Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O USTANOVITVI UNIVERZE NA PRIMORSKEM - EPA 1170-IV . Za razpravo imamo uro in 25 minut. Ker ni predstavnika Vlade, dajem besedo kar predsedniku Odbora za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! V predlaganem odloku je treba zaradi ustanovitve nove fakultete veljavni odlok dopolniti tako, da se med članice Univerze uvrsti Fakulteta za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije. Iz vloge za pridobitev mnenja o ustanovitvi nove fakultete je razvidno, da bo fakulteta v prvi fazi izobraževalno dejavnost izvajala v prostorih, ki jih ima Univerza na Primorskem v lasti ali najemu v Kopru. Univerzi je naloženo, da mora najpozneje v treh mesecih po uveljavitvi tega odloka uskladiti statut, v treh mesecih po uveljavitvi statuta pa oblikovati organe Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije. Po izteku tega roka bo nova fakulteta prevzela študijske programe s področja matematike in statistike ter računalništva, ki so akreditirani na Pedagoški fakulteti Koper. Iz sklepov Sveta Republike Slovenije za visoko šolstvo je razvidno, da nova članica izpolnjuje pogoje za prevzem študijskih programov Pedagoške fakultete ter prepis študentov na novo fakulteto. Ustanovitev nove članice Univerze nima finančnih posledic za proračun Republike Slovenije. Visokošolski zavodi se namreč financirajo v skladu z Uredbo o javnem financiranju visokošolskih in drugih zavodov članic univerz od leta 2004 do 2008, ki med drugim določa, da se sredstva za študijsko dejavnost določijo ob upoštevanju realizacije za preteklo leto, povečana za ustrezen odstotek rasti. Zato financiranje nove članice za proračun nima finančnih posledic. V splošni razpravi je poslanka Breda Pečan predstavniku, predlagatelju odloka zastavila vprašanje, zakaj je predviden sedež Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije v Kopru in ne v Izoli, ker je bilo že podarjeno zemljišče za izvajanje te dejavnosti Univerze na Primorskem. Če bi bil sedež fakultete v Izoli, bi se po njenem mnenju prihranila določena sredstva za izvajanje študijskega programa, saj je treba v Kopru plačevati najemnino za prostore te fakultete. Na njeno vprašanje je bilo s strani predlagatelja odloka pojasnjeno, da je bil predlog za sedež fakultete v Kopru podan s strani pristojnih Univerze na Primorskem; Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo pa se s takim predlogom strinja. Odbor je sprejel svoj amandma, da mora univerza namesto enega meseca po uskladitvi tega statuta v treh mesecih oblikovati organe Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije. S sprejemom tega odloka bo tretja javna univerza v Sloveniji, to je Univerza na Primorskem, tudi dobila matematično-naravoslovni blok, kar pomeni, da ta univerza postaja v svojem programu tudi univerza v polnem pomenu besede. Članice in člani odbora smo omenjeni odlok sprejeli, ga dopolnili. Dopolnjen predlog odloka tudi sprejeli brez glasu proti, torej z večino, in predlagamo tudi Državnemu zboru, da ta odlok sprejme soglasno in da omogoči tretji univerzi, to je Univerzi na Primorskem, če se izrazim nekoliko poetično, polnokrvno delovanje. Hvala lepa za poslušanje.
Hvala lepa. O predlogu odloka dajem besedo predstavniku poslanskih skupin za predstavitev stališč. K besedi vabim gospo Pečanovo, v imenu Socialnih demokratov.
Dober dan. Prisrčen pozdrav vsem, ki se vam zdi dovolj pomembno, da pridete razpravljati in poslušati o tem, kako se na južnem primorskem ustanavlja še ena fakulteta, in to prva fakulteta, ki bo imela študijske vsebine z naravoslovno-tehničnega področja, kar je po našem mnenju poslanske skupine Socialnih demokratov izjemno pomembno. Namreč Univerza, ki nima naravoslovno-tehničnih fakultet v svojem okviru oziroma članic, ki se ukvarjajo s tem področjem, je zagotovo nepopolna, ji manjka tisti bistveni del, ki daje vsaki Univerzi pravzaprav pravo vrednost in pravo tudi privlačnost, zlasti za študente. Zato lahko povem, da smo v poslanski skupini Socialnih demokratov zadovoljni, da je prišlo do predloga, da je ministrstvo podalo predlog o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem, ker se s tem tudi pravno gledano uvaja med člane Univerze na Primorskem tudi Fakulteta za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije Koper. Žal nam pa je, da ministrstvo in upravni odbor Univerze, ki neprestano nasprotuje temu, da bi sploh prišlo do izgradnje tudi objektov naravoslovno-tehnične fakultete, da bi izbrali boljšo, bolj racionalno in predvsem varčnejšo varianto sedeža, ker je v Izoli že obstoječ objekt, ki ga minister ne želi financirati za preureditev v prostore jezikovnega centra, centra za jezikovne študije; in bi lahko, ker je v lasti Univerze na Primorskem, funkcioniral kot sedež Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije. S tem bi Univerza na Primorskem mesečno prihranila 700 tisoč tolarjev. Žal je pač odločitev tako organa Univerze kot tudi ministrstva samega, da 700 tisoč tolarjev na mesec ali 8 milijonov 400 tisoč tolarjev na leto ni denar, ki bi bil dovolj pomemben, da bi brez kakšnih velikih zapletov odprli oziroma postavili sedež fakultete tam, kjer naj bi na koncu vseh koncev tudi bil, torej v Izoli. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo seveda odlok kljub vsem nenavadnim odločitvam podprla, ker je pomembneje, da se odlok dopolni, da pridemo do nove članice Univerze na Primorskem, kot pa to, da bi se zaradi prestiža, kar se dejansko dogaja v zvezi s tem, borili proti nečemu, kar je dobro za celo južno Primorsko, pa mislim, da tudi za celo Primorsko. In želim si samo, da bi bila popotnica tej fakulteti kar se da naklonjena in da bi na tej fakulteti nastajali vrhunski strokovnjaki, ki bodo lahko v naslednjih desetletjih Slovenijo dejansko dvignili na vrh sveta, kot smo slišali zadnjič enkrat. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Nove Slovenije bo spregovoril gospod Horvat.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Danes je pravzaprav za Slovenijo, posebej v tem trenutku za Primorsko praznik. Dogajajo se zgodovinske zadeve, kar se tiče univerzitetnega študija, to je dobro za Primorsko in je dobro za celotno Slovenijo. V nacionalnem programu je zastavljen temeljni cilj razvoja visokega šolstva v Republiki Sloveniji, to je omogočiti čim večjemu deležu prebivalstva pridobitev kakovostne dodiplomske ter podiplomske izobrazbe. Izobrazba je namreč bistveni dejavnik ekonomskega, socialnega in kulturnega razvoja ter razvijanja nacionalne identitete in slovenskega jezika kot njenega integralnega dela. Pridobivanje takšne izobrazbe je mogoče le na podlagi znanstvenega, umetniškega in strokovnega delovanja univerz in samostojnih visokošolskih zavodov, odprtih v regijo in svet. Z ustanovitvijo Univerze na Primorskem se je ta del Slovenije pričel spreminjati tudi v intelektualno središče, ki postaja vse bolj privlačno tako za domače kot tudi tuje študente, akademike in raziskovalce. Spremembe odloka so posledice ustanovitve Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije. V poslanski skupini Nove Slovenije ustanovitev tako imenovanih naravoslovnih fakultet še posebej pozdravljamo in podpiramo, saj primerjave z državami Evropske unije kažejo, da je pri nas relativno nizek delež vpisanih na naravoslovnih študijskih področjih ter v matematiki in računalniških vedah. K sreči prav v letošnjem študijskem letu, se pravi v prvih letnikih, ugotavljamo in zaznavamo prizadevanja Ministrstva za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, kjer se vidi, da je vpis v prve letnike na tako imenovane naravoslovne smeri bistveno porasel. V poslanski skupini Nove Slovenije si namreč želimo, da univerze niso zgolj inštitucije, katerih osnovno poslanstvo je izobraževanje in raziskovanje, ampak predvsem prenos novega znanja v prakso, torej v okolje, v katerem je to znanje nastalo. Tako v poslanski skupini Nove Slovenije predlog sprememb odloka podpiramo, predvsem v luči nadaljnjega spodbujanja, sodelovanja med univerzami in visokošolskimi zavodi ter med gospodarstvom in neposrednim okoljem, v katerem te inštitucije delujejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Slovenske ljudske stranke bo govoril gospod Bajc.
Gospod podpredsednik, hvala lepa. Kolegice in kolegi! V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagano spremembo odloka o ustanoviti Univerze na Primorskem podpiramo. Ustanovitev ali razširitev katerekoli izobraževalne ustanove je dobrodošla in ima prav gotovo dolgoročne pozitivne učinke na razvoj države oziroma posameznih območij. S predlagano spremembo dopolnjujemo 3. člen odloka zaradi ustanovitve nove fakultete na primorski univerzi, to je Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijsko tehnologijo v Kopru. Nova fakulteta je pomembna za Univerzo na Primorskem, za razvoj znanosti v primorski regiji in tudi za celo Slovenijo. Tudi na mariborski univerzi je bila letos spomladi ustanovljena nova članica za to področje, in sicer Fakulteta za naravoslovje in matematiko. Vsaka nova fakulteta je pomembna tudi z vidika konkurenčnosti na področju visokošolskega izobraževanja. Če imajo naši študentje možnost izbire med večimi in določenimi študiji na več visokošolskih inštitucijah, morajo le-te tekmovati med seboj, kar jih sili v dvig kvalitete študija na posameznih fakultetah oziroma območjih. Seveda pa je nadaljnji razvoj fakultete odvisen tudi od prostorskih in ostalih pogojev, ki jih morajo le-te imeti. Pričakujemo, da bo sočasno zagotovljeno dovolj sredstev tudi za zagotavljanje teh dveh pogojev. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlagano spremembo odloka podprli. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Prijatelj v imenu Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Sam sem bil vesel ob dejstvu, ko smo v tej dvorani izglasovali poroštveni zakon za najem kreditov, ki so na nek način zagotovili enake pogoje za delo univerz, univerzitetnih centrov v Sloveniji. Nisem pa zadovoljen, ko ugotavljamo, da imamo določene pripetljaje pri izvajanju in realizaciji dejansko programskih osnov. Konkretno pri tem, kar danes dopolnjujemo, Slovenska nacionalna stranka bo podprla predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka, vendar pa ministru bi želel povedati sledeče. Minister, ta zaplet, ki je nastal, boste morali sam rešiti in nerazumljivo je dejstvo, zakaj je predviden sedež Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije v Kopru in ne v Izoli, kot je bilo predvideno z zemljiščem. Zakaj danes ne računamo na prihranek, ki bi ga lahko imela ta dejavnost, kajti v Kopru moramo plačevati najemnino? To je dejstvo, ki je odprto. Nagajati zaradi tega, ker je bila, bom rekel, izpostavljena neka tako imenovana netransparentna investicija s strani bolnice, ki bi jo morala izvesti kot investicijo v cesto, pa je to bilo plačano iz programa visokega šolstva. Sedaj nagajati zaradi tega, da se zavlačuje s sprejemom in odloki pri tako pomembnih odločitvah, ni razumno. Ne nazadnje bi želel povedati tudi to, če želimo ujeti enakopraven položaj v Sloveniji, moramo zagotoviti seveda enake finančne pogoje, in to prav gotovo je ta predlog odloka, jaz ga pozdravljam v osnovi, vendar časovni zamik je velik. Potrebe v prostoru, ki jih izražajo gospodarstveniki, so velike - po izobraževanju - in tem potrebam je potrebno tudi slediti. Jaz mislim, da z večjim razumevanjem tudi ministrstva bi lažje, hitreje uresničevali in odpirali te potrebne izobraževalne centre, ki narekujejo tudi razvoj gospodarstva. Zato apeliram na ministra, da z večjim posluhom in manjšo togostjo dejansko tudi prisluhne primorski univerzi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Jelen v imenu DeSUS-a.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegi in kolegice, gospod minister. Poslanska skupina DeSUS bo podprla Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem, saj menimo, da bo glede na podatke, da je v Sloveniji velik primanjkljaj naravoslovno in tehnično izobraženih na novo ustanovljena Fakulteta za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije pripomogla k večjemu številu strokovnjakov naravoslovnih ved. Dejstvo je, da Slovenija po znanstveno-tehnološki produktivnosti zaostaja za povprečjem Evropske unije, predvsem na področju visoko citiranih objav in podeljenih patentov, predvsem pa je zaskrbljujoče stanje na področju uporabe znanja. Glede na to v naši poslanski skupini ocenjujemo, da je nujno potrebno sprejeti ukrepe, ki zasledujejo kvaliteto in učinkovitost raziskovalne dejavnosti, ukrepe, ki spodbujajo k povezovanju izobraževanja, raziskovanja in podjetništva, ter ukrepe, ki povečuje mobilnost znanja, idej in ljudi v družbi. Eden izmed teh ukrepov je tudi obravnavanje odlok, ki omogoča ustanovitev nove članice Univerze na Primorskem, in sicer naravoslovno-tehnične fakultete, zato bomo poslanci DeSUS-a ta predlog z veseljem podprli.
