Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras i dag av statsrådet Mikael Damberg, utrikesminister Ann Linde, utbildningsminister Anna Ekström och arbetsmarknadsminister Eva Nordmark. En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet Mikael Damberg besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde.
Fru talman! Jag vänder mig till utrikesminister Ann Linde. Ifall Hongkongs basic law och idén om ”ett Kina, två system” var ett pappersark har det nu knycklats ihop genom det beslut om speciell lagstiftning mot Hongkong som Kinas folkkongress tog i Peking med röstsiffrorna 2 828 ledamöter för och 1 emot. Detta är djupt allvarligt och bekymrande. Det är oerhört viktigt att vi står på frihetsvännernas sida och också sänder en tydlig signal från Sveriges riksdag och regering. Det kommer att hållas ett videomöte med EU:s utrikesministrar i morgon. Jag tror att det är oerhört viktigt att Sverige ser till att EU formerar sig bakom en mycket tydlig, skarp och klar linje gentemot Folkrepubliken Kina med anledning av det som görs i Hongkong och mot Hongkong. Det är inte längre affärer som vanligt!
Fru talman! Tack, Hans Wallmark, för frågan! Regeringen ägnar stor uppmärksamhet åt den allvarliga händelseutvecklingen i Hongkong. I dag godkände, som Hans Wallmark sa, nationella folkkongressen i Peking förslaget om att ta fram den nya säkerhetslagstiftningen för Hongkong. Regeringen beklagar beslutet, som inte överensstämmer med Kinas åtaganden. EU, och därigenom Sverige, uttalade sig snabbt och tydligt i fredags, dagen efter beskedet från Peking om att förslag till sådan lagstiftning skulle behandlas av nationella folkkongressen. Som EU påpekade då förordar vi att Hongkong behandlar dessa frågor inom ramen för sin grundlag och dess artikel 23, som föreskriver att Hongkong självt ska lagstifta om frågor som rör förräderi med mera. Sverige, liksom EU som helhet, står bakom principen ”ett land, två system” för att bevara Hongkongs självstyrande ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system i enlighet med Hongkongs grundlag.
Fru talman! Vi står alltså bakom ”ett land, två system”, och det är oerhört centralt. Detta är väsentligt, som utrikesministern säger. Man kan beklaga och känna oro, men jag tror att det är än viktigare att vi är skarpa och tydliga. Två större toppmöten mellan EU och Folkrepubliken Kina planeras under året. Det är inte affärer som vanligt. Hongkong hotas i dag, Taiwan i morgon. Det gäller att vara tydlig och skarp – det hoppas jag att utrikesministern är!
Fru talman! Det är av grundläggande betydelse att mänskliga fri- och rättigheter tillerkänns i Hongkong enligt den lag som finns. Vi är utomordentligt tydliga och skarpa i våra reaktioner. Vi följer händelseutvecklingen noga. På fredag har vi ett möte med EU:s utrikesministrar där jag kommer att ta upp situationen, men hela EU kommer att ta upp den; den står redan på dagordningen. Det ska inte råda några tvivel. De mänskliga fri- och rättigheter som Hongkongborna har ska fortsätta att gälla.
Fru talman! Min fråga går till statsrådet Anna Ekström. Sveriges Radio låter meddela att Säpo har slagit larm om att personer med kopplingar till våldsbejakande extremism driver ett tiotal skolor i landet. Johan Olsson på Säpo säger att man använder skolorna för att föra ut ett ideologiskt budskap men att det också rör sig om pengar som slussas från skolpengen till de våldsbejakande rörelserna. Det värsta av allt är kanske att Säpo misstänker att man använder skolorna för att rekrytera manskap till dessa avskyvärda organisationer. Enligt Säpo krävs det en lagändring för att komma till rätta med detta. Har statsrådet några förslag till lagändringar för att stävja detta missbruk av skattemedel? Hur lång tid kan det i så fall ta innan man kan få denna lagstiftning på plats?
Fru talman! Extremism och radikalisering hör inte hemma i svensk skola. Varken extremism, religiös påverkan eller brister i kunskapsuppdraget är något vi kan acceptera. Inga barn i Sverige ska gå i skolor som ägnar sig åt den typen av verksamhet, och inga skattepengar ska gå dit. Skolan finns till för att barn och elever ska lära sig mycket, inte för att extremister fritt ska få bedriva verksamhet i Sverige. Regeringen skärpte i januari 2019 bestämmelserna för ägar- och ledningsprövning. Vi har också tillsatt ett flertal utredningar, bland annat en som ska föreslå etableringsstopp för religiösa friskolor. Där finns konkreta förslag om hur en försäkran om att man ställer sig bakom svensk värdegrund och demokratiuppdraget kan tvingas fram från den som driver en svensk skola.
Fru talman! Jag har läst om den utredningen. Den föreslår också några skärpningar av reglerna för konfessionella friskolor, bland annat att den som startar en skola ska uppfylla ett demokrativillkor. Men kommer denna lag, om den införs, att stoppa de skolor som göder våldsbejakande extremism? Vi har ju redan i dag Skolinspektionen. Hur har den kunnat missa dessa skolor?
