Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 91 narodni poslanik. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Molim da ponovite, pošto na ekranu kod mene je bilo 130 prisutnih, a sada ima 112 prisutnih, nešto nije u redu. Znači, vidi se u sali koliko ima poslanika, molim još jednom ponovite. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 132 narodna poslanika. Da li neko od predsednika, i ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Marjana .
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, iskoristiću danas pravo da postavim poslaničko pitanje ministarki građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Naime, građani i građanke iz Zmajeva, Ravnog Sela, Bačkog Dobrog Polja, ali i Kućura iz Saminog sela, što znači svih naseljenih mesta u opštini Vrbas, koji koriste železnički prevoz sa stanice u Zmajevu žale se na niske perone. Sa uvođenjem savremenih vozova čija je platforma visoka jel su oni prema standardima EU, otežan je ulaz i izlaz sugrađanima, pre svega, bolesnima, deci i starima. U decembru prošle godine uvedeno je nekoliko garnitura motornih vozova koji saobraćaju na relaciji od Sombora do Novog Sada preko Vrbasa, koji poseduje stepenice, ali i u tom slučaju je otežan uvoz putnicima u vozove. Vozovi koji se obraćaju na relaciji od Subotice do Novog Sada preko Vrbasa su savremeni i moderni, ali je problem što su njihove platforme visoke i sugrađani teško uvoze posebno sa stanice u Zmajevu, bilo je i slučajeva povređivanja. Ono što sugrađane, moje u opštini Vrbas posebno iritira, to je što materijal za podizanje nivoa perona stoji na železničkim stanicama više godina. Iz tog razloga postavljam pitanje ministarki, kada će biti okončani radovi? Moje drugo pitanje se odnosi takođe na uređenje železničkih stanica u Vojvodini, a pre svega u opštini Vrbas, ne možete da se otmete utisku koliko ste putovali vozovima da je na njima vreme stalo. Oni su prilično urušene, higijenski uslovi su problematični, a sve više naših sugrađana, pre svega, zbog toga što su vozovi i moderni i tačni i savremeni, putuju vozovima. Iz tog razloga, postavljam pitanje ministarki, da li je u okviru projekta izgradnje brze pruge Beograd – Budimpešta, da li se planira i renoviranje železničkih stanica na ovom, pre svega u Vojvodini? Naravno, da ćete se složiti samnom da su železničke stanice, aerodromi i autobuske stanice mesta gde putnici namernici stiču pravi utisak o našoj prelepoj zemlji kada dolaze. Iz tog razloga mislim da je neophodna da dobijem na ovo pitanje i nadam se da će biti u okviru projekta izgradnje brze pruge Beograd – Budimpešta, predviđeno je i renoviranje železničkih stanica na ovoj deonici. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Slaviša Ristić.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Pitanja upućujem predsedniku Republike, Aleksandru Vučiću i Vladi. Evo, u ruci držim Ustav Republike Srbije i postavljam pitanje Aleksandru Vučiću i Vladi, na osnovu kojih ustavnih i zakonskih ovlašćenja i nadležnosti su odobrili i nosiocima pravosudnih funkcija na Kosovu i Metohiji, dakle, sudijama i tužiocima da se integrišu u tzv. pravosudni sistem, tzv. Republike Kosova i da polaže zakletvu pred ratnim zločincem Hašimom Tačijem? Članovi 112. i 123. precizno definišu ustavna ovlašćenja kako predsednika Republike, kako i Vlade. Ti članovi i čitav Ustav im to ne dozvoljava. Niko nema pravo pa ni Aleksandar Vučić niti Vlada da krše Ustav Republike Srbije. Možemo li, gospođo predsedavajuća, možemo li, gospodo narodni poslanici da dozvolimo ovako drastično kršenje Ustava Republike Srbije. Zamislite kakvu ćemo bruku kao država i kao narod da doživimo kada nosioci pravosudnih funkcija, dakle, sudije i tužioci na Kosovu i Metohiji za neki dan, koliko čujem, a to su zapravo ljudi koji su položili zakletvu u ovom domu, u ovom parlamentu pred predsednikom Narodne skupštine Republike Srbije gde su se zakleli na vernost i odanost Ustavu i zakonima ove zemlje, polože zakletvu pred jednim ratnim zločincem za koga ova zemlja i upravo ti pravosudni organi još uvek imaju zvaničnu poternicu, optužnicu za krivično delo ubistva pet srpskih policajaca. Drugo pitanje koje želim da postavim, odnosi se takođe na Aleksandra Vučića i na Marka Đurića, o kakvoj pobedi rezultatom deset nula na separatističkim izborima na Kosovu i Metohiji oni govore? Gde je tu pobedio srpski narod? Da li je pobeda države Srbije i srpskog naroda na Kosovu i Metohiji što smo uskratili ustavno pravo Srbima na Kosovu i Metohiji da biraju svoje organe, lokalne organe vlasti po Ustavu i zakonima Republike Srbije i što smo ih naterali da učestvuju na separatističkim izborima, separatističkih vlasti iz Prištine? Da li je pobeda i da li je to razlog za slavlje i veselje što je pobedila tzv. Srpska lista, što su pobedili ljudi koji su na vlast doveli ratne zločince, Hašima Tačija i Ramuša Haradinaja? Dakle, upravo njihovih glasovima oni su postali tzv. predsednici Republike Kosova, predsednici vlade tzv. Kosova. Da li to treba zaista da slavimo? Zamislite situaciju kada bi se Madrid, Španska vlada i španski narod radovao i slavio pobedu neke „španske liste“ u Kataloniji koja bi pobedila na separatističkim izborima u Kataloniji. Samo želim na kraju da kažem da i ovaj parlament i ova Skupština imaju obavezu u skladu sa Ustavom da pokrenu postupak za razrešenje kako predsednika Republike, tako i Vlade Republike Srbije za drastično kršenje Ustava i to je naša obaveza kao narodnih poslanika, a i vaša obaveza predsednice Narodne skupštine Republike Srbije. Na kraju ću samo reći da mi je zaista žao što sam očigledno bio u pravu kada sam prilikom inauguracije predsednika, odnosno Aleksandra Vučića ovde u ovom domu Narodne skupštine zajedno sa grupom poslanika držao transparent – neću izdajnika za predsednika. Hvala.
Reč ima Olena Papuga.
Hvala predsednice. Svoje pitanje sam postavila, isto danas postavljam to pitanje, pošto odgovor nisam dobila, 30. juna ove godine, a odnosilo se na obeštećenje AP Vojvodine, a tiče se NIS-a ili „Naftagasa“. Da li je i kada Vlada, sada postavljam pitanje premijerki Ani Brnabić – da li je i kada Vlada Srbije razmotrila i koje mere je preduzela povodom informacije o potrebi obeštećenja AP Vojvodine, po osnovu ulaganja građana Vojvodine u izgradnju „Naftagasa“ i drugih delova NIS-a na teritoriji AP Vojvodine, sa zaključcima koje je Skupština AP Vojvodine uputila Vladi Republike Srbije 29. oktobra 2014. godine, jedan dan nakon što je informaciju sa zaključcima usvojila Skupština AP Vojvodine? Skupština AP Vojvodine je tog 29. oktobra 2014. godine dala zahtev da se na AP Vojvodinu i lokalne samouprave, na teritoriji Vojvodine besteretno prenese 55% akcijskog kapitala Republike Srbije u NIS-u, kao obeštećenje za ulaganja koji su građani Vojvodine uložili u izgradnju „Naftagasa“ i drugih delova NIS-a. Skoro tri godine, znači, od 2014. godine Vlada Republike Srbije se ne izjašnjava o dokumentu, koji je uputilo najviše predstavničko telo dva miliona građana AP Vojvodine. Pitam premijerku Anu Brnabić, da li će na dnevni red Vlade stići taj problem obeštećenja AP Vojvodine, a tiče se NIS-a? Vojvođanski „Naftagas“ je centralizovan i kao NIS je ustupljen budzašto u rezerve sa svim rezervama nafte i svim što je posedovao tada, ruskoj kompaniji u zamenu za dva neispunjena obećanja, a to je da će Kosovo biti nezavisno i da ćemo dobiti južni tok. Pitam premijerku Anu Brnabić, da li je od toga Republika Srbija nešto dobila do dana današnjeg? Drugo pitanje postavljam ministru Branku Ružiću i pitam ga – da li je glasao za odobravanje isplate 100 miliona dinara iz budžetske rezerve gradu Beogradu na poslednjoj sednici Vlade? Ova isplata obrazložena je potrebom Beograda za izvršenjem obaveza usred smanjenog obima prihoda grada. Za neverovati je činjenica da se u najbogatijoj sredini u Srbiji, a to je Beograd, odobravaju ovoliko velike isplate iz budžetske rezerve, dok većina lokalnih samouprava, jedva finansijski preživljava. Ministar Ružić bi morao da zna da je Beograd u ukupnom dugu svih lokalnih samouprava u Srbiji učestvuje sa više od 78%. Takođe, pošto je sedište Ministarstva kojim Ružić rukovodi u Beogradu sigurno su mu poznati veliki radovi koji se sada obavljaju na teritoriji Beograd, pa, pitam da li u drugim delovima Srbije isto se radi, to što se radi u Beogradu? Moja stranka LSV traži da ministar Ružić da odgovor zašto su ovako velike isplate iz budžetske rezerve potrebne Beogradu, a ne i drugim selima ili gradovima u Republici Srbiji, Alibunaru, Senti, Kniću ili Priboju? Da li su po Ustavu svi građani Republike Srbije isti i da li imaju svi građani Republike Srbije ista prava na budžetske rezerve ili na to imaju pravo samo građani Beograda?
