Godātie kolēģi! Sākam Saeimas 2021. gada 16. jūnija trešās attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtības izskatīšanu. Darba kārtībā - deputātu pieprasījumu izskatīšana. Deputāti Kaspars Ģirģens, Ieva Krapāne, Ralfs Nemiro, Māris Možvillo, Ēriks Pucens, Ramona Petraviča, Ļubova Švecova, Evija Papule, Jūlija Stepaņenko un Karina Sprūde ir iesnieguši pieprasījumu veselības ministram Danielam Pavļutam“Par finansējuma palielināšanu reto slimību pacientu ārstniecībai”. Vārds motivācijai deputātam Kasparam Ģirģenam. Lūdzu!
Labdien, cienījamie kolēģi! Retās slimības nepieciešams skatīt gan veselības, gan sociālās aprūpes kontekstā, jo saslimšana ar tām būtiski izmaina pacientu dzīves kvalitāti, vairumā gadījumu radot smagus un hroniskus veselības traucējumus. Saslimšanas pirmie simptomi var parādīties jebkurā cilvēka dzīves posmā - no dzimšanas līdz sirmam vecumam. Daļa slimību nav dzīvībai bīstamas, daļu slimības simptomu iespējams novērst, lietojot medikamentus, taču lielāko daļu no tām izārstēt nevar, bet ar atbilstošu ārstēšanu un medicīnisko aprūpi var uzlabot pacienta stāvokli. Kaut gan saslimšanas ir reti sastopamas, saskaņā ar aprēķiniem Latvijā aptuveni 140 tūkstošus iedzīvotāju kādā viņu dzīves posmā skar kāda reta saslimšana. 2019. gada nogalē Latvijas reto slimību reģistrā bija iekļauti 4932 cilvēki, kuriem diagnosticētas 876 dažādas retas slimības. 2020. gada laikā vien reģistrēto pacientu skaits dubultojās, un 2021. gada sākumā Latvijā bija reģistrēti jau 11167 pacienti. Svarīgi ir rast iespēju reto slimību pacientiem pagarināt dzīvildzi un uzlabot dzīves kvalitāti. Šobrīd no nepieciešamajiem 37 miljoniem eiro valsts budžetā tiek piešķirti 7 miljoni, un tikai 4,4 miljoni tiek izlietoti. Ir nepieciešama reto slimību... plāna izstrāde, kura par 2021. gadu joprojām nav izstrādāta. Tāpat jāveicina inovatīvo zāļu pieejamība Latvijas tirgū. Šobrīd ir svarīgi pateikt katram pacientam, kad viņam būs pieejamas šīs zāles. Ievērojot šī jautājuma nozīmīgumu sabiedrības veselības jomā, Saeimas deputāti pieprasa veselības ministram skaidrot: vai 2021. gada valsts budžetā ir paredzēts papildu finansējums reto slimību diagnosticēšanai un ārstēšanai; kādi papildu pasākumi ir paredzēti topošajā plānā reto slimību jomā 2021.-2024. gadam; vai un kādā apmērā tiek plānots papildu finansējums reto slimību diagnostikai, reto slimību reģistra izveidei, pacienta ceļa definēšanai un sakārtošanai, skrīningam, profilaksei un rehabilitācijai, papildu medicīnas personāla ieviešanai un atalgojumam; un vēl - vai ir paredzēts novērst trūkumus saistībā ar kompensējamo zāļu sarakstu, iekļaujot tajā inovatīvos medikamentus. Paldies.
Paldies par motivāciju. Jūsu pieprasījums tiek nodots ministram. Darba kārtībā sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Lēmuma projekts “Par Aldas Ozolas iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes priekšsēdētāju”. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans. Lūdzu!
Cienītā sēdes vadītāja! Atbilstoši likuma “Par sabiedrisko pakalpojumu regulatoriem” 7. panta ceturtajai daļai Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas priekšsēdētāju, kas ir arī padomes priekšsēdētājs, un četrus locekļus pēc Ministru kabineta priekšlikuma amatā ieceļ Saeima. Ministru kabinets amata pretendentus izraudzījās atklātā konkursā, izvirzot priekšsēdētāju iecelšanai uz septiņiem gadiem, divus padomes locekļus - uz sešiem gadiem un divus padomes locekļus - uz pieciem gadiem, lai nodrošinātu atbilstīgu rotāciju padomes turpmākajā darbā. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija savā sēdē izskatīja Ministru kabineta iesniegtās kandidatūras, dodot iespēju deputātiem gan uzdot jautājumus kandidātiem, gan iztaujāt konkursa rīkotājus par konkursa norises gaitu. Pretendentu atlasi veica Valsts kancelejas direktors, iesaistīto ministriju ministri, piemēram, ekonomikas, finanšu, satiksmes (kur gan bija valsts sekretāre nozīmēta) un vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs, vai to deleģēti pārstāvji, kā arī ar padomdevēja tiesībām piedalījās Latvijas Darba devēju konfederācijas un Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras pārstāvji. Pēc iesaistīto pušu uzklausīšanas komisija nolēma atbalstīt šos piecus Saeimas lēmuma projektus, kas ir šīs sēdes darba kārtībā. Un tātad šobrīd izskatām pirmo no iesniegtajiem lēmuma projektiem - “Par Aldas Ozolas iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes priekšsēdētāju”... uz septiņiem gadiem. Lūdzu atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Aldas Ozolas iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes priekšsēdētāju”! Lūdzu, balsosim! Par - 61, pret - 1, atturas - 1. Lēmums pieņemts. Lēmuma projekts “Par Intara Birziņa iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans. Lūdzu!
Pamatojoties uz manis jau iepriekš minēto, Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija sagatavoja arī šo lēmuma projektu - “Par Intara Birziņa iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”... uz sešiem gadiem. Lūgums atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Intara Birziņa iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”! Lūdzu, balsosim! Par - 59, pret - 2, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Lēmuma projekts “Par Rotas Šņukas iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans. Lūdzu!
Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt arī šo mūsu komisijas sagatavoto lēmuma projektu - “Par Rotas Šņukas iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”... uz sešiem gadiem.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Rotas Šņukas iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”! Lūdzu, balsosim! Par - 60, pret - 2, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Lēmuma projekts “Par Imanta Mantiņa iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - Krišjānis Feldmans. Lūdzu!
Un, lūk, arī lēmuma projekts “Par Imanta Mantiņa iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”... uz pieciem gadiem. Lūgums atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Imanta Mantiņa iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”! Lūdzu, balsosim! Par - 57, pret - 3, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Lēmuma projekts “Par Annas Upenas iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans. Lūdzu!