Hvala lepa. Še zadnja ima besedo gospa Irgl v imenu SDS.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani minister, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! V Slovenski demokratski stranki bomo podprli Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze na Primorskem. Najprej moram reči, da smo zelo veseli, da smo že pred časom potrdili Zakon o poroštvu Univerzi na Primorskem, kajti tudi zaradi sprejetja tega zakona bomo danes lažje podprli Fakulteto za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije pod okriljem Univerze na Primorskem. S tem, ko bomo danes podprli ta odlok, bomo podprli tudi slovenski razvoj, podprli oziroma povečali bomo njegove potenciale, predvsem pa Univerzi na Primorskem, njenim študentom in profesorjem omogočili, da lahko študirajo in delujejo tudi na področju naravoslovja, še posebej danes, ko se vključujemo v proces oblikovanja skupnega evropskega visokošolskega prostora, ki bo med drugim omogočal izmenjavo mnenj ter poenotenje nekaterih pogledov pri oblikovanju visokega šolstva. V odloku gre pravzaprav za majhno spremembo v smislu tehnične narave, po vsebinski plati pa predstavlja velika pričakovanja na področju naravoslovja na Univerzi na Primorskem. Doslej je Univerza na Primorskem veljala predvsem za tisto univerzo, ki pokriva polje družboslovja in humanistike, danes pa jo seveda nadgrajujemo tudi z naravoslovnimi vedami, kar je vsekakor dobrodošlo, saj je trenutni delež diplomantov na področju naravoslovja in tehnologije v Sloveniji precej nižji od evropskega povprečja. Kot že rečeno, bomo v Slovenski demokratski stranki Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze na Primorskem podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o predlogu odloka. Prvemu dajem besedo gospodu Prijatelju. [[Se odpoveduje.]] Besedo dajem gospe Irgl, če želi. [[Ne.]] Potem dajem besedo gospodu ministru, dr. Zupanu. Prosim.
Hvala lepa. Rad bi se zahvalil vsem prisotnim poslankam in poslancem za podporo, ki jo je bil deležen ta odlok. Vsi se zavedamo, da je ustanovitev nove fakultete lepo dejanje, s tem omogočamo študije različnih smeri. Na tem mestu bi se tudi opravičil, da sem malenkost zamudil, ker sem imel nek drug sestanek, in so mi sporočili, da je začetek ob pol, in sem bil tu nekaj pred pol, ampak ste, zgleda, tako pohiteli, da sem malo zamudil in nisem imel uvodne predstavitve. Toliko v opravičilo. Bi pa čisto na kratko pojasnil nekaj neujemanja, ko je bilo rečeno, zakaj nismo določili sedeža te fakultete v Izoli. Treba je posebej povedati, da so za akreditacijo nove fakultete potrebni trije pogoji, in sicer program, kader in lokacija. Vse to se preverja. Preveri se programska zasnova, preveri se kadrovska sestava, kdo poučuje, in ni vseeno, da bi se napisalo, recimo, neke osebe, potem bi pa poučevale tretje osebe, ali da bi se napisal en program, potem bi se pa izvajal drug program. Prav tako je pomembno, da se preveri lokacija, na kateri lokaciji je možnost izvajanja univerze. To moramo preveriti in to mora Univerza sama povedati. Ko Univerza pove na kateri lokaciji bo izvajala svojo dejavnost, v tem trenutku je ta lokacija določena in Svet za visoko šolstvo in prav tako tudi ne ministrstvo nima nobene zakonske možnosti, da bi kakorkoli svojevoljno spreminjal lokacijo. Samo toliko, v izogib vsega tega, da je treba, če smo pravna država, pač delati po teh predpisih. To tudi opozarjam, ker nekatere fakultete želijo spremeniti in prenesti svoje sedeže delovanja na druge lokacije. Lokacija je izjemno pomemben sestavni del učnega visokošolskega programa in mora biti prav tako verificiran kot vse ostalo, torej kot profesorji in kot program. Toliko v pojasnilo teh nesporazumov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kot vidite, imamo še kar nekaj časa. Sprašujem, če bi v skladu s Poslovnikom želel še kdo razpravljati? [[Ne.]] Dobro. Potem moram sprožiti uradno prijavo. Prosim, da se prijavite. Gospod Prijatelj, beseda je vaša. 5 minut.
Hvala lepa. Samo 2 minuti bom porabil, ne pet. Spoštovanemu ministru bi seveda odgovoril sledeče, da je bilo pojasnjeno nam na to vprašanje, da je predlog za sedež fakultete v Kopru podan s strani pristojnih organov Univerze. To ni sporno. Vendar tisti, ki vemo, da je med Koprom in Izolo zelo majhna razlika in da v Kopru se plačuje najemnina, v Izoli pa to ne bi bilo potrebno, vemo, da je to nesmotrno, negospodarno ravnanje. In temu je bil namenjen del mojega vprašanja vam. Seveda iz tega izhaja tudi ta delta T, razlika v času, ki ga danes v bistvu vsi obžalujemo, kajti prepočasi gre to naprej, zlasti na Primorskem, tudi zaradi financ. In te odločitve še botrujejo dodatnim zaostankom pri ustanavljanju tako pomembnih ustanov, kot so današnje na sporedu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker k dopolnjenem predlogu odloka ni bilo vloženih amandmajev, bo zbor odločanje o odloku v skladu s časovnim potekom seje zbora opravil danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 14. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 16 uri in 35 minut. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. In prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O PREOBLIKOVANJU UNIVERZE V MARIBORU, EPA 1188-IV . Za razpravo imamo 1 uro in 25 minut. Tudi ta predlog odloka je v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije in dajem besedo ministru dr. Zupanu. Prosim.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Ta odlok oziroma predlog odloka gre v isto smer, kot je bil prejšnji predlog. Gre za to, da na Univerzi v Mariboru Visoko šolo za zdravstveno šolo spreminjamo v Fakulteto za zdravstvene vede. Dejstvo je, da je potreba po višjih in visokih zdravstvenih kadrih poleg zdravniških poklicev v Sloveniji izredno kritična, kar pomeni, da moramo narediti vse, da bi se šolanje ustreznih kadrov izboljšalo in tudi količinsko povečalo. Zato sem vam hvaležen, da ste to tako hitro in tako soglasno potrdili in sprejeli. Dejstvo je, da bo nova fakulteta za zdravstvene vede dobila možnost tudi za izobraževanje na drugi stopnji, kar je pomembno, da se v ta visokošolski prostor uvede tudi drugostopenjsko izobraževanje v zdravstvenih smereh. Kar se pa tiče vsega ostalega, pa mislim, da so samo tehnični popravki, ki so bili tudi sprejeti in se z njimi strinjamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj je tudi ta odlok obravnaval kot matično delovno telo. Dajem besedo gospodu Mogetu, predsedniku odbora.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Namen odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru je preimenovanje članice Univerze v Mariboru iz Visoke zdravstvene šole v Fakulteto za zdravstvene vede. Ob tem, ko se spreminja odlok, so v tem odloku tudi naslednje spremembe. Četrti odstavek 6. člena se dopolni tako, da se med študijska področja pišejo študijska področja Fakultete za naravoslovje in matematiko in Filozofske fakultete ter se spremeni ime Fakultete za policijsko-varnostne vede v Fakulteto za varnostne vede in Visoke zdravstvene šole v Fakulteto za zdravstvene vede. S tem bomo na Pedagoški fakulteti zaradi prenosa študijskih področij imeli samo še dve področji, ostala področja se prenesejo na Fakulteto za naravoslovje in matematiko ter na Filozofsko fakulteto. Prehodna določba določa rok za uskladitve statuta Univerze z odlokom, Univerza pa mora najkasneje v treh mesecih po uveljaviti tega odloka uskladiti statut, v treh mesecih po uveljavitvi statuta pa je treba oblikovati organe Fakultete za zdravstvene vede. Omenjene spremembe odloka nimajo finančnih posledic. Predstavnik predlagatelja odloka je v obrazložitvi poudaril, da gre za kakovostno spremembo, saj naj bi na podlagi odloka Visoka zdravstvena šola z uvedbo novih in dodatnih programov postala Fakulteta za zdravstvene vede. Rektor Univerze v Mariboru, dr. Ivan Rozman, je povedal, da si Visoka zdravstvena šola zasluži pridobitev statusa fakultete, saj se že oblikujejo novi študijski programi predvsem na področju medicinske informatike, ki jo bodo izvajali profesorji celotne Univerze, domicil, pa naj bi imela na tej fakulteti. Ti novi študijski programi pa že presegajo nivo visokošolskega izobraževanja. S statusom fakultete bomo možno uvesti tudi študij na drugi stopnji in s tem izvesti magistrski študijski program. Po krajši razpravi je odbor sprejel tri svoje amandmaje ter s tem prispeval k izboljšanju vsebine Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Poslankam in poslancem Državnega zbora predlagam, da dopolnjeni predlog odloka sprejmejo in s tem dvignejo izobraževanja o zdravstvenih vedah na višji nivo, "vivat crescat floreat, alma mater Maribor ensis".
