Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу, шановні колеги, займати свої робочі місця. Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". Прошу зареєструватися. [[10:02:38]] Зареєструвалося -377 В залі зареєстровано 377 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження народного депутата України, нашого колеги, Ландика Валентина Івановича. Давайте привітаємо його і побажаємо всіляких гараздів. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, прошу прослухати оголошення. Оголошення про те, що у Верховній Раді України 12 листопада 2000 року створено депутатське об’єднання "АнтиНАТО", до складу якого на даний час увійшло 66 народних депутатів. Заяви і необхідні підписи, всі документи є в Управлінні кадрів. Ще одне оголошення. Відповідно до статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про надходження офіційного рішення фракції Соціалістичної партії України про виключення зі складу фракції народного депутата Сергія Георгійовича Кироянца. Ще одне оголошення про входження народного депутата Сятині Михайла до депутатської фракції Аграрна партія України і вихід із фракції "Народовладдя". Шановні колеги, я хотів з вами порадитися і на ваш розсуд. У нас не проголосована ратифікація. Якби ви не заперечували, можливо б, ми сьогодні проголосували за те, щоб відійти від установленого Регламенту і проголосувати ці документи. Як ви думаєте з цього приводу? З процедури, будь ласка, Володимир Яворівський. В тому числі по місту Моршину там просили проголосувати, щоб статус обласного дати.
Володимир Яворівський. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Дійсно, ми вчора допустилися, я б сказав, навіть фатальної помилки. Місто Львів це не мій виборчий округ, щоби ви зрозуміли, але от є Гладій і тут багато львів’ян, які знають, яка, майже трагічна, ситуація із водопостачанням у Львові. Десь годину-дві всього-навсього вода іде на таке місто. Ми вчора не ратифікували цього документу, там збігає термін. Це дуже вигідний гранд для міста Львова, це порятує Львів. І я підтримую Володимира Михайловича, щоб, можливо, там ще якісь є ратифікаційні у нас документи, які не терплять зволікання, а особливо цей львівський, і сьогодні проголосувати. Я думаю, що ви це підтримаєте, тут немає жодних, ні політичних, ніяких підтекстів. Є просто життя, і ми мусимо в нього втрутитися. Дуже дякую і вірю, що ви підтримаєте.
Будь ласка, народний депутат Кармазін. І Майстришин. Я туди подивлюсь, шановні колеги.
Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", партія захисників вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, на жаль, вчора вас не було значну частину часу. В результаті питання були зірвані в результаті брутального порушення Регламенту, яке допустив наш колега Васильєв. Ми вчора звертали увагу, я думаю, що тверезий аналіз показав, я кажу тверезий, тому що вчора всі були в ейфорії, тут півзалу були такі дуже, дуже схвильовані, м’яко скажемо. Тому, Володимире Михайловичу, питання ратифікації треба сьогодні розглядати, але треба розглядати їх з урахуванням того, що треба at-hoc приймати рішення прямо зараз до Регламенту, щоб знову не стояло питання про нелегітимність цих рішень. Це дуже важливо сьогодні. Проголосувати at-hoc спочатку що ми можемо сьогодні це зробити, а потім внести зміни до Регламенту, а потім уже голосувати за конкретні пропозиції. Але зробити виключення тільки щодо ратифікацій. Потім іти згідно з порядку денного, який у нас затверджений. Дякую.
Дякую за підтримку, Юрій Анатолійович. Будь ласка, народний депутат Майстришин.
Володимир Майстришин, округ номер 14, "Наша Україна" , "Солідарність". Володимире Михайловичу, я звертаю вашу увагу на те, що, я абсолютно не проти гранта, який надається місту Львову, абсолютно буду підтримувати його, але звертаю вашу увагу на законопроект 0054, це про ратифікацію між урядом Російської Федерації і Кабінетом Міністрів України. Цей законопроект не проходив бюджетний комітет, більше того, не йшло обговорення. Я звертаю вашу увагу на те, що всі законопроекти пов’язані з ратифікацією таких угод повинні проходити бюджетний комітет, тому що вони впливають на граничний обсяг державного боргу на наступний рік, і цей законопроект не входить в граничний обсяг. Тому я обов’язково наполягаю на тому, щоб ми цей законопроект не розглядали. Дякую вам.
Дякую. Шановні колеги, якщо сьогодні ми будемо стояти на тих позиціях, що для одного законопроекту ми зробимо виняток, а другий заблокуємо, ви розумієте, що в сесійній залі ми не зберемо необхідної кількості голосів. Всі документи в установленому порядку опрацьовані і надійшли до Верховної Ради. Будь ласка, Шкіль, потім Павловський. Я все бачу, шановні колеги.
Я хочу підтримати тут народного депутата Кармазіна, який, дійсно, ствердив, що не поставлений був дуже потрібний ратифікаційний. голосування ратифікації на вчорашньому голосуванні, воно просто не було поставлено. Можна було б, був час, і все це можна було б зробити. А ці гроші Львову необхідні. Не має можливості Україна виділити такі кошти. Тому ми мусимо і повинні підтримати тут, я погоджуюсь, тут не те що відсутня політика, тут, дійсно, присутнє наше ставлення до людей, чи підтримуємо ми людей у тому, щоб вони мали можливості нормально жити і функціонувати у місті, чи підтримуємо ми ту владу, яка хоче реалізувати ці кошти і втілити в життя проект, який затягнувся на роки. Понад двадцять років Львів не має води. Давайте йому цю воду дама.
Будь ласка, Павловський. Шановні колеги, я прошу, ми тут, в принципі, домовилися. Давайте будемо краще голосувати, визначатися.
Я дякую, Володимир Михайлович. Я скажу буквально два слова по тим двом угодам, про які йдуть сьогодні розмови. Шановні, я розмовляв з Буняком, і він запевнив, що 90 відсотків коштів підуть на замовлення для українських підприємств - обладнання, труби і таке інше. Тому це, мабуть, буде перша така угода, яка буде вигідна повністю всім регіонам України, тому що створення робочих місць. І друге, я як голова колишній Комітету з питань ядерної політики і ядерної безпеки, хочу сказати, що добудувати блоки атомних станцій нам потрібно. Європейський банк обіцяв кредити - не дав. Росія дає такі кредити - треба брати, іншого в нас просто не дано, тому що блоки добудувати потрібно обов’язково. Дякую.
Дякую. Михайло Гладій.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Гладій, фракція Аграної партії України. Я підтримую моїх колег щодо відносно гранту для Львова. Це надто важливе питання, і, дійсно, ми сьогодні ні з бюджету місцевого, ні з Державного таких коштів не виділимо. Тому я прошу поставити сьогодні це питання на голосування і проголосувати всіх народних депутатів.
Народний депутат Осташ. Я бачу, я записав, шановні колеги, я записав, я всіх бачу, я записав. Колега Нощенко, я записав, я все бачу. Будь ласка, Осташ народний депутат, фракція "Наша Україна".
Шановні колеги, ми з вами усі зобов’язані підтримувати такі міста, які дають нам здоров’я: це і Моршин, і Трускавець, Східниця, і Миргород і багато інших. Зараз завершується формування бюджету, і тому дуже важливо саме сьогодні проголосувати питання про статус обласного підпорядкування для міста Моршина. Тому я просив би вас ще раз повернутися до цього питання. І друге. Учора Комітет у закордонних справах розглядав питання про грант для міста Львова, для Львівського водоканалу. І всі депутати з різних фракцій одностайно підтримали рішення щодо надання згоди на отримання цього гранту. Я думаю, що такі ж самі кроки ми зробимо і для Запоріжжя, і для Севастополя, тому що вони також на підході. Прошу вас усіх підтримати. Дякую.
Народний депутат Качур, фракція "Наша Україна".
Шановні колеги, я хотів би, прозвучала аргументація депутата Майстришина, і вона якось пройшла так поза увагою. Я хотів би звернути вашу увагу, що є договори, ратифікація яких вимагає внесення змін до Закону про бюджет. Ми вчора проголосували баланс зовнішніх запозичень. Якщо приймаються інші зобов’язання, це вносить зміни до розміру зовнішніх запозичень. Тому, Володимире Михайловичу, я пропоную, щоб ми зупинилися на ратифікації тих договорів, які незмінюють баланс. Львівський гранд саме такий і його можна сьогодні проголосувати і потрібно проголосувати так, як він не. на безповоротній основі для держави Україна.
Народний депутат Матвєєв, будь ласка, Валентин Григорович.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, на жаль, вчора зокрема неодноразово допускалися порушення регламенту при проведені вечірнього засідання. Це перш за все і процедурою ad hoc, тобто постановою відмінили ми вимоги закону, Бюджетного кодексу, за який проголосували. Друге. По волі головуючого змінювався порядок розгляду, запропонованого з ранкового засідання і ще кожному народному депутату порядок розгляду всіх правових актів. Я думаю, Володимире Михайловичу, це недопустимо. І також і те, що по волі головуючого засідання може продовжуватися без згоди з народними депутатами засідання і на 20, і на 30 хвилин, особливо вечірнє. Я до чого це веду. Я хочу запропонувати все-таки подумати керівникам всіх фракцій над тим, що сьогодні розробляється у комітеті проект Закону про Регламент. Ми всі дійшли, мабуть, до висновку, Володимире Михайловичу, що нам необхідна процедура розгляду кожного дня законопроектів і голосування по ним. І тоді от такої проблеми виникати у нас не буде. Дякую.
Я згоден з вами. Народний депутат Нощенко і завершуємо.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я трошки не згодний з попередніми про те, що цей по Львову гранд є, що це безповоротна, це позика, яку нашим дітям треба буде повертати 100 мільйонів гривень повертати, в Україні повертати. І друге. 30 мільйонів коштів будуть витрачатися, вибачте не на водопостачання і поліпшення каналізації. Я хотів би, щоб цей проект обов’язково пройшов через бюджетний комітет і не виносити сьогодні його у сесійний зал. Дякую.
Я прошу, шановні колеги. У зв’язку з тим, що була внесена пропозиція, я пропонує зараз проголосувати за те, щоб ми сьогодні прийняли рішення щодо ратифікаційних законопроектів. Немає заперечень? Я прошу підтримати. І по місту Моршин і тому числі також. Прошу проголосувати. Прошу підтримати, шановні колеги. [[10:16:09]] За-217 Рішення не прийнято. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що не всі встигли, є наполегливе наполягання народних депутатів, я ще раз ставлю на голосування. Прошу голосувати. Шановні колеги. ви всі ж наполягали, давайте голосуйте, будь ласка. [[10:16:37]] За-313 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди про гранд трансфонду Всесвітнього екологічного фонду проект збереження біорозмаїття в АзовськогоЧорноморському коридорі між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку, що виступає, як впроваджувальна установа Всесвітнього екологічного фонду. Прошу голосувати, комітет рекомендує ратифікувати. [[10:17:17]] За-325 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди про надання гранду в розмірі 48 мільйонів швецьких крон між урядом Швеції представленим Швецьким агентством міжнародного розвитку та урядом України, Кабінетом Міністрів України представленим Міністерством фінансів України, містом Львів та Львівським міським комунальними підприємством Львівводоканал. З мотивів? Будь ласка. Шановні колеги! ми йдемо по процедурі. Ви ж мене не примушуйте порушувати процедуру. Симоненко Петро Миколайович, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Дякую. Шановні колеги! І в попередньому скликанні Верховної Ради ми неодноразово - комуністи - наголошували на тому, що якщо отримаємо гранди певні кредитні лінії, то повинні розуміти на що йдуть кошти. І ось і в цьому документі -це додаток 1- знову нарізні аудиторські послуги 2,9 мільйона доларів виділяється. Ну так давайте ж тоді, так скажемо, розуміти, що ми з цих 50, припустимо, мільйонів чи 49 знову 3 мільйони віддаємо на певні аудиторські послуги. Так, як і було в попередніх тих же самих грандах, що цими користуються певні фонди гуманітарні чи інші, але це йде на посилення впливу і тиску певних структур з-за кордону на Україну і на прийняття відповідних рішень. Тому я ще раз хотів би, застерігаючи нас всіх від ось таких непродуманих дій, звертати увагу на те, що підписують, коли записують 3 мільйона доларів тільки на ці послуги аудиторські.
Дякую. Шановні колеги! Я ставлю на голосування проект закону про ратифікацію цієї угоди за номером 0055. Прошу голосувати. [[10:19:30]] За-294 "За" - 294, рішення прийнято. Шановні колеги! Я прошу не розслаблятися і проголосувати інші, щоб у нас була тут солідарна відповідальність взаємна. Ставлю на голосування проект закону про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України і урядом Російської Федерації про надання державного кредиту для фінансування добудови атомних електростанцій на території України. Прошу підтримати з урахуванням пропозицій народного депутата Павловського. Прошу підтримати. Прошу голосувати. [[10:20:07]] За-314 "За" - 314, рішення прийнято. Ставлю на голосування проект закону про ратифікацію договору між Україною та Чеською Республікою про соціальне забезпечення. Прошу підтримати. Комітет рекомендує. [[10:20:33]] За-336 За - 336, рішення прийнято. Ставлю на голосування проект закону про ратифікацію договору між Україною та Республікою Болгарія про соціальне забезпечення. Комітет підтримує і просить ратифікувати. Прошу і вас підтримати, шановні колеги. [[10:20:59]] За-349 За - 349, рішення прийнято. Вноситься на ваш розгляд. Ставлю на голосування проект Закону про приєднання України до Міжнародної конвенції про морські застави та іпотеки 1993 року. Комітет підтримує і просить проголосувати. Я прошу вас підтримати також. Прошу голосувати. [[10:21:28]] За-293 За - 293, рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Російської Федерації про переміщення товарів у рамках співробітництва в освоєнні космічного простору, створенні та експлуатації ракетнокосмічної та ракетної техніки. З мотивів, будь ласка, народний депутат Осташ. Зварич, вибачте, перепрошую
Шановний Володимире Михайловичу, я підтримую ратифікацію цієї угоди з одним маленьким застереженням. Я би просив, щоби Верховна Рада якраз проголосувала таке застереження. Я звертаю вашу увагу на те, що в статті 3 цієї Угоди передбачається визначення переліку товарів, які не підлягають митному оформленню. Такий перелік товарів має визначати саме Національне космічне агентство. Я пропоную, щоб єдине застереження було слідуюче, щоби цей перелік товарів затверджувався Кабінетом Міністрів України. Бо у протилежному випадку ми тоді створюємо режим, де можна тоді без мита ввозити в Україну будь-які товари, тому моя пропозиція це є застереження, я її формально вношу, щоби перелік товарів затверджувався Кабінетом Міністрів України.
Шановні колеги, це дуже слушна пропозиція з тим, щоб не було щілин для ввезення курячих ніжок і інших там, стегенець, вірніше. Я ставлю на голосування із застереженням народного депутата нашого колеги Зварича. Прошу проголосувати. [[10:23:25]] За-342 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Угорської Республіки, Урядом Румунії, Урядом Словацької Республіки стосовно створення багатонаціонального інженерного батальйону. Комітет підтримує і просить проголосувати. Прошу голосувати, шановні колеги. [[10:23:58]] За-340 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію угоди про правила визначення походження товарів країн, що розвиваються, при наданні тарифних преференцій в рамках загальної системи преференцій. Комітет рекомендує ратифікувати. Прошу голосувати. [[10:24:29]] За-341 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію угоди між Україною та Грецькою Республікою про правову допомогу у цивільних справах. Комітет підтримує. Прошу голосувати. [[10:24:56]] За-349 За - 349, рішення прийнято. Ставлю на голосування проект закону про приєднання України до договору про патентне право. Комітет пропонує прийняти відповідний закон. Ставлю на голосування. Прошу підтримати. [[10:25:26]] За-332 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування проект постанови про віднесення міста Моршин Стрійського району Львівської області до категорії міст обласного значення. Прошу підтримати. Будь ласка, Александровська, з мотивів, фракція комуністів. Будь ласка.
Депутат Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Я не по мотивам голосования по данному законопроекту. У меня возник вопрос все-таки по повестке дня. Дело в том, что у нас на руках находится повестка дня, которая согласована и которая касается работы Верховной Рады в течение всей этой недели. И в этой повестке дня, одну секундочку, в этой повестке дня на пятницу запланированы были очень серьезные вопросы, в том числе отчет головы Комітету Верховної Ради з питань боротьби з організованою злочиннісю і корупцією. И так далее, и так далее. Но все-таки, какие были мотивы снятия этого вопроса с рассмотрения в повестке дня на этой неделе? Пожалуйста ответьте мне.
Я відповідаю. Шановні колеги, ми на погоджувальній раді узгодили це питання. У зв’язку з тим, що голова профільного комітету відсутній, і домовилися перенести на наступну п’ятницю. Крім того, відсутній Генеральний прокурор, який перебуває у відрядженні. Ми в наступну п’ятницю будемо слухати це питання. Шановні колеги, ставлю на голосування проект постанови про віднесення міста Моршин Стрійського району Львівської області до категорії міст обласного значення. Ми його голосували, не набрали один голос. Прошу підтримати. Прошу голосувати. [[10:27:17]] За-352 Рішення прийнято. [[Оплески]] Шановні колеги, з мотивів Петро Степанович Цибенко. Шановні колеги, прошу заспокоїтися. Шановні колеги! Будь ласка, Петро Степанович.
Шановні колеги, шановний Володимир Михайлович! Я все-таки хотів би підтримати те питання, яке зараз прозвучало, але в інший спосіб. У нас по порядку денному, який ми видавали на тиждень, першим питанням стояв законопроект номер 0999 про проект закону про внесення змін і доповнень до Конституції України. Ви знаєте, у мене таке враження, що у нас складається вже погана практика переміщення законопроектів не тільки протягом одного дня тудисюди, а уже і між днями. Я не заперечую, що, може, є якась поважна причина, але хтось повинен пояснити, що така і така проблема виникла, і тому ми знімаємо це питання і переносимо туди чи туди. Просто мова йде про те, що треба попереджати про ті переміщення, які відбуваються.
Петро Степанович, я повністю тут з вами згоден. Справа в тому, що ми, коли мали дійти до розкладу, я повинен був поінформувати вас. Справа в тім, що ми домовилися у п’ятницю провести таку зустріч керівників фракцій, щоб узгодити це питання і не вносити його в зал, оскільки немає підтримки. Але у зв’язку з тим, що ряд депутатів, які зацікавлені в цьому проекті і які є його авторами і співавторами, вони сьогодні перебувають на міжнародній конференції в Польщі. І домовилися таким чином, щоб зняти і перенести на їх прохання на понеділок. в понеділок провести після Погоджувальної ради зустріч керівників фракцій, узгодити, а тоді, якщо буде домовленість внести його в сесійну залу. Та ми не дійшли ж ще до розкладу, я ще не встиг, Петро Степанович. Я сприймаю вашу повністю критику. З мотивів Геннадій Андрійович Васильєв, будь ласка,
Шановні колеги народні депутати! Ви мене звинувачуєте в тому, що я вчора порушив Регламент. В чому конкретно? Давайте ми з вами розберемося. Перше, депутата Кармазіна не влаштовує те, що вчора ми проголосували у другому читанні закон про протидію легалізації доходів, отриманих злочинним шляхом. Дійсно, ми не голосували постатейно, як це передбачено Регламентом, але ж це рішення було прийнято погоджувальною радою, на якій погодилися створити робочу групу, яка повинна відпрацювати цей законопроект і дати його на розгляд з окремою процедурою, тобто вилучення окремих статей. Так і було зроблено. Таким чином, ми проголосували те, що запропонував комітет і робоча група. Три рази збиралася робоча група з цього законопроекту. Жодного разу депутата Кармазіна не ній не було. Друге питання, що стосується зауважень Адама Івановича Мартинюка до процедури ad hoc [[да, буде репліка, будь ласка, вислухайте]], Адама Івановича Мартинюка що стосується розгляду у другому читанні проекту бюджету на 2003 рік. Дійсно, згідно з Регламентом і Законом про бюджет повинно йти обговорення і прийняття, затвердження дефіциту, профіциту доходної і видаткової частини бюджету. Але ж по кожному з питань депутати мають право приймати рішення тут, у залі. Ми назвали процедурою ad hoc. Ми могли б не називати процедурою ad hoc, дійсно, це стосується тільки Регламенту Верховної Ради. Але ж у кожному випадку, що стосується процедури розгляду, депутати можуть 226 голосами приймати окреме рішення. І це законно, це дійсно так, і ми це приймали, і не один раз, і голосували. А скажіть мені, будь ласка, а скільки разів ми з вами у другому читанні голосуємо у цілому за проект закону без постатейного голосування? І ні в кого не виникає ніяких запитань з цього приводу. Інше питання. Що стосується порушення черги розгляду питань. Дійсно, це протирічить Регламенту, статті 3.1.7. Це дійсно так. Але ж, скільки разів ви, депутати, підходите і пропонуєте розглянути першочергово таке питання чи таке питання, чи інше питання. Тобто ініціатива виходить від вас. Що стосується [[за закінчую]], що стосується нашого сьогоднішнього засідання, ось я підрахував, ми тільки з вами почали працювати, я вже нарахував 4 порушення Регламенту: це стосується і переголосування, і з мотивів, і інших питань. Таким чином, давайте більш стримано один до одного відноситися.
Геннадій Андрійович, давайте не влаштовувати розбірки у сесійній залі. Є Погоджувальна рада для цього. Зараз ми втягуємося у ці непотрібні розбірки. Зачекайте, я прошу вас, сядьте. Юрій Анатолійович, давайте ми домовимося, ми один день для вас відведемо, щоб ви один день повиступали, може заспокоїтеся. Є інші люди, заспокойтеся. Народний депутат Асадчев.
Я наголошую, я добре знаю Регламент. І я кажу, як це передбачено Регламентом і законодавчими актами. Дякую.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні друзі. Я хочу для стенограми просто зробити таку заявку невеличку у зв’язку з тим, що місто Моршин приєднали до міст обласного значення, що його бюджет як міста обласного значення буде формуватися тільки 2004 року, тому що ми вже вчора проголосували у другому читанні, і всі трансферти місцевих бюджетів уже прийняті.
Це, я думаю, дуже слушне ваше зауваження. Будь ласка, Майстришин, а потім Кармазін і Мартинюк і будемо працювати. Нам треба ще проголосувати зараз депутатські запити, я прошу вас. І не називайте один одного прізвищ, зараз будуть репліки у всіх.
Дякую, Володимире Михайловичу. Володимир Майстришин, голова підкомітету державного боргу. Шановні колеги, те, що ми ратифікували угоду 0054, зменшує наші видатки на капітальне будівництво на наступний рік на рівні 284 мільйони гривень, щоб це ви усвідомлювали, що ми робимо. Ми вчора проголосували баланс бюджету і граничний обсяг державного боргу ми вже не маємо права змінювати. Таким чином, ми повинні зменшити профіцит за рахунок капітального будівництво. Це я хотів сказати для стенограми. Дякую.
Дякую. Народний депутат Кармазін.
Дякую. Юрій Кармазін. "Наша Україна", "Солідарність", партія "Захисників Вітчизни". Шановний головуючий, Володимир Михайлович, шановні народні депутати. Зараз народний депутат Васильєв замість того, щоб вибачитися перед народними депутатами за те, що він вчора "гвалтував" Регламент, порушував права народних депутатів, поставив. зірвав фактично голосування по більшості питань порядку денного і порушив нормальну роботу сесії, почав звинувачувати окремих депутатів у тому числі мене. Він підміняє поняття засідання групи по підготовці закону, на яке, підкреслюю, мене жоден раз ніхто не запрошував. Ця я офіційно заявляю, що жоден раз я не отримав ні жодного запрошення, це по-перше. По-друге. Кожен народний депутат, поправки якого не враховані в тексті закону про легалізацію і відмивання "брудних" коштів, який просто.
Так, будь ласка, завершуйте.
фальсифікований цей закон , ще раз підкреслюю, і ми вчора поставили без жодного розгляду.
Відключіть мікрофон. Шановні колеги і шановний народний депутате Кармазін! На погоджувальній раді неодноразово були оголошення про те, коли , як , в якому складі відбудеться засідання з приводу узгодження позицій щодо документу по боротьбі з відмивання "брудних" грошей. Треба налагодити внутріфракційну інформацію персонально щодо вас. Будь ласка, народний депутат Мартинюк. Юрій Анатолійович, ну вже хвилина часу вичерпана. Ви сказали, ми взяли до уваги. Будь ласка, Адам Мартинюк, фракція комуністів.