Un pēdējais no šodien sagatavotajiem lēmuma projektiem - “Par Annas Upenas iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”... uz pieciem gadiem. Lūdzu atbalstīt. Paldies.
Paldies par ziņojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Annas Upenas iecelšanu par Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisijas padomes locekli”! Lūdzu, balsosim! Par - 57, pret - 2, atturas - nav. Lēmums pieņemts. Lēmuma projekts “Par Saeimas deputāta Māra Mičerevska iecelšanu Publisko izdevumu un revīzijas komisijā”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas deputāta Māra Mičerevska iecelšanu Publisko izdevumu un revīzijas komisijā”! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret un atturas - nav. Lēmums pieņemts. Darba kārtībā - sadaļa “Likumprojektu nodošana komisijām un izskatīšana pirmajā lasījumā”. Saeimas Prezidijs ierosina Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nacionālās pretošanās kustības dalībnieka statusu”” nodot Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Sākam izskatīt likumprojektu pirmajā lasījumā. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Andrejs Judins. Lūdzu!
Labdien, kolēģi! Šā gada 25. martā Valsts prezidents ir vērsis uzmanību uz nepilnībām tiesiskajā regulējumā nelikumīgi represētu personu reabilitācijā, politiski represētas personas statusa un nacionālās pretošanās kustības dalībnieka statusa piešķiršanas jomā. Valsts prezidents norādījis, ka attiecīgās jomas regulējošie normatīvie akti, lai arī kopumā risina vēsturiskā taisnīguma atjaunošanas jautājumus un nodrošina vispārēju taisnīgumu, atsevišķos gadījumos nenodrošina iespēju tiesību piemērotājiem rast taisnīgu risinājumu individuālai situācijai, kuru likumdevējs nav precīzi paredzējis likumā. Lai īstenotu Valsts prezidenta paziņojumā aktualizēto jautājumu par individuāla taisnīguma nodrošināšanu netipiskos gadījumos, pamatojoties uz Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas 14. aprīļa sēdē nolemto, tika izveidota darba grupa. Un darba grupa sagatavoja likumprojektu. Runājot par šo likumprojektu. Tas paredz ar politisku lēmumu lemt par nacionālās pretošanās kustības dalībnieka statusa piešķiršanu tādiem Latvijas iedzīvotājiem, kuru darbība atbilst likuma mērķiem, bet formāli neatbilst likumā noteiktajiem striktajiem kritērijiem. Šajos gadījumos Saeimas komisija varēs izvērtēt konkrētos lietas apstākļus un pieņemt lēmumu par konkrētu personu. Jautājums tika vispusīgi izvērtēts. Mums tiešām tā darba grupa... notika piecas sēdes, un arī komisijā tika vairākkārt diskutēts. Ievērojot šos faktus, kā arī ņemot vērā, ka individuālais taisnīgums jāatjauno pēc iespējas ātrāk... Mēs saprotam, ka tie cilvēki, par kuriem mēs runājam, vairs nav jaunieši un ir svarīgi, lai lēmumi būtu pieņemti pēc iespējas ātrāk. Ņemot vērā šos apstākļus, komisija aicina atzīt likumprojektu par steidzamu. Paldies.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nacionālās pretošanās kustības dalībnieka statusu”” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 63, pret un atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nacionālās pretošanās kustības dalībnieka statusu”” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 66, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Kolēģi, ņemot vērā likumprojekta atbalstu, kuru mēs tikko redzējām, komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu arī otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nacionālās pretošanās kustības dalībnieka statusu”” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 64, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - sadaļa “Likumprojektu izskatīšana”. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Iveta Benhena-Bēkena. Lūdzu!
Labvakar, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja un godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija šodien no rīta, pulksten 8.00, izskatīja likumprojektu “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” (Nr. 1093/Lp13) pirms otrā lasījuma. Uz otro lasījumu tika saņemti 10 priekšlikumi. 1. - deputātes Stepaņenko priekšlikums. Paredz atbrīvot iedzīvotājus no nekustamā īpašuma... maksāšanas 2021. gadā. Komisijā netika atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko. Lūdzu!
Godātie kolēģi! Ne visai precīzi izteicās ziņotāja, bet mēs droši vien esam jau pie tā pieraduši. Mans priekšlikums ir saistīts ar situāciju, ka šajā gadā, šajā krīzes gadā, likumdevējs ir ļāvis pašvaldībām noteikt citus maksājuma termiņus, nekā tas bija paredzēts iepriekš. Veicot nelielu izpēti par visām pašvaldībām, mēs esam pārliecinājušies, ka tikai neliela daļa pašvaldību ir šo maksājuma termiņu pārlikušas uz maksimāli pēdējo laiku, tas ir, decembra mēnesi. Liela daļa ir atstājusi 15. jūniju, daži ir pārcēluši uz novembri, bet ļoti neliela daļa. Līdz ar to šādam aicinājumam arī no likumdevēja puses un arī no opozīcijas deputātu puses ir atsaukušās vien ļoti nedaudzas pašvaldības. Ir pašvaldības, kuras ir atbildējušas, ka pārcelt šo termiņu nav jēgas, jo likumdevējs ir atbalstījis priekšlikumu par to, ka nokavējuma soda procenti par savlaicīgi nesamaksātu nekustamā īpašuma nodokļa maksājumu par šo gadu netiek iekasēti vispār, ja vien šis maksājums tiek veikts līdz gada beigām, līdz pēdējai dienai. Tiktāl viss ir skaidrs. Taču jūs arī noteikti pamanījāt (kas ir rīdzinieki)... jūs esat saņēmuši arī draudu vēstuli dažas dienas... pirms kāda laika, pagājušajā nedēļā, ja es pareizi atceros, no Rīgas domes par to, ka tātad tuvojas nekustamā īpašuma nodokļa samaksas termiņš un tiks aprēķināti soda procenti. Un tad, kad mēs ļoti skaļi pacēlām šo jautājumu un protestējām, ka šāda iedzīvotāju maldināšana nedrīkst būt, tad mēs, protams, saņēmām vēl vienu vēstuli, ka, lūk... šie soda procenti, šie draudi, tika izņemti ārā. Taču, ņemot vērā šādu aizdomīgu pašvaldības rīcību, šādu aktivitāti, mēs gribam nodrošināties pret to, ka tie cilvēki, kuri nav sagaidījuši savā pašvaldībā nekustamā īpašuma nodokļa samaksas termiņa pārcelšanu līdz gada beigām un šobrīd izmanto iespēju, nesaņemot sodu, vienkārši nekustamā īpašuma nodokļa maksājumu atlikt līdz gada beigām... lai pret viņiem netiktu vērstas attiecīgās pašvaldības sankcijas kādā nesmukā veidā, piemēram, lai pašvaldības neizdomātu, ka tie cilvēki, kuri ir samaksājuši nekustamā īpašuma nodokli līdz gada beigām, nekvalificējas, piemēram, kādai no kategorijām - maznodrošinātie, trūcīgie vai daudzbērnu ģimenes, vai deklarētie - tikai tāpēc, ka viņi ir izmantojuši šo iespēju un tikuši pasargāti no šiem soda procentiem. Ņemot vērā to, es arī iesniedzu šo priekšlikumu un aicinu to atbalstīt. No Latvijas Pašvaldību savienības puses bija ļoti aizdomīga aktivitāte arī komisijas laikā, nevis skaidrojums un pārliecinājums par to, ka nekādā veidā šīs tiesības nākamajā gadā netiks ļaunprātīgi izmantotas, bet gan pavisam cita dziesma: mēs neesam viduslaiki, mēs nevaram... mēs neesam viduslaikos, mēs nevaram cilvēkam pielipināt klāt šo atvieglojumu uz visu mūžu, kaut kad jau no tā būs jāšķiras... Godātie kolēģi, lai novērstu domstarpības, lai novērstu kaut kādas problēmas attiecībās starp pašvaldībām un iedzīvotājiem, es aicinu šādu priekšlikumu atbalstīt. Paldies jums.