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku poslanskih skupin za predstavitev stališč. Prva ima besedo mag. Potrata. Prosim, v imenu SD.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik, spoštovani gospod minister, spoštovani poslanci in poslanka. Ne morem skriti nekaj emocionalnega naboja, kadarkoli govorimo o sprejemu odloka o mariborski univerzi. Z odlokom, ki ga bo poslanska skupina Socialnih demokratov podprla, tako kot je doslej podprla vse odloke, povezane z mariborsko univerzo, bomo s preimenovanjem Visoke strokovne zdravstvene šole v Fakulteto za zdravstveno vedo dobili Univerzo s 15-imi članicami, s 25-imi fakultetami, ki bodo v polni meri razvijale visokošolske univerzitetne programe, usklajene tudi z bolonjskimi procesi. In prav to, da bi lahko tudi v zdravstveni stroki zagotovili izvedbo študijskih programov na magistrski ravni, je povezano s preimenovanjem Visoke zdravstvene šole v Fakulteto za zdravstvene vede. Seveda se bo poleg teh programov, ki so neposredno vezani z zdravstvenimi vedami, opravljal na tej fakulteti tudi študijski program medicinske informatike. V tem primeru seveda ne gre za oblikovanje nove fakultete, ampak samo za preoblikovanje, torej ne gre za širitev, ampak gre za razvoj študijskih programov, kar je v želji po razvijanju konkurenčnosti slovenskega visokošolskega prostora izredno pomembno. In ni naključje, da se bo zdravstvena veda s tem lahko še izdatneje razvijala prav v okolju, ki je že v preteklosti prav temu segmentu zdravstvenih poklicev posvečalo veliko pozornost. Z medicinsko fakulteto, z preoblikovano nekdanjo Pedagoško fakulteto, ki je iz ene fakultete prerasla v tri fakultete, Fakulteto za policijske vede in s Fakulteto za zdravstvene vede se torej ponudba študijskih programov mariborske univerze širi. Pozabila sem omeniti Fakulteto za logistiko, ki ima center v Celju, tako da poleg jedrnih programov, lociranih v Mariboru, mariborska univerza dobiva fakultete tudi v Kranju in Ljubljani, kar pomeni, da mariborska fakulteta oziroma Univerza v Mariboru postaja v pravnem pomenu vseslovenska Univerza. Naj ji bodo zvezde naklonjene ne samo v letu 2007, ampak v celem tretjem tisočletju. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Horvat v imenu Nove Slovenije.
Še enkrat hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim. Če sem pri prejšnji točki začel s praznikom Primorske in primorske univerze, želim tokrat začeti s praznikom Univerze v Mariboru in celotne Slovenije, ne samo severovzhodnega dela Slovenije. V naslednjih letih je mogoče pričakovati postopno umirjanje velikega vpisnega zanimanja za terciarno izobraževanje, obenem pa nadaljnjo institucionalno krepitev predvsem pri izboljševanju kakovosti študija in mednarodnem sodelovanju. Sedanja struktura delovno aktivnega prebivalstva z višjo, visoko oziroma podiplomsko stopnjo izobrazbe ne ustreza razvojnim ciljem Republike Slovenije. Celo desetletje, od 1984 do 1994 leta se število diplomantov skoraj ni spreminjalo, opazno se povečuje šele od druge polovice 90-ih let. Ob upoštevanju usmeritev v drugih evropskih državah si je ob nadaljnjem povečevanju obsega vpisa v terciarno izobraževanje, zmanjšanju osipa in izboljšanju kakovosti študija potrebno postaviti za cilj, da bo imelo po letu 2005 več kot 20% zaposlenega prebivalstva višjo, visoko oziroma podiplomsko stopnjo izobrazbe. Proti koncu desetletja pa okoli 25%. Brez intenzivnega pospeševanja visokošolskega izobraževanja in večjega števila diplomantov lahko postane naš zaostanek z evropskimi državami kritičen. V terciarnem izobraževanju najmanj za nadaljnjih 10 let ni mogoče niti pričakovati niti dopustiti, da bi se število študentov zmanjšalo, nasprotno - število študentov se mora še naprej povečevati. Z zmanjšanjem generacij se povečuje njihova udeležba v izobraževanju, tako v sekundarnem kot v terciarnem. Da bi v Republiki Sloveniji omogočali pravico do izobraževanja in dosegli takšno stopnjo vpisa v terciarno izobraževanje, kakršna je značilna za razvite države, strateško pa je še pomembna za države z manjšim številom prebivalstva, moramo načrtovati, da bomo v tem desetletju imeli okoli 35 študentov na 1000 prebivalcev. Zavedajoč se pomembnosti naštetega v poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo oba predloga odlokov, ki sta danes v obravnavi v Državnem zboru. Čeprav danes obravnavamo programske spremembe znotraj Univerze, pa menimo, da je pomembno, da jih spremljamo skozi prizmo vpliva na območja, ki razvojno zaostajajo. S približanjem tudi izobraževalnih institucij na ta območja vnašamo možnost, da svoje razvojne zaostanke bistveno zmanjšajo. Zato je mladim generacijam treba ustvariti možnost za kar najbolj intenziven razvoj njihovih sposobnosti. Zato se morajo deleži vsakokratnih generacij, ki se odločajo za terciarno izobraževanje, še povečevati. Kot rečeno, tudi ta odlok bo poslanska skupina Nove Slovenije podprla. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Kolega Josip Bajc bo podal stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Gospod podpredsednik, hvala lepa. Spoštovani gospod minister, kolegici in kolegi! Predlagane spremembe odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo iz enakih razlogov, kot smo jih navedli ob obravnavi prejšnje točke dnevnega reda, to je ob Odloku o ustanovitvi Univerze na Primorskem. Predlagana sprememba se nanaša na preimenovanje ene od članic mariborske univerze. Dosedanja Visoka zdravstvena šola je postala oziroma postaja Fakulteta za zdravstvene vede. Preoblikovanje visoke šole v fakulteto je vsekakor dobrodošlo, še posebej ker gre za prvo fakulteto na področju zdravstvenih ved v naši mladi državi. Razvoj zdravstvene vede na znanstvenem področju je vsekakor nujen in prepotreben za naše zdravstvo. Upamo, da bo fakulteta v prihodnje privabila še večje število študentov, saj nam v zdravstvu močno primanjkuje predvsem visoko izobraženih medicinskih sester. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlagani odlok sprejeli oziroma podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Kolega Ivan Jelen bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Še enkrat hvala za besedo. Spoštovani prisotni! Poslanci DeSUS podiramo predlog sprememb osnovnega odloka, saj ocenjujemo, da gre za kakovostnejšo spremembo Visoke zdravstvene šole, ki se bo preoblikovala in preimenovala v Fakulteto za zdravstvene vede. Ocenjujemo, da si zdravstvena veda zasluži, da dobi status fakultete, kar je tudi skladno z uvedbo bolonjskega sistema, saj bo tako omogočen drugostopenjski študijski program, torej magistrski študijski program. Primeren je tudi predlagan rok treh mesecev za uskladitev statuta Univerze ter za oblikovanje organov fakultete, saj bodo tako lahko izvedeni vsi potrebni postopki za oblikovanje senata članice ter postopki za imenovanje novega dekana. V poslanski skupini DeSUS predlog podpiramo, saj gre za enega izmed ukrepov, ki bodo pripomogli k prepotrebnemu povečanju števila naravoslovno-tehničnih strokovnjakov v Sloveniji.
Hvala. Kolega Jožef Jerovšek bo podal stališče poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo podprla Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru, ki določa preimenovanje članice Univerze v Mariboru, namreč Visoke zdravstvene šole v Fakulteto za zdravstvene vede. Z omenjenim odlokom se dopolnjuje tudi študijska področja Fakultete za naravoslovje in matematiko ter Filozofske fakultete ter spreminja ime Fakultete za policijske varnostne vede v Fakulteto za varnostne vede in Visoke zdravstvene šole v Fakulteto za zdravstvene vede. Treba je poudariti, da se na bodoči Fakulteti za zdravstvene vede že uvajajo novi dodatni programi, ki povzdigujejo nivo izobraževanja iz visokošolskega na univerzitetni nivo. Naj rečem, da smo vsi, ki prihajamo iz Štajerske, izjemno ponosni, ko spremljamo razvoj Univerze v Mariboru. Mariborska "alma mater" postaja kompletna. In tudi s temi spremembami, ki izhajajo iz te spremembe odloka, bo Univerza še bolj globalna, mariborska, vseslovenska in ob tem, ko je bil pred dvema letoma uveden študij medicine za zdravniške poklice in sedaj Fakulteta za zdravstvene vede, postaja Maribor bolj kompletno univerzitetno mesto. Mi smo trdno prepričani, da bo mariborska univerza še naprej izpolnjevala svojo vlogo v slovenski družbi in bo s tako kompletirano Univerzo v Mariboru postalo tudi območje Štajerske bolj razvojno, perspektivno, da bo Štajerska postala tisti pomembni del Slovenije oziroma gibalo razvoja Slovenije, kot je nekoč že bila. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Dr. Mitja Slavinec bo podal stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. izvolite.
Hvala lepa za besedo. V poslanskem klubu LDS bomo podprli Predlog odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila Vlada. Verjamemo, da si Fakulteta za zdravstvene vede zasluži to ime, in se veselimo novih možnosti, ki se s tem fakulteti odpirajo, predvsem v smislu terciarnega izobraževanja na najvišji ravni za najvišje akademske nazive. Hkrati vidimo to tudi kot pomemben korak k po eni strani popolni Univerzi v Mariboru, po drugi strani k širitvi terciarnega izobraževanja v severovzhodni Sloveniji. Še toliko bolj, kajti tudi Pedagoška fakulteta je dobila oziroma se je preoblikovala v Pedagoško fakulteto, zraven pa še filozofsko fakulteto in kar je zelo pomembno na področju naravoslovja in tehnologije, torej Fakulteto za naravoslovje in matematiko. To je prav gotovo zelo pomembno dopolnilo in zelo pomemben dodatek in, kot sem povedal, pot k popolni Univerzi v Mariboru. Pri tem pa nas v poslanskem klubu v oči zbode informacija, da žal še ni povsod po Sloveniji financiranje zagotovljeno v enaki višini. Žalostno je, večino zbode to dejstvo, da so podobni programi Fakultete za fiziko in matematiko, recimo, v Ljubljani financirani višje kot naravoslovje in matematika v Mariboru. Verjamemo, da se bo v prihodnje to spremenilo, in tako je tudi prav, saj morajo biti pogoji za izobraževanje povsod po Sloveniji enaki, enakovredni in vsi študentje seveda zaslužijo primerljivo raven izobraževanja, še toliko bolj, če se spomnimo, da je edino v primeru medicinske fakultete Univerze v Mariboru lokalna skupnost zagotovila dvakrat po en evro lastnih sredstev za vzpostavitev fakultete. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Prvi ima besedo kolega Jožef Jerovšek. Hvala. Besedo dajem poslancu Milanu Petku. Ga ni. Besedo ima poslanec dr. Mitja Slavinec. Ne posveča pozornosti. Kolega Slavinec! Se odpovedujete. Besedo ima mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Če je že treba k temu, kar sem v mnenju poslanske skupine izrekla, še kaj dodati, potem je zagotovo izrednega pomena to, da se s programi, o katerih smo govorili, odpirajo izobrazbene možnosti za tiste poklice, ki so usmerjeni k ljudem, za tiste poklice, ki so po pravilu tudi bolj odprti za žensko populacijo, kar me glede na dvig izobrazbene ravni ravno pri tem delu prebivalstva navdaja še z večjim optimizmom. Upam samo, da se ne bodo ekonomski razlogi kdaj vrnili kot bumerang k tem ugotovitvam in bi znova ugotavljali, da za opravljanje nekaterih poklicev tako visoka fakultetna izobrazba ni potrebna, podobno kot to opažamo za vrsto pedagoških poklicev. Zdi se mi namreč, da je z večanjem spektra študijskih programov, ki so neizrazito niti humanistični niti naravoslovni, ampak so, če gledamo po usmeritvi in po področjih, ki predstavljajo predmet študija, res bolj zvezani z naravoslovjem po tistem, kamor so usmerjeni, pa bolj usmerjeni v človeka, vendarle lovimo ravnotežje med posameznimi priviligranimi ali v družbi bolj zaželenimi smermi. Ko govorimo o Univerzi v Mariboru in o tem, kaj pravzaprav država načrtuje v zvezi z visokošolskim prostorom, potem naj to priložnost uporabim samo za ugotovitev, da bi bilo zelo dobro imeti nacionalni program, ki bi odpiral poti in nakazoval, v katere smeri se bodo študiji gibali, posebej zaradi tega, ker bi bilo dobro, da se tudi pri nas ravnamo po razvitih državah, po narodih z dolgoletno univerzitetno tradicijo, ki ugotavljajo, da so humanistični študiji pač temelj izobrazbe in kulture nekega naroda. Hvala.