Дякую, Володимире Михайловичу. Мартинюк, фракція комуністів. Геннадій Андрійович абсолютно має право на ту репліку, яку він зробив. Але є одне але. Тоді з приводу того, що вирішує робоча група, давайте ми введемо ноу-хау і взагалі не будемо проводити засідань сесії, а те, що вирішить робоча група, не голосуючи в залі, приймати як закон. Друге. З приводу того, як змінюється ad-hok. "Ад-хоком" ми маємо право голосувати лише те, що стосується Регламенту. Поскільки мова йшла про Кодекс бюджетний, ми ad- hokом його не могли відмінити. Або могли проголосувати. Але направити цю поправку на підпис Президенту, дочекатися поки він підпише зміни до закону і тоді робити так, як робили. І останнє. Я погоджуюся з тим, що дійсно, Геннадій Андрійович, не один раз у цьому залі ми переносили питання і взад, і вперед, і так далі, і тому подібне, і робили інші відходження від Регламенту, але при одній умові - коли не було заперечення в залі, коли зал практично одностайно погоджувався з цим і тоді це можна робити. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, оскільки у нас сьогодні не передбачено відповідно до Регламенту голосування запитів, якщо ви не будете заперечувати, ми були б проголосувати для того, щоби вони не втратили своєї актуальності. Немає заперечень? Тоді надійшли такі запити народних депутатів України: Самойлик, Оржаховського - до виконуючого обов’язки міністра з надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків чорнобильської катастрофи [[щодо створення чорнобильського реабілітаційного центру у Генічеському районі Херсонської області]]. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:38:40]] За-199 За - 199, рішення прийнято. Віктора Балоги до Прем’єр-міністра України щодо відшкодування податку на додану вартість підприємствам Закарпатської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:39:08]] За-112 За - 112, рішення прийнято. Олега Панасовського до Прем’єрміністра України стосовно фінансування державного підприємства "Шахта 2-біс" Міністерства промислової політики України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:39:33]] За-109 Рішення прийнято. Миколи Шершуна до Прем’єрміністра України стосовно списання прибуткового податку з громадян поліських районів Рівненської області в зв’язку з форс-мажорними обставинами. Ставлю на голосування про направлення запиту. Прошу підтримати. [[10:40:00]] За-200 Рішення прийнято. Анатолія Мороза до Генерального прокурора України стосовно розслідування кримінальної справи, порушеної за фактом шахрайства стосовно агрофірми "Дружба" Токмацького району Запорізької області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:40:27]] За-150 Рішення прийнято. Юрія Ширка і Сергія Олексіюка до Генерального прокурора України стосовно порушень, допущених філією державного підприємства "Західвійськбуд" при здачі в експлуатацію житлового будинку в місті Рівне. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:40:57]] За-115 Рішення прийнято. Михайла Волинця до Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України щодо протиправних дій прокуратури міста Павлограда і управління МВС по Дніпропетровській області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:41:24]] За-151 Рішення прийнято. Миколи Песоцького до Міністра палива та енергетики України стосовно повернення заборгованості підприємству "Верес" шахтою "Самсонівська-Західна". Ставлю на голосування про направлення запиту. Прошу визначитися. [[10:41:50]] За-127 За - 127, рішення прийнято. Івана Іванчо до голови Державної податкової адміністрації України щодо відшкодування податку на додану вартість товариствам з обмеженою відповідальністю, які розміщені в гірській зоні Закарпатської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:42:18]] За-124 Рішення прийнято. Павла Мовчана до голови Донецької обласної державної адміністрації стосовно загрози знищення об’єкту культурної спадщини мозаїчного панно "Жінка-птах", що знаходиться у місті Донецьку. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:42:49]] За-117 Рішення прийнято. Що, що? З мотивів Семенюк, будь ласка, чи з процедури.
Семенюк, фракція соціалістів. Шановний Володимире Михайловичу, дуже цікаво. От ви зачитали запит. Чи це йдеться якраз про ту ікону, про яку говорив вчора Іван Сидорович щодо портрету Януковича у Донецькій області в церкві. Можливо, там завтра будуть ще якихось церковних конфесій ще когось будуть малювати. Поясніть сам той запит.
Шановні колеги, я думаю, що ми його тоді, якщо цікавить. надішлемо до фракцій, зміст запиту, але ж, Лесь Степанович, будь ласка, Танюк. Давайте перейдемо до роботи, шановні колеги.
Танюк, фракція "Наша Україна". Ні, це не має до цього відношення, це мова йде про мозаїку 1968 року, яку продали фірмі Макдональд. Фірма Макдональд чхала на наші мозаїки і знищує це. Значить, мова іде про те, щоб вирізати цю велику фреску і принести у музей. Півтора місяці це тягнеться, на Макдональд впливу немає, але фреску рятувати треба. Це фреска покійної Алли Горської, Зарецького, відзначена Шевченківською премією.
Дякую. Шановні колеги! На ваш розгляд відповідно до рокладу засідань вноситься проект Закону про внесення змін до Закону України про професійні спілки, їх права та гарантії. Доповідач народний депутат Волинець. Профільний комітет пропонує такий регламент: доповіді - до 5 хвилин, відповіді на запитання до доповідача - до 5, для співдоповіді - 3 хвилини, для відповіді на запитання до співдоповідача - 3 хвилини, обговорення, прийняття рішення - 5 хвилин. Немає заперечень? Будь ласка, Михайле Яковичу.
Шановний народні депутат! Стаття 16-ть діючого Закону про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності щодо легалізації профспілок суперечить статті 36-ть Конституції України, в якій зазначено, що професійні спілки утворюються без попереднього дозволу на основі вільного вибору їх членів. Статею 2-ою Конвенції МОП номер 87 про свободу асоціацій та захист права на організацію ратифікованою Верховною Радою України передбачено, що трудящі мають право створювати на свій вибір організації без попереднього на це дозволу, а також право вступати в такі організації з однією метою - підпорядкування статутам цих організацій. Згідно з статтею 3 цієї конвенції організації працівників мають право вільно організовувати свій апарат і свою діяльність і формулювати свою програму дій. А державна влада повинна утримуватися від будь-якого втручання здатного обмежити це право або перешкодити його законному здійсненню. В той же час чинним законодавством в статті 16-ть Закону України про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності передбачено, що для ведення переговорів на відповідному рівні договірного регулювання трудових, соціальноекономічних відносин профспілки, їх організації, об’єднання профспілок підлягають легалізації, офіційному визнанню шляхом реєстрації на віповідність заявленому статусу. Реєстрація всеукраїнських профспілок, їх об’єднань здійснюється Міністерством юстиції України, інших профспілок, їх об’єднань відповідними управліннями юстиції. Діюча редакція порушує принцип трипартизму щодо рівноправності партнерів, тому що держава в особі Міністерства юстиції дає або не дає згоди на ведення колективних переговорів. Це положення закону суперечить цивільному законодавству обмежує правоздатність юридичної особи, оскільки одночасно в цій статті встановлено, що профспілка набуває права юридичної особи з моменту затвердження статуту, і саме з цього моменту згідно з Цивільним кодексом повинна виникати її повна правоздатність. Для приведення положень закону у відповідність до Конституції України, а також рішення Конституційного суду України від 18 жовтня 2000 року номер 11 та міжнародних конвенцій МОП, пропоную статтю 16 викласти в такій редакції: "Профспілки, їх організації та об’єднання не реєструються. Легалізація профспілок, їх організацій та об’єднань проводиться шляхом подання про це інформації з належними установчими документами. Витяг з установчого протоколу, статут чи положення до державного органу статистики відповідно до статусу профспілки за місцем розміщення свого виборного керівного органу. Первинні профспілкові організації на підприємствах, установах і організаціях, служби чи навчання утворюються без будь-якого дозволу і легалізуються шляхом повідомлення про це власника чи уповноваженого ним органу або керівника підприємства, установи, організації". Шановні колеги, також у запропонованому до вашого розгляду законопроекті передбачається вилучити положення статті 39 - право роботодавця звільнити працівника без згоди виборного органу профспілки, оскільки це суперечить статті 22 Конституції України, звужує обсяг існуючих, захищаємих прав громадян і надає право роботодавцю на свій розсуд визначати обгрунтованість відмови виборчого органу профспілки. Ці зміни і доповнення до закону підтримуються Головним науковоекспертним управлінням апарату Верховної Ради України, Комітетом з питань соціальної політики та праці, Комітетом з правової політики. Одночасно Комітет свободи і Асоціація міжнародної організації праці по результатам розгляду справи 2079 рекомендує уряду України вжити ефективні заходи по приведенню закону у відповідністю з Конвенціями номер 87 і номер 98 та проінформувати про це міжнародну організацію праці. Директор відділу з питань свободи об’єднання департаменту міжнародних трудових норм - МОП Бернард Жернігор на запит Комітету з питань соціальної політики і праці Верховної Ради України щодо розглядаємого законопроекту дав позитивну відповідь. Шановні народні депутати. Прошу підтримати запропонований законопроект. Дякую за увагу.
Шановні колеги, запитання є. Запишіться, будь ласка. На табло висвітіть. Народний депутат Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Шановний доповідачу, звичайно, цей законопроект потрібний і треба буде його підтримати, і я закликаю народних депутатів це зробити, особливо у першому читанні. Там можуть бути певні нюанси, можна все це опрацювати. Але мене цікавить те, що сталося з розгромом профспілок, вільних і незалежних профспілок на сході України, у Павлограді, чи цей закон зможе захистити? Бо у тій державі, де головними організаторами правління профспілок є влада, чи зможе цей закон захистити тих робітників і тих працівників, які входять до цієї профспілки? Дякую.
По-перше, має бути закон, і ми повинні працювати у межах права. А що торкається ситуації і розгрому організацій у місті Павлограді, Первомайську і Тернівці, то там ці організації навіть пішли на реєстрацію у державних органах, не дивлячись на те, що сам закон порушував Міжнародну конвенцію Міжнародної організації праці номер 87 і 98. Тут просто проявлялося свавілля прокуратури і працівників міліції. І зрозуміло, що в адрес Президента, Прем’єр-міністра з багатьох міжнародних організацій зараз направлені протести досить жорсткої форми, тому що я просто не знаю подібної практики у цивілізованому світі, наприклад, у Західній Європі чи Америки, чи може Канади.
Народний депутат Калінчук.
Дякую. Шановний Михайле Яковичу, дійсно, прийняття даного законопроекту буде приведено у відповідність до вимог, передбачених Конституцією України та рішенням Конституційного Суду. Але у мене є таких два запитання. Чи є доцільним все-таки перекладення легалізації профспілкових організацій на державні органи статистики, адже сьогодні це виконує державне підприємство і інформаційній центр Міністерства юстиції України. Чи не приведе до додаткових витрат державних коштів? І друге питання. Я так не зрозумів, чи є виправданим з останнього абзацу статті 39 закону положення щодо позбавлення власника права звільняти працівника з займаної ним посади у випадку отримання від профспілки, я підкреслюю, необгрунтованої відмови у згоді. Дякую вам.
Давайте я почну з другого питання, це стаття 39. Справа в тому, що ми маємо багато прикладів, коли просто звільняють працівника, а самі механізми обгрунтування вони не виписані і не передбачені. Тому, щоби усунути цю колізію, для того, щоби ці питання не переносилися в суди і не затягувалися, і пропонується привести до ясності і відповідності дану статтю. І прошу перше питання. Я пробачаюся. Дійсно, практика в Україні така існувала, що Комітет по статистиці приймав повідомлення про створення профспілок і присвоював відповідний код. Але Закон "Про громадські організації" передбачає, що реєстрація має відбуватися і Міністерстві юстиції. Зі свого боку я не заперечував би, що якщо таке повідомлення необхідно було подавати до Міністерства юстиції.
Народний депутат Носенко, будь ласка.
Дякую. Микола Носенко, фракція комуністів. Прошу передати слово народному депутату Наливайку Анатолію Михайловичу.
Анатолій Наливайко, будь ласка.
Наливайко, фракция коммунистов. Уважаемый Михаил Яковлевич, скажите, пожалуйста, какая позиция международных организаций, например, Международной организации труда по отношении к фактам нарушения Конвенции номер 87 в Украине "Права на свободу свободу ассоциаций? Благодарю за ответ.
Дякую, шановний народний депутате, за таке цікаве питання. Справа в тому, ще в 1999 році з такими порушеннями був прийнятий закон, і комітет експертів МОП і комітет по свободі асоціацій висловили рішучий протест нашому урядові і звернулися з просьбою до парламенту внести зміни до цього закону. Крім цього, 188 народних депутатів минулого скликання підписалися з зверненням до Конституційного Суду і, крім того, Уповноважена Верховної Ради з прав людини Ніна Карпачова також звернулась до Конституційного Суду в зв’язку з тим, що в Україні через цей закон в статті 11, 16 порушувались міжнародні норми і права організацій і громадян. В зв’язку з цим Конституційний Суд виніс рішення, що стаття 11 і 16 не відповідають Конституції, і Конституційний Суд пропонував Верховній Раді внести зміни. Зміни були внесені і відповідні поступки були зроблені в 11 статті, хоча там можуть бути деякі питання виникати, А що торкається 16 статті, то ті ж самі порушення були перенесені знову через зміни до закону, а крім того, також порушили 98-у конвенцію Міжнародної організації праці - право на ведення переговорів, заключення угод, тарифної угоди і таке інше, що позбавляє основних прав на захист, основних прав профспілок на захист.
Дякую, Михайло Якович. Час вичерпаний. Дякую. Для співдоповіді запрошується народний депутат Хара. Від комітету, будь ласка, голова Комітету соціальної політики та праці.
Уважаемые коллеги! Я хочу чисто и честно перед вами сказать, что данный законопроект не такой простой, как на первый взгляд может показаться. Баталии вокруг 11-ой и 16 статьи Закона о профсоюзах ведутся со времен проекта. И после принятия закона, которому уже почти 5 лет скоро будет, ряд народных депутатов в 2000 году обратились в Конституционный Суд о неконституционности 11-ой и 16- ой статьи уже действующего закона. 18 октября Конституционный Суд принял частично удовлетворил в части запроса народных депутатов. 20 декабря 2001 года мы с вами внесли изменения в закон в соответствии с решением Конституционного суда и по предложению народных депутатов еще целый ряд, на мой взгляд, очень значимых изменений, и наше решение с вами о внесении изменений в закон были в полном соответствии с решением Конституционного суда. Народный депутат Михаил Яковлевич Волынец, председатель независимого профсоюза горняков Украины, внес предложение об изменении в статью 16. На комитете мы рассматривали данный вопрос и решили поддержать предложение народного депутата, потому что если, по большому счету, говорить, что практически регистрацию на статус организации прошли 99 профсоюзных организаций Украины, часть из них не прошла регистрацию, и, конечно, случаются такие вопиющие, их даже трудно назвать беззаконными, это - варварские поступки, такие, которые происходят в западном Донбассе, в Павлограде в отношении профсоюзной организации. Ну, и мы надеемся, что изменения, которые народный депутат предлагает внести в закон, что они хоть каким-то образом дополнительно защищать профсоюзные организации от произвола власти. Еще раз повторяю, комитет поддержал инициативу, еще раз говорю, неоднозначную инициативу народного депутата Волынца и просит вас поддержать решение комитета.
Якщо запитання є, прошу записатись. Прошу висвітити на табло. Народний депутат Вернигора.
Шановний Василь Григорович, і колега мій, і керівник, і той, який за мене сьогодні доповідає. Ви знаєте, що ми з вами дуже багато років, я понад 20 років працював в умовах, коли не було закону про профспілки. І у нас не поставало питання оце врегульовувати чи не врегульовувать, реєстрація чи легалізація? От мені здається, що ми не з того боку шмалимо кабана. Ну, що я мав на увазі? Напевне нам треба розвести поняття легалізації і реєстрації. Справа в тому, що сьогодні дуже, я так думаю, виважено і відповідно до всіх конвенцій про профспілки , записано, що легалізується повідомленням. Но далі наступає ситуація реєстрації по місцю перебування, по рівню, скажімо, органа управління це вже тут слово "реєстрація". А дехто розуміє, що це порушення прав і свобод, що ми реєструємо профспілки, ми реєструємо акт, або факт, або подію, що є така профспілка. Давайте ми може все-таки компромісно це вирішимо питання.
Питання сформулюйте, будь ласка. Ви вже півтори хвилини формулюєте.
Так. Прошу.
Ну тут вопрос я, честно говоря, не очень четко понял, уважаемый Леонид Михайлович, но я так бы сказал. То, что касается регистрации, которая связана с разрешением образовать первичную организацию или профсоюз, то закон не содержит такой нормы. Речь идет о регистрации на предмет соответствия статуса с тем, чтобы получив определенный статус, организация начиная от первичной и кончая всеукраинской могла вести переговоры того уровня, на которое она тянет состоянием своей организации. Потому что сегодня многие законодательные акты, в том числе об этом говорит и закон о профессиональных союзах, об этом говорят законы о фондах социального страхования, которые мы с вами приняли, где управление этими фондами многие вопросы договоров на коллективного взаимоотношения устанавливаются на уровне.зма государства, работодатель и соответствующая профсоюзная организация. Для того, чтобы определить уровень, на который может переговорные процессы выходить профсоюзная организация это и зафиксировано у данном законопроекте. То, что касается , скажем, нарушения Конституции, я во всяком случае этих нарушений не вижу, поскольку не нужно брать предварительное разрешение у организации для того, чтобы зарегистрировать свою первичную организацию. Но в связи с существованием такой нормы есть и определенные неудобства, потому что так получается как и во всей жизни, в том числе и во взаимоотношении профсоюзов каждый государственный аппаратчик, служащий, он может посвоему трактовать то или иное положение. И поэтому очень часто приходится разъяснять, что имеет в виду та или иная статья в законе о профсоюзе. Но еще раз повторяю, здесь идет разговор легализации в виде реестрации не на предмет разрешения существования организации, а на соответствие того статуса, на который претендует данная организация.
Народний депутат Яворівський, фракція "Наша Україна".
Володимир Яворівський, Яворівський і Жовківський район, Рава Руська, Львівщина. Шановний доповідачу, закон про незалежні профспілки, зрозуміла річ, ставить хрест на профспілках залежних. Я цей законопроект буду підтримувати і закликаю моїх колег його підтримати, бо це новий виток у нашому профспілковому русі. У мене до вас як до одного з лідерів профспілкового руху чисто практичне, прикладне питання. В центрі міста Новояворівська, це мій виборчий округ, є ознаки ядерної війни. Кілька років в центрі міста бовваніє незавершена фабрика, яка будувалася профспілками. Профспілками оцими нашими "залежними" так званими. 10 років це все в такому розібраному варіанті, профспілки його не віддають, а місцева влада з цим не може нічого зробити. То скажіть мені, будь ласка, де вихід? Порадьте просто: розібрати по цеглині цю фабрику недобудовану, експропріювати, підпалити, знищити? От що з нею можна зробити? Мене запитують мої виборці. Дякую за вичерпну відповідь.
Вопрос взаимоотношения собственности, в том числе и профсоюзной собственности, очень сложный, так же, как и в государстве, и в профсоюзе тоже. Мое отношение к политике Федерации профсоюзов Украины в отношении собственные. больше негативные, чем позитивные. Мы вот, если относительно вашей фабрики, кто должен принимать решение, чья это собственность, что такое вообще Федерация профсоюзов Украины или независимые профсоюзы Украины? Это рядовые члены профсоюза с их взносами, с из задачами, которые они ставят перед организациями любых уровней. И поэтому в данном случае, я думаю, данный вопрос нужно вынести на рассмотрение профсоюзного собрания и профсоюзной конференции местной, они являются частичкой Федерации профсоюзов Украины. И какое будет то решение, оно должно быть разумным и окончательным. Другое дело, что потом областной совет профсоюзов или отраслевой комитет профсоюзов, или эта организация, которая будет принимать решения, она должна побудить заставить Федерацию принять эти решения и выдать соответствующие документы. Потому что фактические держатель собственности профсоюзов сегодня является как юридическое лицо Федерации профсоюзов Украины в лице председателя центрального комитета профсоюза и председателей региональных объединений областных советов профсоюзов или федераций, как они по-разному называются. А к собственности нужно относиться, конечно, бережно, не как собака на сене. Она должна работать и приносить пользу тем же рядовым членам профсоюза, на средства которых, как правило, строится любая собственность профсоюзов.
Дякую, час вичерпано. Ми вже перебрали. Дякую, Василь Георгійович. Переходимо до обговорення. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка. Підготуватися Павловському. Ну що я можу зробити, Катерина Семенівна? Регламент. Ну я ж не можу нічого зробити. Я просив би, шановні колеги, ми ж сьогодні працюємо, поки не вичерпаємо розклад засідання. Так що. І "Різне" до того ж ще.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, не хотів брати право на репліку, бо ви вживали моє прізвище в негативному плані. Я виступав проти порушень Регламенту і буду виступати проти, і ніяка Узгоджувальна рада ніколи не змінить Конституцію, не змінить Закон про статус, і не змінить Регламент. Я хотів би, щоб це пам’ятали всі, хто сидять в цій ложі.
Я записав уже.
Це по-перше. Будь ласка. Дякую. По-друге, шановні народні депутати, шановний народе України. Те питання, яке зараз підняв депутат Волинець, воно стало не просто так. Він його підняв у зв’язку з тим бандитизмом, який чинився в Донецькій, Луганській області ще під час президентських виборів 1999 року. Я тоді особисто познайомився з ним, познайомився з профспілками, побачив ці проблеми, побачив, що робилося на шахтах, побачив, як звільняли людей. І кожна норма, яка випливає з цих пропозицій, вона, безумовно, викликана цим. Потім у 2000 році було рішення Конституційного Суду. І спасибі депутату Волинцю, що він підняв ці питання. Позитивом, безперечно, буде те, що приведеться у відповідність до статті 36-ої Конституції України. Але я хотів би застерегти, і депутата Волинця, і нас від того, що ми можемо дійти так до махновщини у тому розумінні, у якому її подавала колись радянська пропаганда. Ця махновщина, я кажу у поганому розумінні, може бути у таких моментах. По-перше. Орган легалізації не може відмовляти у прийнятті статутних документів навіть у випадку, якщо вони не відповідають зазначеному статусу організацій. Це небезпечно, цього неможна підтримувати, тому що всяка відмова може бути оскаржена у суді. Друге. Неможна виключати з останнього абзацу статті 39 положення щодо позбавлення власника або уповноваженим органу право звільняти працівника з займаної ним посади у тому випадку, коли профспілка дасть необгрунтовану відмову у згоді на звільнення працівника. Люба відмова має бути умотивована. Це зрозуміла. І тоді вона може оскаржуватися у суді. У іншому випадку це призведе до іншого, до зневіри у Конституцію, до зневіри у закон і потім надасть право профспілкам, які будуть порушувати права інших людей, таким чином абсолютизує права профспілок. Це треба положення також виключити. Якщо ці недоречності вилучити із тексту закону, це буде, безумовно, дуже хороший закон. Дякую.
Дякую. Михайло Анатолійович Поплав. Павловський. Вибачте, ледь не сказав Поплавський знову. Сьогодні ж концерт величезний, мабуть, всіх запросили.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, навіть журналісти невеличка кількість їх там є. Я хочу привернути увагу, а журналістам було б цікаво, що це маленьке питання дуже має великі наслідки. І я почну. Два аспекти. Перший. Зверніть увагу, Україна природно - це багата держава з талановитими людьми, але вона має такий парадокс, з одного боку, представники України входять в лідери, в першу десятку найбагатших людей Європи, а, з іншого боку, все населення входить з іншого боку в другу сотню найбідніших людей на Земній кулі. От в цьому парадокс. А чому? Тому що в Україні дуже слабкі профспілки, точніше, профспілки, які дуже часто займають таку конформістську політику, не обслуговують інтереси людей, а інтереси влади. Тому що домовлятися сьогодні влада може тільки по суті з одним представником профспілок, а одного легко купити, вплинути, загітувати, тиснути на нього. Тому, як і в усьому світі, профспілки повинні бути незалежні від влади. І це головне, що цей закон виписує. Я згоден з тим, що там його треба трошечки редакційно доопрацювати, щоби не виникало дійсно іншої крайності, але в цілому треба прийняти. Стосовно донецького регіону, то у нас є надія, якщо бути оптимістами, коли Янукович уже вирвався з Донецької області, то він тепер. може буде менше залежних від тих кланів там і згодом можна на них вплинути, щоб дійсно демократичний розвиток і профспілки зайняли належне місце в Донецькій області. Якщо ж він не вирвався, а став представником цих кланів в уряді, ну, тоді буде ще гірше, так. Ну, будемо сподіватися на краще. Тому я пропоную прийняти цей законопроект в першому читанні, він невеликий, дуже швидко доопрацювати і буквально через тиждень його можна буде прийняти в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Щодо рішення будемо визначатися під час голосування. На розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до Закону України "Про підтримку олімпійського, параолімпійського руху та спорту вищих досягнень в Україні". Пропонується такий регламент: доповідач і співдоповідач - до 3 хвилин, відповіді на запитання - аналогічно до 3 хвилин і обговорення - 5 хвилин. Питання відпрацьовано, є всі відповідні заключення. Будь ласка, Василь Георгійович Хара.
