Labdien, godātie deputāti! Aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē, lai varam sākt Saeimas 2016.gada 20.decembra ārkārtas sēdi. Darba kārtībā – likuma “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” otrreizēja caurlūkošana. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Vucāns.
Cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Prezidij! Godātie kolēģi! Cienītās kolēģes! Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija savā sēdē ir izskatījusi otrreizējai caurlūkošanai nodoto likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” (Nr.700/Lp12). Komisijā otrreizējai caurlūkošanai bija saņemti divi priekšlikumi. Abu priekšlikumu autore ir finanšu ministre Dana Reizniece-Ozola. Komisija savā sēdē lēma atbalstīt un lūgt arī Saeimas sēdē atbalstīt finanšu ministres 1.priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Komisija nolēma atbalstīt arī 2. - finanšu ministres priekšlikumu, ar kuru tiek uzdots Ministru kabinetam līdz 2017.gada 1.jūnijam iesniegt Saeimai likumprojektus, kas paredzētu jauna specializēta un vienkāršota nodokļu regulējuma ieviešanu mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, lai aizstātu mikrouzņēmumu nodokļa režīmu, un ar to saistītās pārējās darbības. Komisija nolēma atbalstīt šo priekšlikumu un lūdz to darīt arī Saeimu.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to abi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt sagatavotos grozījumus Mikrouzņēmumu nodokļa likumā galīgajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likuma “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” pieņemšanu pēc otrreizējas caurlūkošanas! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Paldies. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” (Nr.782/Lp12), otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Labdien, cienījamie kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā”. Komisijā uz otro lasījumu esam saņēmuši 28 priekšlikumus. Pirms sākam izskatīt priekšlikumus, komisijas vārdā aicinu nomainīt 8.lappusi ar 8.A lappusi (jo Latvijas Reģionu apvienības frakcijas priekšlikumā bija ieviesusies tehniska kļūda), aizstājot vārdu “līdz” ar vārdu “no”. Tātad sākam skatīt priekšlikumus. 1.priekšlikums ir frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums, kurš komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Intam Dālderim.
Cienījamie kolēģi! Nevēloties atkārtot vēlreiz diskusijas, kuras mums jau pirms nepilnas nedēļas notika šajā zālē, gribu atgādināt, ka šie priekšlikumi, kurus mēs esam iesnieguši likumprojekta otrajam lasījumam, atspoguļo mūsu idejas un arī bažas, jo piedāvāto risinājumu - mikrouzņēmumu nodokļa likmi visiem palielināt līdz 15 procentiem - mēs īsti nevaram atbalstīt. Tik straujā veidā tas nav darāms, šādā veidā celt nodokļus nevar. Mūsu priekšlikums, vēlreiz īsumā atgādināšu, sastāv no divām daļām. Proti, mikrouzņēmumu nodokļa maksātājiem tas ļautu izvēlēties starp diviem režīmiem: vai nu pieci procenti plus valsts sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas, vai 15 procenti. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā kaut ko piebildīs?
Nē. Komisijas vārdā aicinu neatbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 33, atturas - 31. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 35, atturas - 29. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 36, atturas - 27. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 37, atturas - 27. Priekšlikums nav atbalstīts.
5. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 36, atturas - 25. Priekšlikums nav atbalstīts.
6. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 34, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts.
7. - Latvijas Reģionu apvienības frakcijas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Šis priekšlikums paredzēja, ka uzņēmumam ar apgrozījumu līdz 12 tūkstošiem būtu nosakāms piecu procentu nodoklis no apgrozījuma.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
Cienītā priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Cienītās kolēģes! Vēlos vērst jūsu uzmanību, ka raudzīties uz šo priekšlikumu var ļoti vienkārši - kā uz neapliekamo minimumu, kā ļoti zemu likmi neapliekamajam minimumam. Nevis kā zemāksolīšanu, bet - tieši otrādi! -, lai cilvēkiem ar maziem ienākumiem ir ļoti minimāls nodoklis, lai viņi var pabarot sevi un pabarot savas ģimenes. Tāpēc lūgums atbalstīt. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā ko piebildīs?
Komisija izskatīja gan 7., gan 8., gan 9.priekšlikumu, kas ir līdzīga rakstura, un izveidoja savu priekšlikumu, kas paredz to, ka nākamajā gadā uzņēmumiem ar apgrozījumu līdz septiņiem tūkstošiem eiro šī procentu likme būs 12 procenti, tādējādi mazinot šo, tā teikt, ļoti ātri augošas likmes ietekmi uz tiešām maziem mikrouzņēmumiem. Komisijas vārdā aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - Latvijas Reģionu apvienības frakcijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 14, pret - 24, atturas - 46. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 28. - komisijas priekšlikumā.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Cienījamie kolēģi! Protams, mums ir prieks, ka mēs daļēji esam sadzirdēti un ka uz vienu gadu šāds nodokļa režīms (ar 12 procentu likmi) mazajiem uzņēmējiem ar apgrozījumu līdz septiņiem tūkstošiem eiro būs paredzēts. Bet, mūsuprāt, ir svarīgi, lai tas būtu pastāvīgs režīms, lai jebkuram, kurš biznesu uzsāk (un uzsāk ar mazu apgrozījumu), būtu arī proporcionāli mazāks nodokļu slogs. Otra lieta. Tas, ko es iepriekš, debatēs runājot, minēju, - par Ekonomikas ministrijas koncepciju, jo arī pati ministrija jau paredz šo dalīto nodokļu režīmu dzīvesstila uzņēmumiem, kur šādi septiņi tūkstoši ir pilnīgi atbilstoši. Tātad ģimenes uzņēmums, kurš neparedz tālāk kaut kādu lielu biznesa attīstību, bet, strādājot ar šādu apgrozījumu, spēj par sevi parūpēties un varbūt arī sezonāli vēl kādam darbu nodrošināt. Runājot ar uzņēmējiem (un priekšlikums radās tieši sarunās ar uzņēmējiem) par to, kāda ir atbilstošākā procentu likme, viņi paši teica, ka noteikt mazāk par 12 procentiem - tas jau nozīmētu risku. Ar 12 procentu likmi vismaz kaut kāds sociālais nodrošinājums tiek garantēts. Tātad uzņēmēji paši uzskata, ka šī proporcija mazākam biznesa apjomam - 12 procentu nodokļa likmei - ir tas, kas būtu vajadzīgs. Un, mūsuprāt, - vēlreiz atkārtošos! - jāsaglabā ne tikai vienu gadu, bet vispār - kā starta moments jebkuram, kurš izrāda drosmi un iniciatīvu uzsākt savu biznesu, darīt to legāli un arī maksāt par to visus nodokļus. Tā ka es aicinu mūsu priekšlikumu atbalstīt.