Fru talman! Jag välkomnar engagemanget för att sätta stopp för avarter på den svenska skolmarknaden. Jag hade också välkomnat om Sverigedemokraterna mer tydligt ställt sig bakom de skärpta bestämmelser för ägar ‑ och ledningsprövning som infördes i januari 2019. De bestämmelser som nu är ute på remiss – remissinstanserna har precis svarat – kommer att behandlas i Regeringskansliet. Men jag vill påminna om att vi också har en stor utredning på gång som handlar om att öka möjligheterna att stoppa skolor med grova och upprepade förseelser. Extremism har inte i svensk skola att göra. Resurser till NFC och långa processtider
Fru talman! Min fråga går till statsrådet Mikael Damberg. Det finns ett engelskt ordspråk som jag tycker är bra. Det lyder: Justice delayed is justice denied. Alltså: Försenad rättvisa är ingen rättvisa. Vi har ett problem i Sverige med väldigt långa processtider. Detta är allvarligt när det gäller möjligheterna att utreda brott och lagföra skyldiga. Spår hinner kallna och vittnen hinner glömma innan man kommer till huvudförhandlingen. Faktum är att även den tilltalade är betjänt av att en process går så snabbt som det bara är möjligt med bibehållen rättssäkerhet. Man kan gå vidare med sitt liv om man befinns oskyldig, och man kan avtjäna sitt straff om man är skyldig och därefter raskt gå vidare till ett förhoppningsvis mer hederligt leverne. En effektiv rättsapparat kräver en rättskedja som hänger ihop, men vi har en enormt stor flaskhals i form av NFC, Nationellt forensiskt centrum. Utredningsresultaten uteblir på grund av att analyserna läggs på hög. Vad avser statsrådet att göra åt detta?
Fru talman! Tack, Johan Hedin, för frågan! Processtiden är verkligen viktig. Vi har haft problem i rättskedjan på flera olika nivåer. Polismyndigheten har varit underdimensionerad. Sedan ett antal år tillbaka växer den kraftfullt. NFC, Nationellt forensiskt centrum, är en del av Polismyndigheten och är också en del av den satsning som rikspolischefen gör för att korta processtiderna och få ordning på detta. De senaste åren, flera år i rad, har vi från regeringens sida i vårändringsbudgeten gett extra pengar just till satsningar på Nationellt forensiskt centrum för att korta ledtiderna. Inom ramen för Rimfrost, till exempel, har man jobbat med ett snabbspår. När det gäller de mest prioriterade kriminella elementen, som polisen jagar inom Rimfrost, ska utredningarna gå i ett snabbspår. Jag tror mycket på detta. Nationellt forensiskt centrum är i en omstöpningsprocess. Jag får rapporter från rikspolischefen om att det arbetet går framåt.
Fru talman! Min erfarenhet från branschen är denna: Att styra med en budget är lite grann som att styra med ett rep. Om man drar tillbaka medel, drar i repet, försvinner verksamhet direkt. Men man kan inte få till verksamhet genom att trycka på repet. Det krävs någonting annat. Det behövs ledarskap som drar och som fyller verksamheterna med meningsfullt innehåll. Det är det som saknas. Polisen får en bra bit över 20 miljarder och kommer att få ännu mer framöver. En fullt utbyggd polisreform kommer att hamna någonstans kring 36 miljarder. Någon av dem borde hamna i detta.
Fru talman! Jag tror att det krävs ledarskap för förändring. Min bild – jag har besökt Nationellt forensiskt centrum flera gånger det senaste året – är att man där är inne i en enorm förändringsresa. Det har till och med gått så långt att det har varit en del stök och bök internt i organisationen. Det har varit en del protester mot de förändringar som genomförs. Jag tror att det ibland behöver genomföras så stora förändringar att det blir protester. Jag ska inte lägga mig i ledningen och styrningen av en intern del av Polismyndigheten, men den bild som jag får från rikspolischefen är att Nationellt forensiskt centrum är på väg åt rätt håll.
Fru talman! Solidaritet mellan arbetare och facklig kamp för gemensamma intressen är den viktigaste anledningen till att vi har den anställningstrygghet som vi har i dag. Av allt att döma kommer LAS-utredningen på måndag att tillintetgöra stora delar av den tryggheten. På mindre företag kommer det i praktiken att råda fri sparkningsrätt. På många arbetsplatser riskerar det fackliga arbetet att upphöra helt, som ett resultat av att arbetsköparna ges en närmast oinskränkt makt. Det kommer att underminera den svenska modellen, med konstruktiva förhandlingar mellan parterna. Min fråga till Eva Nordmark blir: Om parterna inte kommer överens, kommer den socialdemokratiskt ledda regeringen ändå att gå vidare med och lägga fram vad som kommer att bli den mest fackföreningsfientliga lagstiftning som någon regering har lagt fram på decennier?
Fru talman! Tack, Ciczie Weidby, för frågan! Som alla känner till är detta en utredning som kommer med sitt förslag på måndag. Jag som statsråd kommenterar inte enskilda delar i utredningens förslag innan jag har tagit emot det. Men det som är viktigt för mig att säga är att vi är överens, mellan regeringen och samarbetspartierna, om att utveckla och modernisera arbetsrätten på ett sätt som gör att arbetsgivare får en möjlighet till ökad flexibilitet och att tryggheten för löntagarna ökar.
