százezreit engedi el, és egyébként az Európai Unió területén élő török kisebbséget úgymond fegyverként felhasználva arra törekszik, hogy az integrációt tegyék lehetetlenné. Sok mindent elmond a magát kereszténydemokratának mondó miniszterelnökről, hogy ilyen diktátorokkal barátkozik, akik nem a keresztény Európa barátai. Azt gondolom, hogy a kettős beszédet be kell szüntetni, tisztelt képviselőtársaim, világosan kell beszélni. Itt a korridorral kapcsolatos kijelentések kapcsán ez már megtörtént, megdöbbenéssel vagyunk kénytelenek elfogadni, hogy ez a kormány ilyen felelőtlen módon cselekszik, de arra kérem önöket, hogy a hamis propagandát, a hazugságáradatot állítsák le, ez semmiképpen nem szolgálja ezeknek a rendkívül fontos feladatoknak vagy az ezeknek való megfelelés ügyét. Továbbra is azt tudom mondani, hogy ebben is szükség van kormányváltásra, ebben a kérdésben is világos állásfoglalásra van szükség. Az ellenzék közös programjában az szerepel, hogy természetesen a határkerítést meg kell tartani, az illegális migrációt meg kell állítani, és a bevándorláspolitikát továbbra is nemzeti hatáskörben kell tartani. Úgyhogy azt gondolom, ezek a tények, és az, amit önöktől hallottunk, pedig a hazug politikai propaganda. Köszönöm szépen. [[Dr. Lukács László György tapsol.]]
Köszönöm, Keresztes frakcióvezető úr. A következő hozzászóló Balczó Zoltán képviselő úr, Jobbik.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Nacsa képviselő úr egy ilyen halvány mosolyt engedett el, amikor képviselőtársam az ellenzék közös programjáról beszélt, amit ott vállalt. Őszintén szólva, ennek a törvényjavaslatnak egy alpontja az, amiből ki lehetett valahogy fejteni oldalágon most ezt a migrációs vitát, és sajnálom a szakminisztert, de kénytelen vagyok rá válaszolni, mert Nacsa képviselő úr már egyszer kategorikusan az ellentétet mondta azzal kapcsolatban, amit a Jobbik tett ezekben a kérdésekben. Tehát csak tényt mondok. Amikor most arról volt itt szó a honvédelmi törvénynél, hogy a honvédség milyen módon látta el a határra vezényelve a feladatokat, nagyon helyes volt, a Fidesznek nem volt kétharmada, a Jobbik biztosította a kétharmadot. Amikor a jogi határzár intézményét meg kellett hozni, nagyon helyesen a Fidesznek nem volt kétharmada, a Jobbik biztosította. Egyszer azt mondta nekem erre Nacsa képviselő úr, hogy ezzel mit kell dicsekedni, ez kötelesség. Így van, kötelesség volt, csak ön az ellenkezőjét mondta, azt mondta, hogy mi, Jobbik hogy engednénk be a migránsokat. És ha már arról beszélünk, hogy mi van Brüsszelben: én független képviselő voltam, tehát nincsenek párttársaim; jelenleg a jobbikos képviselő, Gyöngyösi Márton független képviselő; ha valakire azt mondjuk, hogy vannak társai, mert a függetlenek egymásért nem nagy közösséget vállalnak, az jelenleg a Fidesz. Ön szereti a dokumentumokat tényleg megnézni, előszedni, javaslok önnek egy jegyzőkönyvet: 2015. december 2., a magyarországi helyzet; akkor arról volt szó, hogy a kerítést milyen alapon, hogyan építette meg ez az ország. Elmondom mi volt: a Fidesz-KDNP-nek nemhogy egyetlen képviselője sem szólalt fel, hanem meg se jelent ezen a brüsszeli esti ülésen. Az egyetlen képviselő, aki akkor felállt, és kiállt a magyar kormány migrációs politikája mellett megint nem dicsőség, de tény , én voltam. Tehát azért amikor ilyen egy kalap alá véve ön azt szereti mondani, hogy itt mindenki a migrációt támogatja, azért az nem felel meg a valóságnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Balczó képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Amennyiben válaszolni kíván a vitában elhangzottakra Kontrát Károly államtitkár úr, akkor megadom a szót. [[Kontrát Károly jelzésére:]] Igen, öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretnék reagálni a vitában elhangzottakra. Legelőször is szeretném megköszönni, hogy Bartos Mónika képviselő asszony a Fidesz-frakció képviseletében támogatásáról biztosította a javaslatot, és Vejkey Imre is a KDNP-képviselőcsoport képviseletében támogatásáról biztosította. Köszönjük, és kérjük, hogy a szavazásnál is támogassák. Ami az ellenzéki képviselőtársaim hozzászólásait illeti, Lukács László, a Jobbik képviselője az önálló határőrség létrehozását kérte számon. [[17.50]] Szeretném elmondani itt is, többször elmondtuk, hogy határőrség, határőrizet ma is van, méghozzá európai szintű határőrségünk van, amely a rendőrség szervezeti keretein belül működik. 2008. január 1-jével integrálódott az MSZP-SZDSZ-kormány idején. Sajnálom, hogy nincs itt Harangozó képviselő úr, aki akkor miniszteri főtanácsadó volt [[Dr. Keresztes László Lóránt: Nem vagyok benne illetékes.]] , és akkor az volt a hiba ha jól emlékszem a számra , hogy 4,5 ezer kiképzett határőr hagyta el, a legjobb korban lévő 40-es, 45 év életkorú határőr. A szlovén határon, az osztrák határon, a szlovák határon megszűnt a határőrizet, és kérem, szélnek eresztették ezeket a kitűnően képzett határőröket. Még a létszámproblémákat vetette föl, számonkérte, és szinte örült... Tudják, mi a szomorú ebben? Szinte örült annak, annak szurkol, hogy a rendőrség ne tudja ellátni a feladatát, olyan kevesen vannak. Nem igaz. Kérem szépen, le a kalappal a rendőrség személyi állománya előtt, és itt is köszönetet mondok a kettős szolgálatért, hiszen védik a déli határt, és a belbiztonságot is első osztályú módon látják el. És még valami, ami nagyon fontos, hogy 2002-10 között több mint 24,5 ezer BM-hez tartozó ember, hivatásos állományú ment el korai nyugdíjba. Ezt nagyon nehezen tudja kiheverni ez a szervezet, higgyék el nekem, képviselő úr. És ha a fizetéseket, az illetményeket emelték volna, mint ahogy nem emelték, akkor nekünk sokkal könnyebb helyzetünk lenne ma. De visszatérve még Lukács László képviselő úr kérdésére, tehát határrendészeti igazgatóság működik, azon belül határvadász bevetési főosztályokkal, bevetési osztállyal, mélységi ellenőrzési osztállyal. Tehát a rendőrség szervezetén belül működik ez a határőrség vagy határőrizet. Ez a szervezet jól látja el a feladatát, és ezúton is köszönetet mondunk a személyi állománynak. Ami a különleges jogrend idején a médiaszolgáltatókkal kapcsolatos szabályozást illeti, képviselő úr, ha van javaslatuk a módosítást illetően, kérem, tegyék meg, meg fogjuk vizsgálni a javaslatokat. Harangozó Tamás képviselő úr az összehangolt védelmi tevékenység idejére a médiatartalom-szolgáltatókra vonatkozó szabályokat kifogásolta. Ők módosító javaslatot is tettek a módosításra. Legelőször is szeretném leszögezni, hogy az általa elmondottakat mi megalapozatlannak tartjuk; azok a félelmek, amelyeket ő itt felvázolt és feketére festett, azok a mi álláspontunk szerint megalapozatlanok. Ami meg a fegyveres biztonsági őrök feladatait illeti, illetőleg a fegyveres biztonsági őrökre vonatkozó szabályokat illeti, képviselőtársaim, ellenzéki képviselőtársaim, Keresztes László Lóránt, Lukács László György, Balczó Zoltán vagy Harangozó Tamás, ez a javaslat azért van, azért terjesztettük be ezt a javaslatot, a fegyveres biztonsági őrök a határőrizettel kapcsolatos feladatok ellátásában rendőri együttműködés keretében és rendőri részvétellel vesznek részt, ezt hangsúlyozom, és ezt világosan elmondtam. Azért tesszük ezt be, hogy el tudjuk látni továbbra is a határőrizetet, hogy meg tudjuk védeni a déli határokat. És amit a miniszterelnök úr kijelentésével kapcsolatban önök próbálnak kiforgatni, ezt visszautasítom, teljes mértékben megalapozatlan az az állítás, hiszen a mi kormányunk 2015 nyara óta, mióta a migrációs válság kitört, világosan a határok megvédését tartja elsődleges szempontnak. Létrehoztuk a kerítést, létrehoztuk az élőerős védelmet és létrehoztuk a jogi védelmet. Ez a hármas védelem ma is működik, rendőrök, katonák vesznek részt. De azt is el kell mondani, és itt a parlament tegnapi ülésén is esett szó róla, hogy ebben az évben már több mint 103 ezer illegális migráns próbált bejutni Magyarország területére, és én látom a napi számokat, 300-400-500 a napi próbálkozó, aki be akar jönni Magyarországra és az Európai Unió területére. Tehát mi, tisztelt képviselőtársaim, föl akarunk készülni arra, hogy minden esetben, minden eshetőségre felkészülten el tudjuk látni a határ őrizetét, és meg is fogjuk ezt tenni. Ami pedig a miniszterelnök úr szavait illeti, idézem: „A vitánk Brüsszellel nem azért van, mert ők ne látnák azokat a számokat, amiket mi látunk, hanem azért van, mert szerintük mindez jó. Tehát szerintük a migráció jó dolog. El is mondta a brüsszeli bürokraták vezetője, hogy az a jó, ha minél több migráns jön, a migráció jó, a migrációra szüksége van a társadalmainknak. Tehát ők azt gondolják, hogy ami ellen mi harcolunk a déli határainknál…” Tehát még egyszer mondom: ami ellen mi harcolunk jó reggelt kívánok, tisztelt képviselőtársaim! „…ami ellen mi harcolunk a déli határainknál, az nem rossz dolog, hanem jó, és bennünket hibásnak látnak, mert úgy gondolják, hogy mi egy jó dolgot akadályozunk meg.” Tehát ne próbálják meg kiforgatni a miniszterelnök úr szavait! Mi továbbra is meg akarjuk védeni, és ez a javaslat is arról szól, ez a benyújtott törvényjavaslat is arról szól, hogy még több eszközt biztosítsunk. És nekünk, Magyarország Országgyűlésének a tagjaiként az a kötelességünk, hogy megtegyünk mindent annak érdekében, hogy megvédjük a határokat, megvédjük a magyar emberek biztonságát, hogy ne engedjük be a migránsokat. És ezért is kérem nagy tisztelettel a tisztelt Házat és ellenzéki képviselőtársaimat, fontolják meg, támogassák ezt a javaslatot, mert ez Magyarország és a magyar emberek érdekeit szolgálja. Keresztes László Lóránt képviselő úr, ellenőrzés nélkül 20 ezer embert beengedtünk, erre utalt. Nem igaz. Elmondtuk annak idején, amikor ez napirenden volt, hogy négyszeres szűrőn mentek át ezek a személyek, négyszeres! Tehát senkit nem engedtünk át ellenőrzés nélkül, csak az igazság kedvéért mondom. Én azt gondolom… [[Dr. Lukács László György: Majd pár év múlva megtudjuk!]] Képviselő úr, Lukács képviselő úr, ön egy fegyelmezett ember egyébként, én úgy ismertem meg. [[Dr. Lukács László György: Ez egy felháborító dolog…]] Meghallgattam én is önt. [[Az elnök csenget.]] Meghallgattam én is önt, képviselőtársam, és ha megtisztel engem azzal, hogy meghallgat, azt megköszönöm. Tehát azt tudom mondani, hogy ez egy nagyon fontos törvényjavaslat, jelentős részében uniós jogharmonizációs kötelezettségeinknek tesz eleget; másrészt pedig a határvédelem eszközrendszerét bővíti azzal, hogy a fegyveres biztonsági őrökre vonatkozó garanciális szabályokat megfogalmazó szabályokat terjeszt a tisztelt Ház elé annak érdekében, hogy meg tudjuk védeni a határokat. Tehát még egyszer mondom, Keresztes képviselő úr, nem akarjuk beengedni a migránsokat, meg akarjuk védeni és meg is fogjuk védeni a határokat. Ehhez minden törvényes eszközt igénybe veszünk. Kérem önöket, ha önöknek is valóban fontos Magyarország védelme, Magyarország biztonsága, a magyar emberek biztonsága, akkor támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Kontrát Károly államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig lesz lehetőségünk. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik az egyes energetikai és közlekedési tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17439. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Mosóczi László úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvénytervezet több törvény módosítására tesz javaslatot. Az energetikai tárgyú törvények módosításai alapvetően az elmúlt időszak jogalkalmazói tapasztalataira, valamint a változó energiapiaci elvárásokra reflektálnak. Az elmúlt időszak változásai az energiamixben, a klímaváltozás kihívásai és az információtechnológia fejlődése felgyorsította a szabályozási változásokat és azok kiterjedését is. Tisztelt Ház! A bányatörvény módosítása kiemelten fontos, hiszen a hidrogénrendszer telepítésének jogszabályi alapjait teremti meg, és kiegészül a hidrogénrendszerre vonatkozó engedélyezés átfogó szabályaival. A módosítás nélkülözhetetlen az Akvamarin pilot projekt jogszerű és biztonságos megvalósításához, amelynek keretében a Magyar Földgáztároló Zrt. egy megközelítőleg 2,5 megawatt összteljesítményű elektrolizáló rendszert és a hozzá tartozó hidrogéngáz-előkészítő technológiát tervez létesíteni a kardoskúti földalatti gáztároló területén. [[18.00]] A villamos energiáról szóló törvény módosítása az uniós elvárásokkal összhangban kiterjeszti és pontosítja a hálózati engedélyeseknek a villamosenergia-tároló létesítésére, üzemeltetésére vonatkozó szabályait, teret biztosítva a villamosenergia-tárolás rendszerben betöltött kiegyensúlyozó szerepének. A nagyobb területi kiterjedésű, akár több önkormányzat területét érintő hálózati infrastruktúra-beruházások esetén a hatályos jogszabályi környezet a gyakorlatban több esetben nem képes támogatni a beruházások idő- és költséghatékony megvalósítását. A felhasználók biztonságos és zavartalan villamosenergia-ellátása kiemelt közérdek. Így az ellátásbiztonságot szolgáló villamosenergia-ipari beruházások tényleges megvalósulása kiemelt közérdekű célokat szolgál. A jogszabály-módosítás a hatósági eljárás központosítását és a rendkívüli jogorvoslati reformot célozza a távvezetéki beruházások vonatkozásában. Mindez biztosítja, hogy az eljárás hatékonyabbá és kiszámíthatóbbá váljon úgy, hogy közben a módosítás figyelembe veszi és normatív szintre emeli az Alkotmánybíróság következetes gyakorlatában megfogalmazott azon alkotmányos követelményt, miszerint a környezetvédelmi és természetvédelmi hatósági hatáskör gyakorlója a döntéshozatala során a környezetvédelmi, illetve természetvédelmi szempontokat nem rendelheti más szempontok alá. Kiemelendő a villamos energiáról szóló törvény módosítására vonatkozó másik javaslat, amely egy úgynevezett szabályozási tesztkörnyezet kialakítására tesz javaslatot. Az új jogintézmény megalkotására nemzetközi példákat vettünk alapul, hiszen az elmúlt időszak kihívásaira válaszul számos uniós tagállam, többek között Németország, Franciaország, Olaszország, Hollandia, az innovációk megvalósulásának elősegítésére szabályozási tesztkörnyezetet alakított ki. Az új jogintézmény célja, hogy meghatározott projektek esetében biztosítja az eltérés lehetőségét egyes előre meghatározott rendelkezésektől. A szabályozási tesztkörnyezet alkalmazásával, amely a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal felügyelete mellett zajlik, ideális esetben mind a piac, mind pedig a szabályozó értékes tapasztalatokkal gazdagodik. A piac az ötletet valós körülmények között is kipróbálhatja, a szabályozó pedig kontrollálni tudja a projektet, és jól hasznosítható megoldásokra lelhet a szabályozás kialakítása során. A törvénytervezet tartalmazza a földgázellátásról szóló törvény módosítására vonatkozó javaslatokat is. Korrigálja, kiegészíti és pontosítja a hatályos rendelkezéseket, melynek keretében egyúttal biztosítja a villamos energiáról szóló törvénnyel való összhangot is, továbbá átvezeti a hosszú távú földgázszerződés aláírása miatt szükséges módosításokat. A felhasználók érdekében egyszerűsíti és egységesíti az elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó szabályokat, valamint egyértelművé teszi, hogy a PB-gáz-szolgáltató ügyfélszolgálatára a földgázkereskedőre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A törvénytervezet javaslatot tesz a környezetvédelmi törvény kismértékű módosítására is. Ennek célja, hogy megteremtse az egységes integrált építési és környezetvédelmi engedély szabályait, és beillessze azt a hatályos környezetvédelmi szabályozás rendszerébe. Ez elősegíti, hogy a közcélú hálózati beruházásokat egy egységes, átlátható, az építési és a környezetvédelmi szempontokat integráló engedélyeztetési eljárás keretében egy kijelölt országos hatáskörű szerv bírálja el. Tisztelt Országgyűlés! Az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről, az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról, valamint a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentéséről szóló törvények módosítása a megújulóenergia-forrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló európai uniós irányelv átültetését szolgálja. A javaslat új fogalmakat vezet be, és kiemelt célja, hogy csökkentse az üzemanyag-forgalmazók adminisztratív terheit azáltal, hogy szűkül a rendszeres jelentéstételi kötelezettségük elvárt adattartalma. A törvénytervezet a behozott kőolaj és kőolajtermékek biztonsági készletezéséről szóló törvény módosítására is javaslatot tesz, és a Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetség feladatait érinti. Célja, hogy a szövetség az Európai Unió felé teljesítendő éves üzemanyag-minőségi jelentés elkészítéséhez szükséges vizsgálatok elvégzéséről maga gondoskodjon, csökkentve az adminisztratív terheket és költségeket. Tisztelt Ház! A magyar kormány az európai uniós jogharmonizációs kötelezettségek határidőben történő teljesítésével is hozzá kíván járulni az éghajlatvédelmi célkitűzések eléréséhez. Ezt szolgálja az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye és annak kiotói jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló törvény, valamint az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló törvény jogharmonizációra irányuló technikai jellegű kiegészítése, módosítása. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló törvény módosítása kizárja a figyelmeztetés szankció alkalmazhatóságát azoknál az energiahatékonysági tárgyú bírságoknál, melyek esetében a bírsággal érintett kötelezettség mielőbbi teljesítéséhez nemzetgazdasági érdek fűződik. A javaslat megteremti egy online adatbázis törvényi alapját a 2021. január 1-jén létrehozott energiahatékonysági kötelezettségi rendszerben elért energiamegtakarításoknak és azok jogosultjainak nyilvántartása, valamint az energiamegtakarítások biztonságos átruházása érdekében. Tisztelt Országgyűlés! A közlekedési területet érintő törvényjavaslatok célja a vasúti, hajózási, légi közlekedési és közúti közlekedési szakterületen szükségessé vált törvényi szintű módosítások átvezetése a hatályos szabályozásban. A közúti közlekedésről szóló törvény módosítására irányuló javaslat a közúti szállítási ágazatban dolgozó járművezetők kiküldetésére vonatkozó különös, az úgynevezett lex specialis szabályok meghatározásáról, a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos szabályozás végrehajtási minimumfeltételeinek módosításáról és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködés kiegészítéséről szóló irányelv hazai jogrendbe történő törvényi szintű átültetését szolgálja. A javaslat meghatározza a kiküldetésre vonatkozó, a munka törvénykönyvében előírt általános előírásoknak a közúti közlekedési szektorban alkalmazandó ágazatspecifikus és eltérő szabályait, valamint megállapítja a külföldi járművezetők kiküldetésével összefüggő hatósági ellenőrzés és szankcionálás törvényi szinten előírandó rendelkezéseit. A módosítások elősegítik Magyarország közlekedési hálózatának hatékony fejlesztését. Ennek érdekében a módosítás egyértelművé teszi a helyi önkormányzatok tulajdonaként létrehozott helyi közutak önkormányzatok általi átvételi kötelezettségét, amelyeket az állam nevében eljáró építtető ingyenesen ad át részükre, és egyszerűsíti a helyi közutak építése során lefolytatandó ingatlan-nyilvántartási eljárásokat. Tisztelt Ház! A bányászatról szóló törvény módosítása megoldást teremt a közlekedési beruházások során szükségszerűen kitermelt, de az érintett ingatlanba be nem építhető és rekultivációra sem felhasználható ásványi nyersanyag hasznosítására. A légi közlekedésről szóló törvény alkalmazását elősegítő jogtechnikai pontosításokon, valamint jogharmonizációs kötelezettségből eredő módosítási javaslatokon túl kiegészítő rendelkezést is tartalmaz a javasolt módosítás. A veszélyhelyzet idejére hatályban lévő szabályozás alapján a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap a közszolgálati feladatai ellátása érdekében a pilóta nélküli légi járművekre és pilóta nélküli állami légi járművekre vonatkozó műveleti korlátozást alkalmazhat, és az így kialakított légtérben pilóta nélküli légi járművel vagy pilóta nélküli állami légi járművel, drónnal repülést hajthat végre. Jelenleg ez a szabályozás kormányrendeletben található, azonban az a veszélyhelyzet megszűnésével hatályát veszti. A további alkalmazhatóság érdekében szükséges a fenti kormányrendeleti szintű rendelkezés törvényi szintre emelése. A közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény módosításának célja a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló kormányrendeletben meghatározott okmányok adattartalmára való hivatkozás pontosítása. Pontosítás szükséges továbbá a járműnyilvántartás és a kötvénynyilvántartás közötti adattovábbítások tekintetében is. [[18.10]] A vízi közlekedésről szóló törvény módosításának célja a belvízi hivatásos hajósképesítésekre vonatkozó uniós jogszabálycsomag részét képező irányelvek átültetése és rendeletek végrehajtásának biztosítása, továbbá a hajózási szakterületen hajózásbiztonsági okokból szükségessé vált törvényi szintű módosítások átvezetése a hatályos szabályozásban. Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Bizottság 2021. július 16-án kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló irányelv egyes elemeinek nem pontos átültetése miatt. A Bizottság hivatalos felszólítása alapján Magyarország vállalta, hogy módosítja, illetve pontosítja a vasúti közlekedésről szóló törvény vonatkozó rendelkezéseit. Ennek érdekében szükséges a vasúti közlekedésről szóló törvény módosítása. A javaslat tartalmazza továbbá a budapesti és záhonyi fejlesztésekkel kapcsolatban a fejlesztési közreműködő kijelölését és a fejlesztésekkel kapcsolatos további szükséges jogszabályi rendelkezéseket. A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló törvény módosításának célja, hogy közlekedési infrastruktúra-beruházások esetében biztosítsa az építtető számára annak a lehetőségét, hogy olyan esetben is környezetvédelmi hatósági vizsgálatot kérjen, amikor arra egyébként a jogszabályok alapján nem lenne szükség. Erre az európai uniós finanszírozási pályázatok miatt van szükség, tekintettel arra, hogy ezen források alapfeltétele a környezetvédelmi engedély megléte. A villamos energiáról szóló törvény módosítása értelmében a helyi közutak esetén a közvilágítási berendezés a közvilágításra kötelezett helyi önkormányzat tulajdonába és üzemeltetésébe kerül. Amennyiben a létesítés országos közút vagy vasút forgalombiztonsága miatt szükséges, a közvilágítási berendezés a magyar állam tulajdonába és a közút kezelőjének vagy a pályahálózat működtetőjének üzemeltetésébe kerül. Tisztelt Országgyűlés! A személyszállítási szolgáltatásokról szóló törvény módosítása bevezeti az összekapcsolt díjtermék fogalmát, pontosítja a testkamerákkal kapcsolatos rendelkezéseket, valamint egyértelműsíti az autóbuszos hatóság jogkörét. Az útdíjtörvény módosítása egyes értelmező rendelkezések egyértelműsítését és pontosítását tartalmazza, ezenfelül felhatalmazást ad az előre megfizetett, de az úthasználó által fel nem használt útdíj visszatérítése részletes szabályainak kormányrendeletben történő meghatározására. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés a tavaszi ülésszak során elfogadott törvénynyel a 2021. október 1-jével felállított Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának felügyeleti jogkörébe sorolt olyan feladatokat, melyek célja a nemzeti szuverenitást erősítő speciális állami szerepvállalás erősítése. Az önálló szabályozó szervi jogállással megalapozott állami felügyeleti és szabályozói kontrollt ugyanakkor további, szabályozási és piacfelügyeleti tekintetben a hatóság által jelenleg felügyelt területekkel azonos jellemzőkkel rendelkező egyéb szektorokban is ezen a módon indokolt biztosítani. Az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló törvény szerinti nemzeti kiberbiztonsági tanúsító hatósági feladatok a hadiipari kutatással, fejlesztéssel, gyártással és kereskedelemmel összefüggő kiberbiztonsági tanúsító feladatok kivételével a hatóság feladatkörébe kerülnek. A kiberbiztonsági tanúsítási tevékenység célja az, hogy az állampolgárok és a vállalkozások által megvásárolható, igénybe vehető infokommunikációs eszközök és szolgáltatások esetében garantálni lehessen a folyamatosan növekvő kiberbiztonsági követelményeknek való megfelelést. A garantált biztonsági szintre utaló jelzés, hasonlóan a CE jelöléshez, kerül majd a termékre, így a felhasználó is pontosan tudni fogja, hogy milyen megbízhatósági szintű terméket vásárol vagy szolgáltatást vesz igénybe. Ennek eredményeként az infokommunikációs termékek iránti vásárlói bizalom hatékonyan növelhető. A termékek tanúsítását erre akkreditált szolgáltatók, illetve a gyártók és a forgalmazók végzik, a hatóság ezen piaci szereplők piacfelügyeletét fogja ellátni. Tisztelt Ház! A XXI. század kiemelten fontos kihívása a nemzeti önrendelkezés, az állampolgárok védelme érdekében olyan infokommunikációs alkalmazások, rendszerek kidolgozása és fejlesztése, amelyek garantálják a gazdasági és társadalmi folyamatok biztonságát. Ezeknek a megoldásoknak a felügyeletét olyan szervek, hatóságok hatáskörébe szükséges helyezni, amelyek jogosultságaikkal garantálják a hatékony és biztonságos működést. A törvényjavaslat alapján a hatóság látja el a jövőben az elektronikus információs rendszerek védelméhez szükséges posztkvantum-titkosítás alkalmazást nyújtó szervezetek, valamint az információbiztonsági elemek zártságának tanúsítását végző szervezetek nyilvántartásba vételével kapcsolatos feladatokat, illetve a hatóság elnöke határozza meg ennek részletes szabályait. A módosítás javaslatot tesz a dohánygyártmányok kiskereskedelmi eladási árának közzétételére vonatkozó szabályok változtatására is azzal, hogy az árak honlapon való közzététele is a hatósághoz kerül, egyszerűsítve ezzel a rendkívül szerteágazó szabályozást és feladatellátást. A hatóság gazdálkodását érintő szabályok körében a törvényjavaslat az általa nyújtott közhatalmi szolgáltatásért fizetendő felügyeleti díj mértékének, megállapítása szempontrendszerének és a díj elemeinek, valamint megfizetése módjának a hatóság elnökének rendeletével történő megállapítására tesz javaslatot. A törvényjavaslat mindezek mellett elsősorban jogalkalmazási és gyakorlati szempontú módosításokat, pontosításokat és kiegészítéseket is tartalmaz. Így többek között pontosítja a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény szerinti állami feladatokat a hatóság és a központi kormányzat között; valamint kimondja, hogy a dohány-kiskereskedelmi tevékenység engedély nélküli szüneteltetése esetén az engedély visszavonásáról a hatóság dönt. Tisztelt Országgyűlés! Kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot az elhangzott indokok alapján támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Mosóczi László államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bartos Mónikának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár úr nagyon részletesen ismertette az előttünk fekvő törvényjavaslat módosításait, az abban lefektetett módosítási irányokat. Én nem szeretném ezeket megismételni. Az látható, és az expozéból is előtűnik, hogy a módosításokat elsősorban a gyakorlati tapasztalatok, illetve a jogharmonizációs kötelezettségek indukálták, tehát fontos mindennapi kérdésekre és problémákra is választ kíván adni ez a módosítási csomag. Két nagy területet államtitkár úr említett, és részletesen is elmondta, az egyik az energetikai tárgyú törvények módosítása, a másik pedig azok a módosítási javaslatok, amelyek a közlekedési szakterület egyes területeiről érkeztek. Államtitkár úr említett néhány nagyon fontos szót, kifejezést, ami ezeket a törvényeket, illetve ezen törvényeknek a módosítását is megalapozza. Ezek a módosítások egyrészt a villamos energiáról szóló törvényt érintik, vagy a gázellátással kapcsolatos módosításokat is érintik. Ezek a szavak pedig a kiemelt közérdek, az ellátásbiztonság és ezekkel párhuzamosan az éghajlatvédelmi célokhoz való hozzájárulás. Én ezt nagyon fontosnak tartom, hiszen ezek a célok és ezek a hatások mindannyiunkat, minden állampolgárt érintenek, és fontos, hogy ezen területek a kormány fókuszában legyenek, amikor döntéseket hoz, vagy bármilyen témájú törvényt módosít. Államtitkár úr nem emelte ki, csak pici kitérőt tett talán egy mondat erejéig, de én szeretném előhozni, hogy Magyarország a világ azon 21 országa között van, amely az elmúlt 30 évben úgy tudta csökkenteni a károsanyag-kibocsátást, hogy ezzel párhuzamosan a gazdasága is növekedett, és a klíma- és környezetvédelem területén pedig olyan országokat előzünk meg, mint Hollandia, Ausztria vagy Németország. [[18.20]] És nem kisebb az ambíciónk, mint az, hogy 2030-ig a magyar gazdaság 90 százaléka károsanyagkibocsátás-mentessé, 2050-re pedig teljesen klímasemlegessé váljon. Négy prioritást mindenképpen elő szeretnék hozni, amelyekre fókuszálnunk kell. Ez az energiahatékonyság növelése, az energiafogyasztás csökkentése, az energiafüggetlenség megőrzése és az alacsony rezsiárak megőrzése. Ezt a négy pillért mindenképpen együtt kell kezelnünk ahhoz véleményem szerint, hogy hatékonyak és eredményesek legyünk. Meg kell jegyezni azt is, hogy körülbelül két hete fejeződött be az EU-csúcs, az az EU-csúcs, amelynek legfontosabb témája az energiaárak emelkedése volt, merthogy hihetetlen magasba, égbe szökő energiaárakat láthatunk, és félő, hogy ennek egy része az Európai Bizottság nem megfelelő energiapolitikájának köszönhető. Én azt látom, és évek óta figyelem azt, hogy a magyar kormány igenis megpróbálja ezt ellensúlyozni, és az áremelésektől megkíméli a fogyasztókat, hiszen a földgáz ára az európai piacokon egy év alatt 400 százalékkal, a villamos energia ára 80-100 százalékkal nőtt, míg Magyarországon minden európai országot meghazudtolóan nem emelkedett a rezsi ára, hanem csökkent. És én ezt azért tartottam fontosnak kiemelni, mert mindannyiunkat érinti, és ez egy fontos pillér ahhoz, hogy a klímacélokat a másik három pillér erősítése mellett el tudjuk érni. Azt gondolom, hogy a kormány ezt a fajta eredményt, a rezsicsökkentés eredményét ezentúl is meg kívánja védeni. A másik fontos terület, amelyre államtitkár úr kitért, az a közlekedési tárgyú törvényekkel kapcsolatos módosítás. Sok részletet megtudhattunk az expozéból. Amire államtitkár úr is kitért, hogy folyamatosan bővül és fejlődik Magyarország közlekedési hálózata, és a közlekedési beruházások megvalósítása és a közlekedési infrastruktúra fejlesztése során a gyakorlatban rendszeresen felmerült kérdésekre próbál és ezt a célt tűzi ki a módosítás válaszolni. Szeretném azt aláhúzni, hogy a közlekedési hálózatok megfelelő műszaki állapota nemcsak a magyar embereknek és a vállalkozásoknak fontos, de az egész gazdaságnak is, tehát ez egy húzóterület lehet a gazdaság fejlesztésében. Itt is látjuk, hogy az elmúlt években nagy erőfeszítéseket tett a kormány, hogy ezen a területen eredmények szülessenek. Több programban jelentős és részben hazai forrásból megvalósuló útfejlesztések, útfelújítások történtek. Több mint 6000 kilométernyi útszakaszt sikerült megújítani 755 milliárd forintból. Idén még az eddigieknél is nagyobb lendülettel folytatja a kormány az országos közúthálózat korszerűsítését, főként az alsóbbrendű útszakaszok felújításával, amely fejlesztések összértéke meghaladja a 220 milliárd forintot. Ez csak egy részlet és egy rész a számos törvénymódosítás közül, de én azt gondolom, hogy nagyon fontos minden ilyet szem előtt tartanunk, hiszen ez a módosítás is érinti és alátámasztja azt, hogy az útfelújítások lendülete folytatódni tudjon, és a gazdaságunkat erősíteni tudjuk. Erre nagyon nagy szükség van egy világjárványt követően vagy a világjárvány negyedik hullámát élve, hogy bizakodva és reményteljesen tudjuk a jövőnket is építeni a járvány végeztével. Ígértem képviselőtársaimnak, hogy nagyon részletes tájékoztatást nem adnék a törvényjavaslat egyes pontjairól, államtitkár úr nagyon sok mindent elmondott. Én azt tudom ehhez hozzátenni, hogy a Fidesz-frakció fogja támogatni a javaslatot, és ezt képviselőtársaimnak is szeretettel ajánlom. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Bartos Mónika. Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök úr, köszönöm a szót. Engedjék meg, hogy néhány szót szóljak ennek a törvényjavaslatnak a műfajáról. Ezt szoktuk általában salátatörvénynek nevezni. Erre azt tudom mondani, hogy ez az általam eddig megismert legnagyobb saláta a legvegyesebb módon, ahol a gyümölcssaláta és a zöldség együtt van hogy ezt a hasonlatot továbbvigyem , ahol a banán mellett van a cseresznye és az erős paprika; tehát ennyi minden szerepel együtt. Egyébként nem feltétlenül vádként fogalmazom ezt meg a kormánypártok irányába, mert ha megnézem, hogy ebből a ciklusból ebben az évben még két ülés van hátra, februárban valószínű egy ugye, háromhetes ülés , akkor megértem, hogy vannak jogharmonizációs kötelességek, és szeretne ezzel haladni a kormányzat. Azért a számot hadd mondjam el! 36 pontból áll ez a törvény az 36 különböző témát jelent , 213 paragrafusból 84 oldalon. Ebben valódi koherencia nincsen, mert ha elolvassuk az általános indoklását ennek a törvénynek, akkor általánosan nem tudott semmit megfogalmazni, hanem kissé önkényesen vagy saját ízlése szerint az előterjesztő ott, a számára fontosabbnak tartott, adott paragrafusokat kiemelte, és konkrétan azokat tüntette föl általános indoklásként. Miért gond ez egy képviselőnek? És hadd mondjam el, hogy itt azért különbség van egy kormánypárti meg egy ellenzéki képviselő között, hiszen ha egy törvényjavaslatban sorra vannak támogatandó javaslatok, az ellenzék felfogása szerint pedig az, amit nem tud támogatni, akkor elég nehéz erről egy végszavazással dönteni. Én nem becsülöm le a kormánypárti képviselőket, hogy érdemben átnézik, készülnek rá, de azért valamilyen szinten az jellemző és talán a mi mostani kormánypárti oldalunkra valóban az, és érthető részben , hogy a kormány jogalkotási programját teljesíti. Tehát nekik azért kevésbé van az a dilemmájuk, mint nekünk, hogy ez a pont nagyon pozitív; hát, ezt viszont nem tudom támogatni mi legyen a végén? Nos, én is szeretnék néhány kiragadott részt idézni belőle, talán azt is bizonyítva, hogy átnéztem ezt a törvényjavaslatot. És még valamit hadd tegyek hozzá, hogy akkor én, hogy oldottam volna meg. Nagyjából ezt Bartos Mónika is jól látta, és egyetértek. Ennek van két olyan területe, ami nagyon jelentős mennyiségben szerepel itt, és jórészt jogharmonizáció. Van az energetikai tárgyú és a közlekedési tárgyú. Ez lehetett volna egy-egy önálló, és egy harmadik az összes többi. A cím így hangzik: az egyes energetikai és közlekedési tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról. Hát, azért kapcsolódásról olyan túlzottan nem beszélhetünk, mert a dohánytermékekkel kapcsolatos hatósági ármegállapítások nem kapcsolódnak egyébként sem az energetikához, sem a közlekedéshez. Akkor néhány elemet én is hadd említsek! A megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló, az Európai Unió „tiszta energia” csomagjának részét képező irányelv és rendelet kerül átültetésre. Nagyon fontos, nagyon helyes, meg kell tenni. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalra vonatkozó törvény módosításának célja valamennyi hitelesített energiamegtakarítást mint vagyoni értékű jogot és annak jogosultját naprakészen tartalmazó online nyilvántartás létrehozása. Ez is megint nagyon fontos, ha a környezetvédelmet, a klímavédelmet komolyan vesszük, tehát abszolút támogatandó. Van egy nagyon érdekes téma, amit államtitkár úr is említett. Talán próbálom egy kicsit politikus módon remélem, hogy jól interpretálni, ez a közlekedési irányelv, amely a kiküldetésre vonatkozik. [[18.30]] Ez, ugye, nagyon nagy vihart kavart az Európai Parlamentben annak idején, főleg a keleti országok lengyel, bolgár, magyar és a nyugati országok között. Ez elsősorban a kabotázsműveletekre vonatkozott, és azt igyekezett korlátozni, hogy ha ezek a magyar, lengyel, bolgár szállítók, fuvarozók, mondjuk, Franciaországban olcsóbban tudják a szolgáltatást nyújtani, akkor ott ők jelentős piachoz juthatnak. Ha azt mondjuk, hogy a szolgáltatás szabadsága egy európai uniós alapelv, akkor azt miért kell megakadályozni, hogy Magyarország, ha ezt a szolgáltatást így tudja nyújtani, akkor versenyképesebb? Mert, hozzáteszem, látszólag rajtunk akartak segíteni, hogy a fuvarozóknak előírják, hogy ők is ugyanazt kapják meg, amit a franciák meg ott a szakszervezet, hogy milyen hotelben lakjanak, és milyen extra fizetést kapjanak. Holott arról volt szó, hogy ezek a munkavállalók örültek annak, hogy a jelenlegi itthoni viszonyoknál jelentősen magasabb bért kaptak, ami még mindig versenyképes volt, mondjuk, Franciaországban. Ezzel szemben jött az a rendelet, amelyik ezt a lehetőséget igyekszik megszüntetni, tehát magyarul, a szolgáltatás szabadságával szemben áll. És itt most arról van szó, hogy azért azt tisztázzuk remélem, jól értelmezem , hogy ezek a kiküldetési szabályok nem érvényesek abban az esetben, ha valaki egy adott országból egy másik célországba fuvaroz. A tranzit- és kétoldalú szállítási műveletek nem tartoznak ezek alá a szabályok alá. Tehát legalább azt igyekszünk biztosítani, hogy erre ezt a szigorú feltételt nem kell előírni, amit pozitívnak kell tekintenünk. Érdekességképpen: szó van a H5-H6/H7 HÉV fejlesztéséről is ebben a törvényjavaslatban. Idézem: „A kivitelezési feladatok finanszírozásához a projekt nevesítésre került Magyarország helyreállítási és ellenálló-képességi tervében.” Nagyon bízunk benne, hogy Magyarország, a magyar kormány minél hamarabb tudja bizonyítani azt, hogy az európai uniós források felhasználása a lehető legteljesebb ellenőrzés keretében történik, és végre ezt a helyreállítási tervet az Európai Unió el fogja fogadni, és megnyílnak ezek a projektek nem külföldi hitelfelvétel, kötvénykibocsátás kapcsán. Van egy nagyon érdekes, megint pozitív fölvetés, hogy a közműépítés a téli időszakban nem engedélyezett több önkormányzati rendelet szerint, és ma azt kell látnunk, hogy technológiailag olyan változás történt, hogy jelenleg a napi hőmérsékletnek egy alacsonyabb szintjén is lehetővé válna ezeknek a kivitelezéseknek az elvégzése. Nagyon fontos lenne ezt a korlátozást feloldani, mert több hónappal rövidebb idő alatt megtörténhetne ez a munkálat. Föl lehetne vetni akkor, hogyan próbálja a Jobbik, hogyan próbálom én a végső döntést meghozni erről a törvényjavaslatról. Van egy olyan téma, ami nem egy részletkérdés, ami kapcsolódik a Fidesz-KDNP-kormányzat jelenlegi ciklus végi, számunkra elfogadhatatlan irányához, ez a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága és ennek a 11 paragrafusban történő jogosultságbővítése. Mi a hasonlóság a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága, a KEKVA, részletesebb nevén kifejtve közfeladatot ellátó közcélú vagyonkezelő alapítványok és Karas Monika új szakmai ambíciója között? Gyakorlatilag az inspirálta, hogy most először a Fidesz-KDNP részéről felmerül, hogy esetleg kormányváltás következhet, és ebben az esetben kilenc évre vagy örökre, mint a KEKVA-nál, biztosítani kell azt, hogy ne a leendő esetleg új kormány rendelkezzen ezek fölött, hanem ennek a jövőbeli gyengítése. Csak érdekességképpen: a közfeladatot ellátó közcélú vagyonkezelő alapítványok a felsőoktatásnak a közirányítás alóli kiszervezése magánalapítványokba, ott nem kilenc évre, hanem feudális jogokkal, adott esetben örökre, hiszen az az abszurd döntés született, hogy az alapító, a kormány átadja az alapítói jogokat a kuratóriumnak. Karas Monika egy nagyon fontos intézménynek az elnöke, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságé, egyben a Médiatanácsé, neki a kilencéves mandátuma jövő ősszel járna le, de hirtelen rájött arra, hogy neki új területekre van ambíciója, és ehhez már ezt az időszakot, a kilenc évet nem tudja kivárni, lemond. Mit tesz lehetővé? Hogy kilenc évre most még ez a többség ki tudjon nevezni egy embert, aki utána leválthatatlan. Na, és mi ez a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága? Ez foglalkozik az igazságügyi minisztertől átvéve a magyar Bírósági Végrehajtói Kar feletti felügyelettel; a Szerencsejáték Felügyelet jogutódjaként a szerencsejáték-szervezés engedélyezésével, hatósági felügyeletével; a felszámolói névjegyzék vezetésével, a felszámolók egyes tevékenységeinek hatósági felügyeletével; ellátja az állam nevében lefolytatandó koncessziós szerződés megkötésére