Paldies. Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas vārdā vēlas ko piebilst?
Jā. Komisijas vārdā... Mēs visi šo priekšlikumu daļēji atbalstījām arī tāpēc, ka, izstrādājot atsevišķu savas komisijas priekšlikumu, kurā ir iestrādāts pārejas periods, šie 12 procenti 2017.gadā no apgrozījuma septiņi tūkstoši eiro... Tomēr tas jāskata kontekstā ar to, ka Ekonomikas ministrija līdz nākamā gada pirmajam pusgadam ir paredzējusi izstrādāt regulējumu, kas būtu tieši paredzēts šiem dzīvesstila uzņēmumiem, par kuriem runāja Sudrabas kundze. Tāpēc šobrīd aicinu šo priekšlikumu, kas ir daļēji atbalstīts komisijā... droši vien tad atturēties.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 5, pret - 6, atturas - 49. Priekšlikums nav atbalstīts.
9. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Tas ir iestrādāts 28. - komisijas priekšlikumā un ir daļēji atbalstīts. Kolēģi! Šeit ir stāsts par to, ka septiņi tūkstoši eiro un deviņi procenti... Mēs izstrādājām savu - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas - regulējumu, kur ir runa par septiņiem tūkstošiem un 12 procentiem 2017.gadā.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Augsti godātais Prezidij! Cienījamās dāmas un godātie kungi! Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā ir konsekvents kompromisa ceļš, kuru mēs esam gājuši dažu pēdējo nedēļu laikā. Skatāmā likumprojekta pirmajā lasījumā un likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” pirmajā lasījumā, mūsu ieskatā, bija pieņemts prātīgs konceptuāls lēmums, kurš tiešām bija kompromisa lēmums. Tika atcelta norma, kura noteica mikrouzņēmuma pienākumu maksāt minimālās valsts sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas neatkarīgi no apgrozījuma lieluma. Tomēr tika atbalstīta mikrouzņēmumu nodokļa likmes palielināšana līdz 15 procentiem, un tas, mūsuprāt, ir nesamērīgs likmes kāpums, kurš var graut mikrouzņēmumu nozari. Mūsu nolūks ir tomēr paturēt spēkā to kārtību, pie kuras jau pieradusi nozare, pieraduši mikrouzņēmumi, tāpēc mēs esam otrajam lasījumam iesnieguši priekšlikumu noteikt, ka mikrouzņēmumiem ar apgrozījumu līdz septiņiem tūkstošiem eiro nodokļa likme ir deviņi procenti. Mums iebilda: tas padarīs mikrouzņēmumu darbiniekus par sociāli neaizsargātiem, un līdz ar to visai šai iecerei nav nekādas jēgas. Tomēr mēs atgādinājām, ka Mikrouzņēmumu nodokļa likuma mērķis ir mazināt administratīvo nodokļu slogu mikrouzņēmumiem, jo īpaši saimnieciskās darbības uzsākšanas periodā, kā arī nozarēs ar zemu ienākuma līmeņa potenciālu. Jau pašos pirmsākumos likumā ir ierakstīta norma, ka mikrouzņēmuma darbiniekam ir tiesības brīvprātīgi pievienoties valsts sociālajai apdrošināšanai un to var ietvert darba līgumā kā atsevišķu punktu. Tomēr Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā tika panākts kompromiss - mūsuprāt, visai vērtīgs -, kas ļautu ļoti stingri nodrošināt pirmajā lasījumā pieņemto konceptuālo lēmumu. Proti, tika ierosināts pazemināt mikrouzņēmumu nodokļa likmi noteiktajam apgrozījumam no 15 procentiem līdz 12 procentiem nākamajā - 2017.gadā. Mūsu ieskatā, nozarei tas ir nopietns solis uz priekšu. Ir nopietns nodoms attīstīt mikrouzņēmumu nodokļa konceptu arī turpmāk, sagaidot jauno, vienkāršoto regulējumu mikrouzņēmumu nodokļa maksāšanai un jaunu uzņēmumu dibināšanai tiem iesācējiem, kas vēlas uzsākt uzņēmējdarbību Latvijā. Līdz ar to mēs neuzstājam uz balsojumu par 9. - mūsu frakcijas priekšlikumu un neuzskatām par lietderīgu balsot par šo priekšlikumu. Aicinām jūs atbalstīt 28. - komisijas izstrādāto un atbalstīto priekšlikumu. Paldies par jūsu uzmanību.
Debates slēdzu. Vai deputāti uztur balsojumu? Prasa balsojumu. Vai pirms balsojuma ziņotājs vēlas kaut ko piebilst komisijas vārdā?
Jā. Kolēģi, vēlos atgādināt, ka šis priekšlikums ir daļēji atbalstīts un iekļauts 28. - komisijas priekšlikumā. Un tas jau daļēji atrisina to problēmu, par kuru runāja Pimenova kungs.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - frakcijas SASKAŅA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 8, pret - 4, atturas - 51. Priekšlikums nav atbalstīts.
10. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 36, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts.
11. - Latvijas Reģionu apvienības frakcijas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
Kolēģi! Šo priekšlikumu varat saukt par patiesības mirkli. Patiesības mirkli, kad tiks parādīts tas, vai tiek pildīti vai netiek pildīti priekšvēlēšanu solījumi. Lielākā daļa šī parlamenta deputātu pirms vēlēšanām apņēmās saglabāt mikrouzņēmumu nodokli deviņu procentu apmērā. Tā kā šis solījums netiek pildīts iepriekšējos balsojumos, tad šobrīd jums ir iespēja to labot. Jums ir iespēja, kolēģi, labot to un turēt savus priekšvēlēšanu solījumus. Tāpēc lūgums atbalstīt Latvijas Reģionu apvienības priekšlikumu - saglabāt mikrouzņēmumu nodokli deviņu procentu apmērā. Paldies.
Debates slēdzu. Vai ziņotājs vēlas ko piebilst?
Komisijas vārdā aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt, jo faktiski tas nerisina to problēmu, kura tiek daļēji jau risināta ar 15 procentu likmi. Piemēram, minimālās sociālās iemaksas pie 15 procentu likmes pieaug vidēji par 62 procentiem. (Dep. M.Bondars: “Pirms vēlēšanām par šito bija jārunā, Edgar!”) Tātad tas jau ir solis tajā virzienā, lai šie cilvēki būtu sociāli nodrošinātāki.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - Latvijas Reģionu apvienības frakcijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 8, pret - 39, atturas - 30. Priekšlikums nav atbalstīts.
12. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 28. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
13. - frakcijas SASKAŅA priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
14. - Latvijas Reģionu apvienības frakcijas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
15. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 15. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 35, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts.
16. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti... (Starpsauciens: “Balsot!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 16. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 36, atturas - 26. Priekšlikums nav atbalstīts.