Fru talman! Vi behöver mer trygghet på arbetsmarknaden, inte mindre. Ska vi modernisera arbetsrätten och anpassa den efter dagens arbetsmarknad borde vi börja med att avskaffa allmän visstid, förbjuda hyvlingar och lagstifta om rätt till heltid. Låt inte nyliberalerna i Centerpartiet riva ned den anställningstrygghet som vi har i dag!
Fru talman! Vi är helt överens, jag och Ciczie Weidby, om vikten av trygga villkor på svensk arbetsmarknad för löntagarna. Men Sverige är ett litet, konkurrensutsatt land, där vi behöver säkerställa goda villkor för både företag och löntagare. Mitt svar och mitt besked är: Om parterna inte kommer överens – vi hoppas att de kommer överens – är jag beredd att ta mitt ansvar och lägga fram förslag som handlar om att säkerställa både ökad flexibilitet och ökad trygghet.
Fru talman! Min fråga går till utrikesministern. Den gångna veckan har Irans högste ledare ayatolla Khamenei gjort en rad utfall mot Israel. Landet beskrivs som en cancertumör. Med hänvisning till nazismens slutliga lösning uttalas hot om att Israel ska förintas. Runt om i världen har detta mötts av bestörtning. Fördömanden har kommit från en rad olika länder. EU:s höga representant har gjort klart att uttalandena utgör en allvarlig källa till oro. På den svenska regeringens webbplats finns ingen kritik mot den iranske ledaren och inget fördömande från Sveriges utrikesminister. Min fråga är: Varför denna tystnad, Ann Linde?
Fru talman! Tack, Lars Adaktusson, för frågan! Självfallet finns det ett fördömande på våra sociala medier. Jag skickade omedelbart ut Josep Borrells fördömande, som är väldigt skarpt och tydligt. Eftersom vi är medlemmar i EU står vi också bakom detta. Det som Lars Adaktusson säger är helt enkelt inte sant. Dessutom kan jag informera Lars Adaktusson om att jag i går talade direkt med den iranske utrikesministern och fördömde uttalandena i de starkaste ordalag. Härvidlag har jag inga som helst dåliga vibbar. Lars Adaktusson tror att vi inte är tillräckligt tydliga.
Fru talman! FN:s Mellanösternsändebud uppmanade häromdagen alla länder att fördöma Khameneis antisemitiska uttalanden. Sverige har inte bidragit till detta. Regeringen brukar tala om att arbetet mot antisemitism är högt prioriterat. Hur, Ann Linde, går det ihop med mumlandet och tystnaden inför en av världens mest antisemitiska regimer?
Fru talman! Jag förstår att du, Lars Adaktusson, vill plocka politiska poänger på detta, precis som du brukar. Men man kan inte vara mer tydlig än man är när man talar klarspråk med den person som företräder regimen i Iran och säger att detta är totalt oacceptabelt – det var alltså vad Sveriges utrikesminister gjorde i går.
Fru talman! Coronapandemin har skapat stora kriser för hela vårt samhälle, utifrån ett humanitärt och ekonomiskt perspektiv. Häromdagen kunde vi läsa om den mycket allvarliga situation som råder på det statliga bolaget Samhall just nu. Ordföranden för Fastighetsanställdas Förbund och flertalet skyddsombud varnade i en debattartikel för att Samhalls ledning inte fullt ut vidtagit åtgärder för att skydda personalen från smittan, trots upprepade uppmaningar att göra det. Extra allvarligt är detta då många anställda tillhör en riskgrupp. Många är multisjuka med såväl hjärtfel som lungsjukdom, diabetes och andra funktionsnedsättningar.
Fru talman! Jag tackar för frågan. Vi tar väldigt allvarligt på frågor om arbetsmiljö inom ramen för den statliga bolagsportföljen. Jag vet att näringsministern vid flera tillfällen har haft dialog med flera av de statliga bolagen om arbetsmiljöfrågorna, och detta är ett prioriterat arbete. Jag har också noterat att Samhalls ledning har varit ute i en offentlig artikel och förklarat att man har en väldigt god dialog med de fackliga parterna. De här frågorna kom inte upp i den centrala dialogen, men om det finns problem med arbetsmiljöfrågorna förväntar man sig en god dialog kring detta. Det är självklart när det gäller den statliga bolagsportföljen att vi tar våra medarbetares arbetsmiljö och hälsa på absolut största allvar. Jag förutsätter också att det finns en bra dialog mellan arbetsgivare och arbetstagarrepresentanter i de statliga bolagen. Jag kan också notera att Samhall gör ett väldigt stort arbete mitt under coronakrisen. Till exempel tillverkar man skyddsutrustning till den svenska hälso- och sjukvården. Man gör ett stort arbete just i den här krisen.
Fru talman! Tack, statsrådet Mikael Damberg! Jag blev lite förvånad över att du klev fram här, men det går lika bra att ta debatten med dig också. Det känns tryggt att höra att Samhall tar signalerna på allvar. De som arbetar på Samhall är ju personer som är i en väldigt utsatt situation. Som statligt bolag är det viktigt att man är beredd att vidta rätt åtgärder. Givet att det har varit så mycket problem med Samhall de senaste åren blir jag väldigt orolig. Det gläder mig att höra att Samhall har tagit till sig av kritiken.
