[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó napot kívánok! Üdvözlöm önöket. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 8. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Vinnai Győző és Lukács László György jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm a kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük a munkánkat, ezt követően 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője: „Diktátortalálkozó és káosz Budapesten” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! „Edward király, angol király / Léptet fakó lován: / Körötte csend amerre ment, / És néma tartomány.” Ezt a zsarnokoknak olyannyira kedves csendet és néma tartományt biztosította a tisztelt kormány Erdoğan elnök úrnak, a véreskezű török diktátornak.Üres és néma utcák fogadták a magas porta legújabb szultánját, amint a budai Várba hajtatott, abba a budai Várba, amit ez alkalommal a kormány a janicsárok szíves segítsége nélkül lobogózott föl félholdas zászlókkal. Csak reménykedni tudunk benne, hogy a török vendéglátókban is lesz ennyi történelmi érzék, amikor viszontlátogatáson fogadják Orbán Viktort, és őt meg majd a Héttoronyba viszik el. De hát önmagában ez normál, ez csak a szokásos, Orbán Viktor újabb diktátor haverja érkezett vizitre; csakhogy ennek a nagy barátkozásnak most a budapestiek itták meg a levét. Eddig sosem látott módon leszállították az embereket a villamosról, nem járt vagy nem állt meg a metró, nem engedték ki az embereket az aluljáróból, a gyalogosokat nem engedték átkelni az úton, időnként az épületből sem lehetett kimenni és bejutni. Sokan ragadtak a munkahelyükön, nem tudtak elmenni a gyerekükért az iskolába, óvodába, vagy éppen ragadtak be valamilyen tömegközlekedési eszközbe. És ez már nem játék! Ez már nem csak a miniszterelnök hobbijairól szól. A rendőrség persze bölcs módon rögtön tudta, hogy ki a hibás: egyrészt a Fradi- és a CSZKA Moszkva-szurkolók nem tudom, hogy ez utóbbiból nem lesze valami bajuk majd a másik haverjuknál, a másik gazdájuknál, Putyin elnöknél , másrészt pedig a békés tüntetők. Merthogy valóban, a szabadságszerető budapestiek jó része nem fogadta túl nagy szeretettel, örömmel a véreskezű, civileket, gyerekeket gyilkoló török diktátort. A magyar nép az elmúlt években vagy inkább évszázadokban sokat szenvedett különféle idegen zsarnokoktól, és nem látja őket szívesen ma sem. Alighanem egyébként ez volt a fő oka ennek a rengeteg lezárásnak, a város megbénításának. Nem akarták, hogy a magas vendég lássa, hogy az európai magyarok nem kérnek belőle. Említsük meg, mert sejtem, hogy a válaszoló államtitkár úr majd 2006-tal jön, hogy ezek a tüntetők nem támadták meg a tévét, nem gyújtottak fel autókat, nem támadtak rá a rendőrökre, nem jelentettek senkire sem veszélyt, csak a hazai és az importdiktátor hatalmas egójára. Bár a miniszterelnök tudatlannak nevezi az ellenzéket, sem az ellenzék, sem a magyar polgárok nem hülyék. Nagyon is értjük, hogy Erdoğan most nem megvédi Európát a menekültektől, hanem éppen ellenkezőleg: kurd menekültek tízezrei indulnak majd el a háború elől Európa felé. Értjük azt is, hogy azok a szír menekültek, akiket most erőszakkal dobnak át a török-szír határon, egy háborús zónába, ahogy tehetik, tovább fognak indulni, és megint csak Európa kapuján kopogtatnak. És értjük, hogy önök miért támogatják ezt a népirtó, gyilkos és Európát veszélyeztető politikát: mert az önök egyetlen politikai terméke a menekültektől való félelem, a menekültek elleni gyűlölet, ez az egyetlen eredményük, és ezt szeretnék fenntartani, ehhez jönnek majd jól az önök haverja által elűzött újabb százezrek. Értjük azt is, hogy miközben a kereszténység védelméről szavalnak, miért idealizálják hazug módon a harcos muszlim, dervis Gül Babát. Értjük azt, hogy miért engednek ide egy olyan iskolát, amelyik Erdoğan elnök dicsérete mellett a radikális iszlámot tanítja, és amelyet létrehozó alapítványnak számos szereplője érintett ilyen-olyan módon a terrorizmusban kapcsolatot tartó terrorszervezetekkel. Egy olyan iskola nyílhat meg Budapesten, amit az Európai Unióban Románián kívül sehol sem fogadnak szeretettel; egy olyan iskola, amelyik a radikális iszlám főhadiszállása lesz Budapesten, és önök ezt támogatják, a kereszténység védelme jegyében természetesen. Azt is értjük, hogy a kereszténység védelme jegyében miért kipcsakol a miniszterelnök különböző iszlám és kommunista, esetleg a kettőt elegyítő, de egyébként mindenképpen keresztényüldöző diktátorokkal. A magánüzlet önöknek minden, az erkölcs meg semmi. Értjük mi, drága miniszterelnök úr, drága fideszesek, értjük, csak szégyelljük magunkat önök helyett is. A Demokratikus Koalíciónak lenne egy javaslata: ha annyira vágyik a miniszterelnök úr a többi diktátor haverjának a társaságára, ha szeretné biztosítani a menekülő útvonalát a bukása utánra, ha szeretne még néhány magánüzletet kötni, akkor ne Budapestre hozza őket, vigye el valamelyik strómanja nevén lévő ingatlanba, a hatvanpusztai uradalomba, a turai kastélyba [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és hagyja békén Budapestet és a budapestieket. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr, a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkára reflektál. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretnék reagálni a felszólalása komolyan vehető részeire, vagy azokra, amelyek valamennyire komolyan vehetőek. Ami a török elnök látogatását illeti, azt szeretnénk elérni, hogy a világ meghatározó országai érdekeltek legyenek Magyarország sikerében, a török elnök látogatása ezt a célt szolgálta. És amikor önök kormányon voltak, akkor, azt gondolom, önöket is hasonló megfontolások vezethették, ezért is fogadhatta Gyurcsány Ferenc olyan nagy, széles mosollyal Erdoğan elnököt, ahol is a Népszavát idézem azt mondta, hogy a bővülő gazdasági kapcsolatok szolgálják elsősorban népeink és nemzeteink érdekét. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Ezt önök mondták. Egyébként azt is nagyon jól tudják, hogy nemcsak a magyar miniszterelnök, hanem más országok vezetői is rendszeresen találkoznak a török elnökkel; csak az elmúlt időszakban a román miniszterelnök, a horvát államfő, a görög kormányfő, a bolgár kormányfő, a szlovén államfő találkozott vele, a cseh miniszterelnök, az amerikai külügyminiszter, és amennyire tudjuk, folyamatban van egy, az amerikai elnökkel tartandó megbeszélés előkészítése is. Ami a közlekedési helyzetet illeti: ha a baloldal annyira segíteni akart volna a budapestieknek, akkor nem szervezett volna tüntetést olyan útvonalakra, amelyek lezárása jelentősen súlyosbította az ilyenkor egyébként is [[Arató Gergely közbeszól.]] türelmet igénylő helyzetet. És a képmutatásukat csak fokozza, hogy miközben a felszínen a látogatás ellen tiltakoztak, de azért a baloldali kispesti polgármester nagy-nagy mosollyal fogadta az elnök feleségét és az adományait is. [[11.10]] És ha már morális kérdések nem tudom megállni , magukról mindent elmond az, hogy Czeglédy Csabát bízták meg a kerületek átvilágításával [[Arató Gergely: Féltek, mi? Van is okotok rá!]] azt az embert [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyen!]] akit korábban már elítéltek adócsalásért, azt az embert, akit most is egy nagyon súlyos bűncselekménnyel vádolnak, azt az embert, aki nagyon szorosan kötődik Gyurcsány Ferenc pártjához. Önök ott mindannyian, az ellenzéki padsorokban, akik reggeltől estig átláthatóságról, tisztességről, közpénzekről szónokolnak, maguk szerint rendben van az, hogy egy korábban adócsalásért elítélt adóbűnözőre bízzák a szerződések átvilágítását? [[Gréczy Zsolt: 130 milliót költöttek ügyvédekre!]] Hát farkassal küzdenének a vegán étrendért, adóbűnözővel az átláthatóságért! Megáll az ész tényleg! Megáll az ész! [[Gréczy Zsolt: Van ítélet?]] Mindenesetre egy dolgot jól látunk az elmúlt napok alapján: az egyesült baloldal politikájának Czeglédy Csaba a plakátarca. [[Arató Gergely: Akkor ez jól bejött Jászberényben! Gréczy Zsolt: Jászberény, Szekszárd!]] Most így utólag visszagondolva, nyugodtan rárakhatták volna a plakátjaikra is. Szóval, hogyha morális kérdésekben van kedvük tenni valamit, akkor már most tájékoztassák a nyilvánosságot arról, hogy hány helyen akarják a városok és a kerületek nyakába ültetni Czeglédy Csaba irodáját, mi indokolja ezt, és egyáltalán milyen szolgálatot tett maguknak ez az ember, hogy ennyire látványosan kell kifizetni. [[Nacsa Lőrinc: Bűnöző! Arató Gergely: Aki mondja, az!]] Amíg egy adóbűnözővel küzdenek az átláthatóságért, addig zéró, nulla, azaz semmi alapjuk nincs arra [[Arató Gergely: Kellemetlen lesz! Gréczy Zsolt: 130 millió!]] , hogy bárkit is számonkérjenek. Tisztelt Képviselő Úr! Van még itt egy ügy. Ön a török-magyar kapcsolatokról beszélt [[Gréczy Zsolt: Jászberény! Jászberény! Jászberény!]] de ehhez kapcsolódva szólnék a magyar-magyar kapcsolatok ügyében is, és előre elnézést kérek, mert nem közvetlenül idetartozik, de a végén majd kiderül, hogy miért hozom ide. Az elmúlt napokban példátlan, nehezen emészthető jelenséget tapasztaltunk. Az egyik ellenzéki párt nyíltan kampányolt a külhoni magyar pártokkal szemben. A Momentum Erdélyben egy román államfőjelöltnek kampányolt úgy, hogy volt magyar jelölt is, Szlovákiában pedig egy szlovák pártnak kampányoltak, miközben ott is van magyar párt. Ilyen mélyre még senki sem merészkedett a magyar politikában [[Arató Gergely: Orbán Băsescuval mit csinált?]] pedig azért volt már pár próbálkozás. Az a helyzet, hogy kikeltek az SZDSZ-fiókák, és érzéketlenebbek a nemzeti ügyek iránt, mint az elődjeik valaha. Azért hozom ezt ide [[Gréczy Zsolt: Ez az az SZDSZ, ahonnan Tarlós jött?]] azért hozom ezt ide, mert azt szeretnénk javasolni minden ellenzéki pártnak, hogy a következő tárgyalásaik során tolmácsolják a Momentumnak, hogy ez nincsen rendben, átléptek egy vörös vonalat. Mondják el nekik, hogy aki a magyarok ellen kampányol, aki a magyar egységet torpedózza, sohasem lesz többségi támogatottsága ebben az országban. [[Arató Gergely: Ez biztos sokat segít annak, aki nem tudott elmenni a gyerekéért az óvodába! Gréczy Zsolt: És elmaradtak színházi előadások!]] Nem tudjuk, hogy ki rakta fel a Momentumot erre a vonatra, de még nem késő behúzni a féket. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Mielőtt továbbmennénk, annyit el kell mondjak, hogy államtitkár úrnak természetesen jogában áll bármely magyar politikai csoportosulással kapcsolatban a véleményét elmondani. Itt egy olyan párttal kapcsolatban tette, amelynek jelen pillanatban nincsen országgyűlési képviselője. Nyilván tisztességesnek tartom, ha ezt a nyilvánosság előtt is elmondja, és megvédi álláspontját. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP frakcióvezető-helyettese: „Életmentés és kormánymulasztás” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Mivel a Fidesz-kormány és frakciója szinte kizárólag csak férfiakból áll, így november közepén felteszem önöknek a kérdést: nem félnek-e? A november ugyanis a férfiegészség hónapja, és ez jó alkalmat ad arra, hogy a Movember mozgalom felhívásához csatlakozva beszéljünk a férfiakat érintő daganatos megbetegedésekről, ezen belül is a prosztatarákról, amely a férfiak körében a második leggyakoribb rosszindulatú rákos betegség. Prosztatarákot mintegy 4500 férfinél diagnosztizálnak és 1300 férfi halálát okozza évente, vagyis ez egy olyan fenyegetés, amivel önöknek, a férfiközpontú Fidesznek is számolnia kell illetve kellene. Mert az a helyzet, hogy önök valószínűleg elmennek akár a fizetős szűrésekre is, mert féltik az életüket, de ugyanezt az esélyt az egyszerű, hétköznapi emberek számára már nem adják meg. Általában véve elmondható, hogy a Fidesz-kormány még azokat a szűrővizsgálatokat sem teszi elérhetővé, amelyeket az Európai Unió kifizet. Tavaly például megígérték, hogy elindítják a vastagbélszűrési programot, de ez elmaradt [[Dr. Rétvári Bence: El is indítottuk! Dehogy maradt el!]] , emiatt felmerült a veszélye, hogy vissza kell fizetni az Európai Uniónak 6 milliárd forint támogatást. Ebből is látszik, hogy a Fideszt nem érdekli a magyar emberek élete, a Fideszt nem érdekli a magyar emberek egészsége. Ezt láthattuk az elmúlt kilenc évben, amikor a Fidesz padlóra küldte a magyar egészségügyet. Sok szűrővizsgálat ugyanis csak a háziorvosok beutalójával lehetséges, ingyenes, viszont nincsen elég háziorvos. A legfrissebb adatok szerint 406 tartósan betöltetlen háziorvosi körzet van ma Magyarországon. Ezek a területek egyszerűen kimaradnak a szűrésekből, hiszen ha nincsen háziorvos, nincs, aki intézkedhetne a vizsgálatok elvégzéséről. Ahol pedig mégis van háziorvos, ott azért nehéz a szűrővizsgálatok elindítása, mert a Fidesz annyi adminisztratív terhet tesz az orvosokra, a túlterhelt orvosok vállára, hogy a megelőzésre már gyakorlatilag alig marad idő. Magyarul a Fidesz-kormány miatt egy háziorvosnak egyszerűen nincs kapacitása arra, hogy a szűrővizsgálatok elvégzése érdekében intézkedni tudjon. És akkor ehhez vegyük még hozzá azt is, hogy a Fidesz-kormány egy harmincadik évében járó férfi beteg után a háziorvosoknak csak alig néhány száz forintot fizet havonta. Értik ezt? Önök egy beteg után a háziorvosoknak havonta csak száz forintot adnak? Ez botrányos! Mondjuk ki, a Fidesz-kormány az, amely ellehetetleníti a szűrővizsgálatokat! A szűrőbuszok azonban enyhíthetnének ezen a helyzeten, de a Fidesznek ezt sikerült elrontania, a szűrőbuszok szolgáltatása ugyanis nem elérhető bárki számára, mivel az csak a háziorvosi beutaló alapján ingyenes. És akkor a kör itt zárul, hisz vagy háziorvos nincs, vagy a háziorvosnak nincsen ideje arra, hogy a megelőzéssel és a szűrésre szóló beutalókkal foglalkozzon. Pedig ha egy szűrőbusz és annak személyzete már ott van egy településen, akkor nem az lenne a logikus, hogy minden ott lakó számára elérhetővé tegyék ezeket a vizsgálatokat? Mi értelme van annak, hogy önök nem biztosítják mindenki számára a szűrővizsgálat igénybevételének a lehetőségét? Hisz önöknek is tudniuk kell, hogy a prosztatarák esetében a korai felismerés életeket menthet. Egy szó, mint száz, a Fidesz-kormány sem a figyelemfelkeltés, sem pedig a megelőzés területén nem tesz eleget a prosztatarák korai felismeréséért. A Fidesz ezzel a hozzáállással évente rengeteg olyan férfit ítél halálra, akik megmenthetők lennének. Ezért határozottan arra kérem a kormányt, hogy azonnali hatállyal növeljék a prosztatarák megelőzésének hatékonyságát. Legyen a megelőzésre vonatkozó tájékoztatás! Legyen minden érintett számára elérhető a szűrés! Kérem, hogy a válaszukban ne visszafelé mutogassanak, mert a tartósan betöltetlen háziorvosi és fogorvosi körzetek 85 százaléka a Fidesz kormányzása alatt üresedett meg. Kilenc éve önök kormányoznak. Ez olyan tény, amit semmiképpen vagdalkozással nem tudnak lemosni. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, az EMMI államtitkára válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt tudom önnek mondani, mint az előző felszólalására, igazából nem is reagálunk, csak helyreigazítunk azzal kapcsolatban, amit ön itt állít a parlamentben. Ön szerint nem indult el a vastag- és végbélszűrés Magyarországon. Az ön szerint el nem indult programban 220 ezer olyan férfi kapott behívót, olyan értesítést, amivel elindulhat a vizsgálat, aki abba a korcsoportba tartozik, aki a leginkább veszélyeztetett. Ezen 220 ezer levélre 53 ezren adták le a mintájukat az ön által elmondottak szerint el nem indult szűrőprogramban, és az 53 ezer beadott, beküldött minta alapján háromezer embert további vizsgálatra is behívtak. Ez nagyon fontos, hiszen valóban ahogy ön is mondta egyébként a vastag- és végbélszűrés az egyik legfontosabb feladatunk, hiszen ahhoz, hogy emberéleteket mentsünk, itt lehet a leghatékonyabban lépni. Ezért indította el ezt a programot a kormány, ezért van először kísérleti, pár megyére kiterjedő, majd utána országosra kibővített program, amelybe már 220 ezer embert sikerül bevonnunk, és ahogy mondtam önnek, háromezer embernél, ahol a rizikófaktor magasabb, tehát az eredmények azt mutatják, hogy fontos további vizsgálatot elvégezni, további vizsgálatokat végzünk el, tehát már biztosan ez a program életeket tudott menteni. [[11.20]] Tisztelt Képviselő Asszony! Az is valótlan, hogy ha valahol megáll a szűrőbusz, amelyet országosan elindítottunk, pontosan azért, hogy azokon a településeken is legyen szűrés, ahonnan talán kevesebben tudnak elmenni egy kórházba, vagy kevésbé figyelnek erre oda vagy közlekedési nehézségek adódnak, ezeken az alapvető szűréseken mindenki részt vehessen: tisztelt képviselő asszony, erre a szűrőbuszra senki számára nem kell beutaló. Ez megáll ott egy falunapon, egy szűrési alkalmon, beáll egy iskolaudvarba, vagy megáll a főtéren, s akik odamennek általában sokan vannak, és sorban is állnak ott előtte, mert szeretnének sok mindent megtudni az egészségi állapotukról , ezeket az alapvető vizsgálatokat elvégzik rajtuk. S felhívják a figyelmüket, hogy hova kell menniük a kórházba, szakrendelőbe, hova kell elmenniük, és hol kell további vizsgálatokat elvégezzenek. Az a tapasztalat az ön szerint egyébként csak beutalóval működő szűrőbuszokon ami természetesen nem így van, hanem ha bárki odamegy, akkor a vizsgálatot elvégzik , hogy azokon a településeken, amelyek kórházzal rendelkeznek, vagy ahol közelebb van a kórház, ott ezeket a vizsgálatokat többször elvégezték. A legnépszerűbb ezeken a méhnyakszűrés, de azt is láthatjuk, hogy nagyobb településeken ezt rendszeresen elvégeztetik a hölgyek, hiszen ne feledjük el, hogy az emlőszűrés után a méhnyakszűrést és a vastagbélszűrést vezettük be mint fontos általános szűrőprogramot. Ez utóbbiakat tagadta ön, hogy egyáltalán léteznének, de ezt cáfoltam az előbb a számokkal. Most azt láthatjuk, hogy a kisebb településeken viszont valóban ezeknek a szűréseknek a gyakorisága, amikor valaki elmegy az ingyenes, állam által felkínált rendszeres alkalmakra, azok aránya kevesebb. Ezért fontos, hogy a szűrőbuszok kisebb településekre is eljuthassanak, hiszen ott sokkal inkább tudnak segítséget nyújtani, életet menteni. Ami a háziorvosok megelőzési feladatait illeti, tisztelt képviselő asszony, lehet, hogy ön még nem teljesen érkezett vissza Brüsszelből, és nem látja, hogy milyen programok folynak itt Magyarországon, de már harmadik körben hirdetjük meg a praxisközösségekkel kapcsolatos pályázatokat. Ezeknek pontosan az a lényege, hogy háziorvosok összeállnak egy-egy térségre, mondjuk, egy járásra, egy járás részére vagy jó pár településre, és ott az államtól jelentős, 50, 120, 150 millió forint többlettámogatást kapnak, ha egészségmegőrző, tehát betegségmegelőző többletszolgáltatásokat is nyújtanak, s életmód-tanácsadással, szűrőprogramokkal, mással kibővítik azt, amit tesznek. S ezt nem az addigi kártyapénzük terhére kell hogy megtegyék, ez nem egy jogszabályi kötelezettség, amit meg kell tenniük, hanem egy pluszforrás, amivel pluszszolgáltatást tudnak nyújtani. Így lépünk át a XXI. századba egyrészről a digitális egészségüggyel, az EESZT-vel, amelynek a bekötöttsége az állami szolgáltatóknál már szinte teljes, és jövő évtől kezdve a magánszolgáltatókra is kiterjed, tehát hogy digitálisan mindenki minél több adatához hozzáférjen a betegnek, amikor valamilyen úton-módon kezelni kell. Másrészről pedig az egészségügyben a súlypont egyre inkább tevődjön át az alapellátásra és az alapellátásban a megelőzésre. Tisztelt Képviselő Asszony! Ahogy mondtam, nem ingyen kérjük ezt. Az elmúlt években mindenki nagyon jól tudott pályázni erre, ki 60 millióra, ki 120 millióra, különböző összegeket kaptak attól függően, hogy hány beteget látnak el. De ez, tisztelt képviselő asszony, már megtörtént, és évek óta zajlik. Kérem, ne csak a brüsszeli híreket, hanem a budapesti híreket is olvassa el. A háziorvosok utánpótlása érdekében pedig olyan programot indított ez a kormány, amire példa még nem volt, hiszen nemcsak a háziorvosi finanszírozás emelkedett több mint 70 százalékkal az önök idejében körülbelül 800 ezer forint környékén volt egy praxis havi finanszírozása, most másfél millió forint fölött van , hanem emellett letelepedési pályázattal és praxispályázattal is ösztönözzük az orvosokat, hogy minél többen válasszák a háziorvosi pályát. Így sikerült már közel félmillió ember háziorvosi ellátását biztosítani ebben a programban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Jakab Péter képviselő úr, a Jobbik frakcióvezetője: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt fideszes Képviselőtársak! Egy örömhírrel érkeztem: elkészült az újabb narancsos bukta. A tegnapi nap folyamán a jászberényiek sütötték meg önöknek. Szeretnék ezúton is nagyon nagy köszönetet mondani a jászberényieknek, akik az önök által kihisztizett, megismételt önkormányzati választáson ennek az országnak példát mutattak tisztességből, bátorságból és becsületből. Ezen a választáson önök nagyon kikaptak, az ellenzék nagyon nyert, Jászberény pedig nagyon győzött. Október 13-án önök képtelenek voltak tudomásul venni azt, hogy ha csak egy kicsivel is, de kikaptak. Most kikaptak nagyon. Köszönöm a jászsági magyaroknak, hogy mindent elkövettek annak érdekében, hogy önöket megtanítsák veszíteni. Ismétlés a tudás anyja, csak így tovább! [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]] Tisztelt fideszes Képviselőtársak! Vegyék végre tudomásul, hogy aki nem tiszteli a népakaratot, azt a nép előbb vagy utóbb, de tiszteletre tanítja és elkergeti. Önöket tegnap elkergették Jászberényből, s holnap el fogják kergetni az országból is. Úgyhogy ha elfogadnak tőlem egy jó tanácsot: tanuljanak meg veszteni! Tanulják meg azt, hogy mi a vereségük oka! Önökre azért mondanak egyre többen nemet, mert a magyar embereknek egész egyszerűen elegük van az állandó gyűlölködésből, a mocskolódásból, elegük van abból, hogy hülyének nézik őket, elegük van abból, hogy ellopják a konyhapénzt is, s ezért nélkülözniük kell, elegük van abból, hogy a kórházakba nem meggyógyulni, hanem meghalni járnak, és még sorolhatnám. Képviselőtársak, önök csak saját magukért, a saját pénztárcájukért küzdenek, mi meg az emberek jólétéért harcolunk. Na, ezért van az, hogy önök egyre több helyen elveszítik a választást, mi meg egyre több helyen megnyerjük! Fogadják el végre, hogy a magyar emberek türelmével nem lehet a végtelenségig visszaélni! Márpedig önök pontosan ezt teszik akkor, amikor mondjuk, Kövér elvtárs olyanokat mond, hogy azért nem kell emelni az itt élők bérét, merthogy kevesebbel is beérik. Vagy amikor Deutsch Tamás olyanokat mond, hogy azért olyan jó a rabszolgatörvény, mert a magyar melós imád túlórázni. Vagy amikor Lázár János azt mondja, hogy akinek semmije nincs, az annyit is ér. Hát, nagyon jól tudjuk, képviselőtársak, hogy a magyar dolgozónak nem azért nincs semmije, mert nem dolgozik, hanem azért, mert nem fizetik meg, de a fizetésének a felét elviszi a magyar állam. Akkor most mit csináljanak ezek a melósok? Lopjanak ők is úgy, mint önök, hogy legyen valamijük? Ezt üzenik nekik? Vagy mit? Mit üzennek annak a nyolcszáz jászsági magyarnak, akiket az önök kedvenc multija az utcára fog tenni? Mit üzennek nekik azon túl, hogy jól megfenyegették őket a választások előtt? És egyáltalán mit üzen az, hogy utcára tesznek nyolcszáz magyar embert, miközben önök tízezrével telepítik be a gazdasági bevándorlókat? Csak Belső-Ukrajnából eddig 44 ezret! Persze tudjuk, hogy mit üzennek ennek a nyolcszáz magyarnak. Azt, hogy tetszettek volna olcsóbban dolgozni. Igen, képviselőtársak, önök képesek voltak nyolcszáz magyar ember kirúgásából azt a következtetést levonni, hogy Magyarországon túl magasak a bérek. Mondják ezt akkor, amikor a román minimálbér előzi a magyart. [[Dr. Völner Pál: Ezt ti mondjátok!]] Szégyen, képviselőtársak! Ezek az emberek nem tudnak megélni, megélhetést kell nekik biztosítani! Nem olcsóságban kell versenyeznünk Ázsiával, ahogy azt önök gondolják. Isten ments, hogy ezt a versenyt megnyerjük, mert abba a magyar melós bele fog pusztulni! A magyar munkavállalónak minőségben és tudásban kell versenyképessé válnia, a minőséget és a tudást pedig a nyugati világban meg kell fizetni. Bízom benne, hogy egyetértünk abban, hogy Magyarország a Nyugat része, ami azt jelenti, hogy a béreket nem a keletihez, hanem a nyugatihoz kell felzárkóztatni, az uniós forrásokat pedig nem a magyarokat elbocsátó multikba kell fektetni, hanem a magyar kis- és középvállalkozásokba, vagyis a magyar emberekbe, a magyar emberek tudásába, egészségébe, pénztárcájába. Önök pedig azt üzenik, hogy ha a magyar ember dolgozni akar, akkor dolgozzon kevesebbért. Az a helyzet, képviselőtársak, hogy én az elmúlt hónapokban bejártam az országot, és a magyarok is üzentek önöknek. Borsodban több mint 100 ezer forinttal maradnak el a fizetések a fővárosi szinttől. De ha bemegyek egy borsodi faluban a boltba, drágább a kenyér, mint Budapesten. Úgyhogy a borsodiak azt üzenik önöknek, hogy nem száraztésztát kérnek a választások előtt, hanem minőségi munkát és megfizethető kenyeret. Somogyból azt üzenik önöknek, hogy fogják vissza a tömegközlekedés árát, mert drágább átbuszozni a szomszéd faluba dolgozni, mint Budapesten metrózni meg hajókázni. Sopronból azt üzenik önöknek, hogy megtelt a város kelet-magyarországi vendégmunkásokkal, úgyhogy emeljék a kelet-magyarországiak bérét is, hogy mindenki a saját szülőföldjén tudjon boldogulni. Jászberényből pedig azt üzenik önöknek, hogy tűnjenek el a közéletből. A vidék Magyarországa azt üzeni, hogy elég volt a lopásból, elég volt a látványberuházásokból, elég volt a stadionokból. A vidék élni akar, termelőberuházásokat akar, feldolgozóipart, élelmiszeripart, és olyan politikusokat, akik szolgálják a népet, és nem a néptől várnak szolgálatot. Képviselőtársak! Még kér a nép, most adjatok neki! Nagyon jól tudjuk, hogy mit kér a nép: egyenlő munkáért egyenlő bért, önöknek meg harminc évet a harminc évért. Ha rajtunk múlik, meg is kapják. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is a kormány nevében szeretnék gratulálni a megismételt választáson megválasztott minden településvezetőnek és települési képviselőnek. Jó munkát szeretnénk kívánni nekik. Azt reméljük, hogy mindenki a település érdekében fog tevékenykedni, és ha ez így lesz, akkor ugyanúgy, ahogy a korábbi településvezetők és települési képviselők is, partnerként tekinthetnek a kormányra. Képviselő úr felszólalásával kapcsolatban sorban szeretném helyre rakni a valóságtagadó állításokat. Az egyik valóságtagadó állítás pont ehhez kapcsolódott. Azért mégiscsak arról szól az október 13-i önkormányzati választás, hogy a kormányoldalt 1,8 millió választópolgár támogatta, míg a nem kormányoldalt 1,3 millió választópolgár. [[11.30]] Tehát ez azt jelenti, hogy a választópolgárok több mint 50 százaléka kormánypárti jelölteket támogatott. és mégiscsak arról van szó, hogy az európai parlamenti választás arról híres, hogy önöknek, most számolok, de egy év alatt sikerült egy 20 százalékos pártból egy 6 százalékos pártot csinálniuk. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Tehát ha már arról kezdünk el itt beszélgetni, szerintem a parlament nem feltétlenül ez a fórum, de ha már erről kezdünk el beszélgetni, hogy kinek üzentek a választópolgárok, akkor önöknek üzenték azt, hogy el kellene tűnni a közéletből. Ez többek között azért is van így, mert ha a jászberényi választási eredményeket nézzük, akkor akár mondhatnánk azt is, hogy a Jobbik támogatottsága megerősödött, ha a választópolgárok Jászberényben a Jobbikra szavaztak volna. De nem a Jobbikra szavaztak. Ugyanis annyira kellemetlen volt a Jobbik Jászberényben is, mint több helyen az országban, hogy nem indultak el jobbikos logó alatt, hanem egy Összefogás nevű, nyilvánvalóan álcivil szerveződés logója alatt indultak el, ami teljesen egyértelműen egy posztkommunista, balliberális behatás alatt álló szerveződés volt. [[Z. Kárpát Dániel: Nézz már körül a saját felső vezetésetekben, mielőtt reklamálsz!]] Hogy ez miért van így? Ha a Jobbik térvesztéséről és teljesítménycsökkenéséről beszélünk, akkor hadd ajánljam figyelmébe Gyöngyösi Márton európai parlamenti képviselő, volt frakcióvezető szavait. Ő arra, amikor arról kérdezték, hogy a Dömötör államtitkár úr által is említett momentumos reagálás, amely szerint nem a határon túli magyar képviselőket kell támogatni, hanem ideológiai szempontból azonos színezetű határon túli pártokat, csak annyit tudott mondani, hogy ennyi erővel az etiópok gátépítéséről is kérdezhettek volna. Azt gondolom, hogy a magyar parlamentnek több köze van a határon túli magyarokhoz és általában a nemzeti összetartozás ügyéhez, mint az etiópok gátépítéséhez. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]] Azt hiszem, ez egy olyan minimum, amit eddig a magyar parlament mindig magáénak vallott. Egyetlenegy kivétel volt, a Demokratikus Koalíció volt az egyetlen parlamenti képviselettel rendelkező párt, amely a magyar-magyar összefogásban, a nemzeti összetartozás ügyében nem állt erre az oldalra. De önök eddig erre az oldalra álltak, és most teljesen egyértelmű módon az elmúlt években átálltak a túloldalra, a posztkommunista oldalra, ahol nem az a lényeg, hogy ki a magyar és ki a nem magyar, hanem az a lényeg, hogy milyen ideológiai hatalmi számításaik vannak. Ugyanis szerintünk teljesen lényegtelen az, hogy egy határon túli magyar ember jobboldali, baloldali, konzervatív, liberális, mert ő elsődlegesen és legfontosabb szempontból magyar. És a magyar parlamentben ülő parlamenti képviselőknek, illetőleg a magyar emberek által minden magyar ember a határon túli magyar emberek és a határon belüli magyar emberek által megválasztott magyar kormánynak pedig az a feladata, hogy őket képviselje. Mi ezt akkor is megtesszük, ha ellenzéki oldalról egyik területről sem jön ezzel kapcsolatban támogatottság. De egészen eddig legalább az önök részéről voltak olyan jelek, amelyek azt mutatták, hogy önök ezzel egyetértenek. De hadd idézzek még a végén Pongrátz Andrástól egy idézetet, aki megint elmondta a véleményét a Jobbikról: „Csúnyán megcsalták önök ’56 szellemét. Összeálltak a balliberálisokkal. Azt sem tudják, hogy mit csinálnak. Önök beszélnek? Jakab Péter mit csinál a parlamentben, az ország Házában? Függetlenül attól, hogy kommunista vagy nem, hogy jobbikos vagy nem, így nem lehet viselkedni” mondja Pongrátz András, és én ezzel maximálisan egyetértek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! [[Moraj.]] Nagyon örülök a lelkesedésüknek és az aktivitásuknak. Felhívom a figyelmüket, hogy még csak hétfő van, úgyhogy tartalékolják az energiát szombatig legalább. Köszönjük. Nagyon köszönjük, hogy ilyen aktívak. Mondom, még csak hétfő van, tehát szombatig ki kell tartson az energiájuk, így osszák be.Most pedig Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője, jelentkezett napirend előtti felszólalásra: „Erőszak az iskolában? Mi a megoldás?