17. - atbildīgās komisijas - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 19. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 37, atturas - 27. Priekšlikums nav atbalstīts.
20. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. (Starpsauciens: “Balsot!”)
Deputāti vēlas balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par 20. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 36, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts.
21. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 21. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 36, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts.
22. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 22. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 36, atturas - 27. Priekšlikums nav atbalstīts.
23. - arī frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 23. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 39, atturas - 25. Priekšlikums nav atbalstīts.
24. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 24. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 38, atturas - 25. Priekšlikums nav atbalstīts.
25. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 25. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 39, atturas - 24. Priekšlikums nav atbalstīts.
26. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 26. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 39, atturas - 25. Priekšlikums nav atbalstīts.
27. - frakcijas VIENOTĪBA priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 27. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 39, atturas - 25. Priekšlikums nav atbalstīts.
Un noslēdzošais ir 28. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko punktu numerāciju.
Deputāti atbalsta.
Kolēģi! Esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Mikrouzņēmumu nodokļa likumā” (Nr.782/Lp12) atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāte Aija Barča.
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Prezidija locekļi! Cienījamās kolēģes un godātie kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija ir izskatījusi 10 priekšlikumus grozījumiem likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”. 1.priekšlikums. Iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 20, pret - 57, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
2.priekšlikums. Iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 57, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
3.priekšlikums. Iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē nav guvis atbalstu.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 56, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
4.priekšlikums. Iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē nav guvis atbalstu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 57, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
5.priekšlikums. Iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē nav guvis atbalstu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 58, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts.
6.priekšlikums. Iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē atbalstu nav guvis.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 57, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
Arī 7.priekšlikumu ir iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 56, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
8.priekšlikums. Iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 58, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
9.priekšlikums. Iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Upeniekam.
(Starpsauciens: “Kas ar zobiem jauns?”) 1988.gads, jā... Godājamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Pēdējās dienās jau ļoti daudz esam par to runājuši, bet es vēlos vēlreiz uzsvērt, ka ekonomikai un valsts izaugsmei nav nekā traumējošāka kā neziņa un mētāšanās. Mētāšanās no viena risinājuma pie otra, lēmuma pieņemšana un pēc tam tā atcelšana, politiskā virziena noteikšana un pēc tam - krasa tā mainīšana. Manuprāt, ar lēmumu atcelt pirms gada pieņemto normu izdarīsim paši sev un visai sabiedrībai lāča pakalpojumu - it kā labu gribot, iegūsim šķietami labu rezultātu īstermiņā, bet ilgtermiņā paši iegriezīsim sev kājā. Iedzīvotāju sociālā neaizsargātība ir sasniegusi kritisku slieksni, un, ja netiks pieņemti pārdomāti lēmumi, mēs gluži vienkārši atstāsim sev mazāk iespēju to risināt. Liela daļa no mums to ļoti labi saprot. Situācija, kad mēs pieņemam pareizu lēmumu un tad to pilnībā atceļam, labi zinot, ka nākotnē pie tā nāksies atgriezties tā vai tā, ir diezgan jocīga. To pierāda arī šodien komisijā lemtais: pirms gada pieņemto lēmumu šodien atceļam... Bet 10.priekšlikumā noteikts, ka pēc četriem mēnešiem mēs nāksim ar jauniem likumprojektiem par šo pašu jautājumu un problēmu. Vēl viens izskanējušais variants, kā risināt sociālās sistēmas krīzi, protams, ir palielināt sociālo nodokli. Taču nedomāju, ka būtu godīgi tiem, kuri jau šobrīd strādā pilnā nodokļu režīmā, uzkraut vēl papildu nodokli. Šie divi likumi - Mikrouzņēmumu nodokļa likums un likums “Par valsts sociālo apdrošināšanu”... Pēdējos gados ir bijuši, manuprāt, divi tādi gadījumi, kad lēmums nodokļu jomā ir pieņemts savlaicīgi, vismaz gadu uz priekšu, tā, lai varētu laikus sagatavoties. Taču, spriežot pēc tradīcijas, ļoti veikli būsim nostiprinājuši, ka visas laikus pieņemtās normas, kas veidotu stabilu, loģisku un nemainīgu likumu un nodokļu politiku, ir visnestabilākās, jo tās ne tikai tiek grozītas nākamā gada laikā, bet pat uz budžeta otro lasījumu un pēc budžeta pieņemšanas - pirms Ziemassvētkiem. Kā jau minēju, uz iedzīvotāju sociālo neaizsargātību norāda arī tiesībsargs. Mēs nedrīkstam paplašināt jau tā lielo cilvēku loku, kuri ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam. Teikšu godīgi: man ir apnicis skatīties, kā slimi bērni tiek vesti uz bērnudārzu, man ir apnicis skatīties, kā slimi cilvēki iet uz darbu ar 39 un 40 grādu temperatūru. Viena mūsu kolēģe kādu laiku bija slimnīcā, viņas šeit nav arī šobrīd, bet drīz atgriezīsies. Pagājušo ceturtdien viens mūsu kolēģis ar aizdomām par insultu tika nogādāts slimnīcā. Kā jūs domājat - vai tas būtu godīgi, ja mēs viņus atstātu pilnībā bez iztikas līdzekļiem? Vai tomēr tas ir labi, ka viņiem ir iespēja, ir drošības spilvens, uz kura nokrist, atgūties un atgriezties darbā? Un vai nebūtu tikai godīgi, ja šāda iespēja būtu pilnīgi visiem cilvēkiem? Es vienkārši vēlos, lai visi cilvēki ir sociāli nodrošināti. Tādēļ aicinu atbalstīt frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu, norādīt skaidru politisko virzienu, ka no sociālo problēmu risināšanas mēs neizvairīsimies. Taču, saprotot šābrīža situāciju, atliekam minimālo sociālo iemaksu veikšanu līdz 1.septembrim un atgriežamies pie saraksta par izņēmuma grupām, un gaidām līdz 1.maijam grozījumus likumos, kas nosaka sociālās apdrošināšanas pakalpojumu apmērus personām ar zemu obligāto iemaksu objektu. Paldies.
Vārds deputātam Andrejam Klementjevam. (Starpsauciens: “Sociāldemokrāti izskaidros!”)