Hvala tudi vam. Končali smo z razpravo poslank in poslancev. Uporabili bomo možnost 71. člena poslovnika in razpoložljiv čas razdelili med morebitne razpravljavce. Prosim za prijavo. Hvala. S tem smo tudi zaključili z razpravo. Ker k dopolnjenemu predlogu odloka ni bilo vloženih predlaganih sprememb, bo zbor odločanje o odloku v skladu s časovnim potekom seje zbora opravil danes v okviru glasovanj, to je čez pol ure oziroma ob 14.45. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Sejo zbora bomo nadaljevali, kot povedano, ob 14.45. Hvala.
Spoštovane poslanke, poslanci. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogu odločitev. Preden bomo prešli na odločanje, dovolite, da vas ponovno opozorim, da preverite svoje glasovalne naprave. Po ustaljeni praksi mora na desni strani vložene kartice goreti tako imenovana oranžna lučka. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Poročila o delu Komisije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb v letu 2005. Prehajamo na odločanje o predlogih dveh sklepov, in sicer prehajamo na odločanje o prvem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi sklep sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo na 13. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o ustanovitvi Univerze na Primorskem. Prehajamo na odločanje o odloku. Ob tem vas obveščam, da me Vlada oziroma Zakonodajno-pravna služba nista obvestili, da bi bil odlok zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih amandmajev neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. In s tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda - to je z obravnavo predloga odloka o spremembah in dopolnitvah odloka o preoblikovanju Univerze v Mariboru. Prehajamo na odločanje o odloku. Ob tem vas prav tako seznanjam, da me Vlada oziroma Zakonodajno-pravna služba nista obvestili, da bi bil odlok, zaradi na matičnem delovnem telesu sprejetih amandmajev, neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O SODELOVANJU MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN MEDNARODNO ORGANIZACIJO ZA MIGRACIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru podal pisno poročilo. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 65 in nihče proti. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI STABILIZACIJSKO-PRIDRUŽITVENEGA SPORAZUMA MED EVROPSKIMA SKUPNOSTMA IN NJUNIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA ENI STRANI TER REPUBLIKO ALBANIJO NA DRUGI STRANI S SKLEPNO LISTINO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru tudi posredoval pisno poročilo. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, nihče proti. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA - POTRDITEV URADNIH PREČIŠČENIH BESEDIL. Predlagam, da Državni zbor sprejme predlog, da o vseh uradnih prečiščenih besedilih glasujemo skupaj. Ali kdo nasprotuje temu predlogu? [[Ne.]] Potemtakem dajem na glasovanje naslednji predlog sklepa, in sicer: potrdijo se uradna prečiščena besedila - Zakon o varstvu pred požarom, Zakon o socialnem varstvu, Zakon o nematerializiranih vrednostnih papirjih, Zakon o podpornem okolju za podjetništvo, Zakon o notariatu, Zakon o prekrških, Zakon o izvršbi in zavarovanju, Zakon o evidenci volilne pravice, Zakon o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah, Zakon o maturi, Zakon o usmerjanju otrok s posebnimi potrebami, Zakon o gimnazijah, Zakon o trgovini, Zakon o davčni službi in Zakon o trošarinah. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti 1. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zbor uradna prečiščena besedila navedenih zakonov potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Dovolite pa, da preden preidemo na Mandatno-volilne zadeve pozdravim goste v Državnem zboru, in sicer obisk iz občine Sevnica. Dobrodošli. In kot rečeno, prehajamo na MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Zbor je v okviru te točke obravnaval prvič, predlog predsednika Republike Slovenije za izvolitev Varuhinje človekovih pravic. Drugič, 16 predlogov sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo. Tretjič, predlog sklepa o razrešitvi in izvolitvi člana Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb in četrtič, predlog sklepa o razrešitvi in imenovanju namestnika podpredsednika Komisije Državnega zbora Republike Slovenije po zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Kot rečeno, prvič, prehajamo na predlog predsednika Republike Slovenije za izvolitev Varuhinje človekovih pravic. Predsednik Republike Slovenije dr. Janez Drnovšek je z dopisom, dne 20. novembra letošnjega leta, predlagal Državnemu zboru, da za varuhinjo človekovih pravic izvoli dr. Zdenko Čebašek Travnik. Besedo dajem predstavniku predlagatelja, gospe Magdaleni Tovornik, da poda uvodno besedo. Prosim, če stopite za govornico. Hvala.
Spoštovani gospod predsedujoči. Cenjene poslanke in poslanci! Zahvaljujem se vam za ponujeno možnost in priložnost, ki jo želim izkoristiti za to, da zelo na kratko osvežim spomin na tri pomembne korake, ki so bili opravljeni vse od razpisa za varuhinjo oziroma Varuha človekovih pravic v Republiki Sloveniji. Prvi pomemben korak je storil ugleden mož, primarij dr. Felc, ki je na osnovi dolgoletnega spremljanja in poznavanja osebnih in strokovnih sposobnosti dr. Zdenke Čebašek Travnik presodil, da lahko ugledna zdravnica psihiatrinja, ki jo odlikuje ustvarjalen humanističen odnos do zadev človekove individualne in skupnostne identitete, prevzame tudi tako odgovorno nalogo, kot je varovanje človekovih pravic v državi, in je napisal predlog za njeno kandidaturo. Drug korak je naredil predsednik Republike Slovenije, ki se je odločil, da izmed 28 prijavljenih kandidatov in kandidatk predlaga Državnemu zboru dr. Zdenko Čebašek Travnik - široko razgledano in izobraženo kandidatko, ki je pri vsem svojem dosedanjem delu vedno v ospredje postavljala človeka, še zlasti takrat, ko se je le-ta znašel v stiski. Kdor razume človeka, bo verjetno dobro razumel tudi človekove pravice, ali drugače povedano, znal jih bo bolje varovati in uporabiti vse razpoložljive mehanizme za to, da bi preprečil njihove kršitve. Tretji najpomembnejši korak, spoštovane poslanke in poslanci, pa pripada vam. V veliki meri ste ga zastavili že s tem, ko ste omogočili v začetku precej neznani kandidatki, da se je lahko predstavila v vaših poslanskih skupinah. Predstavila se je v vseh poslanskih skupinah, tudi v tistih, ki so ji vnaprej dale svojo podporo. Institut Varuha človekovih pravic je preveč pomemben, da bi se zreduciral zgolj na seštevanje vaših glasov. V času predstavitev ste postavljali veliko vprašanj in kandidatka je posredovala odgovore, s katerimi vse poslanske skupine niste bile v celoti zadovoljne. Vendar se nam to zdi prej dober znak kot ne. To pomeni, da kandidatka ni menjavala svojih stališč ali svojih vrednot ali pa njihovo zaporedje pred vsakokratnim srečanjem z različnimi političnimi strankami, kar priča o njeni politični nevtralnosti oziroma kar je še pomembneje, njeni odprtosti za sodelovanje s prav vsemi. Za reševanje problemov je to najpomembneje. Zadnji korak, spoštovane poslanske in poslanci, je ponovno v vaših rokah.Današnje glasovanje razumem predvsem kot vaš odgovor na naslednje vprašanje: Ali se vam dr. Zdenka Čebašek Travnik zdi dovolj resna in odgovorna oseba, da ji lahko zaupate varovanje človekovih pravic v naši državi? Hvala lepa.
Hvala tudi vam, gospa Tovornik. Predlog zakona oziroma predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter pripravila predlog sklepa. Prosim predsednika komisije, gospoda Franca Sušnika, da predstavi poročilo. Izvolite.
Spoštovane gospe in gospodje! Zakon o varuhu človekovih pravic v 2. členu določa, da izvoli varuha človekovih pravic na predlog predsednika republike Državni zbor. Predsednik Republike Slovenije je dne 20. novembra 2006 posredoval Državnemu zboru predlog, da za varuhinjo človekovih pravic izvoli dr. sociologije Zdenko Čebašek Travnik, dr. med. specialistko psihiatrije. Rojena je bila 13.2.1955. Je doktorica medicine in specialistka za psihiatrijo.Zaposlena je na Psihiatrični kliniki v Ljubljani, kjer je pomočnica strokovnega direktorja za izobraževalno dejavnost, in na Medicinski fakulteti, kjer je asistentka na katedri za psihiatrijo. V obrazložitvi predloga je navedeno, da je bil na podlagi obvestila Varuha človekovih pravic z dne 20.7.2006, da mu bo 21. februarja 2007 iztekel 6-letni mandat, na podlagi Zakona o varuhu človekovih pravic in Zakona o ustavnem sodišču objavljen v Uradnem listu Republike Slovenije poziv za zbiranje predlogov možnih kandidatov za varuha oziroma varuhinjo človekovih pravic. K pozivu se je odzvalo 30 možnih kandidatov, kandidaturo sta kasneje odpovedala ena kandidatka in eden kandidat. Predsednik Republike se je odločil, da predlaga Državnemu zboru, da za Varuhinjo človekovih pravic izvoli dr. Zdenko Čebašek Travnik. V obrazložitvi predlog je navedeno, da kandidatka za Varuhinjo človekovih pravic izpolnjuje z zakonom določene pogoje in soglaša s kandidaturo. Kandidatka ima po presoji predsednika Republike tudi ustrezno znanje in izkušnje in vse druge kvalitete, potrebne za opravljanje nalog varuhinje človekovih pravic. Za predlagano kandidatko je posredovana tudi podrobnejša utemeljitev oziroma predstavitev njene dosedanje dejavnosti. Tako je predsednik Državnega zbora na podlagi 36. člena Poslovnika Državnega zbora predlog za izvolite gospe dr. Zdenke Čebašek Travnik za Varuhinjo človekovih pravic, ki ga je v Državnem zboru Slovenije v obravnavo predložil predsednik Republike Slovenije poslal v obravnavo Mandatno-volilni komisiji Državnega zbora. Mandatno-volilna komisija je o predlogu razpravljala na 25. seji dne 13. decembra 2006 in na predlog ni imela bistvenih pripomb. Mandatno-volilna komisija v skladu s svojimi pristojnostmi z večino opredeljenih glasov oblikovala predlog sklepa o izvolitvi varuhinje človekovih pravic, s katerim predlaga Državnemu zboru, da varuhinjo potrdi. Mandatno-volilna meni, da je predlog predsednika Republike za izvolitev Varuhinje človekovih pravic pripravljen v skladu z določili Zakona o varuhu človekovih pravic in usklajen ter predlaga Državnemu zboru, da sprejme sklep o izvolitvi varuhinje človekovih pravic. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega Jožef Horvat bo podal stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa Magdalena Tovornik, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gostje na galeriji! V poslanski skupini Nove Slovenije ugotavljamo eno novo komuniciranje predsednika države z Državnim zborom, ampak to je naša ugotovitev. S spoštovano kandidatko dr. Zdenko Čebašek Travnik smo v poslanski skupini opravili temeljit razgovor. Bilo nam je v veliko veselje, da nas je obiskala. Kar zadeva njeno stroko, je pokazala svojo kompetentnost. Vse življenje se ukvarja s človekom, in to je dobro. Poslanci in poslanke poslanske skupine Nove Slovenije smo ji postavljali številna zelo različna vprašanja. Na nekatera vprašanja smo dobili zadovoljive odgovore, na nekatera vprašanja smo pričakovali ekzaktnejše odgovore in skladno s tem bo poslanska skupina Nove Slovenije tudi glasovala. Hvala lepa.