Уважаемые коллеги! Я являюсь членом Национального олимпийского комитета Украины и возглавляю Донецкое отделение и о проблемах олимпийского движения знаю не понаслышке. Были у нас замечательные успехи. В этом году под эгидой Национального олимпийского комитета отмечается 50-летие участия украинских спортсменов в составе сборной впервые в олимпийских играх в Хельсинки. Мы завоевали за этот период 16 золотых, 6 серебряных и 6 бронзовых медалей. Но были и другие результаты, как на прошедших играх в Сиднее. Это государственный позор как государства в целом, так и всех областных команд, в том числе, к сожалению, и донецкой, которую я представляю. Недавно состоялось заседание оргкомитета государственного по подготовке к олимпийским играм в Афинах в 2004 году и вы, наверное, слышали и видели, как Президент очень жестко критиковал представителей правительства и общественности за тот провал, который ведет нас к очередным олимпийским играм. Целью моего законопроекта является создание условий для успешной подготовки и участия членов сборных команд Украины в олимпийских, параолимпийских играх, воспитание молодежи средствами спорта в духе олимпизма. Он решает. Первое и самое главное, потому что мы в спорте нищие. Соединенные Штаты Америки и, скажем, австралийская команда в сотни раз больше тратят на подготовку своего спортсмена, чем у нас в Украине. Он решает финансовое и материально-техническое обеспечение спорта высших достижений. Второе. Прямое финансирование баз подготовки олимпийского движения, который используется для проведения учебно-тренеровочных занятий с учащимися детской юношеской спортивной школы олимпийского резерва. Третье. Финансирование программ непосредственной подготовки и участия членов сборной команды Украины в олимпийских играх. Четвертое. Хоть и не значительно, но материально поддерживать спортсменов высших категорий и тренеров сборных команд Украины, получивших как призовые награды за участие в соревнованиях высшего уровня и победы в них. И пятое. Установить жесткий прозрачный контроль за использованием средств. Закон имеет целый ряд недостатков и неточностей. На них не было указано на заседании профильного комитета, и я целиком и полностью с ними согласен. И мы пришли к согласованному решению по устранению всех недостатков законопроекта при подготовке его ко второму чтению. Олимпийский цикл насчитывает четыре года. Четыре и не меньше. Потому что составляются графики подготовки спортсменов, графики участия в соревнованиях, все это требует определенных финансовых средств. Сегодня мы имеем шанс или повторить тот позор, который был в прошлом олимпийском сезоне, или сделать все для того, чтобы в оставшееся время, а вы знаете, что 13 августа в Афинах 2004 года начинаются очередные олимпийские игры. Мы не имеем права в очередной раз там опозориться. Поэтому я очень просил бы поддержать в первом чтении законопроект с тем, чтобы можно было над ним серьезно поработать, как можно быстрее его принять и дать возможность нормально готовиться к олимпийским играм. Спасибо.
Дякую. Чи будуть запитання до Василя Григоровича? Будь ласка, Бондаренко.
Шановний пане доповідачу, Володимир Бондаренко, місто Київ, "Наша Україна". На території мого виборчого округу є декілька будинків інвалідів, і до мене звернулися цілі групи людей, котрі там мешкають, з тим, щоб вплив параолімпійського спорту був розповсюджений і на ці будинки, де останнім часом, для вашої інформації, скасовані посади тренерів по бадмінтону, по іншим видам спорту, котрими займались в основному психічно хворі утриманці цих будинків. Яким чином вирішується ця проблема в вашому законопроекті? Чи взагалі вона передбачає розширення дії цього законопроекту на інші форми інвалідності крім тих, які входять до паролімпійського напрямку
Спасибо. Очень хороший вопрос. Кстати говоря, наши паролимпийцы значительно лучше выступили на очередных олимпийских играх, показали пример , извините за сравнение, здоровым, в полном расцвете сил мужика, как это нужно делать. Это первое. Второе. Народный депутат Сушкевич является президентом паролимпийского нашего комитета, членом национального комитета, тоже много делает для развития паролимпийских видов. Здесь прежде всего в законопроекте речь идет о поддержке тех видов, которые официально и в олимпийских и паролимпийских видах принимают участие. Но здесь, я уже говорил об этом, поддерживаются все спортивные организации, которые занимаются развитием физической культуры и спорта, в том числе и пока не олимпийских направлений. Олимпийское движение очень динамично. Сегодня нет данного вида спорта, а завтра оно появится. Поэтому мы должны готовится к олимпийским играм, значительно расширить спектр развития видов спорта, в том числе и паролимпийский.
Кириленко Іван Григорович, будь ласка. Включіть мікрофон Кириленка.
Шановний Геннадію Андрійовичу! Шановний доповідачу! Шановні колеги! Кириленко, фракція Аграрної партії України. Закон цей розроблявся ще в минулому скликанні. Я працював тоді головою відповідного комітету Верховної Ради. І шановні колеги закликаю всіх вас, нам треба в обов’язковому порядку підтримати цей законопроект. В жалюгідному стані олімпійські бази, мізерна заробітна плата тренерів-викнладачів, на харчовому утриманні спортсмени на такому, що сьогодні неможливо за це говорити. Навіть наша центральна олімпійська база сьогодні на грані закриття. Шановні колеги! Не буде успіхів спортивних в України, якщо ми не приймемо на законодавчому рівні ефективні засоби підтримки національного олімпійського, паролімпійського руху. Положення, які є в цьому законі, якраз відповідають цим завданням. Я просто закликаю. Я не записався на виступ, але просто закликаю у своєму короткому виступі закликаю обов’язково підтримати цей закон. Без цього не буде спортивної слави України. Не говорю вже за сільський спорт, за дитячо-юнацькі спортивні школи. Я, колеги, переконливо прошу. Наша фракція буде одностайно підтримувати цей закон. Дякую.
Спасибо большое. Я хотел бы буквально 10 секунд к этому добавить. Нам еще по одному признаку нельзя быть участниками такого позора, которыми мы были прошлый раз. Единственная сторона, которая представляет в Международном олимпийском комитете 2 представителя и наш великий спортсмен Сергей Назарович Бубка, который сидит. действительно великий, сидит здесь, он является членом исполкома и я только могу представить как ему стыдно сидеть на заседании исполкома, когда рассматриваются результаты, когда рассматривается ход подготовки к Олимпийским играм и попадается строчки Украины. Нам во всех смыслах, если мы считаем себя цивилизованной спортивной державой, нужно что-то делать для того, чтобы выйти из того позора, в которым мы на сегодняшний день находимся.
Дякую, Василь Григорович. Час вичерпано. Сідайте, будь ласка. Співдоповіє Самойлик Єкатерина Семенівна, будь ласка.
Шановні колеги! Ну у нас є закону України, ми прийняли, Іване Григоровичу, коли ви вже міністром АПК були, ми прийняли закон з аналогічною назвою. Але звичайно час підтвердив, що нам треба значно розширити і те, що говорив депутат Бондаренко і тому ми виносимо і дякуємо Василю Григоровичу Харі, що він став ініціатором прийняття закону. За останні роки спостерігаються негативні тенденції щодо фінансування галузі фізичної культури і спорту. Безумовно це призводить до руйнування , до руйнації системи підготовки спортсменів високого класу та їх участі в міжнародних змаганнях різного рівня і знижує спортивну майстерність. Ми всі свідками цього являємося. В 2000 році Верховною Радою було прийнято закон України про підтримку Олімпійського, Паралімпійського руху та спорту вищих досягнень, яким передбачалося створення сприятних умов щодо залучення позабюджених коштів до підготовки та участі спортсменів України в олімпійських та параолімпійських іграх. Проте дія окремих статей цього закону призупинена і починає працювати за рік до проведення олімпіади. Звичайно за рік до проведення олімпіади ніякого олімпійського спортсмена, чемпіона ми не зможемо підготувати. А у бюджеті у нас, дійсно, не вистачає коштів. Не вистачає 100 мільйонів на забезпечення щорічної підготовки спортсменів високого класу до чемпіонатів світу, Європу, олімпійських, параолімпійських ігор, а також на підтримку та розвиток матеріально-технічної бази спортивних об’єктів потрібно мінімум 40 мільйонів гривень. Ось якраз створення таких умов, вони і дозволять вирішити оці нагальні потреби, які необхідні. У поданому законопроекті законопроекті заслуговують на увагу законодавчі пропозиції щодо стимулювання спорту, вищих досягнень, гідної підготовки спортсменів до участі в олімпійських та параолімпійських ігор. Основне, по-перше, на думку комітету, найвагоміша пропозиція полягає у тому, що знімається обмеження її норм закону, дію їх у часі, тобто не за рік, а протягом всього олімпійського циклу. По-друге. У 3-й статті законопроекту пропонується збільшити від 20 до 40 відсотків суми податку на прибуток, які платники податку можуть перерахувати на спецрахунки Міністерства фінансів України: "Україна олімпійськ.", "Україна параолімпійськ.". При цьому залишається норма чинного закону щодо врахування цих коштів, зменшення податкового зобов’язання платника податку. І по-третє. Заслуговує на підтримку пропозиція щодо звільнення від утримання прибуткового податку зі стипендії Президента України не тільки для чемпіонів, а і для призерів олімпійський і параолімпійських ігор. Я звертаюся до колег народних депутатів України, сьогодні, дійсно, Україну, я вже говорила, знають по корупціям, по іншим питанням, але єдиний позитив на сьогоднішній день - це підняття Державного прапора, це наші спортивні досягнення. І тому я пропоную, щоб не позорити нашу державу, не позорити громадян держави і наших спортсменів, вважаю за необхідне прийняття цього закону і створити необхідні умови для того, що Україна повернула, дійсно, ту славу спортивну, яка була у неї раніше. Дякую.
Дякую. Запишіться, будь ласка, на запитання. Висвітліть, будь ласка. Шкіль. Шкіль Андрій Володимирович. Є Шкіль?
Є я, звичайно. Шкіль Андрій Васильович, Блок Юлій Тимошенко, УНА-УНСО. Ну, ви розумієте, звичайно, що потрібно приймати цей закон, я тут не буду сперечатися. Але перемога спортсменів базується не на тому, скільки ми законів приймемо добрих чи поганих, а на тому матеріальному впливанні, вливанні у розвиток спорту, який ми мусимо зробити. Це найголовніше, мені здається. Бо мені здається, все одно, скільки держава не буде давати грошей років - чи один рік перед початком Олімпіади, чи чотири роки. Ви розумієте, яка держава, такі у неї і спортсмени. Якщо держава не хоче займатися, звичайно, ми можемо її примушувати, але тут необхідно вже працювати над рештою законів, які б стимулювали і спонсорські вливання, і позбавляли податків ті підприємства, які вкладають гроші у спорт, у юнацький, дитячий. молодіжний і таке інше. Тобто цілий перелік необхідних законів. І от мені здається, що прийняти його треба, але він має бути складовим цілої низки законів. Чи вам так не здається? Дякую.
Я повністю розділяю ваші думки. Якраз цей закон, який ми зараз презентуємо, наш комітет, він якраз і направлений на це, щоб заставити державу виділяти кошти на підготовку насамперед спортсменів. І він якраз переслідує цю мету. А те, що потрібно приймати цілу низку законів, звичайно, це необхідно робити. Але необхідно, і щоб ті керівники наших державних комітетів, міністерств, віце-прем’єри, щоб вони також відчували відповідальність і сприяли тому, щоб виділялися гроші. Не інакше, як позором можна назвати вчорашні рішення, що ми призупиняємо при прийнятті Державного бюджету призупиняємо дію закону України з аналогічною назвою, який приймали в 2000 році. Тобто ми зовсім відмовляємося від підтримки спорту і олімпійців.
Калінчук Василь Антонович. Більш стисло, будь ласка, не встигнуть всі запитати.
Дякую. Калінчук, Одещина, фракція Аграрної партії України. Вельмишановна Катерина Семенівна, мені, наприклад, з пояснювальної записки до законопроекту не зрозуміло, чому центральний орган виконавчої влади з питань фізичної культури і спорту фактично усувається від діяльності по підтримці олімпійського і параолімпійського руху, і це особливо видно із питань хто фінансує. Це перше питання, яке я хотів би почути відповідь на нього. І друге питання. Законопроектом передбачається збільшення з 20-ти до 40 відсотків суми податку на прибуток як платнику податку можуть перераховувати на спеціальні рахунки "Україна олімпійська", "Україна параолімпійська". Але проектом не передбачені відповідні зміни до пункту 22.27 статті 22 Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств". Як в цьому випадку бути? Дякую вам за відповідь.
Дякую. Чому така позиція центрального органу? Тому що є дуже складне питання - кадрове питання. Доки ми будемо ділити між фракціями і партіям посади в Кабінеті Міністрів, вибачте, будь ласка, доки і буде таке відношення до галузей. І тому питання кадрове. Це на перше питання. На друге. У нас також в комітеті є сумніви і ми вважаємо, що треба залишити 20 відсотків, тому. Запитань ще буде дуже багато, до другого читання ми будемо разом працювати над цією проблемою.
Оржаховський Анатолій Володимирович. Останнє запитання.
Дякую, Геннадію Андрійовичу. Анатолій Оржаховський, фракція комуністів. Шановна Катерина Семенівна! Законопроект, котрий підтримує ваш комітет і я підтримую, відповідно буду голосувати, проте, хотів би знати, скільки ж виїхало з України тренерів і які причини відтоку не лише тренерів, а і спортсменів? Дякую за відповідь.
За останні 3 роки більше 20-ти видатних, підкреслюю, видатних тренерів України покинули нашу державу. Перш всього причина матеріальна знову ж таки, Андрій правий тут, причина матеріальна. Зубрилова їде до Білорусії тому, що там і знаряддя, і необхідні умови, і заробітна платня і так далі. Це сором для України, тому ми і передбачаємо якраз матеріальне заохочення тих, хто може скласти честь та славу України.
Дякую вам, сідайте, будь ласка. Переходимо до обговорення. Слово надається Кармазіну Юрію Анатолійовичу. Будь ласка. Треба готуватися раніше, Юрію Анатолійовичу, затримуєте усіх, будь ласка.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", Партія захисників вітчизни. Шановні народні депутати, безумовно той закон, який вноситься, дуже серйозний, суттєвий і я його підтримую концептуально. Концептуально підтримую ті речі, які відповідають чинному законодавству. Мета ж мого виступу трошки в іншому. Я хочу звернути увагу вашу на ті речі, які будуть допомагати зробити дірки в нашому бюджеті, шпарини в нашому кордоні і які будуть сприяти відмиванню якихось коштів. На ці речі я хотів би просто звернути увагу, щоби комітет потім все це вичистив разом з іншими комітетами. Що саме? Проектом не передбачені зміни до статті 22 Закону "Про оподаткування прибутку підприємств", а треба їх передбачати, а це значить треба залучати інші комітети, зокрема економічний і бюджетний. Далі. Згідно законодавства кошти, які залучаються на ці спеціальні рахунки "Україна олімпійська" і "Україна параолімпійська" включаються до спеціального фонду державного бюджету як власні надходження Національного олімпійського комітету. Але ж це положення суперечить чинному бюджетному законодавству. Ми бюджет приймаємо на кожен рік. На кожен рік, а не на 4 роки! І тут є величезна проблема, проблема заключається в тому, що треба дотримуватися бюджету, Бюджетного кодексу. І це явне порушення, на нього не зреагувати не можливо. Далі. Кошти Державного бюджету мають чітко визначене призначення, і я вважаю, що в цьому законі треба взагалі "олімпійський" і "параолімпійський" трошки відрізняти, бо те, що стосується інвалідів, - то святе. То треба зробити більш святим, а тут треба зробити менш святим. Це було б соціально справедливо. І друге. По пільгам. Пільги щодо перерахування коштів, які підлягають репатріації, як добровільні пожертвування на спеціальні рахунки організацій, які забезпечують розвиток олімпійського руху, ця пільга не передбачена чинним податковим законодавством. По-друге, з законом про систему оподаткування податки і пільги можуть встановлюватися виключно законами. І по-третє, не пізніше, ніж за шість місяців до початку нового бюджетного року. І починають з початку нового бюджетного року. Це треба все врегулювати. В цілому, якщо вилучити всі ці речі і проріхи, закон може бути прийнятий в першому читанні. Дякую.
Томенко, будь ласка.
Микола Томенко, "Наша Україна". Я хотів би не тільки виступити на підтримку даного законопроекту, а сказати про те. що ситуація, яка склалася у нас сьогодні з олімпійським рухом і з спортом, є ситуацією, на мою думку, значною мірою, і політичною, і економічною, а не вузько галузевою проблемою. На сьогоднішній день в Україні переміг підхід, що спорт - це бізнес в той час, коли цілком очевидно, що спорт - це елемент серйозної державної політики. Якщо ми, а ми такі дослідження робили, я випустив книжку десь в 92-93 році, де ми провели контентаналіз зарубіжних засобів масової інформації, ключових зарубіжних видань по простому признаку: що вони пишуть про Україну. Градували це за галузями, за кількістю позитивних, негативних згадок. Значить, на першому місті за позитивними згадками про Україну, і така тенденція і сьогодні, є згадки про наших олімпійців, згадки про спорт. Відповідно політика і економіка, як правило, - негативні згадки про Україну. Таким чином, не треба бути визначним аналітиком, щоб зрозуміти, що на сьогоднішній день спорт є ключовий елемент позитивного іміджу України. Що тут треба було б робити? На мою думку, дійсно, не треба зациклювати розвиток олімпійського спорту виключно на бюджетному фінансуванні. Ми прекрасно це розуміємо, що це не витягує проблему. Треба змінити логіку думання і відповідно умови залучення реклами, спонсорської підтримки і таке інше. Якщо в Україні нічого не зміниться, то фактично олімпійський спорт український зникне, як явище, по одній простій причині. Сьогодні вигідно займатися, скажімо, бізнесом одного футбольного клубу. Що це дає? На сьогоднішній день це просто заробляння грошей. Якщо вкладаються гроші в африканця чи бразильця, який стає символом української нації, для чого вкладаються гроші? Щоб потім вигідно його продати. Він в Африці дешево коштує, в Європі коштує дорого. Ми ж не малі діти, ми є прекрасно розуміємо. Так от це не тільки бізнес, це зміна думки і наших дітей, і нашого покоління, бо виховуються вони не на героїці, умовно кажучи, наших олімпійців, які ходять і з протягнутою рукою, коли стають старшими, а на тих людях, яких розкручують для того, щоб потім вигідно продати. Я думаю, що це дійсно серйозна політична, економічна проблема, і не тільки треба приймати цей закон, а всіляко допомагати вибудувати зрозумілу державну політику, державну спортивну політику, де би не вся країна і весь бізнес працював на один футбольний клуб, а де вся держава працювала би на дитячий спорт, юнацький спорт і на те, щоб олімпійський чемпіон у країні - це слово, яке було б беззаперечно сприймалося, що це люди, які є обличчями цієї нації. І в засобах масової інформації ми не читали скандальні історії про нову геніальну закупку для Київського Динамо, а потім ще такий геніальний продаж, а щоб ми читали про тих людей, які роблять ім’я цієї держави. Дякую.
Народний депутат Гуров. Підготуватися Сафіуліну Равілю. Щось ми довго обговорюємо зрозуміле питання.
Дякую. Вадим Гуров, 32 виборчий округ, Кривбас. Почему я вышел на эту трибуну? Многие депутаты, полный зал, спрашивают, я вижу, глазами: "Гуров, чего ты вышел на эту трибуну?" Вышел я по одной простой причине. Я посмотрел повестку дня. Первая вершина - это олимпийские игры. Что дальше мы будем рассматривать: "Соціальне становлення розвитку молоді України". Тот же вопрос. И последний вопрос: "Служба неповнолітніх". То есть мы начали с вершины, а начало большого пути начинать надо со служби неповнолітніх и так далее и тому подобное. Я вам хочу сказать. Вот здесь много говорим мы о чести нашей страны. Вот как выиграем олимпийские игры - так і нація у нас українська буде така, кожен по 100 кілограмів, здоровий! Я думаю, що не туди ми йдемо, зовсім не туди. Вы посмотрите, что делается с молодежью, которую мы готовим на олимпийские игры. Мы готовим только игры на Параолимпийские. Но мы не готовим молодежь на олимпийские игры. Вы посмотрите, я даю по Кривбассу. В 1992 году каждый десятый болел сколиозом, в 2002-ом - каждый четвертый болеет скалиозом, в армию некого набрать. Конечно, хорошо говорить.что в искусстве, что в спорте, отберем, лелеять. Это все надо, и я буду голосовать за этот закон. Но надо посмотреть в корень, что у нас твориться. Пойдите в школы. Вы увидите парты, вот старшее поколение, когда мы сидели, парта по росту была: сначала маленькая, в конце, будем говорить, галерка - большие парты. Потому что дети и метр 90, и метр 30, и метр 40. Сейчас сделали, как везде: столики. И вот этот ребенок - метр 90 ростом - искривляет за свои годы не то что позвоночник, он все искривит. Спрашивается: кто придумал это наказание для наших детей? Дальше посмотрим, дальше посмотрим, что делается. Конечно, проще всего говорить: наркомания, болезни и плохое питание. Я буду по всем выступать, дайте хоть одну минуту, чтоб больше не выступать.
Ну, будь ласка, будь ласка.
Я знаю, что я говорю. Поэтому я хочу сказать: надо смотреть в корень. Почему наше поколение старшее было сильным и посмотрите, сколько завоевали в гимнастике, в спорте. Но это же поколение тех лет, подчеркиваю, тех лет. Что, мы лучше питались в 1947, 1948 годы? Или еще что-то лучше? Да ничего подобного этого не было. Не было тогда телевидения, не было компьютеров. Сейчас дети сидят только над этим. Как поправить вопрос? Вопрос один. Ни спорт нас выручит, нас должна выручить физкультура. Это, между прочим, разные вещи! Конечно, мы сделали третий урок футбола и вот сейчас хоть стой, хоть падай. Хочет ребенок гимнастикой заниматься, а ему говорят: нет, бей с левой ноги и обязательно в "девятку". Суть-то заключается в одном: нам в школе нужно развивать таланты все. Как можно развивать, если я скажу про наш город, не последний город, ну пока и не первый - Кривой Рог. Так вот, я. Но не последний. Я вам хочу сказать, если идешь по школам, мячей нет, сетки волейбольной нет, баскетбольного кольца нет. Так о чем же мы говорим о нашей гордости? Что мы покажем кузькину мать на олимпийских играх. Откуда мы их возьмем?
Завершуйте, будь ласка.
Поэтому для того, чтобы готовить олимпийцев, нам нужно , как Кузьма Прутков, "зреть в корень". Если мы не сделаем все-таки ГТО, БТО вот то, которое называется "физкультура" и не уберем сколиоз, я думаю, что "з жердиной ми дуже високо плигать не будемо", потому что это единицы, а нам нужен здоровый народ. Сегодня дети, завтра народ Украины. Он должен быть здоровым. Спасибо.
Дякую. Равіль Сафіуллін. ПідготуватисяБубці. І все. З місця? будь ласка, увімкніть мікрофон Сафіулліна.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые народные депутаты! Я думаю, нет необходимости убеждать вас в том, что достойное выступление наших спортсменов, олимпийцев и не только на самых престижных состязаниях планеты повышают авторитет, в первую очередь нашего государства. В то же время яркие победы спортсменов играют неоценимую роль в воспитании подрастающего поколения. Но все это возможно только в том случае, если будут созданы достойные условия, я имею в виду в плане организации учебно-тренировочного процесса, в плане участия в различного рода соревнованиях, как европейского, так и мирового уровня для наших ведущих спортсменов. Но это, конечно, невозможно без соответствующей поддержки государства. Рассматриваемый сегодня закон направлен прежде всего на совершенствование государственной политики в развитие спорта высших достижений. Учитывая, что уже начался цикл отборочных соревнований, на которых спортсмены получают олимпийские лицензии, далеко не за горами сами уже Олимпийские и Параолимпийские игры, и я обращаюсь к народным депутатам, не буду отвлекать ваше внимание. И в завершение хотел бы обратиться с просьбой поддержать принимаемый сегодня закон. Прошу вас поддержать его принятие. Спасибо за внимание.