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Alelnök Úr! Manapság komoly gondot okoz a bullying jelentése. Ennek prevenciójával sajnos nem foglalkozik megfelelő mértékben a magyar oktatásügy. Nincsenek felkészítve sem a gyerekek, sem pedig a felnőttek, hogy kellőképpen kezeljék ezt a problémát, pedig rendkívül fontos lenne, mert maradandó sérüléseket, torzulásokat okoz a következő generációk személyiségében, szociális kapcsolataiban.A felszólalásomat elsősorban az ihlette, hogy néhány szülő fordult hozzám nemrégiben, akik elmondták, hogy gyerekeiket rendszeresen zaklatják, bántják, megverik az iskolában. Kaptam fotókat is, többek között arról, hogy kisgyerek nyakán ugrálókötéllel való fojtogatás nyomai vannak és ehhez hasonló szörnyűségek. [[Dr. Tilki Attila: Feljelentést kell tenni.]] Elveszik a nagyobbak a kisebbek pénzét, illetve rendszeres megalázás is történik. Ugye, tudjuk, hogy 2008-2009-ben több kutatás is foglalkozott ezzel a témával, 2008-ban Mayer József vezetett egy fővárosi vizsgálatot, amelynek során 76 fővárosi fenntartású középiskola intézményvezetőit és 9-11. osztályos diákjait kérdezték meg. 2009-ben Paksi Borbála vezetésével zajlott egy felmérés, a közoktatás rendszerében alkalmazott programokról és az agresszióval kapcsolatos kutatás, intézményvezetők, tanárok és diákok megkérdezésével. Szintén 2009 tavaszán online kérdőíves kutatás zajlott a Kölöknet nevelési portál segítségével. Ezekkel a vizsgálatokkal egy időben zajlott az oktatási jogok biztosa hivatala által megrendelt országos kutatás, amely mintegy 9 ezer 11. osztályos diákot és ezer tanárt kérdezett meg. Az ombudsmani kutatás az agresszív megnyilvánulásokat vizsgálva arra a következtetésre jutott, hogy a diákok közel 60 százaléka vallja magát kiabálás, káromkodás elkövetőjének, a következő helyen a megszégyenítés körülbelül 30 százalék, és azt követően a kiközösítés 25 százalék, a végén pedig a rángatás, lökés és ütés-rúgás és más fizikai agresszió elkövetői körülbelül 18 százalék. A kutatás kitér a pedagógusok ellen elkövetett agresszív cselekedetekre is, bár tény, hogy szerencsére ez lényegesen ritkábban fordul elő, de sajnos előfordul. A legnagyobb mintás kutatás során a diákok 3,8 százaléka válaszolt igennel arra a kérdésre, hogy „A tanév során előfordult-e, hogy megrángattál, meglöktél, megütöttél, kemény tárggyal megdobtál egy tanárt?” Míg a tanárok 1,9 százaléka élte meg, hogy ezek megtörténtek vele. Azért ezek a számok önmagukért beszélnek, hiszen ilyen elő sem fordulhatna, hogy egy diák bántalmazza a tanárt. Az általam megkérdezett tanárok eltérően nyilatkoztak az iskolájukban előforduló agresszióval kapcsolatban. Volt olyan intézmény, ahol szinte naponta fordulnak elő különféle erőszakos cselekedetek, elsősorban diákok között, más iskolában pedig sokkal ritkábban, akár havonta vagy még ritkábban fordul elő. Függ attól, hogy milyen a tanulók összetétele, például mennyi a hátrányos helyzetű tanuló vagy az SNI-s diákok aránya. De mégis, miért lesz valakiből áldozat? Külső vagy belső különbségek, bőrszín, származás, vallási hovatartozás, zárkózottság, érdeklődési kör. Elhanyagoló környezetből érkező gyerekek, akik esetében szinte tapintható a szeretethiány és a törődés iránti vágy. Önbizalom-hiányos kisgyerekek, sok esetben teljesen rendezett hátterűek is áldozatul esnek. Abszolút elmondható, hogy a legtöbb diák érintett. És itt feltétlenül meg kell említeni, hogy maga a zaklató is áldozat, általában bántalmazó környezetből érkezik. De nekünk, politikusoknak is feladatunk, hogy felhívjuk erre a problémára a figyelmet. Cél, hogy a pedagógusok olyan továbbképzéseket kapjanak, ami által felismerik az iskolai közösségekben megbúvó pszichés, fizikai, verbális bántalmazás minden formáját, és támogatólag tudjanak fellépni, hogy egészséges felnőttek kerülhessenek ki a családokból és az iskola falai közül. Cél megoldani az iskolai pszichológushiányt, a családsegítők, a különböző jelző- és támogatórendszerek megbecsülése, megerősítése. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszolhat. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Olyan jelenségről beszél, amellyel kapcsolatban nyilvánvalóan, akik iskolához kötődnek, vagy azért, mert pedagógusok, vagy azért, mert gyermekük odajár, veszélyt éreznek, hogy az ő gyermekük ne kerüljön ilyenbe, vagy az ő osztályában ne forduljon elő ilyen. Éppen ezért a kormány is több stratégiája részeként akár az oktatásinak, akár pedig a digitális stratégiának elindított programokat, hogy segítse ezeket a helyzeteket elsősorban megelőzni, másodsorban pedig ezeket a helyzeteket kezelni. [[11.40]] 2017-18 volt az első pilotév, amikor elindítottuk ezt a programot, ezt az Oktatási Hivatal valósítja meg, ENABLE-program a neve, amelyben a pedagógusok gyakorlati segítséget kapnak az iskolai bántalmazás megelőzésére, felismerésére, a beavatkozásra, és vannak akkreditált pedagógus-továbbképzések is, amelyek ezzel foglalkoznak. Akik ezeken részt vesznek, utána akár osztálytermi foglalkozásokra épülve vagy másként tudnak segítséget nyújtani. Amikor a program megvalósul magában az osztályban, van, amikor pedagógusok, van, amikor iskolapszichológusok segítenek ilyen helyzetek megelőzésében. Tíz tanórát ölel föl egy-egy modul. Az egyik modul általánosságban beszél a saját maguk és mások érzelmeinek a felismeréséről és megértéséről, a második modulban pedig ez már az ön által is említett jelenségre, a bullyingra egy antibullying modullal válaszol már kifejezetten a bántalmazásokról van szó az iskolában. Ez ahogy mondtam a 2017-18-as tanévben indult, ’18 óta pedig országosan zajlik ez a program, pontosan azért, mert akár a fizikai erőszakkal, akár az internetes zaklatással, akár a tanárokkal szembeni agresszióval szemben fontos fellépni, éppen ezért terjesztettük ki országossá téve ezt a modult. Ami a tanárok helyzetét illeti ön is utalt rá -: sokszor, vagy nem sokszor, de párszor ez előfordulhatott, ezért volt fontos, hogy az új, 2012-ben elfogadott büntető törvénykönyv a tanárokat mint közfeladatot ellátó személyeket sokkal szigorúbban védi; aki ellenük ilyesfajta agresszív bűncselekményt, erőszakot alkalmaz, az bűntett miatt egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő, tehát itt egy bűntett-kategóriába sorolandó cselekményről van szó. Az, hogy megelőzzünk mindenfajta helyzetet, akár a diákok, gyerekek egymással szembeni agresszióját, akár az internetes agressziót, akár a tanárokkal, pedagógussal szembeni agressziót, ez már óvodáskorban elindul az Ovizsaru-programmal. A tavalyi tanévben ebben 260 település 229 óvodája vett részt, 16 ezer gyermekhez jutott el a program. Az iskolai bűnmegelőzési tanácsadó programban egy tanév alatt 105 településen 252 középfokú oktatási intézményben tudtunk segítséget adni, itt összesen 4738 osztályban fordultak meg a tanácsadók, és 114 ezer tanulót érintve tudtak ebbe a megelőzési, antibullying tevékenységbe bekapcsolódni. Nyilván itt a rendőrség is a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanácsban amely egy tárcaközi bizottság igyekszik segítséget nyújtani. Itt egyrészről iskolai prevenciós programokat visznek, sok esetben a pedagógusoknak és a gyermekvédelmi felelősöknek egy bűnmegelőzési továbbképzésével tudnak segíteni ezeknek a helyzeteknek a megelőzésében; sokszor az is segít ezeknek a helyzeteknek az elkerülésében vagy megelőzésében, ha családi napokon vagy iskolai napokon, tehát amikor kinyílik az iskola kapuja, vannak ilyen bűnmegelőzési célú programok, ezeket is viszi a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács. És a sporttanároktól, testnevelő tanároktól kezdve sok mindenki más számra is kínálnak továbbképzést. Ha megnézi ön a pedagógus-továbbképzések rendszerét, azt láthatja, hogy körülbelül 200 olyan, érvényes pedagógus-továbbképzés van, amelyik legalább érintőlegesen az ön által említett témákkal foglalkozik. Ezek közül van 65, amely olyan program, amely kifejezetten ilyesfajta konfliktuskezelésre, erőszak kezelésére, internetes zaklatásra irányul, ilyen címekkel, mint „Problémás iskolai helyzetek kezelése fókuszban a megoldás”, „A gyermeki agresszió erőszakmentes kezelése”, „Agresszió és konfliktus kezelése a gyakorlatban”, tehát pontosan ezeket a helyzeteket igyekszünk orvosolni. Tehát, tisztelt képviselő asszony, itt már a klasszikus értelemben vett pedagógus-továbbképzésekben is igyekeztünk ezeknek a helyzeteknek a kezeléséhez többletsegítséget adni a pedagógusoknak, mely ingyenes továbbképzéseket nekik kötelező is időről időre igénybe venni, és most már ilyet is választhatnak, másrészről pedig egy külön program van a ’17. évben pilot jelleggel, a ’18. évtől országos jelleggel, pontosan azért, hogy ezekben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] főleg az internetes zaklatási helyzetekben, mely új helyzet az iskolákban, minél több segítséget tudjunk nyújtani minél több iskolában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, napirend előtti felszólalásra jelentkezett: „Aktuális ügyekről” címmel. Tessék, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Orbán Viktort fogom egyetértőleg idézni. Idén október 21-én azt mondta: „Aki szerint a klímaváltozás egy kommunista trükk, az nem normális.” Úgy folytatta: „Magyarország Kormánya számára fontos a környezet védelme, a klímaváltozás elleni küzdelem.” És még azt is hozzátette: „Ami a klímavészhelyzetet illeti: én arról kaptam tájékoztatást itt ma délután Szabó Timea képviselő asszonytól, hogy ezt be fogják vezetni a fővárosban. Ez rendben is van, most legalább végre megértjük, hogy pontosan mit is kell csinálni, tehát hogy milyen intézkedéseket kell hozni. És én a magam részéről ezt kifejezetten támogatom, és várom a Fővárosi Közgyűlés döntését, ha bevezetik a klímavészhelyzetet Budapesten, hogy megértsem, milyen intézkedéseket lehet tenni a fővárosban a közgyűlés szerint, hogy a klímavészhelyzetet csökkentsük.”Tényleg, ebbe nem lehet belekötni, mint ahogy nem is tudtak a fideszes képviselők sem a Fővárosi Közgyűlésben belekötni a klímavészhelyzetről szóló rendeletbe, ellenszavazat nélkül fogadta el a Fővárosi Közgyűlés, egyebek közt kimondva, hogy a közgyűlés elhatározza, hogy ezután minden, a szén-dioxid-kibocsátásra közvetlenül vagy közvetve ható minden döntési javaslatra az éghajlatváltozásra gyakorolt hatás és az egyéb környezeti hatások vizsgálatának ismeretében, az éghajlatváltozás elleni fellépés szempontjainak elsőbbségét biztosítva dönt. Úgy látszik, hogy akkor önök ezt elméletben támogatják, de a gyakorlatban mégsem értik, hogy ez mit jelent, hiszen csak négy nappal a Fővárosi Közgyűlés klímavészhelyzet kihirdetéséről szóló döntése után egy fideszes kerületi önkormányzat kérésére a fideszes kormányhivatal engedélyt adott 220 darab fa kivágására a Normafánál. Ráadásul miért? Azért hogy a fák helyén autóparkolót építsenek. Értik, ugye? Tehát, ha van valami, amivel rosszat tehetünk a klímaváltozás elleni küzdelemben, akkor az az, hogy fokozva az autóforgalmat, pusztítva a fákat, hozunk döntéseket, és sajnos a fideszes önkormányzat pontosan ezt akarta, nem is tudom, milyen beruházói érdeknek, vagy ki tudja, milyen elvárásnak megfelelve megtenni. A Párbeszéd zöld baloldali pártként nyilvánvalóan kőkeményen ezzel a szemlélettel szemben foglal állást, és ezért teszünk meg mindent annak megakadályozására, hogy újabb budapesti környezetpusztítást, újabb budapesti favágást vihessen véghez a Fidesz annak ellenére, hogy szavakban már legalább támogatja a klímaváltozás elleni küzdelmet. Ezért fordulunk a hatósághoz, ezért hirdettünk tüntetést most szombaton 10 órára a Normafához, hogy várjunk oda mindenkit, aki felemeli a szavát az oktalan pusztítással szemben, aki szembemegy azzal, hogy egy olyan kirándulóhelyre, ahová el lehet jutni busszal, fogaskerekűvel, kisvonattal, libegővel, szóval egy ilyen helyre minél több gépkocsit engedjenek be. Ez az önök teljesen őrült hagymázas álma, és tényleg úgy tűnik, hogy nem értik, hogy mit jelent az, hogy klímaváltozás, nem értik, hogy mely lépésekkel pörgetik fel a klímaváltozást, milyen lépésekkel növelik az üvegházgáz-kibocsátást. Segítek: ha az autóforgalom növekszik, akkor növekszik az üvegházgáz-kibocsátás, akkor pedig gyorsul a klímaváltozás. Viszonylag egyszerű, ezt az általános iskolában már össze tudják rakni a gyerekek. Én arra kérem önöket, hogy próbálják megfogadni ezt a levezetést, és tartsák be azt az ígéretét a Hegyvidék fideszes polgármesterének, amely szerint nem lesz tömeges fakivágás, és nem több, hanem kevesebb autó lesz a Normafán. Ez lenne a cél. S talán még egy rövid idézetet engedjenek meg. Éri Vilmát fogom idézni, aki a HVG-n publikálta azt a cikket, amiben azt írja: „Mindenkinek, minden városlakónak szüksége van a természeti környezetre: erdőre, parkra, vízpartra. Ezt az igényt nem a meglevő erdőterület intenzív használatával, és ami ezzel jár, az erdő parkká történő degradálásával, hanem a város más részein történő erdősítéssel, parkosítással, a meglevő egyéb elhanyagolt erdők sétálásra, túrázásra való alkalmassá tételével kellene kielégíteni. Parkokat, játszótereket ezért nem az erdő rovására, hanem azokban a városrészekben kell kialakítani, ahol kevés a park, a játszótér és az egyéb zöldterület, hogy az ott élők hosszas utazás nélkül, gyalogosan is eljuthassanak a pihenésre alkalmas zöld területhez. A Normafa fejlesztésére szánt pénz nagy része akkor szolgálja legjobban a Normafát, ha nem a Normafa környékén költik el.” Erre kérem önöket, erre kérem a kormányt, mert úgy tűnik, hogy aki 2019-ben parkolókat akar a fák helyére építeni, az nem egy nagyon bölcs ember, sőt azt kell mondanom, hogy az nem normális. [[11.50]] Ennél az is jobb, ha önök azt mondanák, hogy a klímaváltozás egy kommunista trükk, mert akkor legalább tudjuk, hogy önök melyik oldalon állnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Dömötör Csaba államtitkár úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. A minősítgetésektől és a személyeskedésektől eltekintve, ha ön a klíma védelmét fontosnak tartja, akkor az a helyet, hogy egyetértünk. Azt gondolom, ez fontosabb kérdés annál, mintsem hogy a napi belpolitikai csatározások martaléka legyen. A kormány részéről a kormány maga azért dolgozik, hogy 2030-ra az áramtermelés 90 százaléka szén-dioxid-mentes legyen. Ezt szolgálja rengeteg program, így az „Otthon melege” program is. És utalhatnék arra a programra is, amelyet az Agrárminisztérium hirdetett meg a napokban, amely egy korábban nem látott mértékű fásítási programot jelent. Hasonló indult egyébként az elmúlt években Budapesten is. Ha önöknek van olyan szándéka, hogy ezekben a programokban részt vegyenek, akkor mi annak örülünk.Ami a fővárosi közgyűlési ügyeket illeti, ön utalt rájuk. Nagyon sokat tisztult a kép azzal kapcsolatban, hogy mire is számíthatunk az új városvezetés részéről, és egyértelművé vált, hogy Karácsony Gergely nem akarja megfékezni a múlt embereit. Másodsorban olyan intézkedéseket akar bevezetni, amelyekről a kampányban egyáltalán nem volt szó. Mindezek tetejébe több alkalommal is lehullott a képmutatás álarca. Ami az első pontot illeti, nagyon-nagyon tanulságos volt a Közgyűlés első ülése, mert most már tudjuk, hogy kik kerültek pozícióba. Hát, nagyjából azok, akiknek bérlete volt a Nap-kelte című műsorba akkor, amikor tombolt a baloldali sajtószabadság. Rengeteg szereplő visszatért. Tartsunk, azt javaslom, egy kis névsorolvasást! [[Tordai Bence közbeszól.]] Kezdjük, mondjuk, Atkári Jánossal: Demszky Gábor volt helyettese, jelen. Gy. Németh Erzsébet szintén helyettese volt Demszkynek, jelen. [[Gréczy Zsolt: Ne hazudj!]] Draskovics Tibor, Gyurcsány Ferenc pénzügyminisztere, jelen. Katona Tamás, Gyurcsány Ferenc államtitkára, jelen. Gál J. Zoltán, Gyurcsány Ferenc kabinetfőnöke, jelen. Kolber István, Gyurcsány Ferenc fejlesztési minisztere, jelen. Tordai Csaba, Gyurcsány Ferenc közigazgatási államtitkára, majd, ha jól tudom, később Bajnai Gordoné is, jelen. Tüttő Katalin, Hagyó Miklós és Demszky Gábor alatt a közbeszerzési bizottság vezetője, jelen. És ez csak egy kiragadott részlet a listából. Visszajött még bűnözőket védő ügyvéd, az egykorvolt SZDSZ budapesti elnöke, Hagyó Miklós volt titkárságvezetője, Horn Gyula unokahúga, az MSZP-szóvivő, aki korábban belebukott a bajai videóhamisítási botrányba [[Gréczy Zsolt: Jászberény…]] és még a Gyurcsány-kormány volt szóvivője is a környéken ólálkodik. Ezek a múlt emberei. [[Tordai Bence közbeszól.]] A jövőre hivatkoznak majd, a jövőre mutogatnak, de a múltat akarják visszatalicskázni, a pénzt meg ki. [[Tordai Bence: A Normafa jövőjéről mesélj…]] Aztán azt is nézzük, hogy milyen intézkedések körvonalazódnak. Felpuhult a stadionstop, jött helyette múzeumstop és kórházstop. Karácsony Gergely részt vett a kormányülésen, és azt már tudjuk, hogy nem támogatja többek között az új Nemzeti Galériát és a Magyar Innováció Házát. [[Tordai Bence közbeszól.]] Ezzel Európa egyik legnagyobb kulturális beruházását kaszálta el. És az a helyzet, hogy a szuperkórház ügye sem áll jobban, azt a XI. kerületi baloldali polgármester kezdte el támadni, márpedig az ő támogatása nélkül és a főváros támogatása nélkül nem lesz semmi az új budapesti szuperkórházból. [[Tordai Bence: Normafa!]] Szóval, arra kérem önöket, önök gyakran hivatkoznak az egészségügyre, hogy ha valóban fontos ez maguknak, akkor foglaljanak állást arról, hogy támogatjáke vagy nem. [[Tordai Bence: Még egy perc…]] És van még itt valami, a zöldpolitika. Múlt héten kiderült, hogy Karácsony Gergely akkor zöld igazán, amikor be van kapcsolva a kamera. Most egy dolgot tisztázzunk itt! [[Tordai Bence: Ha már zöld, akkor valami lesz…]] Nem az a baj, hogy kocsival közlekedik. Nem az a baj, hogy sofőrje van, mégiscsak ő Budapest főpolgármestere. De az már totális képmutatás, hogy kirendeli a sajtót, eljátssza, hogy biciklivel és BKV-val közlekedik, majd aztán minden más helyzetre ott van a hivatali flotta és a sofőr. [[Tordai Bence: És mi van a Normafával?]] A színjáték a baj; nem az a baj, hogy a főpolgármester hogyan közlekedik. Most önök kínjukban mindenfélét mondanak, ön is mindenfélét kiabál most, de ha nem menne a kamera, ha nem itt lennénk a Házban, akkor talán abban egyetértenénk, hogy ez elég ciki, ez nagyon kínos. Ez nagyon kínos! [[Tordai Bence: Nem kellene fákat kivágni!]] De ennél a felsülésnél van még egy fontosabb ügy, mégpedig az, hogy önök fokozatosan ki akarják tiltani a dízelautókat Budapestről. Erről beszélt Karácsony Gergely, és ezt megerősítette a Dorosz Dávid nevű helyettese is. Bármik legyenek is a terveik, hozzák nyilvánosságra! Hogyha valóban átlátható városházát akarnak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] akkor ez a minimum, különösen, hogyha az emberek mindennapi életéről van szó. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Tordai Bence: Egy szót sem szóltál a Normafáról.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Latorcai János képviselő úr, a KDNP képviselője, az Országgyűlés alelnöke napirend előtti felszólalásra jelentkezett: „A digitalizáció kihívásai” ez a címe. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Manapság egyre gyakrabban hallhatjuk, hogy korunk a műszaki-technikai-gazdasági forradalom időszaka, amelynek alapja az adat, az információ, annak tárolása és feldolgozása. Mára a digitalizáció a gazdaságban minden termelési folyamatot áthat, a mezőgazdaságtól az iparon át egészen a szolgáltatásokig. Ennek a töméntelen mennyiségű információnak a kezelésére egy új adatértéksor, úgy is mondhatnánk: -értéklánc alakult ki, olyan cégekkel, amelyek az adatgyűjtést, az adatok tárolását, elemzését és modellezését végzik. Ebben a folyamatban az adat épp az értékteremtés egyik fontos új forrása, ezért lényeges, hogy ki juthat azokhoz hozzá, és ki használhatja az annak birtoklásából és felhasználásából eredő lehetőségeket és jövedelmeket. A tapasztalatok azt mutatják, hogy az adatokból származó jövedelem jellemzően az adatértéklánc végén álló szereplőknél, az adatokat összegyűjtőknél vagy az úgynevezett digitális platformoknál keletkezik. Ezek a platformok az interneten sokszor látszólag ingyen biztosítanak lehetőséget a felhasználók számára az egymással történő kapcsolattartásra, de a felhasználók és a fogyasztók valójában saját adataikkal fizetnek ezért, hiszen az adatkezelők a személyes információk alapján célzott hirdetéseket nyújtanak, melyekből reklámbevételük származik, az e-kereskedelmi szolgáltatók pedig jutalékot is kérnek nyújtott szolgáltatásukért. A digitális gazdaságot jelentős koncentráció jellemzi. Az Egyesült Államok és Kína adják az összes, úgynevezett blokkos technológiával kapcsolatos szabadalmak, valamint a felhőalapú számítástechnika piacának háromnegyedét. A világ hét szuperplatformja közül öt amerikai, kettő pedig kínai érdekeltségű, de az utóbbi időben többen már közösen is fejlesztenek. Tisztelt Képviselőtársaim! A téma fontosságát mi sem jellemzi jobban, mint hogy napirendjére tűzte az ENSZ, de foglalkoznak vele a szakosított nemzetközi intézmények is, mint például a Kereskedelmi Világszervezet és más intézmények. A téma rendkívül fontos azért is, mert az új technológiákkal számos hagyományos munkalehetőség meg fog szűnni, ugyanakkor ezzel párhuzamosan új munkalehetőségek sokasága keletkezik, amelyek új képességeket és ismereteket kívánnak a munkavállalóktól. Ezek a gyors munkaerőpiaci változások gyökeres fordulatot hozhatnak a társadalomban is. Egészen biztosan szükség lesz az oktatásban és a továbbképzésben azoknak az átalakítására annak érdekében, hogy a munkaerő jobban fel tudjon készülni, illetve tudjon alkalmazkodni a digitális gazdaság kihívásaihoz. A témával foglalkozni azért is fontos, mert mindezen feladatok ellátására egyre nehezebb lesz majd forrásokat találni. Számunkra is óriási kihívás, hogy a digitális gazdaságba az adatokat feldolgozni és integrálni, a mesterséges intelligenciára épülő szolgáltatásokat alkalmazni képes hazai vállalkozások révén be tudunke majd kapcsolódni. Nekünk, jogalkotóknak a feladatunk és felelősségünk a digitális gazdaság kereteinek kialakítása, a digitalizáció társadalmi és gazdasági következményeit befolyásoló tényezők meghatározása. Ezért kell fokozott figyelmet fordítanunk a következő években az ezt biztosító versenypolitikára, az infokommunikációs infrastruktúrára, az adózásra, illetve a megfelelő oktatási és különösen a szakképzési politikák kialakítására. [[12.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Feladatunk tehát bőven van, és ezt csak közösen, együtt tudjuk sikerre vinni. Hát, erre kérem valamennyiüket: gondolkozzunk együtt, tegyünk ennek érdekében! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkára, Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Alelnök Úr! A kormány célja, hogy Magyarország 2030-ra legyen az öt legélhetőbb és legversenyképesebb európai ország egyike. Ennek fontos eleme, hogy Magyarország megfelelően használja ki az előtte álló lehetőségeket, a digitalizáció pedig esélyt ad és lehetőséget teremt. Gyorsabban, jobban és céltudatosabban kell kihasználnunk a digitális lehetőségeket, mint versenytársainknak. A XXI. század alapvetően és nagyon gyorsan áll át a digitalizációra, illetve komoly és gyors technológiai változások történtek és történnek ma is. A digitalizáció, az azzal kapcsolatos változások az életünk minden területére kihatással vannak. Nincs olyan szegmense a társadalomnak vagy a gazdaságnak, amelyet ne érintenének. Alapvető versenyképességi és jóléti tényező, amelyet senki sem hagyhat figyelmen kívül. Ezért a kormány célja, hogy hazánk a digitalizáció nyertese legyen. Ennek érdekében pedig kiemelt figyelmet fordítunk mind a magyar gazdaság motorjának számító kis- és közepes vállalkozások digitalizációjára, mind pedig a magyar emberek digitális jártasságának a fejlesztésére. Ezért volt kiemelt jelentőségű a „Digitális jólét” programnak az elindítása. A programban meghatározott célok, így a digitális infrastruktúra, a digitális kompetenciák, a digitális gazdaság fejlesztése, valamint a digitális állam megteremtése mind hatékonyan hozzájárulnak a gazdaság és a társadalom digitalizációs szintjének az emeléséhez. Tisztelt Alelnök Úr! A digitalizáció önmagában nem cél, hanem egy eszköz a kkv-k termelékenységének és hatékonyabb működésének elősegítéséhez, ezáltal a vállalkozók és a munkavállalók életminőségének az emeléséhez. A nemrég bemutatott magyar kkv-stratégia többek között képzésekkel, digitális fejlesztésekkel, adócsökkentésekkel segíti a kis- és középvállalkozások megerősítését, exportbevételük növekedését. A digitális fejlesztések ugyanis nagy szerepet kapnak a vállalatok innovációs és kutatás-fejlesztési tevékenységeiben is, amelyek a nemzetközi piacra lépést segítik elő. Ma már egyetlen vállalkozás sem nélkülözheti a digitális eszközöket, megoldásokat, működésükhöz és versenyképességükhöz azok használata elengedhetetlen. A gazdaság digitalizációját korábban nem látott mértékű forrásokkal és széles körű, minden ágazatot elérő programokkal támogatjuk. Ilyen többek között a kkv-k digitalizációját ösztönző „Modern vállalkozások” program, az informatikus- és mérnökképzést segítő „Programozd a jövőd!” program vagy a startup vállalkozások piacra lépését támogató Input-program. Tisztelt Képviselő Úr! Európa és a világ egyik legkorszerűbb digitális infrastruktúrája áll rendelkezésünkre, hogy a digitalizáció előnyeit a javunkra fordítsuk. A vezetékes hálózatok terén Magyarország a 11. helyen áll egy 177 országban elvégzett felmérés szerint. Ezt a pozíciót tovább erősítjük a „Szupergyors internet” programmal, amelynek segítségével az ország összes pontján megfelelő sávszélességgel tudjuk biztosítani a világhálóhoz való hozzáférést. A gazdasági növekedés fenntartásához Magyarország számára kiemelt jelentőségű az 5G technológián alapuló szolgáltatások mielőbbi bevezetése és elterjedése. 2017 júniusában ezért került létrehozásra az „5G koalíció”, és a kormány várhatóan hamarosan elfogadja az „5G stratégiát” is. Nem mehetünk el természetesen a korunkat jelentősen meghatározó új technológiai változások mellett sem, ahogyan ön is fogalmazott, mint például a mesterséges intelligencia, amelynek kapcsán szintén célzott stratégiát dolgozunk ki, hiszen célunk az, hogy Magyarország a digitalizáció nyertese legyen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Böröcz László képviselő úr, a Fidesz képviselője, napirend előtti felszólalásra jelentkezett: „Aktuális ügyek”, ez felszólalásának címe. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt héten megalakult a Fővárosi Közgyűlés, és elég hamar világossá vált, hogy Karácsony Gergely minden egyes nappal egyre távolabb kerül a saját vállalásaitól. De mi volt a legfontosabb Karácsony Gergelynek és a balliberális többségnek a fővárosban? Hát, a fizetésemelés! Persze, nem az embereké, hanem a saját maguké. Hiszen a baloldal számára az emberek csak addig fontosak, amíg a kampány zajlik, amint hatalomra kerülnek, utána ez valahogy mindig szertefoszlik. A Karácsony által kinevezett öt főpolgármester-helyettes fejenként több mint 1,3 millió forintot kap, és a főpolgármester bére is egyébként 1,5 millió forintra emelkedett. [[Tordai Bence: A te fizetésed mennyi? Törvény határozza meg!]] Pusztán azzal a lépéssel, hogy Tarlós Istvánhoz képest Karácsony Gergely a három főpolgármester-helyettes helyett öt főpolgármester-helyettest nevezett ki, a teljes önkormányzati ciklusra ez körülbelül fizetésemeléssel és mindennel együtt több mint 200 millió forintba kerül a fővárosiaknak. És nem lenne tőlem korrekt, már hogy Tordai képviselő úr felhozta a témát, hogy ne ejtsek szót arról, hogy a főváros bátran kihirdette a klímaveszélyt. Valóban! És mi történt ezután? Kérem szépen, a látványos biciklizés közben Karácsony Gergely és a főpolgármester-helyettesek megszavazták maguknak használatba a hivatali gépjárművet, és hogy ez a zéró emisszió jegyében zajlott, az is bizonyítja, hogy nemcsak hivatali dolgokra használhatják, hanem magáncélra is. Bizonyára egyébként a hétköznapokban ezt hívják úgy, hogy bort iszik és vizet prédikál. Arra is biztosan emlékeznek, hogy Karácsony a kampányban új arcokkal igyekezett körbevenni magát. Ehhez képest most előlépnek a múlt emberei a paraván mögül. [[Tordai Bence: Nektek 200 államtitkárotok van?!]] A kasszakulcsot pontosan azok kapták, akik részesei voltak a fővárosi pénzek széthordásának és annak, hogy Budapest lepusztult, csődközeli állapotba jutott 2010-ben. Gy. Németh Erzsébet és Tüttő Kata már a rossz emlékű Demszky-korszakban is fontos szerepet töltött be. Ahogy Dömötör Csaba államtitkár úr mondta, Gy. Németh Erzsébet az MSZP-frakciót irányította, Tüttő Kata pedig a közbeszerzési bizottság élén volt, és természetesen fel sem tűnt nekik, hogy Magyarország egyik legnagyobb korrupciós ügye, a 4-es metró ügye a szemük előtt zajlott le. Most ők kapták egyébként a legfontosabb jogköröket a fővárosban. És a sort hosszasan lehetne folytatni, hiszen a brutális pénzszórás a balliberális bizalmi köröket és a holdudvart sem kerülte el. Itt van például Draskovits Tibor, Gyurcsány volt pénzügyminisztere, Kolber István volt fejlesztési miniszter, Katona Tamás volt pénzügyi államtitkár és szocialista pártigazgató, Gál J. Zoltán exkormányszóvivő, és a Magyar Közlönyt is a saját kénye-kedve szerint átíró Tordai Csaba exállamtitkár. Mind az elsők voltak a sorban, amikor a pozíciókat osztották. Ők azok, akik aktív részesei voltak a magyar gazdaság tönkretételének, és egyébként legalább tíz évvel visszavetették az ország fejlődését. És hogy ideológiailag is rendben legyen a főváros, természetesen külső bizottsági tagságot kapott az ’56-ot gyalázó és a forradalmárokat nácizó, bolsevik Havas Szófia is. Gratulálok egyébként a megújult baloldalnak! Gyurcsány Ferenc is elment a közgyűlésre. Azért ő úgy csak úgy nem szokott elmenni ok és cél nélkül sehová. Természetesen személyesen akarta ellenőrizni, hogy a terve terv szerint halad-e. Karácsony Gergely pedig pontosan tudja, hogy a fővárosban is Gyurcsány a főnöke, és a bábszerep láthatóan cseppet sem zavarja. Kerületi szinten ugyanez a helyzet, kérem szépen. A baloldal éppen annyi posztot hoz létre, ahány éhes szájat most hirtelen etetnie kell, csakhogy ez az ellenzéki paktum a fővárosiaknak kerül nagyon-nagyon sokba. Niedermüller Péter, Erzsébetváros új polgármestere, aki saját bevallása szerint sem alkalmas erre a posztra, kettő helyett négyre emelte az alpolgármesterek számát, és körülbelül költségtérítéssel együtt havi egymillió forintot szavaztatott meg nekik. Láthatjuk, hogy a baloldali önkormányzatok első intézkedése is a saját fizetésük megemelése volt. Van olyan önkormányzat, ahol 100 százalékosan emelték meg a korábbi fizetéseket. [[12.10]] És ami igazán arcpirító, hogy egyes baloldali kerületek azt a Czeglédy Csabát szerződtették le a szerződések és a város átvilágítására, akit 2002-ben jogerősen elítéltek felfüggesztett börtönbüntetésre adócsalás, magánokirat-hamisítás és a számviteli fegyelem megsértése miatt, jelenleg pedig diákok megkárosításáért folyik ellene eljárás. Ahogy mondtam, most ő világítja át a baloldali önkormányzatokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Orbán államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A politikában egyébként nem kifejezetten könnyű az összehasonlítás mármint a különböző politikai oldalak teljesítményének az összehasonlítása egy csomó tényező miatt, tehát ez nem egy egyszerű intellektuális műfaj, de azért Budapest esetében vannak fogódzóink. Ahogy ön is említette, képviselő úr, 1990-2010 között egy úgynevezett Demszky-korszakot élt meg a főváros, amelyet követett egy kilenc évig tartó, Tarlós István nevével fémjelzett korszak, mint az az ön felszólalásából is egyértelműen kiderült, én ezt, ha megengedik, akkor nem ismételném meg. Úgy látszik jelen pillanatban, és erre nagyon erős jelek vannak, nemcsak gyanú, hanem komoly jelek, sőt azt is mondhatjuk, hogy a tények egyértelműen ebbe az irányba mutatnak, hogy a Demszky Gáborral fémjelzett korszak visszatért, tehát azt mondhatjuk, hogy jelen pillanatban a 21. évét kezdi meg. Ha a két korszaknak, tehát a Demszky-korszak és az egyébként a jobboldali városvezetés általi korszaknak a teljesítményét összehasonlítjuk, akkor, ahogy arra ön is utalt, és e tekintetben is itt a Ház falai között több szám is elhangzott az elmúlt hetekben, amikor 2010-ben a polgári kormány érkezett, akkor több mint 200 milliárd forintos adósságtól kellett megszabadítani az adósságcsapdában vergődő fővárost, és azt a korszakot az elakadt fejlődések, a be nem fejezett beruházások és a mindenki számára egyértelműen látható és látványos korrupciós ügyek jellemezték. Ezzel ellentétben a 2010-2019 közötti Tarlós-korszakból pár eredményt, ha megengedik, akkor fölsorolnék, mert ez mutatja azt is, hogy egy jobboldali kormánynak és a városvezetésnek milyen prioritásai vannak: egyrészt a főváros biztonsága jelentősen javult, 46 százalékkal csökkentek a regisztrált bűncselekmények. Sikerült minden idők legnagyobb korrupciós botrányát, a 4-es metró ügyét egy befejezett beruházássá átfordítani. Felújítottuk a 3-as metró szerelvényeit, 47 új villamost kapott Budapest, megvalósult a fonódó villamoshálózat, az 1-es villamos vonalát meghosszabbítottuk, létrejött a FUTÁR utastájékoztató. 