Hvala vam. Kolega Jakob Presečnik bo podal stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana predstavnica predsednika republike, spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani obiskovalci na galeriji! Naj uvodoma poudarim, da bomo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke kandidatko za Varuhinjo človekovih pravic, dr. Zdenko Čebašek Travnik, na današnjem glasovanju podprli. Odločitev o tem smo sprejeli na poslanski skupini že kmalu potem, ko jo je za to pomembno funkcijo predlagal predsednik republike, odločitve pa nismo spremenili tudi po predstavitvi kandidatke na poslanski skupini. Dva poglavitna razloga sta nas vodila k takšni odločitvi, in sicer prvič, njene reference oziroma njeno dosedanje delo, in drugič, osebnostni in strokovni ugled in zaupanje v prvega predlagatelja njene kandidature, dr. Felca. Zavedamo se, da zahteva delovanje varuha na področju izboljševanja človekovih pravic zelo široko poznavanje problematike, predvsem pa pripravljenost za objektivno oceno in premišljene predloge. Samo pri objektivnem opozarjanju bo tudi odziv vseh organov, ki so zavezani za pozitivno obravnavo na tem področju in pripravi posameznih ukrepov, usmerjen v pravo smer. Dr. Zdenka Čebašek Travnik je z dosedanjim delom dokazala, da zna prisluhniti najbolj ogroženim skupinam naših državljank in državljanov. Ne morem mimo dejstva, da v teh dneh dobivamo razna pisma in elektronska obvestila, sporočila, kjer pisci izražajo tako pozitivna kot negativna mnenja o primernosti predlagane kandidatki. Oseben pogled na ljudi, ki rešujejo stiske posameznikov, je seveda različen in odraža zadovoljstvo ali pa nezadovoljstvo nad razrešitvijo konkretnega problema. Pomembno pa je naše prepričanje, da je kandidatka sposobna in pripravljena na probleme ustrezno opozarjati, opozarjati tudi na pomanjkljivosti v zakonodaji in tako prispevati svoj delež k izboljševanju stanja na področju varovanja človekovih pravic. Kot sem že napovedal, bomo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke kandidatko podprli. Hvala lepa.
Hvala vam. Poslanka Barbara Žgajner Tavš bo podala stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim in tistim, ki nas spremljate! Morda bom nekoliko drugačna od govornikov pred mano, pa dovolite, da se navežem zgolj z besedico ali dvema ali morda stavkom ali dvema na delo omenjenega urada, torej Urada Varuha človekovih pravic, v preteklosti, s katerim v Slovenski nacionalni stranki nismo bili zadovoljni. Po našem mnenju so številna pereča področja ostala nedotaknjena, medtem ko so se konstantno odpirala in poudarjala zgolj vprašanja okrog statusa in ureditve področja dveh oziroma treh ciljnih skupin prebivalcev. Ali je nestrpen, sovražen govor res legitimen način boja zoper družbeno ali skupinsko nestrpnost? Jaz ocenjujem, ne. Ni opravičila, in če kdo, potem je Varuh človekovih pravic prvi poklican za to, da v družbi ne potencira in ne razpihuje nestrpnosti, temveč opozarja nanjo in se zoper njo tudi bori na sprejemljiv in spoštljiv način. V tem pogledu imamo v Slovenski nacionalni stranki glede na prvi razgovor, ki smo ga opravili s kandidatko za varuhinjo, gospo Čebašek Travnik, pozitivne izkušnje. V predstavitvi stališča poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke smo sicer v osnovi nasprotovali samovoljni odločitvi predsednika države, ki si je pristojnost predlaganja kandidata oziroma kandidatke v celoti podredil, kljub pozivom, da predsednik pred dokončnim izborom s parlamentarnimi strankami opravi razgovor. Ne nazadnje je ravno parlament tisti, ki odloči o predlaganem kandidatu oziroma kandidatki. Nesodelovanje s predsednikom - v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke nismo dobili niti odgovora na zaprosilo - kaže pravzaprav na njegovo ignoranco do zakonodajne veje oblasti, kar pa je v demokratični družbi slabo. Toliko slabše, ker odločamo o pomembnem institutu, ki bi moral biti tudi v slovenski družbi ustrezno okarakteriziran oziroma bi moral tudi v slovenski družbi uživati boljši sloves in predvsem imeti več moči ukrepanja, pa ne zgolj v stilu s strani pravnika sestavljenega dopisa, da pač zakon govori o tem in tem in da varuh zaradi tega ni pristojen za reševanje določene problematike. Želja Slovenske nacionalne stranke v bodoče je, da se omenjeni institut približa ljudem, uporabnikom, v smislu večje dostopnosti. Dejstvo je namreč, da je v samem zakonu postopek za podajanje pobud na urad varuha človekovih pravic zelo zapleten, celo za odraslega človeka. To pa posledično pomeni tudi omejevanje dostopnosti ljudi, praktično pa je dostop s tega vidika omejen oziroma onemogočen za otroke, ki nimajo niti znanje niti sposobnosti, da bi izpolnili formalnosti. In ker sem že omenila otroke, otroci so v naši družbi še vedno depriviligirana kategorija ljudi, ker so manjši, manj glasni, so ponavadi tudi njihove pravice podrejene pravicam odraslih. Otroci žal imajo še vedno zgolj tako imenovane mini pravice. Da je problematika res pereča in da so ravno otroci najpogosteje žrtve odraslih, opozarjajo številni strokovnjaki doma in v tujini. Posledice neprimernega ravnanja z otroki pa se odražajo na različnih področjih, predvsem pa, sicer ponavadi prikrito, vplivajo na duševno zdravje in posledično celostno zdravje ljudi. Svet Evrope je upoštevajoč omenjena dejstva pristopil k projektu graditi Evropo z in za otroke. Ker konvenciji na področju otrokovih pravic še vedno v veliki meri ostajata zgolj črka na papirju, je bilo po sprejetju omenjenih dokumentov sprejetih več ukrepov, ki gredo v smeri preventive in večje učinkovitosti zaščite otrok. V tem pogledu je žalostna ugotovitev, pa ne zgolj mene, Slovenske nacionalne stranke ali domačih strokovnjakov na tem področju, ampak tudi mednarodne javnosti, spoštovani, strokovne in politične. Slovenija je še vedno med tistimi državami v okviru Evropske unije, ki nima pripravljene in sprejete zakonodaje, ki bi prepovedovala vsakršno nasilje. Celo več; telesno kaznovanje se celo med visokimi predstavniki naše družbe tolerira kot dobrodošel vzgojni ukrep, kar pa je žalostno in nedopustno. Svojevrstno nasilje nad otroki je tudi sistem delovanja sodišč v primerih, ko gre predvsem za spolna nasilja nad otroki in mladostniki. To plat zgodbe in številnih kršitev kandidatka dobro pozna, saj je bila kot izvedenka dostikrat neposredno prisotna pri obravnavah, kjer so se dogajale tudi po njenem mnenju nedopustne nepravilnosti na račun žrtev v postopku. Spoštovani, gre za številna področja, ki so v preteklosti ostala prikrita, skorajda nedotakljiva, a so del realnosti in del nedopustnih kršitev otrokovih in s tem tudi človekovih pravic. Zakaj sem se osredotočila ravno na področje otrokovih pravic? Omenjena kandidatka je v svoji predstavitvi poslanskih skupini Slovenske nacionalne stranke poudarila, da bo pri svojem delu največ pozornosti namenila ravno področju otroške problematike in vsem oblikam nasilja v družini, torej tistim področjem dela, ki so bila po mnenju Slovenske nacionalne stranke pri dosedanjem delu Varuha človekovih pravic zapostavljena. Z reorganizacijo dela samega urada se bo zavzemala za dostopnejši in prijaznejši odnos predvsem do otrok in ranljivejših skupin prebivalcev oziroma posameznikov. Jaz bom zaključila z dejstvom. Živimo v demokratični državi, kjer bi morale biti človekove pravice temeljna vrednota. Pomembno je, kakšnega človeka imamo na vrhu institucije, ki ima, gledano globalno ne zgolj lokalno na področju Slovenije, velik pomen in nepogrešljivo mesto v družbi. S tega mesta upam in želim, da je gospa Čebašek Travnik oseba, ki bo delovala skladno z zastavljenimi cilji, postavljenimi prioritetami in seveda osnovnim poslanstvom instituta Urada varuha človekovih pravic v dobrobit vseh državljank in državljanov naše države.
Hvala. Jaz bi spoštovane poslanke in poslance, prosil da v imenu spoštovanja do kandidatke kakor tudi do govornika prisluhnejo govorniku, posvetijo temu primerno pozornost. Kot verjetno vsi vi veste, besedo v Državnem zboru ima samo eden, kdor opravlja svoje privatne razgovore, lahko gre seveda to ven. Kolega Jože Tanko bo podal stališče poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala za besedo. Vse prav lepo pozdravljam. Predsednik Republike, dr. Janez Drnovšek, je predložil Državnemu zboru predlog za odločanje za novega Varuha človekovih pravic. Kandidatko dr. Zdenko Čebašek Travnik je izbral iz obširnega nabora 28-ih kandidatur. Zavedamo se nesporne pravice Predsednika Republike, da se sam odloči, koga izmed, po njegovi oceni, primernih kandidatov bo predlagal za to odgovorno, neodvisno, teoretično in moralno zahtevno funkcijo. Prav tako je tudi njegova odločitev, na kakšen način bo prišel do oblikovanja predloga kandidata, za katerega je največja verjetnost, da bo v Državnem zboru dobil zadostno podporo za imenovanje, v tem primeru glasove 60-ih poslancev. Ob tem ne moremo mimo dejstva, da je predsednik republike obšel javno izražanje pobude in pričakovanja večine poslanskih skupin, ki bodo odločale o njegovem predlogu, da bi se sestale z njim in mu sporočila svoja pričakovanja in stališča. S tem, ko se predsednik republike ni odzval na jasno izražene pobude poslanskih skupin, ki majo v sedanji sestavi več kot 90% glasov in ki predstavljajo temelj demokratično izvoljene oblasti v Republiki Sloveniji, je postavil zakonodajno oblast v zelo neprijeten položaj. Menim, da predsednik republike s takimi potezami nakazuje oziroma sporoča svoje politične tendence, da mu je veliko bližje predsedniška kot parlamentarna demokracija. Res, da je njegova svetovalka opravila obisk v naši poslanski skupini in navedla imena nekaterih kandidatov. Vendar tak postopek ni omogočil resne razprave v poslanski skupini vse dotlej, dokler se predsednik republike ni odločil in posredoval predlog v Državni zbor. Šele tedaj smo se seznanili z imenom kandidatke, z njeno biografijo, z njenim strokovnim delom in tudi z ostalimi materiali. Na osnovi dejstev smo se v poslanski skupini odločili, da bo vsak poslanec glasoval tako, kot meni, da je primerno. Sicer pa delo in ugotovitve varuha v veliki meri temeljijo na primerjavi pravne norme z dejanskim stanjem. Torej, na tem, kako dobro, kako kvalitetno in učinkovito se izpolnjujejo uzakonjene pravice državljanov. Ob tem je potrebno povedati, da smo v zadnjih dveh letih na nekaterih področjih storili veliko. Naštel bom nekatere: področje zdravstva je eno tistih. Po podatkih iz interpelacije Liberalne demokracije proti ministru za zdravje, gospodu Bručanu, se je v enem letu mandata ministra skrajšala čakalna doba pacientov za povprečno 25%. Število čakajočih pa se je zmanjšalo za povprečno 20%. Priznati je potrebno, da je bil storjen ogromen korak v smeri izboljšanja stanja, čeprav je bil to eden glavnih očitkov ministru. Z izboljšavo na tem področju, s precej povečano dostopnostjo se pomembno zmanjšujejo tudi vzroki za pritožbe državljanov. Upam, da bo s tem, ko se bo izboljševala še opremljenost in hitrost intervencij, izboljševala tudi kvaliteta storitev in zadovoljstvo pacientov. Drugo občutljivo področje je pravna varnost in sojenje v razumne roku. Tudi tukaj so bili sprejeti dobri popravki zakonodaje, ki nedvomno omogočajo precejšnje skrajšanje rokov za začetek in dokončanje sodnih postopkov. Upam, da bo neodvisna veja, potem ko smo drevo primerno oskrbeli, obrodila sadove in da bo tudi tukaj primerov, ki bodo zahtevali intervencijo varuha in Evropskega sodišča za človekove pravice, čim manj. Tudi zmanjševanje vrst tistih, ki čakajo na delo, skrajšuje vrste tistih, ki čakajo na nekatere oblike transferjev. Tudi tu, tako kot v zgornjih primerih, je zaradi različnih razmer in različnega razumevanja pravic in dolžnosti mejnih situacij iz različnih vzrokov lahko zelo veliko. Vendar, če se znižujejo številke, lahko pričakujemo, da se bo zmanjšalo tudi število spornih situacij. Na teh in na vrsto drugih področij smo v koaliciji v tem mandatu storili veliko. Ob tem pa bi radi povedali, kaj pričakujemo od novega varuha. Vsekakor želimo, da se resno posveti svojemu delu, da deluje strpno, razsodno in da se reševanja problemov loti premišljeno. Iz izkušenj vemo, da se v vsakdanjem življenju pojavljajo številni problemi, številne sporne situacije in odločitve, ki prizadenejo državljane v njihovih pravicah. Na rešitev pa ne vplivajo samo konkretne situacije in zapleti med uradniki in državljani, težavo povzročajo tudi nepopolni in nedosledni predpisi. Vendar, naloga varuha ni, da takoj, ko zazna problem, da se obrne na tuje okolje. Pričakujemo, da se bo najprej obrnil na domače organe in institucije in da rešitve najprej poskušamo poiskati doma. Prav tako pričakujemo, da bo varuh spoštljiv do vseh državljanov, da jih ne bo primerjal več z najhujšimi zločinci, če se bodo slučajno večinsko zavzeli za drugačno stališče, kot ga ima on sam. Pričakujemo, da bo ohranil enako distanco, enak odnos do vseh državljanov, do vseh oblasti in do vseh oblik pripadnosti. Torej, pričakujemo, da varuh ne bo več uporabljal ksenofobnega pristopa in žaljivih kvalifikacij katerekoli od skupin in da bo povsem prezrl nespodobna ali celo nezakonita ravnanja drugih. Sedanji varuh je na primer povsem spregledal ravnanje enega naših kolegov poslancev, ki je hkrati tudi župan in ki se je kot profesionalen politik dovolil pozivati ljudi na barikade, državljanski neposlušnosti, k rušenju pravnega reda države, rasni nestrpnosti in tako naprej. Gospod predsedujoči.