Дякую. Народний депутат Бубка Сергій, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Уважаемые народные депутаты! Этим законопроектом предоставляется возможность внесения изменений, которые будут способствовать дальнейшему развитию детско-юношеского спорта, спортивных объектов общественных, спортивных организаций всех форм собственности, привлечение внебюджетных средств для плодотворной подготовки членов сборных команд и ближайшего резерва к очередным Олимпийским играм. К сожалению, на сегодняшний день главным источником финансирования физической культуры и спорта выступает только наше государство. Поскольку принятый закон Украины о поддержке олимпийского и параолимпийского движения и спорта высших достижений, практически, не работает в связи с отсутствием условий для привлечения внебюджетных средств на подготовку спортсменов. На сегодняшний день на Украине не существует ни одной олимпийской базы подготовки, которая бы соответствовала бы современным условиям, и международным стандартам, сегодня нет условий для развития спорта, именно детского спорта, сегодня спортсооружения не могут существовать и они закрываются. Поэтому принятие данного законопроекта позволит решить проблему привлечения внебюджетных средств, укрепления материальнотехнической базы, даст возможность обеспечить современным инвентарем и оборудованием спортивные объекты, детско-юношеские спортивные школы и национальные сборные команды. Обращаюсь к вам с просьбой поддержать данный законопроект и принять его в целом. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні колеги, розгляд проекту закону про внесення змін до Закону України "Про підтримку олімпійського та паралімпійського руху та спорту, вищих досягнень в Україні" завершено. Щодо рішення, будемо визначатися в день голосування. Я просив би, щоби ми о 12 годині не робили перерву, нам треба пропрацювати всі ці законопроекти, які передбачені розкладом засідань. На ваш розгляд вноситься проект закону про внесення змін до статті 7 Закону України "Про сприяння соціальному становленню та розвитку молоді в Україні" [[Щодо молодіжних центрів праці]]. Пропонується, шановні колеги, 9 хвилин на розгляд цього питання, комітет профільний планує: для доповіді - 3 хвилини, запитання і відповіді до доповідача - 3 хвилини і обговорення - 3 хвилини. Немає заперечень? Будь ласка, Катерина Семенівна.
У 2002 році були внесені зміни до ряду статей Закону України "Про сприяння соціальному становленню та розвитку молоді в Україні", зокрема, законодавчо урегульована можливість створення молодіжних центрів праці для вирішення питань працевлаштування молоді і забезпечення її зайнятості. Створена можливість фінансування діяльності молодіжних центрів праці за рахунок коштів Фонду сприяння зайнятості населення, який на той час існував. А з 1 січня 2001 року набув чинності Закон України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття", в якому відповідний фонд визначено правонаступником Державного фонду сприяння зайнятості населення. І серед видів соціальних послуг, які надаються безробітним, якраз і визначені ці функції, які виконував той фонд, який існував до прийняття законопроекту в 2001 році типове положення розроблено було відповідне Кабінетом Міністрів. Зазначеним положенням передбачена взаємодія молодіжних центрів праці з Державною службою зайнятості. В 2001 році, в минулому році, мережа молодіжних центрів праці почала активно розвиватись і станом на 1 січня поточного року в регіонах України утворені і діють 18 молодіжних центрів праці. За умови фінансування програм молодіжних центрів праці, в тому числі за рахунок коштів фонду загальнодержавного страхування на випадок безробіття, якість і обсяг соціальних послуг для молоді на ринку праці значно підвищиться. Саме цим певною мірою пояснюється те, що на 2 з половиною мільйона офіційно зареєстрованих безробітних у 2001 році припадало майже мільйон молодих громадян у віці до 28 років. В 2002 році з 2 мільйонів 700 тисяч безробітних молодь уже становила на 130 тисяч осіб менше. І хоч це не значне зрушення, але все-таки позитивні результати є, але і залишається проблема, що кожний третій безробітний це молода людина. На завершення хочу навести такі дані. 55 відсотків всіх засуджених в нашій державі це підлітки і молодь. У 2001 році лише виявлено 30 тисяч неповнолітніх, підозрюваних у скоєнні злочинів, і переважна більшість ніде не вчилась, не працювала. І тому, якщо не дамо молоді роботи, звичайно, будемо далі будувати тюрми. Комітет розглянув проект закону і пропонує прийняти його за основу і в цілому в четвер наступний, а Головне науково-експертне управління підтримує наш законопроект. Прошу і колег підтримати також.
Дякую. Запитання є? Будь ласка, запишіться. Висвітіть на табло. Оржаховський, фракція комуністів, будь ласка. Потім - Бондаренко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Анатолій Оржаховський, фракція комуністів. Шановна Катерина Семенівна, законопроект про сприяння соціальному становленню та розвитку молоді в Україні, я вважаю, на часі. Слухаючи вашу доповідь, тяжко стає, коли дізнаємося про таку жахливу статистику, яка є у нашій державі щодо молоді, яка на початку свого життя уже стає на шлях невиконання українських законів. Скажіть, будь ласка, які причини такого морального стану молоді у нашій державі сьогодні? Дякую.
Дійсно, можна приводити тут стільки цифр, не тільки 50 відсотків засуджених, це молоді підлітки, а те, що 1 відсоток населення України хворіє СПІДом, а те, що десятки тисяч дітей у нас поневіряються отам по підземним переходах. Це, звичайно, перше і головне питання, це те, що держава не надає цій надзвичайно важливій справі увагу. І я маю велику надію, що якісь зрушення у нас будуть після парламентських читань, і ми повинні з вами прийняти національну програму, молодіжну програму, де б держава гарантувала, щоб діти у нас не у під’їздах були, не на наркотичній голці, не займалися проституцією у малому віці, а щоб вони могли свої здібності, дійсно, реалізувати в Україні. Тобто це відношення держави, поперше. І по-друге, той економічний стан, який сьогодні є і матеріальний стан передусім всіх наших сімей. Це такі причини, і ви всі їх знаєте, їх треба викорінювати.
Володимир Бондаренко, фракція "Наша Україна".
Володимир Бондаренко, "Наша Україна", місто Київ. Шановна Катерина Семенівна, ви знаєте, що ще у радянські часи існувало положення, за яким роботодавець резервував 5 відсотків робочих місць, на які наймалися люди, для тих, хто поступає на роботу вперше. Це була основна гарантія для молодих людей, що вони зможуть трудовлаштуватися, при тому трудовлаштуватися не так, як сьогодні, коли батько чи мати ведуть на свою роботу свою дитину незалежно від того, хоче вона працювати у цій сфері чи ні, тобто про профорієнтацію мова не йде. Чи не варто було б сьогодні в законодавстві України відродити ці позиції, котрі би гарантували молодим людям трудовлаштування вперше, особливо важливе і важке, тому що період між школою і армією - це період приходу до в’язниці, а не на роботу, як правило.
Я вдячна вам. Дійсно, на жаль, сьогодні в Україні є частка молодих людей, які навіть не тримали в руках Трудову книжку. І при такому підході, коли це буде, не відомо. У нас в комітету профільному ми розглянули законопроект молодого нашого депутата Хомутинника, ось він зараз присутній в залі, про право першого робочого місця для молоді. І ми прийняли цей законопроект, і буду просити я в понеділок на погоджувальній раді, щоб ми терміново, можливо навіть до парламентських читань цей законопроект прийняли хоча б у першому читанні. Це дійсно дуже важливо, і це буде підтримка. І ми передбачити повинні механізм, щоб не по блату вели туди дітей і працевлаштовували, а саме тих, у кого взагалі ніякого захисту в державі немає.
Так, будь ласка, народний депутат Кармазін.
Скажіть, будь ласка, шановна Катерина, скажіть, будь ласка, чи бачите ви необхідність все-таки доробки? Бо ви сказали, що треба зразу в першому і другому читанні приймати. А я бачу, що тут є, над чим попрацювати, але і тільки можна в першому приймати? Чи ви вже так вважаєте, що він абсолютно досконалий законопроект? Хоча я дякую, що ви звернули увагу. І чи ви бачите ще причини тих проблем, про які ви говорили, в бездуховності, в зневірі, в тому, що люди сьогодні почали розуміти, що треба робити якось все по-іншому - чи то за хабарі, чи ще якось, як це сьогодні уже кругом робиться? От, чи бачите ви оці різниці? Дякую вам.
Юрію Анатолійовичу, я би вважала, ми ж тільки частково вносимо, буквально з трьох речень поправку. Я би все-таки вважала, що і в першому, і другом читанні треба було б прийняти цей закон. Це, в принципі, ми вносимо закон у зв’язку з прийнятим раніше законом. Треба це автоматично все. А те, що впрацювати над вдосконаленням самого закону, я дійсно вважаю, що необхідно. І ми вже напрацьовуємо інші, але це дуже складний шлях. Я також вважаю, що, на жаль, в Україні, що ось ці проблеми, про які ми зараз говоримо і будемо говорити по наступному законопроекту, - це і бездуховність, це і безпросвєтность та ж сама і так далі. І, на жаль, доки ось оце духовне, внутрішнє не буде присутнє у нашої молоді, Україна не буде мати майбунього.
Дякую. Переходимо до обговорення. Народний депутат Александровська, фракція комуністів. Будь ласка. Шановні колеги, тут у нас записались ще народні депутати Кармазін, Бондаренко, Яворівський. Я просив би оперативно, оскільки ми домовлялися довго не обговорювати це питання.
Очень коротко, да, потому что, мне кажется, вопрос однозначно понятен. И проблемы, с которыми мы сталкиваемся в нашей жизни, сегодня процентов на 70 это проблемы наших детей, это проблемы молодежи. Я не буду говорить о росте преступности, я буду говорить об ответственности государства за будущее развитие и народа Украины, и государства Украины. Поэтому я предлагаю поддержать предложение комитета. В докладе было очень аргументированно изложено и обоснована необходимость принятия такого закона. Я считаю, что наш зал совершенно однозначно подавляющим большинством поддержит данный законопроект и призывает депутатов этот законопроект поддержать. Спасибо за внимание.
Дякую. Будь ласка, Юрій Кармазін. Можна. А ви звідси будете, з трибуни, да? Будь ласка.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", Партія захисників Вітчизни, "Солідарність". Шановні народні депутати, шановний народе України. Безумовно, проблема по сприянню соціальному становленню та розвитку молоді України є сьогодні надзвичайно важливою. На жаль, цей закон тільки рамочний. І Катерина Семенівна, безумовно, заслуговує подяки за те, що вона робить в своєму житті. Але нам треба підійти до більш комплексного розв’язання цієї проблеми. Більш комплексне розв’язання проблеми заключається в наданні першого робочого місця, в тому, щоб усунути проблеми, які пов’язані з імміграцією, і поширенням імміграції, ми зараз своїми людьми розкидаємося, ми сьогодні їх не цінуємо. Я не хотів би говорити багато про позитив, зрозуміло, цього законопроекту, я хочу сказати тільки одне речення про негатив. Стаття 1 Закону про сприяння соціальному становлення та розвитку молоді, молодіжні центри праці - це спеціалізовані державні установи, підкреслюю, слово "державні". Якщо ми зменшуємо кошти, які йдуть на фінансування молодіжних центрів, тобто ставимо питання, що вони фінансуються тільки за виконані роботи, це може привести до того, що наш уряд візьме їх і позакриває. І у зв’язку цим ми будемо мати наступну проблему - проблему, яка існує, проблему працевлаштування. Ось саме через це я говорю, що треба приймати тільки в першому читанні, а тут зробити маленьке застереження. Я не тому, що Баба Яга проти. І, вибачайте, я інший час зекономлю для інших виступів. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Володимир Бондаренко, фракція " Наша України". Підготуватися Володимиру Яворівському.
Володимир Бондаренко, "Наша Україна", місто Київ. Я дуже коротко хочу сказати. Задаючи Катерині Семенівні питання, я просто звертав увагу на те, що досвід роботи з молоддю, який полягав не тільки у створенні декількох, ну, сімнадцяти на Україну, центрів - це занадто мало. Ви розумієте, що це можна зробити у великих центрах, навіть не вистачає по одному на обласний центр, це ж не перекриває проблему. Потрібно законодавче і нормативне забезпечення виконання державної функції забезпечення молоді першим робочим місцем. Я, на жаль, не бачу ще того законопроекту, на який посилалися, але обов’язково внесу туди доповнення, якщо там немає цих позицій, в тому числі і певних завдань органам місцевого самоврядування, котрі є в найнижчих, будемо говорити, структурних адміністративних одиницях: селах і селищах, де би це питання розглядалося. Сьогодні є жахлива трагедія пов’язана з тим, що, дійсно, діти йдуть не туди, куди хочуть, а там, де їхні батьки працюють. Але ж не всі батьки працюють, і вони не можуть просто орієнтуватися на ті професії, які їм більш до душі, а йдуть туди, куди получається. Тому це дуже важливий законопроект і цей, про який ми говоримо, і той Хомутинника, про котрий тут говорилося і я закликаю всіх депутатів підтримати ці законопроекти та дати відповідні доручення Міністерству праці та соціального захисту, Міністерству молоді і спорту і іншим державним установам, котрі працюють у сфері забезпечення молоді роботою. Дякую.
Володимир Якорівський. Ви з місця будете? Будь ласка.
Володимир Яворівський, Яворівський і Жовківський райони, Львівщина, "Наша Україна". Я, шановні колеги, взяв слово дуже на короткий час. Цей законопроект звичайно потрібно приймати. Він абсолютно не несе в собі жодного якогось конфлікту. Закон вкрай потрібен. Я , власне, не відмовився від слова тільки заради того, щоб привернути вашу увагу до однієї, з моєї точки зору та не тільки з моєї точки зору, дуже важливу проблему - забезпечення роботою молодих спеціалістів, які закінчують вузи. Це колосальна просто проблема, яка сьогодні залишена і урядом, і владою нашою залишена напризволяще. І я дуже хотів би, щоб все було в протоколі, в стенограмі нашій сьогоднішній. Скажімо, Міністерство охорони здоров’я прийняло такий циркуляр про те, що ті діти, які закінчують державний вуз і вчилися за рахунок бюджетних коштів їм роботу надавати. А ті, хто вчився за свої гроші, мовляв, хай самі собі шукають роботу. Я думаю, це просто колосальна проблема, це вигадка або міністра, або його заступників, бо рівень освіти і той, і той очевидно абсолютно однаковий і діти повинні здобувати працю або на конкурсній основі, або на якійсь іншій, тому що просто-напросто дискримінація. Я переконаний, що цей законопроект ми приймемо, він пройде дуже легко, бо він не потребує жодного перерахунку бюджетних коштів, все це вже в ньому є. Я вдячний просто і комітетові із сім’ї і молоді, і нашому комітету, які запропонували цей законопроект. Дякую і думаю, що він пройде легко і просто.
Шановні колеги! Розгляд проекту Закону "Про внесення змін до статті 7 Закону України "Про сприяння соціальному становленню розвитку молоді України щодо молодіжних центрів праці" завершено. Відносно рішення будемо визначатися під час голосування. На ваш розгляд вноситься проект Закону "Про внесення змін до Закону України "Про органи і служби у справах неповнолітніх та спеціальні установи для неповнолітніх". Доповідач від комітету голова підкомітету Комітету з питань молодіжної політики, фізичної культури і спорту, і туризму Андрій Анатолійович Полііт. Будь ласка. Пропонується такий регламент. Шановні колеги, я зараз вам оголошу. Для доповіді - до 3 хвилин, відповіді на запитання - 5 хвилин і обговорення - у межах 5 хвилин. Будь ласка, Андрій Анатолійович.
Спасибо большое. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги. Введение в действие принятого Верховной Радой в 1995 году Закона Украины "Об органах и службах по делам несовершеннолетних и специальных учреждениях для несовершеннолетних" содействовало в определенной степени некоторому улучшению криминогенной ситуации в подростковой среде. Деятельность специальных структур, созданных в соответствии с законом осуществлялось прежде всего в планах профилактики правонарушений и преступлений. В результате произошло некоторое уменьшение количества именно преступлений, совершенных подростками. В тоже время социальноэкономическая нестабильность в государстве, резкое имущественное разделение в обществе, определенная дегуманизация образования, в частности искусственное отделение его от процессов воспитания, расширение способов и сфер нетрудового обогащения, отсутствие нормальных условий социальной реабилитации и лечение малолетних наркоманов и алкоголиков, а также очень много других негативных явлений общественной жизни обусловливают рост правонарушений и преступности среди несовершеннолетних. Попробую обосновать этот тезис. В 2000 году, например, количество осужденных подростков увеличилось на 13,4 процента и достигла 20 тысяч человек. Каждый десятый из числа разоблаченных преступников несовершеннолетний. за прошедшие десятилетия в Украине зарегистрировано более 477 тысяч преступлений, совершенных подростками. Среди этих преступлений остается стойкая тенденция ежегодного роста таких видов как убийство, нанесение умышленных тяжелых телесных повреждений, воровство, а также преступлений, связанных с наркотиками. По данным МВД в 2001 году только обнаружено и поставлено на учет 5.3 тысячи несовершеннолетних наркоманов. По сравнению с 1995 годом в 11.5 раз возросло количество несовершеннолетних девочек, привлеченных к административной ответственности за проституцию. Таким образом, появились новые тревожные тенденции в молодежной среде. перманентный рост количества именно юных правонарушителей, в том числе девочек. Увеличение преступлений, связанных с наркотиками, торговлей людьми, проституцией, попрошайничеством. Учитывая такие, мягко говоря, достаточно грустные тенденции перспективы, мы внесли предложения по усовершенствованию закона об органах и службах по делам несовершеннолетних, приведение некоторых его положений в соответствии с действующим законодательством. В частности предлагается расширить полномочия подразделений криминальной милиции, служб по делам несовершеннолетних. Создать в составе общеобразовательных школ социальной реабилитации, центры психолого-педагогической коррекции и другое. Конкретные предложения изложены в виде поривняльной таблицы к законопроекту, Вне всяких сомнений, все предложения, замечания, которые поступят к проекту закона будут рассмотрены и учтены. Одновременно должен вас проинформировать, что Кабинет Министров тоже внес законодательное предложение по внесению изменений в закон Украины, в частности, его немедленном извещении криминальной милиции о задержании несовершеннолетнего, регистрационный номер закона 2202. Но это изменение уже предусмотрено в законопроекте, который мы вам предлагаем сегодня к рассмотрению. Поэтому я предлагаю принять проект закона за основу и поручить комитету подготовить его ко второму чтению с учетом замечаний народных депутатов и упомянутого законодательного предложения Кабинета Министров. Прошу поддержать это. Спасибо большое.
Дякую. Шановні колеги, доповідь закінчено. Якщо є питання, прошу, запишіться. На табло висвітіть, будь ласка. Народний депутат Малиновський, фракція Соціалістичної партії України.
Олексій Малиновський, фракція соціалістів. Шановний Андрій Анатолійович, тут така ситуація. Я в свій час дуже багато пропрацював в системі ПТУ, знаю, що таке служба по боротьбі з цією молоддю, яка, ну, порушує закон. Але от мене цікавить таке питання. Сьогодні десятки тисяч молодих людей вони безконтрольні. Як передбачається з ними працювати? Через прийомникирозподільники? Через що? Я от не розумію і я не бачу перспективи, даже враховуючи ваші поправки до закону, працювати з цією молоддю. Тут, мабуть, більш глобальне питання. Як ви на це дивитесь? Дякую.
Безусловно, сам вопрос, в контексте который как вы его поставили, он должен ставиться гораздо шире. Здесь же вот этот конкретный законопроект он предусматривает работу уже в первую очередь как с точки зрения профилактики, так и уже с людьми, которые уже, так сказать, совершили правонарушение, и требуется просто улучшение работы именно в этом сегодня направлении. А то, что вы сказали, безусловно, его надо ставить шире и в сфере, так сказать, и школ, и техникумов, и профтехобразования. Абсолютно вы здесь правы.
Народний депутат Качур, фракція "Наша Україна".
Андрій Анатолійович! Качур, фракція "Наша Україна", Народний Рух України. Чи не вважаєте ви, що ми десь переходимо до лікування наслідків, а не причин? Адже в тих законопроектах, які тільки сьогодні доповідались і щодо спорту, і щодо працевлаштування молоді, вони ж тісно пов’язані: тобто, у нас не працюють гуртки за інтересами для дітей, у нас не працюють спортивні секції. Дитина з малозабезпеченої сім’ї, практично, не має навіть можливості вступити в вищий навчальний заклад, бо там або по блату, або за гроші. Тобто ми забираємо цю перспективу, а потім вдосконалюємо служби працевлаштування. Чи не вважаєте ви, що ми все ж таки мусимо повернутися до лікування в першу чергу причини, бо ми ніколи не закінчимо вдосконалення цих служб?
Очень хороший вопрос и тезис, который вы сказали. Я стопроцентно поддерживаю то, что вы сейчас сказали, что действительно начинать, и он где-то с предыдущим вопросом созвучен, начинать нужно вот с тех моментов, о которых вы сказали. Но мы имеем сегодня эту ситуацию, мы имеем сегодня вот этот факт, и мы не имеем права сегодня не отреагировать и не внести вот данные изменения, действовать согласно этим изменениям. А то, что, вы правы, и поступить сегодня в институт практически невозможно либо без взятки, либо без серьезной оплаты, которая, в большинстве случаев уже, коммерческие практически уже все заведения, это - проблема гораздо шире. Мы же рассматриваем немножко узкую, одну из составных частей этой проблемы. А проблема, безусловно, она имеет место, она гораздо шире. И мне кажется, и те законопроекты, которые сегодня были рассмотрены, о которых вы упомянули, и еще ряд других, которые предусматривают рассмотрение, они должны улучшить эту ситуацию, улучшить эту работу. Вы правы, спасибо за вопрос.
Народний депутат Носенко від фракції комуністів.
Микола Носенко, фракція комуністів. Шановний Андрій Анатолійович, скажіть, будь ласка, по вашим даним чи є тенденція до збільшення, чи зменшення таких спеціальних установ для неповнолітніх? І якщо до збільшення така тенденція, то з чим це пов’язано і що нам чекати, на ваш погляд, найближчим часом по вирішенню цих проблемних питань? Дякую за відповідь.
Спасибо. Ну, если ответить так, коротко, хотя это проблема большая, конечно же, то количество подобных учреждений, значит, систематически растет. Безусловно, это связано с теми социальными проблемами, которые существуют в нашем государстве. Молодежь брошена, мы об этом сегодня говорим. Молодежью сегодня никто не занимается. В действительности секции, гуртки, которые были раннее, так сказать, и при советской власти действовали, они сегодня заброшены, не работают, и никто этой проблемы сегодня, она отодвинута на второй план, ею никто не занимается. Молодежь выброшена на улицу, где она, так сказать, чем занимается, мы знаем. То есть другого пути у нее сегодня нет, и, безусловно, проблема эта существует. И "благодаря" тому, что, в кавычках, что вот эта проблема сегодня так остро стоит, и растут эти учреждения. Притом тенденция роста сегодня по этим вопросам именно стоит, несовершеннолетние девочки идут сегодня по этому пути, и тенденция роста именно среди этой категории сегодня возрастает, к сожалению глубокому. Спасибо.