35 közúti és gyalogos-felüljárót újítottunk fel 2700 P+R parkolóhellyel együtt, és a budapesti kerékpáros közlekedés is fejlődött. Emellett számos fontos szimbolikus teret is felújítottunk: Széll Kálmán tér, Kossuth tér, Ferenciek tere, Nyugati tér, II. János Pál pápa tér. Tízezer fát ültettünk a városban, nagyszabású virágültetési akciók is zajlottak, rózsakertet hoztunk létre a Szent István parkban; reméljük, hogy a park legalább a nevét meg tudja tartani az új városvezetés alatt. És ahogy Dömötör államtitkár úr is említette, a Liget-projekt keretében pedig az évszázad legnagyobb kulturális városfejlesztése indult el, amit jelen pillanatban úgy néz ki a kórházstop és a kulturális beruházások, illetve a múzeumstop keretében az új budapesti városvezetés blokkolni kíván. Számos egyetem és kutatási épület épült meg vagy újult meg: Moholy-Nagy Művészeti Egyetem, a Ludovikán a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, a Humán Tudományok Háza, elkészült az MTA Természettudományi Kutatóközpontja is, Erkel Színház, Zeneakadémia, Operaház, beépült a Budapest Music Center, Erzsébet téri Kulturális Központ, és megnyílt a Nemzeti Táncszínháznak is az új épülete. Folyamatosan újultak meg műemléki épületeink a Várkert Bazártól, a Budai Vigadótól kezdve egészen a Mátyás-templomig vagy a Múzeumkertig. Számos gyógyfürdő, strand, uszoda fejlesztése valósult meg. Új, modern vizes aréna épült, az ezt körbevevő utak és infrastrukturális beruházások is megújultak. Új betegellátót kaptak a budapestiek a Semmelweis Egyetemen, és jelen pillanatban a legnagyobb budapesti egészségügyi fejlesztés zajlik, amit, szintén úgy néz ki, hogy nem vagy csak részben támogat Budapest új városvezetése. S emellett, ha itt már a zöldkérdések szóba kerültek, akkor a zöldinfrastruktúra program is futott Budapesten, emellett Budapestnek van elfogadott klímastratégiája is, tehát az ezzel összefüggő híresztelések sem állják ki a valóság próbáját. Én úgy gondolom, hogy ez a felsorolás teljesen egyértelműen mutatja, hogy a jobboldali városvezetés, amelyik eddig volt felelős a városért, és a jobboldali kormány, ami kilenc éve van szintén hatalmon, miket tekint Budapest fejlesztésével kapcsolatban prioritásoknak. Nem a saját politikai érdekünkből tekintjük ezeket prioritásoknak, hanem mert a budapestiek érdeke ezt szolgálja. Jelen pillanatban ezt az újonnan megválasztott ellenzéki városvezetés oldalán nem látjuk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt továbbmennénk, engedjék meg, hogy az önök nevében is tisztelettel üdvözöljem Ózdról érkezett vendégeinket, továbbá a dorogi Zsigmondy Gimnázium diákjait és a pedagógus kollégákat. Jó napot! Örülök, hogy itt vannak. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Apáti István, független; Ovádi Péter, Fidesz; Tapolczai Gergely, Fidesz; Magyar Zoltán, Jobbik; Szabó Sándor, MSZP; Hajdu László, DK; Nunkovics Tibor, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Csányi Tamás, Jobbik; Farkas Gergely, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik, képviselő urak. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 16 perckor elkezdjük a kérdések és azonnali kérdését tárgyalását. Tisztelt Országgyűlés! Nunkovics Tibor képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Ma már nem az olcsó hazai munkaerőre építik a gazdaságot, hanem az olcsó ukránra?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Először is engedjék meg, hogy én is üdvözöljem alma materem hallgatóit, a dorogi Zsigmondy Vilmos Gimnázium diákjait és kísérőit. Rátérve a kérdésre, államtitkár úr, Orbán Viktor nem is olyan rég még azt mondta, hogy azért éri meg Magyarországon befektetni az arab országoknak, merthogy itt olcsó a munkaerő, minőségi a munkaerő, de megfelelően rugalmas a munka törvénykönyve. Ez az utolsó kijelentés azért igencsak frissítésre kellene hogy szoruljon, illetve fel kéne frissíteni, ugyanis ezt az emberek már rabszolgatörvény néven ismerik, ők keresztelték el erre a névre. Indokolatlan egyre inkább a magyar munkavállaló kifejezés is, hiszen a KSH legfrissebb adatai szerint özönlik Magyarországra az Unión kívüli keleti munkaerő. Hogy csak két példát mondjak ebből az adathalmazból: 44 ezer regisztrált munkavállaló érkezett Magyarországra csak Ukrajnából az elmúlt években, és itt fontos, kihangsúlyozom, hogy a regisztráltakról van szó, valószínű, legalább még egyszer ennyi embert tesz ki azoknak a száma, akik nem is regisztráltak, tehát feketén dolgoznak Magyarországon. 2017-hez képest pedig háromszorosára nőtt a keleti munkaerő létszáma Magyarországon. Azt is olvashattuk az önök plakátjain, hogy ha Magyarországra jön valaki, akkor nem veheti el a magyarok munkáját. Ehhez képest a gyakorlatban az ukránok már sajnos ezt is megteszik, és hangsúlyozom, az ukránokról beszélek, nem a kárpátaljai magyarokról. Még egy nagyon beszédes adat: önök, a kormány március 31-ig hirdetett meg egy programot, amelynek keretében az önkormányzatok pályázhattak munkásszálló-építésre. Ennek a keretösszege tízmilliárd forint volt végül, tehát hangsúlyozom, önök tízmilliárd forintot költöttek arra, hogy a keleti munkaerőnek építsenek munkásszállókat, ahelyett, hogy a magyar fiataloknak építenének bérlakásokat. Kérdezem tehát a tisztelt államtitkár urat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] értem én, hogy a keletről érkezők a boldogulást keresik, de a magyar fiatalok is ugyanezért mennek el. Önök szerint milyen hatással lesznek az ukrán munkavállalók az alacsony bérükkel a jelenlegi magyarországi bérekre? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelettel fölhívom a figyelmüket a házszabály biztosította időkeret betartására. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a témáért feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminisztert bízta meg, a miniszter úr felkérésére Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Parancsoljon! [[12.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Továbbra is csak sajnálkozásomat tudom kifejezni, hogy az ország egyik legfontosabb gazdasági törvényét, a munka törvénykönyvét ön továbbra is ilyen szavakkal illeti, illetve itt, a Parlament falai között is így nevezi. Természetesen az alapprobléma ettől még nagyobb a hozzászólását tekintve, hiszen azokat a tartós és kiszámítható folyamatokat egyszerűen nem veszi tudomásul, amelyek a magyar munkaerőpiacot jellemzik. Én értem, hogy politikai szempontból ki kíván ragadni egy-egy gondolatot, és arra épít valamiféle elvrendszert, de ez a valósággal köszönőviszonyban sincs. A magyar munkaerőpiacon a jelenlegi időszakban egyértelműen az tapasztalható, hogy munkaerő-kereslet van, folyamatosan emelkednek a bérek; és az is látható, hogy Magyarország Kormánya elkötelezett abban, hogy a munkaerőpiacon magyar munkásokkal oldja meg a munkaerőhiányt. Természetesen, mivel egy összevont rendszerben élünk, láthatóan ezt a munkaerőhiányt nem lehet esetenként csak magyar munkavállalóval betölteni, ezért aztán valóban előfordul, de szabályozott körülmények között, egy szabályozott, elfogadott kvóta alapján, hogy külföldi munkavállalók is hozzájárulnak a magyar gazdasági sikerekhez. De hangsúlyozom, elsőként, kiemelten hazai munkaerő felkutatása, aktivizálása, illetve a családtámogatási rendszer által segítése a leglényegesebb és az elsődleges szempont. Természetesen szükség lehet munkaerőpiaci mobilitás segítésére, munkásszállás építésére. Ez egyébként nemcsak Nyugat-Magyarországon, Debrecenben vagy Hajdúböszörményben is megtörténik, képviselő úr. Szükség lehet albérleti támogatásra, munkába járás támogatására, és ezekkel is élni kíván a kormányzat. A bruttó és a nettó keresetek 10,7 százalékkal növekedtek 2019 január-augusztusában. Vagyis látható, hogy a munkaerőpiacon a magyar munkabérek növekednek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Molnár Zsolt képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszterhez: „A biztonsági kockázatok sem számítanak, ha török üzletről van szó?” Képviselő úr, parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Azzal kezdeném, hogy kormányzati cáfolat híján immáron tényként kezelhető, hogy a kormány páncélozott csapatszállító járművek beszerzését tervezi Törökországtól. Ugye, különös felhangot ad az ügynek Erdoğan látogatása. Időközben az Európai Unió tagállamai az észak-szíriai beavatkozás miatt a fegyverkereskedelmet érintő szankciókat vezettek be Törökországgal szemben értelemszerűen , és a török-amerikai katonai együttműködésben is komoly fennakadások vannak. Mindez láthatóan a legkevésbé sem zavarja a kormányt: Szijjártó Péter külügyminiszter néhány napja német kollégájával közösen tartott sajtótájékoztatón tette világossá, hogy a kormánynak esze ágában sincsen felülvizsgálni a törökökkel folytatott hadiipari együttműködést. Kérdezem miniszter urat, hogy ezek szerint a magyar kormány a rendkívül aggasztó fejlemények ellenére sem tett le a török katonai járművek beszerzéséről. Miniszter úr szerint a jelenlegi helyzetben nem jelente biztonsági kockázatot ez a beszerzés? Mi történik akkor, ha Törökország és a többi NATO-tagállam között a hadiipari együttműködés még tovább romlik, esetleg teljesen befagy? Ön szerint járhate a katonai járművek leszállításának és a későbbi alkatrészellátásnak és szerviztámogatásnak az ellehetetlenülésével? Orbán Viktor és Erdoğan török elnök barátságának ápolásáért valóban megérie ekkora kockázatot vállalni? Vagy más ok áll a török fegyverüzlethez kapcsolódó makacs ragaszkodás hátterében? A Magyar Szocialista Párt álláspontja egyértelmű: nekünk Magyarország biztonsága az első, az észak-szíriai helyzet megnyugtató rendezéséig, valamint Törökország és a többi NATO-tagállam kapcsolatának normalizálódásáig szó sem lehet a törökökkel folytatott fegyverkereskedelemről. Erre kérjük, hogy ehhez tartsa magát a magyar kormány. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szabó István államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország egy olyan földrajzi térben található, mely három nagy főváros által kerül kijelölésre. Ez a Moszkva-Berlin-Isztambul-tengely, és mint azt ön is tudja, mindegyik ország magas rangú vezetője járt itt a közelmúltban. A Magyarország és Törökország közötti együttműködésnek a kerete, a legfelsőbb szintű stratégiai tanács még 2013-ban jött létre, amikor az évenkénti találkozásokról állapodtunk meg Törökországgal. A szíriai háború kilenc éve tart, Törökország nélkül nem lehet megállítani az Európába irányuló migrációt, és tény, hogy Törökország már 350 ezer illegális határátlépőt tartóztatott fel, amiért leginkább elismerés jár. A magyar kormánynak egyetlen dolgot kell figyelembe vennie: a magyar nemzeti érdeket. A magyar nemzeti érdek pedig azt diktálja, hogy kerüljük el, hogy több százezer vagy akár milliós illegális bevándorló megjelenjen Magyarország déli határánál, és kerüljük el, hogy több százezer vagy millió illegális bevándorlót erőszakkal kelljen visszatartani Magyarország déli határánál. Magyarország mindig is súlyának megfelelően vagy azon túl vett részt és vesz részt a háború sújtotta területek újjáépítésében. Ez a mi álláspontunk, a segítséget vigyük oda, ahol baj van, és ne a bajt hozzuk oda, ahol az nincs. Tisztelt Képviselő Úr! A két ország közötti kereskedelmi forgalom erősítése és növelése a cél. Továbbá Törökország az energetikában is stratégiai partnerünk. A tervek szerint legkésőbb 2021 végére érkezhet gáz a Török Áramlaton keresztül; valamint az azerbajdzsáni Mol-beruházásnak szintén vannak török leágazásai. Nekünk Törökországgal nemcsak jó viszonyra kell törekedni, hanem arra, hogy Ankara érdekelt legyen Magyarország sikerében. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Oláh Lajos képviselő úr, a DK képviselője kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „MEDDIG HÚZZÁK MÉG A PÉTERFY KÓRHÁZ REKONSTRUKCIÓJÁT?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Önök évekkel ezelőtt meghirdették az „Egészséges Budapest” programot, amit azzal reklámoztak, hogy a fővárosban valaha volt legnagyobb egészségügyi fejlesztés lesz. Ennek ellenére az erzsébet- és terézvárosi lakók azt látják, hogy a Péterfy Kórházba lassan félnek bemenni, mert vagy a vakolat omlik le, vagy nem találják bent az orvost. Azt nem tudhatom, hogy ebből az ígéretükből mennyit szándékoznak betartani, mennyi pénzt terveznek valójában a budapesti egészségügyi ellátás fejlesztésére elkölteni, feltűnő volt viszont, hogy a főváros egyik legnagyobb kórházára, a választókerületemben fekvő Péterfy Sándor utcai kórházra már meghirdetéskor is mindössze 1,3 milliárd forintot, azaz a teljes összeg nem egészen 2 ezrelékét akarták fordítani. A Péterfy Kórház évente több százezer járóbeteget és több tízezer fekvőbeteget lát el, ha csak az ellátottak számát nézzük, az az 1,3 milliárd forint akkor is aránytalanul kevés. Egyenesen nevetséges viszont az összeg, ha a kórház állapotához mérjük. Az intézmény katasztrofális adósságot halmoz fel újra és újra. Ezzel minden kórház így van, az állami finanszírozás keretében fizetett térítés köszönőviszonyban sincs az egyes kezelések tényleges költségével. Ám a kórház ijesztően lepusztult, lerobbant a dolgozók fizetése, és ebből következően a munkaerőhiány is katasztrofális. Ez a kórház volt kénytelen egymilliárdért aneszteziológusokat és műtősöket bérelni – mondom: bérelni , bezárni az érsebészeti ügyeletet szakorvosok hiányában; itt maradtak el műtétek, mert nem volt műtőssegéd; itt mondtak fel a sebészek tömegesen. Itt fenyegetőztek az orvosok, hogy maradéktalanul betartják az előírásokat, és itt derült ki, hogy a röntgenorvosok ólommellényei átengedik a sugárzást. És az itteni állapotok és munkakörülmények késztették arra Sándor Máriát, a fekete ruhás nővért, hogy megindítsa országos tiltakozó mozgalmát. Kérdezem miniszter úr képviseletében államtitkár urat: ön szerint mennyit képes változtatni ezeken az állapotokon 1,3 milliárd forint? Miért késlekednek még azt is elkölteni a kórházra? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Két éve meghirdették a rekonstrukció megkezdését, azóta sem történt semmi, mikorra remélhetnek a választóim [[Az elnök ismét csenget.]] emberhez méltó körülményeket? Elnézést! Köszönöm szépen.
Rétvári Bence államtitkár úr reflektál. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tiszta szerencse, hogy önök nem voltak tovább kormányon, mert annyira lendületben voltak a kórházbezárásokban, hogy a Svábhegyi Gyermekkórház, az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézet, a Szabolcs utcai kórház és a Schöpf-Merei Kórház után újabb budapesti kórházak következhettek volna, amelyeket önök bezártak. Ehhez képest azzal kezdték a saját kerületi és fővárosi önkormányzati tevékenységüket, hogy kórházstopot hirdettek. Korábban azt mondták, hogy stadionstopot fognak hirdetni, azt kérték, a polgármesterük, hogy ne épüljenek ilyenek, ehhez képest kórház- és múzeumstopot vezettek be. Például a DK-s László Imre, aki ön mögött ült hónapokon keresztül itt a parlamentben, azt mondta, hogy nem kér a dél-budai szuperkórház felépítéséből [[Dr. Oláh Lajos: De miért? Gréczy Zsolt: Tíz év!]] és azt mondta, hogy ezeknek a forrásoknak egy részét a volt munkahelyén szívesen fogadnák [[Dr. Oláh Lajos: A régieket kell felújítani először!]] de új, korszerű [[Gréczy Zsolt: Tíz évet voltatok, és nem építettétek meg!]] a XXI. században épült, a XXI. század orvostechnológiai igényeinek megfelelő kórház építését nem kéri, és meg fogja akadályozni ezek szerint Újbudán. [[Dr. Oláh Lajos: Először a Péterfyt!]] Ez benne van abban a korábbi kommunikációban, amikor ő is a vizitdíj és a kórházi napidíj mellett érvelt, most pedig a kórházépítés megakadályozása mellett érvel. Ez az önök egészségpolitikája. [[12.30]] Ön itt arról szól, hogy többet kéne keresni az orvosoknak és az ápolóknak. Amikor önök kormányon voltak, egyhavi bért elvettek minden magyar orvostól és minden magyar ápolótól, tisztelt képviselő úr. Ezzel szemben mi igyekszünk a Péterfy Sándor utcai kórháznak is minél nagyobb segítséget nyújtani. A rekonstrukció tervezésének a közbeszerzési eljárása folyamatban van, és szerződéskötési szakaszba lépett, tehát a tervezés is, reméljük, hamarosan megindulhat. Ettől függetlenül az elmúlt időszakban 830 darab új PC-t, informatikai eszközöket kapott a kórház, emellett Microsoft-licenceket, és a szerverparkja is korszerűsítésre került. 190 millió forint értékben érkeztek teljesen új, a legkorszerűbb orvostechnikai berendezések, előkészítés alatt áll egy 720 millió forint értékű műtői rendszer teljes beszerzése. Ez reményeink szerint jövőre megvalósulhat. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Már megvalósult több projekt, akár az energetika terén 182 millió forintból, betegbiztonság növelése 60 millió forintból, pszichiátriai ellátórendszer strukturált fejlesztése. Tehát több más, sok-sok tíz milliós és százmilliós fejlesztés is megvalósult az elmúlt időszakban. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselő Urak! Nagyon örülök, hogy a türelmemet dicsérik, de a házszabályt nem. Ezért tisztelettel kérem, hogy inkább a házszabályt tartsák be, azt majd külön megbeszéljük, ha engem dicsérnek. [[Dr. Rétvári Bence: Így legyen kedves az ember!]] Így aztán most Ungár Péter képviselő urat illeti a szó. Az LMP képviselője kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit fog tartalmazni a Nemzeti alaptanterv a szexualitásra vonatkozóan?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Azzal valószínűleg mindannyian egyetértünk ebben a teremben, hogy amit ebben a témában egy gyermeknek hallania kell 18 éves kora előtt, az alapvetően a szülők és a család felelőssége, de be kell vallani, hogy ebben igenis van állami felelősség, hiszen Magyarországon az abortuszt nagyon sokan használják fogamzásgátló eszközként, aminek kapcsán szintén nemzeti minimum lehet, hogy az nem egy megfelelő módja a fogamzásgátlásnak. Ezt, illetve a Magyarországon nagyon is gyakori szexuális úton terjedő betegségeket egyféleképpen lehetne hatékonyan megelőzni, úgy, ha az iskolában már a tizenéves gyermekeknek a biztonságos szex, illetve a fogamzásgátlás módjait tartalmazná a Nemzeti alaptanterv, és erről szó lenne az iskolában. Az a helyzet, hogy jelenleg a Nemzeti alaptanterv nem tartalmaz erről semmit konkrétan. Jelenleg önök az ideológiailag nagyon fundamentalista, konzervatív világlátásukból adódóan több olyan dolgot mondanak, ami nem vág egybe azzal, ahogy Magyarországon élnek emberek. Önök meg kívánják mondani embereknek, hogy milyen szexuális életük legyen, mit csináljanak, kit szeressenek és hogyan szeressenek, és ezért mondanak olyanokat állami ismételten: állami, nem egyházi intézményekben, hogy a házasságig meg kell őrizni a szüzességet, illetve olyat, hogy a szexuális betegségek elleni küzdelemnek a leghatékonyabb módja az önmegtartóztatás. Emellett nem beszélnek olyan, amúgy fontos kérdésekről, mint hogy a pornóipar hogy szexualizálja félre a magyar fiatalságot, vagy olyan kérdésekről, hogy az internet, illetve a képkészítési technológia milyen módon rontja el nagyon sok gyermeknek a fiatalkorát. Az a helyzet, hogy az önök prüdériája nem szolgálja a magyar népet, az önök prüdériája ráadásul álszent, és a Nemzeti alaptantervnek tartalmaznia kell azt, ami az egészséges szexualitásra vonatkozik, nem pedig azt kell tartalmaznia, ami az önök világnézete, mert ebben az országban olyan emberek is fizetnek adót, akik nem értenek ebben egyet önökkel. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Rétvári Bence államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A témától függetlenül én pedig azt mondanám, hogy ön pedig ne gondolja azt, hogy az önök világnézetét kell mindenkire Magyarországon kötelezővé tenni, tisztelt képviselő úr [[Taps a kormánypártok soraiban. Ungár Péter: Nem mondtam! Demeter Márta: Pont nem mondta ezt!]] mert az ön felszólalásának a konklúziója ez volt, hogy az ne legyen, amit a kormány képvisel, az legyen, amit önök képviseltek. [[Gréczy Zsolt: Ezt nem mondta senki!]] Hiszen éppen ezért most már rákanyarodva a kérdésére is itt tényleg egyfajta távolságtartással vagy tisztelettel kell ehhez a témához is viszonyulni, tisztelt képviselő úr. Hogy mi lesz és mi várható a Nemzeti alaptantervben: a jelenleginek, ami most hatályban van, a szövege teljes mértékben ismert, az új Nemzeti alaptanterv pedig az egyik legátláthatóbb módon készül, és a lehető legtöbb beleszólást enged mindenki számára, hiszen szűk egy esztendővel ezelőtt emlékeim szerint ki is tettük az internetre a teljes szöveget, ott volt heteken-hónapokon keresztül, mindenki észrevételt tehetett. Ön is tudja, hogy a Nemzeti alaptanterv szövegéhez képest többszöröse volt, ha oldalban mérjük, többezres nagyságrendű oldalszámot tartalmazó észrevétel érkezett a Nemzeti alaptantervhez, és utána pedig ezeknek a feldolgozása zajlott, zajlik, és a Nemzeti alaptanterv végső szövegtervezetének a kimunkálása, amely majd a kormány asztalára kerülhet. Tisztelt Képviselő Úr! Akinek bármifajta észrevétele volt, nemcsak azon a téren, amit ön mondott, hanem bármely más téren is, az nyugodtan megtehette az egyik legátláthatóbb, sőt mondhatjuk, hogy a rendszerváltás óta a legátláthatóbb Nemzeti alaptanterv-előkészítési folyamatban. Az Alaptörvényünk is tartalmazza, hogy mindenkinek a testi-lelki egészségét meg kell őrizni. Ez nyilván a Nemzeti alaptantervnek is feladata minden téren, nyilván a mindennapos testnevelés is ennek a testi oldalát szolgálja, és nyilván minden egyéb érzelmi fejlődés segítése, felelősségtudat fejlesztése ugyanúgy fontos az iskolában is. Csak ne tévesszünk szerepet, hogy mibe szólunk bele, és mibe nem, mert amibe mi nem szoktunk beleszólni bár ön ezt állította rólunk , mintha önök meg szeretnének ebbe beleszólni, akár az iskolán [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] keresztül is a gyermekeknél. Úgyhogy ebben én mindenkit valamelyest a politikusi kompetenciák [[Az elnök ismét csenget.]] tiszteletben tartására kérnék. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Terveze Balatongyörök és Vonyarcvashegy közé kikötőt a kormány?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt évek balatoni dúlásai miatt nagyon alacsony a bizalmi szint a kormánnyal szemben ebben a kérdésben. Láthattuk, hogy mit jelent az önök számára a balatoni fejlesztés: fákat vágnak ki, nádasokat irtanak ki, és egyre kevesebb a zöldfelület. Most egy újabb gigaberuházás tartja izgalomban a balatoniakat. A hírek szerint a Közép-dunántúli Vízügyi Igazgatóság egy ipari kikötőt tervez a Balaton északi partján, Balatongyörök és Vonyarcvashegy határában. A civilek a beruházás ellen petíciót indítottak, amelyet most már több mint tízezer ember írt alá. A petícióban ezt írják: „A Szent Mihály-kápolna az egyik legfontosabb balatoni kulturális örökség, egy szakrális hely! A vonyarcvashegyiek számos rendezvénnyel őrzik annak emlékét, hogy a néphiedelem szerint a templomot 1729-ben hálából építette az a 40 halász, akik jégtáblákon menekültek meg egy pusztító balatoni viharból. A Szent Mihály-domb tetejéről mennyei panorámában lehet része a látogatónak. Itt a föld a csillogó vízzel és az éggel ölelkezik össze, belátni az egész nyugat-balatoni régiót. Tiltakozunk! Nem akarunk ide ipari flottát és egyéb vízi járműveket!” Tisztelt Államtitkár Úr! Lesze ipari kikötő a védett területen? A több ezer tiltakozó ellenére engedélyezie ezt a kormány? Igen vagy nem választ szeretnék, mert ezt várják öntől a helyiek. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A képviselő urat tájékoztatom, hogy a kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminisztert bízta meg, aki a kérdésre felkérte Kontrát Károly államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kikötők létesítésének feltételeit szabályozó kormányrendelet számos feltételhez köti a kikötők létesítését. Ezek közül az egyik legfontosabb, hogy csak a helyi önkormányzati építési szabályzattal, illetve településrendezési tervvel összhangban lehet kikötőt létesíteni. Vagyis alapvetően az az önkormányzat határozza meg, hogy hová és milyen kikötő épülhet. A Balaton vízminőségének védelme érdekében elgondolások kidolgozása van folyamatban a tó üzemeltetését és fenntartását érintő kérdésekről. Ez a folyamat december 20-án zárul, arról a társadalom, a lakosság, a civil szervezetek, az önkormányzatok természetesen véleményt nyilváníthatnak. Az észrevételek, a vélemények határozzák majd meg a további tervezési lehetőségek sorsát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Pócs János képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Várhatóake további bölcsőde fejlesztések a Jászságban?” címmel. Pócs János képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Október elején a Jászság fővárosában, Jászberényben új hatcsoportos, nyolc férőhelyes önkormányzati bölcsőde került átadásra. A jászladányi óvodában és bölcsődében szeptemberre 150 óvodai és 14 bölcsődei férőhelyet korszerűsítettek, valamint további 14 bölcsődei férőhelyet létesítettek. Ez utóbbi kettő új bölcsődei munkahelyet is eredményezett. Említést érdemel Jászfelsőszentgyörgy fejlesztése is, ugyanis az önkormányzat eredményesen pályázott új bölcsődei férőhelyek kialakítására, a községben hétcsoportos bölcsődét alakítanak ki új épület bővítésével. [[12.40]] Ahogy az országszerte tapasztalható, a kormány családtámogatási programja, amelybe beletartozik a bölcsődei férőhelyek bővítése is, működik. Országszerte egyre többen veszik igénybe valamelyik támogatást. Mindannyiunk közös érdeke, hogy gyermekeink megfelelő bölcsődei környezetben nevelkedhessenek. Ezért kérdezem tisztelettel az államtitkár urat, várhatóke további bölcsődei fejlesztések a Jászságban. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rétvári államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy Jász-Nagykun-Szolnok megyében is sok család örülhet annak, hogy polgári kormánya van Magyarországnak, hiszen így nem a megszorításokról szól a magyar családpolitika, hanem újabb és újabb lehetőségek biztosításáról. Így Jász-Nagykun-Szolnok megyében is 446 teljesen új bölcsődei férőhely jön létre, 736 férőhelyet pedig korszerűsítünk, és ez 25 települést érint összességében. Ebből a 25 településből 10 olyan, ahol korábban nem volt a településen elérhető bölcsőde, így Jászfényszaru, Kunmadaras, Rákócziújfalu, Besenyszög, Tiszakürt, Jászszentandrás, Tiszavárkony, Jászfelsőszentgyörgy, Jászjákóhalma és Jásztelek. Így tehát azok a családok, ahol gyermeket vállalnak vagy gyermekvállalásról gondolkodnak a szülők, és fontos szempont, hogy az édesanya vagy adott esetben az édesapa minél hamarabb vissza szeretne menni dolgozni, gyermeket is szeretnének vállalni és dolgozni is szeretnének mellette, de ehhez igénybe vennék azt a lehetőséget, amit a kormány biztosít, hogy a gyermek féléves korától már vissza lehessen menni dolgozni és mindemellett a gyermek után járó támogatást is igénybe lehessen venni, nos, az ő esetükben most újabb és újabb bölcsődei férőhelyek fognak létrejönni. 2010 óta is sok férőhely jött létre már Magyarországon. Akkor 26-27 ezer környékén volt a bölcsődei férőhelyek száma, most pedig már jóval 50 ezer fölött vagyunk, azt is mondhatjuk tehát, hogy közel megdupláztuk a kormányzásunk első kilenc esztendejében a bölcsődei férőhelyek számát. De szeretnénk ezt 2022. június 30-ig 70 ezerre emelni, így lényegében minden bölcsődei igényt kielégíteni Magyarországon. Mindemellett a mostani őszi ülésszakon fogunk dönteni a nagyszülői gyed bevezetéséről, amely szintén szélesíti a napközbeni gyermekfelügyeleti lehetőségeket, mert akinek még aktív korú szülője van és nagyszülőként vigyázna az unokára, az ő esetében is megnyitjuk ezt a lehetőséget. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hüp-hüp-hüp, Barba-trükk: visszaadják, amit elvettek. Avagy a nagy pedagógusbér-emelés.” címmel. Parancsoljon, és köszönöm szépen, hogy ezt a címet elmondhattam ön helyett.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm a kiváló ülésvezetést. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Múlt héten, a keddi vita során a Jobbik-frakció is kifejtette véleményét a szakképzési törvény tervezetével kapcsolatosan. Elmondtam én magam is, hogy nincs mire visszamutogatniuk, ugyanis kilenc és fél év elegendő kellett volna hogy legyen ahhoz a Fidesz számára, hogy rendbe tegyék a hazai szakképzés bajait. A méltányosságot hírből nem ismerő, éppen ezért rossz eredményeket produkáló közoktatás brutális szelekciós mechanizmusai kialakították a szakképzési elfekvőket, egykori diákjaim szavajárását követve az úgynevezett gladiátorképzőket, ahol bizony néha jobb, ha a tanár is, az oktató is testőrrel megy órákra. Bódis államtitkár úr egyébként nagyon-nagyon úriember módjára viselkedett, és eltérően a kormány többi tagjától, mondjuk, a „Sehallselát Dömötör”-i, zavaró konkrét kérdéseket kívül rekesztő magatartást és a cinikus rétvárizmusokat ő bizony mellőzte, viszont így is rengeteg ellenzéki felvetés elsikkadt az előterjesztői zárszóban. A javaslat elvenné a közalkalmazotti státuszt, de 30 százalékos béremelést ígérnek a szakképzésben dolgozó valamennyi pedagógusnak, tehát nemcsak a szakmai, hanem a közismereti tárgyakat oktató tanároknak is. Ez a béremelés örvendetes dolog, de ne feledjük: a fideszes kormányzat a pedagógusbérek számításakor alkalmazott vetítési alapot elszakította a minimálbértől, és azt a 2014-es szinten fagyasztotta be, ezáltal akár havi százezer forintot is, tehát a most beígért emelés összegét elvéve a pedagógusoktól. Tisztelettel kérdezem, nem lehetne a közalkalmazotti jogállás megtartása mellett odaadni ezt a kiérdemelt emelést egyébként úgy, hogy most már román pedagógusok is többet keresnek a hazai kollégáiknál. Hozzáteszem: az emelés mértéke éves szinten nem kerülne többe, mint mondjuk, a Puskás Stadion költsége vagy éppen a soha meg nem térülő és kínai hitelből megvalósuló Budapest-Belgrád-vasút hazai szakaszából 30 kilométeres rész. Várom a válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Rétvári Bence államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hadd válaszoljak én is egy filmcímmel, ha nem is gyermekfilm: Nicsak, ki beszél! Az a képviselő beszél [[Z. Kárpát Dániel: Kipcsak! – Gréczy Zsolt: Kipcsak, ki beszél!]] aki itt volt ugyan a köznevelési törvény módosításakor, amikor támogathatta volna, hogy a pedagógusok számára többletbérelemként céljuttatást lehessen biztosítani, aki támogathatta volna, hogy az intézményvezetők béremelést kapjanak, de nem szavazta meg. Az beszél, aki azokkal együtt kampányol, azokkal együtt szövetségben akar városokat vezetni és az országot is, akik 381 helyen tettek lakatot az iskolaépületek ajtajára és zárták be örökre, hogy oda diákok ne járhassanak [[Ander Balázs: Például ki?]] akik 15 ezer pedagógust bocsátottak el eközben most ön arról beszél, hogy mennyivel jobb lenne több pedagógus , és akik elvettek egyhavi teljes bért minden magyar pedagógustól. Most az a képviselő feláll, és azt mondja [[Z. Kárpát Dániel: Milyen az a képviselő? Ne legyél már bohóc!]] hogy itt sokkal több bérre, sokkal több lehetőségre van szükség. [[Ander Balázs: Havi százezer forint!]] isztelt Képviselő Úr! [[Z. Kárpát Dániel: Eltévesztetted a házszámot!]] Az elmúlt években egy 50 százalékos… [[Ander Balázs: Kilenc és fél év kormányzás!]] Nem tévesztettem el a házszámot, tisztelt képviselő úr! Önök most már mindenhol arra büszkék, itt most napirend előtt is azt ünnepelték, hogy önök a baloldali szövetség újdonsült tagjaiként mennyire sikeresek és mit vinnének, tisztelt képviselő úr. [[Z. Kárpát Dániel: Büszke vagy a III/II. vezetőitekre és a volt KISZ-titkáraitokra? Erről beszélj, ha annyira akarsz! A legtöbb kommunista nálatok van!]] Az elmúlt években 50 százalékkal sikerült emelni a pedagógusok fizetését. Ha megnézi, amit ön nem támogatott, hogy jövőre mennyivel többet tudunk fordítani az iskolákra, oktatásra, diákokra, az 60 milliárd forint többlet egy év alatt, összesen pedig 2010 óta 645 milliárd, amelynek a legnagyobb része, 355 milliárd évente az a többlet, amit pedagógusbér-emelésre tudunk fordítani. Aki kormányzásunk elején 173 ezer forintot keresett, most 335 ezer forintot keres. Bízunk benne, ezt tovább tudjuk emelni, de ez az emelés már látható. A szakképzési törvény módosításáról pedig azt tudom önnek mondani, hogy osztrák mintára egy sokkal gyakorlatiasabb, a diákok érdekét és az ország jövőjét is jobban szolgáló törvénymódosítás fekszik az asztalon. Meglátjuk, ezt megszavazzae ön. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt tovább folytatnának munkánkat, az önök nevében is tisztelettel és szeretettel köszöntöm a pécsi Kodály Zoltán Gimnázium, továbbá a Vas Megyei Szakképzési Centrum III. Béla Szakgimnáziuma és Szakközépiskolája diákjait és a pedagógus kollégákat. Örülök, hogy itt vannak. Jó napot kívánok! Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Hogyan és mikortól akarják az összes nyugdíjban és szociális juttatásban részesülő számára az elektronikus utalást megoldani?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Varga Mihály miniszter a Nemzeti Versenyképességi Tanács legutóbbi ülésén arról számolt be, hogy az a cél, hogy a nyugdíjak, illetve a szociális juttatások jelentős részénél bővüljön az a kör, amely esetében elektronikus úton, banki átutalással történik a kifizetés. Ez az arány jelenleg egyébként 50 százalék.Ez egyfelől támogatandó, hiszen nyilván az elektronikus kifizetésé a jövő, és egyre kisebb lesz a készpénzforgalom, ugyanakkor pontosan ez az a kör, a nyugdíjasok, illetve a szociális juttatásban élők, akik esetén érezhető, tapasztalható az, hogy nem véletlenül nem utalással kérik a kifizetést, hiszen ezeknek az embereknek jelentős részben nincs bankszámlájuk, nincs bankkártyájuk. Ez pedig nyilvánvalóan elsősorban azért van, mert nagyon sokan olyan településeken élnek, ahol éppen nincs bankkártyás kifizetés, nincsenek banki automaták, ha meg van, akkor nem biztos, hogy ahhoz a bankhoz tartozó automata van, amiből ő készpénzt ki tud venni. Tehát jelentős többletköltséggel járna számukra ez a fajta kifizetés. Nyilvánvalóan a bankszámláknak is vannak költségei éves, illetve havi szinten is. Ez is jelentős kiadást jelent a nyugdíjasok számára. Valamilyen úton-módon arra kellene tehát törekedni valószínűleg a nyugdíjasok, illetve a szociális juttatásban lévők esetén, hogy az állam, ha már ez a szándék, ezeket a felmerülő pluszköltségeket pótolja, akár úgy, hogy egy nullforintos számlát vagy valamilyen nullforintos kártyahasználatot ír elő, különösen akkor, ha valamilyen úton-módon mégiscsak rá lesznek kényszerülve a nyugdíjasok, illetve a szociális juttatásban lévők. Éppen ezért kérdezem, hogy hogyan és mikortól akarják az összes nyugdíjban és szociális juttatásban részesülő számára az elektronikus utalást megoldani, és milyen módon fogják kompenzálni a felmerülő többletköltségeket, nyilvánvalóan elsősorban az alacsony ellátásban részesülő jogosultak számára. Várom a megtisztelő válaszát. [[12.50]]
Köszönöm szépen. Bodó Sándor államtitkár úr, a Pénzügyminisztérium államtitkára válaszol. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselő Úr! Talán engedje meg, hogy úgy kezdjem, hogy micsoda különbség. Az önök kormányzása idején bizony megszorításokkal sújtották a nyugdíjasokat, elvettek tőlük egyhavi nyugdíjat, gázáremelkedés volt, élelmiszerek áfája, most pedig az a legnagyobb probléma, hogy vajon mikor kapják elektronikusan, illetve milyen feltételek mellett. Nos hát, képviselő úr, teljes terjedelmében nyilvánvalóan lehetetlen kibontani azt a tárgyalássorozatot, amely a Nemzeti Versenyképességi Tanács ezzel kapcsolatos napirendi pontja volt, de a szándék teljesen egyértelmű, hogy az elektronikus fizetőeszközök kiterjesztése minél inkább haladjon. Természetesen látnunk kell az európai viszonylatokat. Magyarországon még mindig talán az egyik legmagasabb az Európai Unióban a készpénzhasználat aránya, ami nyilván a feketegazdaság szempontjából is egy kedvezőtlen történet. Tehát az irány teljesen egyértelmű, hogy ezen az úton kell haladnunk. Abban viszont teljes mértékben egyetértek önnel, hogy nagyon sok helyen, bizonyos életkorokból adódóan is, ennek a bevezetése nagyon komoly problémát jelentene. Fiatal barátaink, akik itt ülnek a karzaton, bizonyára alig tudják elképzelni az életüket bankkártya nélkül, vagy mihelyt felnőttek lesznek, bankkártya nélkül, de bizony vannak olyan tisztességben megőszültek, akik még életükben sohasem használták ezt a készüléket, s talán nem is tervezik már. Tehát itt mindenképpen elvi cél van meghatározva, semmiképpen nem beszélünk kötelező jelleggel azzal kapcsolatosan, hogy a nyugdíjak, illetve más járandóságok elektronikusan érkezzenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Varju László képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „HOL TARTANAK A KORMÁNY ÉS AZ ÚJPESTI ÖNKORMÁNYZAT KÖZÖTTI TÁRGYALÁSOK AZ ÁRPÁD KÓRHÁZ ÉPÜLETÉNEK VISSZAJUTTATÁSÁRÓL?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, ön előtt is ismert, hogy helyi tiltakozások és követelés után Újpest önkormányzatának előző testülete döntött arról, hogy ingyenes vagyonjuttatási igényt nyújt be a magyar államhoz az Árpád Kórház ingatlanának visszaadására abból a célból, hogy a kórházi működtetést, a működést folytassa. A testület a tárgyalásokhoz, a megállapodás megkötéséhez hozzájárult, erre a tulajdonszerzéshez szükséges minden felhatalmazást megtett. Október 13. után azonban új képviselő-testület lett. Mindezek után szeretném kérdezni azt, hogy hogyan folytathatjuk, hogyan folytathatják a munkát. Három kérdésem lenne államtitkár úrhoz. Az első az, hogy a kormány az 1194. számú határozatában a szóban forgó épületet mint munkásszálló építését jelölte meg. A kormány ezt a határozatát mikor vonta vissza? Hol tartanak az ingyenes vagyonjuttatás keretében történő átadásról megkezdett tárgyalások? S természetesen nagyon fontos számunkra az, hogy tartjae magát a kormány az előző testületnek és a polgármesternek tett vagyontárgy átadására vonatkozó ígéretéhez, avagy tekinthetjük azt egy választások előtti olyan kommunikációnak, ami igazság szerint be nem tartható a kormány által. Összefoglalva: kérdezem államtitkár urat, hogy az újpesti kórház ügyében az újpesti önkormányzat kezdeményezésére mikor tudnak érdemben tárgyalásokat folytatni. Köszönöm szépen, várom válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az önkormányzatok és az állam által közvetlenül ellátandó feladatokat a jogszabályok egészen pontosan rögzítik, és az önkormányzati törvény is egészen pontosan rögzíti az önkormányzatok kötelező feladatát, illetve tartalmazza azokat a feladatokat, amelyeket az önkormányzatok önként vállalt feladatként elláthatnak. A kormány, minden aktuális kormány a saját politikai, illetve közjót szolgáló döntései alapján határozta meg azt, hogy milyen intézményi rendszert hogyan működtet. Így volt ez akkor is, amikor önök irányították az országot, így volt ez akkor is, amikor önök szüntettek meg kórházi ágyakat, illetve alakítottak át gyakorlatilag elfekvővé kórházakat, és így van ez most is, amikor az önkormányzatok a saját szabályozási terveikkel, a saját döntési mechanizmusukkal befolyásolni tudják azt, hogy a saját területükön milyen beruházások valósuljanak meg. S ahogy annak idején kormányzati pozícióból önök megakadályozták azt, hogy kórházak működjenek, bezártak kórházakat, kórházi ágyakat szüntettek meg, most polgármesterként a fővárosban kórházépítést kívánnak megakadályozni. Tehát ebben egyértelműen konzekvensek. A kormányzat az újpesti épület kapcsán valóban hozott döntést az épület hasznosításáról. Ez egy állami tulajdonban lévő épület, tehát az államnak van lehetősége arra, hogy ennek a hasznosításáról döntsön. Azt hangsúlyozni szeretném, hogy nem hangzott el sohasem olyan ígéret, hogy a kormányzat ezt az önkormányzat részére visszaadja, különösen nem, hogy kórház céljára, hiszen az önkormányzatok nem üzemeltetnek kórházat. Az épület hasznosításával kapcsolatban jelen pillanatban még nem folynak tárgyalások. Nyilván a Belügyminisztérium nyitott abban, hogy a hatáskörébe eső céloknak megfelelő tárgyalásokat lefolytassa. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Demeter Márta képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Milyen magyar érdeket szolgál a Dunakeszi Járműjavító orosz kézbe adása?” címmel. Képviselő asszony, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Immár több mint egy éve annak, hogy először kérdéssel fordultam a Külügyminisztériumhoz az Egyiptomnak szállítandó vasúti járművekkel kapcsolatos projektről. Azóta ezt számtalanszor megismételten, viszont mindeddig csupán semmitmondó, kitérő válaszokat kaptam. Most újra próbálkozom. Az orosz Transzmasholding megvásárolni szándékozza a Dunakeszi Járműjavító üzletrészének a felét, vagyis érdemi, akár többségi befolyást szerezhet az orosz cég a konzorcium magyar tagja felett, amely vasúti kocsikat szállíthat Egyiptomba. Mellesleg a tulajdonszerzés versenyeztetés nélkül történik. Azóta pedig a Csepel Holding is felbukkant az ügyben mint lehetséges beszállító, úgy tűnik, hogy az orosz cég megkeresésére. Tehát azt gondolom, a kérdések egyre csak szaporodnak ahelyett, hogy önök megválaszolnák őket. A múlt heti interpellációmra válaszolva ön, államtitkár úr, újólag elkerülte a válaszadást, arra hivatkozott, hogy 1300 vasúti kocsi hazai gyártásáról szól a projekt, ám még ugyanaznap arról írt a Direkt36 az önök közlése alapján, hogy az Eximbank által nyújtandó hitelhez szükséges legalább 50 százalékos magyar beszállítói arány úgy fog teljesülni, hogy a megrendelt 1300-ból legalább 651 vasúti kocsi Magyarországon kell hogy elkészüljön. Az Egypt Today is írt a témában arról, hogy a szerződés szerint 650 kocsi Magyarországról, 500 Oroszországból fog érkezni, a maradék 150-et pedig Egyiptomban gyártják majd orosz felügyelettel. Ezért kérdezem államtitkár urat, hogy milyen magyar érdeket szolgál a Dunakeszi Járműjavító orosz kézbe adása. Milyen indokok szóltak amellett, hogy a magyar kormány a Dunakeszi Járműjavító Kft.-ben lévő saját MÁV-tulajdonrészének az eladásáról döntsön egy olyan cég számára, ahol egyébként a Transzmasholding a tulajdonos? Az egyiptomi vasúti kocsik milyen elemeit gyártja a Dunakeszi Járműjavító, s milyen elemek beszállításában vesznek részt a magyarországi cégek? Összesen mekkora lesz a magyar hozzáadott érték a vasúti kocsik tekintetében, illetve létrejönneke majd a jövőben az egyiptomi vasúti kocsik gyártásához kapcsolódóan új magyarországi munkahelyek? Várom a válaszát. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Sajnálattal hallom, hogy nem elégedett a korábbi válaszainkkal-válaszaimmal, ezért igyekszem még egyszer tájékoztatni önt a vasúti projekttel kapcsolatban. De még mielőtt erre rátérnék, azért engedje meg, hogy kifejezzem azzal kapcsolatos mély csalódásomat, hogy ön a közelmúltban titkos katonai információkat adott át a sajtónak és szivárogtatott ki, hozott nyilvánosságra, ráadásul eltorzítva. [[Demeter Márta: Államtitkár úr, a kérdésre válaszoljon!]] Ha jól látom, a sajtóban a vádemelési szaknál tart ez az ügy, érdeklődéssel figyelem a fejleményeket, és fel szeretném kérni ezúton is, hogy ezt a gyakorlatot fejezze be, tartsa be a törvényeket, ne szivárogtasson ki titkos információkat, és pláne ne torzítsa el azokat. [[Demeter Márta: A kérdésemre válaszoljon, államtitkár úr!]] Tisztelt Képviselő Asszony! A vasúti kocsikkal kapcsolatban: sajnos időről időre látom, hogy ön támadja ezt a projektet, pedig itt valóban 1300 vasúti kocsi elkészítéséről van szó Magyarországon és Oroszországban. Egy több mint 1 milliárd dolláros gigaprojektről, gigaberuházásról van szó, amely nagy sikere a magyar gazdaságnak. Az írásban feltett és korábban feltett kérdéseivel és állásfoglalásaival kapcsolatban szeretném tájékoztatni, hogy az Eximbank nem tud beállni egy partner mellé vagy kiállni onnan. Az Eximbank olyan projekteket és olyan partnereket tud finanszírozni, amelyek a feladatot el tudják végezni. [[13.00]] Ez egy viszonylag fontos, objektív feltétele a finanszírozásnak, hogy valaki ezt el tudja végezni. Ha el tudja végezni, akkor az Eximbank tud hitelt, tud finanszírozást nyújtani; valamint törvényi kötelesség alapján az Eximbank kizárólag olyan projektet finanszíroz, ahol az előállított termék legalább 50 százaléka magyar kötődésű, magyar előállított termékről van szó, magyar származású előállított termékről. A Dunakeszi Járműjavító eladásáról pedig három másodpercben még annyiról szeretném tájékoztatni, hogy abban a cégben, amely megveszi, nagy tulajdonhányada van francia cégnek is. Kérem, ezt is nézze meg, és a Dunakeszi Járműjavító olyan piacokra juthat így ki, amelyekre különben soha nem juthatott volna. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Jelente nemzetbiztonsági kockázatot az 5G-hálózat kiépítésében a Huawei szerepe?” címmel. Tájékoztatom képviselő urat, hogy a kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerinti feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter urat bízta meg, a miniszter felkérésére pedig a kérdést valójában Kontrát Károly államtitkár úr fogja megválaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Szijjártó Péter külügyminiszter november 5-én Sanghajban bejelentette, hogy a hazai 5G-hálózat kiépítése a kínai technológiai óriás, a Huawei részvételével fog megvalósulni. A kínai cég körüli botrányok felvetik annak kérdését, hogy mennyire biztonságos az ő termékeikre hagyatkozni ennél a beruházásnál. A Huawei nemzetbiztonsági kockázatot jelenthet, ezért választ kell adniuk arra, hogy a magyar kormány miért nem dolgozik a Huawei helyett inkább a finn Nokiával vagy a svéd Ericssonnal. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az elmúlt években többször előfordult, hogy a Fidesz-kormány Kína érdekében szembement Európával. 2016 júliusában egy olyan európai uniós nyilatkozatot vétóztak meg, amely a Fülöp-szigetek és Kína közti területvitáról hozott döntést üdvözölte volna. 2017 márciusában egyedüliként vétózta meg, hogy az Európai Unió aláírjon egy olyan közös levelet, amely Kínában őrizetbe vett ügyvédek megkínzását tette volna szóvá. 2018 áprilisában az EU Külügyi Szolgálata nyilatkozatban akarta felszólítani Kínát az emberi jogok és a nemzetközi jogrend betartására, illetve megpróbálta előírni a tagállamoknak, hogy a propagandisztikus kínai terminusokat gyomlálják ki bármiféle, Kínával kötött megállapodásból. A Fidesz-kormány vétóval fenyegetett, majd kimaradt a jelentés aláírásából. Ezt követően, 2018 őszén a visegrádi négyek és Japán találkozója után azért nem tudtak egyetértésre jutni egy közös nyilatkozatban, mert Orbán Viktor ragaszkodott hozzá, hogy kerüljön ki egy utalás a tengerhajózás biztonságára és a dél-kínai-tengeri vitára. Végül most a Fidesz éppen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsába akarja belobbizni Kínát, amely 1 millió ujgurt tart átnevelőtáborban, egy megfigyelő államot épít ki, és a totális elnyomás eszközeit fejleszti. Kérem miniszter urat, mindezek után válaszoljon arra, hogy végiggondolta-e, milyen nemzetbiztonsági kockázatot jelent, ha egy kínai cégre bízza az 5G-hálózat kiépítését. Hogyan befolyásolja a döntés az észak-atlanti szövetséghez tartozásunkat, és a jelenleg folyó technológiai hidegháborúban nem lett volnae szerencsésebb európai partnerekkel együtt dolgozni? Várom válaszát. [[Kocsis-Cake Olivio tapsol.]]
Köszönöm, Tordai Bence képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, a kormány számára a magyar emberek biztonsága az első. Erre tekintettel járunk el a magyarországi 5G-hálózat kiépítésével kapcsolatban is. Az 5G-hálózati kiberbiztonsággal kapcsolatos kockázatokat az illetékes hazai szervek, együttműködve a nemzetközi partnerekkel, folyamatosan figyelemmel kísérik. Magyarország, a mértékadónak számító uniós tagországokhoz hasonlóan, szakmai alapon hozott döntést a Huawei bevonásáról az 5G-hálózat kiépítésébe. Fontos kiemelni, hogy nem Magyarország épít 5G-hálózatot, hanem a hazai területeken szolgáltató telekommunikációs cégek.Európa több országában részlegesen, részben vagy teljes egészében jelenleg is a Huawei által gyártott hálózati elemek felhasználásával kiépített 5G-szolgáltatás vehető igénybe. Hazánkban a meglévő és épülő hálózat nem kizárólagosan a Huawei eszközeiből fog állni, hanem más gyártók termékeiből is. Magyarország versenyképességét, a magyar vállalkozások, a magyar családok, az oktatási és kutatási intézmények sikerességét alapvetően határozzák meg a digitalizáció területén elért eredmények. A kormány szándéka az, hogy az 5G-hálózatban rejlő új alkalmazási lehetőségek minden magyar vállalkozás és minden magyar ember hasznára váljanak. Az elektronikus hírközlésről szóló törvény részletesen szabályozza a hírközlés biztonságával és a hírközlési szolgáltatás nyújtása során kezelt előfizetői adatok védelmével kapcsolatos előírásokat. Tehát ez a biztonság érdekében, amit ön kérdezett, nagyon fontos törvényi garancia, amely létezik. A továbbított adatok jogosulatlan lehallgatásának, tárolásának vagy megfigyelésének, valamint a forgalmi adatokhoz történő jogosulatlan vagy véletlen hozzáférésnek a megakadályozásáról a szolgáltató köteles gondoskodni. Az előírások betartását a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság felügyeli és végzi. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Hol tart jelenleg az előkészítő munka és milyen további lépések várhatóak a Szombathely-Kőszeg közti útfejlesztés kapcsán?” Ágh Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! 2010 óta azt tapasztalhatjuk, hogy Magyarország Kormánya számára stratégiai fontosságú a közúti kapcsolatok fejlesztése. Ennek jeleként az autópályák, gyorsforgalmi utak építése új lendületet kapott. Ez a munka azt a célt szolgálja, hogy a megyeszékhelyek megközelítését könnyítsék, egyúttal a stratégiai fontosságú útépítések megvalósulhassanak. Vas megye számára kiemelt fontosságú mindez, hiszen mind a megyeszékhelynek, mind a térségnek szüksége volt arra, hogy minőségi módon csatlakozzon az európai úthálózathoz. E cél érdekében épült meg az M86-os út, amely megépítése óta beváltotta a hozzá fűzött reményeket.Örömmel tapasztaltuk azonban, hogy a fejlesztés lehetősége ezzel nem állt meg. A „Modern városok” program keretében született a megállapodás, amely Kőszeg irányába új megközelítést irányozott elő. Az ezzel kapcsolatos előkészítő munka elindult, amely számunkra különösen jelentős. Fontos, hiszen ez egyrészt új utat jelent Bécs felé. Fontos, mert stratégiai jelentőségű lehet Kőszeg városa számára. Fontos, mert a kistelepüléseket mentesíti az átmenő forgalomtól, így elhelyezkedésük révén jelentős mindez Gencsapátinak, Gyöngyösfalunak és Lukácsházának. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek alapján Vas megyében kiemelt figyelemmel kísérik az úttal kapcsolatos híreket. Ezért tisztelettel kérdezem, hol tart jelenleg az előkészítő munka, és milyen további lépések várhatóak a Szombathely-Kőszeg közti útfejlesztés kapcsán. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány elsőrendű feladatként kezeli Magyarország közúti közlekedésének fejlesztését és biztonságosabbá tételét. A közhálózat bővítése, korszerűsítése ugyanis nagymértékben segíti a magyar gazdaság fenntartható növekedését, a magyar családok életminőségének javítását és a vidék megerősítését.A 3200 milliárd forintos keretösszegű útprogram kiemelt célja, hogy a ma még csak kétsávos főúton elérhető megyei jogú városokat bekapcsoljuk a gyorsforgalmi úthálózatba, az autópályák, autóutak elérjenek az országhatárokig, és az ország bármely részéről 30 percen belül elérhető legyen egy négysávos útszakasz. A magyar gazdaság dinamikus fejlődésének és teljesítményének köszönhetően a keretösszeg nagyobbik hányadát pedig hazai költségvetési forrásból biztosítjuk mindezekhez a fejlesztésekhez. A közúti infrastruktúra-fejlesztési program részeként valósul meg a Szombathely és Kőszeg közötti közúti kapcsolat fejlesztésének előkészítése is. A tervezési feladat részeként eddig elkészült a bírálati tanulmányterv és a környezetvédelmi terv, kiválasztották a megvalósításra javasolt nyomvonalat. Ennek megfelelően Szombathely és Kőszeg között 14 kilométer hosszban kétszer kétsávos, fizikai elválasztással rendelkező főút épül, ezenkívül kétszer egysávos főútként valósul meg a Kőszeget keletről elkerülő, országhatárig tartó 4,7 kilométer hosszú útszakasz. [[13.10]] A projekt környezetvédelmi engedélyezése októberben megkezdődött, az engedélyezési tervek elkészítésére vonatkozó közbeszerzési eljárás előkészítését végzik a kollegák. Az engedélyezési tervek befejezése és az építési engedélyek megszerzése 2021 második felében várható. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Biztonságose a kínai Huawei cégre bízni a hazai 5G hálózat kiépítését?” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A napokban jelentette be Szijjártó Péter külügyminiszter éppen Kínában, hogy Magyarországon a kínai Huawei telekommunikációs cég közreműködésével épül ki az ötödik generációs mobiltávközlési hálózat. Ez a megbízás a legmodernebb telekommunikációs hálózat kiépítésére azért is furcsa, mert a kínai óriáscéget az Egyesült Államok évek óta azzal vádolja, hogy különféle eszközeiben kémkedésre alkalmas komponensek találhatóak, amelyekkel az eszközök Kínába tudnak továbbítani fontos, akár titkos adatokat. Akárhányszor is hangzik el ez a Ház előtt, mondhatjuk, hogy fontos, és a helyzet annyira is feszült, hogy az Egyesült Államok szó szerint kereskedelmi háborúba kezdett a kínai cég ellen. Európában többen is aggodalommal figyelik a cég terjeszkedését. Így például az Európai Bizottság szerint fokozott biztonsági kockázatot rejt a harmadik országbeli, így különösen a kínai vállalatok részvétele az ötödik generációs mobiltávközlési hálózatok kiépítésében. De biztonsági megfontolásokból az Egyesült Államok mellett Ausztrália is már kizárta az 5G-hálózatok fejlesztéséből a kínai céget, leszögezve, hogy Peking kémkedésre használhatja fel a vállalat berendezéseit, mert a kínai jogszabályok ezeket a cégeket együttműködésre kényszerítik a helyi hírszerzéssel. Mindezek ellenére, mindezen veszélyek ellenére hazánk mégis a kínai óriáscég segítségét veszi igénybe, várhatóan szembehelyezkedve a világszintű trendekkel. Ez a cselekedet nemcsak aggályt vet föl, főként a hazai adat- és információbiztonsági szempontokból, de várhatóan szövetségi politikánk sem lesz különösen jobb ettől. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezekre tekintettel kérem, az alábbiakban őszintén válaszoljon, és fontolja meg a válaszának mélységét is, hiszen fontos arra válaszolni, hogy miért ennyire fontos, hogy hazánkban a Huawei jusson lehetőséghez a hálózat kiépítésében. Nem tartjae biztonsági szempontból aggályosnak a miniszter bejelentését, miszerint Magyarországon a kínai cég fogja az 5G-hálózatot építeni? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Biztonságban leszneke a hazai telefonhasználó magánszemélyek, sőt állami szervezetek adatai, információi? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az imént válaszoltam Tordai Bence kérdésére, képviselő úr kérdésére, hasonló kérdést tett föl. Sajnálom, hogy nem tartózkodott a teremben. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Dehogynem! Ő az egyik jegyző.]] Bocsánat, akkor örülök, hogy a teremben tartózkodott. [[Derültség.]] Még annyit szeretnék hozzátenni, hogy én minden kérdésre őszintén válszolok, most is őszintén válaszolok.Akkor képviselő úr mindent hallott, szeretném elmondani, hogy Magyarországon a biztonság a legfontosabb közösségi érték. A kormány számára a magyar emberek biztonsága az első. Az 5G-hálózati, kiberbiztonsággal kapcsolatos kockázatokat az illetékes hazai szervek, együttműködve a nemzetközi partnerekkel, folyamatosan figyelemmel kísérik. Magyarország a mértékadónak számító uniós országokhoz hasonlóan szakmai alapon hozott döntést a Huawei bevonásáról az 5G-hálózatok építésébe. Azt is szeretném kiemelni, hogy Európa több országában részlegesen vagy teljes egészében jelenleg is a Huawei által gyártott hálózati elemek felhasználásával kiépített 5G-szolgáltatás vehető igénybe. Célunk az, hogy Magyarország versenyképességét, a magyar vállalkozások, a magyar családok, az oktatási és kutatási intézmények sikerességét alapvetően határozzák meg a digitalizáció területén elért eredmények, ezt szeretnénk elősegíteni. Az elektronikus hírközlésről szóló törvény részletesen szabályozza a hírközlés biztonságával és a hírközlési szolgáltatás nyújtása során kezelt előfizetői adatok védelmével kapcsolatos előírásokat. Tehát a biztonság, a fogyasztói, felhasználói biztonság törvényi feltételei garantáltak, az előírások betartását a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság felügyeli és végzi. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor kerül sor valódi béremelésre a szociális ágazatban? Mi lett a szakszervezeteknek, illetve az ágazatnak tett ígéretekkel?” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! November 12e a szociális munka napja. Ennek alkalmából szeretném az ágazat legégetőbb problémájára felhívni a figyelmet, ami a bérhelyzet.A legutóbbi adatok szerint a szociális ellátás területén dolgozók nettó átlagkeresete 170 ezer forint volt havonta, ha a közfoglalkoztatottak nélküli adatokat nézzük. Ezzel együtt csupán 114 ezer forintról beszélünk. Akárhogyan is nézzük, ez a legalacsonyabb az összes ágazat között. Ez az összeg a minden ágazatot magába foglaló teljes nettó átlagkereseteknek a 70 százaléka; ha belevesszük a közfoglalkoztatottakat, akkor már csak 48 százalékról beszélünk. Ez tehát azt jelenti, hogy bármilyen pótlékkal is bűvészkedett a kormány, a mai napig elfogadhatatlanul keveset keres az a százezer ember, aki a szociális ellátásban dolgozik. A szegénység vagy társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek száma közel kétmillió fő ma Magyarországon. Ők azok, akik között tartós munkanélküliek, jövedelmi szegénységben élők és súlyos deprivációnak kitett emberek, családok vannak. Ez a százezer ember, akiket a mai napon köszöntünk, akiknek a munkája, hivatása, hivatástudata előtt ma tisztelgünk alapvetően, e társadalmi csoportért dolgozik. De munkájuk nemcsak nekik, hanem az egész társadalomnak fontos, hiszen mindannyiunk érdeke, hogy a társadalom minden tagja tisztességes körülmények között élhessen. Holnap munkaszüneti nap lesz a szociális munkásoknak. Érdemes megjegyezni, hogy amikor a kormány ezt eldöntötte, akkor arról is döntött, hogy egy másik napot, a korábbi közszolgálati dolgozók napját megszünteti, és azt cserélte erre a munkanapra. Államtitkár urat kérdezném tudjuk nagyon jól, hogy holnap egyeztet a kormány képviselője a szociális ágazatban dolgozók szakszervezetének vezetőivel , meg tudnake állapodni végre egy normális béremelésben, és most már mondhatjuk azt, hogy megbecsülik ezeknek az embereknek a munkáját, vagy mi várható holnap, hogy tényleg sztrájkot kell előkészíttetni a százezer ember, dolgozó ember érdekében. Igaz, azt is mondhatjuk, hogy önök minden eszközzel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] meggátolják, hogy ez a sztrájk létrejöhessen. [[Az elnök ismét csenget.]] Holnap mi lesz a tárgyalás eredménye? Megkapjáke végre a béremelésüket ezek az emberek? Köszönöm a türelmét, elnök úr.