Reč ima Radoslav Milojičić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, prvo pitanje postavljam Vladi Republike Srbije, predsedniku Republike i raspevanom ministru Ivici Dačiću. Šta je spoljna politika Republike Srbije, kada smo čuli juče izjavu gospodina Brajana Hojt Jia, da Srbija neće moći da sedi na dve, tri, četiri stolice na koliko sedi već poslednjih šest godina, jasna i nedvosmislena politika DS već 27 godina, članstvo EU i poštovanje evropskih vrednosti. Zato molim da nam Vlada odgovori šta je spoljna politika ove nakaradne Vlade Republike Srbije? Drugo pitanje, postavljam ministru Branku Ružiću, za lokalnu samoupravu. U Zakonu o lokalnoj samoupravi član 85. jasno i nedvosmisleno kaže pod kojim uslovima se raspušta lokalna samouprava. Prvi uslov za to je neusvajanje budžeta i statuta neke lokalne samouprave. Drugi uslov je da lokalni parlament ne zaseda 90 dana. Treći je, ako ne izabere predsednika opštine i opštinsko veće u roku od mesec dana, od konstituisanja. Nije ispoštovan stav 1. člana 85. u opštini Smederevska Palanka. Više od 100 dana, lokalni parlament koji predvodi SNS već dve godine i vrši vlast u Smederevskoj Palanci, nije zasedao. Zašto Vlada i zašto ministar Ružić nisu raspisali lokalne izbore ili uveli privremene mere u Smederevskoj Palanci? Postavljam pitanje takođe ministru Ružiću, pošto znamo da član 86. jasno kaže ko sastavlja privremeni organ, a privremeni organ imenuje Vlada Republike Srbije, na predlog ministra za lokalnu samoupravu, poštujući paritet odborničkih grupa u datom trenutku, u trenutku raspuštanja. U Smederevskoj Palanci, postoje tri odborničke grupe. Odbornička grupa DS koja broji 14 odbornika, odbornička grupa SPS koja broji samo pet odbornika i odbornička grupa SNS, za koju više ni vi sami ne znate koliko odbornika broji. Imala je 27, pa 22, tako da se jasno stavlja paritet koji treba da se održi u privremenom organu. Sledeće pitanje postavljam tužilaštvu, kada će da da navode i odgovori na mnogobrojne prijave građana Smederevske Palanke. Ja ne želim da ulazim ovde u sitne detalje i omalovažavam ovaj dom kao što su to radili predstavnici SNS i premijer lično u danu kada je formirao Vladu, već ću pročitati samo dve stvari koje su zaista skandalozne, a koje je uradila SNS u Smederevskoj Palanci. To je da je Agenciji za konsalting svakog meseca odlazilo po 270 hiljada dinara. Ta agencija iz Mladenovca, Radojka Janjanin, Mladenovac, za godinu dana tri miliona i 240 hiljada dinara je otišlo toj agenciji i drugi račun, da je pazite ovo, u mesari plaćeno devet računa po 50 hiljada dinara, što je 450 hiljada dinara, što je ukupno četiri miliona dinara. Zaista ne želim da čitam dalje, a ima dosta toga još, tako da postavljam pitanje Tužilaštvu, a kada će Tužilaštvo da odreaguje na ove navode, videćemo. Sledeće pitanje postavljam ministru omladine i sporta, i vama poštovana predsednice parlamenta kako je moguće da poslanik SNS Ostoja Mijailović može istovremeno da bude izabran za predsednika Košarkaškog kluba „Partizan“? Da li to onda nije sukob interesa, da li SNS želi da pogazi sve zakone, kao što to radite poslednjih nekoliko godina. Poslednje pitanje postavljam Vladi, zašto je poništena privatizacija Bukovičke Banje, zašto nesposobna naprednjačka vlast u Aranđelovcu ništa nije uradila poslednje tri godine, zašto nisu izdali ni jednu jedinu građevinsku dozvolu i da li može da se vrati zaštita nad celim parkom zato što to traže svi građani Aranđelovca koji nemaju strah od bahate vlasti SNS u Aranđelovcu koja rukovodi Aranđelovcem već sedam godina?
Kome je pitanje postavljeno? Vi znate da Skupština, uvaženi poslaniče, pošto ste meni postavili pitanje, Skupština nema nadležnost nad pitanjem koje ste meni postavili, nego agencija. Prema tome, kada se neko obrati agenciji, ona odgovori da li jeste ili nije u sukobu interesa. To sam često radila i do sada nikada nisam bila u sukobu interesa i to će uraditi i drugi poslanici. Vi to znate, ovo je bilo čisto zbog javnosti. Reč ima Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja bih prvo pitanje postavio „Putevima Srbije“, a pitanje je da li će se nastaviti sa izgradnjom svih puteva lokalnih, odnosno regionalnih puteva na jugoistoku Srbije, jer svuda gde se prođe u bilo kom delu Srbije, radi se. Konkretno sada se završava put kroz opštinu Svrljig, put koji je veoma bitan za sve oni koji dođu do Niša, preko niškog aerodroma. Put se radi, dužina puta je 14 kilometara i to „Putevi Srbije“ rade stvarno izvanredno. Ne samo da se radi u opštini odakle ja dolazim, već se radi i u drugim opštinama, kao što je opština Bela Palanka, Knjaževac, Soko Banja. U Svim tim opštinama se rade putevi, što znači da na taj način „Putevi Srbije“ stvarno rade izvanredno. Ja mogu da pozovem sve ljude koji gledaju ovu našu sednicu da kada dođe vikend, dođu do Svrljiga, da obiđu Staru planinu, a to je odmaralište koje je veoma lepo, koje ima veliku šansu i gde ima veliki broj kvalitetnih proizvoda, kako svrljiškog sira, belmuža, meda, pa se baš zbog toga i ovaj deo puta radi. Ja sam više puta se zahvaljivao i sada ću se zahvaliti Putevima Srbije i Ministarstvu saobraćaja, predsedniku Vučiću, kojim se svim silama zalaže da se što više i da se mnogo više radi na jugoistoku Srbije u odnosu na period kako je to bilo ranije. Inače, šta je za sve nas bitno, jer taj deo puta koji je završen 14 km, mnogo će se kraće doći do Stare planine i ovim pozivam sve ljude da dođu da obiđu jugoistok Srbije, da dođu da obiđu Staru planinu, odmaralište na Staroj planini i da na taj način vide lepote tog našeg kraja, jer sa ovog mesta, ja kao narodni poslanik i kao predstavnik naroda, uvek pozivam sve ljude da vide lepote one koje do sada nisu videli, a to je na jugoistoku Srbije. Postavio bih pitanje i Koridorima, i mom prijatelju Zoranu Babiću - da li će se nastaviti sa izgradnjom, odnosno da li će se pojačati intenzitet radova, jer kao što vidimo autoput prema Sofiji, autoput prema Grčkoj se radi punim intenzitetom? Unazad 20-30 godina nešto je počinjalo da se radi ali nije završavano. Sada vidimo kako treba da se radi, na koji način treba da se radi. Na ovaj način ja bih se još jednom zahvalio i Koridorima Srbije, direktoru Zoranu, zato što se stvarno radi na način kakav treba da bude. Jedno pitanje Ministarstvu poljoprivrede – da li će se u okviru obaveza koje su sada došle da se realizuju, da li ima veliki broj prijava mladih poljoprivrednih proizvođača, onih do 40 godina, onih koji žele da se bave poljoprivredom i da li su te prijave realizovane, odnosno da li su isplaćeni ti zahtevi? To je vrlo bitno da se isplati, baš zbog toga što znam da je određeni broj korisnih, odnosno zahteva koji su bili potraživani od strane lokalne samouprave, dakle, i mislim da je to dobro jer ulaganje u mlade, ulaganje u poljoprivredu, to je za nas velika šansa. Još jedno pitanje Ministarstvu finansija i poljoprivrede. Imamo zakon koji je donesen 1992. godine, to je Zakon o vraćanju utrina i pašnjaka selima na korišćenje, pošto znamo da ima velike površine zemlje koje nisu stavljene u funkciju baš zbog tog zakona. Pitam nadležno Ministarstvo finansija – da li će se ući u postupak da se taj zakon promeni i da se omogući da zemljište koje se nalazi u seoskim mesnim zajednicama, da može da se stavi u funkciju, da tu može da se gradi, da tu može da se radi, jer po tom zakonu samo može da se radi ispaša stoke i izgradnja ribnjaka? Još jedno pitanje za Ministarstvo poljoprivrede – da li će se u okviru narednog perioda i budžeta za 2018. godinu nastaviti sa investicijama u poljoprivredni program upošljavanje mladih ljudi, u seoskim mesnim zajednicama, kao što je to ulaganje …
Vreme. Hvala. Reč ima narodni poslanik Marinika Tepić.