Fru talman! Som tidigare näringsminister har jag stor erfarenhet av Samhall. Under väldigt många år fick Samhall inga resurstillskott, och verksamheten blev mer och mer anorektisk och fick allt större utmaningar. Sedan ett antal år tillbaka har man dock fått ett tillskott och kan bedriva verksamheten med större kvalitet och mer långsiktighet, och det ger resultat i verksamheten runt om i Sverige. Jag ser fram emot att Samhall kommer att fortsätta leverera i förhållande till sina medarbetare och till den svenska hälso- och sjukvården mitt under krisen. En grundläggande balans mellan arbetsmarknadens parter
Fru talman! Jag vill s tälla en fråga till arbetsmarknadsminister Eva Nordmark. På måndag tar arbetsmarknadsministern emot utredningen om en moderniserad arbetsrätt, men efter läckor av utredningens innehåll har det redan under den här veckan framkommit kritik mot utredningen från flera fackföreningar. Bland annat anser man att utredningen inte lever upp till januariavtalets skrivningar om upprätthållande av balansen mellan parterna på arbetsmarknaden. Då undrar jag: Vad menar regeringen med att en grundläggande balans mellan parterna ska upprätthållas?
Fru talman! Tack, ledamoten, för frågan! Det handlar om en grundläggande maktbalans mellan arbetsmarknadens parter. Om man ändrar arbetsrätten kan man aldrig göra det lättvindigt. Om man gör det på ett sätt som slår till fördel för antingen arbetsgivare eller arbetstagare finns det stor risk för att vi som politiker minskar incitamenten för parterna att teckna kollektivavtal och komma överens. På svensk arbetsmarknad i dag har vi över 660 kollektivavtal, och man levererar flexibilitet, branschanpassning och trygghet. Det är detta som är själva grunden till att vi behöver upprätthålla balansen mellan parterna på svensk arbetsmarknad även om vi ändrar i arbetsrätten.
Fru talman! De senaste åren har vi sett en glädjande trend: Fler gymnasieelever har klarat sin examen inom tre år. År 2014 var det 71,4 procent som klarade det, och år 2019 var det 76,6 procent. Men i år har mycket varit annorlunda. Sedan mitten av mars har gymnasieelever som huvudregel fått sköta sina studier hemifrån, och förutsättningarna skiljer sig drastiskt. Vi vet att hemförhållandena har stor betydelse redan i grunden, men detta att ha ett eget rum, god internetuppkoppling och föräldrar som kan hjälpa till med hemarbetet blir viktigare än någonsin. Min oro är att färre än tidigare kommer att ta sin examen i år.
Fru talman! Coronapandemin har slagit väldigt hårt i det svenska samhället, och några av dem som bär de tyngsta bördorna är våra gymnasieungdomar. De har fått följa hela sin undervisning på distans och tagit ett stort ansvar för att hindra smittspridningen, för att säkra vården och för att värna de gamla och sköra i Sverige. Efter signaler från skolorna har Folkhälsomyndigheten och också regeringen möjliggjort för skolorna att ta emot små grupper av elever som till exempel kan genomföra praktiska moment, prov och prövningar och också få särskilt stöd. Det är ingen tvekan om att det finns en oro för att fler elever än vanligt inte klarar skolan. Regeringen har därför tagit initiativ till en lovskola tillsammans med samarbetspartierna för att möjliggöra att de som behöver lite extra stöd för att klara utbildningen också ska få det. Det kommer också att finnas möjlighet att förlänga terminen in på sommarlovet. Jag vill också påminna om de möjligheter till prövning som kommer att finnas längre fram i systemet även för dessa ungdomar.
Fru talman! Jag vill t acka utbildningsministern för engagemanget för dessa elever. Att ha en gymnasieexamen är av helt avgörande betydelse för hur man klarar sig i arbetslivet under resten av livet. Jag hoppas att vi så snart som smittläget tillåter det kan prioritera att gymnasieskolan kan återgå till den närundervisning som är så viktig för framtiden för våra ungdomar.
Fru talman! Den här förfärliga vårterminen har lärt oss att närundervisning – att lärare och elever finns i samma klassrum – är oslagbart. Jag vill verkligen att gymnasieeleverna ska få tillgång till närundervisning så fort det går, men i det läge vi nu befinner oss måste arbetet för att säkra oss mot smittspridning komma i främsta rummet. I Sverige ska vi ha ett starkt system för att återkomma på arbetsmarknaden med mer utbildning livet ut. Komvux kommer att vara mycket betydelsefullt också för dessa ungdomar.
Fru talman! Ursäkta mitt s pråkbruk här i talarstolen: Danskjävlar! I dagarna har vi skåningar fått rapporterat till oss att danskarna avser att pumpa ut orenat avloppsvatten i Öresund. 290 000 kubikmeter ska spolas rakt ut i sundet, och det kan innebära obehagliga upplevelser när man besöker våra vackra vita skånska stränder. För det första är detta inte en åtgärd som på något sätt förbättrar miljön i Öresund. För det andra är det en fråga om samarbetet mellan Skåne och Själland. Under det senaste året har samarbetet fått ta emot flera snytingar, inte minst nu med den stängda gränsen. Och för det tredje handlar det om politisk lämplighet. Det är inte ofta skånska problem får Stockholms uppmärksamhet, men nu är det dags att regeringen agerar. Min fråga till utrikesminister Ann Linde är därför vilka åtgärder hon avser att vidta med anledning av danskarnas besked om avloppsvatten i vårt Öresund.