Köszönöm szépen. Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön azzal kezdte a felszólalását, hogy holnap lesz a szociális munka napja. Tegyük hozzá, hogy ezt az ünnepnapot önök nem szavazták meg itt a parlamentben. Tehát erre hivatkozik, de amikor szavazatával támogathatta volna, akkor nem támogatta, hogy bevezetésre kerüljön ez a nap, amikor különösen is odafigyelünk a szociális szférában dolgozókra, és valóban, ahogy ön is mondta, számukra ez munkaszünettel is jár.Akkor sem figyeltek oda, tisztelt képviselő asszony, a szociális dolgozókra, amikor elvettek tőlük egyhavi bért. Ön azt mondja most, hogy a legfontosabb kérdés a bérkérdés. Akkor önök miért csökkentették a bérét a szociális szférában dolgozóknak, mindenkinek egyhavi bér összegével? Akkor miért csökkentették a bentlakásos-normatívát 30 ezer forinttal, a kiemelt ellátásúaknak 100 ezer forinttal? Miért csökkentették a bevételeit az intézményeknek, amelyekből a bért ki tudják egyáltalán gazdálkodni? Ön arról beszélt, hogy vannak még Magyarországon többen, akik veszélyeztetve vannak akár a szegénységgel, akár a társadalmi kirekesztődéssel, csak azt felejtette el mondani, tisztelt képviselő asszony, hogy most már körülbelül másfél millióval kevesebben vannak, mint 2010-ben, amikor még utoljára önök kormányoztak. Az, hogy a szociális szférában bért emeljünk, a kormány számára is kiemelt cél volt. Ön beszélt átlagbérről, csak azt nem mondta, hogy az elmúlt években, az elmúlt két-három évben az átlagkereset 70 ezer forinttal emelkedett, mert sikerült béremeléseket végrehajtanunk. 2014-ben bevezettük a szociális ágazati pótlékot, ez 14 milliárd forint többletet jelentett. 2015-ben egy 7,6 milliárdos kiegészítő pótlékot vezettünk be az év második felétől, és utána nyilván egy teljes évnyi összeget már 2016-tól; tehát ennek a dupláját, körülbelül 15-16 milliárd forint értékben többletként biztosítottunk, tehát megvolt az ágazati bérpótlék és az ágazati bérkiegészítés. Ezt követték a későbbi években is emelések [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és ennek is a következménye, hogy ha megnézi, hogy 2010 és 2020 között miként változott a szociális szférában a bér [[Az elnök ismét csenget.]] akkor egy körülbelül 80 százalékos emelkedést tud tapasztalni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.20]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Családok ezrei várják a választ: eltörlik az egyetemi felvételihez kötött nyelvvizsgát?” címmel. Gréczy Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Hónapok óta kérte, követelte a Demokratikus Koalíció, de a többi ellenzéki párt is, hogy az Orbán-kormány ne tegye kötelezővé az egyetemi felvételhez a nyelvvizsgát. Ennek a feltételnek ugyanis csak azok a diákok tudnak megfelelni, akik jobb módú családokba születtek és/vagy megfelelő számú és minőségű nyelvtanárral rendelkező középiskola tanulói.Ahol nem telik különtanárra, ahol nem elégséges egy nyelvvizsgához az oktatás, ott is élnek tehetséges gyerekek, akik szeretnének egyetemre jutni. Miért ne lehetne belőlük orvos, közgazdász, jogász, mérnök, csak azért, mert ugyan magyarból, történelemből, matematikából, biológiából, kémiából kiemelkedően vagy jól teljesítenek, de a felvételi sikeréhez kötött nyelvvizsgát meglehet, önhibájukon kívül nem tudják letenni? Ez a vita kinyílt többször az Országgyűlés Kulturális bizottságában, ahol mi, ellenzéki képviselők többször szóvá tettük, és a fideszes képviselők mindig csak hümmögtek, hogy majdcsak lesz erről valami döntés, de inkább védték azt, hogy legyen kötelező a nyelvvizsga. Az utóbbi napokban szerencsére született egy döntés, hogy egyelőre megszüntetik ezt a kötelezvényt, aminek azért örülünk, mert így tehetséges, de nyelvet éppen nem beszélő diákok mégiscsak bejutnak a felsőoktatásba; és mindenekelőtt szeretném azt tisztázni: nem a nyelvvizsga ellen vagyunk. Nagyon fontos az, hogy minél több gyerek minél több nyelven beszéljen, viszont várjuk azt a kormányzati intézkedést, hogy ez most végleges eltörlés, vagy egypár éves moratóriumról döntöttek. Esetleg vane intézkedési terv arra, hogy minél több diák mégiscsak le tudja tenni a felvételi előtt ezt a nyelvvizsgát? De ehhez az egész magyar nyelvoktatást át kell vizsgálni, ehhez az iskolák különböző fejlettségi szintjeit át kell vizsgálni, úgyhogy ez ügyben várom államtitkár úr válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy azzal kezdjem, hogy a magyar nyelv szépségéhez nem fér kétség, ugyanakkor kétségtelen az is, hogy kacifántossága, sokszínűsége, szabályainak megfelelő használata nagy figyelmet kíván meg használójától. Ugyanis kérdésének a címe „Családok ezrei várják a választ: eltörlike az egyetemi felvételihez kötött nyelvvizsgát?” azt jelenti, eltöröljük-e, hogy a nyelvvizsgázáshoz egyetemi felvételi szükséges. Tisztelt Képviselő Úr! Ilyen terve a kormánynak soha nem volt és nem is tervezzük. Ha arra gondolt, hogy a felvételihez szükséges nyelvvizsga, akkor a szerdai kormánydöntés bizonyára ismert, de örömmel válaszolok rá. Tisztelt Képviselő Úr! Némi fenntartással hallgattuk azért az ön szavait, miután az ön főnöke, Gyurcsány Ferenc volt az, aki a tandíj bevezetésével elvette volna az esélyét a fiataloknak, hogy diplomát szerezzenek. Szeretném felhívni a figyelmét arra is, hogy ebben a szándékában a Fidesz és a KDNP által kezdeményezett népszavazás tudta csak megakadályozni. Szeretném kiemelni azt is, hogy a kormány továbbra is fontosnak tartja, hogy az egyetemekről felkészült, megfelelő szakmai tudással és nyelvismerettel kerüljenek ki szakemberek. A mai világban a versenyképes tudáshoz elengedhetetlen a nyelvtudás, és az egyetemi oktatás során is fontos, hiszen számos tudományos forrás idegen nyelven áll csupán rendelkezésre. A felsőoktatási felvételi eljárásban 2020-ra bevezetni tervezett nyelvi követelményt a kormány már ’14-ben nyilvánosságra hozta. A rendelkezésre álló idő lehetőséget adott a felsőoktatásba belépni szándékozók számára a bemeneti feltételek teljesülésére. Ugyanakkor meghallgattuk a szakmai szervezetek, a diákok véleményét [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és annak érdekében, hogy még jobb döntést hozzunk, a kormány úgy döntött, hogy nem kerül előírásra bemeneti követelményként [[Az elnök ismét csenget.]] a nyelvtudás, ugyanakkor pluszpont jár a nyelvvizsgáért. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Lopott tűzifával teljesítjük a megújulós célkitűzést?” Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország 2020-ra 14,65 százalékos megújulóenergia-részarányt vállalt az Európai Unióban. A 2017-es adatok szerint 13,3 százalékon állunk, tehát látszólag jó úton haladunk, de a látszat csal.2017-ben változás történt a háztartási tűzifa statisztikai előállításában. Korábban csak az erdészek által jelentett, igazolhatóan fenntartható forrásból származó mennyiséget számolták el. Az új módszertan szerint viszont a tűzifa-felhasználást a KSH „háztartási, költségvetési és életkörülmény” adatfelvétele során becsülik meg, a lakossági válaszok alapján. Ezzel a trükkel sikerült a tűzifa-felhasználást két és félszeresére növelni. Mivel a tűzifa teszi ki a teljes megújulóenergia-fogyasztás 80 százalékát, az új számítási módszertan 5 százalékponttal növelte a teljes megújulóenergia-felhasználási arányt is, amivel máris elérhetőnek tűnik a vállalt célkitűzés. Tisztelt Államtitkár Úr! Mennyire tekintik pontosnak a KSH-adatokat? Mivel magyarázzák, hogy nagy eltérés van a fenntartható erdőgazdaságból származó tűzifa és a KSH által mért lakossági tűzifa-felhasználás között? Tekintve, hogy Magyarország nettó tűzifaexportőr, megítélésünk szerint az állhat a háttérben, hogy a lakosság nagy mennyiségű, illegálisan kitermelt tűzifát, szenet és hulladékot is éget; e kettő utóbbi egyébként erősen környezetszennyező. Semmi garancia nincs rá, hogy az illegálisan kitermelt fákat pótolják. Kérdezem: elfogadhatóe a kormánynak, hogy illegálisan kitermelt tűzifával és megkérdőjelezhető számítással teljesítjük az európai uniós megújulóenergia-célszámot? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az a helyzet, hogy amikor megkérdőjelezi a Központi Statisztikai Hivatal adatszolgáltatásának fontosságát, akkor figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a KSH kizárólag az Országgyűlésnek jelentéstétellel tartozó, független szerv, amelynek működési kereteit törvény szabályozza. Így amennyiben az adatok között eltérést észlel, kérem, észrevételeit elsősorban a hivatal felé tegye meg, a kormánynak itt ugyanis nincs dolga. Itt szeretném megjegyezni, hogy az Európai Unió statisztikai szerve, az Eurostat önnel ellentétben nem kérdőjelezi meg a KSH munkájának megbízhatóságát, hanem használja a hivatal által nyújtott adatszolgáltatást. Ez talán még önöknek is elfogadható érv. A megújuló energia felhasználásának statisztikai adataira vonatkozóan pedig szeretném önnek jelezni, hogy az alkalmazott módszertant más országokban is használják. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön felszólalásában azzal vádolja meg azokat a magyar embereket, akik nem fenntartható erdőgazdaságból származó tűzifát használnak, hogy lopott fával fűtenek. Felhívom a figyelmet arra, hogy a felhasznált háztartási tűzifa nem kizárólag az erdőgazdaságokból származik, annak számos egyéb, legális kereskedelmi formája létezik. A tűzifa-felhasználás kapcsán pedig mindenképpen el kell mondanom, hogy a kormány számára az energiaszegénység, vagyis az, hogy a legszegényebbek ne tudják otthonaikat kifűteni, teljes mértékben elfogadhatatlan. Ezért támogatjuk a helyi önkormányzatokat a szociális célú tüzelőanyag vásárlásában. Ennek köszönhetően ezen a télen csaknem 2400 önkormányzat tud tűzifát eljuttatni a rászorulókhoz. Ezen túl is további programokat tervezünk, amelyek egyaránt célozzák az energiaszegénység kezelését, a levegőminőség védelmét és a megfelelő komfortszint biztosítását az arra rászorulók számára. A Fidesz-KDNP-kormány [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mindent megtesz a teremtett világ érdekében. Ennek a világnak a természeten kívül az ember is a része. Ennek szellemében végezzük a munkánkat. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mikor kerül végre pont a kiskunhalasi veszélyeshulladék-ügy végére?” címmel. Farkas Gergely képviselő urat illeti a szó. [[13.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Választókerületem központjában, Kiskunhalason hosszú évek óta húzódik egy komoly környezetszennyezési ügy, amely továbbra sem látszik megoldódni. Ugyan a város külső részén, de a lakóházak környezetében található egy elhagyatott veszélyeshulladék-telep, amelynek területén hatalmas, egyes becslések szerint akár ezer tonnánál is nagyobb mennyiségű ártalmas anyag található. A nagyobb műanyag tárolók és kisebb fémhordók festékeket, olajokat, oldószereket, savakat és vegyszereket rejtenek, már amennyire elrejtik őket, hiszen a régi, az időjárás viszontagságainak is kitett eszközökből az anyagok egy része már ki is jutott.A környezetvédő szervezetek által vizsgált, nem akkreditáltan vett talajmintákban már 2016-ban is számos fém-, illetve ásványiolaj-szennyezést találtak határértéket meghaladó mennyiségben. A vizsgált 14 fém- és félfémkomponens közül 9 esetében a földtani közegre megadott határértéknek akár a 11-szeresét mérték, a teljes ásványiolaj-tartalom pedig a határérték 143-szorosa volt, később pedig az akkreditált laboratóriumban bevizsgáltatott mintákból is súlyos határérték-túllépéseket mutattak ki. Bár a probléma már lassan tíz éve húzódik, az egyre csak romló állapotú tárolóeszközök továbbra is a helyszínen vannak, a különböző hatóságok, kormányhivatalok tehetetlensége vagy épp tétlensége közepette. Az ingatlan időközben gazdát cserélt, és az új tulajdonos is a helyzet megoldására törekszik, azonban a minisztériumoknak is elküldött segítségkérő leveleit válaszra sem méltatták. Azon túl, hogy mikor kerül végre pont az ügy végére, tehát mikor szállítják el Kiskunhalasról a veszélyes hulladékokat, az is fontos kérdés, hogy miért nem tudja az állam betartatni a jogszabályokat és felelősségre vonni a helyzet előidézőit. A legfőbb kérdés azonban továbbra is az, hogy meddig veszélyeztetik ezek az anyagok a kiskunhalasiak egészségét. Fontos kérdés tehát a felelősök megtalálása is, de a fontosabb az lenne, hogy a területért felelős minisztérium valódi felelősök híján végre intézkedjen a szennyező anyagok eltávolításáról. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kérdésre Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Felhívom a figyelmét, hogy a kiskunhalasi súlyos környezetszennyezés ügyében a hatósági eljárással párhuzamosan büntetőeljárás is indult. A Kiskunhalasi Járásbíróság ítéletében a Bács-Reál Kft. korábbi ügyvezetőjét veszélyes hulladékra elkövetett hulladékgazdálkodás rendjének megsértése bűntettében bűnösnek mondta ki, vagyis a jelenlegi állapot bűncselekmény következménye. A környezetvédelmi hatóság kötelezte az ügyvezetőt az eredeti állapot helyreállítására, majd miután ennek sem ő, sem a későbbi tulajdonosok nem tettek eleget, a kötelezés végrehajtását a Nemzeti Adó- és Vámhivatal végzi el, így a hulladék elszállítására legkorábban az adóhatóság általi végrehajtási eljárást követően kerülhet sor. A felmérések szerint a telephelyen lévő veszélyes és nem veszélyes hulladékok elszállításának és kezelésének nettó becsült költsége megközelítőleg 380 millió forint. A hulladékgazdálkodás és a környezetvédelem egyik legfontosabb elve „a szennyező fizet” elv, amelynek érvényre juttatásához a hatósági eljárások lefolytatása nélkülözhetetlen. Tisztelt Képviselő Úr! A telephely aktuális környezeti állapotát a környezetvédelmi hatóság a Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatósággal együtt folyamatosan vizsgálja, azonnali intézkedést nem tartottak azonban szakmailag indokoltnak. A hatóságok megteszik a szükséges intézkedéseket a további szennyezés kizárása és a terület környezeti állapotának megóvása érdekében. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hajdu László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „HOGYAN KÍVÁNJA A KORMÁNY AZ UNIÓS PÁLYÁZATOKAT A BENYÚJTÁS ÓTA MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEKHEZ IGAZÍTANI?” címmel. Hajdu László képviselő urat illeti a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A XV. kerületben „Rákospalota városrehabilitációja” címmel a VEKOP néven ismert pályázatra adtak be pályázatot, és nyertek is 1,5 milliárd forintot. A kiírás szerinti határidőn belül ennek 50 százalékát, 750 millió forintot át is utaltak az önkormányzat külön számlájára. Közben az előkészítések folytak a közbeszerzések lebonyolítására, munkálatokra címkézett feladatok vannak ebben meghatározva, azoknak az előkészítése. Majd egyik pillanatról a másikra, mindez három évvel ezelőtt történt, a 750 millió forintot, tehát az 50 százalékát vissza kellett utalni a Magyar Államkincstárnak. Kérdezni szeretném az államtitkár urat, hogy ez a fajta pályázat, amely a „Versenyképes Közép-Magyarország” operatív program névre hallgat, az önkormányzatok versenyképességét hogyan befolyásolja, ha ennek 50 százalékát kell felhasználni a kiírás szerint szoft pályázatokra, persze ezt elfogadtuk, de időközben, a három év alatt 20 százalékos áremelés van az építőiparban, továbbá OKJ-s képzésben kell részesíteni jelentős létszámot a kiírás szerint, de az OKJ-s pályázatok megszűntek időközben. Kérdezem azt, hogy ez a pályázatunk még él-e, létezik-e, fel fogjae valaki mondani, vagy költsünke továbbra is az előkészítésére. Az egyébként nulla önerős beruházásnál több mint 500 milliós költséghiánynál tart az önkormányzat, ugyanakkor egy fillért nem tudtunk még eddig lehívni. Kérdezem azt, hogy mi a teendő ilyenkor, mit fognak csinálni a kiírók. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kérdésre Bodó Sándor államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Budapesten valóban 12,6 milliárd forint támogatási összeggel valósulnak meg, valósultak meg hasonló projektek, és az önök kerületében pedig másfél milliárd forint volt az az összeg, ami rendelkezésre állt. Ennek keretében, ahogy ön is említette, valóban önkormányzati lakások, közterek, parkok, játszóterek, zöldfelületetek újultak meg, és az infrastrukturális fejlesztések mellett feltétel volt az is, hogy olyan része is legyen a projektnek, amely az ott élő hátrányos helyzetű lakosság felzárkóztatását segíti. Nem kétséges, hogy erre is szükség van, erre is szükség volt, ezért azt gondolom, mind a két komponens nyomon követése egyaránt lényeges. Az is feltétel volt, hogy a költségvetésnek legalább 30 százalékát érjék el ezek a programok. Nos, a kérdésére válaszolva: a támogatott projektek esetében a felhívás minden elvárása és feltételrendszere ismert volt a támogatási szerződés aláírásakor is. A rosszabb statisztikai mutatókkal rendelkező területeken, az úgynevezett krízistömbökben elvárás csak a lakosság minimálisan meghatározott részére vonatkozó egyéni fejlesztési terv elkészítése. A projektek tartalmának aktualizálására, módosítására a 2014-2020-as programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló kormányrendelet alapján van lehetőség. Praktikus tanácsom pedig az, hogy mindenképpen vegyék fel a kapcsolatot az irányító hatósággal. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Lesze végre központi költségvetési forrás 2020-ban az azbesztmentesítési program folytatására?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter megbízásából Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarországon is kötelező erejű az az európai irányelv, amely szerint az azbeszt által okozott környezetszennyezést meg kell szüntetni. Nem véletlen, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló országos hulladékgazdálkodási terv célul tűzte ki a mintegy 1,6 millió tonna azbeszt 2030-ig történő eltávolítását és szakszerű ártalmatlanítását.A kitűzött cél megvalósításához szükséges intézkedéseket azonban a kormány folyamatosan elszabotálja. Hiába voltak már az 1990-es években felmérések a környezetvédelemért és az egészségügyért felelős tárcák együttműködésével, és hiába kezdődött meg a program végrehajtása, sajnos forrás hiányában megtorpant. Az utóbbi években a kormány úgy tett, mint ha ez a probléma nem is létezne, és nem is lenne sürgető feladata e téren. Évtizedek óta tudjuk, hogy az azbeszt mennyire egészségkárosító, a tüdőben hegesedést okoz. [[13.40]] A tüdőrák kockázata is bizonyítottan nő az azbesztnek való kitettséggel. És nincs olyan kis levegőbeli koncentráció, amely ne jelentene kockázatot akár 15-35 év lappangási idő mellett. Sok ezer lakásról, középületekről és sok-sok ezer emberről van szó. Nem lenne szabad odajutni, mint a Heves megyei Lőrinci és Zagyvaszántó települések lakói: az azbesztmegbetegedések miatt a magyar állammal szemben elindított kártérítési pereket leggyakrabban már a hozzátartozók fejezik be. Ezért kérdezem, államtitkár úr: lesze végre elegendő forrás az azbesztmentesítési program ütemezett végrehajtására, és a következő költségvetésben erre megfelelő összegű forrás? Köszönöm. Várom a megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is engedje meg, hogy tisztelettel felhívjam a figyelmét arra, hogy a kérdésében egy ellentmondást vélünk fölfedezni. Ön azt állítja, hogy az azbesztmentesítést a Fidesz-KDNP-kormány elszabotálja, ezzel együtt viszont azt is mondja, hogy a ’14 és ’20 közötti időszakra szóló országos hulladékgazdálkodási tervben érdemben foglalkozunk a problémával, és 2030-ig 1,6 millió tonna azbeszt eltávolítását tűztük ki célul. Tisztelt Képviselő Asszony! Önnek is be kell látnia, hogy a kettő együtt biztos, hogy nem állja meg a helyét. A lakossági azbeszt rendkívül káros hatással van a környezetre, de még inkább az emberi egészségre. Ezért a kormány ezt a kérdést a súlyának megfelelően, kiemelt fontossággal kezeli, és a lehető legnagyobb gondossággal jár el. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium szakemberei összeállították a lakossági azbesztprogramot. Ennek célja a lakosságnál keletkező, azbesztet tartalmazó építési, bontási hulladék házhoz menő rendszerben történő átvételének és szakszerű elhelyezésének, kezelésének a biztosítása. Ezzel jelentősen csökkenthetőek a veszélyes hulladék környezetre és emberi egészségre gyakorolt káros hatásai, továbbá megelőzhetőek az illegális lerakások is. Kiemelt figyelmet fordítunk arra is, hogy a szigorú munkavédelmi, munkaegészségügyi előírásokat mindenki betartsa, így arra is, hogy az azbesztmentesítési tevékenységet erre feljogosított vállalkozóval végeztessék el az építtetők, majd a hulladékká vált azbesztet tartalmazó építőanyagot veszélyes hulladékként adják át az átvételi engedéllyel rendelkező részére. A programban „a szennyező fizet” elv fog érvényesülni, ezzel együtt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] vizsgáljuk természetesen azt is, hogy a szakszerű kármentesítést ezen elven kívül milyen lehetőségekkel tudjuk támogatni. Kérem a válaszom szíves elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Balczó Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Hogyan kíván a Kormány gátat szabni a Balaton parti természetkárosításnak?” címmel. Balczó Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Még tavasszal látott napvilágot a hír, amely szerint Balatonakali partjainál 8-12 méter szélességben, 150 méter hosszban kiirtották a fokozottan védett nádast. A nád letarolása a volt Holiday Kemping területe mellett történt meg, ahol egyébként apartmanházak építését tervezik. A természetvédelmi hatóság első fokon egymillió forintra büntetett egy kft.-t, ugyanakkor a természetkárosítás személyi felelőseit egyértelműen nem sikerült beazonosítani. Mint tudjuk, a nádasoknak kiemelkedő szerepe van a vizek ökoszisztémájában: élőhelyet biztosítanak az állatoknak, és a víz öntisztulásában is fontos szerepük van. Különösen aggályos, hogy a kiirtás után olyan tevékenységet végeztek, ami valószínűsíti, hogy az okozott természetkárosítást nem szándékoznak helyreállítani. A part menti telkek árához képest a kiszabott bírság nem jelentős. Ebben a helyzetben nem látszik, hogy a hatósági fellépés elrettentő lenne a jogszabálysértő magatartást elkövetők számára. A fentiekre való tekintettel, egy konkrét példát említve, de valójában általános értelemben kérdezem az államtitkár urat: mit kíván tenni a kormány annak érdekében, hogy a környezetvédelmi jogszabályok és eljárások kellőképpen elrettentőek legyenek a hasonló károkozások megelőzése érdekében? Hogyan kíván a kormány gátat szabni a Balaton ökoszisztémájára káros olyan további más tevékenységek korlátozásának is, mint például a mederfeltöltés vagy a part menti erdők kivágása? Várom az államtitkár úr érdemi válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Balczó Zoltán képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A nádirtás lakossági bejelentését követően a természetvédelmi hatóságként eljáró Veszprémi Járási Hivatal azonnal helyszíni szemlét tartott a természetkárosítással érintett kemping területén, és megállapította valóban a nádirtás tényét. A Balaton medrének területe egyes helyeken a partszakaszok is Natura 2000 minősítésű különleges természetmegőrzési terület és különleges madárvédelmi terület. E területeken a vonatkozó kormányrendelet értelmében a nádgazdálkodással kapcsolatos, valamint egyéb tevékenység csak természetvédelmi hatóság engedélyével végezhető. A helyszíni szemle során a hatóság számára a terület kezelési jogát gyakorló ingatlanfejlesztő cég képviselői nádirtást engedélyező hatósági engedélyeket nem tudtak bemutatni. A hatóság a további károk bekövetkezésének megelőzése érdekében azonnali hatállyal eltiltotta a céget az érintett területen minden mechanikai beavatkozás, különösen a nádirtás, nádvágás, medertisztítás, mederkotrás és -feltöltés elvégzésétől, ezek megszegése esetére pedig bírság kiszabását írta elő. Ugyanakkor az eddigi tevékenységük miatt egymillió forint természetvédelmi bírságot is kiszabott, és a károsított terület helyreállítására kötelezte az ingatlanfejlesztő céget azzal, hogy nemteljesítés esetén újabb bírság kiszabására lát lehetőséget. A szakmai álláspontom szerint az elmondottakból egyértelműen látszik, hogy a kormány késlekedés nélkül és határozottan fellép a magyar természeti kincsek károsítóival szemben, melynek során a természetkárosítás súlyosságára tekintettel azonnal eltiltja a károkozót a jogellenes tevékenységétől, visszatartó erejű bírságot alkalmaz [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és az eredeti állapot helyreállítására kötelez, szükség esetén pedig értesíti a nyomozó szerveket. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Farkas Sándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk az azonnali kérdésekre. Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István agrárminiszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselőt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elnök úr, én megvárnám munkakerülő urat, hátha a jövő héten benéz hozzánk, és akkor tudunk beszélgetni.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Sneider Tamás, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, alelnök urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Sneider Tamás képviselő, alelnök úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Mennyit ér önöknek a szociális dolgozók megbecsülése? Úgy néz ki, körülbelül annyit, hogy a szociális ágazatban az elmúlt időszakban már tízezer dolgozó döntött a munkabeszüntetésről. Ők már nem a most meghirdetett sztrájkra készülnek, ők már elhagyták a szakmájukat az elmúlt időszakban. Kilenc éve folyik a hitegetés. Kilenc éve ígérték meg, hogy haladéktalanul visszaállítják a szakma megbecsülését. [[13.50]] A megbecsülés az asztal alatti pótlékokkal vagy kompenzáció formájában garasokat jelentett az ágazatnak. A garasoskodás oda vezetett, hogy kilenc év alatt lecsökkent az egész ágazat bére. Mára az ágazatban dolgozó szakemberek bére annyira elszakadt a magyar átlagbértől, hogy az már a megélhetésüket veszélyezteti. Idén januárban a márciusra kihirdetett sztrájkra reagálva jelentős bérfelzárkóztatást ígértek. A sokadik mézesmadzagot húzták el az egyre szegényebb dolgozók előtt, de megint nem történt semmi. Kilenc éven át hittek, reménykedtek, küzdöttek a szociális ágazat dolgozói, és továbbra sem kaptak szinte semmit. Önök most a törvények mögé bújnak, és ha kell, akár még a megfélemlítéstől sem riadnak vissza, és most a november 13-ára meghirdetett sztrájkot az elégséges szolgáltatás álarca mögé bújva sunyi módon próbálják ellehetetleníteni. Annyi, de annyi megaláztatás érte már a szociális szférában dolgozókat, hogy nehéz szavakba önteni. Kérdezem államtitkár urat, hogy mit várnak cserébe a dolgozóktól. November 13-án a szakma meghirdette a szociális szakmai önmegbecsülés napját, és fokozzák a sztrájkkészültséget. Államtitkár úr, meddig teszik ezt még ezekkel az emberekkel? Kérem, a lelkiismeretére hallgatva most válaszoljon számomra. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány számára fontos volt, hogy amikor lehetősége nyílik, akkor fejezze ki mind anyagiakban, mind erkölcsiekben a megbecsülését a szociális szférában dolgozók irányában. Ezért volt fontos, hogy bár az ellenzéki pártok nem támogatták, de a szociális munka napjává nyilvánítottuk november 12-ét, a holnapi napot, ezt ahogy mondtam is az ellenzéki pártok nem támogatták, és igyekeztünk a bérekben is egy emelkedést prezentálni. Ha megnézi ön a bértömeget a szociális szférában, akkor azt láthatja, hogy 2019-ben 2010-hez képest 84 százalékkal nagyobb az a bértömeg, amiből a szociális intézmények tudnak gazdálkodni. Ha megnézi, hogy jövő évre a jövő évi költségvetésben milyen többletjuttatások vannak, azt is láthatja, hogy sok korábbi, egyébként sokszor sporadikusan, külön jogcímen biztosított támogatással szemben egy 40 milliárdos olyan többlet van, amely sokkal kiszámíthatóbbá teszi a szociális intézmények működését, nem pályázati úton vagy egyedi jogcímek alapján, hanem előre kalkuláltan és biztonságosan. 2010-ben a szociális ágazatban dolgozók létszáma 87 217 fő volt, 2018-ban pedig 99 ezer fő. Tehát, tisztelt képviselő úr, nőtt a szociális szférában dolgozók száma, és 2016 óta, ha megnézi, átlagosan 70 ezer forinttal nőtt a bérük is. 2014-ben 12 milliárd forintos többletet biztosítottunk az ágazati bérpótlék kifizetésére, ez átlagosan 8800 forintos emelkedést jelentett körülbelül 90 ezer dolgozónak. 2015-ben az ágazati bérkiegészítést vezettük be, amely 66 ezer dolgozónak jelentett átlag 16 ezer forintos bérkiegészítést. Ez éves szinten 16 milliárd forintot jelentett, ez azóta is beépült [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és azóta is további emelésekre került sor. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége alelnök úrnak, képviselő úrnak.