Debates slēdzu. Lūdzu, komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā varu atgādināt, ka nekustamā īpašuma nodokļa piemērošana un iekasēšana - tā ir pašvaldības autonoma funkcija. Un arī pirms kovidkrīzes ir iespējams, uzrakstot iesniegumu, tikt pie šī nekustamā... nodokļa samazinājuma. Līdz ar to tur nav problēmu. Jautājums, kāpēc netika izskaidrots. Juridiskais birojs mūs informēja, ka 1. priekšlikums arī juridiski nav līdz galam korekts, jo nav norādīta pamatīgāka detalizācija. Līdz ar to komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 26, pret - 52, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - deputātu Ērika Pucena, Ramonas Petravičas un Ralfa Nemiro priekšlikums. Būtībā tas ir termiņa pagarinājuma piedāvājums attiecībā uz dīkstāves atbalstu un iedzīvotāju ienākuma un sociālo... nodokļa atbalstu... maksājuma atlikšanu... līdz 2021. gada decembrim. Komisijā netika atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Ramonai Petravičai. Lūdzu!
Labvakar, cienījamā Saeimas sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Šis priekšlikums paredz dīkstāves pabalsta termiņa pagarināšanu līdz šī gada beigām, jo tuvojas jau 30. jūnijs, datums, līdz kuram ir spēkā gan dažādi atbalsta instrumenti uzņēmējiem, gan arī pabalsti darbiniekiem. Šie visi pabalsti tika ieviesti, sākoties pandēmijai, lai palīdzētu pārvarēt grūtībās nonākušos... uzņēmējiem pārvarēt situāciju un palīdzētu arī darbiniekiem. Šobrīd pandēmija vēl nav beigusies, vēl joprojām katru dienu tiek konstatēti Covid-19 pozitīvi cilvēki, bet no 30. jūnija ir paredzēts, ka nekāda atbalsta vairs nebūs. Bet ierobežojumi vēl joprojām pastāv, un ir vairākas nozares, kurās nav iespējams atgriezties iepriekšējā dzīvē, ritmā, strādāt ar tiem apgrozījumiem, kādi bija iepriekš. Iespējams, ka Ekonomikas ministrija to nav pamanījusi, bet es atgādināšu, ka ir tādas nozares kā, piemēram, ēdinātāji, kuriem pastāv dažādi ierobežojumi un kuri nevar strādāt pilnā apjomā, kā viņi varēja pirms pandēmijas. Tādi ir arī... sporta zāles, kurām šobrīd ir iespējams atvērt savas durvis tikai vakcinētām personām, un skaits, kas apmeklēs sporta zāles, būs tiešām ļoti niecīgs. Ja skatāmies, ka apmēram 20 procenti ir pabeiguši pilnu vakcinācijas kursu... un, sadalot ar pieci un vēl ņemot vērā, ka liela daļa no tiem, kas vakcinējas, ir seniori un cilvēki ar hroniskām saslimšanām, tad šie... sporta zāles arī nevar strādāt tādā režīmā, kā tas bija iepriekš. Tas pats attiecas uz skaistumkopšanas nozari, kur ir jāievēro arī noteiktie kvadrātmetri vienam klientam. Līdz ar to cilvēki, darbinieki, nevar visi atgriezties darbā un viņiem ir nepieciešama skaidrība par to, kā viņi dzīvos šodien, kā viņi dzīvos rīt, kā viņi pabaros savas ģimenes, kā viņi veiks komunālos maksājumus. Ja reiz valsts ir noteikusi šādus ierobežojumus, kuru dēļ cilvēki nevar strādāt, viņiem tiek liegta iespēja pelnīt iztiku, tad ir jābūt pretī kompensējošam mehānismam, un šim mehānismam ir jābūt spēkā līdz tam brīdim, kad tiek atcelti visi ierobežojumi, ne tikai kādām priviliģētām grupām, sadalot cilvēkus kastās - vakcinētie, nevakcinētie... līdz tam brīdim, kamēr mēs visi atkal neesam vienādi un nav iespējas visiem strādāt, visiem saņemt pakalpojumus. Līdz tam brīdim ir arī jānodrošina visi pabalsti. Piebildīšu vēl, ka tādi pabalsti kā slimības palīdzības pabalsti, kas ir arī visi tie... tātad ir terminēti līdz 30. jūnijam. Līdz ar to lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu, dodot cilvēkiem vismaz iespēju saņemt dīkstāves pabalstu par to laiku, kad valdība viņiem liedz strādāt. Paldies.
Vārds deputātam Ivaram Zariņam. Lūdzu!