irányuló eljárásokat. És itt most 11 paragrafusra bővül, például 2022. január 1-jével a dohánygyártmányok kiskereskedelmével kapcsolatos feladatokat veszi át a Nemzeti Adó- és Vámhivataltól; egyébként, tegyük hozzá, kilenc évre kinevezett elnökkel, akinek személyét tekintve kísérlet sem történt egy ilyen esetben, ha kormánytól független, valami konszenzusra, egy volt fideszes államtitkárt neveztek ki erre. Nos, új alapokra helyezi a hatósághoz befolyó dohánykoncessziós bevételek elszámolását is és most figyeljenek , amit a továbbiakban nem költségvetési bevételként, hanem tulajdonosi ügyletként tartanak majd nyilván. A Fidesz gyakorlatilag kiszervezi az államot ennek a felügyeleti hatóságnak a révén is. És még ehhez utoljára egy mondatot, ami talán még nyilvánvalóbbá teszi, hogy ez az a része a törvénynek, ami miatt a Jobbik nemet fog szavazni: a hatóság közigazgatási eljárásban hozott döntését a közigazgatási ügyben eljáró bíróság nem változtathatja meg. Íme, a jogállam: bíróság ebben az ügyben semmit nem léphet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Balczó Zoltán képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én abszolút elhiszem Balczó képviselő úrnak, hogy végigrágta magát a salátatörvényen, és sok passzusához is hozzászólt. Szerintem még kicsit tovább is olvasta képviselő úr, mert már az egyetemek, a felsőoktatás világa is idekerült. Nyilvánvalóan ön talált elméleti összefüggést, én ezt értem. Én is kiemeltem egy-két részét a törvényjavaslatnak államtitkár úr elég részletesen a salátatörvény sok részletéről beszámolt , főleg az energetikai részével szeretnék foglalkozni a mostani törvényjavaslatnak, hiszen javaslatot tesz ez a törvényjavaslat az energiaszektorban végbement változásokra és végrehajtott intézkedésekre tekintettel, az elmúlt időszak gyakorlatai alapján kíván módosítani ez a törvényjavaslat. [[18.40]] Nyilván a vasúti, hajózási, légi közlekedési, közúti közlekedési szakterületen szükségessé vált módosításokat, jogharmonizációs, kodifikációs, jogtechnikai módosításokat, de érdemi módosításokat is tartalmaz. Az energetikai tárgyú módosítások körében a törvényjavaslat megteremti a hidrogénrendszer telepítésének jogszabályi alapjait, én ezt egy új gondolatnak és egy nagyon fontos előrelépésnek látom, hiszen az Akvamarin pilot projekt keretében a Magyar Földgáztároló Zrt. egy megközelítőleg 2,5 megawatt összteljesítményű elektrolizáló rendszert és a hozzá tartozó hidrogéngáz-előkészítő technológiát tervez létesíteni a kardoskúti földalatti gáztároló területén. A hidrogénrendszer telepítése biztosítja, hogy a felesleges többlet-villamosenergia felhasználásával vízbontáson keresztül hidrogén álljon elő. Az így előállított hidrogén a tervek szerint földgázzal keverve a Magyar Földgáztároló Zrt. saját gázzal működő berendezéseiben kerül majd felhasználásra, csökkentve ezzel a szén-dioxid-kibocsátást. A mi célunk, hogy Magyarország és a magyar emberek energiaellátása biztonságban maradjon, megvédjük a rezsicsökkentés eredményeit, és csökkentsük a szén-dioxid-kibocsátást. Nyugat-Európában már most érzékelhető a súlyos energiaválság, a rezsiárak az egekbe szöktek, és a helyzet csak tovább fog romlani az elemzők szerint a következő hónapok során. Önök is láthatták, hogy Nyugat-Európában kézzelfogható realitássá vált, hogy az emberek kénytelenek lesznek akár rövidebb-hosszabb időszakon keresztül elszenvedni az áramkimaradást vagy a fűtéshiányt a téli hónapokban. Ausztriában már óriásplakátokon, valamint online hirdetésekben készítik fel az állampolgárokat, hogy akár egyhetes vagy tíznapos energiakimaradás lesz az energiaválság következtében. Különösen vészjósló az osztrák mentőszolgálat jelzése, amely szerint áramhiány esetén legfeljebb 48 órán keresztül tudnának érdemben működni. Németországban a katasztrófavédelem készített filmet arról, hogy az idősebb, egyedül élő polgárok hogyan tudnak védekezni egy esetleg több napig tartó energiakimaradás esetén. Ezzel szemben Magyarországon biztosított a folyamatos villamosenergia- és gázellátás is. 2021. október 1-jén lépett életbe az új, hosszú távú, 15 évre szóló, Gazprommal kötött földgázszállítási szerződés, amelybe a korábbiaknál alacsonyabb árszabás és Magyarország számára kedvezőbb és biztonságosabb feltételek kerültek be. Ráadásul az ukrán támadásokra reagálva pont Borrell, az Európai Unió kül- és biztonságpolitikáért felelős képviselője mondta, nincs semmi törvényellenes a Magyarország és a Gazprom közötti megállapodásban, semmi, ami ellentétes lenne az európai joggal. Magyarország tehát kiszámítható, folyamatos energiaellátással és Európa legalacsonyabb energiaáraival készül az előttünk álló télre. Azonban, hogyha a baloldalon múlna, akkor eltörölnék a rezsicsökkentést, ezt legutóbb az önök közös miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter mondta: nem szeretné fenntartani ebben a formában a rezsicsökkentést. Emlékezhetünk rá, hogy 2002 és 2010 között önök a duplájára emelték a villamos energia és háromszorosára a gáz árát, tisztelt szocialista képviselők, így 1060 milliárd forinttal többet kellett fizetniük a rezsiköltségekre a magyaroknak. Hogyha most visszatérnénk a 2010 előtti piaci energiaár-szabályozáshoz, akkor egy átlagos magyar család havi 32 ezer forinttal költene többet rezsire. Ez éves szinten közel 400 ezer forint pluszterhet róna egy átlagos magyar családra, és ebben a számításban még nincs benne az, hogy az előttünk álló hónapokban mennyire emelkedhet tovább például a földgáznak a piaci ára. Az Európai Bizottság által készített tanulmány szerint a rezsicsökkentés bevezetése óta az energiaszegénység mindkét fő indikátorában Magyarország volt képes a legnagyobb mértékben csökkenteni az érintett háztartásainak arányát az Európai Unió tagállamai között. Míg 2012-ben a háztartások 15 százaléka nem tudta kellő mértékben felfűteni otthonát, és csaknem 25 százaléka anyagi nehézségek miatt rendszeresen késett a számlái befizetésével, az arányok a legutolsó elérhető évre 6 és 11 százalékra módosultak. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal nemzetközi ár-összehasonlító vizsgálatának 2021. évi szeptemberi adatai szerint a hazai lakossági fogyasztók földgázhoz Európában a legalacsonyabb, áramhoz pedig a második legkedvezőbb átlagáron juthatnak hozzá. Erre mondta Dobrev Klára, hogy a rezsicsökkentés nem is történt meg, és erre mondta azt Jakab Péter, hogy a rezsicsökkentés az évszázad átverése. Ezt a rezsicsökkentést nevezte néphülyítésnek az önök mostani miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter, aki szerint rezsicsökkentés helyett vissza kell térni a világpiaci árakhoz, és inkább kevesebb vizet, áramot és gázt kell használni. Értem, hogy kényelmetlenek az önök miniszterelnök-jelöltjének a mondatai, de mégiscsak tőle származnak, nemrégről, tegnapról, tegnapelőttről, a múlt hétről származnak ezek a mondatok. Van mit megvédenünk tehát a baloldaltól, hiszen a rezsicsökkentés mellett folyamatos harcot folytatunk a klímavédelem ügyében is. Az elmúlt harminc évben, ahogy a képviselő asszony is elmondta, Magyarország úgy volt képes a gazdasági növekedésre, hogy közben a szén-dioxid-kibocsátását csökkentette. Erre a teljesítményre Magyarország mellett mindössze 19 másik ország volt képes az egész világon. Magyarországon a szén-dioxid-kibocsátás 32 százalékkal, az energiafelhasználás pedig 15 százalékkal csökkent. Tehát van mire büszkének lennünk, de további jelentős lépésekre is szükség van. A kormány programja, hogy 2030-ra elérjük, hogy a Magyarországon előállított energia 90 százalékban szén-dioxid-mentes legyen, valamint hogy Magyarország 2050-re klímasemleges országgá váljon. Ennek érdekében Magyarországon 2030-ig két új, egyenként 1200 megawattos atomerőművi blokk épül, valamint 2030-ig meghatszorozzuk a naperőművek kapacitását, amelyek teljesítménye így 6500 megawattra nő. Az atomerőművek megfelelő üzembiztonsága esetén nem keletkezik szén-dioxid, mentes a káros kibocsátásoktól, így nem szennyezi a környezetet, nem játszik szerepet a klímaváltozásban. Pontosan tudjuk, többször vitatkoztunk erről, hogy az atomenergia véleményünk szerint tiszta energia. Látjuk, hogy Franciaországban például a villamos energia 75 százaléka származik atomerőműből; a világ villamosenergia-ellátásának 15-17 százalékát is atomerőművek adják. Mi a természetvédelem, a klímavédelem, a teremtésvédelem ügyét kiemelt prioritásként kezeljük. Fontosnak tartjuk a rezsicsökkentés eredményeinek megvédését, és hogy olyan technológiákban, mint például a hidrogénfelhasználás, továbblépjen Magyarország. Kiemeltem egy-két pontot, de természetesen a salátatörvény minden pontját támogathatónak találtuk, így a frakciónk támogatni fogja azt. Köszönöm szépen. [[Bartos Mónika tapsol.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Most megadom a szót a következő előre bejelentett felszólalónak, Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat klasszikus salátatörvény, amelyben 33 különböző törvény kerül módosításra a legkülönbözőbb indokok mentén. Normál esetben az egyes területeket érintő módosításokat külön-külön törvényjavaslatokban kellett volna előterjeszteni, annak érdekében, hogy az Országgyűlés alaposan meg tudja tárgyalni a javasolt módosítások indokait és a javasolt módosítások irányait. Ehelyett feltehetőleg az történt, hogy Palkovics László egyetlen javaslatba gyúrta bele mindazt, amit a minisztériumban talált, mondván, hogy a javaslatban így könnyebben elrejthetőek olyan módosítások, amelyek védelme politikai kockázatokat is hordozhatna. A törvényjavaslat tartalma és indoklása formai szempontból sem áll összhangban, így például az indoklás hivatkozik arra, hogy az Európai Bizottság 2021. július 16-án 2021/2092. számon kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló, 2012. november 21-ei európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelés hiánya miatt. A Bizottság hivatalos felszólítása alapján Magyarország vállalta, hogy több ponton módosítja vagy pontosítja az állami vagyonról szóló törvény vonatkozó rendelkezéseit. Ehhez képest a törvényjavaslat egyetlen rendelkezése sem érinti az állami vagyonról szóló 2007. évi törvényt. A bányászatról szóló ’93. évi törvény módosítása új rendelkezésként rögzíti, hogy a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű közlekedésiinfrastruktúra-beruházás tehát útépítések, vasútépítések esetén az állam nevében eljáró építtetővel szerződéses viszonyban álló bányavállalkozó a beruházás során be nem épített és rekultiválásra fel nem használt ásványi nyersanyag, tehát agyag, homok, s a többi, tulajdonjogát 50 százalékos bányajáradék-fizetés fejében megszerzi, így nem kell ezen nyersanyag raktározásáról, tárolásáról gondoskodnia, azt szabadon értékesítheti. A javaslat feltehetően különösen kedvezően fogja érinteni azokat a kormányközeli vagy egyenesen miniszterelnök-közeli bányavállalkozókat, akik az Orbán-rendszer állami építkezéseihez szállítják be a kavicsot, sódert és más nyersanyagokat, ahogy tették ezt az elmúlt években is. A lakossági felhasználók számára hátrányos módosítást tartalmaz a villamos energiáról szóló törvény és a földgázellátásról szóló törvény azon módosítása, amely alapján ezentúl nem szükséges postai úton megtennie a villamosenergia-, illetve földgázkereskedőnek a tartozásról és a kikapcsolás lehetőségéről szóló első értesítést, mindössze annyit rögzít, hogy azt írásban kell megtennie. [[18.50]] Hogy ez ténylegesen megtörténte, arról nem tartalmaz rendelkezéseket a törvény. Mindez csökkenti a fogyasztóvédelem szintjét a villamosenergia- és földgázszolgáltatóval szemben. Mindez azt vetíti előre, hogy a Fidesz egyszerűsíteni kívánja a szolgáltatásból történő kikapcsolás lehetőségét, és növelni a kikapcsoltak számát. A törvényjavaslat nem tartalmaz garanciát arra, hogy mindenki hozzáférjen a létfenntartáshoz szükséges áramhoz, gázhoz vagy vízhez. Önmagában az ingatlanok gyorsabb csatlakozhatása nem garantálja a közműellátáshoz való hozzájutást, azt az alanyi jogon járó havi 1 köbméter vízmennyiséget 1 forint/köbméter áron, és mindenkinek megfizethető, alanyi jogon járó villamosenergia- és gázmennyiséget, ami ezt biztosíthatná. Ez tenné lehetővé, hogy senki ne maradjon villany, víz és gáz nélkül, ahogy azt az MSZP és a Párbeszéd a közös törvényjavaslatában benyújtotta, amit a kormánypártok természetesen leszavaztak. A törvényjavaslat alapján nem kerülnek visszakötésre a hálózatba azok, akiknél korábban díjtartozás miatt kikapcsolták a szolgáltatást, és nem rendelkezik az előrefizetős mérők felszereléséről sem. Éppen ezért szükséges lenne előírni a mi javaslatunk szerint, hogy a költségek megtérítésére vonatkozó szabályozás terjedjen ki a hálózatból kikapcsoltak visszakapcsolására is, a visszakapcsolás költségei ugyanis olyan magasak, hogy akit egyszer kikapcsoltak, az a legtöbbször nem tud újra csatlakozni, pedig esetleg már magát a számlát ki tudta fizetni. És az is fontos lenne, hogy az előrefizetős mérőórák ingyenesen beszerelésre kerüljenek azoknál, akik ezt kérik. Az MSZP szerint olyan rendszerre van szükség, amely a létfenntartáshoz szükséges mértékig víz esetében jelképes, áram és földgáz esetében a jelenlegi tarifa felének megfelelő megfizethető áron alanyi jogon biztosítja mindenki számára az alapvető közszolgáltatásokhoz való hozzáférést. Azt akarjuk, hogy senki se kerüljön emberhez méltatlan helyzetbe azért, mert nem tudja fizetni a fűtés-, víz- vagy világításszámlákat. És bár Horváth Péter hivatali elődje azt mondta, hogy tavaly, azaz 2020. szeptemberre a MEKH elkészíti az új szociális tarifát és sávos árrendszert tartalmazó javaslatait, ez a mai napig nem történt meg. A kormány korábban több alkalommal hangsúlyozta, hogy a rezsicsökkentés nem ütközik uniós jogba. Éppen ezért érthetetlen, hogy a törvényjavaslat miért nem tartalmazza a miniszterelnök ígéretének megfelelően a földgáz, a villamos energia és a távhő lakossági árának befagyasztására vagy csökkentésére vonatkozó javaslatot. Az árak nyomon követéséért is felelős Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal 2014 áprilisa óta egyetlenegyszer sem tett javaslatot a lakossági árak mérséklésére, hiába csökkent a felére a földgáz nagykereskedelmi ára az elmúlt években. És itt mondanám fideszes képviselőtársamnak, hogy jelen pillanatban, amit mond, az lehet, hogy igaz, hogy az elmúlt hetekben, konkrétan hetekben, maximum egy-két hónapban mérhető energiahordozóár-emelkedést jelenleg a magyar rendszer kivédi, de az elmúlt években, lassan négy-öt-hat éve nyújtottuk be a parlamenti javaslatokat, tartottunk sajtótájékoztatót, hívtuk fel a közvélemény és a kormány figyelmét, hogy úgy vágták át a magyar embereket, hogy azt öröm volt nézni. Az elmúlt években, ahogy fel is olvastam, az energiahordozók, például a földgáz ára a felére csökkent, és önök a hatósági árat ugyanazon a szinten tartották. Tudják, mi történt? Százmilliárdos lóvék kerültek az energiakereskedő cégekhez meg a jóisten tudja kihez, amiből jachtok meg luxusvillák, meg ehhez hasonló dolgok lettek. Vagy félretették, és most tudnak belőle kompenzálni? Be tudja mutatni, képviselőtársam valahol, hogy az elmúlt négy-öt évben… [[A képviselői helye felé tartó Nacsa Lőrincnek:]] Nem volt itt, csak azért mondom önnek, mert ezen szeretnék vitatkozni önnel, hogy jelen pillanatban igaz, amit ön most mond, hogy a jelenlegi világpiaci árak mellett az ár, a rezsicsökkentés fix ára most védi a magyar lakosságot, de az elmúlt négy-öt évben, tisztelt képviselőtársam, önök átverték az embereket, mert a megállapított ár utáni években a felére csökkent például a földgáz ára, és önök egy fillérrel nem csökkentették a lakossági földház árát [[Nacsa Lőrinc: Most meg a nyolcszorosa!]] , és ahogy az előbb elmondtam, ebből százmilliárdos mesés vagyonok kerültek megint valakinek a zsebébe, évente százmilliárdokat szedtek ki. Legalább tették volna be valami alapba, ahonnan utána most utólag kompenzálni lehetne, de az én tudomásom szerint ilyen nem történt. Nyilvánvalóan óriási villák meg óriási jachtok, meg a rosseb tudja, még mi minden lett belőle magánszemélyeknél magánszemélyeknél! Egyszer majd, ha az ember tényleg odakerül, vagy bárki más, engem nem érdekel, önökön kívül, majd ha a MET Zrt. működését valaki visszanézi az elmúlt évekből, akkor, azt hiszem, ott nagyon-nagyon ijesztő és meglepő dolgokat fog látni. Az energiahatékonysági kötelezettségi rendszer kapcsán alkalmazható szankciók módosítása bizonyíték arra, hogy a Fidesz által bevezetett rendszer nem váltja be a hozzá fűzött kormányzati reményeket sem. Az energiahatékonysági kötelezettségi rendszer alapvetően a megtakarítási kötelezettséggel érintett energiakereskedőkre, nagyvállalatokra bízza a megvalósítás módját, ami nem azt vetíti előre, hogy a rossz hatékonyságú, leromlott hazai lakásállomány széles körű értéknövelő felújítása történne meg. Sajnálatos, hogy a Fidesz-kormány által 2020 januárjában elfogadott új nemzeti energiastratégia sem tartalmazza a mintegy 1,4 millió úgynevezett Kádár-kocka és a másik 1,4 millió társasházi és lakásszövetkezeti lakás mélyfelújításának célzott támogatását. Az ITM által egyeztetésre bocsátott változat ugyanakkor ezt tartalmazza, a változtatásnak a mai napig nincs valódi indoka. A Fidesz-kormány korábban sem adott prioritást az energiahatékonyság növelésének. Még 2015-ben az energiahatékonysági irányelv átültetésével is elkésett a kormány, majd részben a késés, részben a nem megfelelő implementáció miatt az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben. Az egy éve elfogadott energiahatékonyságitörvény-módosítás is inkább tűnt jogharmonizációs kötelezettség minél egyszerűbben történő kipipálásának, mint valódi eredményeket célként kitűző intézkedéscsomagnak. A fenti körülmény is alátámasztja, hogy az Orbán-kormánynak nem fontos a hatékony energiafelhasználás. Bár a különböző stratégiai dokumentumok helyesen fogalmazzák meg a célokat, az energiahatékonyság növelése nem került a kormány megvalósított energiapolitikai intézkedéseinek középpontjába. Termelői oldalon a nagy hatékonyságú kapcsolt erőművek kötelező átvételi rendszerből történő kitiltása lényegében a korábbi szennyező és kevésbé hatékony technológiák visszatérését eredményezte úgy, hogy közben a felhasználói oldalon sem történt érdemi előrelépés. A jelenlegi lakossági árak csak félmegoldást jelentenek az energiaköltségek mérséklése érdekében, ugyanakkor még azoknál sem ösztönöz takarékosabb, hatékonyabb energiafelhasználásra, akiknek meglenne a fedezete a felújításra. Feltehetően ennek is köszönhető, hogy jelentősen mérséklődtek az energiatakarékosságot ösztönző kormányzati programok is. Az elmúlt tíz évben nem a külföldi befektetők gazdagítását jelentő energetikai bevásárlásokra, cégvásárlásokra kellett volna talán több ezer milliárd forintot MOL 500 milliárd, E.ON 260 milliárd, Főgáz 90 milliárd, MMBF 140 milliárd, és még hosszú lenne a sor költeni, hanem talán a hazai épületállomány szigetelésére, felújítására, ezzel lehetett volna érdemi és jelentős energiamegtakarítást és hatékonyságjavulást elérni. Bővül a Magyar Szénhidrogén Készletező Szövetség feladatköre, így a jövőben a bevételeiből villamosenergiatároló-vásárlásra, -fejlesztésre, -létesítésre, tárolótársaságokban történő tulajdonszerzésre, hiteleinek törlesztésére is költhet. Kérdés, hogy a készletezési díjból, amit jelenleg a nem lakossági felhasználók fizetnek a földgáz árában, illetve a kőolajtermékeket felhasználók fizetnek a benzinkutakon, mekkora részt fog kitenni a villamosenergia-tárolós projekt létesítése, mi köze az MSZKSZ-nek a villamosenergia-tároló létesítéséhez, azt miért nem egy köztulajdonban álló gazdasági társaság kívánja létrehozni. Ami a közlekedési tárgyú törvények módosító rendelkezései közül kiemelendő, a közúti fuvarozásban és személyszállításban tevékenykedőkre vonatkozó kiküldetési szabályok módosítása, amellyel kapcsolatban a javaslat nem tartalmaz arra utalást, hogy az ágazati szakszervezetekkel volte vajon ebben az ügyben egyeztetés, és az alapján mire jutottak. Az MTVA kivételezett helyzetének törvényi szinten történő rögzítése a drónreptetési korlátozások alóli mentesítés tekintetében… Azt hiszem, hogy ezt nem is kell kommentálni. Ki kell még emelni a közlekedési tárgyú törvényeknél a légi irányítók sztrájkjogának korlátozását. És végezetül természetesen, mint az elmúlt két hétben lassan minden törvényben, kis gömböcként itt is megjelenik a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának feladatköre és költségvetése. A részletekbe bele nem menve természetesen újabb pénzt és újabb hatáskört kapnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP a törvényjavaslat elfogadását a fenti észrevételek alapján nem támogatja, mert az nem tartalmazza a fogyasztók széles körének biztonságos energiaellátáshoz történő hozzáférésére vonatkozó javaslatainkat és garanciákat; az alanyi jogon járó havi 1 köbméter víz 1 forint/köbméter áron történő biztosítását, és a mindenkinek megfizethető, alanyi jogon járó, a létfenntartáshoz szükséges mennyiségű villamos energia és gáz biztosítását; a közműszolgáltatásból kikapcsolt fogyasztók ellátásba történő ingyenes visszakapcsolását és az előrefizető mérők ingyenes felszerelését; a gáz- és a villamos energia és a víz esetében az alapdíj megszüntetését; a kormányzat által indokolatlanul magasan tartott energiaárak csökkentését és az igazságos sávos árszabás bevezetését. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[19.00]]