Jā, sociāldemokrāti jums (Dep. S.Āboltiņas starpsauciens.) izskaidros, kāpēc mēs neatbalstām jūsu priekšlikumu. Kāpēc jūs nebijāt (Dep. E.Smiltēns: “Sociāldemokrāti par pensionāriem!”) Sociālo un darba lietu komisijā, kad tur atnāca gandrīz visu to sabiedrisko organizāciju pārstāvji, kuras rūpējas par invalīdiem, rūpējas par nabagiem? Viņi pateica, ka jūsu priekšlikums, ja tas stāsies spēkā, sagraus visu to sistēmu; ka viņi nevar strādāt ar tādu obligāto sociālo iemaksu, ka viņiem vajag pusi štatu atlaist. (Dep. S.Āboltiņa: “Tāpēc, ka slikti komisijā strādājāt! Neizstrādājāt priekšlikumus!”) Jā. Par to, kā komisija strādāja. Komisija nedēļas - nedēļas! - laikā uzrakstīja jums 13 kategorijas, kuras vajag atbrīvot no iemaksām, - Černobiļas katastrofas seku likvidētāji, trešās grupas invalīdi, māmiņas ar bērniem, daudzbērnu ģimenes... Mēs to visu izstrādājām un iesniedzām. Ko izdarīja valdība? “Nepaspēsim to realizēt!” Gadu! Gadu jums šis likumprojekts bija uz galda, bet ne no Finanšu ministrijas, ne no Ekonomikas ministrijas, ne no Labklājības ministrijas mēs neredzējām jūsu priekšlikumus. Mēs gaidījām un domājām. Diskusija bija visu vasaru. (Dep. E.Smiltēns: “Jums bija gads, lai iesniegtu priekšlikumus!”) Paldies. Mēs zinājām, ka būs tāds moments, ka mēs varēsim glābt situāciju un parādīt to bezdarbību no VIENOTĪBAS puses. Mēs gaidījām, tāpēc ka opozīcijai, ziniet, ļoti laba situācija: (Dep. S.Āboltiņas un E.Smiltēna starpsaucieni.) mēs varam no malas skatīties uz jūsu kļūdām un, kad jūs nevarat neko izdarīt, mēs atnāksim un glābsim gan valsts stabilitāti, gan nodokļu sistēmu. Jo, ja mēs atliksim vēl uz pusgadu, tās būs tukšas diskusijas. Vajadzēja jau no paša sākuma nākt ar sarakstu ar šīm 13 kategorijām. Ja jūs nevarējāt to izdarīt, tad mēs citādāk to atrisināsim. Paldies par atbalstu. SASKAŅA lūdz neatbalstīt frakcijas VIENOTĪBA priekšlikumu un atbalstīt Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikumu.
Vārds deputātei Ilzei Viņķelei.
Kolēģi! Es varu pievienoties kolēģes Solvitas Āboltiņas pagājušajā sēdē teiktajam un atvainoties par to, ka tas ir visu mūsu kopīgs brāķis. Brāķis ar lielo burtu. Brāķis! (Dep. I.Bite: “Visu - nē!”) Un arī jūs, Bites kundze... Nesarunāšos ar zāli. Arī jums, taisnības cīnītājai, ir, protams, bijušas visas iespējas savu redzējumu, Ministru kabinetā gadu gaitā gūto, piedaloties Koalīcijas padomes sēdēs, transformēt likumprojektā. (Dep. J.Viļums: “Jūs jau visu noraidāt!”) Bet Klementjeva kunga rūpes par 13 neaizsargāto kategoriju izslēgšanu no minimālajām sociālajām garantijām ir ļoti interesants risinājums. Mēs definējam 13 neaizsargātākās sabiedrības kategorijas un ar plašu žestu pasakām: “Jums sociālās apdrošināšanas labumi nepienākas! (Dep. E.Smiltēns: “Sociāldemokrātija!”) Lūk, tas ir mūsu risinājums!” Nu, “brīnišķīgs” risinājums (Dep. I.Zariņa starpsauciens.), vai ne?! Sociāldemokrātisks risinājums! Tā ka, kolēģi, es domāju, visi kopā mēs esam šo kļūdu radījuši. Nu, varbūt nolaižam drusku tvaiku no tiem argumentiem un vienkārši pazemīgi izlabojam, kas ir labojams, nevis pucējam tagad uz tās kopējās nelaimes rēķina katrs savas spalvas! Paldies.
Vārds deputātei Lolitai Čigānei.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Šo divu priekšlikumu, proti, 9.priekšlikuma un 10.priekšlikuma, galvenā atšķirība ir tā, ka nākamais - komisijas atbalstītais - priekšlikums sola atkal jaunu Laimes lāci. Proti, tas nosaka 1.maiju kā termiņu, kad Ministru kabinetam beidzot būtu jāizdomā, kā mēs aizsargāsim sociāli vismazāk aizsargātos cilvēkus. Savukārt 9.priekšlikums piedāvā pārcelt spēkā stāšanās termiņu līdz 1.septembrim. Es esmu pārsteigta, ka Sociālo un darba lietu komisija acīmredzot ir gatava atkal pakļauties kādam Laimes lāča gaidīšanas stāstam, cerot, ka kaut kādi brīnumi notiks 1.maijā. Tā vietā, lai strādātu ar regulējumu, kas likumā jau ir un kas, kā Viņķeles kundze norādīja, nav pilnīgs, nav pārdomāts... bija laiks to pārdomāt. Mēs to neizdarījām, tāpēc šobrīd 9.priekšlikumā ierosināts termiņu atlikt. Ziniet, pirms kāda mēneša es klausījos Latvijas Radio no rīta, gatavojot brokastis saviem bērniem, un dzirdēju Barčas kundzes uzstāšanos Latvijas Radio. Barčas kundze, jūs teicāt: “Zinu, ka ļoti daudzi mani tūlīt nokritizēs, bet, ja uzņēmējs nespēj samaksāt nodokli par savu darbinieku, tad es nesaprotu, kas tas vispār ir par uzņēmēju.” Barčas kundze, es klausījos šos jūsu vārdus un teicu: “Tiešām, dāma ar krampi!” Es jums no sirds novēlu turēties pie šiem vārdiem un aizstāvēt cilvēkus ar mazu sociālo nodrošinājumu. Ko mēs darām tagad? Mēs ar vieglu roku atsakāmies no šīs apņēmības. Barčas kundze, kur palika jūsu krampis? - es jautāšu. Kādēļ jūs neturējāties pie šīs idejas? Kādēļ Sociālo un darba lietu komisija mazliet nepastrādāja un nepadomāja, kā mēs varētu risināt problēmas, kuras, kā mēs konstatējām, radās no minimālo sociālo iemaksu noteikšanas? Ir pilnīgi skaidrs, ka Latvijā ir cilvēki, kas ir tik mazproduktīvi, ka nenopelna tik daudz, lai par viņiem varētu nomaksāt minimālo iemaksu, - ne mēnesī, ne arī gada griezumā. Bet, cienījamie kolēģi, mums ir jādomā par to, kā šos cilvēkus atbalstīt. Kāpēc mēs nevirzām uz priekšu garantētā minimālā ienākuma koncepciju, kas atbalstītu tieši šos mazproduktīvos cilvēkus, bet pārējiem pateiktu tieši to, ko teica Barčas kundze: “Kas tas ir par uzņēmēju, kas nevar nomaksāt nodokļus par saviem darbiniekiem?” Turēsimies pie saviem vārdiem, kolēģi! (Aplausi.)