Zahvaljujem predsednice. Moje prvo pitanje postavljam, odnosno upućujem svim ministrima u Vladi Republike Srbije, predsednici Vlade Republike Srbije, svim direktorima službi i agencija, akademija organa Vlade, želela bih da znam stanje sa radnim mestima na dan 1. januar 2017. godine, 1. jun 2017. godine i na današnji dan, odnosno 24. oktobar 2017. godine, te u tom smislu tražim da mi, dakle svi ministri i oni koji su bili bez portfelja 1. januara, 1. juna i novoosnovana ministarstva i novi ministri bezportfelja i naravno, ovi sa portfeljima i predsednica Vlade i sve što sam nabrojala, da bi dostave sistematizacije radnih mesta u organima čije su starešine, tražim takođe, da mi u okviru tih sistematizacija jasno navedu koja su popunjena radna mesta u okviru sistematizovanih radnih mesta, a koja su nepopunjena, takođe za svaki od ovih datuma koje sam navela, dakle na dan 1. januar, 1. jun i današnji dan 24. oktobar 2017. godine? Takođe ih pitam i tražim da mi odgovore i napišu svi zaposleni u njihovim organima koliko imaju radno iskustvo onako kako to zahteva, zapravo pravilnik u sistematizaciji, dakle svaki zaposleni u odnosu na popunjena mesta? Takođe, želim iste podatke da dobijem i za funkcionere, to podrazumeva i starešine organa, odnosno ministre, direktore svih kancelarija, agencija, akademija, službi Vlade, državne sekretare takođe. Moje sledeće pitanje upućujem ministru finansija, gospodinu Vujoviću, i tražim da mi pismeni odgovor dostavi na pitanje – koliko je saglasnosti za zapošljavanje dao u 2016. godini i u 2017. godini, počev od 1. januara 2017. godine, zaključno sa današnjim danom 24. oktobar 2017. godine? I to da mi odgovori za svaku saglasnost na dodatnu, odnosno novo zapošljavanje kako u ministarstvima, tako i u službama, kancelarijama, agencijama, akademijama i svim organima Vlade i takođe, saglasnosti koje je dao na zapošljavanje u javnim preduzećima i javno komunalnim preduzećima od jedinice lokalne samouprave, dakle u svim opštinama i gradovima u Republici Srbiji, tako i u odnosu na autonomne pokrajine Vojvodinu i Kosovo i Metohiju. Dakle, želim od ministra Vujovića da dobijem podatak za čije je zapošljavanje je dao saglasnost, pojedinačno i ponaosob, to su informacije svakako od javnog značaja u 2016. i 2017. godini. Moram da kažem da me je na ovo inspirisao tokom poslednje rasprave, ministar Branko Ružić, kada je verovatno u jednom nespretnom pokušaju da opravda navode da će iz tekuće budžetske rezerve da se izdvoje dodatna sredstva za dodatno zapošljavanje, što nije u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu, ja sam to pokušavala da dokažem, te, inspirisao me je da ova vrlo važna pitanja dobijemo direktno od starešina svih organa i službi Vlade. I u tom smislu, nadovezujem se i tražim od ministra Vujovića da mi dodatno odgovori na pitanje – koliko je do sada sredstava i za koje svrhe, odnosno koje direktno budžetske korisnike iz tekuće budžetske rezerve opredeljeno od dodatnih sredstava za dodatno zapošljavanje, a bez rebalansa budžeta? Sve se odnosi na period 2017. godine, pošto je ministar Ružić rekao da se to dešavalo već više puta. Poslednje pitanje, koje bi moglo da bude forma apela molbe konstruktivnog predloga, pitanja predloga predsednici Narodne skupštine, gospođi Gojković. Gospođo Gojković, naprosto bih vas zamolila i evo rekla, da li biste bili ljubazni da u pristojno vreme završimo danas sa radom, kako to u načelu Poslovnik nalaže u 18,00 sati, da to isto uradimo sutra, kako bismo u četvrtak, poslednjeg četvrtka u mesecu, stekli konačno uslove da radimo i da se pred nama pojave ministri i članovi Vlade, predsednika Vlade i da konačno imamo priliku da im postavimo pitanje, što nam Poslovnik omogućava.
Vreme. Današnji dan o pristojnosti vremena zavisi od predlagača za pitanja i dopunu dnevnog reda. To ne zavisi od mene. Ima 101 tačka, od toga zavisi današnji rad, od poslanika. Što se tiče sutrašnjeg dana, da možemo da završimo u to vreme, a u Poslovniku je definisano vrlo jasno kada je poslednji četvrtak, kada Vlada obavezno dolazi ovde, znači u trajanju sednice, nemoguće je završiti sednicu pre ovog četvrtka, tako da svakako imamo postavljanje pitanja. Ne vidim tu dilemu uopšte da je moguće u Poslovniku drugačije protumačiti, osim ako bi svi odustali od ulaganja amandmana na predloge zakona, u šta zaista sumnjam. Prema tome, vrlo je jasno šta ćemo raditi u četvrtak od 16,00 do 19,00 časova. Hvala. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Poštovani građani Srbije, moja obaveza je da u ime više od 100 hiljada radnika u Srbiji koji imaju neku vrstu neisplaćenih potraživanja na osnovu izvršnih presuda po kojima im se duguje za neisplaćene, zarađene zarade, za neisplaćene otpremnine ili za nepovezan radni staž, da u njihovo ime ovde postavim određena pitanja predsedniku Vlade Republike Srbije i ministrima privrede i finansija. Prvo i najvažnije pitanje glasi – kada će najmanje 100 hiljada radnika u Srbiji, sa neizmirenim obavezama društvenih preduzeća po izvršnim presudama za potraživanja iz radnog odnosa dobiti ono što im se duguje, imajući u vidu da su predstavnici aktuelne vlasti u više navrata za ovih šest godina vlasti Srpske napredne stranke obećavali da će ova potraživanja biti ispunjena? Drugo pitanje glasi – koliko radnika je do sada umrlo nedočekavši isplatu zarađenih primanja u firmama koje su propale u pljačkaškim privatizacijama, a za koje do danas niko nije odgovarao, iako je Srpska napredna stranka obećala borbu protiv kriminala i korupcije? Treće pitanje – da li nadležna ministarstva finansije i privrede imaju konačan predlog propisa za rešavanje ovog pitanja i da li postoji plan isplate u nastupajućem periodu? Četvrto pitanje – gde su završila sredstva od 17 milijardi dinara, obratite pažnju, 17 milijardi dinara, koja su u budžetu za 2014. godinu bila predviđena za isplate zaostalih potraživanja radnika, a nikada im nisu isplaćena? Peto pitanje – da li deo ovih potraživanja može da se reguliše tako što bi bili otpisani dugovi koji ovi radnici imaju prema komunalnim preduzećima, prema svojim komunalnim dugovanjima za struju ili grejanje ili nešto drugo? Dakle, ako država nije u mogućnosti da im isplati zarade, da li može barem da im otpiše dugove, jer su brojne porodice pale u prezaduženost i postali socijalni slučajevi u međuvremenu od kada su ljudi ostali bez posla u pljačkaškim privatizacijama? Šesto pitanje – da li ovim vajnim stranim investitorima koji dobijaju naše pare iz budžeta da bi otvorili nova radna mesta u Srbiji, možemo da naložimo da makar 10% novozaposlenih o našem trošku u njihovim stranim firmama dobije nalog da budu ljudi stariji od 50 godina, koji su ostali bez posla i koji jednostavno ne mogu više da nađu posao? I na kraju, ko će, ako ne Vlada Republike Srbije, da brine upravo o svemu ovome i da zaštiti radnike u Srbiji. Da bih vam dokazao, kao prilog svemu ovome što tvrdim i postavljam pitanje Vladi Republike Srbije, navešću samo nekoliko dokumenata koji potkrepljuju ono što govorim, a to je da su u poslednjih šest godina vlasti Srpske napredne stranke, vodeći funkcioneri ove stranke najmanje pet puta obećavali da će rešiti ova pitanja. Tako je 10. decembra 2012. godine Ivica Kojić, sadašnji šef Kabineta predsednika države Aleksandra Vučića obećao rešavanje ovog pitanja na sastanku sa sindikatima. Evo ga drugi dokaz, kako je sadašnji predsednik Vlade Vojvodine Igor Mirović, u svoje vreme, kao ministar privrede, takođe obećao da će se isplatiti potraživanja radnika. Onda imamo jedan izuzetno važan i dragocen dokument koji govori o Zakonu o budžetu iz 2014. godine, gde je predviđeno u onoj visini koju sam vam pominjao, od 17 milijardi, da će biti isplaćena ova potraživanja, koja nikada nisu isplaćena. Dalje imamo jedan veoma važan dokaz koji potpisuje državni sekretar Ministarstva privrede Dragan Stevanović, da su zakonski propisi koji treba da reše problem radnika koji imaju potraživanja, povučeni iz procedure, tj. da ste odustali od isplate ovih potraživanja radnika i evo kako vaše ministarstvo potvrđuje da je odustalo od svega ovoga. Ono što je veoma važno, još iz 2012. godine, ja pred vama ovde pokazujem Uredbu Vlade da se popišu svi radnici koji su oštećeni u pljačkaškim privatizacijama i da Vlada hitno reši način isplate njihovih potraživanja i mi, evo, imamo već punih šest godina Vlade Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije i u više navrata jedno veliko, da tako kažem, varanje građana Srbije koji su opljačkani u pljačkaškim privatizacijama, da će njihova primanja ikada biti isplaćena. Poslednji put je Aleksandar Vučić bivšim radnicima više propalih preduzeća iz Niša obećao da će neizmirene zarade biti isplaćene do kraja 2016. godine. Ovo je kraj 2017. godine i građani Srbije treba da čuju i da znaju – sve što im ikada kaže Srpska napredna stranka, to je najobičnija laž.
Kome ste postavili pitanje broj dva?
Vladi Republike Srbije i Ministarstvu finansija.
Nisu nadležni za to pitanje, zato pitam, jer mora da se ispuni forma iz člana 287. Poslovnika.
Dajte onda ministru državne uprave.
To mi je nemoguće da uputim takvo pitanje.
Ko je onda nadležan?
Izvolite, reč ima Nemanja Šarović.