Hvala. Prosim, kolega Cvikl, dovolite, besedo ima kolega Tanko in samo on. Izvolite.
Moram odkrito priznati, da takšnega varuha, ki tako selektivno pristopa do varovanja človekovih pravic, dejansko ne potrebujemo. Je pa tudi dvolično, da se do takšnih pozivov na barikade ni odzval nihče; niti njegova poslanska skupina, niti stranka, niti predsednik stranke. In nemogoče je pričakovati višjo raven človekovih pravic, če se v realnem življenju soočamo s tako nekonsistentnim pristopom ne samo posameznikov, ampak skupin ali celo strank. Ta primer je tipičen primer povezave politike in javne neodzivnosti pristojnih institucij oziroma primer selektivnega pristopa. Če to recimo stori naš, ni nič, ni nobene kršitve, ni potrebno nikogar opozoriti, če pa takšno dejanje povzroči kdo drug, pa ti isti aktivirajo vse institucije tja do Bruslja. Recimo, ali so prizadete oziroma kršene pravice, če se enega od politikov medijsko umori zaradi nerodne izjave ali prekrška, drugemu pa se povsem spregleda podobna zadeva. Pred časom je v oddaji Tarča ena od poslank priznala, da tako imenovani Kosovi komisiji ni prijavila vsega premoženja. Taista je še povedala, da je tako storilo še več njenih kolegov. In rezultat? Vse tiho. Tiho raziskovalni mediji, tiho je bila stranka in poslanska skupina, več ali manj je to obšlo tudi Kosovo komisijo, pa tudi varuh se ni odzval. Na to očitno neenakost, ko so zagotovo kršene pravice enih in s tihim soglasjem priznane nadpravice in nadstatus drugih, ni bilo odziva. In takih primerov je še veliko. Spoštovani kolegi! Delo instituta varuha, ki ima nalogo opozarjanja na kršenje pravic državljanov, je zelo odgovorno in občutljivo. V vseh evropskih demokracijah je umaknjeno iz dnevnopolitičnih zgodb [[opozorilni znak za konec]] in se ne zlorablja v obračunih z državljani in politiko in premišljena ravnanja in ugotovitve varuha so pomemben napotek za izboljšanje oblasti. V poslanski skupini pričakujemo in želimo, da bo novi varuh našel ravnotežje med strokovnostjo [[...]]
Kolega Tanko, vaš čas!
[[...]]njegovega urada - minuto še - in medijskim bliščem [[...]]
Tega vam ne morem dati [[...]]
Saj praviloma [[...]]Oprostite, prej sem bil prekinjen, ne?
Kolega Tanko, vaš čas je potekel. Poznate pravila igre. Zahvaljujem se vam za vaš govor.
Hvala lepa.
Dr. Mitja Slavinec bo podal stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Spoštovani prisotni! Dr. Zdenka Čebašek Travnik je prišla v poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije, kjer se je večina z njo srečala prvič. Zaradi tega smo še toliko bolj pozorno prisluhnili njeni predstavitvi in zastavili vprašanja z različnih področij, pa tudi vezana na različna področja njenega bodočega delovanja, torej delovanja Varuha človekovih pravic, za katerega funkcijo je predlagana. Po pogovoru je na prisotne naredila dober vtis. Izkazala je pozitiven odnos do varovanja človekovih pravic, in to do različnih pravic, do vseh pravic, pa tudi do vseh ljudi, do različnih ljudi, ne glede na to, kakšen je njihov socialni status, vera, rasa in ne nazadnje tudi politična opredelitev, saj se do sedaj nikoli ni politično opredeljevala in delovala, ampak je delovala predvsem strokovno na področju, ki je zelo zahtevno. Vsi vemo, da je zahtevno delo z ljudmi, še toliko bolj pa z ljudmi, ki iščejo pomoč stroke, zdravnikov, kot je ona; in svoje delo je opravljala korektno in pravično. Prav, zaradi te strokovne drže in zaradi dobrega odnosa in posluha do pravic vseh ostalih in še posebej, ker je svoje delo jemala in opravljala kot poslanstvo in ne zgolj kot poklic, smo prepričani, da bo lahko tako opravljala tudi funkcijo, za katero je predlagana, da bo Varuhinja človekovih pravic, da bo to funkcijo jemala ne zgolj kot poklic, ampak kot poslanstvo, ki ga bo dobro opravljala. Zaradi tega seveda v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije predlog, da izvolimo doktorico Zdenko Čebašek Travnik za varuhinjo človekovih pravic, podpiramo. Hvala lepa.
Hvala vam. Magistrica Majda Potrata bo podala stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovana gospa Magdalena Tovornik, spoštovane poslanke in poslanci! Na današnji dan je Državni zbor leta 1993 sprejel Zakon o varuhu človekovih pravic in danes po toliko letih dobivamo priložnost izvoliti prvo Varuhinjo človekovih pravic. V poslanski skupini Socialnih demokratov smo o kandidatki za Varuhinjo človekovih pravic, dr. Zdenko Čebašek Travnik, poznali samo iz njenih odgovorov v javnih občilih in iz dopisa predsednika Republike Slovenije, ki jo je za to funkcijo predlagal, zato smo v pogovoru z njo dobili odgovore tudi na številna druga vprašanja, ki so vezana predvsem na to, kako bo kot Varuhinja človekovih pravic stopila v ubran ne samo individualnih človekovih pravic, ampak tudi takrat, kadar bodo kršene človekove pravice skupinam državljank in državljanov. Sodimo v poslanski skupini Socialnih demokratov, da je prav zaradi tega funkcija Varuha človekovih pravic izjemnega pomena. V preteklosti se je v zavesti ljudi ta institucija v dobršni meri utrdila in dovolite, da z nekaj stvarnimi podatki dopolnim to trditev. V publikaciji Socialni razgledi 2006, ki jo je izdal Umar, je v poglavju Ocena širšega družbenega okolja mogoče najti odgovor na vprašanje, kako se v Republiki Sloveniji giblje zaupanje ljudi v institucije in kolikšno je zaupanje drugim ljudem. Naj začnem pri slednjem. Če zaupanje drugim ljudem merimo po tem, kakšno je pričakovanje o ravnanju drugih ljudi, potem je presenetljivo, da so vzorci zaupanja drugim ljudem na splošno podobni vzorcem zaupanja institucijam. Slovenija se z oceno 3,98 na 10 stopenjski lestvici uvršča v skupino evropskih držav z najmanj pozitivnimi pričakovanji glede ravnanja ljudi. Podatek je iz evropske družboslovne raziskave iz leta 2002. Po isti raziskavi prebivalci 20-ih evropskih držav v povprečju najmanj zaupajo politikom. Tudi po tej raziskavi sodi Slovenija v skupino držav z izrazitim nezaupanjem politikom in institucijam. Tudi slovensko javno mnenje kaže podobno sliko o nezaupanju v institucije. Na vrhu zaupanja so družina, izobraževalne institucije, Banka Slovenije, tolar in mednje se, odkar se zaupanje zanj meri, uvršča tudi Varuh človekovih pravic. Seštevek tistih, ki mu zaupajo v celoti in zaupajo precej, se giblje nad polovico. 50,8% v letu 2005 do najvišjega zaupanja v letu 2003, ko je to bilo 55,3%. In, če temu dodamo še izbiro Varuha človekovih pravic, Matjaža Hanžka, za osebnost leta 2006, potem je podoba o zaupanju v to institucijo sklenjena. In zato v poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da bo tudi nova Varuhinja človekovih pravic lahko uresničevala z zakonom določene naloge, te pa so: Varuh človekovih pravic je samostojna in od državnih organov neodvisna oseba, ki jo izvoli Državni zbor za varovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, v razmerju do državnih organov, organov lokalne samouprave in nosilcev javnih pooblastil. Varuh lahko preiskuje primere nezakonitega ali nepravilnega dela državnih organov in se pri svojem delu ravna po določilih Ustave in mednarodnih pravnih aktov o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah. Pri svojem posredovanju se lahko sklicuje tudi na načela pravičnosti in dobrega upravljanja. In 20. člen tega zakona pravi, Varuh ne more biti klican na odgovornost za mnenje ali predlog, ki ga je izrekel v okviru opravljanja svoje funkcije. Vse to imamo poslanki in poslanci Socialnih demokratov pred očmi, ko sporočamo vam, spoštovane poslanke in poslanci, da vidimo v kandidatki za Varuhinjo človekovih pravic, dr. Zdenki Čebašek Travnik, primerno kandidatko, tako da bomo lahko v skladu s svojo vestjo in s svojim prepričanjem izrekli svoj "da" za njeno kandidaturo. Hvala.
Hvala tudi vam. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Prvi ima besedo poslanec Ivan Grill. [[Ga ni.]] Besedo ima poslanec Rudolf Petan. Besedo ima poslanec Jožef Školč. Izvolite.