Дякую. Час вичерпаний. Дякую, сідайте, будь ласка, Андрій Анатолійович. Юрій Кармазін, будь ласка. Підготуватися Бондаренку. Юрій Анатолійович, може, з місця, щоб не. Ну, будь ласка.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні.Да, місто-герой Одеса ще поки що окупована тими, хто давав унцію золота і так далі. Так що ви. Дякую за підказку. Ітак, шановні друзі, ми розглядаємо проект закону надзвичайно серйозний. Надзвичайно серйозний саме тому, що в цей бурхливий рік стався такий колосальний приріст злочинності неповнолітніми - 13,4 відсотки. А латентні злочині, тобто злочини, які не розкриті і невідомі? А більшість з них скоєно саме неповнолітніми. Мене, чесно кажучи, здивувало, як на жіночі плечі керівництво Верховної Ради завдяки бездарній роботі Секретаріату Верховної Ради перевалило цю проблему. Ця проблема мала розглядатися профільним Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, Володимир Михайлович. І це зрозуміло всім, крім Зайчука. Хай менше їздить за кордон, сидить тут, і буде бачити, коли вам що підсовувати на підпис. Якщо так не підсовує, то хоча б хай слухає депутатів. Але слухати депутатів не хочуть, заставляють нас уже спілкуватися з двірниками. Так от. Але я дякую Катерині Семенівні, щоб все-таки вони взяли це на себе. Хотів би сказати, що, безумовно, позитивом є те, що у складі загальноосвітніх шкіл соціальної реабілітації створюються центри психолого-педагогічної корекції для неповнолітніх. У мене нещодавно були люди з Партії захисників Вітчизни з Горлівки, з Донецького регіону, і кажуть: "Що нам робити? У Горлівці є така школа для тих хлопців, які вчинили ці злочини. Там 60 дітей. Очолює цю школу людина, яка засуджена за розкрадання коштів бюджетних. Саме тут". Я кажу: "Що, і нічого не можемо зробити?" Спасибі втрутилась заступник Генерального прокурора України, послала туди людей за моїм наполяганням, і є якісь результати. Інших результатів не було б у Донецькій області. Негатив. Пропущено те, що статтею 17 закону пропонується прокурорський нагляд за додержанням цього закону вилучити. Шановні друзі, в Конституції передбачено, що прокурорський нагляд здійснюється. Для чого ви вилучаєте його, що ви робите? Я хочу вас застерегти від того, що таких речей робити не можна, тому що. Ну, я обіцяю вам, що я грунтовно читаю всі проекти, той закон. Так, так. Вони пропонують. Я перепрошую, я не ваш маю на увазі, я маю на увазі кабміновський проект закону, який пропонується прокурорський нагляд за додержанням цього закону вилучити. І тому я говорю, що такі проекти мають лежати на профільному Комітеті з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Позитивом є ще також те, що зменшується чисельність людей, за якими потрібно дивитися працівникам цієї служби, до 2- ох тисяч. Але мені здається, що один працівник на 2 тисячі неповнолітніх - це теж не так норма, треба знижувати її до тисячі, інакше це будуть злочинці. Треба знижувати до тисячі, підкреслюю. Дякую вам.
Юрій Анатолійович, на наступний раз на 1 хвилину менше будете виступати. Дивіться. Будь ласка. Володимир Дмитрович Бондаренко, фракція "Наша Україна".
Володимир Бондаренко, "Наша Україна", місто Київ. Я, коли дивлюся на нашу залу, то з сумом констатую, що проблеми виховання, навчання дітей сьогодні для багатьох депутатів значно менш важливі, ніж розподіл портфелів у Кабінеті Міністрів та плани по заміні керівників парламентських комітетів, котрі, мабуть, зараз розглядаються. Щодо проблеми, котра сьогодні аналізується у залі, вона дуже важлива, надзвичайно важлива. У моєму житті вона зіграла, ну, я б сказав, таку немалу роль. Я працював головою райвиконкому, заступником глави райвиконкому. На території того району, де я працював було створено 40 з лишком дитячих клубів від дуже потужних до невеликих, які давали можливість залучити дітей до цієї діяльності. Тепер коли я спостерігаю за тими змінами, які йдуть у суспільстві, і коли от Кабінет Міністрів пропонує вилучити прокурорський нагляд, то він скасовує ще одну ланку, яка контролювала діяльність різних ланок по роботі з дітьми. А є ціла система виконавчих органів, жіночі ради, спорткомітет там, опікунські ради, які повинні цим займатися. Сьогодні ця система майже розвалена. І дуже прикро, що зник фактично у переважній більшості регіонів такий, ну, абсолютно потрібний орган, як опікунська рада. Опікунська рада, вона консолідувала у собі зусилля органів соціального захисту, освіти, органів медицини і давала можливість захистити незахищених, у тому числі і старих, і малих. От сьогодні, коли пішло тотальне розбирання майна, воно торкнулося і безпосередньо дітей, тому що за майном тих, хто не може постояти за себе у правовому плані, повинна була спостерігати опікунська рада. Сьогодні у перелік органів, котрі повинні створюватися на місцях, опікунські ради відсутні. Я вніс пропозицію у місті Києві відновити діяльність міської опікунської ради, у районах вони існують, іноді під егідою соцзахисту, іноді під егідою управління освіти, іноді під егідою медицини у залежності від того, який інспектор очолює фактично цю раду так, вона однобоко і працює. А це дуже важливий орган, адже він забезпечує контроль за роботою і, перш за все, контроль повинен забезпечуватися за роботою міліції на цьому напрямку. Адже міліція іноді штучно зводить дітей до колоній. У мене був такий випадок, коли ми звільнили з роботи інспектора, котрий підставляв велосипед для того, щоб дитина його брала, каталася, оформляв проколом викрадення велосипеда, потім рекетував батьків, а в разі відмови від платити йому гроші, дитина потрапляла в колонію. Я хочу сказати, що я не підозрюю всю міліцію в цьому, але в роботі з дітьми вони використовують ті ж грубі методи, як правило, які використовують і по відношенню до алкоголіків і тих, хто сьогодні є декласованими елементами суспільства. Опікунська рада повинна слідкувати за кожним відправлення до такого спецзакладу, повинна контролювати чи там все в порядку з правами дитини перш за все. Тому я надіюся, що комітет, доопрацьовуючи цей документ, та працюючи, в принципі, у сфері захисту інтересів дітей, врахує ці думки. Дякую.
Шановні колеги! Розгляд проекту Закону про внесення змін до Закону України про органи і служби у справах неповнолітніх та спеціальні установи для неповнолітніх завершено. Відносно рішення будемо визначатися в день голосування, тобто 28 листопада. Репліку? Можна, будь ласка. Народний депутат Родіонов, фракція комуністів.
Родионов, фракция коммунистов. В вопросе и в ответе прозвучал аспект такой, что сейчас можно поступить только за деньги и в высшие учебные заведения и только и никак иначе. Я хочу вам сказать. Сам я работаю в Киевском политехническом институте. Должен просто возразить против этого, Нельзя обвинить всех преподавателей, что они взяточники ибо это, во-первых, не соответствует действительности. А, во-вторых, это просто аморально. Во-первых. И не большинство. Хочу сказать следующее. Речь идеть о том, что дети малообеспеченых родителей на сегодняшний день имеют, к сожалению, значительно меньшие шансы получить лучшее образование. Вот в этом кроется причина. Причина кроется в том, что беднота привела к тому, что дети оказались в неравных условиях и они, к сожалению, подготовлены хуже. Вот это одна из причина. Однако не та причина, что везде там только взяточники и еще там какие-то.
Дякую. Шановні колеги! На ваш розгляд вноситься проект закону про внесення змін до Господарськопроцесуального кодексу України. У нас залишилося ще 3 законопроекти розглянути. Я просив би, щоб ми працювали оперативно і в той же час грунтовно. Для доповіді запрошується народний депутат України Добкін Михайло Маркович. Я опоную таким же чином, щоб ми в межах 3 хвилин - обгрунтування, відповіді на запитання. Немає заперечень? Дякую.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд групою народних депутатів за підтримкою профільного комітету подано проект закону України про внесення змін та доповнень до Господарськопроцесуального кодексу України. Ми вдячні народним депутатам за підтримку, оскільки це важливий нормотворчий акт, який обумовлений самим життям. Пропонується внести зміни до статті 111 за значком 15 "Підстави для оскарження до Верховного Суду України, постанов Вищого господарського суду України." В частині 1 і 2 статті 111 зі значком 17 "Порядок перегляду в касаційному порядку постанов Вищого господарського суду України" та статті 111 зі значком 19 "Підстави для скасування постанов Вищого господарського суду України". Тексти документів у вас на руках. В чому саме необхідність прийняття цього закону? Перш за все, він приймається з метою спрощення системи та порядку касаційного оскарження судових рішень та оптимізація процедури касаційного впровадження щодо постанов Вищого господарського суду України. Діючий Господарськопроцесувальний кодекс України не відповідає статті 129 Конституції України, в якій встановлені засади судочинства такі як законність, рівність всіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду та інше. Так, законами України від 21 червня 2001 року про внесення змін до процесуальних кодексів Цивільногосподарсткого та Кримінального було внесено істотні зміни щодо виконання вимог Перехідних положень Конституції України про необхідність приведення процесуального законодавства у відповідність із Конституцією України. Але в цих кодексах встановлено різний порядок оскарження судових рішень у касаційному порядку, що не відповідає конституційним нормам про рівність всіх учасників судового процесу перед законом в судом. В той же час перелік підстав, які вказані в Господарськопроцесуальному кодексу України для оскарження постанов Вищого господарського суду України у Верховний суд України значно відрізняються від переліку підстав для їх скасування. Такими підставами для скасування постанов Вищого господарського суду України є їх невідповідність Конституції України, міжнародним договорам, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, чи інші неправомірні застосування.льного права. Я, шановні депутати, хочу вам сказати, що тут в цьому законі йде мова про те, щоби усунути невідповідність нашій Конституції і, в першу чергу, добитися спрощення системи і порядку касаційного оскарження судових рішень, тобто урівняти підстави, по яким можна оскаржити це судове рішення з тими пунктами, по яким можна це рішення скасувати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є запитання до доповідача? Якщо є, то, будь ласка, запишіться, якщо немає, будемо далі йти. Немає. Дякую. Будь ласка, від. Можна сідати, дякую, Михайло Маркович. Від комітету хто буде доповідати? Будь ласка, народний депутат Микола Дмитрович Катеринчук, заступник голови Комітет з питань правової політики.
Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна". Шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань правової політики розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, 1351, від 11 липня 2002 року, внесений народними депутатами України Добкіним та Святошем. Комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України прийняти за основу з обов’язковим доопрацюванням законопроекту з урахуванням зауважень, пропозицій комітету, а також інших суб’єктів права законодавчої ініціативи та подати на розгляд Верховної Ради України в другому читанні. Також Комітет Верховної Ради України з питань бюджету вважає, що законопроект не має впливу на доходну та видаткову частину бюджету. У мене все.
Миколо Дмитрович, я вам дякую. Шановні колеги, є запитання до нашого колеги? Немає. Дякую вам, сідайте, будь ласка. На обговорення записались: народний депутат Кармазін. Юрій Анатолійович, будь ласка, у вас 2 хвилини, як ми домовлялись. Да ми працюємо взагалі.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", Партія захисників Вітчизни, "Солідарність". Шановні народні депутати! Шановний головуючий! Дуже серйозне питання, насправді, сьогодні піднімається - питання про врегулювання у відповідності з Конституцією. Я не задавав питань, щоб зараз не тягнути час, але хочу висловитися щодо плюсів і мінусів цього законопроекту. До плюсів відноситься те, що доповнюються положення підстави оскарження до Верховного суду, які випливають з Конституції, це: перше - мотиви невідповідності міжнародним договорам і друге - це інше неправильне застосування норм матеріального або процесуального права, яке, на жаль, в акціонерному товаристві під назвою "Вищий господарський суд" дуже поширене. Я недаремно сказав акціонерне товариство, я згодом представлю такі докази на цю велику високу трибуну. Я хочу звернути увагу на негатив, який чомусь не звернуто увагу, на те, що передбачається доповнити статтю 111-9 "Підстави для скасування постанов Вищого господарського суду" положенням, а там записано, що одна із підстав буде - невідповідність постанов Вищого господарського суду, рішенням Верховного суду чи Вищого суду іншої спеціалізації з питань застосування норм матеріального права. Вважаю, що таке положення, якщо воно буде нами, не дай Боже, прийнято, воно буде порушувати статтю 129 Конституції України, в якій записано: "Судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону". Хочу вам сказати, що ця незалежність була вчора продемонстрована, коли керівники судових гілок влади зразу помчалися вітати Прем’єр-міністра з обранням, коли ще не встановлено навіть легітимність обрання Прем’єр-міністра. Такого ще ніколи не було в історії нашої держави. Ну, я хочу просто, щоб народ України знав своїх героїв. Це також буде суперечити статті 14 Закону України "Про судоустрій", в якій сказано, що судді при здійсненні правосуддя не залежні від будь-якого впливу, нікому не підзвітні і підкоряються лише закону. Бо якщо виходити з запропонованої логіки, то суддя зобов’язаний буде обов’язково керуватися не законом, а рішеннями Верховного суду чи Вищого суду іншої спеціалізації, що є абсолютно не припустимим, аморальним і асоціальним. Дякую.
Шановні колеги, розгляд проекту закону про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України завершено. Відносно рішення будемо визначатись в день голосування. На ваш розгляд вноситься проект закону про прийняття кодексу професійної етики судді. Доповідач - народний депутат України Михайло Маркович Добкін. Будь ласка, ми такий же регламент, я думаю, витримаємо. Да?
Да. Я дуже коротко.
Василю Васильовчу Онопенко підготуватися, будь ласка, якщо буде потреба.
Народний депутат Добкін, 174 виборчий округ, фракція "Демократичні ініціативи". Шановний Головуючий, шановні народні депутати, судова реформа в Україні обумовлена, перш за все, оновленням законодавства, введенням всіх юридичних ресурсів, які стосуються судів та суддів. Внесення законопроекту, який підготовлений групою народних депутатів, а саме: мною, депутатом Святошем, і депутатом Каратумановим, пояснюється особливим призначенням судової влади в Україні та високими вимогами до осіб, яким довірено здійснення правосуддя на професійній основі. Від чого залежить ефективність роботи суддів по забезпеченню законності та правопорядку захисту прав та законних інтересів фізичних та юридичних осіб? Нам всім відомо, що це не лише відповідна підготовка і кваліфікація в галузі права, а й високі моральні якості. Адже не секрет, що деякі судді давно втратили право судити інших, маючи власні плями на суддівській мантії. В багатьох зарубіжних країнах, зокрема в США, було прийнято кодекс поведінки суддів, який зобов’язує суддів уникати непристойної поведінки і неналежних зовнішніх проявів при здійсненні всіх видів діяльності судді. Суддя повинен уникати будь-яких дій, при яких його безсторонність може бути піддана розумним сумнів під час офіційного з’ясування. І якщо буде встановлено порушення, як наслідок - його дискваліфікація. В тому ж напрямку йде і Російська Федерація. Кодекс честі судді Російської Федерації встановлює правила поведінки судді у професійній і позаслужбовій діяльності. Незалежно від посади, а також для суддів, які знаходяться у відставці, але зберігають звання судді і належать до суддівського співтовариства. В цих важливих актах знайшли своє закріплення і безпосередньо норми етичності поведінки. Так суддя повинен проявляти терпимість, вихованість, тактовність і повагу до учасників судового розгляду та інших осіб, з якими він спілкується при виконанні службових обов’язків. Тому важливе значення для ствердження поваги та довіри до суддів має еталон їх етичної поведінки. Проблематика судової етики як невід’ємної частини статусу суддів набирає особливої актуальності в Україні та країнах, що розвиваються в демократичному спрямуванні. Це пов’язано в першу чергу з нормуванням етики суддівської поведінки. Вона проявляється як в цивільному, так і в кримінальному, адміністративному процесах. Сьогодні ми відчуваємо, що поведінка суддів повинна нести не тільки рекомендаційний характер, а й повинна зобов’язувати до їх виконання. Проектом закону, що пропонується вашій увазі, передбачено за порушення вимог кодексу суддя несе відповідальність згідно з нормами чинного законодавства України аж до припинення його повноважень. Це стане можливим завдяки тому, що в кодексі зібрано та узагальнено всі існуючі в чинному законодавстві норми і правила, що регламентують службову діяльність і його обов’язків дотримуватися вимог мантії, в особистому житті людей, які присвячують своє життя служінню закону і утвердження правопорядку. Проектом кодексу передбачені вимоги як щодо здійснення професійної діяльності, так і до позаслужбової діяльності судді. Прийняття запропонованого народними депутати України законопроекту сприятиме утвердженню бездоганності у поведінці представників судової влади, зміцнення її авторитету в суспільстві, посиленій відповідальності кожного судді за власні вчинки, а, відповідно, і вирішенню проблеми захисту прав людини, що знаходяться в одному правовому просторі. Прошу вас у день голосування підтримати цей законопроект, він дуже важливий і, скажімо так, приведе до усунення тої безграничної влади, яка на сьогодні є у наших суддів. Дякую за увагу.
Шановні колеги, запитання? Є. Будь ласка, запишіться тоді. Висвітіть на табло, будь ласка. Народний депутат Шкіль, фракція блоку Юлії Тимошенко.
Шановний доповідачу, звичайно, я, як , думаю, і більшість тут присутніх, знайомі із суддями, етична поведінка котрих не відповідає взагалі людським нормам, і у судовому процесі допускається ними порушення просто, скажімо, певних засад спілкування в нормальному суспільстві. Ви мені скажіть, чи буде цей закон використовуватися за належністю? Тому що дуже багато у нас законів написано, але вони ніколи не використовуються. Це перше. Друге. Позбавлення його, якщо суддя має довічний статус, то як ми його за його неадекватну поведінку зможемо позбавити можливості далі цю неадекватну поведінку демонструвати сторонам? Дякую.
Дякую за запитання. Я хочу сказати, що наступний зараз законопроект, який ми будемо розглядати, - це присяга судді. І у цій присязі у тому варіанті, який я зі своїми колегами пропоную, є такі слова, що суддя несе відповідальність за порушення кодексу етики, професійного кодексу етики судді. І якщо ви, конечно, об этом знаете, і якщо єдиною підставою для притягнення судді до відповідальності Вищої ради юстиції є порушення саме цієї присяги, то, якщо ми приймемо цей кодекс і якщо ми приймемо новий текст присяги судді, про який я буду доповідати, це дозволить у більш широкому діапазоні притягати до відповідальності тих суддів, які чи у своєму житті, чи у своїй професійній діяльності порушують вимоги цього кодексу і порушують права і свободи наших людей.
Народний депутат Надрага, група "Народний вибір", будь ласка.
Уважаемый коллега, Кодекс профессиональной этики судей - это документ, который регулирует морально-этические нормы. А документы, которые включат этические нормы, врядли могут, мне так кажется получать статус закона, тем более, что держава не вправе регулировать именно моральную составляющую, потому что мораль - это личностная характеристика, это характеристика личности, а не каких-то, так сказать, правовых отношений. В Конституции, статья 92 установлено, что такой документ, как Кодекс профессиональной этики, там не выписано, что такая вещь может быть утверждена законом. Ну, например теже правила адвокатской этики были утверждены Высшей квалификационной комиссией адвокатов при Кабинете Министров в октябре 1999, а мы здесь пытаемся это сделать законом. Тут нет противоречия?
Спасибо за вопрос. Я хочу вам сказать, я полностью с вами согласен, что вопрос лежит в плоскости морали. Но мы должны учитывать одно очень важное обстоятельство, что изпод ручки того человека, который носит высокое звание судья, первые слова, котоыре он пишен, ну, или непервые, ну, в первых рядах "именем Украины". И чем, какими нормами в своей жизни он руководствуется, какие границы имеет его мораль и его этика? Если бы это касалось простого гражданина нашего государства, я с вами был бы полностью согласен, что, ну, наверное, не было бы у нас основания обращать на это внимание и рекомендовать ему, какие-то моральные нормы поведения. Но коль это касается судьи, вы понимаете, недопустимо, когда судья не ограничен никакими нормами и ему позволительно, ну, допустим, я просто для примера говорю, оскорблять любого участника судебного процесса. Но это тоже нигде не прописано, это можно прописать только здесь. И множество еще таких примеров. То, что касается, почему именно Верховна Рада, имеет ли право именно Верховна Рада этим заниматься. Я вам скажу, что, наверное, имеет, потому что из-за того, что мы суддей призначаем и снимаем из занимаемых должностей, мы несем ответственность за них. Мы вместе с ними перед обществом принимаем такой моральный вид, который позволяет себе вести в своей пассивной жизни судья. Поэтому, руководствуясь этим, мы и предложили именно, чтобы Верховный Совет винес на рассмотрение Кодес этики поведения. Если мы его его приймем, значит им будут руководствоваться судьи. Если по каким-либо причинам Верховный Совет решит его не поддерживать, значит все-таки логично.
Дякую, Михайле Марковичу. Час вичерпано. Для співдоповіді запрошується голова Комітету з питань правової політики Василь Васильович Онопенко. Будь ласка, Василю Васильовичу.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги! Ми розглядали цей проект закону на Комітеті Верховної Ради з питань правової політики, і рішення було одноголосно про те, що він підлягає відхиленню якраз з тих питань, що тільки що задавав народний депутат Надрага про те, що питання етики, питання моралі регулюються не чинним законодавством, а це питання самоврядних організацій. Якщо йти по цьому шляху, то можна говорити про кодекс честі працівників медицини, освіти і будь-якої галузі. У нас є 10 біблійних заповідей, у нас був колись моральний кодекс будівника комунізму, ви знаєте. Тобто це не є питання. Тому Михайло Маркович і на комітеті, коли ми розглядали це питання, в принципі, погодився. Хоча я розумію, що він є автор цього законопроекту, і розумію, чому він хоче це зробити. Але, я думаю, що ці проблеми треба вирішувати в інший площині. Нам треба вдосконалювати Закон про судоустрій, нам треба підсилити відповідальність суддів за порушення присяги [[до речі, наступне питання буде - присяга судді]] і дещо інше. Ті питання, які вносяться на розгляд сьогодні, вони пов’язані і вирішені фактично в Законі про статус суддів, судоустрій, і Цивільнопроцесуальному кодексі, Кримінальнопроцесуальному кодексі. Якщо ще раз запишемо і скажемо "масло масляне" нічого від цього не зміниться. Тому позиція комітету така, що треба відхилити, а дійсно треба реформувати нам судову систему, підвищувати відповідальність суддів, наше законодавство і я думаю, що на цьому шляху треба шукати вихід. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Василь Васильович був переконливий, то. Є питання, да? Ну запишіться, будь ласка. Висвітіть на табло. Олексій Малиновський, фракція Соціалістичної партії України.
Олексій Малиновський, фракція соціалістів. Шановний Василь Васильович, ви досвідчений юрист, але я б хотів би з ваших вуст почути все-таки який же стан етичної чи моральності сьогодні наших суддів. Тому що це мене дуже турбує. За останні мої прийоми в окрузі, ну вибачте мені, просто жах. Дякую.
Мене теж надзвичайно турбує і я думаю, нема тут байдужих людей в цьому і навіть за межами залу. Сьогодні є криза, системна криза судової влади. Я думаю, що комітет вийде з пропозицією про парламентські слухання цього питання і нам треба дати широку оцінку і політичну, і правову, і моральну у тому числі.
Народний депутат Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Шановний Василь Васильович, звичайно я також підтримую свого попередника, що моральний, етичний і все-таки поведінковий рефлекси суддів вони потребують якоїсь корекції. З іншого боку, звичайно не хотілося б, щоб цей закон, коли він буде прийнятий, використовувався проти, так званих, опозиційних суддів, бо мораль і етика це завжди дуже такі тонкі поняття. От я думаю, от в цьому сенсі все одно треба якось вирішувати, бо немає права суддя нецензурно висловлюватися на своєму місця, якщо він за це може засудити людину, якщо не суддя буде висловлюватися, він буде засуджений. Тут треба було б якось узгодити.
Дякую, пане Андрію. Наступне питання і то вже Михайло Маркович буде доповідати, це питання щодо зміни присяги судді, де ми якраз закладаємо і дуже.піднімає цю проблему про відповідальність судді.
Володимир Бондаренко, фракція "Наша Україна".
Шановний Василь Васильовичу! Володимир Бондаренко, "Наша Україна", місто Київ. Я думаю, що ви самі глибоко переконалися в тому, що рівень моральності окремих суддів сьогодні потребує значного покращання, це продемонстровано було при виборах Голови Верховного суду і про це ви висловлювалися. Але скажіть, будь ласка, які ж тоді сьогодні важелі, окрім Вищої ради юстиції, котра в якійсь мірі, можна сказати, контролюється однією політичною силою, були би у суспільства вироблені, щоби вони були гарантовані, що в оцінках діяльності судді, в оцінках і його морально-етичних якостей знову не буде політичного аспекту, а буде лише загальнодоступні норми, котрі були би незалежні кон’юнктури.
Володимир Дмитрович, я погоджуюся, що деякі судді, я не кажу про всіх суддів, стали незалежними, в тому числі і від закону. Нам потрібно багато чого зараз зробити, навіть те, що було колись, а сьогодні втрачено. Адже подивіться, колись в свій час раз на рік, на два роки чи на три була спеціальна перевірка діяльності суддів. Ніхто не вмішувався в питання, як він вирішував конкретну справу, але питання тяганини, питання порушення присяги, все це було і судді несли відповідальність. На жаль, ми сьогодні все це втратили. Тому в якійсь мірі, враховуючи можливості Конституції і інші, треба вирішувати на законодавчому рівні. Зараз комітет готує ці пропозиції, я особисто готую ці пропозиції. Мене надзвичайно хвилює сьогодні стан правосуддя в Україні.