Vārds deputātam Hosamam Abu Meri.
Es neturpināšu, ko Viņķeles kundze un Čigānes kundze runāja, bet es gribu pastāstīt piemēru no dzīves. Man piektdien pēcpusdienā bija viena 56 gadus veca slimniece, kas vairākus gadus vairākos uzņēmumos strādāja par apkopēju, un viņa faktiski uz rokas saņem 350 eiro mēnesī, bet faktiski uz papīra alga ir 90 eiro. Šai slimniecei atklājām resnās zarnas vēzi, un viņai faktiski šobrīd nepieciešama operācija un pēc tam sešus septiņus mēnešus ķīmijterapija, un tā tālāk. Tas nozīmē, ka viņa oficiāli saņems par šo slimības laiku ap 60 eiro mēnesī. Vai jūs domājat, ka tas ir normāli? Ja jūs tagad... piemēram, finanšu ministre pateiks: “Lai viņa iet un sūdzas uz VID!” Es arī šai slimniecei prasīju: “Kāpēc jūs nesūdzējāt jūsu darba devēju?” Viņa atbildēja: “Bet man pēdējos 10 gadus vienalga, kur es strādāju, tāds ir režīms. Viņi saka - mēs jums maksāsim uz papīra 100 eiro vai 90 eiro un pārējo jūs dabūsiet aploksnē...” Kas palīdzēs šai sievietei tagad nākamos deviņus mēnešus, kad viņa sēdēs mājās ar ķīmijterapiju? Ir taču jādzīvo - pārtika jāpērk un tā tālāk - par 60 eiro. Tā ka tā ir dzīve, kolēģi. Līdz ar to tas, ka mēs šodien atcelsim pavisam šo likumu un sāksim no nulles, un gaidīsim Ministru kabineta izstrādātu kaut kādu sistēmu 1.maijā... Būsim godīgi un reālisti - nākamajos divos gados ir divas vēlēšanas priekšā... Es gribu saderēt - vai tiešām līdz 2018.gadam vai līdz nākamajai Saeimai vispār parādīsies kaut kāda sistēma vai kaut kādas sociālās garantijas. Par ko mēs runājam šodien? Mēs atcelsim pavisam, mēs sāksim no nulles... Tas ir kopīgs darbs ne tikai valdībā, bet arī Saeimā - pozīcijā un opozīcijā. Un es vienkārši nesaprotu, kāpēc vajadzēja noraidīt VIENOTĪBAS priekšlikumus un piedāvāt kaut kādu kompromisu, it kā līdz 1.maijam mēs izglābsim pasauli. Realitātē mēs neko neizglābsim. Mums būs piedāvājumi no Ministru kabineta, un pēc tam mums būs trīs lasījumi, un pirmais lasījums būs gadu, otrais lasījums - divus gadus, un trešais lasījums būs varbūt nākamajā vai aiznākamajā Saeimā. Domāsim, kolēģi, par tiem cilvēkiem, kas tiešām strādā un grib maksāt nodokli, bet viņu darba devēji varbūt negrib maksāt šo minimālo iemaksu par viņiem. Un, ja tagad viņi saslimst, viņi ir tik nopietnā situācijā! Un pagājušajā reizē mans kolēģis Viļuma kungs visu laiku pārtrauca... Es viņam pateikšu tagad, lai viņš palīdz tai sievietei, lai viņa var izdzīvot!
Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram.
Ņemot vērā debates par 9.priekšlikumu, nākas secināt, ka ir nepieciešamas pēc būtības citas debates. Ir nepieciešamas debates visam spektram - visam, sākot no koalīcijas un beidzot ar opozīciju! - par sociālās apdrošināšanas nākotni, par sociālo nodokli. Šie gadījumi, kurus kolēģi min, norāda uz to, ka problēma ir samilzusi. Taču to nekādā ziņā nevar risināt tādā veidā, kādā tas tiek darīts tagad. Nevar pirms vēlēšanām solīt vienu, bet pēc vēlēšanām atnākt ar citiem priekšlikumiem, sadārdzināt cilvēkiem dzīvi, kuri nemaz nevar atļauties šādu sadārdzinājumu. Un tā tālāk, un tā joprojām. Atļaut tomēr cilvēkiem izvēlēties - būt sociāli apdrošinātiem vai nebūt sociāli apdrošinātiem! Likt cilvēkiem saprast, ka viņiem ir atbildība, solidāra atbildība, par mūsu vecajiem un slimajiem cilvēkiem! Un tā tālāk, un tā joprojām. Bet šī debate noteikti iziet ārpus 9.priekšlikuma robežām. Ārpus! Un visbeidzot. Žēl, ka Viņķeles kundze aizgāja. Nu, patiešām žēl! Nu, kāpēc viņai tā patīk... (Starpsauciens.) Kāpēc viņai tā patīk privatizēt panākumus un sadalīt visu to putru, kas ievārīta, visiem te mums uz galviņām?! Lai viņa pati tagad to putru ņem un strebj - tāpat kā visa koalīcija -, nevis saka, ka opozīcija ir atbildīga par to putru, ko savārījusi ir koalīcija! (Starpsauciens: “Pareizi!”) Paldies jums. (Aplausi.)
Vārds deputātam Edgaram Putram. (Dep. A.Bērziņš: “Putra atnāca!”)