Hvala lepa. Torej spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Sam sem že na pristojnem delovnem telesu povedal, da bom ta predlog podprle, in da se mi zdi kandidatura v vseh ozirih na mestu, stališča kandidatke pa taka, da lahko pričakujemo, da bo v tej instituciji še naprej neke vrste, bom rekel, dosledna skrb za spoštovanje človekovih pravic. K besedi sem se javil tudi zaradi tega, ker se mi zdi, da smo priča neki novi praksi, vsaj dela vladajoče koalicije. Mi smo danes slišali, da bo lahko vsak kdo glasoval tako, kot misli, da je prav. Če bi te stvari vzeli dobesedno, potem se je pač potrebno tega veseliti in ne sprašujem se, ali morebiti do sedaj niso vsi glasovali tako, kot so mislili, da je prav, ampak tako, kot je bilo nujno potrebno. Gospod Pojbič, če bi radi kaj povedali, ta prostor je željan vaših modrih misli in sam [[...]] [[smeh]] [[...]]tudi tako, da le. Bojim pa se, da je ta formulacija, da vsakkdo lahko glasuje tako, kot misli, da je prav, da je ta formulacija okvir, v katerem bomo zelo hitro dobili žrtev tega predloga. Upam, da se motim in ne bom špekuliral naprej. Če se pa ne, pa se bom javil prvič, ko bo mogoče, spet k besedi, in vam povedal, kako se pač uporablja vest v tej dvorani. Zagotovo pa ta formulacija omogoča nekaj, kar ni imanentno tej koaliciji. Ta formulacija omogoča, da si v naprej, bom rekel, vladajoča stranka in njeni sopotniki operejo roke za morebitno neizglasovanje kandidatke. V tem je, bom rekel, jedro sporočila vodje poslanske skupine. Mi bomo končno glasovali po svoji vesti in nihče za to ne prevzema odgovornosti. Gospe in gospodje! Institut varuha človekovih pravic je eden od ustavnih in pomembnih institutov. In če h kandidaturi gospe ni bilo večjih pripomb, če izvzamem korektno nasprotovanje v SNS, potem bi človek pričakoval, da bo imela večjo ali pa podporo v celoti. Videli bomo, gospe in gospodje, kaj pomeni glasovanje po svoji vesti, če ni to spet eden tistih manevrov, s katerimi slovensko javnost vlečete za nos. [[Oglašanje iz dvorane.]] Hvala lepa. Jaz skrbim zase, zato tudi govorim. Vi pa, če hočete polemizirati z mano, gospodje, dvignite roko in dajte svoje argumente pred javnost. Tega namigovanja po hodnikih, iz klopi in tako naprej, se mi zdi, da mora biti enkrat dovolj. Dobili ste dovolj glasov in odgovornosti, da bi lahko tudi dvignili roko, in če vam že enkrat dovolijo, da poveste to, kar mislite, tudi poveste.
Hvala lepa za vaš prispevek. Dovolite popravek. V predstavitvi stališč je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke povedala, da bo kandidatko podprla. Zato sem s tega mesta dolžan oziroma popraviti vašo napačno navedbo. Nadaljujemo z razpravo. Besedo v okviru razpoložljivega časa [[mislim, da gre za nekaj sekund]] ima poslanka Majda Širca. Moja napaka, na voljo imate pet minut. Izvolite.
No, v kratkem času bom samo nakazala, da sem vesela te kandidature. In bi pozvala tiste, ki so pustili svojo vest odprto, da morebiti še enkrat razmislijo, tudi v luči odslikave negativnega videnja, ki je bilo danes med vrsticami sporočeno vsaj s strani predstavnice največje koalicijske stranke, kakšen naj ne bi bil varuh, se pravi, naj bi bil drugačen od predhodnega. Skratka, če bo razmislek ostal odprt, seveda, tako varuhinjo, ki bo tiho takrat, ko bo šlo nekaj narobe, ki bo medije razumela izolirano, in tako, ki bo opazila samo tista dobra dela Vlade, kot jih razume Vlada, seveda. Danes smo namreč bili priče dobrim delom, na področju človekovih pravic pa sploh ne, skratka, bilo je izpuščeno vse tisto, kar nam je gospod Hanžek pripovedoval v zadnjih letih o pomanjkljivem delu Vlade. Skratka, hočem le to opozoriti, da še zadnjič razmislite, kakšna je prava vest pri glasovanju o tem zelo dobrem predlogu predsednika republike. Hvala.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani! Jaz mislim, da smo poslanci pri eni od najtežjih odločitev, čisto gledano osebno. Kajti verjamem v dobronamernost slehernega poslanca in verjamem, da si vsak želi, da bi imel pri izbiri Varuha človekovih pravic srečno roko, da bi to za naslednjih šest let pomenilo dejansko zaščito človekovih pravic, dejansko delovanje v korist človekovih pravic in zaradi tega ne razumem dveh mojih predhodnikov, ki v poudarjanju pravice poslancev, da glasujejo po lastni odločitvi, vidijo nekaj slabega, vidijo direktivo in vidijo vse slabo. Ne vem, iz kakšnih vrednot oziroma iz kakšnih podlag izhajajo takšna mnenja, moram jih osebno zavrniti, kajti mislim, da je prejudiciranje glasovanja poslancev s strani sosedskih klopi nekaj nezaslišanega. Kakorkoli se bo posamezni poslanec odločal, bo to legitimna odločitev. Mislim, da je sporočilo, ki je od vsega začetka enako, da se bodo poslanci odločali po lastni volji, tisto, ki je vredno vsega spoštovanja. Sam bom kandidatko podprl. Ob tem, ko sem v času njene kandidature s pozornostjo spremljal tako odločitev predsednika države, ki se je za svojo odločitev sicer odločil na bolj specifičen način, kot smo pričakovali, in tudi po vseh reakcijah v javnosti, ko je bila odločitev predsednika države znana. Mislim, da so pozitivne misli oziroma pozitivne karakteristike kandidatke izrazili nekateri ljudje, ki so splošno znani in na katerih kredibilnost se lahko zanesem. Zdi se mi tako, kot da če se tak človek izrazi pozitivno, je tako, kot če sam delim mnenje kakšnega prijatelja, za katerega lahko rečem, da dajem roko v ogenj zanj, za njegove vrednote in njegov odnos. Zaradi tega še enkrat poudarjam, da me moti, da je edini problem, ki je prisoten pri opazovanju naše odločitve ta, da kolege moti, da mi ne napadamo kandidatke, ker bi v tem slučaju jo oni s toliko bolj podprli, ker želijo biti v opoziciji z našim stališčem. Jaz mislim, da to, kar je bilo povedano, da bo prva žrtev takšnega stališča kandidatka, bolj velja za te klopi, ker če bodo tako nezasedene, kot so sedaj, potem je vnaprej določena žrtev z vaših sedežev. Tako bi prosil, da se ob tem pomembnem odločanju ne obnašate tako. Dejstvo je, da si želim, da bi Varuhinja človekovih pravic bila v svojem mandatu vselej čim bolj neodvisna. Jaz verjamem, da je vzgojena za neke vrednote, da ima nek odnos, da ima neke nazore in da je iz teh nazorov težko izskočiti. Ne poznam jih. Vendar mislim, upam, da se bo znala dvigniti nad osebna mnenja in da bo delovala dejansko v okviru zakonsko določenih pravil in delovanja Varuha človekovih pravic. Še enkrat, torej, ob takem upanju bom kandidatko podprl in upam, da bo on imel srečno roko. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima poslanka Darja Lavtižar Bebler.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Nekaj je bilo že povedano s strani mojih kolegov. Jaz bi samo rada povedala tole. Po mojem prepričanju se dejansko razmere, ki smo jim ta čas priča, prevešajo v neko smer, ki ni naklonjena stanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin v naši državi. Ne glede na to, da je predsednik Vlade predvčerajšnjem zatrjeval, da pri nas trenutno pravna država ni v nevarnosti, sem prepričana, da je in da gre za nek pojav nekakšne erozije pravne države v Sloveniji. V tem smislu sem seveda tudi prepričana, da je vloga Varuha oziroma Varuhinje človekovih pravic izrednega pomena, izrednega pomena za nadaljnji razvoj naše demokracije in za nadaljnje utrjevanje in krepitev varovanja in zagotavljana človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Republiki Sloveniji. Zato seveda bom danes podprla kandidatko, ki jo v Državnem zboru v izvolite predlaga predsednik države, ker želim poudariti tudi to, da zaupam v njegovo izbiro in da najbrž že njemu tudi ne more biti vseeno, ali bo njegov predlog v Državnem zboru naletel na podporo ali ne. Sama osebno bi na nek način bolj preferirala nekoga za varuha ta hip v Sloveniji, ki ima tudi več pravniškega znanja, še posebej zaradi tega, ker je Državni zbor odklonil imenovanje dveh namestnikov varuha človekovih pravic, ki sta oba diplomirana pravnika, in menim, da je bistvo te funkcije pravzaprav tudi poznavanje prava. Ampak seveda to dejstvo, da gospa kandidatka ni pravnica, ne pomeni, da bi jo smatrala za neprimerno. Nasprotno, zagotovo lahko z novima dvema namestnikoma ta manjko v svojem uradu nadomesti in v tem pogledu tudi upam, da boste naslednjič, kolegi in kolegice, bolj dobrohotni, ko bo varuhinja, če bo gospa, ki danes je tukaj kandidatka, izvoljena oziroma imenovana, in da boste potem tudi naklonjeni njenemu predlogu. Tako mislim, da je pa pomembno to dejstvo, da je predlagatelj te kandidatke pa ocenil, da gre za osebo, ki ima izredno velik občutek za ljudi v stiski, in to je tudi moment, ki naj bi v tem pogledu bil zelo pomemben, ko se odločamo, ali bomo kandidaturo podprli ali ne. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima poslanec Aleš Gulič. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi! Jaz bi se vendarle rad vrnil h kandidatki, o kateri danes govorimo, dr. Zdenki Čebašek Travnik. Ne bom se naslanjal seveda na to, kdo jo je predlagal. Ve se, da mora to predlagati predsednik države. Bi se bolj naslonil pravzaprav na tistega, ki je njemu predlagal. Gre vendarle za ikono slovenskega humanizma v tem trenutku in človeka, ki prav gotovo pazi na to, da ne umaže svojega imena. To mi na nek način zadostuje, ne bi mi pa zadostovalo, da ne bi podvomil. Vendar dr. Zdenko Čebašek Travnik poznam, poznam njeno delo, predvsem pa širok spekter tega dela in ne gre samo za ukvarjanje z alkoholizmom in njegovimi posledicami, ampak tudi za vse tisto, kar nosi s seboj to obliko zasvojenosti. Tako me prav gotovo čisto nič ne skrbi, da ne bo znala ocenjevati tudi področja človekovih pravic, ki je prav gotovo vedno ogroženo. Jaz sem prepričan, da gre za eno od tistih pomembnih zadev v vsaki družbi, ki nikoli ni dokončana. Se pravi, ne more nobena oblast, nobena Vlada, noben sistem zagotoviti tega, da bi lahko rekli, zdaj pa ni treba več skrbeti za človekove pravice. Enkrat so seveda mogoče bolj ogrožene ene, drugič druge, ampak vendarle gre za zadevo, na katero je treba paziti vsak dan. Tako kot svobodo in še kaj. To so stvari, ki jih nikoli ne dosežemo do takšne popolnosti, da bi lahko verjeli, da bodo na veke vekomaj ostale. Poleg tega, da ima dr. Zdenka Čebašek Travnik veliko znanja, se mi zdi, da je pomembno, vsaj za to delo, da ima tudi veliko energije. To prav gotovo ne bo lahko in ko dajem vse te kvalitete in recimo tudi kakšno svoje nestrinjanje z njenim delom na tehtnico, mi bo pravzaprav čisto lahko se odločiti "za", brez kalkuliranja, brez sprenevedanja, brez razmišljanja o tem, kako glasovati, če bo nekdo drug glasoval drugače. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima poslanec dr. Pavel Gantar. Se odpovedujete. Besedo ima poslanec Miro Petek.