Дякую, Василю Васильовичу. Переходимо до обговорення. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна", Партія захисників вітчизни, група "Солідарність".
Спасибі. Спасибі, Володимире Михайловичу, що ви вивчили. Спасибі! Дякую щиро. Шановний Володимире Михайловичу, шановний народе України, шановні колеги! Дійсно, при прийнятті Конституції в цій залі, коли ми працювали. Ми пішли на одну невиправдану помилку, сьогодні ми маємо її визнати. Ця помилка називається довічним обранням суддів до своєї посади. Таким чином, ми зробили одну єдину постать, яка може бути обрана довічно і, практично, на неї впливу ніякого немає. Я маю на увазі, що перестали перевіряти, немає нагляду прокуратури, немає нагляду вищестоящих судів і суди зрозуміли це, багато із суддів хто зрозуміли це, як почуття вседозволеності: хочу - допущу журналістів на засідання; хочу - забезпечу проведення відкритості засідання; хочу - закрию засідання; хочу - не буду цього робити. Ви знаєте, ось сидить і заступник міністра юстиції шановний пан Єфименко, вони теж не мають жодного впливу, ніякого впливу, навіть на брутальніші порушення. Дійшло до того, що багато хто не являється на роботу після обіду. Дійшло до того, що в моду пішли подорожування за різні кошти і так далі. Тому ще в 2000 році 24 лютого, розуміючи, що є проблема, Рада суддів схвалила кодекс професійної етики судді і цей кодекс існує. Запропонований народним депутатом Добкіним кодекс ще більш жорсткіший. І, на мій погляд, ми маємо його приймати принаймні в першому читанні, а потім ці норми перенести в Судовий кодекс, де абсолютно всі норми з’єднати і зробити так, щоби не допускалися конфлікти інтересів. Хіба це нормально, що стоїть черга до адвокатів, за якими стоять родини керівництва судів? Замисліться, будь ласка. Шановний Володимир Михайлович, шановні депутати знають, мабуть, про це. Якщо тебе веде дочка чи син того, хто очолює суд або судді - твоя справа виграшна. Хіба це є нормально? Це аморально? Та ми ж маємо це передбачити в цьому кодексі! Я вважаю, Василь Васильович, що треба це передбачати. тому що комітет сьогодні перетворився в штампувальника суддів. І у мене подяка велика до пана Добкіна. Єдине побажання, щоб вчити суддів, треба нам виступати з цієї трибуни державною мовою. Просто прошу вас, опануйте її. Це - наша вимога, це - наша вимога до нас, законодавства, Центральної виборчої комісії, яку ми писали, що державною мовою ми володіємо. Не володієте - давайте перекладача.
Дякую.
Дякую, вибачаюсь.
Дякую. Репліку народному депутату Добкіну, оскільки він виступає державною мовою. Ну хай скаже, ми тут працюємо вже по-сімейному.
Я вибачаюсь, але я відповідав на запитання, яке було поставлене російською мовою.
Дякую. Михайло Антонович Павловський, фракція блоку Юлії Тимошенко.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я хотів, щоб журналісти були, але нема нікого.
Є, є, є, є, журналісти.
А, є, я перепрошую. Зліва, зліва, я бачу. Є, є, он. Шановні друзі, я почну з того, що, я навіть хочу подякувати свого тезку не тому, що він тезка, а тому що він запропонував, звернув увагу на дійсно такі актуальні проблеми, але я не підтримаю ваш законопроект, тому що вже є відповідна структура законодавства, є закон про статус суддів, є закон про статус народного депутата і таке інше. Тому треба всі ваші ідеї, а ви тут почули пропозиції додаткові, треба їх вкласти і написати можна новий закон чи зміни і доповнення до закону про статус суддів. Тоді буде нормально. А в такому чистому вигляді закон приймати не можна з такою назвою, тому що, дійсно, тоді треба для кожної галузі, для кожного там, лікар ж приймають присягу і етику. Тому треба все це вкласти в закон про статус суддів. А те, що це питання актуальне, то я на власному досвіді переконався. Коли я був на суді, відстоював законність акції "Повстань, Україно!", я показую судді закон про статус народного депутата, показую, що не можна, в принципі, заборонити зустріч виборців з народними депутатами, він слухає, не може заперечити, а потім приймати рішення, це в Шевченківському суді міста Києва, а потім приймає рішення заборонити, обмежити шляхом заборони. Хоче на може цього робити по закону. Тобто бачите, це вже навіть в такій ситуації. Тобто в нас є випадки, коли суддя на чорне каже "біле". Або ще у нас був великий досвід, в багатьох фракцій. Ми отут навіть, у Верховній Раді, прийняли спеціальну постанову роз’яснення, що народний депутат не є державним службовцем. А судді в Черкасах, і в інших, в Дніпропетровську, приймають рішення: зняти такого-то там депутата, Жира і іншого, у зв’язку з тим, що вони вважають, що народний депутат є державним службовцем. Тобто, бачите, що чого вже доходить, що закон ніби не існує для суддів. Більше того, Вища ради юстиції сьогодні перетворилася в політичний орган, який підтримує тих, хто виступає проти опозиції суддів, і засуджує тих суддів, які підтримують хоч будь-кого з опозиції. Тобто сьогодні, дійсно, ситуація йде, і по суті, я вважаю, до розвалу з точки зору законності судової системи. Тому це питання актуальне, але його треба відобразити в законі про статус суддів. І правильно Онопенко вносить пропозицію, що треба провести парламентські слухання, навести порядок, починаючи, дійсно, з Вищої ради юстиції, бо там теж є порушення. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, розгляд проекту закону про прийняття Кодексу професійної етики судді завершено. Відносно рішення будемо визначатися в четвер, 28 листопада. На ваш розгляд вноситься проект закону про внесення змін до Закону України "Про статус суддів". Доповідач - народний депутат Михайло Маркович Добкін. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати. Я хочу вам сказати, що в мене склалося таке враження нібито усі судді у нашій країні погані. Ні. Всі ці обмеження, які пропонуються, більш суровий догляд за суддями, це саме життя принесло до нашого життя. Тому що поряд з великою кількістю суддів, які чесно трудяться за невелику зарплату, є деякі судді, які своєю поведінкою накладають відбиток на працю усіх своїх колег чесних. Зараз я вам хочу запропонувати новий законопроект, який був поданий мною, народним депутатом Святошем і народним депутат Каратумановим, стосовно змін до форми присяги суддів. Тому що, хочу наголосити, я вже це говорив з цієї трибуни, що присяга судді - це є єдиний мотив, по якому Вища рада юстиції може притягнути до відповідальності суддю. Але старий текст присяги вже не відповідає дійсності, він не в повній мірі відображає те, що коїться в нашій державі, і він був прийнятий аж у 1996 році. Пройшло вже 6 років, і треба в нього вносити зміни. І я вам хочу сказати, що зараз до судової влади суспільство привертає особливу увагу, оскільки виключно в судових органах остаточно вирішуються людські долі, інтереси держави, спори у всіх сферах суспільних відносин. В яких межах діє сьогодні кожен суддя, чим він керується, якими принципами обумовлена суддівська діяльність? За всіх часів, коли це стосувалося життя, прав і свобод людини вирішувалися суддею державні чи громадські інтереси, основним еталоном здійснення суддею правосуддя була присяга. У кожній професії: народного депутата, чи члена Вищої ради юстиції, прокурора, держслужбовця - є власна присяга. Але особливий характер має сьогодні зміст присяги суддів. Звернемо увагу на існуючий, ні до чого не зобов’язуючий текст присяги у статті 10-ій Закону про статус суддів. Зовсім абстрактні зобов’язання читаємо ми в тексті: "Урочисто присягаю" - цитую зараз стару присягу: "Урочисто присягаю чесно і сумлінно виконувати обов’язки судді, здійснювати правосуддя, підкоряючись тільки закону, бути об’єктивним і справедливим". Що означає слово "чесно і сумлінно" для судді, якщо він проявляє неповагу до учасників процесу, ображає їх? Прикладів, на жаль, більш, ніж достатньо. Виходячи з реалів нашого життя, група народних депутатів запропонувала внести зміни до тексту вказаної присяги судді. Ми запропонували дотримання норм професіональної етики, охорони прав та свобод людини і громадянина, збереження професійної таємниці, недопущення судової тяганини та особистої зацікавленості в судочинстві. Шановні народні депутати! Просимо підтримати запропоновані зміни, які дозволять посилити відповідальність та поліпшення якості роботи суддів, сприятимуть закріпленню незалежного статусу та повноважень суддів з метою створення ефективної, справедливої судової системи. І що найголовніше, забезпечить належне здійснення функцій суддів направлених на захист законних прав та інтересів громадян та держави в цілому. Це прямо відноситься до судової політики державної влади в Україні в напрямі демократизації суспільства та охорони конституційного ладу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Запитання є? Будь ласка, тоді запишіться, якщо є запитання. Висвітіть на табло. Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Шановний доповідачу! Ви знаєте, що попередній закон, в принципі, то тут можна обговорювати і, напевно. приймати в першому читанні. То у другому запропонованому законопроекті я хотів би наголосити на тому, що дуже часто зараз використовується Вища рада юстиції для зведення порахунків з опозиційними, припустимо, суддями. 26 листопада, ви знаєте, у порядку денному Вищої ради юстиції стоїть питання про зняття статусу судді з Василенка, звісно не за те, що він порушив присягу, тому що те, що зробив він, порушенням присяги не є. Це просто позиція людини, яка закон ставить вище над політичними і іншими речами. Але поза як інші політичні партії будуть використовувати вами запропонований закон для порахунків із тими суддями, які не входять в ті поза моральні кола, проти котрих суддівських, проти котрих ми з вами боремося. Як ви на це зреагуєте? Будь ласка.
Дякую за запитання. Ну, я як народний депутат, просто як громадянин України я вважаю, що за політичними мотивами притягувати до відповідальності суддів це неможливо, якщо ми будуємо демократичну державу. Але я, дякуючи вам за запитання, в одному тільки не згоден. Ми не маємо права давати оцінку тій чи іншій дії, що відбувається з боку Вищої ради юстиції, безапеляційно мотивуючи це тим, що так вони відносяться до того чи іншого судді тільки лише на підставі того, що він цей суддя, там, відстоює інтереси опозиції. Я не згоден з цим в тому, що, так би вам сказати, я не належу до опозиції, я поважаю думку багатьох опозиціонерів. Я поважаю цю думку лише за те, що, ні, вірніше, не тільки за те, а і за те, що вас обирав народ, і не поважати вашу думку це значить не поважати думку тієї кількості людей, котра вас обирала. Але мене ж теж обирали виборці, мене теж обирали виборці і моя думка це також думка моїх виборців. І я не хочу переходити на якісь персоналії, але ми не можемо якось обмежувати Вищу раду юстиції. Так, ви маєте право там, якщо була допущена помилка, там, з боку якогось господарського рішення чи з боку його непрофесійності, ви можете його обмежувати, а якщо цей суддя діяв, відстоюючи інтереси опозиції, його обмежувати неможливо. Ми даже прописати це не можемо, щоб якось відокремити. І робота Вищої ради юстиції в якому ракурсі вона іде? Вона залежить від тих людей, які входять до Вищої ради юстиції, і до того, хто очолює її, тобто вони повинні користуватися. Вважаю, да.
Дякую. Володимир Бондаренко, фракція "Наша Україна".
Володимир Бондаренко, місто Київ, "Наша Україна". Шановний пане доповідачу! Ми сьогодні чули декілька раз в ваших устах слова про присягу судді. Є ще одна присяга - народного депутата України, котра опублікована в Конституції і стаття 79 говорить: "присягаю на вірність Україні, зобов’язуюся усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни, добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників". Це текст Конституції України, присяги народного депутата, котру зачитав Сергій Кывалов. Він сьогодні одночасно очолює Вищу раду юстиції і згідно з Законом "Про статус народного депутата України має або залишити посаду у Вищій раді юстиції, або звільнити місце у залі Верховної Ради. Чи може така людина очолювати той орган, котрий дає класифікацію діям суддів, позбавляє їх професійної діяльності і таке інше, якщо він сам не дотримується законів України.
Дякую за запитання. Я хочу вам сказати, ми пішли трошки другим шляхом, ми зараз обсуждаємо зміни до тексту присяги судді, а не те, що происходит в Вістей раде юстиции. Я вважаю, що я не маю права давати оцінку діям своїх колег, народних депутатів. Я просто скажу, що я знаю голову Вищої ради юстиції, народного депутата пана Ківалова як дуже професійну людину, як фахівця, котрий знаходиться на своєму місці. І повністю відповісти на ваше запитання я не можу, тому що не хочу давати оцінку тим чи іншим діям. А те, що стосується присяги народного депутата, я вам лише одне хочу сказати. Я згоден, що наша з вами присяга, вона більш ємка по об’ему і має більший смисл, чим та присяга, яку складають судді. Тому я прошу вас підтримати цей проект у першому читанні, щоб ми могли до другого читанні внести любі зміни та доповнення до того варіанту, що я запропонував, і прийняти, і зобов’язати суддів дотримуватися цієї присяги.
Дякую вам Михайле Маркович, дякую. Я хочу поінформувати тут на запитання Володимира Бондаренка, що я звертався до суду і отримав судове рішення, яке направив у регламентний комітет відносно народного депутата Ківалова. І зараз у регламентний комітет я передав його. Будь ласка, Василь Васильович Онопенко. Шановні колеги, у нас дуже багато записалося народних депутатів у "Різному". Якщо я не помиляюся, 26 народних депутатів. Я просив би нам завершити це питання.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Перший висновок - присягу треба змінювати однозначно, вона була прийнята давно і не відповідає сьогоднішнім реаліям дня. Друге. Можна приймати її в першому читанні як законопроект, але дійсно з урахуванням певних пропозицій. Ну, скажімо, тут зовсім не йде мова про принцип верховенства права. Але це треба відобразити в присязі. Тут йде посилання в проекті закону про кодекс професійної етики судді, але у нас ще немає такого кодексу. Ми тільки його обговорюємо. Третє, скажімо, зауваження. Суддя зобов’язаний забезпечити повний всебічний та ефективний розгляд судових справ. Є стаття 15, 30 Цивільно-процесуального кодексу, відповідні статті Кримінальнопроцесуального кодексу, де записане те ж саме. Тобто, нам треба прибрати все, що лишнє, але те, що треба прийняти в іншому варіанті присягу в якості закону - це однозначно.
Шановні колеги! Починаємо обговорення. Народний депутат Кармазін Юрій Анатолійович, будь ласка.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Городгерой Одеса, поки що окупований тими людьми, якими не положено. Шановні друзі! Шановний народ України! Обговорюване питання дуже важливе. І зміни до законів про статус суддів, який запропонував народний депутат Добкін, я його розумію, бо коли я перший раз попав в цю залу в 1994 році, я ще на виборах запропонував, щоб давав присягу кандидат у депутати. І ще не будучи обраним я таку присягу перед своїми виборцями в місті-герої Одесі склав. Першу присягу склав, не будучи обраним, ще не було цього тексту в Конституції. Тому мені дуже близько це і знайомо, і я вважаю, що текст присяги треба приймати, треба приймати цей закон в першому читанні і особливо визначити, що для суддів пріоритетно також є і захист держави, і захист державних цінностей, і її суверенітету, і недоторканості, і всього того, що і депутати, тому що депутати не мають права приймати рішення іменем закону, а судді можуть це робити. Тому в цьому плані я хотів би сказати і навести маленький, малесенький приклад. Я хочу вам сказати як це важливо Шановні народні депутати, вдумайтеся! Влітку вбивають в Одесі вже другого суддю за 3 роки, вбивають Ігоря Ткачука. А перед цим він приїжджає, телефонує, що треба терміново зустрітися. Я виходжу з цієї зали, йду сюди вниз і він мені каже: мені запропонували за посаду голови арбітражного суду посередники, щоби я зібрав 500 тисяч американських доларів. Це страшна річ, але я кажу правду. І перед цим був вбитий за 3 роки до того голова Одеського арбітражного суду Борис Віхров. Вбивство не розкрито. В зв’язку з тим, що зараз я займаюся питаннями суддівської мафії, я попереджаю, що я не збираюся кінчати життя самогубством і не збираюся нікого гвалтувати і нічого іншого робити. Це я говорю для того, що хочу оприлюднити зараз один документ. Він виданий 6 листопада 2002 року. "За заборгованістю фірми в 35 тисяч гривень, яка вже була оплачена ще 2 листопада, ставилося питання і продовжується розглядатися питання про банкрутство компанії, державної компанії "Чорноморське морське пароплавство" для того, щоби її повністю дограбувати. В Одесі взагалі винайдений спосіб приватизації через банкрутство. І от суддя додумався там винести ухвалу, суддя Грабован виступив таким, і в ухвалі написано: припинити повноваження в.о. президента державної судноплавної компанії "Чорноморське морське пароплавство" Мазовського до призначення в порядку, визначеному законодавством та установчими документами. Тобто Кирпа.
Юрій Анатолійович, закінчуйте.
міністр транспорту, я півхвилиночки, я вам зекономив на минулому і зараз ще зекономлю.
Ну вже час вичерпаний. Я прошу вас.
Я зекономлю зараз на іншому, перепрошую.
На чому ви зекономите?
Я хочу, щоб ви зрозуміли, що відбувається. Міністр транспорту видає наказ про призначення керівника державної компанії.
Юрій Анатолійович, не примушуйте мене вимикати мікрофон.
Вимикайте. Я скажу все, що хотів сказати у різному.
Шановні колеги, розгляд питання завершено, вимкніть мікрофон, проект закону про внесення змін до Закону України "Про статус суддів". Щодо рішення будемо визначатися в день голосування. Переходимо до "Різного". В різному записалися 25 народних депутатів для виступів. Я просив би, щоб всі мали можливість виступити, скоротити час, можливо, не до трьох, там, а до двох хвилин щоб, до двох з половиню хвилин. Народний депутат Яворівський. Підготуватися народному депутату Шершуну. Будь ласка. Яворівського немає. Народний депутат Шершун, будь ласка. Підготуватися Юрію Кармазіну. Юрію Анатолійовичу, зараз будете виступати, ви ж записані. Юрій Анатолійович, є ж Регламент. Ви казали, що це - порушення Регламенту, ви ж мене самі вчили.
Шершун, Рівненщина, фракція "Аграрна партія України".
На табло висвітліть, будь ласка, перелік прізвищ.
Шановний Головуючий, шановні колеги, я хотів би сьогодні підняти, як на мене, надзвичайно гостру проблему, - підтримку обдарованих дітей в Україні. На перший погляд здається, що це - дрібниця в порівняні з тими економічними і політичними питаннями, які нам з вами доводиться вирішувати тут, в стінах Верховної Ради. Але я переконаний, що це не так, бо якщо ми з вами сьогодні залишимо маленькі таланти на самовиживання, ми їх втратимо. А це означає, що ми втратимо золотий потенціал для країни. На своєму сарненському окрузі я часто відвідую позашкільні заклади, будинки школярів, дитячі клуби. І скрізь бачу одне - діти прагнуть скрізь творити щось своїми руками і хочуть відчувати, що комусь потрібно. На жаль, там, де займаються розвитком дитячої творчості, робиться переважно на голому ентузіазмі за кошти самих вчителів і батьків, які відривають на це копійки з власного бідного сімейного бюджету. Є в моєму окрузі селище Соснове, там діти такі чудеса витворяють з лози і дерева, що імениті майстри могли б позаздрити. А які вишивки! Але сільське безгрошів’я робить свою чорну справу, і ентузіазм дорослих, зважаючи на економію сімейних бюджетів, зникає, і діти, переступаючи через власне бажання, не розвивають ту Божу іскру. Як наслідок - держава втрачає таланти, які споконвіків прославляли Україну своїми віршами і пензлями, золотими руками і свіжою думкою. Навіть у найгірші часи таланти помічали і підтримували. Недарма мудреці Сходу казали: "Збережеш талант однієї людини, збережеш майбутнє селища, збережеш талант ста - будь спокійне за майбутнє країни". Мені може хтось заперечити, мовляв, навіщо піднімати це питання, є ж указ Президента про підтримку обдарованої молоді. Так, є. Але кошти під нього не закладали у Державному бюджеті, не знайдуть їх і на місцях. Питання розподілу видатків Держбюджету - це наша, депутатська, компетенція. Я вважаю, що ми повинні прийняти розумне рішення і при формуванні кошторису Міністерства освіти та науки України визначити окрему статтю, якою передбачити певну суму коштів для підтримки позашкільних закладів, які займаються розвитком дитячої творчості в Україні. Якщо ми цього не зробимо, українські таланти підтримуватимуть інші - німці, поляки, американці, будь-хто. А той дар, яким нагородила українська земля цих дітей через 10 років буде слугувати на благо інших держав. Дякую за увагу.
Дякуємо вам. Яворівського немає Володимира Олександровича? Слово надається Кармазіну. Час пішов, Юрій Анатолійович. Чи ви відмовляєтесь від виступу? Включайте, будь ласка. Час пішов. І не порушуйте брутально регламент.
Вас важко зрозуміти, я думав, що з місця надали мені слово. Дякую. Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Я розумію, що для того щоб не почути правду, будуть нас включати раніше, але правда все одно проб’ється. Так от, шановні народні депутати, я хочу довести все-таки до вашого відома, що сталося в Одесі. В Одесі сталося те, що рішення Міністра транспорту України Кирпи, який займає державну і державницьку позицію, відстоює її по збереженню державної власності, було прийнято рішення про те, щоби призначити виконуючим обов’язки президента державної судноплавної компанії Чорноморського морського пароплавства Мазовського. Це рішення ухвалою, підкреслюю, господарського суду Одеської області було написано: "Припинити повноваження". Предмет розгляду, що, - справа про банкрутство. Ще раз кажу, 35 тисяч боргу всього гривень, копійчана сума до тих речей для того, щоб в цей час розпродати і розхапати державного майна на не один десяток гривень і не одну сотню тисяч гривень. Я вимагаю доручення Генеральній прокуратурі України і прошу її відзвітувати, тому що сьогодні планувався звіт про боротьбу з організованою злочинністю і корупцією щодо цих обставин. Я вимагаю також від Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції, яким поки що керує пан Шлапак, послати перевірку, як виконують сьогодні арбітражні керуючі і захищають майнові права держави і інтереси колективу. Я хочу також зрозуміти, чому одеський регіон опинився поза критикою, поза поглядами Генпрокуратури і поза контролем Верховної Ради і поза контролем Кабінету Міністрів України. Я звертаюся до вас, шановні колеги, з тим, щоб ми внесли на кінець Закон про канцелярію Президента та допоміжні органі і структури. Мені стало відомо, що Національним банком було профінансовано 15 мільйонів як благодійницька допомога ДУСі. Скажіть, будь ласка, я чекаю спростувань цих відомостей від голови Національно банку, від голови ДУСі, від Президента України і хочу, щоб далі такого свавілля у державі не відбувалося. Тому давайте приймемо Закон про канцелярію Президента, яким скажемо, що у нас є тільки один уряд, а канцелярія Президента, то не є уряд в державі. Я цей проект вам запропонував, пояснювальні записки всі дав і звернення до всіх керівників груп і фракцій дав. На жаль, чомусь ніхто не хоче це. Не хочуть через те, що блокується це питання керівником Секретаріату Верховної Ради Зайчуком, якій представляє якраз канцелярію Президента у Верховній Раді України. Дякую вам.
Слово надається Олексіюку, наступний Ширко. Юрій Анатолійович, а вам хочу роз’яснити норми Регламенту та статей 15 і 16 Закону про статус народного депутата, як оформлюється запит і звернення. Будь ласка.