Fru talman! Tack, Louise Meijer, för frågan! Jag talade tidigare i dag med miljö- och klimatminister Isabella Lövin, som har haft direktkontakt med sin motsvarighet på danska sidan och framfört vår förvåning över det inträffade. Varken regeringen eller våra myndigheter fick ju information om de planerade utsläppen i vattnet. Sedan har det visat sig att det har skett ganska kraftiga utsläpp tidigare med ännu större mängder än vad som var planerat just nu. Nu har detta tillfälligt stoppats. Vi har fått besked från danska sidan om att de kommer att titta på frågan och återkomma, och vi kommer att ha en fortsatt dialog. Från regeringens sida har vi tagit den här frågan på stort allvar, och vi kommer att fortsätta ha kontakt direkt med den danska regeringen i frågan.
Fru talman! Vi kan fortfarande, tr ots regeringens 34-punktsprogram och trots coronakrisen, ta del av fall av förnedringsrån och våldsbrott med svenskfientliga inslag. Men i princip inte ett enda domslut har noterat de svenskfientliga inslagen som hatbrott. Därmed har man i straffmätningen negligerat klandervärda kränkningar. Diskrepansen mellan uppmärksammade fall och obefintlig straffmätning för svenskfientlighet är häpnadsväckande. Rasistiskt motiverat våld är helt okej i Sverige om det riktas mot svenskar. Det finns, som jag ser det, två vägar att gå för regeringen: Antingen vidtar man åtgärder för att på riktigt markera mot svenskfientlighet eller så godtar regeringen det faktum att svenskfientlighet i dag är okej. Jag vill fråga inrikesministern, vars regering inte gjort ett dyft i den här frågan under de sex år som den har suttit vid makten, om ni tänker vidta några som helst åtgärder för att svenskfientlighet ska börja straffas hårdare.
Fru talman! Som statsråd ska jag inte och tänker inte kommentera enskilda domslut eller domstolars bedömning av brott. Det vore djupt olämpligt. Det jag kan konstatera är att vi gjort historiska satsningar på svensk polis. Vi bygger ut polisen kraftfullt över hela landet. Vi har gett polisen nya verktyg. Vi har skärpt just de straff som har med grova rån att göra, och jag kommer inom en ganska snar framtid att återkomma gällande vapen och verktyg som används i den här typen av rån. Det här är verkligen en typ av kriminalitet som vi tar på stort allvar. Däremot vill jag som inrikesminister säga att för mig spelar det ingen roll vem som utför ett brott eller vem som är offret. Oavsett ursprung är det otroligt viktigt att alla brott ska bestraffas. Det är en viktig princip för mig när vi skärper straffen, stärker polisen och ser till att förebygga den här typen av brott.
Fru talman! Jag vänder mig till utrikesminister Linde. För våra gränsregioner är passagen mellan länder otroligt viktig, dels för gränshandeln och jobben, dels för många som har släkt på båda sidor om gränserna. Norges stängda gräns har lett till mycket svåra ekonomiska konsekvenser. Vid gränsen till Finland står gränsbevakare som har rätt så stora befogenheter. De kan till och med köra efter folk för att säkerställa att de verkligen åker dit de sagt att de ska, något som skapar stor frustration hos befolkningen i området. Inom Nordiska rådet jobbar vi hårt för att få bort gränshinder mellan de nordiska länderna. Tyvärr tog länderna väldigt snabbt beslut om stängning utan någon gemensam strategi. Är det något som vi kommer att se i framtiden?
Fru talman! Tack, Lorena Delgado Varas, för frågan! Det här är en fråga som jag tror är väldigt viktig för den framtida relationen mellan de nordiska länderna och inte minst för hur samarbetet i gränsregionerna ska ske. Nu är det tyvärr så att vi har tagit väldigt olika beslut när det gäller gränserna. Sverige har valt att ha helt öppna gränser inom EU och EES ‑ området, det vill säga både till Danmark och Norge, medan dessa länder har valt andra vägar. Jag tycker att det är olyckligt, även om vi måste respektera varje lands egna beslut. Oavsett den nu negativa påverkan på vårt samarbete hoppas jag att gränssamarbetet, när vi är igenom den här pandemin, ska läka de sår som eventuellt har uppkommit så att vi kan återgå till att ha ett väldigt nära nordiskt samarbete. Det tjänar vi på.
Fru talman! Stödet för korttidspermitteringar har varit ett viktigt verktyg för att mildra uppsägningar och värna företag i den djupa kris som nu drabbar svensk arbetsmarknad. Ett uppenbart problem med regelverket är dock att stödet kräver att företagen som ansöker om stöd hos Tillväxtverket måste svara ja på frågan om de mitt i krisen har sparkat tillräckligt många medarbetare med vikariat, visstidsanställningar, provanställningar eller konsultavtal. Till och me d personer från Samhall har som en konsekvens fått lämna sina anställningar , detta i enlighet med lagstiftningen. Myndigheten har alltså krävt detta besked från över 50 000 företag i Sverige. Fru talman! Jag är övertygad om att många hade haft kvar sina jobb om inte regeringens politik gjort skillnad på anställda och anställda och tvingat fram uppsägningar. Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför: Varför förändrar inte regeringen regelverket?