Köszönöm szépen, Harangozó Tamás képviselő úr. Most megadom a szót Keresztes László frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaimtól nagyon részletes és megalapozott bírálatot, kritikát hallhattunk a törvényjavaslat kapcsán. Én azt tudom mondani, hogy államtitkár úr rendkívül kellemetlen helyzetben van a közlekedéspolitikáért felelős államtitkárként egy ilyen extrém salátatörvény prezentálásakor, illetve az ezzel kapcsolatos vitánál. Azt gondolom, hogy mindenképpen indokolt erre utalni. Egyetértek Balczó képviselő úrral. Nagyon sokszor megállapítottuk, hogy a kormányzás rossz minőségének az egyik megnyilvánulása az, hogy rengeteg salátatörvényt hoznak az Országgyűlés elé, olyan törvényeket, amelyek nagyon-nagyon sok inkoherenciát tartalmaznak, olyan elemeket, amiknek igazából semmi közük egymáshoz. De mondhatjuk, hogy ez is kilóg ebből a sorból rossz irányban. Hálátlan feladata van a közlekedéspolitikáért felelős államtitkárnak akkor, amikor a bányászati törvény módosításáról kellene vitatkozni, az épített környezet átalakításáról és védelméről szóló törvényről, vagy a távhőszolgáltatásról, a villamos energiáról, a földgázellátásról szóló törvény esetében. De hogy a trafiktörvény módosítása hogy kerül ide, gondolom, senki nem tudja megmagyarázni, talán még Nacsa képviselő úr tudná valamilyen módon indokolni azt, hogy hogyan került ide a trafiktörvény módosítása, de az mindenképpen kijelenthető, hogy semmiképpen nem a közlekedéspolitika területére visz minket. Ez is aláhúzza azt, amit nagyon sokszor megfogalmaztunk, hogy stratégiai gondolkodás, előrelátás igazából nincs, a kormány általában fut az események után. Utalt rá Balczó képviselő úr is, hogy van most már egy időprés, és ezért nyilván egyre több ilyen jellegű salátatörvény fog bekerülni elénk. Ebből is levezethető, hogy olyan alapvető rendszerproblémákra nem sikerült még megoldást találni, amiket próbálnak toldozni-foldozni, adott esetben a közműellátás kérdése, a közlekedéspolitika, az infrastruktúra-fejlesztés tekintetében, de igazi érdemi eredményeket nem látunk. Nem kívánom elismételni képviselőtársaim részletes kritikáját, csak röviden szeretnék utalni arra némi reakció mellett, hogy nyilván vannak olyan elemek, amikkel egyetértünk, de nagyon-nagyon sok olyan eleme van ennek a törvényjavaslatnak, ami elfogadhatatlan számunkra is. Pozitív elemként említhető a közműépítések kapcsán, hogy lehetőség nyílik adott időjárási körülmények között ezeket lefolytatni. Ez nyilván pozitív. Nyilvánvalóan a jogalkotásnak is követnie kell a technikai-műszaki fejlődést, és ha abból valamire lehetőség van és az pozitív, azt indokolt megengedni és a törvényekben is a módosítás által lehetőséget adni. Szintén fontosnak tartjuk, hogy a Környezetvédelmi Hatóság valamennyi esetben lefolytathatja a környezetvédelmi engedélyezési eljárást, még ha azt korábban hatályos jogszabály nem is írta elő. Ez is egy pozitív lépés, és hasonlóképpen az Erdészeti Hatóságot érintő jogkörbővítést is pozitívnak tartjuk. Nyilván lényegesen hosszabb azoknak az intézkedéseknek a sora, amelyekkel nem értünk egyet. A drónos szabályozásra utalt már Harangozó képviselő úr. Azt gondolom, egy önálló felszólalást is megérne, hogy ennek az anomáliájáról és az emögött meghúzódó politikai szándékról beszéljünk, és hogy ez milyen károkat fog okozni ennek az ágazatnak, illetve már okozott is. Önmagában ezek is elfogadhatatlanná tesznek egy-egy ilyen salátatörvényt. Szó esett a rekultivációra szánt, de fel nem használt ásványi nyersanyagok esetének a módosításáról, hogy ez eddig állami tulajdonban maradt, és most lehetőség nyílik itt is a visszaélésekre és a gazdasági holdudvart előnyben részesíteni. Jól látható, és az eddigi évek tapasztalatai alapján megállapítható, hogy nyilván ezt készíti elő ez a jogszabály-módosítás. De hogy kerül ide a trafiktörvény és a dohányboltok működéseiről és szerződéseiről szóló törvény módosítása? Ez semmilyen módon nem tekinthető koherensnek. Szeretnék néhány dologra utalni, ami elhangzott itt a vita során. Nacsa képviselő úr említette az atomerőművek üzembiztonságát. Sokat vitatkoztunk már erről a kérdésről. Képviselő úr, a jelenleg működő atomerőmű esetében csak az elmúlt három évben 21 olyan meghibásodás vagy üzemzavar volt, ami nem volt tervezett. Azt gondolom, egyetérthetünk abban, hogy üzembiztonságról ilyen feltételek mellett nagyon nehéz lenne beszélni. Az üzemidő-hosszabbítás megtörtént a jelenleg működő blokkok tekintetében, mégis rengeteg az ilyen üzemzavar és meghibásodás. Szó esett itt s ezt kérdésként is szeretném feltenni az energiahatékonyság mellett a környezetvédelemről, a környezeti szempontokról, a zöldpolitikáról, az éghajlatvédelemről. Elég sok vitát folytattunk itt jó egy évvel ezelőtt a vasúti mellékvonalak helyzetéről. Én többször szegeztem kérdéseket államtitkár úrnak. Ezt most szintén szeretném megtenni. 32 vasúti mellékvonal esetében úgynevezett járványügyi menetrendet érvényesített a kormány, ami azt jelentette, hogy pont egy járvány esetén, amikor a vasúti mellékvonalak lényegesen nagyobb biztonságot tesznek lehetővé, mint a sokkal kisebb befogadóképességű buszok, ott hajtották végre a buszos lobbinak ezt a gyalázatos lépését. Ha jól emlékszem, tíz esetben sikerült a helyi politikai nyomás és tiltakozás miatt ezt korrigálni de mi van a fennmaradó 22 vasúti mellékvonallal? Azóta is ez az úgynevezett járványügyi menetrend vane érvényben a mellékvonalakon, illetve ezzel kapcsolatban történte bármiféle felülvizsgálat? Ezt szeretném megkérdezni államtitkár úrtól. A rezsicsökkentést említette az éppen aktuális fideszes propagandát ismertetve Nacsa Lőrinc képviselő úr. Én csak egy dologra szeretnék visszakérdezni. Nagyon sokszor beszéltünk már a víziközmű-ágazat helyzetéről. Tudjuk, hogy ez az összeomlás szélén van, és azt is, hogy pontosan az árak befagyasztása miatt milyen helyzetbe kerültek a szolgáltatók, hogy sok éve elmaradtak a karbantartási és pótlási munkák, és már ott tartunk, hogy több ezer milliárd forint hiányzik 15 éves távlatban, hogy a legfontosabb közszolgáltatást fenn lehessen tartani. Itt valóban volt egyfajta elvárás, amikor uniós fejlesztési forrásokból épültek a közművek, hogy az árpolitikában érvényesíteni kell a karbantartást. Így valószínűleg nagyon nehéz lesz majd uniós forrásokat találni a cserére, karbantartásra, pótlásra. Ezzel a helyzettel milyen módon kíván szembenézni a kormány? Odáig már eljutottunk, a miniszterelnök urat is kérdeztem erről, hogy ez egy rendkívül súlyos, óriási probléma, csak még a megoldásról nem hallhattunk, hogy vane bármiféle elképzelése a kormánynak, hogy legalább papírra vessenek valamit a következő hat hónapban a kormányváltás előtt e fontos probléma megoldása tekintetében. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Bartos Mónika képviselő asszony említette a közútfejlesztést, a hálózat fejlesztését, hogy óriási forrásokkal rengeteg utat újítottak fel. Hát, nem olyan régen közzétették az illetékes szervek 2019-ről 2020-ra az állami fenntartású közutak állapotáról a statisztikákat, és azt láthatjuk, hogy tovább romlott. Önök valóban egy nehéz helyzetet örököltek meg 2010-ben, de ahelyett, hogy megoldották volna, hogy elkezdtek volna abba az irányba elmenni, hogy a problémákat felszámolják, és hogy a propaganda mellett egyre nagyobb lenne a jó minőségű utak aránya, nos, Nacsa képviselő úr, az elmúlt időszakban is növekedett az útburkolat alapján a nem megfelelő és rossz minőségi besorolású közutak hossza, illetve aránya a magyar közúthálózatban. Tehát továbbra is ott tartunk, hogy a propagandában láthatjuk, hogy mennyi pénzt, mennyi energiát fordítanak az útfejlesztésre, mégis egyre rosszabb a helyzet, és jellemzően vidéken egyre rosszabb a közúthálózat. Volte bármiféle elképzelése ennek a kormánynak, hogy mikor jutnak el odáig, hogy ne legyen évről évre rosszabb a helyzet, hogy legalább nullára kijöjjenek egy év alatt, hogy a sok-sok propagandisztikusan beharangozott útfejlesztés mellett ne legyen egyre rosszabb a helyzet? Még egy konkrét kérdést szeretnék feltenni, bár a debreceni vonatkozások miatt talán jobb lenne Palkovics miniszter úrnak. Többen említették a kormánypárti felszólalók közül a környezeti zöldszempontokat. Azt láthatjuk, hogy a kormánynak most van egy inkább propagandaelemekkel leírható úgynevezett zöld online konzultációja; Bartos Mónika képviselő asszony is beszélt erről. Egy konkrét példát szeretnék említeni. Felmerült a jelenlegi salátatörvény kapcsán is az önkormányzatok kötelezettségvállalása. Mi a véleménye erről államtitkár úrnak? Debrecen kormánypárti polgármestere szeptember 17-én bejelentette, hogy Debrecenben szeptember 20-án megkezdődik az Egyetem sugárút, valamint a Bethlen utca felújítása és kétszer kétsávossá történő átépítése. A beruházás értelemszerűen tovább növeli a belváros esetében az átmenő autóforgalmat, ez pedig jelentős zaj- és légszennyezéssel jár, ráadásul a Bethlen utca esetében jelentős zöldterület-csökkenéssel is jár ez a folyamat. [[19.10]] Hogy a helyi pártszervezetek, helyi civilek erőteljesen tiltakoztak, felemelték a hangjukat, ez különösebben nem érdekli a debreceni fideszes városvezetést, és figyelmen kívül hagyták ezt a tiltakozást. Államtitkár úrnak mi a véleménye erről, elfogadhatóe, hogy Debrecen kormánypárti polgármestere az autóforgalom további növelését tűzte ki célul, és ezáltal a zaj- és a légszennyezettség növekedését fogja ez a beruházás maga után vonni, és milyen hatástanulmányok esetén hozhat ilyen döntéseket egy városvezetés? Azt gondolom, hogy nemcsak beszélni kellene arról, hogy ezeket a szempontokat, a zöldszempontokat a várospolitika szintjén is érvényesítsük, de valóban olyan irányba kellene, mondjuk, egy politikai erőnek is mozdulni akár az országos politika, akár a várospolitika, önkormányzati politika szintjén , ami nem növeli az ilyen hatásokat, nem növeli a környezetkárosítást és a környezeti problémákat az ismert hatások miatt, hanem megpróbál pozitív, valóban zöld irányba mozdulni. Szeretném e konkrét ügy kapcsán megtudni államtitkár úr véleményét. A törvényjavaslatot az LMP-frakció természetesen nem fogja tudni a sok-sok említett probléma miatt támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönjük, frakcióvezető úr. Egyben köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Ház! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most megadom a szót kettőperces hozzászólásra Balczó Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének.
Elnök úr, köszönöm a szót. Gyorsan átfutottam ezt a kétszáztizenöt-valahány paragrafust meg harmincöt pontot, a nukleáris energiára vonatkozó szabályozást nem találtam. De ha már ez bejött, nagyon röviden reagálnék arra, amit mondott képviselő úr, mert tényleg ijesztő szám, és itt is hallottuk és a parlamentben tavaly ősszel, hogy 21 meghibásodás, tehát ennyire bizonytalan a nukleáris energia előállítása. Itt egy képviselőtársa gyakorlatilag szinte úgy beszélt Paksról, hogy vége, mert: robbanás a belorusz atomerőműben, Paks II. testvérében. Ön is tudja, de azért hadd mondjam el: hogy történik a villamos energia előállítása? Van egy alap-energiaforrás, adott esetben ez egy nukleárisenergia-folyamat, magreakció, adott esetben kőolaj, mint alap-energiahordozó, földgáz, szén. Ezt a vizet fölhevítve kazánokban nagy nyomáson, nagy hőmérsékleten a turbinában kiterjed, megforgatja a turbinát, a turbina megforgatja a generátort, ott tipikusan 15,5 kilovolton létrejön a villamos energia, majd hogy ezt a hálózatra lehessen vinni, úgynevezett blokktranszformátorok vannak, mondjuk, nálunk 400 kilowattra föltranszformálták. Mi történt Paks II. testvérében? A transzformátor fölrobbant. Ha ez földgázból állítja elő az energiát, ugyanúgy fölrobban, tehát ennek a meghibásodásnak semmi köze nincs ahhoz, hogy egyébként az alap-energiahordozó nukleáris energia volt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tehát nyilván súlyos, amikor nukleáris probléma van, de sokszor nem az van. Ez sem az volt. Köszönöm.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, kíváne reagálni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a Fidesz és a KDNP frakciójának a támogató kifejezéseket. Valóban sokan gondolják azt, hogy az energetika és a közlekedés nem függ össze, pedig nagyon sok országban, illetve intézményben az energetikát és a közlekedést egyként kezelik, de általában olyan sok módosítás volt, hogy külön-külön intéztük. Ezek a témák abszolút kapcsolhatók egymáshoz. Azt is köszönöm, akik a mobilitási irányelvvel kapcsolatos véleményeiket kifejtették. Hosszú éveken át harcoltunk több más országgal együtt annak érdekében, hogy ezt a mobilitási csomagot ne fogadja el a Bizottság javaslatára se a Tanács, se a Parlament. Ebben a harcban sajnos nem voltunk minden téren eredményesek, és minden országnak át kellett ültetni a jogrendbe. Itt a kiküldetési irányelvet azért ültetjük át a hazai jogrendbe, hogy a Magyarországra érkező külföldi járművek tulajdonosai, illetve azok használói legyenek kötelesek Magyarország területén szintén betartani azokat az irányelvi tételeket, amelyeket a mobilitási csomag tartalmaz, tehát ez pontosan azt a célt szolgálja, hogy ne legyenek a magyar vállalkozók versenyhátrányban. Nagyon reméljük, hogy azok a folyamatok, amelyek most elindultak Európában, először Angliában láthattuk az áruhiányt, üzemanyaghiányt amiatt, hogy sofőrhiány van, szállítókapacitás-hiány van, ez már több országban kell megmutatkozni. Ez az egyik jele annak, hogy a mobilitási csomag működik. Kaptunk megjegyzéseket, kérdéseket a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságával kapcsolatban. A javaslatnak nem tárgya a hatóság elnökének mandátuma, a KEKVA vagy az NMHH elnöki tisztségének betöltése. A dohánykereskedelem ellenőrzése most is a hatóság jogköre, a NAV-tól csak az árközzététel kerül át január 1-jétől. A dohánykoncessziós bevételek sem a hatóságot illetik, hanem ezek a központi költségvetés bevételei közé kerülnek. A javaslat a koncessziós bevétel nyilvántartásba vételére vonatkozó államháztartási szempontú pontosításokat tartalmaz. A bányászattal, illetve a kitermelt anyagokkal kapcsolatban eddig az építtető vállalkozó megvásárolta a nyersanyagokat, tárolta, de ezek után az állam tulajdonában maradtak, viszont az őrzés, tárolás az ő kötelezettsége maradt. Ezeket gyakorlatilag nem lehetett értékesíteni. Ez az új törvényjavaslat kizárólag nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházásokra terjed ki. Az építtető vállalkozókra terjed ki, akik nem bányavállalkozók. Ha azok lennének, akkor megszerezhetnék a kitermelt anyagot, nem is kellene ez a változtatás. Magyarország az utóbbi évtizedben lendületes út- és vasútfejlesztési programot kezdett el és sikeresen folytatja. A következő évtizedben a nagyobb hangsúly inkább a vasútfejlesztésre fog terjedni. Ennek megfelelően Keresztes László Lóránt képviselő úr kérdésére elmondom, hogy minden magyar vasútvonalon van vasúti személyszállítási szolgáltatás, és egyre több vonalon adjuk vissza még a pandémia előtti színvonalat meghaladó mértékben is a vasúti közlekedést. Erre példa az Esztergom-Almásfüzitő vasútvonal, ahol Esztergom és Süttő közt az új, téli menetrendváltástól már napi nyolc pár vonat fog közlekedni. De említhetném Békés megyét vagy a Dombóvár-Komló vasútvonalon, illetve a Villány-Mohács vasútvonalon a szolgáltatás vonattal történő ellátásának mennyiségi növelését. Az útfejlesztés és az utak karbantartása, az utak felújítása két különböző terület. Útfejlesztésben büszkék lehetünk arra, hogy az egyedülálló útprogramunk keretében, melynek finanszírozása már többségében a hazai költségvetés által történik, olyan autópálya- és olyan gyorsforgalmiút-rendszert építettünk ki Magyarországon, ami elismerésre méltó Európában, és például a Via Carpatia magyarországi szakasza készült el öt évvel a határidő előtt kiváló minőségben. 32 ezer kilométert kezel a Magyar Közút. Ennek valóban jelentős része, majdnem a fele nincs jó állapotban, de elmondanám, hogy 2010 óta, tehát a polgári kormány működése alatt több mint hatezer kilométernyi utat újítottunk fel. Csak az idén 1200 kilométer felújítása valósul meg a „Magyar falu”, a TOP-támogatás, a komplex útfelújítási program, illetve a kiemelt társadalmi igényeken alapuló programok keretében idén közel 330 milliárd forint értékben. Ez biztosítja, hogy most már az értékcsökkenési leírás mértékének megfelelő útfelújítás történik. Tehát ilyen ütem mellett belátható időn belül a hátrány ledolgozható. Az autóforgalom növekedésével, a zaj- és légszennyezettséggel kapcsolatban elmondanám, hogy nem biztos, hogy a nagyobb sebességgel közlekedő járművek több zajt, illetve több káros anyagot bocsátanak ki. Készíttettünk egy tanulmányt, mely a sebességcsökkentés hatásaira terjed ki városi gyorsforgalmi utakon. Ott az alacsonyabb sebesség, ugye, az alacsonyabb motorfokozat, magasabb fordulatszámok miatt több károsanyag-kibocsátást is eredményezhet. [[19.20]] A másik példaként meg kell hogy említsem például Moszkvát, ahol egy ötsugaras körgyűrűt építettek ki, sugárirányú utakkal, ugyanakkor egy rendkívül jó tömegközlekedési rendszert, elővárosi vasúti rendszert, parkolóhálózatot is létrehoztak annak érdekében, hogy autóval csak annak kelljen menni, akinek nagyon szükséges, az viszont tudjon haladni. Tehát nem biztos, hogy a mindenáron történő szűkítéssel, sávok szűkítésével, kerékpársávok indokolatlan létesítésével és egyéb korlátozásokkal lehet csak az autóforgalmat visszaszorítani olyan tömegközlekedésre, amelynek a kialakítására törekszünk és amin dolgozunk, valamint ez a kapcsolódó közúti infrastruktúra együttesen tudja a zajszennyezés és a levegőszennyezés minimumra történő csökkentését megvalósítani. Illetve még a rezsicsökkentéssel kapcsolatban Harangozó Tamás képviselő úr említette meg, hogy amikor a gázár alacsonyabb volt, mint a rezsicsökkentés előtt, akkor mire fordítottuk ezeket a forrásokat. A végfogyasztói árak jelentős részét az energetikai infrastruktúra-fejlesztési, -működtetési, -karbantartási, a korábbi évek jelentős elmaradását csökkentendő állapotjavítása költségeinek fedezetét biztosító rendszerhasználatra egyenlítettük ki. Tehát ezekben az években, amikor esetleg több volt, akkor pontosan a hálózat minőségének javítására törekedtünk annak érdekében, hogy a hálózati veszteségek, amit ugyanúgy ki kell fizetni minden végfelhasználónak, jóval kisebbek legyenek, mint korábban voltak. Azt hiszem, ez jól belátható, hogy egy hibás hálózaton veszteségek könnyebben keletkezhetnek. Köszönöm szépen, ennyit gondoltam. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről Ukrajna között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17431. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom ismét a szót Mosóczi László úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, az előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt években az Ukrajna és az Európai Unió közötti légi személyszállítás és teherszállítás is folyamatosan bővült, ezt azonban a koronavírus okozta pandémia megakasztotta. Az önök előtt lévő törvényjavaslat, a közelmúltban aláírt megállapodás célja, hogy fokozatosan megnyissa az érintett légi közlekedési piacokat, és egy szélesebb európai közös légtérbe integrálja Ukrajnát. Ukrajna így folytatni fogja az uniós légi közlekedési szabályok és saját belső szabályainak harmonizálását olyan területeken, mint például a repülésbiztonság, a légi forgalmi szolgáltatások, a légiközlekedés-védelem, a környezetvédelem, a gazdasági és versenyszabályozás, a fogyasztóvédelem és a szociális szempontok. A megállapodás ezeken túl várhatóan új légi közlekedési lehetőségeket, több közvetlen összeköttetést és gazdasági előnyöket kínál majd az aláíró felek számára. Valamennyi uniós légitársaság üzemeltethet közvetlen járatokat bármelyik Unión belüli kiindulási pontról bármelyik ukrajnai repülőtérre, és fordítva is adott ez a lehetőség az ukrán légitársaságok számára. Megszűntek az Ukrajna és az Európai Unió közötti járatokra vonatkozó korlátozások, és a nyílt és tisztességes versenyre vonatkozó rendelkezések egyenlő versenyfeltételeket fognak biztosítani. Tisztelt Ház! A megállapodás elősegíti az emberek közötti kapcsolatok fenntartását, és kibővíti az Európai Unió és Ukrajna közötti kereskedelmi lehetőségeket is. A magyarországi kötődésű légitársaság, a Wizz Air Hungary számára is nagyon előnyös lehetőségeket biztosít a megállapodás. A megállapodás aláírását követő rövid időn belül a légitársaság számos új útvonal indítását jelentette be, valamint az eddigi frekvenciában korlátozott Budapest-Kijev útvonalon is frekvenciabővítést kezdeményezett, amelyet ez az átfogó megállapodás tett lehetővé. A megállapodás a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvény szerinti nemzetközi szerződésnek minősül, így azt törvényben kell kihirdetni. Kérem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot és ezzel a megállapodás kihirdetését támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Bartos Mónikának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez év októberében immár 23. alkalommal került sor az EU-Ukrajna-csúcstalálkozóra, ahol két másik javaslat mellett az előttünk fekvő javaslat szövegét is aláírták Kijevben. Jelen nemzetközi szerződés megnyitja az utat, ahogy államtitkár úr is említette, az EU és Ukrajna közötti közös légi közlekedési térség létrehozásához. Ez nagyon fontos, hiszen Ukrajna egyre lényegesebb légi közlekedési piac az EU számára, mivel 2019-ben a 13. legnagyobb EU-n kívüli piac volt 9,8 millió utassal. A megállapodás részét képezi, hogy valamennyi uniós légitársaság közvetlen járatokat tud üzemeltetni az EU bármely pontjáról Ukrajna bármely repülőterére, és ez fordítva is így lesz az ukrán légitársaságok számára. Az Ukrajna és az EU közötti járatokra vonatkozó minden korlátozás megszűnik, a nyílt és tisztességes versenyre vonatkozó rendelkezések pedig egyenlő feltételeket biztosítanak, erre is utalt államtitkár úr. Mindez elősegíti a piacra jutást, és új lehetőségeket kínál a fogyasztók és a légitársaságok számára mindkét oldalon. Ugyanakkor, hogyha Ukrajnáról beszélünk, meg kell említenünk azt, hogy sajnos a magyar-ukrán kapcsolatok az elmúlt időszakban, illetve a mostani időszakban is nehéz időket élnek. Nem kell messzire mennünk, csak a nyelvtörvényre, az oktatási törvényre vagy politikusok értesítés nélküli kiutasítására is gondolhatunk, illetve a legutóbbi olyan támadásra, amely a magyar-orosz hosszú távú gázvásárlási megállapodást követte. Természetes azonban, hogy mi mindent elkövetünk annak érdekében, hogy a kapcsolataink javuljanak, hiszen a 150 ezres lélekszámú kárpátaljai magyar közösség érdeke is az, hogy keleti szomszédunk megerősödjön, és területi egységeinek szuverenitása is tény legyen, és a jövőben ne sérüljön. Ezért minden nemzetközi platformon szorgalmazzuk Ukrajna és az EU közötti szorosabb együttműködést. Támogattuk és támogatjuk az ukrán állampolgárok vízumkönnyítését is, és az sem titok, hogy a Krím félsziget illegális annexiója kapcsán beálltunk az EU és a NATO el nem ismerési politikája mögé. Tehát azt gondolom, hogy mindent elkövetünk annak érdekében, hogy a kapcsolataink javuljanak, és egymás felé közeledjen a két ország, és ez a megállapodás, amely a közös légi közlekedési térség létrehozásáról szól, és megkönnyíti az állampolgárok, a légitársaságok számára és a piac számára is a közeledést, ez is egy lépés lesz ahhoz, hogy ebben előre tudjunk jutni. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a javaslatot. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő asszony. A következő vezérszónok Balczó Zoltán képviselő úr, aki a Jobbik képviselőcsoportja véleményét ismerteti. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Nyilván itt komoly, nagy játékterünk nincsen. Van egy nemzetközi szerződés, ami megköttetett az Európai Unió tagállamai és Ukrajna között, és ezt most egy törvénnyel kell kihirdetni. Arról, hogy ez miért fontos, Bartos Mónika mondott adatokat. Más szempontból nyilván fontos az, hogy a légitársaságok eleget tegyenek fogyasztóvédelmi szempontból annak a minőségnek, ami az Európai Unióban megkívánt, és ezért is támogatandó tartalmilag. De én is hadd éljek egy kicsit szkeptikus felvetéssel! Én jelen voltam az Európai Parlamentben, amikor a Parlament megszavazta az Európai Unió és az Ukrajna közötti társulási szerződést, nagyon nagy külsőségek között: közös ülés volt a két parlament között, ki volt vetítve, nálunk az ukrán parlament, ott az európai, és hatalmas örömmel és külsőségek között tettük ezt meg, miközben tudtuk egyébként, hogy nagyon sok tekintetben megelőlegezett bizalomról van szó, mert nagyon sok mindennek addig tételesen nem tett eleget Ukrajna, és amint látjuk, itt sok mindennek még most sem tett eleget, ezért ez ebben az esetben némi optimizmusra ad okot. [[19.30]] Most idézek a törvényjavaslatból: „A felek minden olyan szükséges általános vagy konkrét intézkedést megtesznek, amely szükséges az e megállapodásból fakadó kötelezettségek teljesítéséhez, és tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti...” És még egy dolog: „Az e megállapodásból eredő összes rendelkezés és feltétel Ukrajna általi teljes körű végrehajtását és alkalmazását két átmeneti időszak alatt kell megvalósítani.” Ez alatt azt feltételezem, hogy erre azért van szükség, mert az első teljesítése után jön a következő lépcső. Tehát abban bízom, hogy jelen esetben ezen szolgáltatások terén nem megelőlegezett bizalomról van szó, hanem ennek a teljesítését el is tudjuk érni az ukrán fél részéről. Egyébként nyilván támogatjuk a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hogy mennyire optimizmussal tekintünk erre a viszonyra, azt az is mutatja, hogy én mint egy kitiltott ember fogom támogatni a légi közlekedés bővítését. Remélem, majd eljutunk oda, hogy ezek a dolgok rendeződnek, és majd úgy tudunk utazni Kijevbe is vagy akár Ukrajna más településeire, hogy ez a viszony rendeződik. Mi a partneri viszonyban vagyunk érdekeltek. Mindenki visszaemlékezhet arra, hogy Magyarország az elsők egyikeként támogatta az EU-Ukrajna társulási megállapodást, Magyarország az elsők egyikeként támogatta a vízummentességi kérelmét Ukrajnának az Európai Unió felé, tehát számos alkalommal nemcsak gesztust tettünk, hanem komoly lépéseket is azért, hogy Ukrajna európai közeledésének teret engedjünk. Nyilván ennek egyik jelentős mozgatórugója az a kárpátaljai magyar közösség, akit azért az elmúlt években, ebben az időszakban számos inzultus, számos hátrány, jogszűkítés ért. Mi azt reméljük, hogy nem kitiltásokkal, nem fenyegetőzésekkel, nem különböző ilyen eszközökkel kell a viszonyt normalizálni, hanem a kölcsönös tisztelet alapján, a kisebbségi jogokat nem szűkítve, hanem bővítve lehet majd a párbeszédet normalizálni és az Európai Unió felé is Ukrajna közeledését és partnerségét ilyen szempontból komolyabban venni. Ugye, a közös légtér létrehozásáról szól a megállapodás, amelyről itt államtitkár úr is és képviselőtársaim is beszéltek, erről szól az előttünk lévő, nem túl hosszú törvényjavaslat, ki kell ezt hirdetnünk. Itt az útvonalakhoz és a kapacitásokhoz való hozzáférés tekintetében viszonossági alapú ez a piacnyitás, fokozatos piacnyitást jelent majd ez, és nemcsak az Európai Unió bővíti a kapacitásait, hanem Ukrajna is; a szabályozási konvergencia biztosítása, az uniós követelmények és előírások Ukrajna általi hatékony alkalmazása, valamint megkülönböztetésmentesség és egyenlő feltételek biztosítása a gazdasági szereplők számára. Jelentős légi közlekedési piacról beszélhetünk itt, ami az elmúlt időszakban nőtt meg igazán, hiszen 2005-ben ez az EU és Ukrajna között 1,8 milliós légiutas-forgalmat jelentett, de 2019-ben már 7,6 milliót, tehát láthatunk egy dinamikus növekedést az elmúlt 15 évben, ami az Európai Unió és Ukrajna különböző légikikötői közötti utasforgalmat jelenti. Ez a magyar légi közlekedés számára is előnyös megállapodás, ugyanis ezek alapján lehetőség nyílik majd új ukrajnai településről is Budapestre utazni, valamint lehetőség nyílik a Budapest-Kijev útvonalon is frekvenciabővítésre. Ennek a megállapodásnak az alkalmazása Magyarország és a légitársaságok számára is megkönnyíti az adminisztrációs terheket, és egyszerűsíti az ukrajnai engedélyek megszerzését, az ottani bürokrácia csökkentését. Magyarország az Európai Unió Tanácsában zajló tárgyalások keretében határozottan támogatta a mostani megállapodás mihamarabbi aláírását és ideiglenes alkalmazásának lehetővé tételét. Így tehát az elmondott indokok alapján és azokkal a fenntartásokkal, amelyeket képviselő asszony is és Balczó képviselő úr is megfogalmazott, ez is legyen egy újabb gesztus, hogy a magyar parlament egyhangúlag elfogadja ennek a közös légtérről való megállapodásnak a kihirdetését; ez is legyen egy újabb üzenet az ukrán fél felé, hogy mi a békés jószomszédi viszonyban vagyunk érdekeltek ehhez szükséges mindkét fél, hangsúlyozom, mindkét fél. Mi készek vagyunk ezt is és számtalan más, Ukrajnát támogató határozat megszavazására, de cserébe azt kérjük, hogy az ottani magyar kisebbség jogait ne szűkítsék, hanem bővítsék, és egy normális jószomszédi viszony alakulhasson ki. Úgyhogy ennek jegyében is fogjuk támogatni a mostani törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Keresztes László Lóránt, az LMP frakcióvezetője, aki a képviselőcsoportjának a véleményét ismerteti. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, ritka az olyan előterjesztés, amikor egyet tudunk érteni majdnem mindenben, ami elhangzik. Nacsa képviselő úr azzal fejezte be, hogy jó lenne egy újabb pozitív gesztust küldeni Ukrajna felé azzal, hogy egyhangúlag elfogadja a magyar Országgyűlés ennek a nemzetközi szerződésnek a ratifikálását. Azt tudom mondani, hogy az LMP-frakció ebben partner, természetesen ezt megszavazzuk, mi is úgy gondoljuk, hogy fontos nemcsak minden ilyen szimbolikus lépést megtenni, hanem önmagában ami emögött van, ez a nemzetközi szerződés, ez a közeledés, a kapcsolatok erősítése mindenképpen pozitív. Reméljük, hogy ez is egyfajta impulzus lehet Ukrajna felé, hogy valóban partneri viszonyt és ezt megalapozó hangvételű tárgyalásokat kér első lépésként lehetővé tenni. Valóban, mi is, illetve személy szerint én is az európai politikai színtéren, a hazai politikában is többször kifejtettem azt, hogy elfogadhatatlan az a folyamat itt az oktatás és a nyelvtörvény kapcsán is, ami Ukrajnában látható. Ugye, itt általában ezek a nemzeti kisebbségek elleni kirohanások, és ennek elszenvedője a kárpátaljai magyarság is, úgy gondolom, nem összeegyeztethetők az Európai Unió alapértékeivel. Ennek megfelelően, amíg a Régiók Bizottságában tevékenykedtem és néhány évvel ezelőtt, amikor készült az Európai Unió a keleti partnerség csúcstalálkozójára, én a diplomácia nyelvén egy durva módosítót terjesztettem be: javasolja a Régiók Bizottsága, hogy elvárja az Európai Unió Ukrajnától azt, hogy tartsák tiszteletben a nemzeti kisebbségek anyanyelven történő oktatásához való jogát. Nem kis munka árán ez végül átment a Régiók Bizottságán, majd a javaslat továbbment, és végül bekerült a keleti partnerség csúcstalálkozójának zárónyilatkozatába. Azt gondolom, ez is egy fontos lépés volt, és egyébként ott is pártpolitikán felülemelkedő együttműködéssel tudtuk átvinni ezt a módosítást. Azt tudom mondani, hogy ebben a kérdésben, tehát a kárpátaljai magyarok jogainak biztosítása érde-kében mi maximálisan támogatjuk a legkeményebb lépéseket is, amivel a magyar kormány élni tud, ezért mi mindig, minden fórumon hangsúlyozni fogjuk, hogy ezeket az adott esetben fontos lépéseket, közeledést blokkoló, mondjuk, a NATO különböző megnyilvánulásaival, üléseivel kapcsolatos kemény magyar álláspontot támogatni fogjuk. Azt gondolom, minden kemény eszközt és minden lehetséges eszközt meg kell ragadni annak érdekében, hogy megvédjük a kárpátaljai magyarok jogait. Én azt gondolom, az ukrán félnek is az az érdeke, hogy lássa azt, hogy Magyarország részéről van egy partneri viszony, és semmiképpen nem jó Ukrajnának sem az a káros politika, amelynek az elszenvedői elsősorban a kárpátaljai magyarok. Úgyhogy megismétlem azt, hogy az LMP frakciója támogatni fogja ezt a javaslatot és minden egyéb ilyen törekvést. Köszönöm szépen.
Köszönjük, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. További felszólalót nem látok, de megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, hogy kíváne reagálni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Szeretném megköszönni a tisztelt frakcióknak ezt a támogató hozzáállást. Valóban, abból kell kiindulnunk, hogy ez az áldatlan állapot, ami ma Magyarország és Ukrajna között van nem a magyar fél hibájából, rövidesen megszűnik, és akkor a gazdasági és társadalmi kapcsolatok normalizálódhatnak. Ehhez pedig a távolságokból adódóan kell egy normális légi közlekedés, de ennek feltételei ezzel megteremthetők. Törekszünk továbbra is arra, hogy Ukrajnában határkeresztező utak épüljenek, azok üzemeltetése feleljen meg az elvárható emberi normáknak. A vasúti közlekedésben is azt szeretnénk, ha egyre növekvő árumennyiség érkezne keletről vonattal Magyarország irányába, hogy a kelet-magyarországi régiónak legalább a vasúti közlekedését is evvel tudjuk színvonalban emelni. Köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik az egyes képzéseket és a foglalkoztatást érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17440. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként szót adok Bodó Sándornak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, aki a napirendi pont előterjesztője. Parancsoljon, államtitkár úr! [[19.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Valóban így van, ahogy elnök úr nagyon precízen említette, az egyes képzéseket és foglalkoztatást érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája szerepel ma a Ház előtt, és ezzel kapcsolatosan a legfontosabbak. Az önök előtt lévő törvényjavaslat a foglalkoztatáspolitikai, felsőoktatási, szakképzési és felnőttképzési módosításokkal együtt Magyarország stratégiai céljainak elérését, versenyképességének erősítését, gazdaságának fenntartható növekedését szolgálja. Azt gondolom, hogy ezek a mondatok, ez a cél már önmagában is meghatározó, és mindannyiunkat a cselekvés irányába késztet. De nézzük, mi van a részletekben! A felsőoktatást érintő egyes jogszabályok módosítása a kohézió megteremtését, valamint a modellváltás során szükségessé vált jogszabályi módosítások végrehajtását szolgálja, amelyek elsődleges célja a jogszabályi környezet tisztázása. A közalkalmazottak jogállásáról szóló törvény módosítása megteremti az állami felsőoktatási intézményekben is a rugalmasabb bérezés lehetőségét. A nemzeti felsőoktatásról szóló törvény szakmai módosításai közül kiemelendő, hogy a legkitűnőbb hallgatóknak lehetőségük lesz mesterképzésük utolsó évében bekapcsolódni a doktori képzésbe. Rugalmasabbá válik a részismereti képzés szabályozása is, hiszen egyes felsőoktatási modulokat, kurzusokat bárki felvehet majd. A külföldi hallgatók számára vonzóbbá válik egészségügyi felsőoktatásunk azzal, hogy az általános orvosképzésben részt vevők számára a doktori képzés komplex vizsgájáig tartó szakasz az ehhez tartozó dolgozat megvédése esetén önállóan is elvégezhető lesz. Az ilyen képzésben az általános orvosi tanulmányokkal párhuzamosan kell részt venni, a végzett hallgató pedig külföldön a képzési területre utaló doktori cím használatára válik jogosulttá. A nemzeti felsőoktatásról szóló törvény rögzíti továbbá a Testnevelési Egyetem névmódosulását, amely módosítást követően az intézmény neve Magyar Testnevelési és Sporttudományi Egyetem lesz. A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló törvény módosítása pedig az eljárási határidő 30 napra csökkentését rendeli el, ezzel is segítve a gazdaság és az ország hatékonyabb, versenyképesebb működését. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2020. szeptember 1-jétől elindult új szakképzési rendszer sikeres, a kormány szakképzési stratégiája működik. Ezt egyértelműen mutatják a folyamatosan emelkedő szakképzési beiskolázási adatok. A változások minden érintett így a tanulók, az oktatók, a vállalatok és a szülők számára is pozitív hozadékkal jártak. A bevezetett változtatásokkal a szakképzés rendszere egyszerűsödött, átláthatóvá és átjárhatóvá vált. Ma már minden olyan tanuló, aki az új alapszakmák képzésében vesz részt, szakképzési ösztöndíjban részesül. A szakképzésben dolgozó szakemberek bére átlagosan 30 százalékkal emelkedett, és új lehetőségek nyíltak a duális képzésben is. A törvényjavaslat szakképzési vonatkozású célja, hogy az új típusú szakképzés rendszerét tovább erősítse. Színvonalasabbá teszi a programkövetelményeken alapuló szakmai képzések rendszerét azáltal, hogy hatósági eljárás keretébe vonja a programkövetelmények nyilvántartásba vételét. Ezzel a valós gazdasági igényekhez jobban igazodó, szakmailag megalapozottabb képzések válnak elérhetővé. A módosítás a szakképzési munkaszerződésekhez kapcsolódó hibátlan és pontos adatszolgáltatás érdekében pontosítja az érintett adatköröket és az adatszolgáltatás határidejét. A képzési hitel szabályainak módosítása a folyamatos továbbtanulást segítheti. Ezzel tovább bővülhet a szakképzésben részt vevők köre is. Az önök előtt lévő törvényjavaslat elfogadása elősegíti, hogy a megújult szakképzés rendszere továbbra is magas színvonalú és széles társadalmi kör számára elérhető eszközöket tudjon nyújtani a folyton változó gazdasági környezet kihívásaihoz, és nyilván azoknak segít, akik ehhez alkalmazkodni szeretnének. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő tervezet a felnőttképzést érintő módosításokat is tartalmazza. Ezek közül az egyik legfontosabb az állami forrásból megvalósuló képzések ellenőrzése során alkalmazható szankciók szigorítása, amelyekre az állami támogatással való visszaélések elkerülése érdekében van szükség. Így lehetővé válik a felnőttképző tevékenység folytatásától való eltiltás figyelmeztetés nélküli alkalmazása azokban az esetekben, ahol a felnőttképző a képzés lefolytatásához állami támogatást vesz igénybe, vagy a képzésben részt vevők képzési hitelt igényelhetnek. A szigorúbb szankció abban az esetben alkalmazható, ha a képzést a felnőttképző a felnőttképzés adatszolgáltatási rendszerébe szolgáltatott adatok alapján látszólag lefolytatta, ugyanakkor a helyszíni ellenőrzés során nem tudja a jogszabály által előírt dokumentáció bemutatásával igazolni a képzés lefolytatását. A törvénymódosítás az állami támogatások törvényes, a támogatási célokkal összhangban álló felhasználása érdekében az említett esetben a felnőttképző engedélyének azonnali visszavonását, a felnőttképzők nyilvántartásából való azonnali törlését, a felnőttképzési tevékenység folytatásától két évre történő eltiltást és a közigazgatási bírság kiszabását együttesen teszi lehetővé. A módosítás törvényi szintre emeli a képzési hitel igénybevételének legfontosabb feltételeit, és átalakítja a felnőttképzési szakértői nyilvántartásba vételhez szükséges feltételeket is. Ez utóbbi szabályozás alapján a felnőttképzési szakértők számára már a nyilvántartásba vételhez szükséges a kötelező továbbképzés elvégzése és az eredményes vizsga letétele. Akik 2022. január 1-jén szerepelnek a nyilvántartásban, és még nem tettek eleget továbbképzési kötelezettségüknek, a szabályozás a következő esedékes továbbképzési időszak végéig ad lehetőséget erre. Tisztelt Országgyűlés! A felsőoktatás, a szakképzés és a felnőttképzés nem önmagáért létezik, hanem szolgálatot teljesít a nemzet számára. Olyan versenyképes tudással rendelkező szakembereket képez, akik gyarapítják országunk gazdaságát, szolgáltatásait, közfeladatait, egészségügyét, köznevelését. Az önök előtt lévő törvényjavaslat elfogadásával lehetőség nyílik arra, hogy a felsőoktatás, a szakképzés és a felnőttképzés megújult, magas színvonalú rendszere továbbra is megfelelő válaszokat tudjon adni a folyton változó gazdasági környezet kihívásaira. Azt gondolom, hogy ennek a törvényjavaslatnak különleges aktualitást ad a mögöttünk levő néhány hónap, amikor tényleg azt tapasztaltuk, hogy a semmiből érkezve, néhány nap alatt olyan jellegű kihívások jelentkeztek a munkaerőpiacon, amire tényleg csak felkészült szakemberek tudnak megfelelő választ adni. Nyilván, ne történjenek meg ilyen kihívások az életünk során, de persze ezt kizárni nem tudjuk, ezért aztán tényleg minden apró vagy nagyobb törvénymódosítást, részletszabály-módosítást meg kell tennünk annak érdekében, hogy a gazdasági kihívásokra minden körülmények között tudjunk megfelelő választ adni. Kérem ezért tisztelettel a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Vinnai Győzőnek, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Elöljáróban szeretném leszögezni, hogy a T/17440. számú törvényjavaslatot a Fidesz-frakció mivel Nacsa Lőrinc elment, konzultáltunk és a KDNP-frakció támogatni fogja. Nagyon lényeges módosításokról van szó, ahogy államtitkár úr expozéjában hallottuk, amely a felsőoktatást, a szakképzést, a felnőttképzést és bizonyos értelemben a foglalkoztatást is érinti uniós jogharmonizáció kapcsán. De mi is a javaslat tartalma? hiszen a módosítás lényegét hallottuk államtitkár úrtól. Az egyik, ami a felsőoktatást illeti, hogy a felsőoktatásra vonatkozóan 2016-ban megjelent egy „Fokozatváltás a felsőoktatásban” című stratégiai anyag, amelyet a kormány elfogadott, majd rá egy év múlva egy cselekvési terv is megjelent, és ez a kettő jelenti azt a felsőoktatási stratégiát, amelynek a lényege, hogy a magyar egyetemi képzés magam közel 40 éve tanítok főiskolán és egyetemen versenyképes legyen, hogy olyan tudást adjon a diákoknak, az egyetemi hallgatóknak, olyan képzettséget, amellyel boldogulni tudnak a munkaerőpiacon. Cél a versenyképesség erősítése, cél az is, hogy a gazdaság igényeire nyitott felsőoktatás jöjjön létre, a vállalatokkal, cégekkel együttműködő felsőoktatás jöjjön létre, és a minőség- és teljesítményelv meghatározó legyen. [[19.50]] Ezt szolgálja a modellváltás is, 2019. július 1-jétől 2021. szeptember 1-jéig 21 egyetem lépett erre az útra, és gondolom, nem szükséges aláhúznom, hogy a modellváltás az egyetemi fejlesztéseknek lehetőséget adott, a szenátusok döntöttek erről, ők maguk kérték, illetve döntöttek, a Corvinus Egyetemmel kezdődött és a Pannon Egyetemmel fejeződött be. A törvénymódosítás egyik lényege, ahogy az államtitkár úr is mondta, 9 ponton érinti a felsőoktatást, és hallottuk, hogy a közalkalmazottak jogállásáról szóló ’92. évi XXXIII. törvényt és a nemzeti felsőoktatásról szóló törvényt módosítja. Én csak egyet emelnék ki, hiszen államtitkár úr elmondta a lényegét. Például a felsőoktatási intézmény szervezetén kívül önállóan működő és gazdálkodó köznevelési intézmény is kerülhet teljes mértékben a felsőoktatási intézményhez. Itt vannak szakemberek, így gondolom, ez a szó, hogy gyakorlóiskolák, gyakorlógimnáziumok, ebben a körben ismert tartalommal rendelkeznek. Azt gondolom, hogy a magyarországi felsőoktatás jövője az ország jövője is, hiszen minél több kiművelt emberfő van, és megfelelő, hasznosítható tudással rendelkező fiatal generáció végzi el az egyetemeket, Magyarország számára annál jobban érvényesül az a cél, hogy magasabb hozzáadott érték jelentkezik a munkaerőpiacon. Az is megjelenik, hogy a képzettség javítja a foglalkoztatást, hiszen minden kimutatás, felmérés, minden statisztika szerint azok tudnak a munkaerőpiacon jobban elhelyezkedni, akik diplomával vagy képzettséggel rendelkeznek. Csak egy példát szeretnék mondani: én egy olyan választókerületből jövök nemrég láttam az egyik járásom, a Tiszavasvári járás munkaerőpiaci statisztikáját, a foglalkoztatást , ahol lehet látni, hogy a munkaerőpiacon az álláskeresők több mint 80 százaléka csak 8 általánossal vagy azzal sem rendelkezik. Ezért nagyon fontos az oktatás és fontosak ezek a módosítások. Ha rátérhetek a szakképzésre, az egy igazi sikertörténet, ahogy államtitkár úr is mondta. A szakképzésnek, a szakképzés 4.0-nak, egy új stratégiának, koncepciónak a bemutatásán is részt vettem, majd a 2020-21-es tanévtől felmenő rendszerben alkalmazzuk ezt az új típusú szakképzést, most a módosítás a finomhangolást jelenti. Ha elmondhatom, a szakképzésnek az a lényege, hogy olyan új szakmákat, új képzési rendszert vezettünk be 2020-tól, amelyben, talán mondhatom ezt, a hiányszakmák jelennek meg, bár már majdnem mind hiányszakma, ami a képzési jegyzékben szerepel, de tulajdonképpen a gazdaság igényeinek megfelelő szakképzés indult el. Harminc százalékkal megemelt bérezést biztosítottunk az új szakképzési rendszerben az oktatóknak, szakoktatóknak is. Nincs oktatóhiány, nőtt a felvett diákok száma 10 százalékkal. Sőt, 2021 tavaszán a fejemben van a szakképző intézményekbe és a gimnáziumokba jelentkezők aránya, mert természetesen nagyon fontos, hogy a gimnáziumokba is jelentkezzenek, és utána egyetemekre menjenek tovább a tanulók 34 százaléka jelentkezett gimnáziumokba és 41 százaléka technikumokba és szakképző iskolákba. Ez azt jelenti, hogy megnőtt az ázsiója a szakképző intézményeknek, mert a szakmaszerzés jelentősége értékelődött fel. Nem is beszélve arról, hogy az ösztöndíjak is megjelentek azoknál a diákoknál, akik ide jelentkeznek. Tudjuk, hogy nagyon fontos a családok számára is, hogy ösztöndíjat kapnak. Sőt, a duális képzésben munkaszerződéssel bért is kapnak a szakképzésben részt vevők. Sőt, még talán egy mondattal kiegészíteném: sikeres szakmai vizsgát letevő tanulók egyszeri pályakezdési juttatást is kapnak. Ez egy felzárkózási lehetőség, az új szakképzési törvényben benne foglaltatik az is, hogy a lemorzsolódást is csökkenteni kell; én egy kis kutatást is végzek ezen a területen. Itt még van feladatunk, van teendőnk, de ez egy új felzárkóztatási lehetőség a szakképzésen belül. A felnőttoktatásról, felnőttképzésről az államtitkár úr szólt, elmondta, hogy az állami források felhasználásának szigorúbb ellenőrzése folyik, beszélt a felnőttképzés tartalmi kérdéseiről, a hatósági eljárásokról, arról, hogy egy adatszolgáltatási rendszert vezettünk be, amely átlátható és jól működik. Ami a foglalkoztatást illeti, talán két gondolatot említek meg. Az egyik a megújított Európai Szociális Alap Plusz, ez egy új uniós lehetőség, amelynek célja, hogy a tagállamokat támogassa a magas foglalkoztatási szintek és a méltányos szociális védelem elérésében. Azt hiszem, nem kell szégyenkeznie Magyarországnak, ami a foglalkoztatási mutatókat illeti, hiszen az elmúlt 10-11 évben jelentősen nőtt Magyarországon a foglalkoztatás. Ha jól tudom, államtitkár úr, körülbelül 4 millió 704 ezren dolgoznak, bár lehet, hogy ez egy héttel ezelőtti statisztika, de több mint 4 millió 700 ezren dolgoznak ma Magyarországon, és ez az Európai Unióban az egyik legmagasabb, vagy legalábbis az első harmadban vagyunk, ami a foglalkoztatást illeti. Befejezésül szeretném elmondani még egyszer, hogy támogatjuk az egyes képzést és foglalkoztatást érintő törvények módosítását. Véleményem szerint ez egy nagyon fontos törvény, amely a mindennapi életben akár a felsőoktatás átalakulását, a szakképzés finomhangolását, a felnőttképzés ellenőrzését jelenti, és ez mind-mind a képzettséget növeli, így a foglalkoztatást fogja elősegíteni. Úgyhogy képviselőtársaimat is arra biztatom, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönjük, jegyző úr. Most megadom a szót Ander Balázsnak, aki a Jobbik képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Vinnai képviselőtársam, köszönjük szépen a buzdítást, azonban elfogadni így, elöljáróban egész biztos, hogy nem tudjuk ezt a törvényjavaslatot. Egy igazi saláta. Minket viszont nem lepett meg, hogy ilyen eszközökkel élnek. Nagyon sok szerethető dolog van ebben is. Sorolok is fel majd néhány ilyet, mutatván, hogy igyekszünk konstruktívan hozzáállni ehhez, csak rendre belecsempésznek olyan elemeket, amelyekre egész egyszerűen azt tudjuk mondani, hogy felháborító, és nem fogjuk elfogadni. Nos, államtitkár úr is beszélt a külföldi oklevelek hazai elismeréséről vagy éppen az orvosképzés kis reformjáról, ezekről azt tudjuk mondani, hogy teljes mellszélességgel támogatandó elemei ennek a törvényjavaslatnak, vagy éppen ilyen a képzési hitel, amely a lifelong learning, az élethosszig tartó tanulás és ilyenformán a második esély egyik záloga lehet. Én magam is egyébként egy olyan szakközépiskolában tanítottam, ahol felnőtteket is képeztünk, és adott esetben ez a képzési hitel nagyon jól jöhet olyan emberek számára, akik bizony erre rá vannak szorulva. Tehát vannak támogatandó részelemei e törvényjavaslatnak. Ha államtitkár úr arról beszél, hogy a felsőoktatás és a szakképzés kapcsolatát erősíteni kell, ez is egy akceptálandó javaslat, mert racionális, mert az ország érdekét szolgálja. Amikor duális képzésről beszélünk, és itt a törvényjavaslatban egy példán keresztül talán nevesítik is, hogy mire gondolnak, mondjuk, az egészségügyi szakképzés és a felsőoktatási intézmény közötti kapcsolatot tenné jobbá, normalizálná ez a törvényjavaslat, akkor szintén azt tudjuk mondani, hogy a Jobbik frakciójának részéről ezt támogatni tudnánk. Az lenne egyébként a tisztességes az önök részéről, ha ezeket az elemeket külön kezelnék majd attól, amire viszont nem tudunk rábólintani. Államtitkár úr, mivel a szakképzésről volt szó, akkor a választókerületemből hadd hozzak ide egy példát, ha egyszer itt vagyunk, és itt van egy kompetens államtitkár. [[20.00]] Hallottam, amit Vinnai Győző képviselőtársunk mondott, tehát ez a 34:41 százalékos arány, tehát hogy népszerűbb lett a szakképzés, mint a hagyományos gimnáziumi képzés Magyarországon. Ha ezt szerves fejlődés útján kívánják elérni, akkor azt tudjuk mondani, hogy ám, legyen! Viszont ha ezt úgy kényszerítik ki az egyes közösségekből, mint például ahogy Nagyatádon is történik, vagy ahogy szeretnék, hogy történjen, gyakorlatilag bedarálnák az ottani gimnáziumi képzést, ami 1953 óta megvan nagy presztízsnek örvend a városban, nemcsak a település, a járásszékhely, hanem a környező falvak, községek lakosságának körében is megvolt a maga népszerűsége , ha ezt egyébként pártállásra való tekintet nélkül egyhangúlag támogatni tudta néhány nappal ezelőtti határozati javaslatában az önkormányzat, akkor azt hiszem, hogy ilyenkor önöknek egyetlenegy dolga lehet: meghallani, meghallgatni ezt az igényt, és a szülők, a pedagógusok és a diákok akaratát teljesítve, lehetővé tenni azt, hogy Nagyatádon, az Ady Endre Gimnáziumban, illetve most már szakközépiskolában a hagyományos gimnáziumi képzés megmaradhasson. Én ezt az üzenetet szeretném akkor most e törvényjavaslat vitája során is átadni önnek, államtitkár úr. Kérem, hallgassák őket meg, és még egyszer szeretném aláhúzni: pártállásra való tekintet nélkül. Tehát a fideszes helyi önkormányzati képviselők is kiálltak amellett, hogy maradjon meg a településen a gimnáziumi oktatás. No, államtitkár úr, ha nézzük tovább a salátának az ehető, fogyasztható és emészthető részeit, akkor azt tudjuk mondani, hogy a felnőttoktatással kapcsolatos rész is szintén egy ilyen támogatandó módosítást tartalmaz. Hiszen teljesen egyértelmű, hogy nem lehet kiszolgáltatni ezt a szektort azoknak, és nyilvánvalóan mindig tisztelet a kivételnek, de azért előfordultak anomáliák, amikor bizonyos képző cégek gyakorlatilag arra szakosodtak, hogy a magyar államot lehúzzák, és visszaélésszerűen használják föl azokat a forrásokat, amelyekhez hozzájutottak. Magyarán mondva, igazándiból képzést sem tartottak, márpedig ezeknek a képzéseknek a munkaerőpiaci relevanciáját növelni kell, ha az olyan ideáknak meg kívánunk felelni, mint például az ipar 4.0 vagy éppen a digitalizáció által támasztott új kihívások. Ha figyelembe vesszük azt, hogy a felnőttoktatásnak a hátrányos helyzetű rétegek integrálása során, a társadalmi kohézió megteremtése során milyen óriási szerepe lehet, akkor megint csak azt tudom mondani: teljesen természetes, hogy a Jobbik részéről, mint egy modern, nemzeti, konzervatív néppárt, ezeket a javaslatokat támogatni tudjuk, mert fontos az ország versenyképességének, a fenntartható fejlődésnek a megtartása, növelése. És ha az Eurostat adatait idevesszük, amely szerint, mondjuk, Svédországban és Finnországban az ottani felnőtt lakosság, legalábbis a 25-64 év közötti generáció 25-30 százaléka részt vesz a felnőttoktatásban, az EU-s átlag valamivel meghaladja a 9 százalékot, és itt a térségünkben olyan 7,5 százalékkal az Eurostat felmérése szerint Szlovénia vezet, Románia meg ott kullog a végén a maga 1 százalékos mutatójával, tehát azért lenne hova fejlődnünk. És mivel lenne hova fejlődnünk, ezeket a jobbító javaslatokat el tudjuk fogadni. Államtitkár úr, ön is szólt, és Vinnai képviselőtársunk is szólt itt, mondjuk, a pandémia által keltett olyasféle gazdasági kihívásokról, amelyekre választ kell adni, működő választ kell adni az ilyen törvénymódosításokkal is. Itt szerepel ebben a salátában a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény módosítása. Nem is ezt kívánom én itt igazándiból forszírozni, mert ezt is támogatni tudjuk, hanem akkor szeretném felhívni az önök figyelmét egy olyan hajmeresztő tényre, ami szerint Európán belül a legszűkmarkúbb munkanélküli-ellátási rendszer Magyarországon van. És lehet villogni, és büszkélkedhetünk is vele, mert miért ne, hogy mekkora a foglalkoztatottság Magyarországon egyes más országokhoz képest, viszont akkor ne csak ezt tegyék hozzá, hanem azt is, hogy mondjuk, az átlagos jövedelemszint az uniós szint 43 százalékán van. És ha szűkebb pátriámra gondolok, tehát Somogyországra, annak is a déli részére, akkor mi ott, azokban a járásokban a Barcsi, a Nagyatádi vagy a Csurgói járás az országos szintnek csupán a 75 százalékát érjük el. Ha ebbe belegondolunk, meg abba is, hogy 120 750 forintban maximalizálták és csak három hónapig folyósítják az álláskeresési támogatást vagy munkanélküli-segélyt, ha így jobban tetszik, akkor fel kell tennem azt a kérdést, hogy ez a kormányzat, amelyik magát jobboldalinak, kereszténynek nevezi, mennyire tud megfelelni, mondjuk, a XIII. Leó pápa által a Rerum novarumban 1891-ben lefektetett alapelveknek. Mert szerintünk semennyire. Tehát önök hozták fel itt Vinnai képviselőtársával a pandémiás helyzetet. Amikor bizony láttuk, ezrével kerültek irtózatosan nehéz helyzetbe családok, és amikor ilyen esetben, mondjuk, a tartozások halmozódnak, akkor könnyen előfordulhat, hogy az otthont is elveszítik, különösen, ha önök nem sokat tesznek a végrehajtói túlkapások megfékezésére. Szóval, éppen ezért javasoltuk azt, hogy az ilyen nehéz helyzetbe került embereket ne hagyják ott az út szélén, ne rugdalják bele az árokba, hanem emeljék fel kilenc hónapra az álláskeresési támogatást. Lehet, hogy itt majd ön föl fog hozni országos számokat, viszont akkor én szeretnék visszautalni megint csak arra a területre, ahonnét én érkeztem, ez az ország árnyékosabb része, és bizony előfordul, hogy Vízvárról ez egy dél-somogyi 500 lelkes kis település Zalaegerszegre kénytelen valaki ingázni, ami oda 110 kilométer, hogy valamelyik nagyüzem összeszerelő futószalagja mellett azért a kis bérért megdolgozzon, és egyáltalán el tudja tartani a családját. És hogyha ezeket a sorsokat figyelembe vesszük, akkor államtitkár úr, igenis, hogy ebben lépni kellene, és jó lenne, ha önök megfogadnák a Jobbik javaslatait. Aztán a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvénynek a módosítása, ami illetménytöbblet megállapítását teszi rendeleti úton lehetővé, teljesen rendben van, hogy az állami felsőoktatási intézményekben ennek a 15 plusz 15 százalékos béremelésnek a háttere megteremtődjék. De hát, akkor utaljunk már vissza az alapokra, hogy honnét indulunk ki! Amikor egy friss Facebook-poszt szerint biztos, ön is találkozott vele az egyik nagyáruház 473 ezer forintnyi bért kínál a raktárosnak, illetve az áru-összekészítőnek. Mennyit visz haza, mondjuk, egy tanársegéd Magyarországon? Nettó 155 ezer forint környékén? Hogyan lesz ebből versenyképesség? Önök egész végig arról beszéltek, amivel mi egyet tudunk érteni, de ez maga a nyomor, ez maga a fiatal kutatóknak az elüldözése ebből az országból! És ha már egyszer közalkalmazotti jogállás, akkor azért azt is figyelembe kellene venni, hogy 2008 óta tulajdonképpen változatlan a közalkalmazotti bértábla. Gyakorlatilag érvényben tartják az IMF-paktumot, úgyhogy kár gyurcsányozni, mert tulajdonképpen a gyakorlatban önök is ezt valósítják meg. Egzisztenciális fenyegetettségben élnek a közszolgák Magyarországon, a fortélyos félelem igazgat közöttük, nem véletlenül, és ez a sok esetben kommunizmusba oltott feudalizmus bizony megteszi a maga hatását. Mi viszont erre is azt mondjuk, hogy egy igazságos és élhető Magyarországot kellene megteremteni, egyébként, ha már még egyszer mondom a közalkalmazottakról van szó, akkor bizony pártsemleges módon. Államtitkár úr, még egy kicsit akkor visszatérnék, mondjuk, a fiatal oktatóknak és egyáltalán a pedagógusoknak a helyzetére Magyarországon. [[20.10]] Romániai összevetést hoznék ide. Kiváló Brenner képviselőtársam néhány nappal ezelőtt tartott egy sajtótájékoztatót, ahol a magyarországi 600 eurós havi bérét hozta föl ezeknek a fiatal oktatóknak a romániai példával, ahol ennek a másfélszeresét keresik. Na most, tudjuk jól, hogy az önök tudás- és értelmiségellenes politikája az bizony a jólétnek és a szabadságnak a nagy ellensége, pedig jó lenne, ha megfogadnák Csath Magdolna szavait, aki azt mondta, hogy a költségvetési szigor nem érintheti az oktatás területét, és tessék figyelni, államtitkár úr: új klebelsbergi modellre lenne szükség, ami megtámogatja a gazdasági szerkezet korszerűsítését. Azt, amiről önök beszéltek. És még egyszer mondom: teljes mellszélességgel támogatni tudjuk, de ilyen feltételek közepette önök nemcsak a köznevelésből űzik el a pedagógusokat, hanem az a helyzet, hogy eltántorítják ezeket a fiatal kutatókat attól is, hogy Magyarországon helyezkedjenek el, mert ebből a százötven-egynéhány ezer, 160 ezer forintos havi bérből megélni nem lehet. És mi az, amit nem tudunk akkor támogatni? A 15 plusz 15 százalékos növelést teljesen természetes, hogy támogatnánk. De önök tíz esetben hivatkoznak tíz törvényt érint ez a salátajavaslat , például a KEKVA-k, a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok kapcsán, és ha ezt annak idején nem tudtuk elfogadni, és az ellenzék nem véletlenül fordult az Alkotmánybírósághoz mert ugye, önök több mint 1700 ingatlant ezermilliárdos értékben, kikötőket, üdülőket, kastélyokat, és lehetne sorolni, részvénycsomagokat adtak át, hát, kiknek is, meg miért is? , mi azt mondtuk, hogy ez egy nagyüzemi rablóprivatizáció, tulajdonképpen egy párhuzamos fideszes miniállam kiépítése, mert talán önök készülnek a ’22-es bukásra, és bizony, a vagyont ki kell menteni, hogy a hálózatot tovább tudják táplálni. És ahogy újfent csak Brenner kollégámra utalnék, aki azt mondta, hogy Magyarország államformája ezzel alapítvánnyá változott, amelynek élén a főkurátor, maga Orbán Viktor áll. No, ez az, amiből nem kérünk, ez az, amire nemet kell hogy mondjunk a továbbiakban is, ezért elfogadhatatlan számunkra ez a salátajavaslat. Politikai irányítás alá helyezték az egyetemeket, a kuratóriumokból pedig nem spórolták ki a pártkatonáikat. Mi ennek a célja? Az, hogy az esetlegesen ideérkező EU-s százmilliárdokat, amit a hazai felsőoktatás fejlesztésére szántak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] azt bizony adott esetben a haverok cégeinek lehessen majd kicsorgatni. Ez az, ami elfogadhatatlan. [[Az elnök ismét csenget.]] A többi soroltam rengeteget, mutatva még egyszer a konstruktivitásunkat elfogadhatatlan volt. Köszönöm.