Államtitkár Úr! Ma egy szociális dolgozó bére 50 kiló sertéshússal ér fel. Ennyit tud hazavinni az az anyuka, aki ezen a területen dolgozik, a négyfős családjának, 40 dekát tud adni egy gyermeknek, ha nem vesz semmit, ha nem költ rezsire, ha nincsen telefonja, és még sorolhatnám tovább. De a valóságban 10 deka sertéshúst tud lerakni ma egy szociális dolgozó anyuka a családja asztalára fejenként. Ott tartunk, mintha a világháború után lenne a szociális szakma, vagy állna Magyarország helyzete. Ez a hatalmas nagy szörnyűség! Erre nem kapunk választ. Ezért elégedetlenek a szociális dolgozók, ezért próbálnak tüntetni folyamatosan, amit önök megakadályoznak, hogy ellehetetlenítsék őket. Nagyon kérem államtitkár urat, próbálja elmagyarázni a kormánynak, hogy tarthatatlan a helyzet, ezt nem lehet tovább viselni ezeknek az embereknek, ezt a megaláztatást. De azt kérem, hogy legalább 50 százalékos béremelést, nem bérpótlékot, nem mindenféle kiegészítést, ami után sok minden nem jár, hanem 50 százalékos béremelést kell adni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a szociális szférában dolgozóknak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy említettem önnek, a jövedelmek az 50 százaléknál nagyobb mértékben nőttek az elmúlt időszakban. Az, aki nem szavazta meg ezeknek a növekedéseknek az alapját, azután itt hangosan követelheti a béremelést, csak éppen nem hiteles, tisztelt képviselő úr. Egy szakmunkásvégzettséggel rendelkező és ilyen besorolású dolgozó 2012-2019 között például 116 ezer forinttal keres többet. Egy főiskolai végzettséggel rendelkező dolgozó, aki pályakezdő családgondozóként dolgozik, 118 500 forinttal keres többet 2012-höz képest. Tehát igyekeztünk mindenhol mindenki számára érezhető béremelkedést biztosítani. Ez tárgyalások eredményeként jött létre. Most is ilyen tárgyalásokban vagyunk. Azért vagyunk ezekben a tárgyalásokban hónapról hónapra, hogy a jövőben is ilyen és hasonló béremelésekről tudjunk beszámolni. Sajnálom, hogy önök ezeket a gazdaságpolitikai és költségvetési intézkedéseket soha nem támogatják itt a parlamentben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyonkezelésért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Nem egyedi eset, totál káosz” címmel. A miniszter asszony halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Köszönöm szépen. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm, sőt külön köszönöm, hogy államtitkár úr fog válaszolni, mert államtitkár úr múlt heti interpellációmra adott válaszát szeretném egy kicsikét szétszedni. Azt mondta nekem az interpellációmra államtitkár úr, hogy naponta 3900 vonat indul el és 32 500 darab autóbusz, és a tisztaságot firtató kérdésemre azt mondta államtitkár úr, hogy a kárpittisztítások száma 25 százalékkal nőtt az elmúlt években, viszont azt is mondta, hogy közel 4 millió emberrel többen utaznak a vasúton 2015 óta, mint előtte. Akkor lényegében egy szikrával nem csinálnak több tisztítást, mert az utasok száma is körülbelül 25 százalékkal nőtt, tehát, államtitkár úr, egyetlenegy takarítással sincs több a magyar államvasúton, mi utasok, meg tudjuk, hogy napi szinten ez így is van.A másik, amit mondott államtitkár úr, hogy 2014-2016 között 63 darab új FLIRT motorvonatot sikerült beszerezni, az IC-kocsik gyártásának eredményeként pedig 20 darab új IC-kocsit állítottak be. Ha 4 millióval nőtt az utasok száma, államtitkár úr, és amúgy meg az eszközállomány, a vasúti kocsik és a mozdonyok életkora sokszor meghaladja a 40-50 évet, akkor megint csak nem csináltak semmit az elmúlt kilenc évben, mert amennyivel nőtt az utasok száma, azt vesszük észre, hogy semmivel nem nőtt a szolgáltatások színvonala. Ráadásul nagyon szerettem volna, ha államtitkár úr elfogadja a meghívásomat, mert hétfőn egy óra harminc perceket késtek a vonatok, kedden, amikor mentem haza, ugyanez volt a helyzet. Múlt héten megint tragédia volt, aki kiment a vasútállomásra, és azt látta, hogy megint nem indulnak el vonatok. Ma reggel megint járatkimaradás volt, sőt most Kisvárda és Nyíregyháza között állt meg a forgalom. Államtitkár úr, minősíthetetlen a vasút állapota, és ennek a pénzhiány és a szakemberhiány a legnagyobb okozója. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Mikor lesz már végre valami előrelépés a MÁV-val kapcsolatban? Várom válaszát, államtitkár úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Készültem, igyekszem a kérdéseinek megfelelő dimenziókat megtalálni. [[Derültség az MSZP soraiból.]] Idén az ön által is említett napi alapadatból kiszámíthatóan mintegy 802 ezer személyszállító vonat közlekedési ideje 159 év volt, az összes vonat összesített késése 2,9 év volt, ergo 9 másodperc híján egy vonatra 2 perc késés jutott. Én tudom, hogy amikor egy-egy vonat késik, akkor nem ennyit késik, csak amikor ön káoszt emleget és az egész magyar államvasút helyzetéről mutat be tragikus képet, akkor szeretném azt mondani, hogy aki pusztán a számokkal játszik, az nem tudja a valós képet láttatni sem az Országgyűléssel, sem az ország közvéleményével. [[14.00]] Egy pillanatig nem vitatom, hogy a vasutak tíz-egynéhány százaléka késik. Az elmúlt időszakban ez évről évre csökkent. Nem vagyunk elégedettek a csökkenés mértékével, jobb lenne, ha sokkal kevesebb vasútjárat késne. Kérem, ennél azért vegye figyelembe, hogy Magyarország Közép-Európa egyik legsűrűbb vasúthálózatával rendelkezik, valóban vannak olyan vonalak, ahol több évtizede nem volt meg a felújítás, és van olyan villamos vezeték, amelyre 30 éve, a feltétele óta a karbantartó mert nem volt rá szükség nem nézett rá. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] De összességében a Magyar Államvasutak biztonságosan közlekedik, a Magyar Államvasutak biztonsággal szolgálja az utasok érdekeit. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkári autóból nem igazán lehet teljes képet kapni a Magyar Államvasutak helyzetéről. Én hetente háromszor-négyszer vagy ötször utazok vonattal, én nem ezeket a számokat tapasztalom utasként, hivatalosan sem ezek a számok vannak, amiket államtitkár úr elmondott. 2018-ban a személyszállító vonatok 2 120 970 percet, négy évnek megfelelő időt késtek, 2017-ben három és fél évet, szóval, növekedik ez az idő, rosszabb 2018-ban a helyzet; és 2019-et még nem tudjuk. Ráadásul azért csalók ezek az adatok, mert az 5 perc 59 másodperc alatti késések ezekben az adatokban nincsenek benne. Magyarországon lassan nem mondhatunk el olyan járatot, amely ne késne legalább öt percet, úgyhogy még ez a négy év sem az valós adatokat tükrözi, államtitkár úr. Államtitkár úr, nem vitatkozom abban, hogy az egyik legjobb közlekedési eszköz a vonat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] de amilyen állapotok uralkodnak az elmúlt években, én úgy gondolom, hogy maguk az utasok jelzik is a minisztérium felé, ugyebár már maguk az utasok is hirdettek sztrájkot a nyáron. [[Az elnök ismét csenget.]] Államtitkár úr, én csak az ő érdekükben kérem, hogy valamifajta javulást érjünk el ezen a téren.
Köszönöm szépen. A házszabály miatt kell nekem jeleznem, elnézést. Öné a szó a viszonválasz lehetőségével, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Jelentem, hogy Budapest 11 elővárosi vonata közül az egyiken én hetente legalább háromszor vagy négyszer utazom, úgyhogy a személyre szóló hogy mondjam? rosszallást kérem negligálni. De a lényeg nem ez. A lényeg az, hogy ma már vannak olyan járataink az esztergomi, a váci, a székesfehérvári , ahol európai csúcsszínvonalat tudunk adni. Tisztelt Képviselő Asszony! A közszolgáltatás fejlesztése és ezen belül a vasúti infrastruktúra fejlesztése egy nagyon drága dolog; drága dolog, ha európai fejlesztésből csináljuk, és drága, ha hazaiból. 1700 milliárd forintot költünk rá, ma ez már számos vonalon látszódik. Van összehasonlítás, van, ahol kiválót tudunk, van, ahol igen, az elkövetkezendő évek feladata, annak az 1700 milliárdnak, amit most fogunk a vasútra költeni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Remélem, hogy pár év múlva más lesz a véleménye. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A gyermek érdeke nem számít? A nevelőszülők helyzetéről” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, avagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Érdekes választás, de elfogadom a válaszadó személyét.
Köszönöm szépen. Akkor megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak.
Tisztelt Ház! Az előző vita arra ingerelne, hogy beszámoljak a lajosmizsei vonalon szerzett tapasztalataimról [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] , lenne hozzá szókincsem, de ha megengedik, ennél egy talán még fontosabb problémát szeretnék ma az Országgyűlés elé hozni.Az elmúlt hetekben újabb nevelőszülővel fordult elő egy olyan eset, ami teljes joggal keltett felháborodást, hiszen egy nevelőszülő pártól, akik féléves kora óta neveltek egy gyereket, négy és fél év után vették el a gyereküket úgy, hogy egyébként ez a pár is kezdeményezte, hogy ők örökbefogadói lehessenek ennek a kisgyereknek. Ennek ellenére nem ők kapták meg ezt a gyermeket, hanem egy idegen pár, ráadásul egy szokatlanul gyors eljárásban. Lényegében néhány nap alatt elszakították ezt a gyereket az addig őt nevelő családjától. Biztosan egyetértünk abban, hogy ez eljárás nem szolgálja semmilyen módon a gyerek érdekét, és nem elfogadható semmilyen módon. Sajnos, nem ez az egyetlen eset. A sajtóban is megjelentek más esetek, és vannak olyan nevelőszülők is, akik engem személyesen megkerestek, de nem szeretnék, ha nyilvánosságra kerülne az ügyük, mert félnek attól, hogy a többi gyereket is elveszik tőlük ebben a rendszerben. Természetesen jól tudom, hogy a nevelőszülői elhelyezés alapvetően ideiglenes elhelyezés, a jó megoldást az örökbe adás jelenti, de az is teljesen egyértelmű, hogy ezekben az örökbeadási esetekben figyelembe kellene venni a már kialakult kapcsolatot a nevelőszülő és a gyermek között, és ha szükség is van arra, hogy más családhoz kerüljön a gyerek, akkor ennek humánus módon és megfelelő idő alatt kellene végbemennie. Az a kérdésem, hogy terveze a kormány jogszabályi változást vagy más intézkedést annak érdekében, hogy elkerülhetőek legyenek az ilyen esetek.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Nagy István miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Kérdésére az a válaszom, hogy de, a gyerek számít, csak a gyerek számít, az a biztonság, hogy az a gyermek, aki vér szerinti szüleit elveszti ilyen vagy olyan okok folytán, családot találjon, és családi körülmények között tudjon felnőni.Magyarországon van egy intézményesített, kialakult rendszer, amely igyekszik a tőle telhető legjobban működni. Nyilván sok szülőt, sok nevelőszülőt érintő kérdésről van szó, ilyen és olyan is tud lenni ennek a minősége. De a cél az, hogy az idekerülő gyerekek a lehető legjobb körülmények közé kerüljenek, mert majdnem úgy is fogalmazhatok, hogy az intézményesített ellátásnál mindig jobb, ha nevelőszülőnél van a gyerek, és ott családi körülmények között tud felnőni. Tehát ha engem kérdez, én mindig azt fogom válaszolni önnek, hogy a nevelőszülői hátteret kell előtérbe helyezni. Nem tudom az egyedi esetet, mert nyilván ez egy egyedi eset, amit külön meg kellene vizsgálni, de hogy egy gyermeknek nevelőszülőnél a helye, ott jó helyen van, az biztos. Ha kialakul egy olyan érzelmi kapocs, hogy a nevelőszülő úgy dönt, hogy szeretné örökbe fogadni ezt a gyereket, akkor azt pedig érdemes támogatni, mert ott kialakul a gyerek és a szülő között egy olyan érzelmi összeköttetés, amelyre lehet alapozni nyilván a nevelést, azt a gondoskodó szeretetet, amely majd ezt a gyereket át fogja szőni egész életében. Nyugodtan mondhatom azt, hogy a nevelőszülők munkája egy olyan nemzetépítő felelősség, amely a családok megerősítését és védelmét szolgálja. Nagyon remélem, hogy minden egyes döntés, minden egyes ilyen, gyermek és nevelőszülő közötti kapcsolat azt a lehetőséget erősíti, azt a mikrotársadalmat erősíti, azt a nemzetépítő alapot erősíti, amit családnak nevezünk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Viszonválaszra van lehetősége Arató Gergely képviselő úrnak.
Nagyon köszönöm miniszter úrnak a válaszát, és örülök, hogy ön válaszolt erre a kérdésre, mert el mert térni az előre megírt szövegtől, és egy őszinte és tisztességes választ adni. Én ezt nagyon szeretném megköszönni azoknak a nevelőszülőknek az érdekében, akik gyakran kiszolgáltatottnak és bizonytalan helyzetben lévőnek érzik magukat. Nyilván miniszter úrtól nem várom el azt, hogy részletes szakmai választ adjon, be fogom adni írásban is ezt a kérdést a szaktárcához, remélhetően onnan kapok egy szakmai választ, de köszönöm miniszter úrnak ezt a válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége [[Dr. Nagy István nemet int.]] , de nem él a lehetősséggel miniszter úr. Köszönöm szépen. [[14.10]] Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Lesze változás a kormány környezetpolitikájában?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István agrárminiszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Én örömmel meghallgatnám miniszter urat, de remélem, megbocsátja nekem, megvárom miniszterelnök urat. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Mi a nemzeti érdek?” címmel. A miniszter halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Köszönöm szépen. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány rendszeresen és sokat hivatkozik arra, hogy a földgáz biztonságos szállítása fogja megalapozni Magyarország energetikai hátterét a következő időszakban, ugyanakkor az elmúlt időszak hírei alapján ki lehet jelenteni, hogy a földgáznál nem ellátásbiztonság, hanem ellátásbizonytalanság van. Pontosan tudjuk, hogy bár az Északi Áramlat II. és a Török Áramlat megépülni készül azért, hogy Oroszország el tudja kerülni az ukrajnai tranzitot, ezek a gázvezetékek nem fognak megépülni 2019. december 31-ével, ami a bejelentett határidő a Gazprom és a Naftogaz közötti szállítási szerződés megszüntetésére. Ez azt jelenti, hogy pontosan nem lehet tudni, hogy 2020. január 1-jétől hogy fog Magyarországra érkezni a gáz. A Kreml szóvivője november 5-én azt mondta, hogy Vlagyimir Putyin tartja magát ahhoz, amit a budapesti sajtótájékoztatón mondott, hogy Ukrajnával minden vitás kérdést le kell zárni, mielőtt az ukrajnai szállítási szerződést az orosz fél újra megköti. Ezzel kapcsolatban a következő kérdéseim lennének. Tudjae a kormány garantálni a biztonságos gázszállítást a jövő évben? Jelente ez lakossági gázáremelést a jövő évben, ha nem tudja a Barátság vezetéken keresztüli gázszállítást garantálni? Milyen előrelépés történt azokban a gázszállítási lehetőségekben, amelyek nem Oroszország irányából jelentenek gázt, gondolok itt a román, illetve a krki LNG-terminálra? Amennyiben ebben nem voltak előrelépések, milyen gazdasági következményei lesznek annak, ha jövőre a spotpiacon kell világpiaci áron gázt vásárolni, hogyha a gáztározók előbb-utóbb kiürülnek, mert az sem tart végtelen ideig? Tehát az a kérdésem, hogy az orosz kapcsolatot, ami Magyarországnak olyan fontos, hogyan lehet arra beváltani, hogy legyen gáz jövőre is Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ungár Péter képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Önnek teljesen igaza van, ez egy nagyon fontos és súlyos kérdés, mi is éppen ezért beszélünk erről nagyon sokat. Ha megengedi, azt hiszem, hogy bár a mondandójában több minden volt, és több igen helyes állítás is, de talán abban téved, ahogy a 2019. január 1-jét követő időszakkal kapcsolatban nyilatkozott, ott nincs bizonytalanság. Pontosan azért, mert a magyar gáztározók soha nem látott szinten vannak tele, 6,4 milliárd köbméter gáz betározása történt meg az év korábbi szakaszában, tehát az idei, pontosabban az előttünk álló téllel kapcsolatban, ami nyilván idén kezdődik, de áthúzódik a jövő évre, a most következő téllel kapcsolatban semmilyen ellátásbiztonsági kérdés nem vetődhet fel. A most következő tél teljesen rendben van. Épp ez tette lehetővé egyébként azt, hogy az orosz elnök legutóbbi látogatása során már a következő télről tudtak a felek beszélni. Kétségtelen, önnek igaza van a tekintetben is, hogy Oroszország és Ukrajna között a megállapodás a közeli és a középtávú jövőt illetően még nem született meg. Ezek a tárgyalások zajlanak. Én feltételezem, hogy ahogy az év végéhez, december 31-éhez közeledünk, ezek a tárgyalások gyorsulni fognak, és természetesen, bár ez rajtunk kívül álló ok, mi ezeket figyeljük, és minden tekintetben a magyar érdeket képviseljük. A magyar érdek képviselete, ahogyan ön említette, természetesen a forrás- és útvonal-diverzifikáció: jelenleg szinte kizárólag orosz gázhoz férünk hozzá. A magyarországi gázfelhasználás 85 százaléka orosz gáz; a Magyarországra érkező importgáz 100 százaléka orosz gáz, és kétségtelenül érdekeltek vagyunk a forrás- és útvonal-diverzifikációban is. Ennek egyik fontos lépése, ahogyan ön is említette, a romániai gázmező. Itt az osztrák OMW és az amerikai ExxonMobil még nem kezdte meg a kitermelést a romániai belső szabályozás miatt. Reméljük, hogy ez változni fog. Illetőleg a krki LNG-terminálon a teljes készenlét még igen messze van, és az ár is fontos tényező, hogy versenyképes legyen. Tehát minden útvonalon és minden forrás tekintetében [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] figyelünk, és értelemszerűen a legjobbat választjuk ki. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége Ungár Péter képviselő úrnak.
Azért nagyon fontos, amit elmondott, mert ebből arra következtetek, hogy bár rövid távon maga a gáztározó megoldja azt a kérdést, hogy télen legyen gáz, középtávon ez egyáltalán nincs megoldva. Körülbelül 45 memorandum of understandinget írt alá a kormány, Szijjártó miniszter úr a krki LNG-terminálról. Papír sok van, vezeték még nem épül. Románia kapcsán lehet mondani, hogy majd a román belső szabályok így meg úgy fognak változni, de ez középtávon nem nyugtatja meg a magyar lakossági gázfelhasználást. Az a helyzet, hogy ezért fontos az, amiről az ellenzék meg az LMP beszél, hogy ne Oroszországtól függjünk energiaszempontból, mert most középtávon azon múlik Magyarország energiaellátottsága, hogy az orosz és ukrán, amúgy háborúban álló felek miben tudnak megállapodni. Emlékeztetném államtitkár urat a 2008-2009-es gázháborúra, és arra, hogy akkor milyen hihetetlen bizonytalanság volt ebben a régióban. Az orosz kapcsolatokat, ha ilyen történelmi magasságokban vannak, igenis önöknek arra kéne tudni felhasználni, hogy ne legyen Magyarország bizonytalanságban. Ennek ellenére azt látjuk, hogy az orosz függőség [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] csak bizonytalanságot jelenthet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak is.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Pedig azt hittem már, hogy olyan jól el fogunk beszélgetni, de most mégsem. Hogyha ön is látja, hogy az orosz gáz ennyire fontos, és jelenleg alternatíva hiányában vagyunk rajtunk kívül álló okok miatt, akkor kérem, hogy ne kritizálja a magyar-orosz kapcsolatokat [[Ungár Péter közbeszól.]] , és kérem, hogy az ellenzéki párttársait és a többi ellenzéki pártot is kérje fel erre, hogy akkor támogassák a magyar-orosz kapcsolatokat és a kiegyensúlyozott, pragmatikus magyar-orosz kapcsolatokat, hiszen a gázellátás miatt is egyébként nemcsak amiatt, de amiatt is ez nagyon fontos. A másik, hogy szintén kérem, hogy azt azért rajtunk ne kérje számon [[Arató Gergely közbeszól.]] hogy például a román vagy horvát partnerek határidőre a házi feladatukat nem végezték el. Mi elvégeztük. Mi készen állunk arra, hogy egyfelől oda tudunk szállítani magyar irányból, másfelől mi elvégezzük a házi feladatunkat a Magyarországra történő szállítással kapcsolatban is, de más ország területén nyilvánvalóan nem tudunk munkálatokat végezni, és nem gondolom, hogy ezért számonkérhetőek vagyunk. Ugyanakkor biztos lehet benne, hogy a meglévő lehetőségeinket kihasználva, amíg ez a kormány van, addig a gázellátás biztosítva lesz, és a rezsicsökkentés vívmányait is meg fogjuk őrizni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Úgy ítélem meg, hogy a teremben jelenleg a szemléltetés szabályai sérülnek. Felhívom a képviselő urak figyelmét, hogy az országgyűlési törvény 38/A. §-a értelmében a szemléltetés iránti kérelmet előzetesen, a Házbizottság ülése előtt legkésőbb egy órával be kell nyújtani. Kérem a képviselő urakat, hogy a továbbiakban biztosítsák az Országgyűlés zavartalan működését, és tájékoztatom önöket, hogy a történtekről a házelnököt tájékoztatni fogom. Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Miért okozott a szokásosnál nagyobb közlekedési káoszt a török elnök látogatása?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Akkor öné a szó, Kocsis-Cake Olivio képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Múlt hét csütörtökön a török elnök látogatásakor a budapestiek nagy türelemről tettek tanúbizonyságot. Köszönet illeti őket. Köszönetet érdemelnek még a rendőrök, akik sokszor vidékről felrendelve, próbálták az értelmetlen utasításokat végrehajtani. Akik viszont nem érdemelnek köszönetet, azok, akiknek sikerült úgy megszervezni a török elnök látogatását, hogy káoszba fulladt a budapesti közlekedés. [[14.20]] A budapestieket méltatlan, kiszolgáltatott helyzetbe sikerült hozni. A közlekedők hosszú időn keresztül voltak kénytelenek a hidegben álldogálni, a környékbeli villamosok nem közlekedtek, de volt olyan is, aki gyalog sem tudott a dolgára menni, nem léphettek ki az épületekből, ott rekedtek vagy nem tudtak hazamenni, pedig az út túloldalán laktak. Hosszú időre a metróaluljárókban rekedtek, a Batthyány téren nem engedték ki az embereket a metróállomásból, visszatereltek mindenkit a föld alá, így hatalmas tumultus alakult ki. A zavaros pillanatokban semmiféle tájékoztatás nem volt arról, hogy meddig tart ez a zárás, volt, amikor több mint két órán volt a zárás. Elkeseredett, felháborodott budapestiek voltak az utcán. A budapestieknek tehát joguk van tudni, hogy hogyan fordulhatott elő mindez és ki a felelős ezért; főként, hogy Budapest eddig megbirkózott a hasonló típusú látogatásokkal. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért okozott jóval nagyobb közlekedési káoszt Budapesten Erdoğan látogatása, s legközelebb körültekintőbben fognake eljárni? Köszönöm válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani a budapestieknek az útlezárások és a forgalomkorlátozások miatt, mert minden ilyen jelentős diplomáciai találkozó kényelmetlenségeket okoz. Köszönjük a budapestiek türelmét, együttműködését, és úgy gondolom, hogy ezek az intézkedések hozzájárultak ahhoz, hogy ezt a látogatást biztonságosan tudják a magyar hatóságok lebonyolítani. Amikor azonban önök a közlekedési lezárásokat kérik számon, akkor az igazság másik oldalát is bontsuk ki, beszéljünk az igazság másik oldalról is. A török elnök itt-tartózkodása idején a korábban megszokottnál is nagyobb közlekedési kellemetlenséget éppen a különböző többórás vonulásos ellenzéki tüntetések és akciók okoztak, többek között Gulyás Márton Soros-aktivista mindent megtett, hogy lebénuljon a város. A rendészeti szervek feladata a közbiztonság, a közrend fenntartása, a magyar emberek és a diplomáciai testületek biztonságának megvédése. A személyi védelemmel kapcsolatos feladatok ellátása a Terrorelhárítási Központ hatásköre, amelyet a TEK más szervezetekkel együttműködve végez és koordinál. A TEK kiemelt figyelmet fordított arra, hogy a korlátozó intézkedések a lehető legkisebb érdeksérelmet okozzák, a haladéktalan intézkedést igénylő helyzetekre tekintettel biztosította az orvosi ellátást, a mentést, illetve a lakóhely megközelítését és elhagyását az Országos Mentőszolgálattal, valamint az országos katasztrófavédelemmel együttműködve. A nemzetközi delegációk biztosításával szükségszerűen együtt járó biztonsági intézkedések ugyanis önmagukban nem okoztak volna nagyobb fennakadást a budapesti közlekedésben, azonban hála önöknek Budapest területén november 7-én több demonstrációt is tartottak, amelyek szintén jelentős közlekedési hatással jártak. Ez az oka annak, hogy a kérdésére részletesen is válaszoljak, amit ön kérdezett. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Egészen elképesztő, államtitkár úr, hogy önök a tüntetésre fogják ezt a helyzetet. Nem a tüntetők miatt volt két órán keresztül lezárva az Andrássy út, nem a tüntetők miatt nem engedték ki az embereket a metróból, ebben egészen biztos vagyok. A helyzet az, hogy önök hermetikusan el akarták zárni a török elnököt, hogy még véletlenül se találkozzon valamilyen kritikával, egy táblával vagy egy beszólással. Önöknek sokkal fontosabb volt a török elnök érzékenysége, mint a budapesti lakosok, pedig a török elnökön van mit számonkérni, hiszen egy teljesen értelmetlen háborúba kezdett Észak-Irakban. S egy tanács: talán nem kellene diktátorokat hívni, és akkor kevesebb lenne a tüntető. Tisztelt Államtitkár Úr! Legalább egy bocsánatkérést legyen olyan kedves a budapestieknek megejteni a viszonválaszban. Többet nem szeretnénk ilyen lezárásokat. Intézzék úgy a diplomáciai ügyeket, hogy a budapestiek tudjanak közlekedni! Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ezúton is köszönetet mondunk a budapestiek türelméért, együttműködéséért. Köszönjük szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Barcza Attila, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Milyen eszközökkel biztosítható a helyi önkormányzatok törvényes működése?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Igen. Barcza Attila képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedélyeket borzoló felvételek láttak napvilágot az idei helyhatósági választások kampánya során, melyek következményeként a közélet tisztasága további romlásnak indult. Ez a mélyzuhanás a XIX. kerület egyik önkormányzati képviselőjének és társainak volt köszönhető. Szomorú tény, hogy a kispesti önkormányzatban a mára már közismert Lackner Csabának adott az ellenzék bizottsági pozíciót, aki erkölcsi határokat nem ismerve és azokat gátlástalanul áthágva kizárólag anyagi haszonszerzés vezérelte célból vállalta közéleti megbízatását. Lackner nem rejtette véka alá, hogy ilyen-olyan trükkös ügyletek megkötésével és strómanok alkalmazásával miként sikerülhet évente minimum 100 millió forintos jövedelemre szert tenni. Aki pedig önkormányzati képviselőként erre nem képes, az véleménye szerint tehetségtelen, egyszerűen botor. Aggasztó, hogy a Lacknert és társait eddig is kontroll nélkül keresztapát játszani engedő szociálliberális kispesti kerületi vezetés a saját koalíciós társait is megtévesztve próbálta bizottsági pozícióba juttatni az említett személyt. Utólag persze könnyű már azzal magyarázkodni, hogy véletlenül hibás listát terjesztettek a közgyűlés elé. Úgy gondolom, hogy ilyen esetekben nem szabadna hibás listának lenni. Még a balliberális összefogás részeként szerepet vállaló Momentum elnöke is kijelentette interjúiban, hogy Lackner Csaba velejéig korrupt, és hogy harcolni kell a Lackner-félékkel szemben. Egyértelművé kell tehát tenni mindenki számára, hogy Magyarországon következmények nélkül senki sem idézheti elő a helyi közélet tisztaságának súlyos romlását, ezzel párhuzamosan pedig a helyi önkormányzatok törvényes működésének zavarát. A fentiekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy milyen eszközökkel biztosítható a helyi önkormányzatok törvényes működése. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Barcza Attila képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A jogi alaphelyzet úgy áll, hogy a fővárosi és megyei kormányhivatalok azok, amelyeken keresztül a kormány biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletét; itt a szó a törvényességi felügyeleten van. Ez azt jelenti, hogy különböző eszközök révén, például jogszabálysértő önkormányzati rendeletek bírósági megtámadása, aktuspótlás intézménye, törvényességi felhívás és egyéb intézmények útján a kormányhivatal vizsgálhatja a helyi önkormányzat szervezetének, működésének és döntéshozatali eljárásának a jogszerűségét. Ezt a kormányhivatal természetesen minden esetben megteszi, ugyanis az a kormány elvárása a településvezetőkkel szemben teljesen mindegy, hogy jobboldali, baloldali, kormánypárti vagy ellenzéki településvezetők , hogy a törvényesség keretei között vezessék azokat a településeket, amelyeket a választópolgárok rájuk bíztak. Ugyanakkor ebben a kérdésben én jogszabályi vagy kormányzati oldalról nem tudok állást foglalni. Talán a korábbi elemzői múltam az, amit segítségül tudok hívni, ugyanis én is olvastam a hibás listáról szóló kifogásokat. De hát korábban is Lackner Csaba esetében a felettesei napokig nem találták a telefonszámát. Karácsony Gergely azóta megválasztott főpolgármester nem tudott a botrányról beszélni vele, mert nem találta a telefonszámát. Tehát ilyen dolgok voltak. Ezért én azt javaslom, hogy ezeket a magyarázatokat nem érdemes nekünk komolyan vennünk, nem érdemes nekünk elfogadnunk. Nem tudom, hogy itt jogi felelősséget meg lehete állapítani, ez a szakértők dolga, politikai felelősséget viszont egyértelműen viselnek, azok a pártok viselnek, amelyek a magyar parlamentben az ellenzéki frakciók körébe tartoznak, Kispesten pedig többségi frakciókat alkotnak. Ők azok, akik megszavazták Lackner Csaba bizottsági posztját, éppen ezért a politikai számonkérést velük szemben lehet lefolytatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Barcza Attila képviselő úrnak.
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Én bízom abban, hogy az ön által felsorolt intézmények és kiemelten a kormányhivatal alapos odafigyeléssel és munkával tudja majd ellátni azt a felügyeleti jogot, amit említett, és amit meg kell hogy tegyen annak érdekében, hogy az ilyen jellegű visszaélések jogilag minél hamarabb és mindenhol tisztázásra kerüljenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.30]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak is.
Csak egy mondatot tennék hozzá, utalva azokra az ügyekre, amelyek morális és erkölcsi szempontból elfogadhatatlannak voltak minősíthetők, és az önkormányzati választás kampányában következtek be. Egészen mind a mai napig egyetlen olyan politikus esetében történt meg a politikai értelemben vett felelősségvállalás, aki ilyen ügyekbe keveredett, és ez az egyetlenegy politikus a kormányoldalon található. Azokban az ügyekben, amelyek hasonlóan súlyosak, hasonlóképpen morálisan elítélhetőek voltak, és az ellenzéki politikusokhoz köthetők, egészen a mai napig semmifajta felelősségelismerést és abból következő cselekvést nem láttunk.Azt gondoljuk, hogy ez így elfogadhatatlan, és arra szeretnénk az ellenzéki pártokat kérni, hogy esetleg használják fel befolyásukat, és próbálják a helyes irányba terelni saját képviselőiket, településvezetőiket is. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Balczó Zoltán és Magyar Zoltán, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az agrárminiszter úrnak: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. Balczó Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Államtitkár úrral tisztáztam előzetesen, hogy a júliusban már írásban beadott kérdésem megismétlésére kényszerülök, kényszerülünk, mely szerint mikor fizetik ki végre az őshonos állattartóknak járó támogatásokat.A kormányzat pályázatot hirdetett védett őshonos és veszélyeztetett mezőgazdasági állatfajták genetikai állományának megőrzése érdekében. A támogatás célja ezen alacsony létszámmal rendelkező állatfajtáknak a tenyésztésben történő megőrzése, a fajta eredeti tartási, takarmányozási körülményeihez hasonló feltételek között. A pályázat pénzügyi forrása az Európai Unió mezőgazdasági-vidékfejlesztési alapja, és a projektben részt vevők vállalták, hogy a támogatáson felül önerőből finanszírozzák ezeket a költségeket. Nos, a valóság az, és ez a probléma, hogy gyakorlatilag hosszú távon teljesen önerőből kénytelenek finanszírozni a kifizetések brutális késése miatt. Most a ’16-os kérelmek kifizetésére kerül sor, viszont a ’17-18-ban esedékessé vált kifizetésekről még szó sincsen. Ezek a gazdálkodók hiába érdeklődnek a kifizető vagy elbíráló hatóságoknál, csak semmitmondó válaszokat kapnak. A projekt brüsszeli forrása rendelkezésre áll, így érthetetlen a kifizetések elmaradása vagy feltehetőleg nem is a pénz a gond, hanem a hivatalok működésképtelensége? Ez egy felelőtlen kormányzati magatartás, sok állattartót kényszerített már az állomány leépítésére vagy sodort súlyos adósságba. Ezért kérdezem tisztelt miniszter urat, mi az oka a kifizetések több éves csúszásának, mikor kaphatják meg végre a jogosan járó összeget? És igen, meddig él még vissza a kormány ezeknek a gazdáknak a türelmével, és számíthatnake és milyen mértékű kártalanításra? Várom miniszter úr érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, Balczó Zoltán képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Nagy István miniszter úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Azt kell mondjam önnek fölvetett kérdésére, hogy mindaz a folyamat, mindaz a munka, amit a gazdák az őshonos állatok megmentése, tenyésztése érdekében végeznek, tiszteletre méltó és nagyon fontos munka. Támogatást fizetni csak akkor lehet, amikor pontos adatszolgáltatás van. Tehát, mivel európai uniós elszámolási és ellenőrzési kötelezettséggel nézünk szembe, teljesíteni csak akkor tudunk, ha megfelelő adatszolgáltatással bírnak a gazdák.Azt kell önnek jelentsem, hogy 2017-ben és ’18-ben összesen mintegy 2500 kifizetési kérelmet nyújtottak be a gazdálkodók, ezek közül több mint 2000 kérelem ellenőrzése lezárult az Államkincstárban és a megyei kormányhivatalokban is. Tehát mintegy 80 százaléka kifizetésre került. A többiekkel egyeztetési nehézségek vannak. Ugyanis teljességgel nem az a valóság, hogy nem akarunk, hanem nem tudunk fizetni. Mert szinte kézi munkával kell minden egyes adatot minden gazdával leellenőrizni, megszerezni a biztos adatokat, és ennek fejében tudjuk megtenni. Mivel az őshonos állatok tartása nem nagyüzemi körülmények között zajlik, nincs kiépített apparátusuk a gazdáknak ahhoz, hogy ezeket lefolytassák, azoknál, akiknél megfelelő adatszolgáltatás van, a szabályokat betartják, minden folyamat zökkenőmentesen zajlik. Itt, valljuk be, az egy-két lovat tartókkal van baj. Az egy-két jószágot tartókkal van baj, akiknek jogosult a támogatás, és meg is fogjuk adni számukra, de egyszerűen levelezés folyik, hogy mikor nyújt hiteles adatot, ami alapján mi ezt a fizetési teljesítést tudjuk számukra megtenni. Azt remélem, mivel az ön kérdése is újra előtérbe állítja ezt a problémát, az előlegfizetések zajlásával év végéig szerintem nagymértékben előrébb tudunk haladni ebben a kérdésben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Magyar Zoltán képviselő urat a viszonválasz megilleti.