Сергій Олексіюк, "Наша Україна", Український народний рух, Рівненщина. Шановні депутати, цього року Національна скаутська організація "Пласт" відсвяткувала своє 90-річчя. Сьогодні "Пласт" - це добровільна, неполітична, неприбуткова всеукраїнська громадська організація, вона була заснована професором Олександром Тисовським, Петром Франком, Іваном Чмолою та іншими українським діячами, які хотіли найкраще виховати українську молодь. Дотепер діяльність цієї організації має на меті сприяння всебічному, патріотичному вихованню молоді на засадах християнської моралі, виховання молоді, свідомими, відповідальними повновартісними громадянами національної та світової спільноти, провідниками суспільства на ідейних засадах "Пласту". Не дивно, що серед людей, які є пластунами або виховувалися у "Прасті", є чимало відомих громадських діячів. Це науковці і державотворці, посли та консули, журналісти і священики, бізнесмени і народні депутати. Так, визначаючи важливість розвитку і зміцнення патріотичних молодіжних і дитячих організацій України та ознайомившись з роботою молодіжних організацій Пласту - національної скаутської організації України, ми, народні депутати Юхновський Ігор Рафаїлович, Кузьмук Олександр Іванович, Кравчук Леонід Макарович, Гавриш Степан Богданович, Олексіюк Сергій Сергійович, а також радник Прем’єр-міністра України Гаврилишин Богдан Дмитрович, створили раду опікунів "Пласту", яка сподівається, сподіваємося сприятиме розвитку скаутського руху України та входженню українського "Пласту" у світові організації скаутського руху. Користуючись нагодою в переддень 23 листопада - День пам’яті жертв голодомору та політичних репресій, я хотів би нагадати, що в цей день, тобто завтра по всій Україні будуть відправлені панахиди по цих жертвах, наших побратимів, наших українців, які полягли за цю незалежність нашої держави. В цей день вся Україна буде пам’ятати тих, хто віддав своє життя. Дякую за увагу.
Народний депутат Ширко, фракція "Наша Україна", будь ласка. Підготуватися Мовчану.
Юрій Ширко, "Наша Україна", Український Народний Рух, місто Рівне. Минулого тижня мені довелося побувати в багатьох колективах і на багатьох зібраннях в своєму рідному місті, де були присутні люди різного віку, різних професій, але не байдужі до стану справ в нашій державі. І на конференції Братства вояків УПА - Української повстанчої армії, і на зборах освітянських профспілкових активістів міста Рівне і області, і на особистому прийомі найчастіше піднімалися питання про бюджет України на 2003 рік. Одне звернення освітян до народних депутатів дозвольте вам зачитати. "Шановні народні депутати! Наше звернення викликане глибокою занепокоєністю з приводу недостатнього фінансування системи загальної середньої освіти та погіршенням соціально-економічного становища працівників освіти. Пропозиції Кабінету Міністрів України щодо асигнувань на освіту в 2003 році, як і в попередні роки знову не враховують вимог чинного законодавства стосовно обсягів фінансування галузі, забезпечення працівникам належного рівня заробітної плати, встановлення умов праці та побуту. Практичні кроки органів влади, вжиті останнім часом для реалізації окремих положень статті 57 Закону України "Про освіту" мало вплинули на матеріальний стан педагогічних працівників. Середні ставки та посадові оклади освітян в два з половиною рази нижчі від законодавчо визначених. Про рівень зубожіння свідчить той факт, що посадові оклади жодної категорії педпрацівників не сягають прожиткового мінімуму. Байдужість виконавчої влади до проблем освіти, злиденного становища працівників приводить до відтоку педагогічних кадрів, що негативно впливає на якість навчання, спричиняє соціальну напруженість. Учасники зборів трудових колективів закладів освіти, проведений напередодні, підтвердили рішучість та готовність освітян наполегливо і цілеспрямовано захищати свої конституційні права, домагатися забезпечення в повному обсязі передбачених чинним законодавством гарантій щодо норм, умов та оплати праці, житлово-побутового забезпечення. Водночас, були схвалені вимоги, які стосуються співвідношень у рівнях посадових окладів різних категорій працівників і ставок освітян відносно до законодавчо визначеного розміру заробітної плати та упорядкування умов оплати праці, розробки і затвердження відповідного нормативного акту. Ми, учасники зборів, закликаємо вас, Шановні народні депутати, при затвердження бюджету на 2003 рік проявити державницькій підхід, громадську свідомість, життєву мудрість і вжити всіх можливих заходів для задоволення справедливих вимог освітян. А ще вчителі просили передати на словах Президентові, прем’єрміністрові та міністрові освіти, щоб вони домовились і хоча б давали однакові обіцянки, а то, на жаль, вони розходяться. Не кращий стан справ і в медичних працівників, працівників культури, інженерів та службовців. В нашій області стало нормою не виплачувати зароблені гроші будівельникам й іншим робітникам. Цілі колективи звертаються до суду, щоб стягнути зароблені гроші, та й вигравши суд, непросто отримати їх, бо і виконавча служба часто безсила виконати рішення суду. Панове депутати, тож при голосуванні за бюджет прошу вас пам’ятати, що нас обрав український народ, і дійте лише в інтересах цього українського народу. Дякую.
Народний депутат Мовчан. Немає? Тоді, будь ласка, народний депутат Пузаков, фракція комуністів. Підготуватись Демьохіну.
Пузаков, фракція Комуністичної партії України. Мене завжди, а сьогодні тим більше, турбує байдужість, формалізм, відписки властей, які повинні стояти на захисті прав наших громадян. Зовсім недавно я відчув це з болем і гіркотою, навіть з образою. Я як народний депутат супроводжував до міста Києва учасників всеукраїнської акції "Повстань, Україно!". Не встигли ми виїхати за місто, як правоохоронні органи спільно з кримінальними групами за вказівкою обласних властей чинили розбійні дії, безчинства, свавілля, пошкоджували автобуси внаслідок чого виникла пряма загроза життю великої кількості людей, що були в автобусах. Я звернувся з депутатським запитом до міністра внутрішніх справ Смирнова та Генерального прокурора України Піскуна. І замість того, щоб отримати правдиву, глибоко професійну відповідь, я отримав формальну відписку, яка починається словами "Ваше звернення щодо протиправних дій працівників міліції під час супроводження делегації учасників всеукраїнської акції ретельно перевірено". Таку ж формальну і фальшиву відповідь від міністерства внутрішніх справ та Генеральної прокуратури України отримав і Голова Верховної Ради Володимир Михайлович Литвин. Яке це ретельне розслідування, коли ні зі мною, ні з жодним з потерпілим ніхто не провів навіть короткої розмови. І так було всі чотири рази, коли делегація учасників акції відправлялася до міста Києва. Вже дійшло до того, що нам всюди відмовляли в транспорті, а за вимогою високих посадових осіб облдержадміністрації з загрозою звільнення з роботи чи позбавлення ліцензій водіїв автопідприємств і приватних автобусів, було заборонено виїзд автобусів з міста Кіровограда і області навіть з нагоди і 85-ї річниці Великого Жовтня. Це призвело до 6- годинного протистояння простих людей і корумпованої влади, адже автобуси все-таки вибрались на Київ. І кожного разу порушувалося законодавства з боку властей. Але так довго не буде, народ вже пробудився, він шукає захисників, а не формальних відписчиків. Всі такі події свідчать про перетворення демократичної держави в поліцейську, і всім відомо, до чого це може привести. І в народі кажуть, що вина всьому - президентська влада, вона просто зжила себе як система, що веде до загибелі і народу, і держави, і її треба міняти. І я за наказом виборців вдруге вимагаю, дійсно, ретельного розслідування і правдивої відповіді на моє звернення. Дякую.
Народний депутат Демьохін, група "Народовладдя". Підготуватися Михайлу Мельничуку.
Владимир Демехин, группа "Народовладдя", 184 избирательный округ, город Херсон. Уважаемые руководители Верховной Рады, уважаемые народные депутаты! Проблемный вопрос, с которым я вышел на эту трибуну, вынуждал к подобным выступлениям уже многих народных депутатов. О чем идет речь? Речь идет об обеспечении жильем военнослужащих, военнослужащих и Министерства обороны, и Службы безопасности, пограничных войск, вообще всех людей, которые носят погоны, которые служат сегодня и которые уволились из Вооруженных Сил. Десять дней назад мы с вами касались этой темы в ходе проведения Дня правительства убедились в том, что при всем внимании руководства военного ведомства к личному обеспечению, адекватных решений, позволяющих кардинально снять остроту проблемы, пока мы не имеем. Действительно, начиная с 94-го года, был практически отработан механизм, порядок привлечения и использования инвестиций за счет налога на прибыль предприятий. По поручению Президента в 99-ом году была разработана комплексная программа обеспечения жильем военнослужащих и членов их семей. Все это принесло свои плоды. Давайте проанализируем такие. За время реализации программы с 99-го года по 2001 за счет всех источников финансирования было построено и получено около 8,5 тысяч квартир, а сегодня численность военнослужащих, находящихся на квартирном учете, то есть, говоря на бытовом языке, бесквартирных, превышает 66 тысяч человек. Таким образом, представьте себе, через сколько лет получит последний военнослужащий: ну, 16-20 лет, который сегодня стоит на очереди последним. Но мы не должны забывать, что идет обновление и вооруженных сил. А что ж делать молодым лейтенантам, тем, которые заканчивают училище. То есть, наверное, им вообще это не светит, жилье. Я позволю себе привести пример по моему избирательному округу. В составе херсонского гарнизона имеется вторая бригада армейской авиации. О добрых делах херсонских вертолетчиков жителям Украины приходится часто слышать. Это и ликвидация аварий на Чернобыле. Вы знаете, что первыми были летчики с Херсона. И вот сегодня там более 60 процентов офицеров и прапорщиков не имеют жилья. А это почти что 300 военнослужащих. Хотелось бы от депутатской группы нашей "Народовладдя" сделать конкретное предложение - реализовать адресный принцип обеспечения жильем военнослужащих. Схематически это выглядит так. Каждый военнослужащий может получить кредит в порядке очереди. Сегодня в бюджете мы предусмотрели более 500 млн. на реализацию этой программы. И нужно сегодня пустить их по адресному принципу. То есть, мы должны дать возможность людям покупать квартиры. Если взять стоимость жилья, например, в Херсоне, это от 5-ти до 50-ти тысяч гривен. Вы понимаете, что так можно быстро решить эту проблему. В ближайшее время мы дадим свои предложения для учета в Программе экономического и социального розвитку України и будем настаивать на том, чтобы эта программа реализовывалась. Спасибо за внимание.
Народний депутат Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Підготуватися Грязєву.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні виборці, колеги. Враховуючи економічну та соціальну складність ситуації в країні, користуючись наданим мені правом виступити з цієї поважної трибуни, висловити декілька міркувань, я хотів би, щоб до цього виступу прислухались усі. Досі ніхто мені не надав відповіді щодо ситуації з хижацьким знищенням лісів на Буковині. Перебуваючи в Чернівецькій області, спілкуючись з виборцями Путильського, Вижницького, Сторожинецького районів, я заявляю, що під безпосереднім патронатом керівництва області йде знищення та розкрадання лісів. Кругляк вивозиться за межі області. В той час, коли простоюють лісопереробні підприємства у Бергометі, Сторожинці та у місті Чернівцях. Досі не вирішується питання долі людей гірських районів, я маю на увазі пільги та дотації з Державного бюджету. Я ознайомився з бюджетом у другому читанні прийнятому. Дотації для Путильського, Вижницького і Сторожинецького районів, як і для інших районів Чернівецької області, та дотація задовольняє потреби близно на 60 відсотків. Я приведу приклад у Вижницькому районі Чернівецької області. Звідти податки держава за лісозаготівельні роботи бере десь приблизно 10 мільйонів гривень. У район повертає дотацію приблизно на 5 мільйонів гривень. 2 роки тому тут залишалося хоча б 20 відсотків від цього податку, зараз держава забирає 100 відсотків, повертає дотацію, але не ту, яка потрібна для розвитку цих регіонів. Я вважаю, що до долі гірського населення треба повернутися. Те, що я бачу своїма очами у Селятині Потильського районів багатодітні сім’ї, я не бажаю побачити нікому з депутатів народних у цьому залі і взагалі від влади. Щось незрозуміле коїться у Чернівецькій області з правоохоронними органами. До мене звернулася сім’я Кияшків з місця Чернівців про напад і рекіт на її сім’ї. Мої звернення до правоохоронців залишаються невідреагованими. Чому страждає до чих пір сім’я ця і чому бандити гуляють ще на волі до цього часу? Я виступав з приводу і приводив приклад пенсіонерів держслужбовців з Чернівецької області. Звернувся і до заступника голови Верховної Ради Зінченка. Йде прислідування пенсіонерів, значить, держслужбовців з боку пана Гончарука. Про це знає і пан Баур, але, як кажуть, віз і понині там, люди до цього часу страждають. Шановний Володимире Михайловичу, вам дякую за те, що ви дуже реагуєте. І я це відчув по відношеню виступів наших. Але хочу висловитися з приводу "Парламентського вісника". Я вчора подивився і мені казалось, що я побачив не репортаж з нашого залу, позавчора вірніше, де йшло обговорення пенсійних питань, а показували тих депутатів, які були рано, зареєструвалися, а коли обговорювалоси законопроекти по пенсіям, їх жодного не було у залі. Зате дивлюся, вони дають інтерв’ю щодо тих законопроектів, про які говорив тут товариш Цибенко. Я думаю, що це не є так, цензура "Парламентського віснику" не повинна бути. І я просто звертаюся до вас, шановний Володимире Михайловичу, "Парламентський вісник" повинен бути для всіх депутатів, не ділити на лівих, правих, середніх, а для всіх. Виступив Мельничук, виступив Кармазін, виступила Ващук, будь ласка, хай об’єктивно показують виборцям. Дякую.
Дякую. Народний депутат Грязєв, фракція Соціалістичної партії України, підготуватися Малиновському, також від соціалістичної партії.
Анатолий Грязев, фракция Социалистической партии Украины, Комитет по вопросам экологической политики, природопользования и ликвидации последствий Чернобыльской катастрофы. Уважаемые коллеги! Неделю тому назад на Чернобыльской атомной станции было проведено рассмотрение проблем связанных с мерами по повышению радиационной безопасности. Как показал анализ, положение дел в этом вопросе остается крайне тревожным. Вот несколько примеров тому. Правительство Украины подписало соглашение с Европейским банком реконструкции и развития об исполнении в течение 9 лет комплекса работ связанных с объектом укрытия преобразующие его в экологически безопасную систему. Половина времени уже прошло, в течение которого надо было освоить 60 процентов из почти 760 миллионов долларов выделяемых странамидоннорами на эти цели. Освоено всего 16 процентов. Сегодня уверенно можно говорить о том, что важнейшая для безопасности Украины программа провалена и сохраняются предпосылки повторения аварийных ситуаций. Можно делать всякие ссылки на специфические трудности в работе, на непоследовательные действия страндонноров, но в данном случае такие аргументы, исходя из опасности, неубедительны. Есть государственные службы и чиновники в них, которые должны исполнять свои обязанности и вовремя снимать возникающие проблемы. Вопиющее положение с охраной в зоне отчуждения. Только один факт. По заявлению руководителей этих служб имеется задолженность с выплатой заработной платы с августа месяца. При таком положении говорить о добросовестной их работе просто не справедливо. Нам задан был прямой вопрос:" Разве вас нам наверху ничему не научили события в Москве? Вы, что, хотите, чтобы и Украину они потрясли?" Не приведи, как говорят, Господи, чтобы это случилось. Еще один факт. 85 процентов дополнительного выхода радиационного загрязнения за пределы зоны выводится водным путем. Причина в данном вопросе - не может достроить четырехкилометровый участок дамбы, охраняющего Припять от стоков. А ведь в бассейне Днепра проживает и пользуются его услугами около половины населения Украины. Почему это происходит? А происходит это потому, что многие должностные лица различных рангов проявляют крайнюю безответственность за исполнение своих обязанностей, граничащих с преступлением. Их отношение к станции такое же, как и к любому закрытому ныне предприятию. Это недопустимо. В связи с этим обращаюсь лично к вам, уважаемый Владимир Михайлович, ибо твердо знаю, что вы понимаете суть вопроса и уверен в том, что примете меры, для этого прошу. Первое. Поручить Премьерминистру Украины сформировать рабочую группу и направить ее на место для детального разбора совместно с работниками станции положение дел и принятие неотложных мер. Второе. Поручить Генеральной прокуратуре Украины рассмотреть на заседании своей Коллегии вопрос о выполнении должностных обязанностей государственными служащими центральных органов исполнительной власти по реализации принятых Президентом Украины и правительством решению по закрытию и выводу из эксплуатации Чернобыльской станции и в случае необходимости принять к ним меры воздействия. Благодарю за внимание.
Народний депутат Малиновський, фракція Соціалістичної партії України. Підготуватися Петренку, фракція комуністів. Шановні колеги, прошу дотримуватися Регламенту, у нас ще 17, 15 виступаючих.
Шановне керівництво Верховної Ради, депутати, виборці! Сьогодні мій виступ якраз співпадає з тими проблемами, які ми сьогодні розглядати на сесії, тобто проблеми судів. Справа в тому, що за останній місяць до мене як до депутата звернулися сотні виборців , які тими чи іншими проблемами пов’язані з судами. І проблема тут суто не в політиці, а чисто прості господарські справи, чисто прості скарги людей, які вважають, що вони живуть в правовій державі ітакі сподіваються на вирішення їх проблем через суди. От такі прості приклади. Скандал та судова тяганина з приватизацією закритого акціонерного товариства "Графія України", де фактично відбувся захват майна на суму майже 6 мільйонів гривень. Тяганина йде 5 років. Інша справа просто. Межа. Він не може поділити межу, хоч всі документи в порядку. Три роки. Це говорить про те, що без сумніву наша судова система, ну даже не знаю як її назвати, це просто якісь монстри, вирішують те, що хоче або судді, або тим, у кого більший гаманець, або тим, хто дивляться на.зверху як керівник. Я можу назвати десятки прізвищ. Це і сім’я Мельників, і Черкасових, Заболотний, Паденко, Фесаки - ну просто, ну сльози навертаються на очі, коли ти читаєш ці справи. І куди б не зверталися ці люди - стіна. Юридично так зроблено, що суддя сам по собі господар, на нього впливу ніякого немає і фактично тупік судовий. Я б хотів би, ну мабуть звернутися до Юрія Кармазіна. Він очолює такий комітет як Вищу кваліфікаційну комісію суддів. Давайте ми будемо бороти судівську мафію не в Одещині, давайте підемо в центральні регіони України. Подивіться.судді, що там робиться. І давайте шукати механізм цього, зміни цієї ситуації. А тепер чисто про політику. Шановні колеги! Я вже мовчу, що 13, 14, 15 знаєте яких дів вересня по всій Україні було тотальне залякування людей, які стоять всупротив сьогоднішньому режиму Президента. Тотальне. Є факти коли люди, от наприклад на Кіровоградщині попалив лікарню, тому що їх так "приємно" питали в прокуратурі. Але це факти. Я хочу ще одне сказати чисто про політику. промовчу. Як сьогодні веде сьогодні себе прокуратура. Знов нагляд, спостереження і тиск. Це стосується столичних депутатів, особисто мене. І сама свіжа політика. Завершую. Сама свіжа політика. В Черкасах відбувся міні-переворот. Соснівська. Придніпровська районна рада місто Черкаси. Голова ради - Саська Григорій Тихонович, професіонал. Але завдяки активним діям трьох депутатів, до речі, нині діючих співробітників СБУ. Вони провели нелегітимну сесію і зняли з роботи керівника ради, порушуючи всі закони і норми Регламенту сесії. А це факт. Це - прецедент, який створила наша Верховна Рада у 2000 році, згадайте. Сьогодні починається знизу це, ці процеси. І це говорить про те, що сьогодні, дійсно, отака у нас сьогодні влада, отака система, без якої зміни не можливі. І на останнє я хотів би звернутися до наших виборців. Шановні виборці, ті, хто до мене звертався з судовими проблемами, дякуйте пану Президенту, нашому Кучмі за те, що він створив. Без злама цієї системи нічого у нас не вийде. Дякую.
Народний депутат Петренко, фракція комуністів. Підготуватися Ситнику.
Петренко, фракция коммунистов, Сумская область. "Звернення сумського товариства ошуканих вкладників до Президента та народних депутатів України. Ми, спілка ошуканих вкладників, неодноразово звертались до Президента, прем’єр-міністрів, голів фракцій в парламенті попереднього скликання негайно розглянути питання до повернення наших, чесно зароблених грошей, які ми довірили державі в особі ощадбанку. Ми пам’ятаємо, як Президент Леонід Кучма давав обіцянки перед виборами на телебаченні в місті Сумах, що вкладники зможуть користуватись вкладами для оплати квартплати та комунальних послуг, на ліки, на навчання та інше. Але як тільки його обрали Президентом, він все забув. Ви, народні депутати, дуже багато обіцяли, люди вам також повірили, вас обрали, але, як показує початок роботи Верховної Ради, виконувати свої обіцянки не спішите. І доказ - це бюджет, де знову для повернення вкладів населенню копійки. Ви - високі посадові особи і керівники України накинули на шию своєму народу петлю і кожного разу її потроху зашморгуєте. Нам боляче дивитись на безпритульних дітей та пенсіонерів, які шукають собі їжу на смітниках. Конституція України та Європейська конвенція про захист прав і свобод громадян гарантує вкладникам України їх права на власність. 7 червня 2001 року Верховна Рада прийняла законопроект номер 2456, що дає можливість вкладникам користуватися своїми вкладами для оплати комунальних послуг, квартплати, плати за ліки тощо, тобто те, що обіцяв Президент перед виборами. А ось тепер, коли став Президентом, він накладає вето на цей законопроект. Так він вчинив і з законом про захист доходів населення від інфляції. Для чого тоді 450 депутатів, якщо все вирішує один Президент? Ми 10 років чекаємо на повернення наших заощаджень, а ви всі, мабуть, чекаєте, щоб ми повимирали якнайшвидше. Ви перетворили Україну в великий концтабір, де проводяться експерименти по виживанню українця без їжі. Президенту Леоніду Кучмі не треба звертатися до народу, що він всенародно обраний Президент. Якщо ви не виконаєте своїх обіцянок, ми не бажаємо бачити вас Президентом. А депутатам наказуємо думати про тих, хто вас обрав, а не бігати з однієї фракції в іншу, а думати про тих, хто вас вибирав. Ми вимагаємо: перше. Прийняти закон про повернення заощаджень населенню. Друге. Закласти в бюджет при другому читанні не 500 мільйонів, а 5 мільярдів на виплату заощаджень, а депутатам при прийнятті закону про повернення заощаджень подолати вето, якщо знову накладе Президент. Третє. Прийняти рішення про індексацію наших заощаджень згідно закону 1996 року. І четверте. Всі кошти від "прихватизації" направити на повернення вкладів населення, так як все будувалось на наші гроші. Лист-звернення прийнятий на загальних зборах ошуканих вкладників 28 жовтня 2002 року одноголосно 120 голосами. Місто Суми". Дякую за увагу.
Народний депутат Ситник Костянтин Меркурійович, фракція Блоку Юлії Тимошенко, підготуватися Шульзі.
Ситник, Українська Республіканська партія "Собор". Я хочу торкнутися двох питань. Перше - про порушення наукової етики і законів академічного життя. І друге - про порушення прав людини. Я звертаюся, зокрема, до вас, високоповажний Володимире Михайловичу, бо ми з вами члени Національної академії наук України і ми маємо обов’язки перед українською фундаментальною наукою. Ми повинні зберігати чистоту, високу роль і гідність української фундаментальної науки. Ви знаєте, що сьогодні непоодинокі випадки, коли оголошуються в газетах вибори до академій, різних академій, є шість академій у нас державних, тобто таких академій, де держава оплачує життя і наукову діяльність академіків і членів-кореспондентів. І ось уже кандидат може стати академіком державної академії. Це абсолютне порушення і здорового глузду і тим паче законів академічного життя і тим паче традицій, які склалися у нас в академічному житті. Коли кандидат наук в галузі менеджерства, а потім доктор в галузі економіки стає членом Президії Національної академій і очолює, стає головою наукового академічного центру, це велике порушення, це грубе порушення. Я про це не говорив, але вчора ця фігура стала фігурою номер два чи номер один в Україні. Ну, приймали це, як фігура номер один. Хіба можна допустити подальше падіння моралі науки? Я переконаний, що не можна. І не можна допустити, щоби люди такого гатунку, як наш сьогодні Прем’єр-міністр чи, скажімо, податковець Азаров стали носити високе ім’я академіка Національної академії. Володимир Михайлович, я ще раз до вас особисто звертаюся: давайте разом, залучивши інших людей, зробимо, щоб цього не сталося, щоб наука була чистою. І друге, буквально два слова. Я був тільки що в Луганську, прийняв десятка три людей, і були серед них жителі двох гуртожитків - колишнього Луганського акумулятора і заводу "Донець". Я звертаюся до Генерального прокурора України: розберіться, ну, не можна знущатися над правами людей так, як знущаються в Луганську. Розберіться і допоможіть людям жити відповідно до наших законів. Спасибі за увагу.