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Keresztes László Lóránt, aki az LMP frakcióvezetőjeként képviselőcsoportja véleményét ismerteti. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ander Balázs képviselőtársam nagyon megalapozott és jó bírálatot mondott a törvényjavaslatról, erről a salátatörvényről. Nem kívánom megismételni az ő gondolatait, ugyanakkor szeretnék mindenképpen reagálni a Fidesz vezérszónoka, Vinnai képviselő úr, jegyző úr gondolataira. Itt megismételte azt a propagandát, amit egyébként nagyon régóta, nagyon sok helyről hallunk sajtóban, itt az Országgyűlésben és mindenféle médiafelületen. Tegyük tisztába, hogy ez a modellváltás nem modellváltás volt, hanem kiszervezés és a magyar felsőoktatásnak, szinte a teljes magyar felsőoktatásnak a politikai irányítás alá hajtása. Ezt olyan mértékben sikerült végrehajtaniuk, hogy vidéken nem maradt állami fenntartású felsőoktatási intézmény egy sem, és összesen öt állami egyetem maradt Magyarországon. Hazugság volt mindaz, amivel ezt önök indokolták. Az látható volt, hogy az elmúlt tizenegy évben teljes mértékben kudarcos volt az önök felsőoktatási politikája, nem tudtak az úgymond versenyképesség érdekében tenni semmit, és akkor úgy döntöttek, hogy erre a politikai irányítás és a kiszervezés lehet a megfelelő eszköz, ami beleilleszkedik egyébként az önök kormányzati döntéseinek a sorába. De azt tudom mondani, hogy ez nem más, mint egy merénylet a magyar fiatalok jövője ellen, és egy merénylet a vidéki térségek ellen is. Teljes mértékben megalapozatlan volt, hogy bármilyen módon a fejlesztést vagy a versenyképességet összekapcsolták ezzel a gyalázatos folyamattal, hiszen láthatjuk, hogy a legjobb európai egyetemek jellemzően állami fenntartásúak. Tehát az egyetemi működés hatékonyságának, a fejlesztések megvalósításának semmi köze a fenntartóváltáshoz vagy a fenntartó személyéhez, hogyha államról beszélünk, vagy éppen az alapítványi fenntartásról, mint amit önök megvalósítottak. De azt is el tudjuk mondani, hogy az alapítványi kiszervezést, az alapítványi átalakítást, a fenntartóváltást is meg lehetett volna máshogy csinálni. Ennek is vannak jó példái. Mi mindig azt mondtuk, hogy ez teljesen fölösleges, indokolatlan volt, de ezt is meg lehetett volna másként csinálni. Önök gyakorlatilag semmibe vették azokat a szakmából és a szektorból érkező jelzéseket, elvárásokat vagy éppen peremfeltételeket, ahogy éppen a pécsi egyetem szenátusa megfogalmazta, amit valóban az érintettek fontosnak tartottak leszögezni. És egyébként Vinnai képviselő úr, én emlékszem, amikor ezeket a peremfeltételeket javaslatként beterjesztettük a szakbizottság ülésén, én konkrétan azt, amit a Pécsi Tudományegyetem szenátusa kért, akkor ön fogalmazott úgy, hogy aki a modellváltásból kimarad, az a fejlesztési forrásokról lemarad. Ez nyílt zsarolása volt az egyetemeknek, úgy, hogy igazából még csak meg sem kapták azokat a fejlesztési forrásokat, amivel önök fenyegették és zsarolták az egyetemeket. Hosszan sorolhatnánk, hogy mit vártak el az egyetemi vezető testületek, a szenátusok akár a kuratórium szerkezetével kapcsolatban, a kurátorok visszahívhatóságával, kinevezésével kapcsolatban, és egyáltalán, hogy a szenátusok milyen jogkör birtokában maradjanak, milyen beleszólásuk legyen az egyetemek vezetésébe, az egyetemeket érintő döntésekbe. Mondhatjuk, hogy a legrosszabb forgatókönyv, egyenlőségjel: a Fidesz-forgatókönyv valósult meg. Gyakorlatilag a kuratóriumok minden jogkört magukhoz vonhatnak, minden döntést meghozhatnak, ideértve az egyetemi költségvetések meghatározását is. És valóban, azt gondolom, hogy minimum hajmeresztő az, hogy önök versenyképességről beszélnek úgy, hogy tizenegy éve kormányoznak, és valóban, egy doktori fokozattal rendelkező egyetemi adjunktus fizetése mai napig bruttó 185 ezer forint. Önök hónapok óta, vagy lehet, hogy most már régebb óta beszélnek a kétszer 15 százalékról. Persze minden emelésnek örülünk, csak az a baj, hogy még az egyszer 15 százalék sem valósult meg. Tehát a legtöbb egyetemen nem kapták meg az egyszeri bérkiegészítést, nemhogy béremelést sem, úgy, hogy a jövő év elejére ígérték a másodikat. De nagyon sok egyetemről kapom a jelzéseket, hogy még nem kapták meg, sőt olyan jelzések is érkeznek már bizonyos, jellemzően vidéki felsőoktatási intézményektől, hogy ezt az önök által megígért kétszer 15 százalékot is már feltételekhez kötnék, és adott esetben, mondjuk, az oktatókra érvényesítenék, de az egyéb egyetemi munkakörökben dolgozók esetében ez már nem lenne automatizmus, vagy éppen el is maradna. Azt gondolom, hogy az önök felsőoktatásügyi politikájáról mindenképpen elmondható, hogy van a kormánynak most olyan minisztere, aki egy hónap alatt tizennyolcszor annyi pénzt keres, mint egy doktori fokozattal rendelkező egyetemi adjunktus. Önök teljes mértékben semmibe veszik a tudást, semmibe veszik az egyetemi szférát, semmibe veszik a kutatói szférát, és tulajdonképpen egy tudományellenes és egyetemellenes politikát folytatnak nagyon-nagyon régóta. És egyébként a helyzet még ennél is rosszabb, hiszen pontosan tudjuk, hogy főleg a nagy vidéki egyetemeknek, a nagy vidéki tudományegyetemeknek milyen szerepük van az adott régió gazdasági életében, nemcsak a számukra otthont adó városok életében, hanem az egyész régiókra, megyékre és a régiókra való hatásuk is milyen jelentős. Ismét csak a pécsi egyetemet hoznám példaként. Ugye, Pécs a Dunántúl legnagyobb városa, de a Pécsi Tudományegyetem költségvetése így is duplája, mint Pécs megyei jogú város költségvetése. És azt is el tudjuk mondani, hogy nemcsak a város, nemcsak Pécs város, nemcsak Baranya megye, hanem az egész régió egyik legnagyobb foglalkoztatója a Pécsi Tudományegyetem. Tehát teljesen világos, hogy Pécs, Baranya és a dél-dunántúli régió fejlesztése, jövője összekapcsolódik a pécsi egyetem jövőjével, és önök egy tollvonással kiszervezték a pécsi egyetemet. A kuratórium úgy néz ki, hogy két volt fideszes alpolgármester kapott helyet a kuratóriumban, egy jelenlegi miniszterelnöki megbízott és maga Bódis államtitkár úr, a Fidesz-kormány felsőoktatásért felelős államtitkára, ő a pécsi egyetemet fenntartó kuratórium elnöke. És ismétlem, ami elhangzott Ander képviselő úrtól is. Gyakorlatilag egy feudális modellt valósítottak meg, átadták az alapítói jogot, és ilyen módon az önök szándéka szerint örök időkre ez a fideszes grémium gazdálkodik ezzel az éves szinten körülbelül 110 milliárdos költségvetéssel bíró egyetemmel úgy, hogy nem valósult meg a béremelés, nem valósultak meg a fejlesztések, és a teljes hatalmas ingatlan vagyont, ami a magyar embereké volt, önök átpakolták ennek a fideszes kuratóriumnak az irányítása alá. Ez gyalázat, és teljes mértékben elfogadhatatlan, és azt tudom mondani, hogy bármilyen szándék is vezérelte önöket, a jövő évi választások után kialakuló új kormány egyik legfontosabb és legelső intézkedése lesz, hogy az egyetemi autonómiát helyreállítjuk, hiszen ez felel meg a magyar fiatalok érdekeinek, és ez biztosítja Magyarországnak a megfelelő jövőt. Köszönöm szépen.
Köszönjük, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat, tehát megadom a szót Bencsik János képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A most tárgyalt törvény egyik fő erőssége, amit kormányzati sikerként próbálnak eladni, az a felsőoktatásban dolgozók kétszer 15 százalékos béremelése. [[20.20]] Ha megvalósul ez a kétszer 15 százalékos béremelés, akkor eljutunk oda, hogy majd Magyarországon egy pályakezdő oktató, kutató bére talán el fogja érni egy gyorsétteremben dolgozó átlag havi bérét. Ez igen! Gratulálok önöknek! Államtitkár úr, így néz ki a versenyképes fizetés önök szerint? Így néz ki a befektetés a tudásba, a jövőbe? Így néz ki a kiművelt emberfők sokaságának az állami képzése? mert akkor valami nagyon rossz, nagyon elcsúszott. Ez a mostani kétszer 15 százalékos emelés nem ahhoz lesz segítség, hogy megbecsüljük a felsőoktatásban dolgozókat, az oktatókat, a kutatókat, hanem ez ahhoz lesz szükséges, hogy ez a 20 százalékos emelés, amikor a szakdolgozók a garantált bérminimumot meg fogják kapni, ne haladja meg a felsőoktatásban és a közoktatásban dolgozókét; hogy ne állhasson elő az a szégyenteljes, gyalázatos helyzet, hogy ma Magyarországon, aki pedagógusként a közoktatásban vagy a felsőoktatásban dolgozik, és erre szánja az életét, az kevesebbet keressen, mint egy raktáros. Ezt sikerül talán elérni. Ez, azt gondolom, hogy teljesen abszurd. Teljesen abszurdum az, hogy ma Magyarországon nem az átlagkeresete a fizikai munkának, hanem a garantált bérminimuma lesz egyenlő a felsőoktatásban tanítással. Nagyon szeretném rögzíteni, hogy ez nem azok ellen szól, és nem azoknak a munkáját becsmérli vagy értékeli alul, akik fizikai munkát végeznek. Hadd mondjam el önöknek, hogy én egy olyan családból származom, egy alapvetően paraszti gyökerekkel rendelkező békéscsabai család sarja vagyok, ahol szinte az összes felmenőm kemény fizikai munkát végzett, és ahol a kemény fizikai munkának megvan a becsülete és a tisztelete. Nem arról van szó, hogy ezeknek az embereknek a munkáját ne kellene megbecsülni, ne kellene anyagilag ellentételezni, hanem arról van szó, hogy Magyarországon előállt egy olyan helyzet, hogy a szüleink és a nagyszüleink generációja, akik korábban azért dolgoztak, azért taníttatták ki a gyerekeiket, az én szüleim azért taníttattak ki engem, azért lehettem első generációs diplomás a családban, hogy majd többre vigyem, hogy az életben majd előrébb tartsak, hogy jó fizetésem legyen a magyar szülők milliói voltak így , ez most nem perspektíva. A társadalmi mobilitás elvesztette az értelmét. Ma Magyarországon nem rá kell beszélni a szülőknek a gyerekeit arra, hogy értelmiségi pályára álljanak, hovatovább tanárnak menjenek, hanem le kell beszélni róla. Ma Magyarországon egy tanárcsaládnak le kell beszélnie róla a gyerekét, ha pusztán azt nézi, hogyan tud érvényesülni az életben, hogy még véletlenül se válaszd a tanári pályát, fiam, mert hogy fogsz akkor megélni, menjél inkább kőművesnek, akkor kétszer-háromszor annyit megkereshetsz. És nem a kőművesek keresnek sokat, hanem akik a túloldalon vannak, azok keveset. Teljesen abszurd, teljesen megengedhetetlen ez a helyzet. Jelenleg ott tartunk, hogy ha valaki a kitörést keresi, akkor a tanári pálya helyett el kell menni a McDonald’sba vagy az Aldi pénztárosi állásába, és akkor talán jobban meg lehet élni. Ez lenne, tisztelt… önökhöz szólnék, ha benn lennének a teremben nagy számban fideszes és KDNP-s képviselőtársaim, az a polgári Magyarország, amit önök annak idején megálmodtak? Ez lenne a polgári társadalom? És most sorolhatnék nemzetközi példákat. Önök nagyon nagy szeretettel hivatkoznak illiberális demokráciákra. Mondhatnám Szingapúr példáját, amely talán a sokat hivatkozott pozitív példája annak, hogy egy illiberális demokrácia is gazdaságilag mennyire sikeres tud lenni, vagy említhetném, mondjuk, Dél-Korea példáját, ahol alapvetően meritokratikus típusú kormányzás van, de nem szaladok ennyire messzire. És még Finnországot sem mondom, hanem említem, mondjuk, a balti államoknak vagy a V4-eknek a példáját. Itt van nálam például a European University Institute legújabb gyűjtése, ahol azt lehet nézni, hogy van itt két hosszú diagram, ezen a két hosszú diagramon Magyarország az egyiken az utolsó előtti a sorban, ez az egyetemi tanárok havi bruttó fizetése, a másikon pedig, ahol a pályakezdő oktatók fizetése található, az utolsó. Ez a két nyúlfarknyi piros kis vonal a hosszú-hosszú vonalak alatt, ez Magyarország. [[Mutatja a papíron.]] Önök szerint ez normális? Ha meg is valósul ez a kétszer 15 százalékos béremelés, akkor elő fog állni az a nagyon szerencsés helyzet, hogy még így se, a kétszer 15 százalékos emeléssel se fogják a felsőoktatásban dolgozó pályakezdők utolérni Romániát. Ha 50 százalékos emelés lenne, akkor érnék utol nagyjából Lettországot vagy Horvátországot. Ahhoz, hogy Csehországot vagy Lengyelországot utolérjük, ahhoz 100 százalékos emelés kellene, nem jövőre meg két részletben, hanem holnap reggel. Orbán Viktor miniszterelnök úr büszkén hivatkozik általában Lengyelországra, mint a V4-országok zászlóshajójára, amit Magyarországnak követni érdemes. Én most szeretném megjegyezni, ahhoz, hogy ezt a zászlóshajót követni tudjuk, 100 százalékos béremelés kellene a felsőoktatásban. Szeretném kérdezni önöktől, ha Lengyelország a zászlóshajó, akkor Magyarországon a pedagógusokat, különösen a felsőoktatásban dolgozókat mégis melyik mentőcsónakon eresztették le a vízbe, merthogy nagyjából most ott vannak. Az a helyzet, ezt elmondtam már sokszor, de el fogom mondani mindannyiszor, amíg ez a téma szóba kerül, mindaddig, amíg ilyen törvényeket hoznak, mindaddig, amíg a magyar felsőoktatásban dolgozóknak kétszer 15 százalékkal, a közoktatásban dolgozóknak meg 10 százalékos emeléssel akarják kiszúrni a szemét, mindaddig el fogom mondani, hogy tűrhetetlen és tarthatatlan az, hogy Magyarországon a nemzet szolgálata egyet jelent a szegénység önkéntes vállalásával. És aki így bánik a saját értelmiségével, az maga alatt vágja a fát, és önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim maguk alatt és a nemzet alatt ezt motoros láncfűrésszel vágják. Nagyon beszédes az is, hogy aznap, amikor ezt a 10 százalékos emelést belengették a közoktatásban dolgozóknak, ugyanaznap jelentették be a 20 százalékos garantált szakmunkás-bérminimumot; feleannyira becsülik. A mostani szakadékot, amely ott húzódik a fizikai munkát végzők és a szellemi munkát végzők, a tanáremberek, a jövő generációt oktatók között, ezt nemhogy megpróbálnák közelíteni egymáshoz, hanem még egy éket vernek bele, hogy még jobban szakadjon ketté. Szeretném megkérdezni önöket, hova vezet ez. Vane valami megfontolt nemzetstratégiai cél emögött, államtitkár úr? Ha az a nemzetstratégiai cél, hogy neveljünk ki a nyugati multiknak olcsón, jól, fegyelmezetten, kevés hozzáadott értéket termelő munkavállalókat, szalag mellett robotolókat, akkor ez egy tökéletes irány, főleg, ha behozzuk még Ukrajnából, Vietnámból a még ennél is olcsóbban dolgozó kétkezi dolgozókat, akkor ez tökéletes irány. Sokat hallom azt is egyébként, hogy minek ennyi diplomás ember ebben az országban, túl sok a diplomás, kétkezi munkásra lenne szükség, szakemberekre lenne szükség, nem diplomás munkanélküliekre. Csak szeretném feltenni azt a kérdést, ki fogja kiképezni ezeket a szakembereket, ki fog nekik matematika-, fizika-, kémiaórát tartani, amikor menekülnek a tanárok, rekordmagas a pályaelhagyók aránya; akkor, amikor Magyarországon jelenleg rekordmértékű betöltetlen az oktatói állások száma; amikor a testneveléstanárnak kell kémiaórákat tartani lassan, mert nincs, aki kémia-, fizika-, matematikaórákat tartson. Ki fogja kinevelni ezeket a kétkezi szakembereket, szakmunkásokat? Vagy egyáltalán milyen szakmunkások lesznek belőlük, államtitkár úr? Mert ha botcsinálta segédmunkásokat akarunk, meg szalag mellett állókat, akkor az irány jó, de gondolom, hogy ön sem arra célzott, amikor versenyképes tudásról, versenyképes szakmunkásrétegről beszélt. Én nem azt hiányolom, mert ezzel is meg lettem a múltkor vádolva, hogy én azt kritizálom, miért nem a csúcsértelmiséget képzik ki ebben az országban, én nem azt mondom, hogy nekem azért vannak álmatlan éjszakáim, hogy honnan lesz ebben az országban ötszáz új vallásfilozófus, hanem azokat a szakmunkásokat, azokat a mesterembereket, akiket önök vizionálnak, ki fogja kitaníttatni. Novák Katalin miniszter asszony azt mondta, hogy a gazdasági helyzet nem teszi lehetővé azt, hogy érdemi, nagyarányú béremelés történjen. [[20.30]] Érdekes módon ezt a szempontot én nem hallottam, amikor arról volt szó, hogy a választások előtt két hónappal 13. havi nyugdíjat fizessenek vagy nyugdíjprémiumot fizessenek, vagy annál az irdatlan pénzszórásnál, amit műveltek a koronavírus-járvány alatt, és azoknál a százmilliárdoknál, amelyek egyszerűen hetente folytak ki az államkasszából, valahogy nem hallottam ezt a szempontot, hogy ezt a gazdasági helyzet nem teszi lehetővé. És az a helyzet, hogy amikor önök erre hivatkoznak, az egy borzasztóan álságos indok, tudniillik az, hogy majd ha a gazdaság erős lesz, akkor utána jut pénz az oktatásra. A helyzet pont hogy fordítva van: akkor lesz jó és erős gazdaság, hogyha jut pénz az oktatásra. Az általános jólétnek az alapja ugyanis, amikor az országban mindenki, a segédmunkástól kezdve az irodai dolgozón át a csúcsértelmiségiig meg a nyugdíjasig, amikor mindenki jól él, ennek az alapja az erős középosztály, az erős középosztálynak az alapja pedig az öntudatos és az önérdek-érvényesítő értelmiség. Az az értelmiségellenes hangulatkeltés, ami folyik ebben az országban, egészen elképesztő, mert pontosan ez az előfeltétele annak, hogy egyszer mindenki jobban élhessen. Vane olyan, vagy inkább fordítva teszem fel a kérdést, államtitkár úr: vane olyan ország az egész világon, ahol ez fordítva volt, ahol mindenki jól élt, ahol már nagyon jó volt a gazdaság, ahol már mindenkinek nagyon jó volt, és a végén, a sor végén, miután mindenkinek jó lett, kaptak pénzt a pedagógusok is? Hát, én egy ilyen országot sem ismerek. Ez a modell, amit önök erőltetnek, a magyar modell egyik országban sem volt sikeres, se az önök által hivatkozott illiberális távol-keleti országokban, se a skandináv országokban, se a V4-ekben, sehol nem volt ilyen. Mindenhol, minden országban előbb az oktatásba, a kutatásba, a fejlesztésbe fektettek be, és ez húzta maga után az egész gazdaságot, utána nőtt a jóléte mindenkinek, ez volt a gazdaságnak a motorja. Az a helyzet, az a gyalázatos helyzet, hogy ma Magyarországon az egyetemek nem a szegénységből való kitörésnek a lehetőségét adják meg, hanem konzerválják ezt a szegénységet. Ha valakinek nincsenek gazdag szülei, nincsen erős szülői háttér mögötte, akkor marad a nélkülözés, az önként vállalt szegénység; maradnak azok az ösztöndíjak, amelyek elveszítették a vásárlóértéküket; maradnak azok a szociális támogatások, amelyek gyakorlatilag értelmezhetetlenek a mostani inflációs viszonyok között; maradnak azok a kollégiumok, államtitkár úr, amelyeknek a 85 százaléka az önök saját 2017-es kormányrendelete szerint sem felel meg a minimumkövetelményeknek, és az önök által, saját maguk által meghatározott minimumfeltételeket sem teljesítik, alig alkalmasak a lakhatásra ezek az állami építésű kollégiumok. Vagy aki erről is lemarad, annak maradnak azok az albérletek, ahol az albérletárak az elmúlt években vidéken a másfélszeresére, itt, Budapesten pedig több mint a duplájára nőttek. És akinek sem kollégium nem jut, sem megfizetni nem tudja a méregdrága albérleteket, annak marad a mamahotel, maradhat koloncként a szülei nyakán, meg maradhat a hitelképtelensége, a képtelenség arra, hogy egyáltalán normális hitelhez jusson, hogy bármiféle lakást vásároljon magának. Ez az önök perspektívája. A mi perspektívánk pedig, a Polgári Válasz Mozgalom perspektívája pedig ezzel szemben az a polgári Magyarország, amelyet önök megtagadtak, amelyet önök politikai termékké silányítottak, amely az erős középosztályra épül, amely az öntudatos, önérdek-érvényesítő középosztályra épül, amely az elmúlt harminc év gyakorlatával szemben, amely ezt az értelmiségi réteget mindig szolgaságban tartotta, vagy a saját aktuális politikai érdekei mentén próbálta politikai eszközzé silányítani, ezt a réteget megbecsüli, megbecsüli a tudásukat, megbecsüli a szorgalmukat, az elköteleződésüket, megbecsüli ezt anyagilag, megbecsüli ezt társadalmi szinten, és ami egy olyan országot teremt, ahol végre mindenki a saját tudásának, a saját szorgalmának megfelelően boldogulhat és forgathat vissza a közösbe, hogy a végén mindenkinek jó legyen. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, kíváne reagálni. [[Bodó Sándor: Igen.]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a véleményeiket, én azt gondolom, hogy számtalan olyan dolog volt bennük, amelyen mindenképpen érdemes elgondolkodni. Nyilván van bennük néhány olyan politikai állásfoglalás, amely őszintén szólva nem okozott túlzott meglepetést számomra. De talán egy picit menjünk bele a részletekbe! Azt, hogy a versenyképes tudás elengedhetetlen, szerintem ebben a teremben senki nem vitatja, és hogy ennek érdekében valamiféle intézkedéseket, intézkedésrendszert kell hoznunk, az szerintem megint nem képezheti vita tárgyát. Persze, ilyenkor mindig elgondolkodhatunk azon, hogy ha nem csinálunk semmit, hagyunk így mindent, akkor magától foge valami változni, de hát egészen biztos, hogy nem, ezért aztán egy olyan útra kell lépnünk, amely szakít a korábbi hagyományokkal, szakít az eddig alkalmazott módszertannal, szakít valamelyest a kényelemmel, és mint minden új dologtól, az emberben természetesen felmerül egy bizonytalanság, vajon sikerüle, vajon jó lesze, vajon ez hoze eredményt. Azt, hogy a minőség és a teljesítmény kéz a kézben kell járjon, azt, higgyék el, képviselőtársaim, a napi gyakorlati példából számtalan meg egy jelzéssel tudom igazolni. Amikor a munkaadók képviselőivel beszélgetünk, ők mondjuk, egészen más húrokat ütnek meg, a magyar gazdaság szereplői, amikor akár a bértárgyalások kapcsán is egy asztalhoz ülnek, egészen más húrokat ütnek meg. Látható, hogy annak érdekében, hogy a magyar GDP olyan mértékű legyen, amilyet most várunk, látunk, annak érdekében nagyon kemény és határozott intézkedéseket kell tenni, és ezek az intézkedések két modell között ha szabad így fogalmaznom, két modell között hezitálhatnak, ha esetleg valaki nem mélyül el ebben jobban. Az egyik nyilván arról szól, amit itt egyébként felvetettek önök is, hogy adjunk minél több támogatást, ha nem sikerül elhelyezkedni, legyen hosszasan lehetőség azon gondolkodni, hogy majd vajon mi fog történni velem; a másik pedig az az út, hogy ne ez történjen veled, mert ez senkinek sem jó, hanem kapjon a személyében akár a munkavállaló merthogy volt rá példa a válsághelyzetben vagy akár a cég, amire most, a napokban is van példa, jelenleg is futó program, tehát kapjon kormányzati figyelmet, és nemcsak figyelmet, hanem anyagi támogatást is annak érdekében, hogy dolgozni tudjon. Amikor képviselőtársaim itt egyébként korrekt módon elismerték, hogy a magyar foglalkoztatási adatok ott vannak Európa egyik legjobb mutatószámával az élmezőnyben, negyedik-ötödik-hatodik hely tényleg minimális különbségek vannak , míg mondjuk, az olasz vagy a spanyol munkanélküliségi ráta a kétszerese-háromszorosa a miénknek, akkor mégiscsak eldől, hogy az a helyes út, hogyha a munkahelyek megőrzéséért, a munkahelyek megtartásáért meg új munkahelyek létesítéséért, létrehozásáért fáradozunk, és ebben a munkában nagyon sok szempontot figyelembe kell vennünk. Az egyik nyilván a tudás, a tudás hatékonysága. Órákat lehetne róla beszélni, hogyan alkalmazható az a tudás, amit most egy ilyen örök és megbonthatatlan egységnek tekintünk a napi gyakorlati példával. Azt is hosszasan megvitathatjuk, hogy például azok a béremelések, amelyeket itt a teremben egyébként mindannyian elismertünk, hogy akár a minimálbér, akár a garantált bérminimum kapcsán szükségesnek vélünk, azok vajon milyen terhet jelentenek a munkaadókra nézve. Az is egy fontos szempont, hogy ezt az összeget jó, most, ugye, kormányzati segítséggel a piac szabályai szerint a hatékonyság növelésével kellene a cégeknek kitermelniük; most még ezt nem tudják, tehát kormányzati segítségre van szükség, és ez a kormányzati segítség nyilván jelen is van. És amikor azt mondjuk, hogy mik a gazdaságnak a legfőbb mozgatórugói, nyilván a szakképzés jövőjét, a szakmunkásokat, a magasan képzett szakmunkásokat, mert itt most én nem… bizonyára nem egyformán olvassuk a sorokat, de itt ne arra tessék gondolni, mint mondjuk, ezelőtt húsz-harminc-negyven évvel, amikor egy szakmunkásképzés folyt, hanem egy egészen más metodikára, egy egészen más módszertanra. Egészen más anyagismeretre, egészen más eszközismeretre van szükség, egy szakmunkásnak ma már, akár alkalmazott, de ha vállalkozó lesz, pláne olyan ismeretre van szüksége, amelyre mondjuk, az ő elődei korábban nem is gondolhattak, mert nem volt rá szükség. Tehát sokkal, de sokkal összetettebb ez a terület, mint hogy első olvasatra annyit mondjunk, hogy a régi bizony jobb volt, meg minek az újítások. Ezek tehát teljesen egyértelműen jelen vannak. Amit nagyon frappánsan Ander Balázs képviselőtársam is támogatni tudott, hogy a szakképzés és a felsőoktatás szorosabb kapcsolatba kerül egymással, pontosan ez lenne a cél. [[20.40]] Pontosan az lenne a cél, hogy ne egy külön kaszt, külön folyosó, külön ebédlő, külön munkahely legyen, hanem ezek az ismeretek, ezek a tudások nagyon szorosan találkozzanak. Ma már számtalan meg egy olyan cég van, amely a magasan képzett mérnökeit egy hónap bizonyos napjain kéri, hogy álljanak oda a munkapad mellé, és végezzék el azt a feladatot, amit a gyárban dolgozó szakmunkásnak teljesítenie kell. S van olyan nap, amikor a szakmunkástól pedig azt kérik, hogy ma nem kell beindítanod azt az eszközt, hanem próbálj egy kis összegzést készíteni, egy kis elméleti tudást rakj össze, hogy mi az, amit a te gyakorlati tapasztalataid alapján a mérnökeinknek ki kellene fejleszteni. Tehát ez kéz a kézben jár. Tényleg köszönöm Vinnai képviselőtársamnak a hozzászólását, amely nyilván ebbe az irányba mozdított el bennünket, valamint önöknek is, akik ebbe az irányba vitték el a vitát. Azt, hogy konkrét példáknál lehetnek gondok, én nem vitatom. Amit a képviselő úr mondott Nagyatád esetében, én magam is átéltem egyéni körzetes képviselőként. Például a püspökladányi gimnáziumban volt egy időszak, amikor az iskolahasználók azt mondták, hogy ők ebbe a gimnáziumi osztályba most nem szeretnének beíratni diákot. A szülők azt mondták, hogy nem. Információim szerint Nagyatádon is ez történt, mert azt mondták, hogy a hatosztályosba viszont nagyon szívesen, és ott megvan a létszám. Ebben a helyzetben, igaza van a képviselő úrnak, nem az a helyes út, hogy akkor mondjuk azt, hogy innentől vége, és nem lesz négy évfolyamos gimnáziumi osztály Nagyatádon, hanem az ottani tantestületnek, a helyi döntéshozóknak, az alapítványnak, a gimnázium korábbi tanulóinak egy olyan felvilágosító, tájékoztató kampányt kell elindítani, hogy igenis érdemes odajárni abba a gimnáziumba. Az iskolahasználók igénye nagyon nagy szó. S higgyék el, kedves képviselőtársaim, de nyilvánvalóan önök is tudják azt, hogy az iskola önmagáért hiábavaló. Mi lesz abból? Az iskolának nyilván az iskolahasználók igényeit kell kielégíteni, akik nyilván onnan indulnak, hogy gyerekek, szülők, mikroközösség, nagyobb közösség, egész település, város, a nemzet; ezeket mind-mind egyben kell látni. A munkahelyekkel kapcsolatosan is elhangzott vélemény. Az előbb említettem azt a két modellt, hogy segélyt adjunk vagy a munkahelyek megőrzését, a munkahelyek teremtését tűzzük zászlóra. Mi az utóbbit választottuk. Engedjék meg képviselőtársaim, hogy elmondjam, ez nem magyar számadat. Mielőtt még azt mondanák, hogy itt valamiféle államtitkári huncutkodás okán ezek a foglalkoztatási vagy munkanélküliségi adatok manipuláltak, erről szó sincs. Pontosan arról van szó, hogy az európai statisztikai eljárási rend szerint történik minden adat megállapítása. Tehát amikor azt tudjuk mondani, hogy 4 millió 700 ezer munkaképes ember dolgozik Magyarországon, az az európai sztenderdek szerint van megállapítva. Nem is mi csináljuk. Ezeket az adatokat mi is készen kapjuk. Amikor a munkanélküliségi-rátában a statisztikai adat azt mondja, hogy 195 ezer, én kézzel-lábbal tiltakozom minden egyes alkalommal, mert mi tudjuk, a ma esti adatok alapján is tudjuk a szakértő kollégák itt ülnek , hogy ez 245 ezer. Tehát a Statisztikai Hivatal adata alacsonyabb, a valóság ennél valóban magasabb, körülbelül 40-50 ezer fővel. De ez a 245 ezer fő is alacsonyabb, mint a válságot megelőző időszakban volt. Vagyis amit önök reklamáltak, hogy tölthessenek otthon több időt, gondolkodjanak azon, hogy szeretnéneke munkahelyet, ezzel a munkaadók abszolút nem tudnak egyetérteni, mert mai adat az is, hogy közel 70-73 ezer üres álláshely van Magyarországon. Arról szívesen és hasznosan érdemes gondolkodni, hogy ezek a munkahelyek most vajon jó helyen vannake, már úgy értem, hogy a munkaadók és a munkavállalók szempontjából. Valószínűleg nem. Hiszen valóban van az országnak jó néhány olyan része, ahol magasabb a munkanélküliségi átlag, és ott ezekre a fejlesztésekre fokozott igény van. S jó néhány munkahelyteremtő programnál pluszpontot ér az, ha ilyen térségből adnak be pályázatokat. De ugyanígy említhetném a korábban időszakosan meglévő utazási támogatásokat, lakhatási támogatásokat, munkásszálló-építési programokat is. Vagyis ezek a programok mind-mind komplexen és együttesen értelmezhetők. Azt kategorikusan vissza kell utasítsam, hogy a magyar kormány tudás- és értelmiségellenes, mert ez abszolút nem így van, és nem így volt a járvány időszakában sem. Nem így volt, hiszen amikor a járvány első hullámában a csökkentettmunkabér-támogatási programunk, az úgynevezett Kurzarbeit elindult, külön fejezetet indított az Innovációs és Technológiai Minisztérium a kutatás-fejlesztés területén dolgozó, magasan kvalifikált munkahelyek megvédésére. Itt 320-330 ezer forintot biztosítottunk hat hónapon keresztül minden hónapban ennyit annak érdekében, hogy ez a tudás ne vesszen el sehol, hogy ne maradjon sehol asztalfiókban egy feltalálni vélt dolog, ne maradjon egy eljárás sem darabban. Tehát pontosan azért, hogy ezek a magasan kvalifikált magyar munkavállalók itthon maradjanak. Utólag már el lehet mondani, hogy abban az időszakban is nyilvánvalóan volt olyan külföldi szándék, hogy a mi szakembereinket külföldre csábítsák. Ezért aztán a kutatás-fejlesztés I. és a kutatás-fejlesztés II. programunk pont azt szolgálta, hogy ez az értelmiségi réteg itthon maradjon, sőt a programnak volt olyan eleme, hogy ha a munkaadók ebben a szituációban magasan képzett munkavállalókat vettek fel, ők ezt az összeget külön is megkaphatták. Tehát az, hogy tudás- és értelmiségellenesek vagyunk, a járvány időszakában sem volt igaz, és nyilvánvalóan most sem igaz. A források biztosításáról, a versenyképesség növeléséről már volt szó. Azt láttam, hogy a modellváltók irányába ment el a vita. Egyébként a följegyzéseimből látom, hogy például a bajai Eötvös József Főiskola állami, és nem a modellváltók között van, tehát van erre példa. De én is úgy érzem, hogy nem is ez volt ennek a gondolatfolyamatnak a lényege. A kuratóriumok csak olyan jogköröket kaptak, amelyek az állami fenntartónál voltak korábban, és nem valami olyasmit szereztek meg, amit valaki mástól vettek el. Tehát az alaptörvényi egyetemi autonómiára vonatkozó rendelkezések védik ezeket az intézményeket. Természetesen mindenki azt a területet, amit jobban ismer vagy jobban szeret, jobban is a lelkén viseli. Nyilván a felsőoktatási törvényben is vannak az oktatásra és a kutatás függetlenségére vonatkozó garanciák, és ezek most sem csorbulhattak. A modellváltók megkapták a szükséges forrásokat, és a legtöbb helyen szeptembertől visszamenőleg is kifizették a megemelt összegeket. Nem vitatom, hogy elképzelhető, hogy van olyan hely, ahol ez még nem történt meg, de az illetékes államtitkári kollégát mindenképpen arra fogom kérni ennek nyilván valami leterheltség, vagy nem tudom, mi lehet az oka , hogy ezt vizsgálják meg. Köszönöm is képviselő úrnak, hogy ezt szóba hozta a mai este során. Azt azért még látnunk kell, hogy a modellváltók nincsenek bértáblához kötve. Nyilván most még, amikor az első lépéseket teszik a versenyképes bér fizetése irányában, azt gondolom, hogy méltánytalan lenne velük szemben már egyből azt mondani, hogy milyen tehetségtelenek, mennyire nem boldogulnak, mennyire nem élnek meg a piaci viszonyok között. De arra is van példa már most az első napokban, az első hetekben vagy hónapokban, hogy külföldön dolgozó magyar oktatók tértek vissza. Ez nyilvánvalóan egy örvendetes dolog. Amikor a magyar szakmákat ha jól vettem ki a szavaiból egy picit háttérbe sorolta, illetve azt mondta, hogy hát igen, persze, persze, de azért mégis, nos, ha a múlt hetekben nézte az európai szakmák versenyét, láthatta, hogy ott voltak a felsőoktatásban tanuló olyan magyarok is azt hiszem, hogy Svájcban vagy Luxemburgban volt ez a verseny , akik kiemelkedő teljesítményt nyújtottak, talán az 5. vagy 6. helyen végeztek. Azt gondolom, hogy nagyon sok területen egy európai 5-6. helynél megemelnénk a kalapunkat. Az, hogy a technikumok jelen vannak, azt gondolom, megint csak azt hivatott biztosítani de ebben talán egyet is értettünk , hogy a szakképzés és a felsőoktatás közelít egymáshoz. Higgyék el, képviselőtársaim, ez a munkaerőpiac igénye, és ezt el is fogja várni a szereplőktől. Itt a parlamentben mi mondhatunk bármit, esetleg annak az ellenkezőjét is, őket ez nem fogja meggyőzni. Őket az a valós teljesítmény győzi meg, hogy a cégeknek olyan intenzíven, hatékonyan és minden tudással felvértezve, de gyakorlati tapasztalattal is rendelkezniük kell, hogy a nemzetközi versenyben állják meg a helyüket. Azt gondolom, ez nyilván mindannyiunk célja közvetett formában. [[20.50]] Azt kell mondjam tehát, hogy a szakképzéstől kezdve a foglalkoztatáson át mindazok az intézkedések, amelyek az elmúlt időszakban megszülettek és nyilvánvalóan van néhány olyan jogszabályi elvárás, amivel most is találkoztunk, ami indokolt , ezek elősegítik azt, hogy a magyar gazdaság így teljesítsen, a foglalkoztatási mutatók így alakuljanak. Hogy ezt mindig lehet még alakítani, valószínűleg ebben sem lesz vita köztünk, hiszen talán egy klasszikus mondás volt az, hogy a focihoz, a pedagógiához, a szakképzéshez, a munkaerőpiachoz, egyre inkább úgy látom, hogy mindenki ért. De ez nem baj, ez alapvetően egyáltalán nem probléma, mert nyilván ez a közös ügyünk, és ennek érdekében tényleg mindenkinek a véleménye számít. Én azért arra kérem önöket, hogy az elmondottakat meghallgatva, esetleg a törvényt még egyszer átolvasva gondolkodjanak el ezen, akik nem tudták támogatni, azoknak pedig, akik támogatni tudják, köszönöm a megnyilatkozásukat külön is. Köszönöm szépen.
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalás következik. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP frakcióvezetője: „A mi városunk, Pécs 76.” címmel. Megadom a szót, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, napirend utáni felszólalásaimban szűkebb hazám helyzetéről beszélek, és ma egy olyan országgyűlési döntésről kell szólnom, amely döntés igen erőteljes és negatív hatással lesz Pécsre és Baranya megyére. Ma a Fidesz és a KDNP képviselői megszavazták azt a törvényjavaslatot, amely gyakorlatilag kiszervezte az Országos Atomenergia Hivatalt, kiszervezte azt a hatóságot, amely az atomenergiával kapcsolatos hatósági engedélyezési és felügyeleti jogkörökkel bír. Tudjuk azt, hogy Pécs és Baranya megye az atomenergia úgymond két piszkos végével érintett. Ez alatt érthetjük az uránbányászatot, illetve a nukleáris hulladékok elhelyezését, tehát az atomtemető kialakítását. Tudjuk azt, hogy az uránbányászattal kapcsolatban is vannak még tervek, tehát vannak olyan szereplők, akik nem tettek le azokról a tervekről, hogy ismét uránbányászati tevékenység legyen Pécs közelében, illetve folyamatban van a nagy aktivitású radioaktív hulladékok végleges elhelyezésére szolgáló atomtemető helyszínének a kutatása. Azt gondolom, mondhatjuk, hogy Magyarországon kívül mindenhol evidenciának számít, hogy az atomenergiával kapcsolatos döntéseket a teljes transzparencia biztosításával, a lakosság lehető legszélesebb körű bevonásával lehet csak meghozni. Ezzel ellentétes a kormány politikája, ellentétes a mai döntés, illetve az atomtörvényt érintően több korábbi módosítás. Mi nagyon sokszor elmondtuk, hogy az atomenergiát nem tartjuk sem zöld-, sem olcsó, sem biztonságos energiaforrásnak, és azt gondolom, hogy aki ismeri az egykori magyarországi uránbányászat környezetpusztító hatásait, az biztosan nem fogalmazza meg azt, hogy az atomenergia zöld- vagy tiszta energiaforrás lenne. Tudjuk, hogy az egykori uránbányászati tevékenység brutális környezetpusztítással járt, ami a mai napig óriási és rendkívül költségigényes küzdelmet igényel. Több tíz milliárd forintot kellett már elkölteni a vízbázisvédelemre és a rekultiváció feladataira, és ez a feladat mindig előttünk lesz, ennek soha nem lesz vége. Tehát elmondhatjuk, hogy az uránbányászat, az egykori uránbányászat helyrehozhatatlan károkat okozott. Ezért is elfogadhatatlan számunkra, hogy néhány szereplő szeretne ismét olyan uránbányát nyitni, ami Pécs lakott területe alatt is működne. Azt is el kell mondanunk, hogy ennek már olyan gazdasági relevanciája sem lenne, mit egykor volt, amikor sok ezer embernek adott munkát, sok ezer családnak jelentett megélhetést az uránbányászat. Itt néhány száz magasan képzett, jellemzően nem is pécsi vagy térségi munkavállaló kapna lehetőséget, ugyanakkor ez az uránbányászati tevékenység tökéletesen szembemenne azzal a stratégiával, amit konszenzussal Pécs és Baranya kialakított, tehát a fenntarthatóság biztosításával. Tehát önmagában a környezeti kockázatokon túl is óriási gazdasági károkat okozna. Ez a ma elfogadott törvényjavaslat, illetve a különböző bányászatitörvény-módosítások, illetve az atomtörvény módosítása megint csak abba az irányba hat, hogy a térségnek ne legyen lehetősége, sőt a térség önkormányzatainak ne legyen lehetősége szembemenni ezekkel a tervekkel. Szintén elmondhatjuk, hogy sehol a világon nem megoldott a nagy aktivitású nukleáris hulladékok és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezése. Ez Magyarországon is egy kihívás, de azt is meg kell jegyeznünk, hogy sehol a világon nincs példa arra, hogy egy ilyen nagyvárosi agglomerációhoz ennyire közel akarjanak egy atomtemetőt építeni, mint ahogy azt Pécs nyugati határaitól 6-8 kilométerre tervezi ez a kormány. Azt a vitát lezárhatjuk, hogy egy térségnek vane joga beleszólni ebbe a kérdésbe, hiszen 2015-ben Orbán Viktor személyesen mondta el Pécsen, hogy valóban a Pécsen és térségében élők véleménye nélkül, a döntésünk ellenére nem épülhet atomtemető a térségben. No, ezzel szemben, a miniszterelnök ígéretével szemben azonnal módosították az atomtörvényt, elvették a térség önkormányzatainak a lehetőségét a beleszólásra, tehát minden jogi lehetőséget elvettek. Nem kérdezték meg azóta sem a térség lakosságát, hogy kíváne ilyen atomtemetőt elfogadni a térségben. Az indítványunkra Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata 2019-ben egy határozatban tiltakozott ez ellen, és egyértelművé tette az önkormányzat, hogy sem az uránbányászat újraindítását, sem egy atomtemetőt nem fogad el. Ezzel tökéletesen ellentétes az a politika, amit a Fidesz-KDNP-kormány követ, és az a döntés, amit ma meghoztak, és ilyen módon gyakorlatilag kiszervezték és politikai irányítás alá helyezték az atomtemető engedélyezési eljárásáért is felelős hatóságot. Mi azt mondjuk, hogy egy olyan kormánynak, amely szembemegy egy térség érdekeivel és szembemegy egy térség szándékaival, buknia kell, és egész biztos vagyok benne, hogy jövő év tavaszán meg fog bukni ez a kormány, és egy olyan kormányt fogunk kialakítani, amely garantálja, hogy nem lesz atomtemető Pécs nyugati határaitól néhány kilométerre. Köszönöm szépen.
Köszönjük, frakcióvezető úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom, mindenkinek jó pihenést kívánok.