Labvakar visiem! Manuprāt, šī priekšlikuma būtība un arī argumentācija bija ļoti loģiska un pamatota. Es ļoti vēlētos dzirdēt tos, kuri gatavojas noraidīt šo priekšlikumu, jo es redzu, ka komisijā šis priekšlikums ir noraidīts... Es vēlētos dzirdēt pamatojumu, kāpēc šis priekšlikums ir noraidīts, jo pēc būtības, ja mēs bijām atzinuši, ka ir pamatoti šinī krīzes situācijā, kad ir šie ierobežojumi, nodrošināt palīdzību... tātad, ja, no vienas puses, vara uzliek kaut kādus ierobežojumus, no otras puses, tā dod risinājumus, kompensāciju, paredz kompensāciju saviem lēmumiem. Tagad mums ir tā oriģinālā situācija, ka teorētiski ārkārtas situācija ir beigusies, bet ierobežojumi ir palikuši. Tāpat es saprotu, ka tagad tikpat gudru un atjautīgu risinājumu valdošā koalīcija piedāvā attiecībā arī uz pabalstiem - ka mēs teorētiski pabalstus izbeigsim, bet ierobežojumus atstāsim. Es tiešām aicinu saņemties... un priekš protokola... Saeimas debatēs... lai tas paliktu... kāda tad ir argumentācija, kāds ir pamatojums, kāpēc šis priekšlikums tiek noraidīts. Es vēlētos arī dzirdēt, kā tad šinī situācijā tik tiešām dzīvot un būt tiem cilvēkiem, uz kuriem šie ierobežojumi attieksies, jo, kā jau mēs to, izskatot pieprasījumu... Kā viena no šīm situācijām, kāda ir izveidojusies, - ka cilvēkiem... It kā mēs runājam par to, ka obligātās vakcinācijas nav, bet patiesībā, ja cilvēkam tiek uzlikta obligāta prasība, ka viņš... ja viņš vēlas nodrošināt sev iztiku ar savu darbu, kuram viņš varbūt veltījis visu savu dzīvi, par ko viņš ir mācījies, strādājis un kur viņš ir ieguldījis, lai viņam būtu šis darbs un būtu viņam šis viņa tirgus jeb klientu bāze - ja mēs runājam par skaistumkopšanas speciālistiem -, tad tagad ar vienu šādu valdības lēmumu tas tiek iznīcināts, un paralēli pasaka, ka, ziniet, pēc 30. jūnija mēs tev vispār to nekompensēsim. Ja mēs kaut ko runājam par satversmību, par tiesiskumu šinī valstī, tad pastāstiet man, lūdzu, kā būs ar tiesiskumu un ar pamatotību šādam lēmumam. Vai tiešām tikai tāpēc, ka šī valdības koalīcija savstarpēji ir sadīlojusi visus amatus, savas ietekmes sfēras, viņiem atkal ir uzspļaut uz tiesiskumu un uz demokrātijas principiem, uz Latviju kā tiesisku un demokrātisku valsti un, kā mēs redzam, arī uz zināmu sabiedrības daļu, uz tās likteni. Aicinu debatēs... tātad vēlreiz atkārtoti aicinu... es joprojām neredzu, ka kāds būtu pieteicies... aicinu pieteikties tos, kuri gatavi noraidīt šo priekšlikumu, pamatot un paskaidrot... viens - pamatot, kāpēc jūs noraidāt, un otrs - paskaidrot, kā šiem cilvēkiem dzīvot pēc 30. jūnija, kad šo atbalstu vairs nebūs, bet ierobežojumi paliks. Paldies.
Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko. Lūdzu!
Godātie kolēģi! Zariņa kungs, viņi nekad nepiesakās, viņi guļ, kā mēs šodien to redzējām. Ja mēs runājam par priekšlikumu, es arī aicinu atbalstīt Petravičas kundzes priekšlikumu. Viņai kā bijušajai labklājības ministrei noteikti ir ļoti labi zināmas tās problēmas, ar kurām arī Labklājības ministrijai nācās cīnīties šajā krīzes laikā. Tāpēc neliels ieskicējums šajā stāstā, kurā, kā es saprotu, lielākā daļa no jums nav iedziļinājušies. Latvijas Veselības un fitnesa asociācija ir veikusi pētījumu... aptauju savu pastāvīgo klientu vidū un noskaidrojusi, ka no viņu pastāvīgajiem klientiem ir paspējuši vakcinēties tikai 40 procenti, 20 procenti apsver iespēju nevakcinēties. Līdz ar to, ja jau jūs esat tomēr izlēmuši kāpt uz šī slidenā cilvēku segregācijas ceļa, tad nu varbūt vajadzēja mazliet, mazliet gudrības un izpratnes par to, ka jūsu pašu dēļ ir iekavējies vakcinācijas process un plaša visu cilvēku vakcinācija. Kā mēs zinām, droši vien lielākā daļa sporta klubu apmeklētāju... ja jau mēs reiz sākām runāt par sporta klubiem... ir veselīgi cilvēki, tātad viņi, visticamāk, lielākoties ir bez hroniskām kaitēm, lai gan, protams, ir dažādi cilvēki, kas iet uz sporta klubiem, bet nu tomēr vidējais portrets ir tāds. Tātad viņiem nebija iespējas novakcinēties, pat ja viņi to būtu gribējuši. Ja visa šī publiskā vakcinācija bija uzsākta maijā, tad es domāju, ka jūs varējāt parēķināt un saprast to, ka, pat ja visi būtu gribējuši to izdarīt, viņi to vienkārši nebūtu paspējuši. Iemesli ir dažādi. Cilvēks varbūt... Var būt konkrētas kontrindikācijas konkrētajā brīdī pret šo vakcināciju, var būt, ka cilvēkam ir darbspēju zudums pēc pirmās potes un ļoti lielas pārdomas par to, ko viņam darīt tālāk... un tā tālāk, un tā joprojām... ņemot vērā to, ka šī vakcīna nav tik ļoti parasta un vienkārša vakcīna, kā jūs to mēģināt visiem “iebarot”. Līdz ar to šāda pieeja, ka nu tagad... maijā mēs atveram šos centrus un rēķināmies, ka visi ir novakcinējušies, un tagad piespiežam visus novakcinēties ar šādām metodēm, nemaksājot naudu par dīkstāvi, ja reiz jāprotas ir attiecīgajiem komersantiem... šī pieeja, protams, ir ļoti, ļoti slidena, un jūs ļoti labi saprotat, ka tā novedīs līdz lielām problēmām gan attiecībā pret likumu, gan attiecībā pret jūsu... attiecībām ar vēlētājiem... un tā tālāk. Līdz ar to es aicinu atbalstīt šo priekšlikumu un pagarināt šo termiņu, kā jau piedāvā kolēģi, un, protams, mēs turpināsim runāt citos priekšlikumos par skartajām nozarēm. Starp citu - sporta klubiem nav izmaksāti šie atbalsta pasākumi... nav izmaksāti par aprīli. Tātad cilvēki joprojām gaida šo atbalsta pasākumu izmaksu par aprīli, par maiju. Un tagad viņi ir spiesti atvērties uz 40 procentiem - labi, ja uz 40 procentiem -, ja vien visi viņu darbinieki ir vakcinēti. Tas ir neprāts, un tas ir noteikti jāatceļ. Paldies. Es aicinu atbalstīt.