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Na predstavitvi kandidatke v naši poslanski skupini sem imel izredno dober občutek, kasneje pa so se mi pojavili dvomi okoli njenega dosedanjega dela. Pač, glede na te namige, da je kot sodna izvedenka napisala precej sporno pojasnilo k enemu od izvedenskih mnenj. Danes sem se z gospo Čebaškovo, pa z osebo, ki je nam sporočila to zadevo, pogovarjali, vendar nismo uspeli razrešiti te zadeve. Skratka, nisem uspel priti do tega, kje je resnica, ali na eni ali na drugi strani. Seveda, resnica je pa vedno samo ena, resnic ni več. Gre za to, da je to izvedeniško mnenje bilo napisano na nek način v škodo pacienta, v korist kapitala ene velike slovenske firme in to mnenje je na nek način eksistenčno ogrozilo to osebo. Zaradi tega, seveda, ne morem glasovati ne "za", ne "proti" in se bom vzdržal. Prepričan pa sem, da bo kandidatka dobila zadostno podporo. To bi bilo na nek način dobro, da bi se izognili morebitnemu novemu zapletu oziroma kakšnemu novemu presenečenju s strani predsednika države. Hkrati sem tudi prepričan, da bo kandidatka, če se bo v prihodnje izkazalo, da je v svojem dosedanjem delu kadarkoli ravnala neetično, neprofesionalno, da bo zmogla toliko moči in da bo s te funkcije tudi odstopila. Rad pa bi še rekel nekaj okrog dosedanjega Varuha človekovih pravic, gospoda Hanžka, o katerem je danes med vrsticami ali precej direktno mnogo govora. Osebno imam z gospodom Hanžkom zelo dobro izkušnjo. Dva meseca po poskusu moje likvidacije je gospod Hanžek prišel k meni - zanimivo, ne preiskovalni sodnik ne dežurna tožilka nista prišla na kraj dogodka. Gospod Hanžek je prišel k meni, pozvonil, in sva se nekaj ur pogovarjala. Moja osebna izkušnja z njim je zelo dobra in menim, da je bil to varuh, ki ni lebdel nekje v akademskih krogih, pač pa je bil človek, ki je prišel tudi na dom. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima poslanec Geza Džuban.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Podprl bom predlog predsednika države za imenovanje dr. Zdenke Čebašek Travnik za Varuhinjo človekovih pravic. Dr. Čebaškove, mislim, da v življenju nisem srečal, čeprav je rojena Prekmurka. Tudi mi ni težko priznati, da sem zmeraj nekaj patriota in sem pripravljen nekoliko lažje podpreti kandidata, ki prihaja iz mojega okolja. Vendar je pomembneje, da ima dr. Čebaškova reference, ki so pomembnejše od vsega tega. Tudi to, da je bila zdravnica v splošni zdravstveni praksi in pozneje psihiatrinja - na srečo se pri tem z njo tudi nisem srečeval - in je že pomemben razlog, da je od 28 oziroma 30 kandidatov prav ona izbrana oziroma predlagana oziroma da sta morda izstopali dve imeni. Kakšen je bil način, postopek predsednika države, s tem nimam problemov. Pač pa je zanimivo in mi je zaradi tega tudi lažja odločitev, ker ste vse poslanske skupine, vsaj tak imam občutek, imele pozitivne občutke pri njeni predstavitvi. Pa tudi takrat, ko se je pri nas predstavljala - takrat sem se z njo prvič srečal -, so bili naši občutki pozitivni, ker je to kandidatka, ki se predstavlja kot strpna, razsodna, strokovna, človeška, in kot je eden od kolegov rekel, da je to široko razgledana psihiatrinja, ki bo znala varovati ali opozarjati na človekove pravice, predvsem pa na njihove kršitelje. Mislim, da je to osnovno vodilo in dovolj velik razlog, da bom podprl kandidatko pri današnjem glasovanju. Hvala lepa.
Hvala. Želi še predlagatelj, gospa Tovornikova? Izvolite, imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik! Jaz bi izkoristila to zadnjo možnost predvsem zato, da se zahvalim posameznim poslankam in poslancem, pa tudi predstavnikom poslanskih skupin za izjemno poglobljeno analizo tega pomembnega predloga. Lahko ugotovimo, da so pričakovanja zelo velika, skladna, povsem skladna s pomenom, ki ga poslanke in poslanci, predlagatelj in tudi kandidatka pripisujemo inštituciji Varuha oziroma Varuhinje človekovih pravic. Nihče ni popoln in ugotovili ste, da ima predlagana kandidatka pomembne izkušnje predvsem v odnosu ravnanja z ljudmi in če so pomanjkljivosti v odnosu ravnanja s papirji, potem se zahvaljujem vsem tistim, ki razumete, da se bo znala pri svojem delu primerno organizirati in izkoristiti tudi vsa znanja, ki jih sama nima. Zdi se mi pomembno, da ste bili zadovoljni s predstavitvami in je morda to prilika, da se spomnimo na to, da te vrste predstavitev prejšnji kandidati niso opravili. Res je, da sem si zapomnila vašo zamero, ki velja predsedniku, ker se ni posvetoval s predstavniki poslanskih skupin, vendar če lahko predstavitev same kandidatke odtehta ta pomemben proces, potem je škoda manjša. Seveda se v predstavitvah ne da povedati vsega o zelo širokem področju človekovih pravic, kamor zagotovi sodi tudi področje otrokovih pravic. Nihče od nas ne živi dovolj dolgo, da bi pozabil na to, da smo bili nekoč otroci. In, hvala bogu, je ta evropska družba zelo pozorna na to in mislim, da je tudi kandidatka to svojo pozornost zelo resno omenila in načrtuje, če ji boste zaupali svoj skupinski glas ali glas po svoji lastni vesti, da bo to tudi napravila. Zdi se mi zelo pomemben tudi prispevek predsednika poslanske skupine SDS gospoda Tanka, ko je opozoril na razmerje med domačo javnostjo in pričakovanji in med Evropo. Seveda bo kandidatka in bodoča Varuhinja človekovih pravic članica te velike evropske družine in mislim, da je tudi na predstavitvah povedala, da bo ravnala tako, kot se v teh primerih ravna. To pomeni, da izkoristiš svojo prisotnost v evropski družini ob kolegih za to, da se z njimi posvetuješ, da uporabiš modele dobre prakse, ki jih poznajo drugje, in da šele potem, ko ugotoviš, da si doma izkoristil vse možnosti, pa da ne znamo, ne zmoremo ali nočemo, šele takrat pokličeš na pomoč prvega moža človekovih pravic. V nasprotnem primeru pa ne, tu veljajo popolnoma enaka pravila kot na področju Evropskega sodišča za človekove pravice. Na koncu mi dovolite še enkrat iskreno zahvalo za vse te poglobljene analize in v imenu predlagatelja in v imenu kandidatke se vem želim še enkrat zahvaliti za to, če ji boste zaupali svoj glas. Prepričana sem, da se pri tem ne boste zmotili. Lepa vam hvala.
Hvala. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o izvolitvi dr. Zdenke Čebašek Travnik za Varuhinjo človekovih pravic za dobo šestih let. Funkcijo začne izvrševati dne 22. februarja 2007. Pred glasovanjem vas želim opozoriti, da bo v skladu z 12. členom Zakona o varuhu človekovih pravic kandidatka za varuhinjo človekovih pravic izvoljena, če bosta zanjo glasovali dve tretjini vseh poslancev Državnega zbora, to je 60 poslancev ali več. Glasujemo. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]Navzočih je 71 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 64, proti nihče. [[za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet in je Državni zbor za Varuhinjo človekovih pravic izvolil dr. Zdenko Čebašek Travnik. Prosim dr. Zdenko Čebašek Travnik, da priseže pred državnim zborom.
Prisegam, da bom opravljala svojo nalogo na podlagi Ustave in zakona, da bom varovala človekove pravice in temeljne svoboščine, da bom opravljala svoje delo vestno in nepristransko, ter pri tem spoštovala načela pravičnosti in dobrega opravljanja. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]] Hvala lepa. Spoštovani Državni zbor, gospod predsednik, vsi poslanci in poslanke. Ponosna sem, da me je predsednik države dr. Drnovšek imenoval za kandidatko za Varuha človekovih pravic in s tem sem postala varuhinja. Zahvaljujem se vsem poslancem, ki ste mi dali priložnost, da sem predstavila svoj pogled na delo varuha, da smo lahko razčistili nekatere nejasne stvari in da ste mi v končni fazi izkazali zaupanje. Verjamem, da bomo tudi v prihodnje sodelovali in da bomo našli ustrezne rešitve, predvsem za tiste skupine ljudi, ki so v stiski in ki si sami ne najdejo pot iz nje. Še enkrat, hvala. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]
Gospe Čebašek Travnik želim v imenu Državnega zbora uspešno varovanje človekovih pravic v naslednjem mandatu. Obenem naj se zahvalim dosedanjemu Varuhu človekovih pravic, gospodu Hanžku, za njegovo delo. Prehajamo na obravnavo predlogov sklepov o izvolitvi v sodniško funkcijo. Sodni svet je Državnemu zboru predložil 16 predlogov za izvolitev kandidatk in kandidatov v sodniško funkcijo na sodniška mesta štirih okrožnih sodnic na Okrožnem sodišču v Ljubljani in Novem mestu ter Delovnem in Socialnem sodišču v Ljubljani, osmih okrajnih sodnic in štirih okrajnih sodnikov na Okrajnem sodišču v Ljubljani, Črnomlju, Velenju, Novemu mestu, Domžalah, Kranju, na Ptuju, v Brežicah, Trbovljah in Krškem. Želi predstavnik Sodnega sveta besedo? [[Ne.]] Predloge je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predloge sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvijo v sodniško funkcijo gospe Alje Cerovšek Magajna na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Bila je napaka, ni bilo še reprogramirano glasovanje, se opravičujem, glasovati moramo žal še enkrat. Je stvar urejena? [[Da.]] Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Sabine Valek Derganc na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslanec, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Jureta Likarja na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavlja, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Bojane Maravič, na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Novem mestu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Jožeta Petrovčiča na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču v Črnomlju. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Ferda Cvikla na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču v Velenju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Irene Matekovič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Novem mestu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Anice Grilj na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Domžalah. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Valentine Radonjič, na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajne sodnice v Domžalah. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Ksenije Kristl na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Maje Zorman Krč na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kranju. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Milene Hebar Škamlec na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču na Ptuju. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanjem dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Goranke Franz Ravbar na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Brežicah. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Samante Kravanje na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču na Ptuju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Slavka Vrana na sodniško mesto okrajnega sodnika na okrajnem sodišču v Trbovljah. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Milene Ahačič Pirc na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Krškem. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Končali smo z glasovanjem o sodnikih. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o razrešitvi in izvolitvi člana Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila poslanska skupina Nove Slovenije. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi mag. Franca Capudra s funkcije člana in izvolitvi mag. Janeza Drobniča za člana Komisije Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi drugega odstavka 10. člena Zakona o parlamentarnem nadzoru obveščevalnih in varnostnih služb sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 1. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o razrešitvi in imenovanju namestnika podpredsednika Komisije Državnega zbora Republike Slovenije po Zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila poslanska skupina Nove Slovenije. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi mag. Franca Capudra s funkcije namestnika podpredsednika in imenovanju mag. Janeza Drobniča za namestnika podpredsednika Komisije Državnega zbora Republike Slovenije po Zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 23. sejo Državnega zbora Republike Slovenije. Vse pa vabim v preddverje velike dvorane, da bomo v družbi Parlament Dixy Banda nazdravili prihajajočemu novemu letu.