Jā. Es gribētu komentēt tieši to sadaļu - kas tas ir par uzņēmumu. Viņķeles... Čigānes kundze! Tas ir uzņēmums ar 3-4 tūkstošu eiro apgrozījumu, kuram pie nosacījuma, ja mēs paliktu pie tās kārtības, kāda bija paredzēta, - pieci procenti plus minimālā sociālā iemaksa tādā līmenī, kādā tā bija paredzēta nākamajā gadā, - nodokļu slogs no apgrozījuma būtu apmēram 45 procenti (Dep. L.Čigāne: “Kāpēc mēs laikus par to nedomājām?! Vajadzēja laikus!”), neskaitot fiksētās un mainīgās izmaksas. Vai tas ir samaksājams? Nu diez vai. Tāpēc šie uzņēmumi cēla trauksmi, deva trauksmes signālu. Un nu par to, vai šo priekšlikumu atbalstīt vai neatbalstīt. Ko pēc būtības šis priekšlikums nozīmē? Strādājam līdz septembrim ar 12 vai 15 procentu likmi, turklāt joprojām virs uzņēmējdarbības ir tāds kā Dāmokla zobens (Starpsauciens.), minimālās sociālās iemaksas būs... minimālās sociālās iemaksas septembrī stāsies spēkā. Kolēģi! 10.priekšlikums paredz Ministru kabinetam dot uzdevumu risināt šo jautājumu. Tomēr es to redzu tā: šīs minimālās sociālās iemaksas kā tādas būs, protams, nepieciešamas, bet mūsu uzņēmējdarbība... arī šis mikrouzņēmumu nodoklis... Apgrozījums aug par apmēram 7-8 procentiem gadā. Protams, to nevar tieši salīdzināt ar ekonomisko izaugsmi valstī. Bet kāpēc mēs neskatāmies, piemēram, šīs minimālās sociālās iemaksas? Ieviešam pakāpeniski - nevis 75 un 100 procentus, bet, piemēram, katru gadu pa 20 procentiem! Tas arī... (Dep. L.Čigāne: “Kāpēc nav tāda priekšlikuma?”) Tas ir jautājums jums: kāpēc nav tāda priekšlikuma? Tāpēc es domāju, ka... Par šo jautājumu, protams, ir plašas diskusijas, bet es aicinu apsvērt arī šādu variantu: ieviešam piecos gados - katru gadu pa 20 procentiem. Un, iespējams, šāds samērīgums būs daudz panesamāks un uzņēmēji pielāgosies tam. Paldies.
Vārds deputātam Gunāram Kūtrim.
Cienījamie kolēģi! Mēs, protams, varam runāt, ka nākotnē valdībai jāstrādā pie valsts sociālās apdrošināšanas sistēmas pilnveidošanas, lai tā būtu labāka. Taču šajā gadījumā, cienījamie kolēģi no VIENOTĪBAS, jāteic tā, ka jūsu princips ir mazliet dīvains, un tas pēdējos gados ir izpaudies ilgstoši: vispirms cilvēkam vai nu neļaut nopelnīt, vai atņemt, cik maksimāli var, un pēc tam mēģināt caur sociālo budžetu mazlietiņ atbalstīt. Varbūt tomēr atļausim cilvēkiem - tiem, kam ir šādas darba vietas, - strādāt un vispirms godīgi sev nopelnīt iztiku, un tad domāsim arī, kā viņiem sociāli palīdzēt? Bet ja jūs gribējāt sociālajai apdrošināšanai vairāk paredzēt... iepriekšējā likumā, kuru mēs atbalstījām, jūsu priekšlikums bija tieši par mazāku procentu sociālajām iemaksām no mikrouzņēmumu nodokļa, nekā piedāvāja Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija. Un visbeidzot. Ja mēs tiešām domājam par sociālo palīdzību cilvēkiem un sociālā budžeta pilnveidošanu, tad neaizmirsīsim, ka jūsu virzītais solidaritātes nodoklis pēc būtības ir to iemaksu daļas atņemšana no sociālā budžeta un ieskaitīšana valsts budžetā, ko vajadzēja izmantot pensiju indeksācijai un pabalstu palielināšanai. Šobrīd tas ir atņemts no sociālā budžeta, tikai nosaukts par solidaritātes nodokli, kaut gan sociālais budžets balstās uz solidaritātes principu. Paldies.
Vārds deputātam Valdim Kalnozolam.
Labdien! (Dep. I.Zariņš: “Brāļi un māsas!”) Jā, labdien, brāļi un māsas! Es aicinu pārtraukt mocīt šo mazo nodokļu deķīti un graizīt to... Katram šim graizījumam ir savi plusi un savi mīnusi. Metam mieru tai deķīša griešanai un labāk pievēršam uzmanību tam, kā mēs varam noaust kārtīgu nodokļu deķi, kura pietiek visam kam... Un pirmām kārtām šo nodokļu deķi mēs varam noaust, kārtīgi attīstot savu tautsaimniecību. (Starpsaucieni: “Pareizi!”)
Vārds deputātei Lolitai Čigānei, otro reizi.
Cienījamie kolēģi! Cienījamais Putras kungs! Patiesi, to, ka pieņemtais regulējums par minimālajām sociālajām iemaksām ļoti smagā veidā skar mazos mikrouzņēmumus ar mazu apgrozījumu un daudziem darbiniekiem, varēja sarēķināt, ieliekot vienkāršā Excel tabulā, un to varēja izdarīt mierīgajos vasaras mēnešos! Jūs arī šeit, no tribīnes, piedāvājāt ļoti labu risinājumu. Varbūt nevajadzēja iet tik straujiem soļiem un noteikt 75 un pēc tam 100 procentus, bet, piemēram, sākt ar 25? Ļoti labs risinājums, Putras kungs! Jūs esat politikas veidotājs, jūs esat Finanšu ministrijas parlamentārais sekretārs. Man tagad ir jautājums: kādu šahu Finanšu ministrija spēlēja visu vasaru, ka jūs šo priekšlikumu laikus neatsūtījāt uz Saeimu? (Dep. M.Bondars: “Putra nav šahists!”)
Vārds deputātam Edvardam Smiltēnam.