Народний депутат Шульга Микола Олександрович, фракція комуністів. Підготуватися Петрову.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, я хотів би продовжити тему суспільної моралі і ті проблеми, які тут позначилися. Я хотів би звернути вашу увагу на ті разючі переміни, які відбуваються в моральній свідомості молоді. Про це йшлося вже сьогодні при обговоренні питань щодо молоді. Але я хотів би ще звернути вашу увагу на те, що показують соціологічні дослідження. Молоде покоління опинилося в інформаційно-культурному просторі, що постійно пропонує їй моделі поведінки, в яких на першому місці стоять гроші і примітивні задоволення. Спостерігаються помітні відмінності між людьми різних поколінь, особливо відрізняється у цьому сучасна молодь. У неї дуже сильно, порівняно із старшим поколінням, впала цінність професії. Так, у відповідях на запитання: "До чого, на вашу думку, готові вдатися більшість людей заради великих грошей?" - 35 відсотків людей у віці до 30-ти років вважають, що можна пожертвувати улюбленою професією, роботою, у той час як люди старші 55 років - тільки 15 відсотків так вважають. Зрозуміло, що це дуже небезпечне явище. Суспільство, у якому молодь не цінить професію і готова заради грошей її легко міняти, не має майбутнього у сучасному технологічно перенасиченому світі. Зрозуміло, що тут дають взнаки і безробіття, відсутність можливості вибору роботи по душі за професією. Але ці ж дані фіксують і руйнування цінності професійного самоствердження особистості. Вже 50 відсотків молодих людей вважають, що заради грошей більшість людей готові братися за будьяку роботу, аби гарно платили. Ще одна ознака нашого часу у нашій країні - це готовність заради грошей діяти в обхід законів. Серед молоді таких вже третина. Навіть таке романтичне почуття, як любов, не є сьогодні для значної частини молоді цінністю. 35 відсотків молоді вважає, що заради великих грошей люди готові вступати у шлюб без кохання. Втрачається не тільки почуття чистого кохання, але і любові до своєї Батьківщини. Вже 55 відсотків людей у віці до 30 років дотримуються думки, що заради великих грошей більшість людей готові виїхати в іншу країну, де можна більше заробити. Зробимо підсумок: від третини до половини молодих людей втратили наші традиційні моральні орієнтири. Якщо раніше перед особистістю стояла проблема бути чи мати, то сьогодні вона уже практично вирішена на користь мати. Суспільству впору кричати SOS. Спасибі.
Дякую. Це, дійсно, така страшна статистика. Нам потрібно, мабуть, про це буде вести мову під час парламентських слухань з молодіжної тематики. Сімонов, будь ласка, з процедури. Включіть мікрофон, народний депутат Сімонов, фракція комуністів.
Дякую, Володимире Михайловичу. Сімонов, фракція Компартії України. Володимире Михайловичу, ви не звернули увагу на те, що от права сторона чомусь у залі відсутня. А мені, здається, щось "Нашої України" немає зовсім, один Кармазін тільки цілий день працює і більшості немає. Я чогось думаю, чи вони сьогодні у п’ятницю пішли щось домовлятися, чи щось рішати якісь питання. Це ж найбільш важливе, що сьогодні є, кожний виступає, вносить свої пропозиції, "Різне", дуже цікаво почути. То у мене пропозиція, Володимире Михайловичу, може зробити реєстрацію, тоді опублікувати, хто був на "Різному"?
Можна, я не заперечую.
Або реєстрацію робити якраз під час "Різного", тоді бачити, хто є у залі.
Добре, домовилися. Давайте перед закінченням, тоді зареєструємося, як будемо завершувати нашу роботу. Дякую. Будь ласка.
Виктор Петров, Коммунистическая партия Украины, Винницкая область. Уважаемые народные депутаты, мы вчера приняли закон, установили минимальную заработную плату 237 гривен. А как можна жить, не получая более полугода никакой зарплаты. Такая беда прийшла в семьи трех тысяч винничан, работников Винницкого подшипникового завода. В этом году к этому следует добавить перспективу полного закрытия еще недавно процветающего восемнадцатого государственного подшипникового завода, где работа свыше 10 тысяч человек. С приходом, так называемых реформ, завод находится в тяжелом состоянии, но удавалось еще в прошлом году сохранить 3 тысячи рабочих мест, были и оборонные средства, и реализация подшипников. Окончательное разрушения завода пришло з переходом контрольного пакета акций в собственность Донецкой корпорации Укринтерпродукт. Новый собственник не выполнил плана приватизации относительно инвестиций. Более того, с территории завода было вывезено безвозвратно, бесплатно готовой продукции на сумму 9,7 миллиона гривен, что лишило завод оборотных средств, привело в конечном счете к остановке завода и к возбуждению дела о банкротстве предприятия. Как можно не видеть, что Донецкая корпорация не собирается запускать завод. Здесь совсем другие планы: ценное уникальное оборудование продать в частности Харьковскому подшипнику, остальное на металлолом. Особенно удивляет позиция Фонда государственного имущества Украины, поскольку прямая обязанность фонда - подать иск в хозяйственный суд об аннулировании приватизационного договора в связи с невыполнением покупателя акций его условий. Вместо этого представители фонда составляют акт о якобы его выполнении. Рабочие завода справедливо ставят вопрос не только о выплате долгов по зарплате - это 3 миллиона гривен, а и о работе завода, о недопущении дальнейшего сокращения рабочих, сохранения оборудования, среди которого много уникального. Всех нас не может не возмущать ситуация, когда государству, точнее его чиновникам, не нужен завод, его можно планомерно уничтожить. И не волнуют судьбы рабочих, их можно выкинуть на улицу, отдать на растерзание жирных котов. В отличие от горисполкома, который выполнил свои обязательства, приняв в собственность города социальную сферу завода, к сожалению, областная госадминистрация вместо помощи трудовому коллективу все свои усилия направила на создание комиссии и шум вокруг пустой ее деятельности. Не видно и не слышно результатов работы правительственной комиссии созданной по поручению Премьерминистра, теперь уже бывшего. На защиту трудового коллектива стали профсоюзы, заводской комитет, отраслевой обком и Винницкая федерация. Уважаемый Владимир Михайлович, прошу считать мое выступление депутатским запросом Генеральному прокурору по поводу вывезенной готовой продукции на сумму 9.7 миллионов гривен Фонду державного майна по вопросам его компетенции. И Премьер-министру Януковичу на примере спасения Винницкого подшипникового завода Виктор Федорович имеет возможность показать насколько его вчерашний доклад был искренним. Спасибо за внимание.
Народний депутат Лещенко, фракція комуністів, підготуватися Оржаховському.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України. Шановний Володимире Михайловичу, Шановні народні депутати, ті, що залишилися в залі, і шановні виборці, вони завжди на місцях. Я хочу порушити в своєму виступі два питання. Перше. Міністр внутрішніх справ Смірнов ходив по фракціях, в тому числі і у фракцію комуністів і просив, щоби ми допомогли захистити ті пропозиції по бюджету, які вони виставили. І це правильно, бо дуже багато нижчого складу находиться в такому незадовільному стані матеріальному, але ж як використовується цей нижчий міліцейський склад? Для політичного переслідування опозиції. І до мене, до речі, коли я був на сесії до дому декілька разів телефонував слідчий і навіть приходив до дому, чого це моя машина 16 вересня знаходилася в Києві. Також чиниться тиск на молодих людей, які в цей день були в Києві. Причому старший слідчий Головного слідчого управління Міністерства внутрішніх справ майор Котов викликає за повісткою молодих людей, ну Гнатюк Сергій, Чудинов Данило - це в Чернігові і ставить запитання: ви були в Києві, що ви там робили? Вони лякаються. Цей Чудинов наговорив з переляку такого, чого зовсім не було, бо на його очах одівали протигаз на людину, він це бачив. І 4 слідчих цього Головного слідчого управління в Чернігові ведуть цю справу. Що їм немає чого більше робити крім цього? Далі. Ось у мене протокол офіційного попередження про недопущення порушень громадського порядку та інших протиправних дій 7 листопада село Кіпті Козелецького району. "Я, командир першої роти окремого батальйону ДПС ДАІ, капітан міліції Близнюк виніс офіційне попередження громадянину, - прізвище є, адреса є, - що він офіційно попереджений про недопущення порушень громадського порядку та інших протиправних дій". Люди їдуть в автобусі, ставиться таке попередження. Я вважаю, що це ганьба. Я вимагаю від міністра Смирнова, щоб припинили переслідування людей за політичними мотивами. І друге питання. Ну, у нашій державі зараз, ви знаєте, що багато робиться штучних банкрутств підприємств, а потім вони за безцінь скуповуються, за копійки. Ну, в Чернігівській області, допустимо, Городнянський комбікормовий завод, Коробська міжгосподарська будівельна організація збанкрутувала і таке інше. Так от я звернувся до міністра Лавриновича з депутатським запитом, щоб вони розібралися, чому ж це людині із коробської цієї організації Лихошерсту ще з 1999 року не виплачують півтори тисячі гривень боргів і чому до цього часу його не звільняють з роботи, бо нема ж організації. Відповідь така: на даний час забезпечити виконання рішення суду щодо стягнення на користь Лихошерста коштів, а також стосовно оформлення звільнення його з роботи на підставі, ну, КЗоТу в зв’язку з банкрутством підприємства не видається можливим. Хіба це відповідь міністра? Дякую за увагу.
Народний депутат Оржаховський, підготуватися Матвієнку.
Анатолій Оржаховський, фракція комуністів. Шановний Голово, народні депутати, виборці! Дозвольте звернути вашу увагу уряду на проблему, котра актуальна для держави, жителів Каланчацького, Скадовського, Голопристанського районів Херсонщини, ряду районів Автономної Республіки Крим, де днями мені вдалося побувати та почути точку зору щодо необхідності термінової допомоги рисосіючій галузі України. Вирощування рису для південних регіонів держави це гарантовані робочі місця, заробітна плата, перспектива життя їх мешканців. З клопотання підняти згадану проблему на рівні законодавчої та виконавчої влади країни звернулися і керівники асоціації господарств - виробників рису. За їх словами, при умові створення належних умов є можливість забезпечити країну власним високоякісним продуктом харчування - рисовою крупою. Для цього в 60-ті роки на півдні України побудовано понад 60 тисяч гектарів рисових систем. Це давало можливість виробляти понад 150 тисяч тонн рису. Зменшення його виробництва за останні роки до 90 тисячі тонн викликано непродуманою приватизацією рисових систем. Як відомо, рисосіяння - трудоміська високовитратна галузь, тому у всіх країнах світу, де він вирощується створюють відповідні умови для її підтримки. Неодноразово рисівникам Херсонщини доводилося звертатися до уряду, Верховної Ради, Президента, одначе справу не вдалося зрушити з місця. Не вдалося здійснити підвищення пільгової та повної ставок комбінованого ввізного мита на імпорт в Україну риса, що повинно було б підтримати вітчизняного рисівника, так як внесений до Верховної Ради законопроект був відхилений в попередньому скликання. Для врятування власного рисосіяння, якому також загрожувало повне знищення, уряд Росії, наприклад, в 2001 році не тільки підвищив ставки ввізного мита, але і ввів квотування імпорту рису. Це загострило ситуацію у країні, а потоки здешевленої сировини азіатських країн стали направлятися до нас у тому числі і незаконним шляхом. В минулому році в місті Краснодарі відбувся Міжнародний симпозіум вченихрисівників світу, де вчені Румунії, Болгарії, Угорщини застерігали недопустити їх помилок, коли здешевленим рисом з Єгипту та азіатськихї країн практично знищено їх рисосіяння. Виходячи з вимог часу, намагання сприяти державі, зайнятості людей в Україні необхідно недопустити знищення цієї галузі в першу чергу за рахунок створення рівних, конкурентних умов для вітчизняного і імпортованого рису на внутрішньому ринку. Це можливо при умові, якщо ціна на імпортований рис на місці доставки буде не нижчою собівартості, тобто 1450 гривень. Слід було б реалізувати підвищення в запропонованих межах ставок ввізного мита на імпорт рису застосувати заходи по недопущенню контрабандних поставок. В разі позитивного реагування урядовців, на що я сподіваюся, на підняту проблему виграє лише наш національний товаровиробник, місцевий та Державний бюджети. Прошу мій виступ вважати депутатським зверненням до уряду України. Дякую за увагу.
Павло Матвієнко, група "Європейський вибір". І нам треба порадитись. У нас ще, шановні колеги, сім народних депутатів. Прослухаємо? Шановні колеги, на 15 хвилин я пропоную продовжити для того, щоб всі могли виступити. Добре? ГОЛОС З МІСЦЯ. Да.
Дякую. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Коростенський виборчий округ, який я представляю, є такий в Поліського регіону, з малородючими грунтами, а відтак і небагатими господарствами. Загальну ситуацію ускладнює чорнобильска біда, яка вразила всі населені пункти п’яти адміністративних районів області. Тому соціальні проблеми, що постають надзвичайно гостро, і фактично згорнуто будівництво по чорнобильській програмі, а місцеві підприємства фінансово та економічно слабкі. До того ж, перед ними держава заборгувала за раніше споруджені об’єкти, що не сприяє будівництву закладів соціальної сфери власними коштами. Це при тому, що є соціальні проблеми, які б держава могла успішно вирішувати. Не буду говорити про стовідсоткову газифікацію поліських сіл, яка на сьогодні є малореальною, але гостроту з постачання скрапленого газу і твердого палива в сільські оселі можна зняти вчасно і в повному обсязі, виділяючи необхідні кошти з Державного бюджету. Тому саме до Кабінету Міністрів та до бюджетного комітету я звертаюсь із проблемними питаннями, що потребують вирішення. А саме: за розрахунками в Житомирській області потреба в коштах з загального фонду бюджету для належного забезпечення функціонування бюджетних установ та закладів, виконання програм по делегованих повноваженнях становить 862,1 млн. гривень. Тобто недостатність коштів по області становить 226,4 млн. гривень або 25 відсотків. В усіх районах Житомирської області доведений показник обсягу видатків на отримання територіальних центрів по обслуговуванню одиноких непрацездатних громадян не забезпечує потреби в коштах навіть на виплату заробітної плати працівникам на суму 1,3 млн. гривень та на оплату енергоносіїв 0,2 млн. гривень. Обсяг видатків у порівнянні з показниками 2002 року зменшений на 0,6 млн. гривень, і це при тому, що кількість одиноких непрацездатних громадян постійно зростає. І насамкінець. Бюджетним комітетом Верховної Ради України запропоновано внести до проекту Бюджетного кодексу України зміни, якими передбачено скасування запроваджених в Україні спеціальних режимів інвестиційної діяльності на територіях пріоритетного розвитку. Цього, шановні колеги, ні в якому разі не можна робити, оскільки подальше функціонування в Житомирській області спеціального інвестиційного режиму має вкрай важливе значення для соціально-економічного розвитку регіонів, постраждалих від аварії на Чорнобильській атомній електростанції. У зв’язку з цим я звертаюсь до вас, народні депутати, під час розгляду цих змін до бюджетного кодексу, не підтримувати ці зміни, які готуються в бюджетному комітеті. Дякую.
Народний депутат Соломатін. Підготуватися Раханському. Юрій Соломатін, фракція комуністів, будь ласка.
Дякую. 15 листопада, в п’ятницю, об 11 годині ранку в Києві на Площі Лесі Українки 1 біля будинку обласної держадміністрації відбулася велелюдна зустріч мешканців Київської області з народними депутатами України і опозиційних сил. Було близько трьох тисяч людей. Від блоку "Наша Україна" був присутній і виступив народний депутат України Євген Жовтяк, від Соціалістичної партії Анатолій Грязєв і від Компартії України Юрій Соломатін. Люди цікавилися на цій зустрічі, як це зібралися ті політично протилежні сили і що їх об’єднує? Відповідь була така, і люди з цим погодилися. Як в 1941 році Сталін, Рузвельт і Черчілль утворили антигітлерівську коаліцію, так і зараз політичні сили, які належать до опозиції, створили антикучмівський і антизасухівський альянс. Люди протестували проти підвищення тарифів на житлово-комунальні послуги, а це реально відбулося майже в десятку районів Київської області. І вони протестували проти того, що до цього часу не виконана постанова Верховної Ради України від 7 червня 2001 року з вимогою про негайну відставку Київського обласного губернатора Анатолія Засухи. Люди на цій площі зібрали підписи під зверненням до вас, Володимире Михайловичу, і я маю нагоду зараз вручити це звернення від імені трьох тисяч людей, хоча підписи тут були поставлені лише чільними представниками від усіх районів Київської області. Насьогодні можна сказати про святу київську землю таке. Люди дуже уважно спостерігали за виборами Прем’єр-міністра України. І коли був обраний на цю високу посаду шановний пан Янукович, це стало вже зрозуміло: цей вибір більшості ще більш загартує опозиційні сили і зробить все, щоб ця перемога була останньою перемогою, пірровою перемогою для більшості, і вже тоді остаточно піде по всій України наступ опозиційних, антикучмівських, антиянуковицьких і антиза.сил. Дякую за увагу.
До слова запрошується народний депутат Раханський, фракція Партії промисловців і підприємців, "Трудової України". Підготуватися Калінчуку.
Дякую. Анатолій Раханський, Євпаторійський виборчий округ, "Трудова Україна", міжфракційне об’єднання "Депутатчорнобильці". Шановна Президія, шановні колеги. За останній час, в тому числі і сьогоднішній день, на засіданнях Верховної Ради обмежується можливість для виступу депутатів. І це кожен день так. По причині порушення Регламенту виступаючими колегами. Нехай не ображаються депутати, які зловживають регламентом, як правило, одні і ті ж. А головуючий на засіданнях своїми попередженнями не може зупинити оратора, роз’ясняючи йому регламент. Тому прошу, Володимире Михайловичу, дати доручення Комітету з питань Регламенту щодо термінового встановлення пристрою в системі "Рада-3", який відключав би мікрофон ораторів після використання часу згідно регламенту. До речі, така система працює в усіх парламентах країн Європи. Це буде давати змогу виступати більшій кількості депутатів. А тепер по суті. Депутатами Раханським, Кравчуком, Осикою, Різаком 6 вересня поточного року за реєстраційним номером 2157 внесений проект Закону України про внесення змін до Закону України про Державний бюджет України на 2002 рік. Комітет з питань екологічної політики та ліквідації наслідків Чорнобільської катастрофи підтримав даний законопроект, погодивши його з Міністерством соціальної праці, Міністерством фінансів України і визнав його необхідність та актуальність та просив Комітет Верховної Ради України з питань бюджету розглянути цей законопроект та внести його до Верховної Ради України. На жаль, на сьогоднішній день профільний комітет до цього часу не вніс цей законопроект до Верховної Ради. Шановні колеги, мова йде про перерозподіл капітальних вкладень з Міністерства соціальної праці, які не використовуються на сьогоднішній день, залишився один місяць, до Міністерств Мінтопенерго для фінансування затрат на збудоване житло у селищі Лісне для чорнобильців. Шановний Володимире Михайловичу, прошу також дати доручення Комітету з питань бюджету терміново цей законопроект внести до Верховної Ради України. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Народний депутат Калінчук, фракція Аграрної партії України, підготуватися Павловському.
Одещина, Калінчук, фракція Аграрної партії України. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні виборці! У листопаді 2000 року у результаті стихії і багатьом районам Одеської області, і зокрема Ананівському, Великомихайлівському, Іванівському, Любачивському, Розділянському, Фрунзенському і Ширяївському районах були завдані матеріальні збитки і зокрема порушене проводове радіомовлення. Дирекція ВАТ "Укртелеком", мотивуючи, що надання послуг населенню проводовим радіомовленням є нерентабельним, вважає за необхідне переходити на ефірне радіомовлення. Але ж при складному рельєфі місцевості ефірним радіо не забезпечується впевнений прийом радіопрограм у значній частині населених пунктів. Крім того, не всі жителі сіл, де більшість пенсіонерів, мають змогу придбати ефірні радіоприймачі. У той же час переваги проводової радіопередачі очевидні. По-перше. Трьохпрограмне мовлення українською мовою, а у перспективі перехід на шестипрограмне мовлення. По-друге. Проводове радіо до найвіддаленіших населених пунктів незалежно від географічного рельєфу. По-третє. Проводове радіо є найбільш масовим і доступним джерелом інформації в умовах надзвичайних ситуацій. Таким чином, на сьогодні повноцінної альтернативи проводовому мовленню немає. Я особисто звертався з цього приводу до голови Державного комітету інформаційної політики, телебачення та радіомовлення. Звернення було переадресоване в Держкомзв’язку України. Звідти надійшла відповідь, що із-за потреби значних коштів для відновлення лінійних споруд проводового мовлення займатися цією справою недоцільно. А для заспокоєння повідомлялося, що для колишніх абонентів мережі проводового мовлення за кошти ВАТ Укртелеком в Одеській області придбано аж 540 ефірних радіоприймачів, але це становить від потреби 0, 00 цілих. Ось чому ми, аграрники, вважаємо, що Держкомзв’язку України, якому підпорядкований ВАТ Укртелеком, необхідно вжити кардинальних заходів по відновленню проводового мовлення на селі. Раді національної безпеки і оборони України відповідно до указу Президента України від 06.12.2002 року номер 1193 необхідно ще раз розглянути питання розвитку і відновлення проводового мовлення в регіонах України і забезпечення його стабільного, повноцінного і безперебійного функціонування, як головної частини Єдиної національної системи зв’язку, на чому цілком слушно наполягає і Держкомінформ України. Прошу мій виступ рахувати, як депутатське звернення до ради національної безпеки і оборони України та Держкомзв’язку України. Дякую за увагу.
Народний депутат Павловський, фракція Блоку Юлії Тимошенко. підготуватися Шкілю. Будь ласка, Андрій Шкіль, фракція Блоку Юлії Тимошенко і будемо завершувати.
Шановні народні депутати, тобто ті, хто залишився, це найбільш стійкі народні депутати, і я повністю погоджуюся, що виборці, які нас слухають, вони більш стабільно є в курсі питань Верховної Ради, ніж більшість народних депутатів, не більшість, а значна частина, я хотів би сказати. І взагалі це питання, я хотів би на цьому зупинитися, це першо- і другосортність депутатів. Як працювати у Верховній Раді - це одні, як в Брюссель їхали і нічого там не робити, так це інші. Ви розумієте, я представляю тут прикордонний виборчий округ, цей виборчий округ постійний, є постійне джерело, скажемо так, прибутку кордон і дорога, яка веде від кордону до міста Львова. Тобто питання прикордонного співробітництва, питання міждержавних стосунків Україна-Польща - це питання мого виборчого округу. Я як народний депутат підготував за проханням народного депутата колеги Тарасюка доповідь з цього риводу, мала бути поїздка у Брюссель і звичайно, поїхала людина, яка не знає ні що таке кордон, ні що таке виборці, ні що де знаходиться взагалі Польща і провалила це питання. Тому я, шановні виборці, звертаюся в першу чергу до вас, щоби ви знали, що не буде відбуватися прикордонне співробітництво між Польщею і Україною, то це є вина певних політичних сил, які вирішують, що достойною є не та людина, яка працює чи не працює, а та людина, яка належить до тої чи іншої політичної групи чи фракції. А я хотів би зупинитися на одному питанні. Коли ми говоримо вже про прикордонне співробітництво і кордон, то я дув зі здивуванням поінформований про те, що народні депутати не проголосували мій запит про те, що - не підтримали - про те, що на те иторії штабу командування західного напрямку Прикордонних військ України, на території цього штабу, перебуває посольство, генеральне консульство іноземної держави. Звичайно це іноземне консульство держави Росія - дружня, все, ну просто є певні стосун и, певні дипломатичні, певний дипломатичний етикет. Цього не можна робити. Тоді ми відмовимося від Служби Безпеки України, вона і так погано працює, може ФСБ буде ліпше працювати. Тобто тут є певні питання дипломатичного етикету, цього не можна робити. І я коли на мій запит, хто дав дозвіл. Міська рада каже, що вона не давала, Львівська. Обласна рада не давала. Ніхто не давав, а посольство там, консульство опинилося. Я нічого не маю проти, я свого часу виступав за те, щоб на території Західної України були генеральні консульства усіх тих держав, чиї громадяни мешкають на цій території. Але тим не менше, я хочу знати, хочу, щоб це було прийнято. рахувати це депутатським запитом до Кабінету Міністрів, щоб дали мені врешті-решт відповідь хто давав дозвіл на те, щоб на території штабу прикордонних військ було консульство. Генеральне консульство іноземної держави. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! З усіх питань, які порушувалися у ваших виступах, буде підготовлено відповідні запити, дано відповідні доручення з обов’язковим вас інформуванням про результати розгляду. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Наступне планерне засідання розпочнеться о 10-ій годині 26 листопада. Дякую вам за роботу і до побачення.