Vārds deputātam Edgaram Tavaram. Lūdzu!
Sveiki vēlreiz, cienītie kolēģi! Cienījamā sēdes vadītāja! Es arī viennozīmīgi atbalstu šo konkrēto priekšlikumu par termiņa pagarināšanu, un es to skatu vēl plašāk. Ar 30. jūniju beidzas dīkstāves pabalstu izmaksa. Tātad ar 1. jūliju ­- ar 1. jūliju! - mums sākas... faktiski palielinās ļoti, ļoti, ļoti lielai Latvijas darba ņēmēju daļai kopējais nodokļu slogs, šai gadījumā runājot arī par valsts sociālajām obligātajām iemaksām, un mēs vienai daļai cilvēku ierobežojumus saglabājam - saglabājam ierobežojumus nodarboties ar... darbu, sniegt savus pakalpojumus. Dīkstāves pabalstiem termiņu mēs negribam pagarināt, bet ar nākamo dienu mēs palielinām kopējo nodokļu slogu, un tad mēs brīnāmies, ka mums raksta vēstules, raksta uz e-pastiem, zvana Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera, Latvijas Darba devēju konfederācija, pat avīzēs liek sludinājumus un uzsaukumu “Cienījamie deputāti un deputātes!”, bet mēs izliekamies viņus nedzirdam. Kolēģi, es tiešām aicinu padomāt par mūsu mazajiem darba ņēmējiem, mazo, vidējo uzņēmēju, kuri saņem šos dīkstāves pabalstus, kuri strādā privātajā sektorā. Viņi dara visu iespējamo, lai varētu uzturēt savas ģimenes, nomaksāt rēķinus... komunālos pakalpojumus un tamlīdzīgi. Kolēģi, es viennozīmīgi aicinu pagarināt šo termiņu, jo tas ir tikai un vienīgi cilvēcīgi, vismaz līdz laikam, kamēr visi ierobežojumi būs pilnībā izbeigti. Paldies.
Vārds deputātam Ivaram Zariņam otro reizi. Lūdzu!
Tātad vēlreiz - es vēršos pie saviem koalīcijas kolēģiem, es vēršos pie visiem tiem, kuri šodien ir gatavi noraidīt šo priekšlikumu... pieteikties debatēm un apliecināt, ka jums ir jelkāda sajēga un jelkāda atbildība par jūsu pieņemamajiem lēmumiem... proti - kādēļ tiek noraidīts šis priekšlikums, jo reālā situācija ir tāda (un mēs to labi zinām), ka ir ierobežoti... un šie ierobežojumi netiks atcelti tuvāko nedēļu laikā. Tātad ir nepieciešams paredzēt šo kompensācijas mehānismu. Tātad paskaidrojiet: viens - kāpēc jūs to nedarāt, otrs - kā izdzīvot šiem cilvēkiem, uz kuriem jūs attiecināsiet ierobežojumus, bet iespēju izdzīvot neatstāsiet? Un tā jums tad arī būs atbilde. Ja kāds tur... kā Kariņa kungs, viņa valdība un valdošā koalīcija... lauza galvas, kāpēc sabiedrība neiet vakcinēties, kāpēc neklausa tam, ko saka valdība, neuzticas, tad, lūk, jums tieši... uzticams piemērs - ar šādiem lēmumiem, ar šādu rīcību jūs arī panākat to, ka tauta jums netic, ka tauta neseko tam, ko jūs tai piedāvājat, ko jūs tai sakāt. Jūs esat lielākā šīs valsts problēma un lielākā problēma tam, kāpēc mūsu valstij ir tik grūti iziet no šīs kovida krīzes un īstenot nepieciešamos risinājumus. Aicinu pieteikties debatēm un atspēkot manus apgalvojumus. Es redzu, ka... Petravičas kundze, kā reiz jums dota iespēja, jums ir divas minūtes laika saņemties, saņemt dūšu un parādīt patiesību. Pretējā gadījumā es jums visu laiku par to atgādināšu. Un man būs taisnība. Paldies.
Vārds deputātei Ramonai Petravičai otro reizi. Lūdzu!
Tavara kungs jau ļoti precīzi iezīmēja. No 1. jūlija tātad būs spēkā minimālais sociālo iemaksu objekts. Un tad iedomājieties situāciju: tie darbinieki, kas šobrīd saņem dīkstāves pabalstu, kurš beigsies 30. jūnijā... un ar 1. jūliju viņiem ir jāsāk strādāt, darba devējam ir viņiem jānodrošina vienalga kāda slodze... vai viņam to darbinieku īstenībā vajag šobrīd, vai viņš tikpat labi varētu būt dīkstāvē, jo - ņemsim kaut vai skaistumkopšanu, kur tas saprotams. Frizieri nevar strādāt visi - tik, cik viņiem ir galdu -, jo ir ierobežojumi klientiem... pēc kvadratūras. Tātad - ko darīt pārējiem? Viņi nāks strādāt kādu nepilnu slodzi dažas stundas dienā, un darba devējam par to būs jāsamaksā nodoklis kā no minimālās algas, kas ir apmēram 170 eiro. Kas kompensēs šos zaudējumus? Vai jūs sagaidāt, ka tad, kad atbrīvos šos darbiniekus, viņi dosies uz Nodarbinātības valsts aģentūru un tiks maksāts bezdarbnieka pabalsts? Darba devējs tomēr cer, ka vienā brīdī tiks atcelti visi ierobežojumi un varēs apkalpot visus klientus, un arī strādāt varēs visi darbinieki... neatkarīgi no tā, vai viņš ir vakcinējies vai nav vakcinējies, un varbūt tas darbinieks arī kādu iemeslu dēļ nevar vakcinēties, piemēram, sieviete, kas ir bērniņa gaidībās, - viņa izvēlas šobrīd nevakcinēties, bet strādāt viņa vēl var. Vai jūs viņai liegsiet iztiku? Paldies.
Debates slēdzu. Lūdzu komisijas vārdā dot skaidrojumu.