Kolēģi! Vinstons Čērčils (Starpsaucieni: “Ūūū! Jā!”) reiz ir jautājis: “Ar ko atšķiras politiķi no valstsvīriem?” Un atbildi arī viņš deva: “Ar to, ka politiķi domā par nākamajām vēlēšanām, bet valstsvīri - par nākamajām paaudzēm.” (Starpsauciens: “To es saprotu!”) Un es domāju, ka jūs katrs - it sevišķi Nacionālā apvienība, kas tik ļoti rūpējas par demogrāfiju, - zināt šo demogrāfijas koku (Rāda attēlu.), kā izskatās šobrīd Latvija un kāda tā izskatīsies pēc gadiem pieciem, desmit, divdesmit. Kā mēs šeit redzam, ir liela daļa pensionāru, ir darbaspēka vecumā esošie strādājošie, no kuriem 100-250 tūkstoši šobrīd Latvijā nav sociāli minimāli nodrošināti, un ir tā daļa, kas nāks iekšā darba tirgū. Un, kā jūs redzat, tā ir par trešdaļu mazāka nekā šobrīd darbaspēka tirgū esošā. Tas nozīmē, ka šī daļa uzturēs tos, kas turpmāk ies pensijā, ieskaitot arī tos, kas nebūs samaksājuši šīs sociālās iemaksas. Pārfrāzējot Čērčilu, ir svarīgi domāt ne tikai par nākamajām paaudzēm, bet arī par esošajām paaudzēm - par tām, kurām mēs esam parādā, kuras ir uzturējušas šo valsti agrāk. Un tie ir esošie pensionāri. Tāpēc man ir liels izbrīns, ka mēs daudz diskutējam par uzņēmējiem. Šeit sēž ar Latvijas Pensionāru federāciju saistīts cilvēks, un es gribētu dzirdēt viņa viedokli, kā viņš no pensionāru skatpunkta, esošo pensionāru skatpunkta, reaģē uz to, ka 2019.gadā sociālā budžeta uzkrājums, iespējams, pat samazināsies un ka tā samazinājums apdraud jau esošo pensiju sistēmu. Mani izbrīna Bondara kunga argumenti (esmu tādus dzirdējis arī pārraidēs), ka sociālajā apdrošināšanā vajadzētu piedāvāt cilvēkiem izvēles iespēju: katrs godīgi pateiktu, vai viņš grib tajā piedalīties vai negrib. Bet ko tas nozīmētu ilgtermiņā? Varbūt arī autobraucējiem ļaut izvēlēties, vai viņi grib OCTA vai negrib? Tā ir valsts obligātās sociālās apdrošināšanas sistēma, un tā strādā tikai tad, ja tajā piedalās visi savu iespēju robežās. Ja iespējas brīvi izvēlēties tajā piedalīties būtu katram, tas nozīmētu, ka katrs šajā valstī ir pats par sevi, ka šī valsts nav sociāli atbildīga un nerūpējas par cilvēkiem, par tiem, kuri nevar vairs par sevi parūpēties. Putras kungs minēja Dāmokla zobenu. Es gan esmu dzirdējis pieminam Dāmokla zobenu saistībā ar kaut ko citu - saistībā ar korupciju, tiesiskumu. Nezinu, vai tas salīdzinājums ir īsti vietā. Taču šeit ir jāņem vērā cits princips - tiesiskās paļāvības princips jeb tas, ko ir teicis Valsts prezidents, atdodams Saeimai atpakaļ šo likumu - šos grozījumus Mikrouzņēmumu nodokļa likumā. Proti, tev ir jāpiedāvā vietā kas cits, pirms tu kaut ko izslēdz ārā... kādu šobrīd reāli eksistējošu piedāvājumu. Šajā brīdī, kolēģi, mēs visi, kas šeit sēžam, labi apzināmies šo nākotni, šo problēmu, kura ir jārisina nekavējoties, jo sekas noteikti iestāsies. Mēs ļoti labi apzināmies, ka šobrīd problēma netiek atrisināta, šobrīd tā tiek pārcelta laika ziņā. Čērčila vārdiem runājot, - jūs domājat tikai kā politiķi - domājat tikai par nākamajām vēlēšanām. Jo šis priekšlikums, kas ir nākamais, tieši sakrīt... faktiski sakrīt ar laiku, kad būs pagājušas... Tad, kad tiks iesniegts tas viss, tad būs pagājušas nākamās pašvaldību vēlēšanas, un tad politiķi sparīgi ķersies pie problēmas risināšanas, taču tā būs jau dziļāka, nopietnāka un tie risinājumi būs, kolēģi, daudz skarbāki. Veiksmi visiem!
Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! Smiltēna kungs nupat uzskatāmi demonstrēja, ka valdošajā koalīcijā strādā īsteni politiķi, jo principā tas jau ir jūsu... rezultāts, ko jūs esat panākuši. Jūs esat panākuši, ka nākamajām paaudzēm nākotnes nav! Jūs neesat par tām domājuši, un tas principā jau bija zināms. Tā “eglīte”, ko jūs rādījāt, bija sen zināma. Pirms vairākiem gadiem es jums uzdevu jautājumu (uzrakstījām konkrēti labklājības ministram, lūdzām sniegt skaidrojumu): kā jūs domājat nodrošināt ilgtspējīgu pensiju sistēmu, pastāvot šādai demogrāfiskajai struktūrai? (Dep. S.Āboltiņas un dep. E.Smiltēna starpsaucieni.) Tas, ko jūs atsūtījāt... Tie dati bija ar... tā informācija bija ar nepatiesiem migrācijas datiem, ar pilnīgi nereāliem dzimstības datiem, ar pilnīgi nereāliem tautsaimniecības izaugsmes datiem. Jūs jau sen zinājāt, ka tas viss nenotiks! Tikai tagad, kad jums tas ir neizdevīgi, tikai tagad, kad jūs jūtat, ka, atvainojiet, jūsu pakaļas sāk degt, sēžot uz varas krēsliem, un ka jūs varat pazaudēt šos krēslus, jūs sākat par to runāt. Lai gan sen tas viss bija zināms! Kāpēc tikai tagad pēkšņi jums sāk interesēt nākamās paaudzes? Kur jūs bijāt agrāk, kad jums bija iespēja par tām parūpēties? Un mani tiešām aizskāra, ka atkal tiek runāts par Excel tabuliņām. Tā ir tā jūsu galvenā problēma: jūs redzat Excel tabuliņas, bet neredzat cilvēkus. Un tieši tāpēc šodien mēs esam šādā situācijā! Un jūs turpināt plēsties savā starpā un nevarat atrisināt šo situāciju. Un mums, opozīcijai, nav jānāk jums palīgā? Kur jūsu atbildība pret šo valsti? Jums ir jāiet mājās!
Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram, otro reizi.
No vienas puses, es savā pirmajā uzstāšanās reizē runāju par to, ka šai sarunai un debatēm jābūt kaut kādā citā laikā un kaut kādos citādos formātos un apjomos, bet es esmu priecīgs, ka Smiltēna kungs to uzsāka. Smiltēna kungs, jūs nesaprotat to, ka solidaritātes princips nav iespējams pasaulē, kurā valda brīva darbaspēka kustība. Un, Smiltēna kungs, jūsu kolēģi ir vieni no tiem, kuri smējās par mani tad, kad Eiropas Parlamenta vēlēšanās es runāju par taisnīgu pārdali - par taisnīgu pārdali starp valstīm, no tiem cilvēkiem, kuri ir aizceļojuši no Latvijas un saņēmuši šo solidāro iemaksu gan veselības ziņā, gan izglītības ziņā, gan infrastruktūras izmantošanas ziņā un šobrīd pilda citu valstu kases un makus. Taisnīga pārdale ir nepieciešama. Nesmejieties par mani šajā kontekstā! Ja jūs neesat gatavi Eiropas Padomē par šiem jautājumiem runāt ar saviem kolēģiem... Tas būtu tikai taisnīgi - saņemt daļu šīs nopelnītās naudas, kas noguļas citu valstu kasēs. Tas būtu tikai taisnīgi! Tikai taisnīgi. Vai ne? (Dep. E.Smiltēns: “Astoņi miljardi nav gana?!”) Un tāpēc, Smiltēna kungs, vai nu mēs runājam par solidāru pārdali, taisnīgu pārdali, Eiropas Savienības kontekstā, vai aizmirstam par solidāru sociālo sistēmu. Pretējā gadījumā mēs to nevaram atļauties. (Dep. E.Smiltēns: “Astoņi miljardi nav gana, Bondara kungs?!”) Smiltēna kungs, - šobrīd man gribot negribot jāsarunājas ar zāli... bet Smiltēna kungs šobrīd man mēģina stāstīt, ka tie Eiropas Savienības līdzekļi, kurus mēs saņemam, ir pietiekami. Nē, Smiltēna kungs, tā ir cita nauda. Tā nav nauda, kas attiecas uz šiem konkrētajiem indivīdiem. Tā nav tā nauda. Jūs mazliet jaucat. Jums ir mans telefons. Varam sazvanīties, es jums izstāstīšu. Paldies.