Fru talman! Tack, Sofia Damm, för frågan! Korttidsarbete och korttidspermitteringarna, som vi just nu använder på svensk arbetsmarknad, räddar väldigt många jobb. Konjunkturinstitutet pekade ganska nyligen på att vi hade haft 175 000 fler arbetslösa om vi inte hade haft systemet med korttidspermittering. Det är viktigt att säga att den som vill använda det här systemet också kan behålla verksamhetskritisk personal, både de m som har tillfälliga jobb och de m som arbetar som konsulter.
Fru talman! Häromveckan fick jag läsa i tidningen Läraren om problemet med föräldrapress mot lärare när det gäller betygsättning eller beslut om disciplinära åtgärder. Tidigare har vi lyft problemet med elevpress och också det jag kallar för myndighetspress, nämligen att även skolmyndigheter klämmer åt lärare eller huvudmän när det gäller lärare som ingriper mot stökiga elever som stör undervisningen. Frågan om Barn- och elevombudet är särskilt aktuell just nu. Dels ska regeringen utse en ny chef för Barn- och elevombudet, dels har vi pågående domar som förhandlas runt om i landet. Vi vill också att regelverket i skollagen ändras. En punkt där vi ännu inte har sett någon effekt av debatten om lärarnas arbetsmiljö är 6 kap. skollagen om personalkränkningar. Min fråga till utbildningsministern är om hon kommer att ta initiativ för att förtydliga den lagstiftningen för att öka stödet till Sveriges lärare.
Fru talman! Tack, Roger Haddad, för en väldigt viktig fråga! Läraren har en viktig roll både i klassrummet och i skolan och även i många elevers liv. Läraren ska vara den som bestämmer i klassrummet, och den lärare som löser svåra situationer med lagens medel ska ha hela samhällets stöd. Regeringen ser nu över skollagen och de disciplinära åtgärderna. Det är en av många positiva följder av det januariavtal som regeringen har slutit med Centerpartiet och Liberalerna. Vi ska ge större möjligheter att stänga av eller omplacera våldsamma elever. I enlighet med januariavtalet ska vi också se över myndighetsstrukturen. På frågan om vi kommer att göra en översyn av just 6 kap. skollagen, som Roger Haddad nu efterlyser, har jag inget svar just nu i dag. Det som ligger på regeringens bord är det som vi samarbetar kring i januariavtalet och akuta frågor där coronakrisen tvingar oss att lägga allt annat åt sidan för att vi ska kunna lösa dem.
Fru talman! Min fråga går till utbildningsminister Anna Ekström. Coronakrisen drabbar oss alla, men för den som i februari ställde väckarklockan, hastade ur sängen, tog sin första kopp kaffe, stressade iväg till förskolan för att lämna barnen och försökte hinna med bussen för att så snabbt som möjligt komma till jobbet är den här omställningen enorm. Coronakrisens vardag är tuff. Många har blivit arbetslösa eller permitterade. Förändringen kom hastigt och tvingade oss alla att snabbt ställa om. Avgörande för att människor ska klara omställningen är regeringens förstärkning av a-kassa, korttidspermittering och förstärkningen av välfärden. Framåt måste det handla om att ge alla som har mist jobbet möjlighet att ställa om.
Fru talman! Jag ska erkänna att jag har tappat räkningen på alla de ändringsbudgetar som har lagts på riksdagens bord. I dem har vi gjort mycket för just de grupper som Mattias Vepsä tar upp. Vi har förstärkt den yrkesvuxutbildning som finns ute i våra kommuner och också förenklat reglerna och minskat kravet på medfinansiering från kommunernas sida. Vi har byggt ut och stärkt yrkeshögskolan och också infört nya utbildningar på yrkeshögskolan, som vi vet direkt leder till goda jobbchanser. I det vård- och äldreomsorgslyft som har tagits fram kommer vi också att utbilda både vårdbiträden och undersköterskor. Vi har stärkt folkhögskolorna, både allmän kurs och andra utbildningar. Vi har sett till att fritidsverksamheten, som är så viktig för att föräldrar ska kunna gå till jobbet i trygghet, också kan förstärkas. Vi har alltså gjort mycket, men mer kommer att behöva göras, för coronakrisen är långt ifrån över.
Fru talman! Besöksnäringen är en av de branscher som drabbades hårt tidigt, och situationen kommer att fortsätta att råda för näringen långt in i denna kris. När nu sommaren närmar sig och det talas om hemester är campingplatserna ett av de hemesterförslag som har tagits upp i nyheterna. De väntar på besked från regeringen om hur deras sommar kommer att se ut.