Dame i gospodo, ja ću postaviti pitanje Aleksandru Vučiću, predsedniku Vlade i predsedniku Republike Srbije. Moje pitanje je da li je konačno shvatio da se ne može sedeti na dve stolice? Vidim da juče i danas u večernjim satima mnogi iz Vlade nervozno reaguju, pa kažu kako je, navodno, američki diplomata Brajan Hojt Ji napao Srbiju. Napao je Srbiju tako što je rekao da niko ne može biti balansero i da ne može sedeti na dve stolice, pa izigravati prijateljske odnose i sa Ruskom Federacijom, sa jedne strane, i Evropskom unijom i SAD, sa druge strane. A to je upravo ono što Srpska radikalna stranka govori godinama i Aleksandru Vučiću i pre njega, onima koji su takođe mislili da mogu na dva koloseka, da mogu da izigravaju Josipa Broza Tita. Bilo je takvih ideja i u Demokratskoj stranci Srbije, kao, možemo mi sa svima, mi ćemo biti istok zapadu a zapad istoku. E, to, međutim, ne može. I Brajan Hojt Ji je samo jasno i glasno rekao ono što i svi drugi američki zvaničnici jasno govore na susretima sa državnim vrhom Republike Srbije već godinama. Međutim, sad je valjda on na nivou na kome se može napasti. Zar mislite da je Majkl Pens rekao nešto drugačije, da je ovo nešto što je samostalna misao Brajana Hojta Jia? On je valjda neki važan šraf u američkoj administraciji, pa je on sada izmislio toplu vodu, odnosno on postavio Srbiji neku uslov koji drugi inače ne postavljaju. Naravno da to nije tako i to jeste suštinsko pitanje u Srbiji – da li ćemo konačno otvoriti oči? Vama Amerika poručuje da uslov za ulazak u EU nije samo odricanje od Kosova i Metohije, da to nije samo Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Vi morate voditi politiku, imati jedinstvenu politiku sa EU a, kako on kaže, odlični primeri su Hrvatska, koja je EU stavila iznad svega, i Crna Gora je to takođe pokazala kroz ulazak u NATO pakt. Drugim rečima, to su uslovi koji se očekuju od Srbije. Nemojte misliti da će Srbija moći da prođe bez ispunjenja tih uslova, jer EU očekuje da zemlje kandidati vode jedinstvenu i spoljnu i odbrambenu politiku. To je nešto što je potpuno očigledno i potpuno jasno. Da li će neko konačno reagovati na to uplitanje i to što oni tvrde da Srbija se otvoreno meša i u naše unutrašnje poslove i kažu da njima nije jasno zašto je potrebno da Srbija ruskim predstavnicima u Nišu da diplomatski status? Što bi to njima pa moralo da bude jasno? Evo, kaže Vulin – ukidaju nam pravo da mi odlučujemo. Pa, odakle vi mislite da vi imate pravo da odlučujete? Da su Amerikanci svoju spoljnu politiku vodili tako što su puštali da svako o nečemu odlučuje, pogotovo države koje ne smatraju beznačajnim i banana državama zar mislite da bi danas bili tu gde jesu? Ne, njihova se spoljna politika upravo i temelji na tome da oni odlučuju, a da drugi sprovode i to je ono što se očekuje od Aleksandra Vučića. Mene čudi da on, makar i u jeku ove rasprave o spomeniku koji se diže Zoranu Đinđiću, nije shvatio kako prolaze oni koji misle da mogu da sede na dve stolice, koji misle ili pomisle u trenutku da mogu nešto da odlučuju, jer teško onome za koga Amerikanci pomisle i procene da im je vredan mrtav nego živ. Dakle, SRS još jednom pita predsednika Vlade i Republike Srbije, Aleksandra Vučića da li je konačno shvatio da se ne može voditi politika sedenja na dve stolice, već da se konačno mora opredeliti da li će se Srbija okrenuti Rusiji ili odreći će se nacionalnih interesa i okrenuti EU?
Vreme. Zahvaljujem. Pitanje ću uputiti i predsednici Vlade Republike Srbije. Lapsus lingve, pogrešili ste, ali sam razumela da treba i predsednici Vlade. Zahvaljujem. Razumem, pratim sednicu. Da li se još neko prijavljuje ili idemo dalje? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, pre nekoliko dana je objavljena vest da je uhapšeno više odgovornih lica Javnog preduzeća „Poslovni prostor Vračar“, zbog sumnje da su oštetili ovo preduzeće za više stotina miliona dinara. Ovu vest su preneli mnogi mediji, dakle, kako štampani, tako i elektronski. Ja ispred sebe imam mnogo članaka različitih medijskih portala, dakle, i Blic, i Mondo i Telegraf, da ne nabrajam sada. U svakom slučaju, gotovo svi mediji su preneli tu vest i ta vest je izazvala veliku pažnju, kako javnosti, tako i građana. Tragom vesti ispostavilo se da je MUP, tj. beogradska policija podnela krivičnu prijavu protiv pet bivših direktora i visokih rukovodilaca ovog preduzeća, dakle, preduzeća za upravljanje „Poslovnim prostorom Vračara“, a inače visokih funkcionera DS. Sećate se, mi smo u nekoliko navrata ovde iznosili i u javnost i ispred skupštinske govornice sve te informacije. Zašto je ovo važno? Važno je iz razloga što su pripadnici te stranke godinama uništavali ovu beogradsku opštinu i pustošili i budžet gradske opštine Vračar, ali opustošili i sva javna preduzeća i ustanove čiji je osnivač SO Vračar i rezultat te vlasti su katastrofalni dugovi, gubici, minusi i sve ostalo. Moja pitanja su konkretno upućena MUP. Ona konkretno glase – koja je kvalifikacija krivičnih dela u ovom slučaju u pitanju? Drugo, i ono što je bitnije, da li će istragom biti obuhvaćeni i politički činioci bivše opštinske vlasti na Vračaru, oličeni, kako sam rekao, u DS? Zašto je važno da istragom budu obuhvaćeni i ostali bivši funkcioneri opštine Vračar? Da bi se utvrdilo da li su ti pomenuti direktori to radili samostalno, na svoju ruku, da bi pribavili materijalnu koristi, ili su to možda radili po nečijem nalogu, dakle, po nalogu npr. opštinskih funkcionera, visokih funkcionera DS, koji su svi redom bili bliski sa tajkunom Draganom Đilasom. Ono što je dobro, ono što je pozitivno, to je što ova afera, sada je već očigledno, dobija svoj epilog. To je ono što daje nadu da će i ostale afere žutog preduzeća dobiti svoje epiloge, mislim na sudske epiloge, i sve ostale Đilasove afere, a ima ih nebrojano mnogo. Podsetimo se samo afere koja još nije dobila pun epilog, afere oko podzemnih kontejnera, kada je „Gradska čistoća“ oštećena za više od 100 miliona dinara. Postavljanje 1.800 kontejnera koštalo je oko šest miliona evra. To je bila nabavka. Ali, posle je i ugradnja koštala još oko pet miliona evra, a propali su brzo, pa je sadašnja gradska vlast morala da uloži još milion evra da revitalizuje stanje. Dakle, postupak javne nabavke, isporuke i ugradnje podzemnih kontejnera donet je bez odluke Upravnog odbora JKP „Gradska čistoća“. Policija je utvrdila u istražnom postupku da je država u ovom slučaju ukupno oštećena za 169.299.000 dinara. Da se podsetimo ostalih afera, afere Bulevar. I ona nije dobila konačni epilog, iako su neki uhapšeni, kao npr. onaj Bjelić, sećate se, najbliži saradnik tajkuna Dragana Đilasa. Krivično vanpretresno veće je 12. septembra donelo rešenje kojim je potvrdilo optužnicu Tužilaštva za organizovani kriminal, Bjelić i ostali uhapšeni su u aprilu 2014. godine zbog sumnje da su u pomenutim zloupotrebama oštetili budžet Grada Beograda za iznos od 642 miliona dinara. Pomenuli smo pre nekoliko dana i aferu oko vrtića i Altine, kada Altina naprasno postaje centar Beograda, postaje skuplja nego Terazije, kada grad zbog štetnog ugovora mora da isplaćuje 29 hiljada evra mesečno za zakup na Altini. Da uporedimo samo, na Voždovcu je taj iznos 1.200 evra, u Mladenovcu 1.700 evra, na Starom gradu 4.000 evra, a na Altini 23.000 evra. I, još jedno, taj isti Dragan Đilas ima morala da izlazi u javnost, pa kaže – prvi intervju Dragana Đilasa za „Nedeljnik“, kaže: „Moramo da zaustavimo propadanje Beograda“. Kako ga nije sramota, samo on nek ne spašava Beograd. Samo on neka ne zaustavlja dalje propadanje Beograda.