Liels paldies par debatēm. Komisijas vārdā gribēju tikai atgādināt, ka priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputātu Ērika Pucena, Ramonas Petravičas un Ralfa Nemiro priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 29, pret - 50, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Tas paredz iestrādāt plānošanas mehānismu likumā, lai, izejot no krīzes, būtu skaidra fiskālā disciplīna un principi, kā veidot budžetu. Komisijā tika atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Es aicināšu atbalstīt arī šo priekšlikumu. Un, kā es saprotu, tā kā tas ir komisijā ticis atbalstīts, tad visdrīzāk tas arī tiks atbalstīts. Es vēlētos norādīt, ka, ja mēs debatēs šeit, kolēģi, lūdzam sniegt pamatojumu atbildīgajai komisijai, kādēļ kāds priekšlikums tika noraidīts, argumentāciju, tas būtu ziņotāja pienākums - šo argumentāciju arī mums paskaidrot. Vēl jo vairāk, ja to arī norādīja sēdes vadītāja. Manuprāt, tā absolūti nav pieņemama situācija. Nu tad ko mēs te vispār esam... Es saprotu, ka daļa deputātu šeit vienkārši sēž. Mēs jau redzējām, ka pat aizmieg... ir aizmiguši sēdes laikā un vispār nesaprot, kas notiek. Es saprotu, te strādā par aklām pogām... un tā ir pašlaik Latvijas demokrātijas un tiesiskuma piesmiešana, kas notiek ar šādu Saeimas sasaukumu, kā tas ir pašlaik un kā tiek darbi organizēti. Bet nu vismaz... Ja tik tiešām šeit, debatēs, konkrēti izskanējusi šāda prasība, tad ziņotājam ir jāsniedz paskaidrojums, kādēļ... un tas būtu viņa pienākums... konkrēti, kādēļ kāds konkrētais priekšlikums ir ticis noraidīts. Paldies.
Debates slēdzu. Skaidrojumu komisijas vārdā, lūdzu!
Tātad, ja 3. priekšlikums tiek atbalstīts, tad ejam tālāk, pie 4. priekšlikuma. 4. - Ministru prezidenta biedra, tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Savā būtībā tas runā par 20 procentu akcionāru daļas tiesībām noteikt pēc savas iniciatīvas akcionāru sanāksmes veidu, respektīvi, izvēlēties attālinātu, klātienē vai jel kā savādāk. Komisijā...
Mēs paliekam vēl pie 3. priekšlikuma. Tātad priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Tieši tā, kā es teicu, jā.
Deputāti pieprasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 67, pret - 1, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
Tātad 3. tagad ir pavisam noteikti atbalstīts, tad atkārtoju 4. priekšlikuma būtību, kurš ir saņemts no Ministru prezidenta biedra, tieslietu ministra Jāņa Bordāna, - par kapitālsabiedrības valdes iespēju pēc savas iniciatīvas vai to dalībnieku (akcionāru) pieprasījuma, kuru kopā pārstāv vismaz 20 procenti no kapitālsabiedrības pamatkapitāla... ir tiesības noteikt, ka dalībnieku (akcionāru) sapulce notiek tikai elektroniski un dalībnieki (akcionāri) piedalās un balso, izmantojot elektroniskās saziņas līdzekļus. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tālāk 5. - deputātes Stepaņenko priekšlikums. Tas paredz atbalsta izmaksu personai, kurai šī likuma 62. pantā minētajā periodā ir tiesības uz bērna kopšanas pabalstu par bērnu līdz viena gada vecumam, ģimenes valsts pabalstu vai piemaksu pie ģimenes valsts pabalsta par bērnu ar invaliditāti saskaņā ar Valsts sociālo pabalstu likumu vai kurai sakarā ar bērna piedzimšanu ir tiesības saņemt maternitātes pabalstu un bērns ir piedzimis līdz ārkārtējās situācijas beigām, kā arī personai par apgādībā esošu pilngadīgu personu, kas nav sasniegusi 24 gadu vecumu, ja tā iegūst vispārējo profesionālo vai augstāko izglītību. Komisijā netika atbalstīts.
Ziņotājai - lūgums arī minēt iemeslu, kāpēc nav. Sākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko. Lūdzu!
Liels paldies sēdes vadītājai par norādījumu. Mēs tiešām gaidām kvalitatīvu Saeimas darbu. Mans priekšlikums atgriežas pie diskusijas, kura pārtrūka brīdī, kad mēs sagaidījām jauno labklājības ministru, jo es zinu, ka Petravičas kundze noteikti būtu novadījusi šo jautājumu līdz beigām un mēs kopā noteikti būtu panākuši šī priekšlikuma atbalstu. Runa ir par 24 gadu vecumu, studentiem līdz 24 gadu vecumam, kuri ir apgādībā ģimenē... vai vienam no vecākiem. Kāpēc 24 gadi? Tāpēc, ka saskaņā ar Bērnu tiesību aizsardzības likumu šis vecums ir robežvecums tādai situācijai, kad valsts joprojām uzskata ģimeni par daudzbērnu ģimeni. Tātad, ja persona, tā saucamais bērns, kas jau vairs nav bērns... bet, ja bērns, kas ir pieaudzis, līdz 24 gadu vecumam (kamēr vēl nav stājies spēkā šis vecums) iegūst augstāko izglītību, viņa vecāki ir tiesīgi saņemt arī visus atvieglojumus, kas pienākas daudzbērnu ģimenēm. Tātad valsts joprojām uzskata, ka šī ir daudzbērnu ģimene, ka šis arī ir bērns. Līdz ar to, vadoties no šādas loģikas un ņemot vērā arī to, ka mēs kopā ar kolēģēm - Švecovas kundzi un Ločmeles kundzi - ļoti daudz cīnījāmies par studentu tiesībām saņemt šo atbalstu vai nu līdz 20 gadiem, kas... visiem studentiem... jo šobrīd ir ierobežotas iespējas... vai līdz 24 gadiem. Ņemot vērā šo ļoti garo diskusiju un šo pretestību, un šos signālus, kurus mēs saņēmām no koalīcijas puses par iespēju šādu atbalstu paredzēt, mēs tomēr aicinām šo diskusiju turpināt un noteikt to, ka šāds atbalsts būtu izmaksājams. Tas jau ir nākošais priekšlikums. Ja tas gadījumā nav balsojams, tad noteikti pie nākošā priekšlikuma, kas seko, ir noteikta kārtība, kādā šis atbalsts ir izmaksājams. Mēs, es domāju, dodam diezgan lielu laika sprīdi - līdz 31. ... sākot ar 31. jūliju mēs varētu noteikt izmaksas kārtību. Līdz ar to visu var paspēt, ja ļoti vēlas. Tā ir politiskā izšķiršanās. Paldies, kolēģi. Aicinu atbalstīt.
Vārds deputātei Ļubovai Švecovai. Lūdzu!