Fru talman! Vi är många som inväntar fredagen. På fredag är det planerat att Folkhälsomyndigheten tillsammans med regeringen ska förtydliga hur rekommendationerna ska se ut inför sommaren. Men redan nu tror jag att de flesta av oss inför sommaren har tänkt att vi bör planera vår semester hemma, i närområdet i svenska miljöer. Då är det också viktigt att det finns tydliga riktlinjer, till exempel för campingsemester, vilket kan vara viktigt för inte minst dem som inte har egen sommarstuga. Då kan det ändå finnas möjligheter att få en bra semester i sommar. De beskeden kommer inom kort, och jag vill helst inte föregå dem. Men jag noterar att flera campingplatser runt om i Sverige har öppet. Vi ser en ökad beläggning. Jag ser också att campingplatsernas organisationer har jobbat hårt på att vidta åtgärder för att minska smittspridningen och bidra till hållbar turism.
Fru talman! Vårt land har drabbats mycket hårt av covid-19, och fler än 4 000 personer har nu avlidit. Det är en enormt hög siffra som sticker ut i jämförelse med övriga världen. Våra nordiska grannländer förstod i ett tidigt skede att läget var allvarligt, och åtgärder som nedstängning och testning infördes. Sverige däremot har inte ens i dag lyckats komma igång med tillräcklig testning. Tvärtom har testerna minskat i omfattning. Samtidigt har Sverige haft de högsta dödstalen två veckor i rad. Det är mer än 4 000 döda. Framför allt äldre personer får betala för regeringens fullständiga misslyckande med sina liv.
Fru talman! Först vill jag säga att det är en fruktansvärd tragedi för de familjer som har drabbats av förluster – de 4 000 människor som har förlorat sina liv under pandemin i Sverige. Det är en tragedi och något som vi tar på absolut största allvar. När vi analyserar siffrorna ser vi att många människor har dött inom ramen för äldreomsorg kopplat till särskilda boenden eller kanske haft hemtjänst. Det gäller inte överallt, inte i hela Sverige, utan det är fokuserat runt Stockholmsregionen och vissa andra regioner i närheten av Stockholm där dödstalen har farit iväg. Vi gör nu stora insatser med testning och olika insatser för att öka kompetensen och se till att spridningen inte får fäste i äldreomsorgen för att minska dödligheten. Däremot anser jag fortfarande att det var rätt att inte stänga ned hela samhället. Det finns andra konsekvenser av en hel lockdown som måste värderas : för skolan, för de utsatta barnen, för kvinnor som kan drabbas av misshandel och för de ekonomiska problem som kan uppstå.
Fru talman! När folkkongressen i dag fattade beslut, 2 878 mot 1, att införa en ny säkerhetslag var det ett grundskott mot ”ett land, två system”, som vi har stått bakom. Det var ett grundskott mot de frihets- och demokratikämpande Hongkongborna. De var många, och de är många. Det var ett grundskott mot Hongkongs autonomi och mot det sino-brittiska avtalet. För en regering som står upp för en demokratioffensiv och vill markera vikten av demokrati måste det vara självklart att tydligt fördöma det beslut som fattats i folkkongressen mot demokratikämparna i Hongkong. Jag hoppas att man också vill göra EU till en röst för detta.
Fru talman! Jag tackar Kerstin Lundgren för samma fråga som Hans Wallmark ställde för ett tag sedan. Jag ger samma svar. Vi följer händelseutvecklingen noga, och vi beklagar verkligen det beslut som fattats i dag. Det är grundläggande att människorna i Hongkong kan behålla de mänskliga fri- och rättigheter som de har rätt till enligt den lag som finns inom ramen för ”ett land, två system”. Vi kommer att ta upp frågan på fredag, i morgon, med utrikesministrarna i EU. Där står Hongkong på dagordningen, och jag kommer personligen att ta upp frågan, efter att ha fått godkänt av EU-nämnden att göra detta. Jag tänker vara stenhård mot beslutet som fattades i dag av Nationella folkkongressen.
Fru talman! Jag vill rikta min fråga till inrikesminister Mikael Damberg. Företagare och enskilda i hela Sverige drabbas dagligen av inbrott från utländska stöldligor som utan risk kan föra varorna över gränsen. Vi kristdemokrater har länge kämpat för att ändra lagen så att Tullverket ska få beslagta stöldgods på väg ut ur landet. Regeringen har under lång tid vägrat lyssna, men den 14 februari meddelade inrikesminister Damberg att Tullverket ska få utökade befogenheter att stoppa stöldgods. Men kommer det att bli verklighet? Finansminister Magdalena Andersson, ansvarig för Tullverket, har i riksdagen och i intervjuer inte bekräftat att Tullverket ska få utökade befogenheter. I stället är hennes budskap att frågan endast ska ses över och att regeringen ska fundera över om något ska ändras. Finansministerns diffusa besked avviker från inrikesministerns utfästelse. Vad gäller?
Fru talman! Frågan om internationella stöldligor är viktig. De står för en stor del av inbrotten i bostäder och fritidshus, för stölder av båtmotorer och bildelar med mera i Sverige. En stor del av stölderna begås faktiskt av internationella stöldligor. Därför sker ett målmedvetet arbete för att minska stölderna. Polisen tillsammans med tullen och andra jobbar medvetet med frågan. Vi har jobbat underrättelsebaserat med internationella kontakter och de länder som står för mycket av detta. Det är mycket som inte är bra med coronakrisen, men på det här området har stölderna via internationella stöldligor minskat. Jag kan glädja Ingemar Kihlström med att regeringen kommer att återkomma med förslag om förändringar som ska ge tullen nya befogenheter.