Vreme. Obaveštavam vas da je danas sprečen da sednici prisustvuje poslanik Aleksandar Čotrić. On je jedini obavestio Skupštinu. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika, obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da razmotrimo predloge akata iz predloženog dnevnog reda. Prelazimo na usvajanje zapisnika sa prethodnih sednica, u skladu sa članom 88. stav 5. Poslovnika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik Desete posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 17. jula 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo – 41 poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Desete posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Trećeg vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 19. i 20. jula 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo – 36 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik sednice Trećeg vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Stavljam na glasanje Zapisnik Jedanaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 20. jula 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržanih –nema. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Jedanaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Četvrtog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 24, 25. i 28. avgusta 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik sednice Četvrtog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Stavljam na glasanje Zapisnik Dvanaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu, održane 2. oktobra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Dvanaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda, razmotrićemo akte po hitnom postupku. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dualnom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 134, protiv – 14, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – četiri, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 133, protiv – sedam, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 134, protiv – tri, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o nuklearnom sigurnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 135, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju zajedničke Konvencije o sigurnosti upravljanja istrošenim gorivom i o sigurnosti upravljanja radioaktivnim otpadom. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – dva uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Predsednik Narodne skupštine predložila je da se na dnevni red, po hitnom postupku, stavi Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Predsednik Narodne skupštine predložila je da se na dnevni red, po hitnom postupku, stavi Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, od 18. oktobra 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 134, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa SNS predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 135, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa SPS predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 133, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o medicinskim sredstvima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o javnom redu i miru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red - Predlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red - Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbija nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Narodni poslanik Miladin Ševarlić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog deklaracije o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO, koje je podneo Narodnoj skupštini 5. maja ove godine. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice, narodni poslanici, cenjeni građani Republike Srbije, prošle sedmice sam predložio krovnu deklaraciju o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima genetički modifikovanih organizama i nisam dobio većinsku podršku za njeno usvajanje. Ovoga puta koristim priliku da vas ponovo podsetim na neke činjenice u vezi predmeta deklaracije. Deklaracija o genetički modifikovanim organizmima je tekst koji sam ja napisao kao prvu, a zatim i drugi tekst koji su napisali Zeleni Srbije, koja je u Srbiji usvojena u 136 opština i gradova ili preko četiri petine lokalnih samouprava na teritoriji Republike Srbije, ne uzimajući u obzir teritoriju KiM, gde ta deklaracija nije sprovođena. Na teritoriji 136 opština i gradova, koji su usvojili tekst deklaracije, živi 224 poslanika u ovom aktuelnom sazivu Skupštine. Ako smo mi poslanici, koji crpimo demografski kredibilitet od opština i gradova na čijoj teritoriji živimo i čije građane treba da predstavljamo ovde, a ne samo da se ponašamo onako kako nam partijski lideri, bilo pozicioni ili opozicioni govore, onda bismo trebali da se savesno i odgovorno odnosimo prema onome što su predložili i usvojili odbornici u tolikom broju lokalnih samouprava. Predložio sam isti tekst koji je usvajan u opštinama i u gradovima. Jedina razlika u odnosu na taj tekst jeste, dozvolite da pročitam, član 3. predložene krovne deklaracije. On glasi – Narodna skupština Republike Srbije se obavezuje da će u slučaju da Vlada Republike Srbije dostavi predlog za izmenu i dopunu Zakona o GMO iz 2009. godine ili predlog novog zakona o GMO, u cilju dozvole uvoza gajenja, prerade i prometa GMO i proizvoda od GMO na teritoriji Republike Srbije, prethodno da donese odluku i sprovede referendum sa pitanjem, citiram – da li ste za ili protiv uvoza, gajenja, prerade i prometa GMO i proizvoda od GMO na teritoriji Republike Srbije? Dobio sam mišljenje predsednice Vlade, koje je negativno, i u kome je obrazlagala sve tačke predložene krovne deklaracije. Jedino nije obrazlagala ovu tačku 3. u kojoj se traži neprikosnoveno pravo građana da se na referendumu izjasne o tome šta će koristiti radi svoje prehrambene bezbednosti, ne samo zbog njih, nego i zbog njihove dece i budućih naslednika.
Hvala. Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima, tokom Drugog svetskog rata. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Hvala. Poštovane kolege narodni poslanici, ne znam već koji put po redu se na pokušaju da uđe na dnevni red posle 70 godina u Narodnoj skupštini Republike Srbije, nalazi Rezolucija o genocidu nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima, Romima tokom Drugog svetskog rata. Molim vas, ako je nešto sporno u tome što poslanička grupa Dveri predlaže ovu rezoluciju, da se dogovorimo da mi povučemo predlog, da vi iz vladajućih stranaka predložite ovakvu jednu rezoluciju, a mi da vas podržimo da konačno ovaj najvažniji državni dom donese rezoluciju o genocidu koji se desio u NDH. Nemojte odbijati ovako značajnu rezoluciju samo zato što je došla iz redova opozicije, a vi se iz redova vlasti niste setili da je predložite. Da ne bih dalje obrazlagao, ja ću samo pročitati tekst, a vi kao narodni poslanici sa svojom savešću i građani Srbije u celini da imaju prilike da čuju šta ovde može biti sporno, da ne donesemo jednu ovakvu rezoluciju u Narodnoj skupštini Republike Srbije - Narodna skupština Republike Srbije donosi rezoluciju o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata, pod 1. – da su zločini ustaša nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata u NDH smišljen i planiran genocid onakav kakav je definisan Konvencijom o sprečavanju i kažnjavanju genocida usvojenim od strane Generalne skupštine UN 9. decembra 1948. godine, da je prilikom sprovođenja ovog genocida samo u jasenovačkom sistemu hrvatskih koncentracionih logora za istrebljenje Srba, Jevreja i Roma i neistomišljenika mučeno, pljačkano, silovano i potom ubijano od strane NDH 700 hiljada Srba, 23 hiljade Jevreja i 80 hiljada Roma, jedino zbog toga što su pripadali drugom narodu, veri ili rasi. Da je NDH bila jedina zemlja tokom Drugog svetskog rata u kojoj su postojali koncentracioni logori za istrebljenje dece u Staroj Gradišci, Jesenovcu, Uštici, Jablancu, Jastrebarskom, Rijeci kod Jastrebarskog, Gornjoj Rijeci kod Križevaca i Lobogradu i da je u njima prema još nedovršenim istraživanjima stradalo 42.791 srpsko dete, 5.737 romske i 3.710 jevrejske dece. Da je zločin genocida u NDH po svojim razmerama ravan holokaustu koji je Nacistička Nemačka izvršila nad Jevrejima. Pod 5, da je tokom sprovođenja ovog genocida veliki broj Srba bio prinuđen da zarad biološkog opstanka promeni svoj nacionalni i duhovno-istorijski identitet i da se odrekne svoje pravoslavne vere i pod prisilom i smrtnom pretnjom prihvati rimokatolicizam. Da li ovde, poštovane kolege, ima bilo šta sporno?
Hvala. Vreme. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju.
Poštovani građani Srbije, pre svega poštovani naši najstariji sugrađani koji ste opljačkani od strane SNS, SPS, smanjenjem penzija u poslednje tri godine, evo postoji u Narodnoj skupštini Republike Srbije i opozicija i postoji predlog da se vama na neki način vrati sve ono što su vam ovi aktuelni vlastodršci opljačkali u prethodnom periodu. U drugom Predlogu zakona, koji će sledeći biti ovde kao predlog za utvrđivanje dnevnog reda, govoriću o tome kako može da vam se vrati ono što je opljačkano u prethodne tri godine. Ovde želim da kažem nešto drugo kroz ovaj predloženi zakon koji smo dali, a to je da se vlast o naše najstarije sugrađane penzionere ogrešila dvostruko. Prvi način je tako što ste smanjili penzije, i to ne za 10%, nego najčešće i do 25%, koliko ste smanjili penzije penzionerima u Srbiji, nego ste uradili još jednu veoma spornu i problematičnu stvar. Naime, u članu 80. staroga zakona vi ste izbrisali onu odredbu koja jasno kaže da se visina penzije na godišnjem nivou mora usklađivati sa visinom troškova života, odnosno rastom cena i inflacijom u državi Srbiji. Dakle, vi ne samo da ste opljačkali penzionere, vi ste ih dvostruko oporezovali i opljačkali, onemogućavajući već pune tri godine da se visina njihovih penzija usklađuje sa troškovima života i sa inflacijom. Želeo bih da kažem jednu, za nas veoma važnu, stvar, da je ovaj Predlog zakona dokaz onoga o čemu Dveri, zapravo, su govorili i pre izbora, sporazuma o socijalnom partnerstvu sa Udruženjem sindikata penzionera Srbije i Udruženjem penzionisanih vojnih lica Srbije, sa kojima smo zajedno predložili ovaj zakon kako bi se u Narodnoj skupštini Republike Srbije čuo glas penzionera i kako bi oni na neki način bili zaštićeni od pljačke aktuelne vlasti SNS i SPS. Dakle, nije dovoljno, gospodo vlastodršci, da samo povećate penzije onima koje ste opljačkali u međuvremenu. Neophodno je da im vratite ono što je opljačkano u prethodne tri godine i neophodno je da vratite ovu odredbu zakona koja vas obavezuje da usklađujete visinu penzije na godišnjem nivou sa rastom i visinom troškova života, odnosno inflacijom u državi Srbiji. Prosto mislim da nema ni jednog birača SNS i SPS koji ne bi podržao ovaj moj predlog i siguran sam da je ovo jedan potpuno razuman predlog u interesu naših najstarijih sugrađana, a vi sada imate reč da to odbijete ili to podržite.
Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija.