Paldies. Labvakar, kolēģi! Es gribu vērst kolēģu uzmanību, ka mēs vakar debatējām par ieviestajām obligātajām sociālajām iemaksām, kuras tagad būs nepieciešams maksāt arī tiem darba devējiem, kas uz nepilnu slodzi, iespējams, arī darbaspēka... algo vai pieņem darbā studentus. Ņemot vērā to, ka studenti varēja gan mācīties, gan arī, daļēji strādājot, kompensēt nodarbinātības, teiksim, izmaksas, kas saistītas ar uzturēšanu mācoties un mācību materiālu iegādi, un kaut kādu arī privāto patēriņu, tad diemžēl tagad... visticamāk, no 1. jūlija obligātais sociālais maksājums atturēs to pašu darba devēju pieņemt uz daļēju noslodzi studentu, un studentam nebūs citas iespējas, kā pēc būtības... vai nu pamest mācības, vai pilnīgi pamest darbu, jo, visticamāk, viņu piespiedīs darba devējs. Priekšlikuma būtība ir atļaut vēl kādu laiku tieši tām personām, kas mācās, un ģimenēm, kurās ir tāda vecuma bērni... atvieglojumu, un šis atvieglojums, šis pabalsts, nodrošinātu sociālo stabilitāti. Vēl viena lieta, kas mani patiesībā nemaz neizbrīnīja un par ko būtu vērts aizdomāties klātesošiem cienījamiem deputātiem un godātiem deputātiem, - tas ir ēnu ekonomikas īpatsvara pieaugums par pagājušo gadu. Ēnu ekonomikas īpatsvara pieaugums noteikti ir rezultāts Saeimas darbam, Saeimas deputātu darbam, un arī valsts pārvaldes darbam, kura piedāvātie mehānismi un instrumenti Covid‑19 infekcijas izplatības laikā parādīja to nepietiekamo efektivitāti un kvalitāti. Un patiesībā arī parādīja valdības un Ministru kabineta nepietiekoši kvalitatīvu darbu. Tā ka es... Tas ir tikai pirmais zvaniņš - ēnu ekonomikas īpatsvara pieaugums par iepriekšējo periodu. Visticamāk, ieviešot obligātās sociālās iemaksas, ēnu ekonomikas īpatsvars vēl pieaugs. Līdz ar to es arī vairākumu... un koalīcijas deputātus ar to apsveicu, bet, runājot par šo priekšlikumu, - es lūdzu to atbalstīt un nodrošināt sociālo līdzsvaru attiecīgi tiem studentiem, kas turpina mācīties un kam ir sarežģīta situācija ierobežojumu dēļ un... saistībā ar iespējām pilnvērtīgi strādāt un nopelnīt sev iztiku. Paldies.
Vārds deputātei Ramonai Petravičai. Lūdzu!
Kolēģi, es gribu atgādināt - tad, kad mēs lēmām par vienreizēja atbalsta piešķiršanu 500 eiro apmērā, tas bija paredzēts visiem tiem, kas saņem ģimenes valsts pabalstu, un ģimenes valsts pabalstu izmaksā līdz 15 gadu vecumam vai - ja bērns turpina mācības vidējā vai profesionālajā izglītības iestādē - līdz 20 gadu vecumam. Jau tad bija skaidri redzams, ka no šī atbalsta saņēmēju loka izkrīt ārā studenti - gan tie studenti, kuriem vēl nebija 20 gadi... kuri studē... un, protams, arī visi pārējie virs 20 gadu vecuma. Labklājības ministrija, apzinot visas tās grupas, kam būtu nepieciešams sniegt palīdzību un atbalstu sakarā ar Covid-19 pandēmijas izraisīto krīzi, ietekmi un sekām, bija izstrādājusi priekšlikumu arī par pabalsta izmaksu studentiem līdz 24 gadu vecumam. Studenti īstenībā ir nonākuši tādā ķīlnieka lomā, jo sakarā ar pandēmiju ir ļoti ierobežotas... principā ir liegtas iespējas strādāt. Daudzi var studēt, tikai pateicoties tam, ka viņi var strādāt un nodrošināt sev iztiku, jo ģimenes diemžēl nespēj sniegt viņiem nepieciešamo atbalstu un palīdzību. Studiju maksa ir jāmaksā pilnā apmērā, neskatoties uz to, ka veselu gadu jau mācības notiek attālinātā režīmā, un, es domāju, arī šeit būtu nepieciešama kāda veida kompensācija, jo tomēr tas nav gluži viens un tas pats... un arī iegūto zināšanu līmenis noteikti nav gluži identisks... ja mācības notiek klātienē vai ja tās notiek attālināti. Tāpat studenti, kas ir no reģioniem, bija īrējuši vai nu dienesta viesnīcu, vai dzīvokli. Arī šie maksājumi ir jāveic, un nekas nav atcelts, un tie, kuri bija īrējuši dzīvokli, nezināja, kurā brīdī viņi varēs atsākt mācīties klātienē... neviens to nezināja... līdz ar to maksājumi turpinājās līdz pat šai dienai. Mums tomēr ir... mūsu valstij vajadzīgi gudri un izglītoti cilvēki. Mēs kaut kā ļoti pavirši attiecamies pret tiem cilvēkiem, kas ir mūsu nākotne, kas būs mūsu valsts gaišās galvas - mūsu nākotnes cēlāji. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu.
Vārds deputātei Regīnai Ločmelei. Lūdzu!