Fru talman! Jag har en fråga till utrikesminister Ann Linde. Alla inser att coronapandemin påverkar människor över hela världen. Därför har António Guterres , FN:s generalsekreterare, krävt eldupphör i pågående konflikter runt om i världen. Trots detta är situationen i Jemen extremt instabil. STC, Southern Transitional Council, har förklarat södra Jemen självständigt. Människor i Jemen har drabbats extremt hårt av inbördeskriget. Coronapandemin gör situationen etter värre. Därför undrar jag vad regeringen i allmänhet och utrikesministern i synnerhet gör kopplat till situationen i Jemen.
Fru talman! Det gläder mig att engagemanget för Jemen är stort. Det borde vara ännu större överallt. Vi är engagerade och arbetar aktivt för att stödja FN:s ansträngningar för Jemen. Efter mitt besök i Jemen och Saudiarabien i slutet av februari har jag fortsatt att ha aktiva och omfattande kontakter med parterna. Senast i går diskuterade jag frågan med Irans utrikesminister och för bara några dagar sedan med FN:s generalsekreterare António Guterres och min saudiske motpart för att försöka få till ett eldupphör, som ju Guterres har krävt. Tyvärr ser vi att det nu har blivit ett coronautbrott där, och den humanitära situationen är värst i världen. Det skulle vara så otroligt bra om vi kunde få en FN-uppgörelse med ett eldupphör för detta plågade folk i Jemen, så jag hoppas att fler gör vad de kan för att få det till stånd.
Fru talman! Om Sverige ska bli starkt igen efter coronakrisen behöver arbetslinjen stärkas. Rapporter duggar tätt om att arbetslösheten ökar lavinartat. Enligt riksdagens utredningstjänst kommer de tillfälliga höjningarna av a-kassan att öka antalet arbetslösa med ca 40 000 per år om inte a ‑ kassan återställs. Fru talman! Kommer arbetsmarknadsministern att se till att a-kassan återgår till ursprungliga nivåer före årsskiftet, och delar arbetsmarknadsministern min oro att högre a-kassa leder till högre arbetslöshet?
Fru talman! Tack så mycket, Sofia Westergren, för en viktig fråga! Det regeringen har gjort och också fått stöd för är kraftfulla förstärkningar av arbetslöshetsersättningen. Det är viktigt i en tid då människor blir av med sitt arbete att vi säkerställer den ekonomiska tryggheten för människor som arbetar. Under finanskrisen hade vi en annan färg på regeringen. Då satt ert parti vid regeringsmakten. Även då insåg man vikten av att vid en kris säkerställa bra ekonomisk ersättning också för dem som är arbetslösa. Min ambition är att se till att vi kan utveckla arbetslöshetsförsäkringen. Jag kommer att ta emot en utredning den 15 juni. Avsikten med den är att se till att fler kan omfattas av den trygghet som a-kassan ger, bland andra egenföretagare, frilansare och andra grupper som inte har den tryggheten med det gamla systemet. Jag ser fram emot att fortsätta diskutera detta.
Fru talman! Vi ser tyvärr en gängkriminalitet i Sverige som sprider sig allt längre ned i åldrarna. Många människor känner stor osäkerhet inför att gå ut. Vi ser skjutningar och sprängningar som varken corona eller Rimfrost har lyckats pressa tillbaka. Tvärtom har de ökat hittills i år jämfört med i fjol. I detta läge är det oerhört viktigt att man från politikens sida visar nödvändig handlingskraft och ger rättsväsendet både tillräckliga resurser och rätt verktyg för att kunna ingripa mot gängkriminaliteten och förhindra nyrekrytering till de kriminella gängen, som plågar så många människor så mycket. Man får nog leta efter sämre politisk tajmning än att regeringen nu lägger fram en begränsning för häktestider , vilket både poliser och många åklagare har varnat för kommer att försvåra möjligheterna att utreda allvarlig brottslighet. Hur kan regeringen och Mikael Damberg lägga fram ett sådant förslag just nu?
Fru talman! Först vill jag instämma i problembeskrivningen. Vi har alldeles för många skjutningar och sprängningar i Sverige. Vi har en gängkriminalitet som fått bita sig fast i samhället, och det är vi fast beslutna att bryta. Stora satsningar på en starkare polismyndighet är kanske det viktigaste verktyget för det. Nu växer polisen med 10 000 fler anställda. Vi har gett polisen nya verktyg, allt från hemlig dataavläsning och nya möjligheter att sätta upp kameror till skärpta straff på en rad områden. Det arbetet kommer att fullföljas, och vårt 34-punktsprogram mot gängkriminalitet – det största programmet mot gängkriminalitet någonsin i Sverige – kommer att fullföljas och verkställas. När det gäller häktestider har ju Sverige under en lång rad av år fått internationell kritik på ett antal punkter som handlar om till exempel att man isolerar barn i processer. Det åtgärdas nu. Vi har haft ett förslag ute på remiss som varken Polismyndigheten eller Åklagarmyndigheten haft några synpunkter på. Men i utskottsbehandlingen kommer vi också, om jag förstår det rätt, att justera tidsgränsen från sex månader till nio månader. Det blidkar väl en del kritiker.