Vārds deputātam Andrejam Klementjevam, otro reizi.
Te sāka runāt par sociālo budžetu. Bet jūs zināt, valdošā koalīcija, ka nākamgad, būsim precīzi, mēs no sociālā budžeta apmaksāsim vienu no aģentūrām. Jūs iebalsojāt 90 tūkstošus no sociālā budžeta... Nē, mēs runājam par to, ka cilvēki neuzticas sociālajam budžetam, tāpēc ka jūs sākat apmaksāt ierēdņus uz sociālā budžeta rēķina. NVA - Nodarbinātības valsts aģentūra - nākamgad tiks apmaksāta no sociālā budžeta. Tas nozīmē, ka, vienalga, cik mēs samaksāsim sociālās iemaksas, tās neatdos cilvēkiem, kas ir bezdarbnieki, ar slimības lapām vai pensionāriem. Vienalga jūs izdomāsiet tādu sistēmu, lai samaksātu saviem ierēdņiem algu. (Dep. E.Smiltēns: “Cik liels ir sociālais budžets?!”) Nav svarīgi! Galvenais ir princips. Šodien jūs vienu aģentūru apmaksājat uz valsts rēķina, rīt jūs visu valsts pārvaldi uzturēsiet no sociālā budžeta. Paldies.
Vārds deputātam Eināram Cilinskim.
Godājamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Ar šo likumu sociālās apdrošināšanas jautājumi kopumā patiešām netiek atrisināti. Tomēr tiek novērsta problēma, ka daudzi cilvēki, kas šobrīd saņem patiešām mazus ienākumus, no nākamā gada 1.janvāra bez tiem gluži nepaliks. Paldies par uzmanību.
Debates slēdzu. Šis priekšlikums nav balsojams, jo netika atbalstīts 6.priekšlikums. Tomēr lūdzu ziņotāju izklāstīt komisijas viedokli.
Cienījamā priekšsēdētāja! Man gribas pēc šīm vētrainajām debatēm teikt lielu paldies kolēģiem. Esmu pārliecināta, ka Sociālo un darba lietu komisija ļoti uzmanīgi noklausījās visu to, ko teica mūsu kolēģi gan no pozīcijas, gan no opozīcijas. Bet taisnība ir priekšsēdētājai - priekšlikums nav balsojams, jo lēmumu par 20.3 pantu mēs esam pieņēmuši. Un par 10.priekšlikumu Sociālo un darba lietu komisijas vārdā. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts, un tas noteic, ka Ministru kabinets līdz 2017.gada 1.maijam izstrādā un iesniedz Saeimai likumprojektus par grozījumiem attiecībā uz sociālās apdrošināšanas pakalpojumu apmēru sociāli apdrošinātām personām ar zemu obligāto iemaksu objektu. Sociālo un darba lietu komisija ir pārliecināta, ka Labklājības ministrija Jāņa Reira vadībā izstrādās ļoti nopietnus priekšlikumus, tādēļ atbildīgās komisijas priekšlikums sēdē ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāte Aija Barča.
Godājamie kolēģi! Likumprojekta “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” otrajam lasījumam ir saņemts viens priekšlikums, un to iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē priekšlikums nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 60, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par maternitātes un slimības apdrošināšanu”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāte Aija Barča.
Godājamie kolēģi! Arī šim likumprojektam Sociālo un darba lietu komisija ir saņēmusi vienu priekšlikumu, ko iesniegusi frakcija VIENOTĪBA. Komisijas sēdē priekšlikums nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - frakcijas VIENOTĪBA iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 22, pret - 59, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret - 1, atturas - nav. Likums pieņemts.
Paldies.
Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Atgādināšu, ka šis likumprojekts ir saistīts ar likumprojektu “Ātrdarbīga elektronisko sakaru tīkla likums”, kuru Saeima iepriekšējā sēdē - kārtējā sēdē - atbalstīja komisijas piedāvātā alternatīvā redakcijā, kā arī ar likumprojektu “Grozījumi Apgrūtināto teritoriju informācijas sistēmas likumā” un “Grozījumi Elektronisko sakaru likumā”. Juridiskā komisija divās sēdēs izskatīja grozījumus Civilprocesa likumā un konstatēja, ka sākotnēji tie netika apspriesti Tieslietu ministrijas pastāvīgajā darba grupā. Savukārt pēc pirmās sēdes un attiecīga komisijas lūguma grozījumi tika izskatīti minētajā darba grupā. Kā informēja Tieslietu ministrijas pārstāve, šā gada 1.decembrī notika sēde, kurā norisinājās diskusija par (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) attiecīgajiem Civilprocesa likuma grozījumiem un tika nonākts pie secinājuma, ka izpildu dokumenta spēks nav piešķirams ne regulatora izrakstītiem rēķiniem, ne domstarpību izskatīšana... ne arī regulatora lēmumiem par soda naudas piemērošanu domstarpību procesā, vienlaikus norādot, ka atbalstāmi šajā likumprojektā būtu vienīgi iespējamie grozījumi 544.2 pantā. Komisija izvērtēja un aicināja šos iespējamos grozījumus iesniegt citā likumprojektā. Savukārt šo likumprojektu komisija noraidīja. Līdz ar to komisijas vārdā lūgums neatbalstīt likumprojektu “Grozījumi Civilprocesa likumā”.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Civilprocesa likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 10, pret - 70, atturas - 2. Likumprojekts pirmajā lasījumā nav atbalstīts. Paldies. Līdz ar to Saeimas ārkārtas sēdes darba kārtība ir izskatīta. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim reģistrācijas rezultātu nolasīšanai, kolīdz tie tiks sagatavoti.
Cienījamie kolēģi! Nav reģistrējušies: Jānis Ādamsons, Gaidis Bērziņš... ir, Augusts Brigmanis, Boriss Cilevičs, Rihards Eigims, Artuss Kaimiņš, Ojārs Ēriks Kalniņš, Rihards Kols, Inese Laizāne, Romāns Mežeckis, Laimdota Straujuma... ir, Silvija Šimfa, Juris Vectirāns un Mihails Zemļinskis.
Paldies. Saeimas ārkārtas sēdi slēdzu.