Poštovani građani Srbije, meni je izuzetna čast i zadovoljstvo što ste sada imali priliku da vidite kako vladajuća većina u Skupštini Srbije odbija obavezu da vam vrati ono što vam je opljačkala kada vam je smanjila penziju i kada je odbila da usklađuje penzije sa troškovima života. Veoma je važno da se vidi da pored lažne brige o penzionerima, u čemu prednjači PUPS kao lažna penzionerska stranka i čitava vladajuća većina, zapravo, ne želi da podrži jedan ovakav konkretan predlog kako da se pomognu penzioneri. O tome se radi i u ovom Predlogu zakona, o konačnom prestanku važenja privremenog uređivanja načina isplate penzija. Postavljam veoma jednostavno pitanje – kakvo je to privremeno uređivanje načina isplate penzija koje traje već pune tri godine? Upravo ovih dana se navršavaju pune tri godine kako pljačkate penzioner u Srbiji i zato penzioneri u četvrtak, 26. oktobra, u 11.00 časova, na Trgu Nikole Pašića u Beogradu prave protest protiv vaše vlasti, koji ja apsolutno podržavam i na koji ću se , naravno, odazvati kao što sam to do sada činio, jer smatram da su penzioneri opljačkani sa vaše strane. Dakle, kada će prestati da važi Zakon o privremenom načinu isplate penzija? Kada ćete zaustaviti ovu pljačku penzionera, kada ćete im vratiti ono što je opljačkano? Mi ovde, u ovom zakonskom predlogu, ne samo da predlažemo prestanak važenja ovog pljačkaškog i lopovskog zakona koji otima penzionerima penzije, nego predlažemo i način kako da se u narednim godinama, za onoliko godina koliko je trajala pljačka traje i vraćanje onoga što je opljačkano penzionerima. Naveli smo i konkretne načine kako doći do finansija kojima se množe obezbediti onaj deo sredstava u budžetu kojim će se penzionerima u narednim godinama vratiti ono što je opljačkano u prethodne tri godine. S tim u vezi, moja je obaveza da napomenem da sam dobio veliko broj poziva penzionera iz Srbije koji su uvređeni i poniženi ovom najavom povećanja penzija od 01. januara 2018. godine, iz razloga što ne traže da im iko išta povećava, nego da im se vrati ono što im je uzeto pre tri godine i da im se vrati ono što im je opljačkano za ove tri godine, jer je penzioner koji je imao, primera radi, penziju 35.000 do 40.000 dinara sada će izaći sa sve vašim povećanjima na penziju koja je i dalje manja od one penzije koju je imao pre nego što ste počeli da otimate penzije u Srbiji, a da ne govorim o onih više stotina evra ili hiljade evra koje im dugujete, a koje ste im opljačkali za ove tri godine.
Stavljam na glasanje ova Predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine, od dana raspisivanja predsedničkih izbora, do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,9 % biračkih mesta.
Hvala. Građani Srbije su u više navrata od strane vladajućeg režima mogli da čuju da su izbori u Srbiji regularni, fer i pošteni. Ako je, gospodo iz vlasti, to tako, ne vidim zašto vi već godinu dana odbijate stavljanje na dnevni red anketnih odbora koji se tiču upravo utvrđivanja istine o tome da li su izbori bili fer i pošteni. Da nemate šta da krijete vi biste stavili ovo na dnevni red, vi biste formirali skupštinski anketni odbor, vi biste dokazali da nije bilo izborne krađe, a mislim da je svakom građaninu Srbije jasno da vi kada sada odbijete formiranje ovog skupštinskog anketnog odbora priznajete da ste krali na izborima. Dakle, vi priznajete da ste krali na izborima i meni je drago da građani Srbije mogu to sada da vide i da čuju, jer nema drugog obrazloženja zašto biste vi odbili formiranje jednog ovakvog anketnog odbora. Sada, vrlo je zanimljivo šta smo mi sve ovde postavili kao teme kojima treba da se bavi taj anketni odbor. Primera radi, sloboda medija i ravnopravni tretman svih izbornih učesnika na medijima. U Srbiji više nema političkih emisija, u Srbiji više nema sučeljavanja vlasti i opozicije i praktično na većini velikih beogradskih televizija sa nacionalnom frekvencijom vi više ne možete da vidite nikoga iz opozicije. U pitanju su partijske televizije SNS, kao što je „Pink“ ili „Studio B“, dok na njima nikada ne može da gostuje niko iz opozicije. Evo šta kaže član 50. Zakona o izboru narodnih poslanika. Kaže – u skladu sa odredbom stava 1. ovog člana, a na osnovu člana 5. stava 2. ovog zakona, organizuju se emisije kojima se obezbeđuje javno sučeljavanje izbornih programa podnosilaca izbornih lista i kandidata sa tih lista. Da li se neko u ovoj državi seća da se Aleksandar Vučić sa bilo kim javno sučelio, stao kao kandidat za predsednika Srbije? Naravno da nije, jer Aleksandar Vučić već šest godina beži od direktnog TV duela sa bilo kim iz opozicije. Nedavno je ponovo obećao da će izaći na direktan duel sa petoricom lidera opozicije i naravno da nikada neće izaći na taj duel, jer sve što je ikada rekao Aleksandar Vučić on je slagao. Slagao je da će izaći na direktan TV duel i takvog TV duela, kao što vidite poštovani građani Srbije, nema već punih šest godina, koliko je Aleksandar Vučić na vlasti. Naravno, to nije jedina stvar. Ima tu odgovornosti i predsednika Narodne skupštine Republike Srbije, gospođe Maje Gojković. Ona je lično svedok i svi šefovi poslaničkih grupa da sam tražio formiranje nadzornog odbora Narodne skupštine koji bi pratio kontrolu izbora i da taj nadzorni odbor nije formiran i da ova skupština nije imala mogućnost da prati kako vi kradete izbore i kako pomoću izborne krađe dolazite i ostajete na vlasti.
Stavljam na glasanje Predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine, od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora.
Hvala. Pa, evo, zaista je važno kada nešto što kažete javno u direktnom prenosu sednica Narodne skupštine se ispostavi kao tačno. Dakle, vi ste upravo priznali da ste učestvovali u izbornoj krađi i da ne smete da formirate skupštinski anketni odbor za ispitivanje regularnosti predsedničkih izbora 2017. godine. Ali, evo vam šanse da se popravite i da eventualno dokažete da niste učestvovali u izbornoj krađi i na parlamentarnim izborima, prošle 2016. godine. Ovde predlažemo anketni odbor Skupštine koji bi ispitao sve one izborne neregularnosti koje su pratile parlamentarne izbore 2016. godine. I ovde ima onaj veoma zanimljiv, interesantan podatak da je predsednik poslaničke grupe SNS Aleksandar Martinović prvi podneo ovoj Skupštini predlog za formiranje anketnog odbora za ispitivanje izbornih regularnosti, a onda verovali ili ne, poštovani građani Srbije, nije podržao ni sopstveni predlog, niti ga je podržala njegova poslanička grupa, niti vladajuća većina i do dana današnjeg mi nemamo formiran skupštinski anketni odbor, zato što je Aleksandar Martinović shvatio da će sam sebe uhvatiti u izbornoj krađi, i da nema razloga da to radi. Zato mi predlažemo sada formiranje ovakvog skupštinskog anketnog odbora, a vi ćete naravno odbijanjem ovog predloga iznova potvrditi da ste vinovnici izborne krađe i 2016. godine i da ne smete da se suočite sa jednom nezavisnom skupštinskom anketnom komisijom koja bi to ispitala. Jer, da vi nemate ni jedan jedini razlog da se stidite te izborne krađe ili da je krijete, vi bi ste naravno podržali formiranje ovakvog anketnog odbora, u njemu učestvovali sa vašim predstavnicima, dokazali da niste učestvovali u izbornoj krađi, ali čim odbijate ovakav anketni odbor, vi time zapravo priznajete da ste to i uradili. I ono što je posebno važno jeste da kažemo, da ako je jedan jedini dokaz dovoljan da je bilo izborne krađe, izbornih nepravilnosti na izborima i 2016. i 2017. godine, onda je to uputstvo Republičke izborne komisije za glasanje na KiM, koje je Ustavni sud odbacio kao nezakonito i antiustavno. Dakle, ne može se na KiM sprovoditi izborni proces koji je različit od izbornog procesa koji se sprovodi na ostalom delu državne teritorije. Jer, gospodo naprednjaci i socijalisti, vi time priznajete da je Kosovo van ove države, da je Kosovo nezavisno, ako ne sprovodite identičan izborni proces i na KiM, kao i na čitavoj teritoriji Republike Srbije. Dakle, samo zbog antiustavnog uputstva o glasanju na KiM izbori su bili neregularni i izbori su bili pokradeni. Vi to dobro znate,i zato ne smete da podržite formiranje anketnog odbora.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo - 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o autonomnoj pokrajini Kosovo i Metohija. Izvolite.
Poštovane kolege narodni poslanici, posebno kolege narodni poslanici iz vlasti, dobro znam da nikada nećete podržati nijedan predlog koji je dao srpski pokret Dveri, ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije, ali sada bih voleo da vidim kako ćete da reagujete kada vam je njegovo veličanstvo Aleksandar Vučić naložio da se i ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije otvori dijalog o KiM. Evo predlažem povod za otvaranje tog dijaloga, predlažem rezoluciju o zaštiti KiM u državi Srbiji i evo da li ćete poslušati vašeg predsednika stranke, vašeg predsednika Srbije, vašeg predsednika Vlade Republike Srbije, vašeg šefa svih tajnih službi bezbednosti u Srbiji i otvoriti unutrašnji dijalog o KiM ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Godinu dana nema tog dijaloga, od formiranja ovog saziva Narodne skupštine izbegavate da se ovde održi bilo koja posebna sednica na aktuelnu temu KiM, zato što znate da bi vas tu dočekala pitanja zašto sklapate antiustavne briselske sporazume, zašto izdajete i predajete KiM, zašto ste ukinuli institucije države Srbije na KiM? Evo prilike da vidimo da li ćete poslušati Aleksandra Vučića i otvoriti dijalog o KiM u Narodnoj skupštini ili je njegov poziv za dijalog samo još jedna gluma, još jedna farsa, još jedna laž, još jedno foliranje koje je toliko karakteristično za jednog od najpoznatijih dramskih umetnika u Srbiji Aleksandra Vučića. [[Isključen mikrofon.]]
Jel ste završili? Ne? Izvinjavam se.