Labdien! Valdošā koalīcija šodien kārtējo reizi izliekas, ka viņi ir gan akli, gan kurli, gan vispār tiem ir amnēzija. Atgādināšu jums, ka bez opozīcijas deputātu iniciatīvām izmaksāt šo pabalstu studentiem bija arī tautā atbalstītā iniciatīva platformā ManaBalss.lv. 11 tūkstoši iedzīvotāju nobalsoja par to, lai studentiem izmaksātu šo pabalstu. Un zināt, kas ir noticis tālāk? Jā, tas bija retais gadījums, kad jūs, deputāti, atbalstījāt šīs iniciatīvas izskatīšanu komisijā. Bet uz kuru komisiju aizsūtīja? Protams, pie Bondara kunga - tur, kur “slīcina” jebkuru iniciatīvu, kas ir ārpus VIENOTĪBAS noteikta... finanšu ministra stratēģijas. Tā stratēģija ir jau zināma - iznīcināt mazo biznesu, bet, kā šodien teica bijusī izglītības un zinātnes ministre, izrādās, ka augstākā izglītība Latvijā drīz būs tāda privilēģija... nu priekš kam. Jo mazāk cilvēku ar augstāko izglītību, jo tie, kuri iegūs augstāko izglītību, būs tādi... izcilāki. Mēs ejam uz to, ka mums labi dzīvos tikai elite un dažas izcilības, kuras lobēs noteiktas aprindas. Nē, jūs saprotiet, - ManaBalss.lv iniciatīvas parāda to, par ko rūpējas cilvēki, par ko viņi domā un ko viņi atbalsta. Tiešām jūs domājat, ka, atbalstot studentu “mammas” Jeļenas Mirnajas iniciatīvu... Vēl atgādināšu, ka šo studentu un šo ģimeņu skaits attiecībā pret ManaBalss.lv nobalsojušo cilvēku skaitu ir daudz mazāks. Tas nozīmē, ka sabiedrība atbalsta šo ideju, jo šī ideja, kura ir izpausta kārtējo reizi šajā priekšlikumā, ir tiešām loģiska un nepieciešama. Nepieciešama pat nevis pensionāriem, par kuriem kārtējo reizi jūs aizmirsīsiet, bet studentiem, jauniem cilvēkiem - mūsu nākotnei. Šodien Jeļena Mirnaja mani informēja, ka iniciatīva kārtējo reizi bija jāizskata Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā. Pēc tam viņai tika teikts, ka, lūk, Saeimas ārkārtas sēde - tad! Es saku - bet kad izskatīt? Viņa saka - viņi neko nepateica. Mums taču ir skaidrs, ka, ja ne šodien, tad nekad... Kaut kad rudenī, kad būs absolūti cita darba kārtība valdošajai koalīcijai un atkal būs iespēja izlikties gan akliem, gan kurliem, gan par cilvēkiem ar amnēziju, kuri rudenī gan jau neko neatcerēsies... nu nekas, kungi, atgādināsim gan par šo šīsdienas balsojumu, gan par šo iniciatīvu, gan par studentiem, bet pašlaik lūdzu jūs - padomājiet vēl un nobalsojiet “par”. Paldies.
Vārds deputātei Ramonai Petravičai otro reizi. Lūdzu!
Es gribētu paskaidrot, kāpēc šis priekšlikums tika noraidīts, ja nu tas netiks šeit skaidrots no ziņotāja puses. Tātad tas iemesls - tāpēc, ka Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra to nevarēs administrēt, jo viņi var izmaksāt pabalstus tikai tiem, kas ir piesaistīti kādam konkrētam pakalpojumam, kā, piemēram, valsts ģimenes pabalstam... ka tos pārējos viņi nevar identificēt. Tad es gribētu teikt, ka tā tas nav. Mēs jau Labklājības ministrijā bijām atraduši veidus, kā varētu identificēt šos studentus. Līdzīgi tas notika, kad tika lemts izmaksāt pabalstus tiem bērniem, kas atrodas aprūpes centros. Arī viņi nav piesaistīti kādam pabalsta veidam, bet tika rasts risinājums - ar iesniegumu palīdzību šos bērnus apzināt, lai viņiem varētu izmaksāt pabalstu. Arī studentiem viens risinājums bija - students pats var uzrakstīt iesniegumu, un to vai nu iesniedz Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūrai, vai arī to visu var koordinēt caur augstskolu. Tātad, nu, tā noteikti... Tas noteikti nav iemesls, kāpēc to nevar izdarīt. Ja to negrib darīt, tad noteikti būs vismaz 50 iemeslu, kāpēc to nevar izdarīt. Bet šo, es pavisam droši zinu, var gan noadministrēt, gan arī apzināt studentus, viņu visu vārdus, uzvārdus, lai viņi šo pabalstu saņemtu. Paldies.
Vārds deputātei Regīnai Ločmelei otro reizi. Lūdzu!
Turpināšu Petravičas kundzes iesākto tēmu par to, ka tad, kad valdība vēlas kaut ko panākt, tā panāk - un ļoti, ļoti ātri, un visas tās atrunāšanās par to, ka nevar administrēt šī pabalsta izmaksu, ir absolūtas muļķības. Par to, kā, cik ātri valdība spēj reaģēt uz kaut kādu pieprasījumu no malas, no savējiem, jūs šodien varēsiet pārliecināties... vai rītdien, kad mēs turpināsim šo sēdi, jo mums darba kārtībā būs grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā, steidzami... būs atzīti par steidzamiem. Un par ko būs šie grozījumi? Par to, ka, lūk, Latvijas valsts būs gatava izsniegt absolūti jaunu dokumentu ārzemniekiem. Būs ārzemnieka apliecība. Un pamatojums tam ir, ka, lūk, kaut kādai ārzemnieku grupai... vai grupām... ir grūti komunicēt ar Latvijas valsti digitālajā vidē. Lai atvieglotu šo komunikāciju un lietu kārtošanu... taisnīgi gan... dažādās jomās (tur bija kultūra, vēsture, arī nekustamie īpašumi, uzņēmējdarbība, nodokļi), būs speciāls dokuments. Un tam momentā ir izstrādāti grozījumi likumā, momentā tiek atzīta steidzamība, un, ticiet man, rītdien tas būs pieņemts. Un jūs sakāt, ka jūs nevarat valstī organizēt pabalsta, krīzes pabalsta, izmaksu studentiem. Kauns! Vienkārši kauns! Balsojiet, lūdzu, “par”!
Godātie kolēģi! Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputātu Jura Pūces, Mārtiņa Šteina, Ineses Voikas, Mārtiņa Bondara un Viestura Liepkalna iesniegumu ar lūgumu izsludināt pārtraukumu Saeimas šā gada 16. jūnija trešajā attālinātajā ārkārtas sēdē pulksten 19.00 un turpināt izskatīt šā gada 16. jūnija trešo attālināto ārkārtas sēdi 20 minūtes pēc Saeimas šā gada 17. jūnija pirmās attālinātās ārkārtas sēdes beigām. Lūdzu zvanu! Lūdzu, balsosim par deputātu Pūces, Šteina, Voikas, Bondara un Liepkalna iesniegumu par sēdes pārtraukumu līdz 17. jūnija pirmās attālinātās ārkārtas sēdes beigām! Lūdzu, balsosim! Par - 67, pret - 11, atturas - nav. Deputātu iesniegums ir atbalstīts. Mēs izsludinām sēdes pārtraukumu. Debates turpināsim rīt. Vēl tikai deputātu klātbūtnes reģistrācija. Tā ir noslēgusies. Sēdes pārtraukums līdz 17. jūnija pirmās attālinātās ārkārtas sēdes beigām. Labu vakaru! (Pārtraukums.)