Köszönöm… [[A hangosítás nem működik.]]
Elnézést, Magyar Zoltán képviselő úr mikrofonját…
Köszönöm, elnök úr. Miniszter úr, az a helyzet, hogy számtalan olyan gazdával beszéltünk, akinél az ellenőrzések megtörténtek, eleget tettek az adatszolgáltatásnak, de a kifizetés még mindig várat magára. Tudja, nem azzal van baj, hogy november 11-én beszélünk erről, hanem azzal, hogy 2019-ben; mert, mondjuk, 2017-ben kellett volna ugyanerről beszélgetnünk, hiszen azóta csúsznak ezek a kifizetések. És az érintett gazdák arra lennének kíváncsiak, hogy mondjuk, amikor hitelt vettek fel azért, hogy a családjuknak enni tudjanak adni, hiszen önök megígérték ezt a támogatást, számoltak vele, azért vágtak bele eleve az állományfejlesztésbe, velük mi lesz. Nekik mit tudunk mondani?Ezt a hitelt például törleszteni kell. Vagy hogyan fogjuk pótolni azt a mérhetetlen veszteséget, amit mondjuk, nemzeti kincseink ezúton elszenvedtek, hiszen ezeknél az állományoknál, ezeknél az állatoknál sokszor arról beszélünk, hogy egy-egy állatfajnál, egy-egy populációban tényleg az utolsó egyedekről is szó lehet. Tehát az lenne a határozott kérésünk, hogy az érintettek felé rugalmasan és minél előbb járjanak el, mert itt tényleg családok megélhetéséről van szó. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége miniszter úrnak.
Köszönöm szépen, szeretnék is viszonválaszt mondani. Mégpedig azt, hogy a problémát értem, a probléma valós, de nem szeretném túldramatizálni. Azt, hogy valaki hitelt vegyen föl az egy-két vagy két-három jószág támogatásának nem kifizetése miatt vagy késése miatt, ez irreális kérdés. Azt tudom önnek ígérni, hogy ahol az ellenőrzések lezajlottak, ahol a pontos adatszolgáltatás megtörtént, garantálom önnek, hogy még az idei esztendőben pénzüknél lesznek a gazdák. Ezért mindent el fogok követni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Mit tett a kormány az elmúlt években az erdősültség növeléséért, az erdőterület megmentéséért, és milyen intézkedéseket tervez a közeljövőben?” címmel. Öné a szó, Juhász Hajnalka képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Alig múlik el nap anélkül, hogy szóba ne kerülne a környezet védelme és a klímaváltozás elleni küzdelem. Hiszen mindannnyian tiszta vizet, tisztább levegőt és elviselhetőbb klímát szeretnénk. A szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének, illetve az éghajlatváltozás kihívásainak egyik hatékony eszköze az erdőgazdálkodás. Jelenleg Magyarországon az egyetlen szénelnyelő ágazat az erdőgazdálkodás. Az erdő az általa biztosított haszonvételi lehetőségek, illetve számos egyéb közérdekű védelmi és közjóléti szolgáltatása révén az egyik legfontosabb természeti erőforrásunk, kiemelkedő jelentőségű nemzeti kincsünk.Az erdőnek minden szolgáltatása a közjólétet szolgálja. A gazdasági funkciója értelmében a fa megújulóenergia- és nyersanyagforrás, amely a minőségi életvitel egyik alapfeltétele, míg az erdei mellékhaszonvétel által egészséges termékekhez és élelmiszerekhez juthatunk. Az erdő sokrétű védelmi funkciója az erdő bonyolult rendszeréből fakad, és nagyon fontos szerepet tölt be a hazai biológiai sokféleség megőrzésében. [[14.40]] Tisztelt Miniszter Úr! Trianon után a hazai erdőterületek 84 százaléka a mai határainkon kívülre került, így 1,1 millió hektárra zsugorodtak erdőink. Ez az ország területének alig 12 százaléka volt. Mostanra ez az arány csaknem megduplázódott, ma körülbelül 2 millió hektáron található erdő. A hazai erdők évente 4-5 millió tonna szén-dioxid egyenértékének megfelelő üvegházhatású gázt kötnek meg, ami jelenleg az országos kibocsátás 7-8 százalékát ellensúlyozza. A faanyag energetikai célú hasznosítása további mintegy 5 millió tonna fosszilis eredetű szén-dioxid kibocsátását váltja ki. Tisztelt Miniszter Úr! A fentiek alapján egyértelmű, hogy nem elég a meglévő erdőterületeket megőrizni, hanem új erdőterületeket is létre kell hozni. Éppen ezért kérdezem miniszter urat: mit tett a kormány az elmúlt időszakban az erdősültség növeléséért, az erdőterület megőrzéséért, és milyen intézkedéseket tervez a közeljövőben? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Válaszadásra megadom a szót Nagy István miniszter úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Kedves Képviselőtársam! Tisztelt Ház! Az éghajlatváltozásra adott egyik jó válasz az erdőtelepítések növekedése. A teremtett világért érzett felelősségvállalásunk nagyon fontos része az, hogy úgy bánjunk a környezetünkkel, hogy valóban kölcsönkaptuk az unokáinktól. Mit tesz a kormány tette fel ön a kérdést annak érdekében, hogy ez a teremtett világ jobb állapotba kerülhessen? Elindítottuk az országfásítási programot. Két részre tagozódik az országfásítási program, úgy, ahogy az erdők tulajdonjoga is két részre tagozódik, hiszen az egymillió hektárnyi állami erdőről beszélünk, és a másik egymillió hektár a magánerdő-gazdálkodók tulajdonában van. Kezdjük először az állami programmal! Az állami programban egy olyan országfásítási programot hirdettünk, amely azt a célt tűzi ki, hogy idén ősszel és tavasszal úgy 550 hektárral növeljük az erdőterületek nagyságát. Bevontuk az önkormányzatokat, civil szervezeteket az ügyben, hogy játszótereinkre, terekre, ligetekre ültessünk fákat, hogy a fasorokban szakszerűen ültetett fák lehessenek. Bővítjük ezt a rendszert úgy, hogy a barnamezős területeinkre, elhagyott ipari területekre is fákat szeretnénk ültetni, fásítani szeretnénk. A kármentesítésre szolgáló és szoruló területeinkre is szeretnénk fákat ültetni, hogy mérsékeljük az ott meglévő károkat, ezért a Magyar Nemzeti Vidéki Hálózatban felszabadítottunk egy 500 milliós pályázati keretet, amelyre önkormányzatok pályázhatnak ennek a kivitelezésére, és természetesen magán- és civil szervezetek is. Azt kérjük, hogy működjünk együtt közösen. A másik oldal a magánerdők része, ahol a vidékfejlesztési programot módosítottuk úgy, hogy megérje erdőt telepíteni. Ezért, aki egyhektárnyi akácost vagy nyarast telepít, 1,2 millió helyett 3 millió forintot kap, annak, aki bükköst vagy tölgyest telepít, 3 millió helyett 5 millió forintot tudunk adni. [[Arató Gergely jelzi az idő leteltét.]] Kitoltuk a támogatásintenzitást egységesen 12 esztendőre, hogy mindenki művelhesse, és mindenkinek megérje erdőt telepíteni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm Arató Gergely képviselő úr integetését vagy fejbiccentését, hogy letelt az idő, elnézést. Juhász Hajnalka képviselő asszonynak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Köszönöm miniszter úrnak a megtisztelő válaszát, hiszen a KDNP számos esetben felhívta a teremtettkörnyezet-védelem fontosságára a figyelmet, és hogy ennek érdekében hogyan kell a gondolkodásmódunkat is megváltoztatni és kialakítani. Megtisztelő és öröm az, hogy a Fidesz-KDNP-kormány milyen elkötelezett a fenntartható fejlődés elérésében, és hogy hogyan járulunk hozzá a globális szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez. Nagyon szépen köszönöm miniszter úrnak a választ. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra van lehetősége miniszter úrnak.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Az a célunk, hogy Magyarország erdősültségét 21-ről 27 százalékra tudjuk növelni. Az a célunk, hogy a mostani 550 hektárnyi erdőtelepítéssel mintegy 8 ezer tonna szén-dioxidot tudjunk megkötni. De ezek mind mennyiségi számok, nagyon-nagyon fontos az erdők minőségi megújítása, az, hogy az erdő tényleg azt a célt szolgálhassa; szolgálhassa a szén-dioxid elnyelését, az oxigén termelését, hogy egyszerűen az élhető világot tudjuk szolgálni. Hívjuk, és várjuk a fiatalokat, jöjjenek, és ültessük közösen ezeket a fákat, hiszen az ő bevonásuk közös érdek mindenki számára, hiszen a jövőt, az ő jövőjüket készítjük ezzel elő. És ha ők részt vesznek az ültetésben, akkor a felelősségvállalásuk is erősödik, és mindaz az energia, mindaz a kedv és lelkesedés, ami a fiatalokban benne van, arra nekünk szükségünk van, hogy a környezetünket olyanná tudjuk tenni, amely mindnyájunk számára megfelelő tud lenni. Köszönöm szépen a kérdést. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Perbe fogják, aki elmondja az igazat? Mi történik az állami médiában?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Gréczy Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A közmédiának hazudott állami média fideszes irányítói újabb gyalázatos lépésre szánták el magukat. Az MTVA belső működéséről, a Fidesz folyamatos irányításáról, a hírhamisítás kötelező előírásairól kipakoló korábbi munkatársukat, Balogh Krisztinát perrel fenyegetik. Balogh Krisztina egyike azoknak, akiknek elege lett az ’50-es évekre emlékeztető pártutasításokból. Például beszámolt arról, hogy egészségügyi témában megmondták, hogy nem szólalhat meg az az ellenzéki rokonnal rendelkező szereplő, akit esetleg ő megtalált nyilatkozni. Elmondta azt is Balogh Krisztina, hogy szem- és fültanúja volt, ahogy a riportereket instruálják, adott politikai témában kinél és mire kell rákérdezni, és hogy milyen formában provokálják az ellenzéki politikusokat. Azt is elmondta, hogy a hírigazgató időnként saját maga végzi el ezt a munkát, behíva egy-egy riportert, utasításokat fogalmaz meg, olykor szerkesztőkön keresztül vagy e-mailen keresztül. Ezenkívül azt is elmondta Balogh Krisztina, hogy házon belül nyílt titok, hogy a kormányzati kommunikációt felügyelő államtitkárságról küldik a használandó paneleket és a témákat a szerkesztőségbe. Ezek után nyilvánvalóan az a kérdés, hogy kik és naponta hányszor küldenek önöktől utasításokat az adófizetők 90 milliárdjából fenntartott MTVA-nak, hogy kit és mit akarnak látni a műsorban, és kit és mit nem akarnak látni. Vane olyan kritérium az MTVA-ban, hogy a Fidesznek hűségesküt tevő embereket lehet alkalmazni? Balogh Krisztina ellen valóban elindule jogi eljárás? Polt Pétert már mozgósítottáke az ügy érdekében? A perrel fenyegetés üzenete az MTVA dolgozóinak, hogy megüthetik a bokájukat, ha ki merik nyitni a szájukat? Várom államtitkár úr válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy a konkrét üggyel kapcsolatban olyan túl sok tájékoztatást nem tudok önnek adni, de én olyan nagy problémát nem látok. A helyzet ugyanis az, hogy munkaviszony volt egy munkavállaló és egy munkáltató között, ez a munkaviszony megszűnt, és ezek után, ahogy azt ön is felolvasta, a jó hírnév megsértését jelentő vagy esetlegesen jelentő mondatok hangoztak el a volt munkavállalótól a munkáltató irányába, és ha jól látom, akkor ezzel kapcsolatban egy munkajogi per, polgári jogi jogvita van kibontakozóban. Tehát én azt látom, hogy nincs itt semmi látnivaló, minden úgy zajlik, ahogy egy normális országban zajlania kell. Egyébként pedig, ami a szólásszabadság és sajtószabadság kérdésével kapcsolatban általánosságban megfogalmazottakat illeti, ott pedig vissza kell hogy utasítsam az ön állításait. Ugye, egyrészt természetesen a köztelevízióval és a közrádióval kapcsolatban lehet pró és kontra, pozitív és negatív dolgokat mondani, de azért ezeknek a médiumoknak az állapota még mindig sokkal jobb, mint például Németországban: amikor gyerekmeséket adnak [[Arató Gergely nevet.]] , akkor azokban is politika van, és a bevándorlásellenessége miatt kritizálják ezekben a magyar kormányt. Ez szerencsére egy olyan nagyon alacsony színvonalnak tekinthető, ahová Magyarországnak nem sikerült még lejutnia, egyébként 2010 előtt sem. A másik pedig az, hogy a sajtószabadság, az… [[Közbeszólások az ellenzék soraiból, az elnök csenget.]] én azt látom a mai sajtószemlét végigolvasva, hogy az köszöni szépen, jól van, annak ellenére, hogy önök próbálkoztak ellehetetleníteni. De jelen pillanatban is jól van, a kormánnyal szemben kritikus és a kormányt támogató sajtó is működik, a legnépszerűbb online platform, a legnépszerűbb hetilap, a legnépszerűbb televíziós csatorna mind ellenzéki. Nem örülünk neki, de azt gondoljuk, hogy ez így van jól. [[Dr. Brenner Koloman: Nem is nyilatkoztok! Közbeszólások az ellenzék soraiból. Az elnök csenget. Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[14.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Gréczy Zsolt képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr természetesen mellébeszél; 90 milliárd forintunkba kerül ez a hazugsággyár. Erről szól az MTVA riporterének távozása, és amiket elmondott, az maga a zord valóság.Egyébként az is a zord valóság része, hogy ugyan október 13-án volt egy önkormányzati választás, de sem a főpolgármester, sem az új megválasztott polgármesterek, senki nem kerül be a Magyar Televízió műsorába, nem bírnak egy interjút adni a Kossuth rádiótól a Magyar Televízióig. Ez egészen elképesztő! Arra sem válaszolt ön, hogy valóban az önök minisztériumaiból menneke közvetlenül az utasítások a Magyar Televíziónak hírszerkesztésre, illetve ellenzéki politikusok lejáratási kísérletére. Ez ügyben még mindig várnám a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválaszra adom meg a lehetőséget Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Képviselő úr, az a helyzet, hogy mindenki magából indul ki. Ez maximum önöknél volt divat, ez nálunk nem divat. Szerkesztői felelősség elve van mindenhol. Ha már egyébként arról beszélünk, hogy sajtószabadság témájában mi az, ami felháborító, és mi az, ami nem felháborító, szerintem az felháborító, ha esetleg van egy olyan televíziós csatorna vagy más médiafelület, ami önnek nem tetszik, az idáig rendben van, hogy elmondja a véleményét, az idáig rendben van, hogy tüntetnek előtte, minden dolog rendben van. De az, hogy bemennek ezekbe a médiafelületekbe, hogy el akarják lehetetleníteni a működésüket, hogy mindent, ami a törvényesség aláásását szolgálja, elkövetnek, és ezzel el akarnak hallgattatni egy olyan csatornát, ami pont Gréczy Zsolt képviselő úr ízlésének pont nem felel meg. De erről szól a demokrácia [[Gréczy Zsolt: Ez közmédia!]] hogy vannak olyan médiafelületek, amelyek az ön ízlésének nem felelnek meg, meg vannak olyanok, amik az én ízlésemnek nem felelnek meg. [[Gréczy Zsolt: Kormányváltás után mi megyünk be, és ti nem mentek?]] de amíg mi nem szeretünk ilyen dolgokat ellehetetleníteni, addig arra szeretném kérni, hogy önök se próbálkozzanak ezzel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések órája letelt. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Apáti István, független képviselő úr: „Az otthon melege” címmel. [[Arató Gergely közbeszól. Az elnök csenget.]] Megadom a szót ötperces időkeretben. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy rendhagyó módon kezdjem ezt a napirend utáni felszólalásomat itt Arató képviselő úrra reagálva. Már láttam, hogy heves izgalomba jött a napirend utáni címe kapcsán, de ki kell ábrándítanom képviselő urat, itt nem valamifajta szexualitással vagy homoszexualitással kapcsolatos kérdésekről szeretnék beszélni [[Arató Gergely közbeszól.]] , hanem a tűzifa-támogatások kérdéséről. Ugyanis jelzem, hogy a magyar emberek 80 százaléka vidéken él, és tudom, hogy önök, tisztelt balliberális képviselőtársaim, semmifajta elképzeléssel nem rendelkeznek a vidéki emberek problémáiról, és fogalmuk sincs arról például, hogy a fával fűtők, főleg a kizárólag fafűtésre alkalmas ingatlanok tulajdonosai nemhogy egyszerűen csak kárvallottjai a rezsicsökkentésnek, hanem a rezsicsökkentésből ezek az emberek magyar emberek millióiról van szó teljes mértékben kimaradtak. 2012-ben is nyújtottam már be javaslatot egyébként a tűzifa áfájának 27-ről 5 százalékra történő csökkentése érdekében, ugyanakkor azt látjuk, hogy mindezek a javaslatok eddig süket fülekre találtak. Éppen ezért a Mi Hazánk Mozgalom teljes áfamentességet fog kezdeményezni, tekintettel arra, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha megnézzük azt, hogy egy, mondjuk, hetvenes-nyolcvanas években épült tízszer tízes Kádár-kockának, egy tízszer tízes átlagingatlannak, ha csak tűzifával tudják fűteni, a tűzifaszükséglete egy átlagos télen legalább 100 mázsa, és tekintettel arra, hogy ezeket az utóbbi 30-40 évben aligha újították fel tehát nagyon korszerűtlen lakóingatlanokról van szó , akkor bizony ez a tűzifaigény akár a 150-200 mázsát is elérheti egy féléves fűtési szezonban és akkor még nem igazán hideg téllel kalkulálunk , akkor azt látjuk, hogy a tűzifa mázsánkénti árát tekintve valahol 300-600 ezer forint között van egy kizárólag fafűtésre ráállt vagy kizárólag fafűtésre alkalmas ingatlannak október közepétől április közepéig a fűtési költsége. Hiszen ha megnézzük a tűzifahirdetésekben szereplő árakat, akkor azt látjuk, hogy egy mázsa hasított akác vagy tölgyfa ára legalább a háromezer forintot éri el, de időnként még ettől is magasabb árakkal találkozunk. Szeretném felhívni tisztelt balliberális és kormánypárti képviselőtársaim figyelmét is arra, hogy bizony vidéken nagyon gyakori az uzsora egy olyan formája, amely nem a készpénzkölcsönökkel kapcsolatos, hanem élelmiszereket és fűtési szezonban tűzifát adnak az uzsorások uzsorahitelre. Ez gyakorlatilag ugyanúgy viselkedik, ugyanolyan típusú, mint a hagyományos pénzkölcsön, csak ezúttal a tűzifát kiadja az uzsorás, és elképesztő uzsorakamattal, gyakorlatilag az adott évben tűzifában felvett uzsorahitelt még két vagy három év múlva is törlesztik a kárvallottak. A tűzifa teljes áfamentessége álláspontunk szerint gyakorlatilag egy kerekítési hibahatár szintű bevételkiesést okozna az országos költségvetésnek, ugyanakkor jelentős segítséget jelentene a legrászorultabb honfitársainknak, hiszen ha azt látjuk, hogy egy átlag Szabolcs megyei munkavállaló a 2017-es adatok szerint 138 ezer forintot visz haza nettóban, és ha azt alapul vesszük, hogy egy átlag szabolcsi vagy Borsod megyei nyugdíjasnak a nyugdíja bőven százezer forint alatt van, akkor el tudjuk képzelni, hogy az élelmiszer- és a gyógyszerköltségek mellett az egy fűtési szezonra jutó 300-600 ezer forint körüli pluszkiadás gyakorlatilag lehetetlen helyzetbe hozza ezeket az embereket. Épp ezért elodázhatatlan a tűzifa áfamentességének elérése, illetőleg az áfamentesség rögzítése. Ugyanakkor a nagycsaládosok esetében további kedvezményeken is érdemes lenne gondolkodni, akár országos kivetítésben, akár helyi szinten, önkormányzati rendeletekbe foglalt módon, nyilván azon önkormányzatoknál, amelyek erre költségvetési helyzetüknél fogva képesek és alkalmasak. Hozzáteszem, csak és kizárólag azokról a nagycsaládosokról van szó, akik saját sorsuk jobbra fordítása érdekében maguk is tenni akarnak, nem pedig a közösségi erőforrásokra, javakra telepednek rá valamifajta parazita életmódot folytatva. És nem szabad megfeledkezni idős honfitársainkról sem, hiszen különösen az ország hátrányos helyzetű térségeiben találkozunk azzal a jelenséggel, hogy azon idős honfitársak, akiknek gyermekei, unokái, jobb esetben az országhatárokon belül, de tőlük távol élnek, rosszabb esetben a világ másik végén voltak kénytelenek munkát vállalni a nagyon alacsony magyar munkabérek és az általános magyar közállapotok miatt, éppen ezért ezeknek az idős embereknek a helyben elérhető közmunkás munkaerő bevetésével lehetne a fa felkészítésében, illetve csapadékvédett helyre való szállításában segíteni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Teljesen biztosak vagyunk abban, hogy ha a Mi Hazánk Mozgalom ezen javaslatait elfogadják, akkor sokkal nyugodtabban nézhetnek idős honfitársaink és a tenni akaró nagycsaládosok a következő téli fűtési szezon elébe. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Apáti képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ovádi Péter, fideszes képviselő: „A természet íze a vidék portékája, ismét nagy sikerrel zárult a Bakonyexpo” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Immár hatodik alkalommal került megrendezésre a nagy sikerű Bakony Expo, a rendezvény, amely mára már a térség egyik legnagyobb őszi turisztikai attrakciója is egyben. Amellett, hogy az odalátogatók megismerkedhetnek a tájegységre jellemző gasztronómiai és népi kulturális hagyományokkal, a rendezvény kiemelt célja a bakonyi vidék kulturális örökségének ápolása és továbbadása, így hozzájárulva ahhoz, hogy a magyar, ezen belül is a bakonyi termékek még több ember számára megismerhetővé váljanak. Megnőtt a becsülete a hazai termékeknek. Az elmúlt években mintha ismét magunkra találtunk volna. Hiába próbálják sokan ránk erőltetni akaratukat, mi ismét kezdünk nemzettudatosak lenni. Sok újításunkat átvették más országok. Végre nemcsak a német, francia és az angol érdekek érvényesülnek az Európai Unióban, hanem, ha kell, keményen kiállunk a nemzetünk érdekei mellett. A mindennapi patriotizmus nem szellemi természetű dolog, hanem életösztön, napi rutin. Ha bemegyek a boltba, magyar terméket vásárolok. Úgy gondolom, mindenkit büszkeséggel tölt el, ha egy magyar termék megállja a helyét a nemzetközi piacon és elismerés övezi, mert ez a mi sikerünk, büszkék lehetünk rá. Ezért is fontos egy ilyen kiállítás. Megmutatja az idelátogatóknak a bakonyi közösség világát, lehetőséget teremt arra, hogy megismerjük azt, amire büszkék lehetünk. A programok minden korosztályt megszólítanak, bemutatja és közelebb hozza a térség egyedülálló gasztronómiai és kulturális hagyományait, nemcsak a környéken élők, hanem mindenki számára. [[15.00]] Az idei évben fókuszba a hal került, de több mint 140 kiállító között található többek között méz-, tej-, sajt-, szörp-, lekvár-, olaj- és húsárus is. Külön öröm számomra, hogy választókerületem több települése is képviseltette magát, így találkozhattunk például gyulafirátóti, hajmáskéri, tési, nemesvámosi vagy éppen olaszfalui termelővel is, és a kiállítók 90 százaléka pedig Veszprém megyéből érkezett. A rendezvényre évről évre egyre többen érkeznek, idén több mint 17 ezer látogató ismerkedhetett meg a Bakony tájaira jellemző gasztronómiai és népi kulturális hagyományokkal. Ami külön öröm, hogy 3500 gyermek is részt vett az expón. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Kormánya számára a vidék kiemelten fontos. Mi sem bizonyítja ezt jobban a nagy sikerű „Magyar falu” programnál vagy éppen a legkülönfélébb vidékfejlesztési támogatásoknál. Szeretnénk, ha a kistelepüléseink nemcsak hogy nem néptelenednének el, hanem új, modern köntöst kapnának, és vonzóvá válnának a fiatalok számára. Veszprémben és térségében tökéletes példáját láthatjuk a vidék és a város kitűnő együttműködésének, elég, ha csak arra gondolunk, hogy Európa kulturális fővárosa 2023-ban nemcsak Veszprém lesz, hanem a Bakony-Balaton régió is egyben, hiszen mi térségben és egységben gondolkodunk. Szükség van az olyan rendezvényre, programokra, mint amilyen a nagy sikerű Bakony Expo is, új, alternatív és hasznos kikapcsolódást nyújt kicsiknek és nagyoknak egyaránt. Ezúton is szeretném megköszönni a szervezők és a rendezvény megálmodóinak kiváló munkáját, hiszen fáradhatatlanul azon dolgoznak, hogy évről évre felülmúlják önmagukat; sikerrel vonzanak be egyre nagyobb tömeget nemtől és korosztálytól függetlenül, hozzájárulva ezzel a vidék és a térség hírnevének öregbítéséhez. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Ovádi Péter képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tapolczai Gergely képviselő úr, a Fidesz-képviselőcsoportból: „10 éves a jelnyelvi törvény” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
[[Hozzászólását jelnyelvi tolmács közreműködésével teszi meg.]] Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tízéves a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló törvény. 2009. november 9-én fogadta el egyhangúlag az Országgyűlés az úgynevezett jelnyelvi törvényt. Az általános vita során, 2009. szeptember 29-én a magyar Parlament falai között magyar jelnyelven elsőként Kósa Ádám európai parlamenti képviselőtársunk szólalt fel. A zárószavazás során, 2009. november 9-én én magam is itt ültem fönt a karzaton, néhány sorstársammal együtt, és együtt örültünk ennek a hatalmas sikernek, ennek a hatalmas történelmi pillanatnak. Miről szól a jelnyelvi törvény? Magyarország a világon elsőként ratifikálta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, ami tartalmazza a jelnyelvet is. Tartalmazza, hogy biztosítani kell a fogyatékossággal élő személyek számára közülük a siketek és nagyothallók számára a jelnyelv használatát az élet minden területén, ezzel együtt az egyenlő esélyű hozzáférést. A jelnyelvi törvény ezt biztosítja, soha nem látott előrelépést biztosítva ezzel a sorstársak számára. Az elmúlt tíz év óriási változást hozott a sorstársaim, a siketek, nagyothallók, illetve a siketvakok, a jelnyelvhasználók önálló életvitelében; életminőségükben olyan mértékű javulást hozott, ami elképzelhetetlen lett volna korábban. A jelnyelvi törvény módosította a médiatörvényt is, úgy, hogy évről évre emelkedő óraszámban biztosítja a feliratozást, illetve a jelnyelvi tolmácsolt műsorok számát. És két nagy kereskedelmi tévében, illetve a közszolgálati televízióban is most tartunk ott, hogy napi 10-12 órás vagy teljes műsoridőben akadálymentesítve vannak ezek a műsorok sorstársaim és magam számára. Minden érintett fél, minden hallássérült jogosult az alap-tolmácsszolgáltatás elérésére évi 120 órában, amit a jelnyelvi tolmácsszolgálatoktól kapnak. A közép- és felsőfokú oktatásban plusz 120 órát biztosít a törvény számukra. Belegondolva abba, hogy én magam jelnyelvi tolmács segítsége nélkül végeztem el a jogi egyetemet, hatalmas változás ez a fiatalabb hallássérültek, fiatalabb generációk számára. Bevezette a törvény az úgynevezett jelnyelvi tolmácsok országos névjegyzékét. 167 regisztrált tolmács van most már, tíz évvel ezelőtt ennek töredéke volt a létszám. Biztosítva van a folyamatos képzés, továbbképzés a tolmácsok számára. Biztosítva van a folyamatos működtetés a jelnyelvi tolmácsszolgálatok számára országos szinten. A siketvakok számára is biztosítva van egy speciális jelnyelvi tolmácsszolgáltatás. Európai uniós forrásból és a kormány támogatásával bevezettük a Kontakt videóalapú tolmácsszolgáltatást, ami szintén óriási segítséget nyújt mind a sorstársak, mint pedig a tolmácsszolgálatok számára, ugyanis interneten keresztül videóalapú tolmácsszolgáltatással lehet kiváltani a személyes megkeresést. Nem közvetlen hatás, de hatalmas eredmény volt a kulturális élethez való hozzáférés is. Ebben az évben és a jövő évben tízszer nagyobb támogatást biztosít a törvény a színházi akadálymentesítés számára a jelnyelvhasználók, vakok, gyengénlátók számára is. Százmillió forintos támogatás jut erre a célra. Nem utolsósorban a jelnyelvi törvény biztosítja az én munkámhoz szükséges akadálymentesítést is, nemcsak országos szinten, hanem önkormányzati szinten is lehetővé téve a kommunikációs akadálymentesítést, esetlegesen a jövőbeni hallássérültek számára is. 2017. november 9-én fogadta el egyhangúlag a magyar jelnyelv napjáról szóló országgyűlési határozatot a parlament. A tízéves jubileum alkalmából az Irodaházban meg lehet nézni egy kis speciális kiállítást, ami a jelnyelvről szól, kérem, tekintsék meg. Az elmúlt tíz év tapasztalatai alapján szeretnék később módosító javaslatokat beadni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Tapolczai Gergely képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán, a Jobbik-képviselőcsoportból: „A hazai agrárium kihívásai” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Az intenzív mezőgazdaság megöli a természetet” címmel jelentek meg az elmúlt órákban, napokban hírek egy kutatásról, amit 2500 kutató írt alá, és kifejezetten az európai mezőgazdaságról és annak hatásairól szól; és követelik benne a közös agrárpolitika teljes reformját, ami azért is aktuális, hiszen ezekben a hónapokban dől el, hogy a következő hétéves európai uniós költségvetési ciklusban az agrárium és a vidékfejlesztés milyen forrásokból fog tudni gazdálkodni egy-egy tagországban. Azért tartottam fontosnak ebben a kérdésben megszólalni, mert szeretném elkerülni, és szerintem a magyar gazdák szempontjából, ugyanúgy, mint a hazai természetvédelem szempontjából, nagyon helytelen lenne és igazságtalan és rendkívül messzemenően negatív következményei lennének annak, ha bármelyik álláspont a két szélsőség közül többséget kapna az Európai Unióban. Mire gondolok itt? Az tény, hogy ha nézzük az emlősfajokat itt Európában, a madarakat, hüllőket, kétéltűeket vagy a rovarbiomasszát, akkor egy hatalmas visszaszorulásról tudunk beszámolni. Konkrét adatok az elmúlt 27 évből vannak egy átfogó vizsgálat keretében: itt a rovarbiomassza tekintetében mintegy 76 százalékos zuhanás, összeomlás tapasztalható, és a madárfajok közül is 55 százalék tűnt el, illetve konkrétan az egyedek közül is. És ha külön megvizsgáljuk, hogy ezen fajok közül melyek kötődnek főként mezőgazdasági területekhez, akkor még brutálisabb adatokat kapunk. De ennek ellenére én azt mondom, hogy az az álláspont, amit mondjuk, kormánypárti képviselőtársainktól hallhattunk akár mezőgazdasági bizottsági ülésen, az sem elfogadható; mondjuk, ott olyan érv is elhangzott, hogy ezek a számok azért igazságtalanok, és azért nem lehet ezeket a mezőgazdaság rovására írni, mivel gondoljunk bele, hogy a szarvasmarha is zöld színű füvet eszik, tehát hogy ez mennyire környezetbarát. [[15.10]] Tehát az ilyen egyszerű hogy finoman fogalmazzak megközelítések sem helytállók, ahogy azt is el kell utasítani, amit ezen kutatásokból néhány zöldpolitikus levon következtetésképpen, mégpedig azt, hogy a mezőgazdaság a lehető legkörnyezetkárosítóbb tevékenység. Tehát én ezért mondtam, hogy mindkét állásponttól próbáljunk meg kellő távolságot tartani, és józanul, a magyar gazdák és a magyar természet szempontjait is figyelembe véve kialakítani azt a magyar álláspontot, ami a következő hét évre képes lesz biztosítani azt, hogy meg tudjon maradni hazánkban a családi gazdálkodás mint életforma, de a biodiverzitásra is oda tudjunk figyelni. Hiszen ténykérdés, hogy a kiterjedt homogén táblák gyakorlatilag búvóhely- és táplálékmentes sivatagként írhatók le a legtöbb élőlény számára, de az is igaz, hogy egy megfelelően karbantartott agrárkultúrtáj azoknak a védett, fokozottan védett élőlényeknek az utolsó mentsvára, akikért aggódnunk kell, és akikért a legnagyobb segélykiáltásokat kell megfogalmazni akár itt, a Ház falai között is. Tehát azért mondom, hogy az az elhibázott politika, amelyre a kormány épített ezen a területen 2010 óta, azaz az úgynevezett dél-amerikai modell, amikor egy szűk elit kezébe helyezik a természeti erőforrásokat, az sajnos afelé tolta el a birtokkoncentrációt, a támogatások kifizetésének koncentrálódását, ami vészjósló, azaz hogy ezek a sivatagnak minősített óriási, homogén táblás mezőgazdasági művelések kezdtek minél nagyobb teret nyerni és elterjedni hazánkban a környezettudatos és a családi gazdákat is támogató, az ő életben maradásukat, a falvak felvirágoztatását biztosító kis mozaikos mezőgazdasággal szemben, tehát ezek nyernek teret és ezek hódítanak mindinkább. És így, az aktuálpolitikától és a Mészáros Lőrinc-ezésektől és minden, egyébként jogosan elmondott kritikánktól függetlenül ezért is kérem a kormányt, hogy gondolja át azt a vidékfejlesztési politikát és gondolja át azt az agrárpolitikát, amit eddig folytatott. Csak úgy fogjuk tudni megnyerni a magyar gazdák érdekében és a magyar természetvédelem, a magyar környezet érdekében ezt a harcot, ami eurómilliókért zajlik, csak akkor tudjuk megnyerni, ha hitelesen tudjuk képviselni ezt a politikát, ha az adófizetőket tudjuk biztosítani arról, hogy a befizetett forrásaik, ami egy brutális összeg, 60 milliárd euró évente, amit erre a célra költünk el adófizetői forintokból mint Európai Unió, ha ez jó helyre kerül, ha őket erről tudjuk biztosítani. Tehát éljen a biodiverzitás [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és éljenek a magyar gazdák! Igenis meg lehet találni az arany középutat, ha akarjuk. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szabó Sándor képviselő úr, az MSZP-képviselőcsoportból: „Megannyi ígéret és 20 év eltelte után itt az ideje, hogy a kormány valóban cselekedjen” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban azért adtam napirend utáni hozzászólásomnak ezt a címet, hiszen most már közel húsz éve annak, hogy az első Orbán-kormány megalakulása óta Orbán Viktor megígérte, hogy egy projekt megvalósul Szegeden, ez pedig nem más, mint a harmadik szegedi Tisza-hídnak a megépülése. Rövid kronológiai sorrendet szeretnék bemutatni itt most a napirend utáni hozzászólásomban, és egy országgyűlési határozatijavaslat-kezdeményezésre hívnám fel képviselőtársaim figyelmét, és majd kérném is a támogatásukat, és örülök neki, hogy államtitkár úr is itt van bent, hiszen miniszterelnök urat írásban, személyesen kívánom majd megkeresni ezzel a kérésemmel.Tehát mint mondtam, 2001 előtt, 1998-2002 között, az első Orbán-kormány alatt a miniszterelnök úr megígérte, hogy meg fog épülni a harmadik tiszai híd, ami nemcsak Szegednek, hanem a térség számára egy jelentős gazdasági potenciált jelentett volna, és azóta, húsz év óta, azt kell mondanom, hogy szinte nincs olyan választási kampány, legyen szó országgyűlési választási kampányról vagy önkormányzati kampányról, amikor egyébként a híd megépülésének a kérdése szóba ne kerülne. 2002-2010 között polgármesterváltás történt, Botka László polgármester lett Szeged polgármestere, és továbbra is prioritásként kezeltük a tiszai híd megépülését, de nagyobb prioritással tekintettünk az M5-ös autópálya Szegedig tartó, majd a szerb határig történő megépülésére, illetve ezt követően pedig az M43-as autópálya megépülésére egy új tiszai híddal, ami azon túl, hogy természetesen a 43-as út amely egyébként Szeged városán keresztül vezetett tranzitforgalmát és a kamionforgalmat kivezette, nyilván természetesen mind az M5-ös autópálya, mind az M43-as autópálya megépülése a térség számára óriási gazdasági haszonnal és előnyökkel járt, és akkor fogalmaztuk meg ismét igényként azt, hogy itt az ideje, a korábbi ígéretnek megfelelően, hogy az új, harmadik tiszai híd megépüljön. 2010 szeptemberében, mikor 2010-ben országgyűlési választások voltak és az önkormányzati kampányban ismét felmerült a harmadik tiszai híd megépülése, szintén megígérte Orbán Viktor miniszterelnök úr az önkormányzati kampányban, azonban azt kell mondjam, hogy 2015-ig ebből semmi nem valósult meg, noha a miniszterelnök úr akkor egyértelművé tette, hogy a 2010-14-es időszakban, ciklusban meg fog épülni a harmadik tiszai híd. 2015-ben maga a projekt egy óriási bővülésen ment át, ugyanis Lázár János minisztersége, illetve Csepreghy Nándor fejlesztéspolitikai államtitkár ideje alatt a projekt olyan mértékben bővült, ami úgy tekintett a fejlesztés megvalósulására, hogy nem szimplán egy közúti híd valósulna meg Szegeden a Tiszán, hanem egy vegyes forgalmú híd, amely tartalmazná a Szeged-Makó elővárosi vasútvonalat, valamint egy P+R parkoló megépülését is. Értelemszerűen a költségek jelentősen megugrottak, ez egy 35 milliárd forintos beruházást jelent ma már, amit vélhetően és természetesen Szeged város önerejéből nem lehet megvalósítani, kormányzati támogatás kell hozzá, amit egyébként akkor meg is ígért szintén a miniszterelnök úr, hiszen 2016 januárjában saját kezűleg aláírt kormányhatározatban bízta meg Varga Mihály nemzetgazdasági minisztert, Seszták Miklós nemzeti fejlesztési minisztert, hogy 2020-ig a Tisza-híd megvalósítását készítse elő és valósítsák meg. A következő dátum 2017. január 30. volt, amikor a „Modern városok” program keretein belül megállapodás köttetett Szeged város, illetve a kormány között a már említett kibővített projekt megvalósítására. Itt a miniszterelnök úr nyilvánvalóan több programot… illetve maga a megállapodás több programot tartalmazott, amelynek sarkalatos pontja volt természetesen a tiszai híd megépülése. Erre vonatkozóan 2017 márciusában született is szintén egy kormányhatározat, amely az integrált közlekedésfejlesztés operatív program keretében rendelkezésre álló forrás, valamint hazai forrás bevonásával kívánta megvalósítani a fejlesztést. A NIF Zrt.-t bízta meg igénylőként, 15,5 milliárd forintot egyébként biztosított is rendelkezésre a kormány, a projekt előkészítésére 2019. március 31-ét, a megvalósítására pedig 2022. augusztus 31-ét jelölte meg. Azóta sajnálatos módon nem történt semmi, úgyhogy országgyűlési határozati javaslattal kívánok élni a képviselőtársaim felé, hogy a projekt megvalósításában segítsenek, miniszterelnök urat pedig és az érintett képviselőket írásban keresem meg, hogy támogassák a projektünket. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László DK-s képviselő úr: „Hetven éve született döntés Nagy-Budapest létrehozásáról” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A második világháborút követően Budapest is és Európa több nagyvárosa a háborús sebeket úgy gondolta a legolcsóbban és a legjobb megoldásban kiküszöbölni és kiheverni, hogy az akkori agglomerációt integrálta egy nagyvárosba, így jött létre az úgynevezett Nagy-Budapest. Éppen hetven év, e Ház falai között elődeink alkották meg azt a törvényt, amelynek alapján a XXV. törvény elfogadásra került 1949-ben, és létrejött Nagy-Budapest, adminisztratív módon persze.Ez a Nagy-Budapest akkor hét megyei jogú várost foglalt magában. Meg szeretném említeni ezeket az akkori megyei jogú városokat, amelyek akkor Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegyéből rakódtak össze: Budafok, Csepel, Kispest, Pestszenterzsébet, Pestlőrinc, Rákospalota ez az én választókerületem , Újpest részben. [[15.20]] És további 16 nagyközséget is Budapesthez csatoltak: Albertfalvát, Békásmegyert, Budatétényt, Cinkotát, Mátyásföldet, Nagytétényt, Pesthidegkutat, Pestszentimrét, Pestújhelyt amely szintén a választókerületem , Rákoscsabát, Rákoshegyet, Rákoskeresztúrt, Rákosligetet, Rákosszentmihályt, Sashalmot és Soroksárt. Így létrejött az úgynevezett Nagy-Budapest, amely addig 14 kerületből állt, majd 22 közigazgatási egységre bontva Rákospalota és Pestújhely lényegében a Budapest XV. kerület elnevezést vagy közigazgatási besorolást kapta. Ezek a falusi jellegű települések azzal, hogy Budapesthez tartoztak, létszámát tekintve egy világvárosi méretet értek el, hiszen 1,6 millió lakosa lett így a városnak, infrastruktúráját tekintve azonban hihetetlenül alacsony infrastruktúrával rendelkeztek. Poros utak voltak 80 százalékban a településeken az idecsatolásukat követően is, és nem volt ivóvízellátás, nem volt szennyvízcsatornázás, nem volt elektromos ellátása sem némelyik falunak, legfeljebb egy-egy főutcában, külön-külön kis villanytelepeik voltak. Mondhatni tehát azt, hogy gondot is magához csatolt a város anno, amikor 1873-ban létrejött az eredeti Budapest Pest, Buda és Óbuda egyesítéséből, illetve Margitsziget csatlakozott még ehhez. Azt gondolták, az összecsatolással elegendő egy nagyvárost létrehozni. De egy nagy gondot is létrehoztak, noha az eltelt időszakban hatalmas fejlődésen esett át a város, de azok a külső kerületek, amelyek ma külső kerület néven ismertek, továbbra is megmaradtak külső kerületnek a jellegüket tekintve, részben kicsit elmaradt infrastruktúrával, noha ma már elmondhatja Budapest, hogy az utcáinak jelentős része szilárd útburkolattal van ellátva, amely alatt az alapvető közművek ki vannak építve. Mégis úgy gondolom, hogy hetven év kellett ahhoz, hogy elérjük, hogy egy város megüsse azt a mértéket, amit egy ilyen európai méretű városnak el kell érni. Rákospalota és Pestújhely amelyben én érintett vagyok, a választókerületem szintén ugyanebben a helyzetben volt. Mondhatni azt, hogy a rendszerváltást követően, az elmúlt harminc évben épültek ki az alapvető közművek. Hagyományaikat és kultúrájukat is fenntartották ezek a települések. A régi típusú kultúra szinte mindegyiknél fellelhető. Budapesthez tartoznak, de nagyon sokan a település régi nevét használják még most is. Egy nyári példa: a Balatonon találkoztam emberekkel, akik kerületiek voltak, és kérdezték, hogy mikor megyek vissza Rákospalotára. Nem azt mondják, hogy mikor mész vissza Budapestre, hanem azt, hogy mikor mész vissza Rákkospalotára. Még mindig ennyire rákospalotaiak, a sajátjukénak érzik annak a kis településnek a nevét, amit Budapesthez csatoltak. Ennek kívántam emléket állítani, azért kértem szót. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Hajdu képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Nunkovics Tibor, a Jobbik-képviselőcsoportból: „Így állja a szavát a Kormány szennyvíziszap ügyben !” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Nyáron nagy port kavart a szennyvíziszap, ezen belül is a külföldi szennyvíziszap Magyarországra szállítása és az itt történő újrahasznosítása. Nagyon sokan elégedetlenségüknek adtak hangot, többek között Székesfehérváron is. Mindezek hatására Gulyás Gergely a nyár vége felé bejelentette, hogy szennyvíziszapstop lesz Magyarországon, és többet külföldről nem hoznak ide ebből az anyagból. Egyébként az elmúlt években nagyjából 200 ezer tonna került Magyarországra Olaszországból, Szlovéniából és Horvátországból, amit régi bányák területén helyeztek el. Egyes vélemények szerint ez az anyag különböző eljárásokkal alkalmas talajrekultivációra. Ezzel ellentétes például a kanadai tapasztalat, ott ugyanis betiltották ezt az eljárást, mert tudományosan semmilyen módon nem volt alátámasztva, hogy ez az anyag megfelelő arra, hogy talajrekultivációt hajtsanak végre, ne adj’ isten, még mezőgazdasági termelésbe is bevonják a későbbiekben az így kezelt területeket. Tehát ez az eljárás tulajdonképpen nem igazolt, és az Unió más országaiban sem kapott még jóváhagyást, mégis azt látjuk, hogy Magyarországra hordták folyamatosan ezertonna-számra ezt az anyagot. Eljött a nyár, szeptember 1-jével tényleg meg is szűnt Székesfehérváron a szállítás, nem jártak már oda a kamionok, de azért mellette láttuk, hogy például Kolontárra, ahol már volt egy katasztrófa nem is olyan régen, sajnos, ahol több ember is áldozatául esett ennek a vörösiszap-katasztrófáról beszélek , tehát Kolontárra szállították még ezt az anyagot a továbbiakban is. Láss csodát, a napokban újra megjelentek Székesfehérváron az „A” jelzésű horvát kamionok, nagy valószínűséggel megint elkezdték szállítani a fekáliát Horvátországból Magyarországra úgy, hogy még mindig nem tudunk tulajdonképpen semmit arról, hogy milyen hatása van ennek az anyagnak a talajra. Nem láttunk még hatástanulmányokat az elmúlt évek, úgymond „fejlesztéseiből”. Tehát Gulyás Gergely és egyébként Semjén Zsolt is azt mondta Varga-Damm Andrea képviselőtársam egyik felszólalására még a tavaszi ülésszakban, hogy igenis felül fogják vizsgálni ezt az eljárásmódot, meg fogják nézni, hogy vannake szabálytalanságok benne. Úgy tűnik, hogy nem találtak semmilyen szabálytalanságot, mert továbbra is hordják a szart Magyarországra. Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik-képviselőcsoportból: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kilakoltattak egy beteg, daganattal kezelt nőt a Józsefvárosban, és az őt védő civil aktivistákat is elhurcolták, elvonszolták a lakás ajtajából. Hangsúlyoznom kell, hogy a negyvenes éveiben járó asszony tartozásának egy elenyésző része származik a tőketartozásból, mindössze 1,2 millió forintért vesztette el az otthonát ez a família. Ezen tartozástömeg legnagyobb hányada úgynevezett kamatos kamat, és a család teljes szétszakítása, tehát a 12 éves beteg fiú elvétele csak úgy vált megakadályozhatóvá, hogy az asszony egy nappal a végrehajtó érkezése előtt gyermekotthonba adta a saját gyermekét, ezért nem a gyámhatóság vitte el őt tőle. Az asszony, ha tud, hajléktalanszállóra költözik.A hasonló rémtörténetekből pedig többtucatnyit találni, egyrészt a világhálón, másrészt a közösségi médiának köszönhetően azok a felrázó és megkapó élő felvételek is megtalálhatók, amelyek ezen családok kálváriáit az első pillanattól az utolsóig végigkísérik. Azt is látnunk kell, hogy családok nagyon nagy hányada van Magyarországon olyan helyzetben, hogy a tartozó lakókkal felmondja adott esetben az önkormányzat a szociális bérlakásra vonatkozó szerződést. Ezen felmondástól kezdve piaci alapú lakbért, lakáshasználati díjat fizettetnek az érintettekkel. Természetesen én magam is annak pártján állok, hogy mindenki fizesse ki azt a díjat, azt a tételt, amivel tartozik. Nyilvánvaló módon, egy tisztességes szociális háló segít, hogy rendezhesse az életét egy ilyen helyzetbe került család, de azok, akik a szociális alapú lakbérről piaci alapúval szembesülnek egy tartozástömeg megléte közben, szinte biztos, hogy belerokkannak ebbe a helyzetbe, szinte biztos, hogy elveszítik a lakhatási lehetőségüket, és az úgynevezett családok évében vagy azután egy esztendővel egészen biztos, hogy nem lenne megengedhető Magyarországon egy ilyen folyamatábra elburjánzása. Olyan esettel is találkoztunk, amikor egy közeli iskolában takarítónőként dolgozó hölgyet a bíróság megtámogatott volna egy olyan döntéssel, hogy az ő kilakoltatása nem lehetséges, csakhogy mire a bíróság döntött, már két nappal túl voltunk a kilakoltatáson. Már két nappal túl voltunk azon az eseményen, amely a nagyon nehéz helyzetbe került hölgy életét gyakorlatilag kettétörte, tönkretette. Ő is követett el hibát természetesen ebben a rendszerben, ha ez hibának nevezhető, nem közvetlen a banktól vett fel egy jelzáloghitelt, hanem egy, a hirdetésekből, reklámokból jól ismert közvetítő cégtől, amely közvetítő cég a különböző trükkökkel, adminisztratív akadályokkal még a felvett teljes összeget sem tette elérhetővé számára, de már a különböző követeléskezelők halaskofaként árusítva, csencselve, dobálva ezt a tartozást maguk között duzzasztották mesterségesen a tartozásállományát. [[15.30]] A helyzet az, hogy a hölgy egészsége megroppant, és sajnos a végén az idegosztályon végezte. Azt is látnunk kell, hogy ezek már nem egyedi esetek. Ezek nem a rendszerből kilógó úgynevezett vadhajtások, amelyek néha-néha előfordulnak, de azért rendszerszinten nem ezek a jellemzőek; sajnos rendszeresen és a rendszerbe beágyazva történnek mindezek. Azt is látnunk kell, hogy tipikusan fordul elő az, hogy a kilakoltatási moratórium időszaka előtt, ahol most járunk, haladékot kaphatnának ezek a családok adott esetben volt, aki egy év türelmi időt kapott, mint említettem , mégis megtörténik az, hogy a túlbuzgó végrehajtó, feltételezhető módon sokszoros jogsértést elkövetve megteszi azt, amit amúgy nem tehetne meg, és később, amikor erről bírósági határozat születik, senkinek nem jut eszébe az eredeti állapotot helyreállítani és ezeknek a családoknak az életlehetőségét is helyreállítani. Azt is látjuk, hogy amikor egy másik árverés kerül szóba, például egy panelprogramban felújított ingatlan tekintetében, akkor egy 20 millió forint érték feletti panellakás esetében az induló licit még mostanában is 12 millió forint volt, holott az árverés új szabályozása szerint a becsült érték legalább 80-90 százalékával kellene indítani, és ha ez sikertelen, akkor lehetne egy lépcsőzetes csökkentésről beszélni. Tehát államtitkár úrnak mondom, a bent lévő kormánypárti képviselőknek mondom, hogy az önök által meghozott szabályokat ezek a bűnözők mert feltételezhetően nettó bűnözőkről van szó egyszerűen nem veszik figyelembe. Bírósági határozat ellenére kezdeményeznek kilakoltatásokat úgy, hogy ők is nagyon jól tudják, hogy az a bírósági határozat éppen a postázóban van vagy kézbesítés alatt. Az is látható, hogy az árverések során még mindig töredék áron viszik el magyar emberek otthonait. Éppen ezért mondom azt, hogy mi, a Jobbik frakciója ehhez az intézményesített kifosztáshoz nem adjuk a nevünket semmi szín alatt. Új elszámolási törvényre van szükség, az úgynevezett hitelek felvételkori árfolyamon történő forintosítására, de addig is, amíg ezeket lebokszoljuk a parlamentben, kilakoltatási moratóriumra nem tavaszig, hanem egészen addig [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] amíg az egész problémakört megoldjuk és rendezzük. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Csányi Tamás, a Jobbik-képviselőcsoportból: „Egy hónappal az önkormányzati választások után” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Engedjék meg, hogy elsőként a Jobbik Magyarországért Mozgalom Jász-Nagykun-Szolnok megyei elnökeként gratuláljak Budai Lórántnak, aki tegnap fényes győzelmet aratott Jászberényben, és elnyerte a polgármesteri címet. [[Taps a Jobbik soraiban.]] Ötéves mandátumához kitartást, jó egészséget és bölcs döntéseket kívánok a település érdekében.Ahogyan azt önök is tudják, majdnem napra pontosan egy hónapja zajlottak le az önkormányzati választások Magyarországon, ezért úgy gondoltam, hogy néhány percben összegezném tapasztalataimat e Ház falai között is. Ha megengedik, elsősorban saját választókerületemre, a Jász-Nagykun-Szolnok megyei 4. választókerületre koncentrálnék, itt ugyanis 23 változatos struktúrájú település található, városok, községek, falvak, ahogyan azt a mozaikrendszer annak idején megkívánta. A választási eredményeket vizsgálva megállapítható, hogy a választókerületünkben egyre több olyan település van, ahol nem a fideszes jelöltet támogatták a választók, egyértelmű üzenetet küldtek a NER helyi helytartójának, Boldog Istvánnak, hogy a munkamódszereivel, eszközeivel nem tudnak tovább azonosulni. Engedjék meg, hogy mint jobbikos országgyűlési képviselő, örömömet fejezzem ki emiatt és bátorítsam a településvezetőket és az ott élőket, hogy helyesen cselekedtek, megtették az első lépést a legújabb kori hűbéri rendszer felszámolásának útján. Gratulálok, jó egészséget kívánok mindőjüknek. Tudom, hogy többen nézik és várják a megerősítést. Október 13-a után sorra alakultak meg a képviselő-testületek, álltak föl az önkormányzatok. Volt, ahol mindez zökkenőmentesen zajlott, úgy, ahogy annak zajlania kell, de sajnos ismerek olyan eseteket is, ahol az újonnan megválasztott polgármester munkáját inkább hátráltatták, mintsem segítették volna a kezdeti napokban, sőt van olyan önkormányzat, ahol még mindig nem tudja megkezdeni érdemi munkáját a megválasztott településvezető, mert nem állnak rendelkezésére szerződések, leltár, hogy csak két dolgot említsek, amelyek megléte nélkül nagyon nehéz felelősségteljes munkát végezni. Emlékszünk rá, hogy a választások után Orbán Viktor miniszterelnök is és a többi, itt a Házban fölszólaló fideszes képviselő is minden győztesnek gratulált, nagyon helyesen. A súlyos valóság azonban ezzel szemben az, hogy a NER-helytartók bizony komoly különbségeket tettek település és település között. Ahol számukra kedvezően alakultak a körülmények, oda koncentrálták a forrásokat, lásd például szülővárosomat, Mezőtúrt a választókerületemben, ahová az elmúlt ciklusban annyi TOP-os pályázat érkezett, hogy azok megvalósításának megindításához már 350 millió forintos hitel fölvételére volt szükség. Nem lehetett volna észszerűbben elosztani a forrásokat a települések között? tehetnénk föl a kérdést naivan. A válasz azonban nagyon egyértelmű: a fideszes helytartók az ideológiai hovatartozás durva kettős mércéjét zsinórmértékként maguk előtt tartva mintha a saját zsebükből adnák, osztogatják az EU-s forrásokat. Arról most ne is beszéljünk, hogy ez a folyamat meg van fűszerezve egy olyan korrupciós mechanizmussal, amely már a hatóságoknak is szemet szúrt, nem mehettek el szó nélkül mellette. Polt Péter legfőbb ügyész tájékoztatása alapján ügyészségi nyomozás zajlik a választókerületben, bűnszövetkezetben elkövetett költségvetési csalás többek között a vád, ha hihetünk a választókerületben hallható híreknek. Reméljük, minél hamarabb megtudhatjuk, hogy Boldog István mellett kik érintettek még ebben az ügyben. Éppen ezért nagyon fontos lenne, hogy a választókerület minden újra megválasztott településvezetője nyilatkozzon az új ciklus elején az érintettségéről ebben az ügyben. Véleményem szerint mindez elengedhetetlen lenne a településekért végzett közös munka megkezdéséhez. Éppen ezért kérem innen, az Országház falai közül, hogy az érintett polgármesterek, amennyiben nincs takargatnivalójuk, álljanak a nyilvánosság elé és tisztázzák a nevüket. Ellenkező esetben ugyanis sajnos az érintettségük válik nyilvánvalóvá. Ugyanakkor egy hónappal a választások után arra kérem a települési jegyzőket, illetve hivatali vezetőket, munkatársakat, hogy tegyék lehetővé azon településeken is a munka elkezdését, ahol eddig ez nem történt meg maradéktalanul. Ahogyan napirend előtti fölszólalásában Jakab Péter frakcióvezetőnk mondta: fogadják el a választók akaratát, tanuljanak meg veszíteni! Ha így folytatják, lesz még benne részük bőven. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Csányi Tamás képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Gergely képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Végül csak nekünk lett igazunk!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Múlt hét szerdán fogadta el a kormány azt a döntést, miszerint hatályon kívül helyezte azt a rendeletet, amely alapján 2020-tól középfokú nyelvvizsgához kötötték volna a felsőoktatásba való bejutást. A Jobbik régóta küzdött ennek a rendeletnek a hatályon kívül helyezéséért, ezért is tartottam fontosnak, hogy most felszólalásomban erről a pozitív döntésről megemlékezzem, de azért is, mert szeretném egyben ráirányítani a nyelvoktatás jelenlegi problémáira a figyelmet. Ugyanis nem lehet cél önmagában az, hogy eltörlik ezt a rendeletet, hanem ezzel párhuzamosan nagyon is szükséges, hogy a kormány megtegye a régóta szükséges lépéseket, hogy valóban megreformálják a magyar felsőoktatást.De az is motivált a felszólalásomban, hogy a múlt hét szerdai döntés néhány emberben, magyar emberben értetlenséget szült. Az volt ugyanis a tapasztalatom, hogy néhányan nem értették, miért is jó, ha egy olyan ösztönzőt eltörölnek, amely arra motiválhatta volna a diákokat, hogy aktívabban tanuljanak nyelvet. Én erre is szeretnék válaszolni ebben a felszólalásban. Azzal az alapfeltétellel, alapmondattal kell indítanom, hogy a Jobbik mindig is elkötelezett volt a nyelvoktatás fontossága, a nyelvoktatás javítása érdekében. Ha valaki visszanézi a Jobbik kezdeményezéseit, akkor évekre visszamenőleg rengeteg ilyet tapasztalhat, rengeteg ilyet vehet észre, ebben tehát mi egyértelműen elkötelezettek vagyunk. Ugyanakkor, és ez egy másik alapmondatom, minden új feltétel bevezetését meg kell hogy előzze a követelményrendszer, a követelmények megteremtése. Pontosabban, ha a kormány igenis újabb és újabb feltételeket akar szabni a diákoknak a nyelvoktatás tekintetében, például a felsőoktatásba való bejutáshoz szükséges nyelvvizsga tekintetében, akkor ahhoz meg kell szabni a feltételeket is, például a köznevelési rendszerben a nyelvoktatás tekintetében. [[15.40]] Ez viszont nem történt meg. Ha valaki megnézi a kormány tevékenységét ilyen téren az elmúlt években, gyakorlatilag egyetlenegy pozitív kezdeményezést tapasztalhat: ez az első nyelvvizsga ingyenessé tétele. Zárójelben merem megjegyezni, hogy a Jobbik javaslatát vette át a kormány, és ezt valósította meg. Ez fontos dolog volt, de messze nem elégséges. Messze nem elégséges, ugyanis számos olyan statisztika készült, amely bemutatja, hogy Magyarországon bőven elégséges azoknak az óráknak a száma, ahol nyelvet tanulnak a diákok. Ez pontosan 924 óra, amit a köznevelési rendszerben nyelvoktatással töltenek a diákok. Ez egy magas számnak számít európai uniós összehasonlításban. Ennek ellenére nem tudnak eljutni a fiatalok nagyon sok esetben a középfokú nyelvvizsgáig. És erről nem feltétlenül ők tehetnek. Mindenkinek máshoz van érzéke. Valaki matematikában jó, valaki kémiában jó, valakinek jó a nyelvérzéke, és az lett volna a legnagyobb probléma ennek a rendeletnek a bevezetésével, hogy azokat a fiatalokat büntették volna, akik nem rendelkeznek jó nyelvérzékkel, ugyanakkor másban jók. Például műszaki tantárgyak esetében, művészeti tantárgyak esetében vagy bármilyen más tantárgy esetében jó eredménnyel, jó képességekkel rendelkeznek, de pont a nyelvoktatás, a nyelvtudás terén gyengébbek, és előlük, több ezer fiatal elől zárta volna el ez a rendelet a lehetőségét annak, hogy diplomát szerezzenek. És ez a több ezer fiatal nem túlzás, akár több tízezret is lehetne mondani. Készült olyan felmérés, miszerint egy-két évvel ezelőtt a felvételizőknek csak a 45 százaléka rendelkezett nyelvvizsgával, a felvetteknek csak az 55 százaléka. Ez két évvel ezelőtt volt, azóta egy picit javult ez az arányszám. Értelemszerűen azért fejlődtek a magyar fiatalok, de még így is akár több tízezer fiataltól vette volna el a lehetőséget ennek a rendeletnek a hatályban hagyása. Ez tehát egy egyéni szinten vett probléma, de társadalmi szinten is problémákat okozott volna ennek a rendeletnek a hatályban tartása, miszerint olyan pályákon, ahol most is hiánnyal küszködünk műszaki pályákon, tanári pályákon , még kevesebb diák tudott volna felvételt nyerni, még nagyobb lett volna a hiány; vagy pedig azt is meg kell említeni bizonyos egyetemeket, főiskolákat olyan szinten érintett volna a csökkenő diáklétszám, hogy magának az intézménynek a fennmaradását veszélyeztette volna. Ez tehát egy nagyon pozitív lépés, hogy végre ezt a most pozitív értelemben vett pálfordulást végrehajtotta a kormány. Ugyanakkor a nyelvoktatásra is rátérve néhány szó erejéig: nagyon fontos lenne, hogy végre orvosolja a kormány az itt látható problémákat, beszédcentrikus nyelvoktatásra van szükség, kiscsoportos nyelvoktatásra van szükség, és igenis meg kell teremteni a tanári pálya elismertségét, hogy azt a hiányt, ami most látható idegennyelv-tanárok tekintetében, sikerüljön csökkenteni. Erre biztatom a kormányt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy ha ezt a pozitív döntést meghozta, akkor hozza meg a többi, a nyelvoktatás tekintetében pozitív döntést. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Egy hang a Jobbik soraiból: Úgy van! Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám, a Jobbik-képviselőcsoportból: „Az állítólagos sportszerető Fidesz-kormány a költségvetésben tornatermekre, tanuszodákra és sportközpontokra előirányzott pénzt miért költi 700 millió forintot meghaladó magasépítési beruházásokra?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-kormányt mint a végrehajtó hatalmat Magyarországon, itt a tisztelt Házon belül hétről hétre számos kritika éri. De azt gondolom, abban meg tudunk egyezni, hogy a sport területe az a terület, amelyet kiemelt figyelemmel kísér, és kiemelt támogatásokkal is. Éppen ezért rendkívül furcsa és egyben megdöbbentő volt számomra az a pénteki kormányhatározat a Magyar Közlönyből értesültem , hogy a sportszerető Fidesz-kormány a tornatermekre, a tanuszodákra, az oktatási intézmények fejlesztésére és sportkomplexumok fejlesztésére szánt összegekből most tessék figyelni! 7254 millió forintot csoportosít át kiemelt magasépítési beruházásokra. Tisztelt Képviselőtársaim! Tavaly nyáron, amikor megalkottuk az idei évi költségvetést, számos vitánk volt, de azt gondolom, abban egyetértettünk, hogy ezeket a célokat támogatni kell. Legfeljebb az ellenzéki képviselők egy része még több pénzt is kívánt szánni ezekre a célokra. Most azonban azt látjuk, hogy nemhogy több pénz jutott volna, hanem a meglévő előirányzatból is elvett a kormány, és egyszerűen nem értjük, hogy mi szükség van erre. Miért van az, hogy a sportszerető Fidesz-kormány által korábban államosított oktatási intézményekre amelyek önkormányzati tulajdonban voltak , ezek fejlesztésére nem juttat elég pénzt, illetőleg ezek a fejlesztések nem megfelelően valósulnak meg? Hogy csak egy példát említsek: például Marcaliban a Berzsenyi Dániel Gimnáziumban már évek óta várat magára a nyílászárók kicserélése, és ez a mai napig nem történt meg. Továbbmegyek: a tornatermek építése is rendkívül fontos lenne, hiszen az általunk is támogatandó mindennapos testnevelés infrastrukturális hátterét biztosítják ezek, és Somogyban de szerintem az ország más pontján is előfordul, jellemzően vidéki iskolákban, hogy a gyermekeknek kénytelenek folyosón, lépcsőfordulóban vagy dohos pincékben megtartani a testnevelésórát, mert nem biztosított a tornatermek és a tornaszobák felújítása. Továbbmenve: a szívügyem, és remélem, önöknek is az, hogy minden magyar gyermek tanuljon meg úszni, lehetőség szerint mind a négy úszásnemben, és főleg vidéken probléma az, hogy nem megfelelő óraszámban tanítják ezeket. Nincs meg a lehetősége. Ezért is van szükség ezekre a tanuszodákra. Az elmondottak alapján és a kormányhatározat alapján felmerülnek bizonyos kérdések, amiket most fel is teszek önöknek. Hogy lehet az, hogy a sportszerető Fidesz-kormány számára 700 millió forintos értékhatárt meghaladó kormányzati magasépítési beruházások fontosabbak az oktatási intézmények felújításánál, a tornatermeknél, a tanuszodáknál, a sportkomplexumok fejlesztésénél? Hogyan lehet egyáltalán az, hogy most, hogy közeledünk már az év végéhez november közepéről beszélünk , az erre szánt pénzeket még nem költötték el, illetőleg nem kötötték le? Hogy lehet, hogy ezeket a pénzeket még szabadon tudják mozgatni? Vagy egyszerűen csak ezeket a tervezett összegeket lehet, hogy el sem akarták költeni, csak egy bármikor átcsoportosítható költségvetési pufferként kezelték már a kezdetek óta? Úgyhogy nagyon örülök, hogy államtitkár úr végighallgatta a kérdésemet. Nagyon bízom benne, hogy azért is maradt az ülésteremben, hogy ezt most megválaszolja. Reményeim szerint meg is fogja. [[Dr. Orbán Balázs bólint.]] Amennyiben nem, akkor későbbi időpontban föl fogom tenni ezeket a kérdéseket [[Dr. Orbán Balázs: Köszönöm.]] mert nagyon fontos, hogy ezekre választ kapjunk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ez volt az utolsó napirend utáni felszólalás. Köszönöm a munkájukat. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2019. november 18-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Nyugodalmas jó estét kívánok. Az ülést bezárom.