Hvala predsedavajuća. Znam da ova tehnika hoće da se pokvari kada govore opozicioni narodni poslanici, dešava se to često. Dakle, naša rezolucija govori o osnovnim stvarima iz Ustava Srbije. Pod jedan, da je KiM sastavni i neotuđivi deo Republike Srbije. Pod dva, da je KiM pod okupacijom i da o tome treba obavestiti međunarodnu javnost. Pod tri, da treba prekinuti ove pogubne pregovore o Briselu i poništiti sve antiustavne briselske sporazume. Pod četiri, da temu KiM treba vratiti u Savet bezbednosti UN, gde imamo saveznike u Rusiji i u Kini. Pod pet, da treba ispuniti one tačke Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti koje nije tražila nijedna Vlada od 1999. godine do danas, a to je povratak do 1000 pripadnika državnog osoblja Srbije na teritoriju KiM. Pod šest, ponovno formiranje ministarstva za KiM koje bi se bavilo podrškom građanima Srbije na KiM i povratkom raseljenih. Šta ima sporno u ovoj rezoluciji o KiM? Zašto ona ne može da dođe na dnevni red? Kakav je to dijalog ako ne smete u Narodnoj skupštini Republike Srbije da vodite dijalog o KiM? I, koji je razlog da građani Srbije ne dobiju šansu da čuju šta imamo mi narodni poslanici da kažemo o KiM? Dakle, ako branite Kosovo, glasajte za ovu rezoluciju ili ste vi onda izdajnici Kosova.
Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu. Izvolite.
Poštovani građani Srbije, meni je drago da ste se sada uverili kako je vladajuća većina odbila Predlog rezolucije o KiM, čime je zapravo ukinut dijalog… [[Isključen mikrofon.]]
Molim da predložite predlog zakona koji sam pročitala. Molim vas, budite ljubazni, nekog pravila se pridržavajte.
Hvala predsedavajuća. Nemam nikakvu sumnju da ćete me uvek prekinuti kada vam ne odgovara moj govor, to je prosto vaš zadatak i vaša obaveza. To razumem, a verujem da sve više razumeju i građani Srbije. Dakle, ne samo da smo predložili rezoluciju o KiM, nego predlažemo i ovu skupštinsku deklaraciju o zaštiti Srba u regionu i rasejanju. Poštovani građani Srbije, i to je bilo nešto što marketinški pominje Aleksandar Vučić i SNS, pa formira neke stručne komisije, pa će doneti jednog dana takvu jednu odluku, a evo odluke, evo spremne deklaracije. Evo spremnog predloga kako da zaštitimo Srbije u regionu i rasejanju. Šta se čeka gospodo naprednjaci i socijalisti? Zašto ne bi ovaj predlog mogao da dođe na dnevni red, zašto svi zajedno ne bismo usvojili jednu deklaraciju o zaštiti Srba u regionu i rasejanju, koji su ugroženi i kojima je ugrožena imovinska bezbednost i lična i kolektivna prava i građanska i verska prava i sve drugo u svim bivšim jugoslovenskim republikama, a posebno ogroman problem asimilacije, širom srpskog rasejanja. Ne samo da ste ukinuli rad Skupštine Srba u regionu i rasejanju, već bi zaista bilo skandal da vi sada ne smete da na dnevni red Narodne skupštine Srbije stavite jedan običan predlog, jednu običnu deklaraciju o zaštiti Srba u regionu i rasejanju, a puna su vam usta lažne priče o zaštiti Srba u regionu i rasejanju, a na tome ne radite apsolutno ništa. Hoćete li konkretan dokaz? Evo, već nekoliko godina vi ne možete čoveka da izaberete ni direktora Uprave za dijasporu u Ministarstvu spoljnih poslova, gde ste u nekom podrumu stavili nekada lažno Ministarstvo za dijasporu i Srbe u regionu. To je vaš odnos, to je nažalost skandalozni odnos matice prema Srbima u regionu i dijaspori. Zaista sam spreman da povučemo ovu deklaraciju, da je vi predložite, jer vidim da ne želite da podržite ništa što predlaže opozicija i što predlažu Dveri. Kakav je to onda dijalog? Kakva je to Narodna skupština? Kakva je to demokratska kultura sa vaše strane, kada za godinu dana niste podržali nijedan predlog dnevnog reda koji je predložila opozicija. To znači da ste vi obični glumci i foliranti i da niste spremni na ozbiljnu demokratsku kulturu.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Da li želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Gordana Čomić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Da li želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Vesna Marjanović, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Naravno, uvek pozdravljam svaki napredan predlog i očekujem, da nešto što je bilo verovatno omaška, da je uvođenje besplatnih udžbenika bio jedan značajan korak čime se mi približavamo pravednome društvu i onome što je civilizacijska tekovina za mnoge. Pored toga, to se nalazi i u našem Ustavu, u članu 71, pa je onda u toliko bilo lakše da se to sprovede, pa su mnogi, da pomenemo ipak da je nešto i pozitivno urađeno u gradu, recimo u Beogradu za vreme gradonačelnika Đilasa bilo je besplatnih udžbenika čak i preko onoga što smo želeli da im postepeno svake godine napreduje po jedan razred, da se da za čitav razred. Dogodilo se međutim nešto veoma zanimljivo. Jedna od prvih mera nove koalicije desničarske Vlade bio je da se ukinu upravo besplatni udžbenici. Kada je Margaret Tačer dolazila na vlast onda je ona prvu meru donela da se ukine besplatna šolja mleka za đake u pauzama. To je prva oznaka jedne neoliberalne politike koju su Margaret Tačer i naravno američki predsednik Regan, postavili kao temelj budućeg poretka. Ono što mene danas čini malo optimističnim, da su za taj predlog, da uvedemo besplatne udžbenike, svojevremeno glasali mnogi sadašnji članovi Vlade i poslaničke većine. Tako da ja ne mogu da pretpostavim da oni sada neće glasati za ono što su glasali, propagirali tolike godine pre toga, da će dobrovoljno učiniti jedan korak nazad u odnosu na ono što su radili kada su vodili resor prosvete. Sećam se, sa najboljim uspomenama, kako sam sa funkcionerima SPS išao od Kraljeva na dalje, da propagiramo tezu o besplatnim udžbenicima. Zbog toga očekujem da će svi poslanici socijaldemokratske orjentacije takođe glasati za jedan predlog da udžbenici postanu besplatni. Ali, mimo tog ideološkog problema, imamo jedan ustavni problem. U članu 171, stoji da je osnovno obrazovanje u Srbiji obavezno i besplatno. Molim da poštujemo Ustav i da ne rešavamo ovo pitanje preko Ustavnog suda i da izglasamo ovaj zakon.
Hvala, vreme vam je isteklo. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Nataša Vučković, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Da li želite reč? (Ne.) Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stanovanju i održavanju zgrada. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o proceniteljima nepokretnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu. Izvolite.
Hvala, poštovana predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, kada govorimo o izmenama Zakona o budžetskom sistemu, zapravo govorimo o ukidanju i mom apelu da o tome diskutujemo, da stavite na dnevni red i da govorimo o tome da je ta pogubna, diskriminatorska i pogrešna mera tzv. privremene zabrane zapošljavanja, koja se iz godine u godinu produžava, kao i smanjenje privremeno penzija koje postaje stalna mera, i nadležni ministar i Vlada Srbije poručuje građanima, prevshodno mladim ljudima, da je ta fiskalna konsolidacija ideologija koja je važnija od života. Ja koristim svaku priliku da vam svaki put govorim o po jednoj oblasti i građanima Srbije koji trpe zbog ovakve mere. Govorila sam o tome šta se dešava u pravosuđu, prevashodno u Tužilaštvu koje nema dovoljan broj daktilografa i pravda građana zbog toga trpi, zato što postupci traju duže. Govorila sam o Matematičkoj gimnazija, gde naše najbolje učenike, kojima se svi ponosimo, ne mogu da obrazuju i njima ne mogu da predaju najbolji i najkvalifikovaniji profesori, zato što su tehnološki viškovi iz drugih škola zbog zabrane zapošljavanja. Dakle, ona važi za sve, važi za mladu naučnicu, mladu umetnicu, mladu doktorku, mladu osobu koja se opredelila da studira i da ostane da radi u zemlji i da prirodno bude usmerena na nekakvo zanimanje koje je usmereno na državu, ali ne važi za stranačke aktiviste SNS u svim mogućim oblastima. Svakog dana su građani svedoci tako nečega i to je nešto što je nedopustivo. Reagovali su ljudi iz kulture, iz nauke, ne postoji oblast u društvu koja ne trpi zbog ovakve mere i neverovatna arogancija Vlade koja ovu meru iz godine u godinu produžava, pravdajući to fiskalnom konsolidacijom koja je postala najvažnija. Dakle, ono što je ključno i što bih molila da razmislite, to je o našoj zajedničkoj odgovornosti i tome da bi o ovoj meri zapravo trebalo da govorimo i da je stavimo na dnevni red, pa da razgovaramo o tome. Građani Srbije svakog dana posledice ove mere trpe na najbrutalniji mogući način. Oni ne mogu da napreduju, ne mogu da ostvaruju svoja prava zbog toga što se iz dana u dan zapošljavaju samo isključivo aktivisti SNS. Mladi ljudi nam odlaze iz zemlje i to je ono što ignorišete i predloge mog kolege Balše Božovića, a to su predlozi kako da se mladi ljudi zaposle, kakve povlastice i kakva najbolja moguća rešenja da učinimo u korak tome. To su samo neke od stvari koje ova vlast ignoriše, ignorišući ne predloge DS na taj način, nego realnost. Zbog toga i ovog puta apelujem da ovo stavimo na dnevni red.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege, izmene Zakona o elektronskim medijima, zapravo govorimo o REM-u, o Regulatornom telu za elektronske medije koje je po zakonu samostalna nezavisna regulatorna organizacija koja vrši javna ovlašćenja. Nažalost, građani su svedoci činjenice da je REM danas u Srbiji 2017. godine sve, samo ne to, da je REM organizacija i institucija koja krši zakone i propise ove zemlje. Sa koleginicom Vesnom Marjanović sam predložila izmene zakona koji će učvrstiti zakonska ovlašćenja i zakonske obaveze Regulatornog tela za elektronske medije, koji će precizirati i koji ni na jedan mogući način neće ostaviti prostor za zloupotrebu i tumačenja i sve ono što pod političkim pritiscima danas REM radi. Jedan od ciljeva REM-a je doprinos očuvanju, zaštiti i razvoju slobode mišljenja i izražavanja, a REM danas radi sve, samo ne to. Znate, kada REM ne ispunjava svoje zakonske obaveze, da npr. vrši kontinuirani monitoring i građane Srbije, a ne političke stranke, informiše o tome da li su politički akteri, da li su parlamentarne stranke zastupljene u podjednakoj meri, posebno kada govorimo o izborima, ne ruga se REM kršeći zakon samo političkim strankama, nego svim građanima, zato što on time udara na temelj demokratije, na slobodu izražavanja. Ustavna je kategorija da građani imaju pravo da budu objektivno, blagovremeno i istinito informisani, a REM, koji bi trebalo da bude kontrolor slobode i tog prostora, radi sve, samo ne ono što je po zakonu dužan. Kada REM ćuti, onda i Aleksandar Vučić, u ovom trenutku predsednik Republike Srbije, i SNS preuzimaju ulogu da oni budu merači sekundi i minuta koje u kojoj emisiji, u kom prilogu centralnog Dnevnika RTS-a je ko imao koliko. Dakle, REM ćuti i ne oseća nikakvu obavezu da kršeći zakon zapravo radi nešto mnogo gore. Znate, kada REM ćuti i kada ne reaguje na najogoljeniji govor mržnje, diskriminaciju, najbrutalnije stvari koje televizija sa nacionalnom frekvencijom, koje je, podsetiću sve vas zajedno, javno dobro, REM koji ne reaguje kada jednom izda nacionalnu frekvenciju, i to je ono što sam predložila zajedno sa koleginicom u izmenama ovog zakona, da se kontinuirano prati, da postoji jedan kontinuirani monitoring da li neko ko je dobio na upravljanje javno dobro da ispunjava zakon, da štiti javni interes, zapravo to čini, ili neke televizije sa nacionalnom frekvencijom postaju oruđe u rukama jednog čoveka, koji se obračunavaju sa svakim, ne samo političkim protivnicima, nego sa svakim u zemlji ko se usudi da govori bilo šta što zasmeta jednom čoveku. Trebalo bi da je REM regulator, da je čuvar prava na slobodno mišljenje, a REM je danas oružje u rukama jednog čoveka i jedne stranke. Izmene ovog zakona govore upravo o tome.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Reč ima narodni poslanik Dušan Milisavljević. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, ovaj predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika sam predložio nakon razgovora sa profesorom Čedomirom Čupićem, dugogodišnjem borcem protiv korupcije i osobom koju ja poštujem, gde mi je dao jednu ideju da predložimo jedan predlog zakona koji bi omogućio da krivično delo nelegalno stečene imovine ne može zastariti. Svedoci smo da su građani Srbije upoznati da u mnogim godinama se određeni političari vezuju za određene neke afere i da u procesu zastarevanja postupka se ti krivični procesi praktično i prekidaju. Ono što je jako važno je najznačajniji antikorupcijski potencijal svakog društva, a predstavlja upravo rešenost njegovih građana da žive u slobodnom i uređenom društvu. Smatram da su građani obeshrabreni negativnim iskustvima i ne veruju da će prijavljivanjem proizvesti bilo kakav efekat ili strahuju da će prijavljivanje korupcije dovesti do represije nad onima koji su je prijavili. S obzirom da predlaganjem ovog dodatka u Krivičnom zakonu bi omogućili da ni jedno krivično delo nelegalno stečene imovine ne može zastariti i poslati jednu preventivnu poruku svim ljudima koji su se u određenom trenutku bavili javnim poslom, da nije pametno zloupotrebiti svoj položaj i da će pre ili kasnije odgovarati srpskom narodu za štetu koju su naneli budžetu Republike Srbije. Hvala vam puno.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o zdravstvenom osiguranju. Reč ima narodni poslanik Dušan Milisavljević.
Poštovana predsednice, predložio sam dopunu Zakona o zdravstvenom osiguranju vezano za uvođenje obaveznog skrining programa za proveru sluha kod novorođenih beba. Još 1998. godine u Milanu je usaglašena Evropska izjava o skrining programu novorođenih beba. U Srbiji se svake godine rodi više od 60.000 beba, a kod 300 mališana se utvrdi urođeno oštećenje sluha. U prvim mesecima života bebe najintenzivnije razvijaju sluh, a kasnije i govor. Svedoci ste da u proteklih godinu i po dana je sprovedena nacionalna kampanja, kompanije Ringer askeng Springer koju je predvodio „Blic“ gde smo uspeli i uz podršku Ministarstva zdravlja da sakupimo novac i opremimo sva porodilišta u Srbiji, 56 porodilišta u Srbiji su dobili oto akustičnu amisiju, aparat sa kojim se meri sluh kod novorođenih beba. Ideja je bila i ideja je još uvek prisutna da od trećeg do petog dana rođenja bebe se uradi provera sluha. Svedoci ste, to sam rekao, i sada ponavljam kao narodni poslanik i kao profesor medicinskog fakulteta, znači, ovo je jako važna mera. Porodilišta su opremljena ali sve više građana me obaveštava da se taj skrining ne radi u porodilištima. Zato sada kao narodni poslanik koristim priliku da uvedemo zakonsku obavezu ljudima koji su u porodilištima, jer mnogi naši kažu, mi nemamo aparate. Sada imate aparate i sada ćete morati da merite sluh svim bebama kako bismo postali jedno uređeno društvo i kako bismo mogli detetu na rođenju da izmerimo da li ima oštećenje sluha ili nema. Ova mera je praktično obavezujuća za sva porodilišta, a ne kao do sada, mi smo ih opremili sa aparatima, a oni ne rade svoj posao. Dobio sam pouzdane informacije od roditelja i iz Novog Sada i iz nekih drugih manjih sredina da im nije urađen skrining iako su ta porodilišta dobila aparate u akciji prikupljanja sredstava i opremanja porodilišta sa aparatima za merenje sluha kod novorođenih beba. Znači, ponavljam još jedanput kao lekar, najvažnije je da detetu na rođenju se uradi skrining, da se proveri da li beba čuje ili ne čuje, a to se radi od trećeg do petog dana. Da se u otpusnoj listi, a to i tražim ovim predlogom zakona, da se u otpusnoj listi evidentira i da se kaže, dete čuje ili dete ne čuje. Ovako roditelji izvode dete iz porodilišta i tek posle tri, četiri ili pet godina njegovog života shvate da dete ne čuje ili da pojačava televizor da bi čuo crtani film, a tada je mnogo teže da povratimo i sluh, a kada nemate sluh onda ne možete razviti ni govor. To je jedno veliko opterećenje za državu Srbiju, za društvo. Ovo je jedna preventivna mera koja bi olakšala rehabilitaciju i povratak sluha, a nakon toga i razvoja govora kod naših mališana.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Izvolite, povreda Poslovnika.
Na osnovu člana 88. izražavam sumnju da imamo kvorum jer ovde predlažemo zakone, a narodni poslanici pokušavaju da u ova tri minuta smeste svoje ideje i predlože zakone. Mislim da bi bilo korektno prema svima njima da utvrdimo broj poslanika prisutnih u sali jer mislim da u ovom trenutku imamo problem sa kvorumom da bismo bez sumnje utvrdili da li se glasa za ili protiv ovih predloga.
Molim da utvrdimo kvorum. Ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. (Balša Božović: Opet vam ne radi sistem.) Hvala na pomoći, nije potrebno, elektronski sistem radi, pokazaće koliko ima poslanika u sali. (Radoslav Milojičić: Molim vas izvadite kartice) Hvala vam na sugestiji. Dobro, elektronski sistem pokazuje da u sali ima 119 poslanika i dajem pauzu od pet minuta, pa ćemo ponovo utvrditi kvorum. [[Posle pauze]] Molim poslanike da sednu, da bismo utvrdili kvorum i nastavili sa radom. Molim da ubacite svoje poslaničke kartice u elektronski sistem za glasanje. Konstatujem da je u sali prisutno 138 narodnih poslanika. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Krivičnog zakonika. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, promenu predloga izmena Krivičnog zakona u članu 250. sam predložio zajedno sa Nacionalnim udruženjem obolelih od HIV-a, od side. Naime, država Srbija pokušava da se bori protiv diskriminacije na svakom mestu i u svakom segmentu društva, međutim, greškom zakonodavca u godinama kada se donosio Krivični zakonik i kada je virus HIV-a bio nešto što je bilo novo oboljenje nekih 80-ih godina, je uveden član 250, koji posebno tretira obolele osobe od HIV-a, za razliku od ostalih zaraznih bolesti koje se tretiraju u članu 249. Krivičnog zakonika. Prijatelji iz Nacionalne organizacije obolelih od HIV-a smatraju da izdvajanje samo HIV infekcije i transmisija iste dodatno stigmatizuje ove osobe i predlažemo da se član 250. izbriše, a da se oboleli od HIV-a prebace u član 249, gde se tretiraju ostale zarazne bolesti, i hepatitis C i hepatitis B, koje su nekim slučajevima mnogo opasnije i teže za lečenje nego pacijenti oboleli od HIV-a. Član 249. Krivičnog zakonika već predviđa sankcionisanje prenosa zarazne bolesti i smatramo da se samo izdvajanje HIV infekcije u članu 250. stavlja u diskriminisani položaj i da su ove osobe i po zakonu diskriminisane, pored brojnih barijera koje naši građani još uvek, nažalost, imaju u svojim glavama. Problem su te barijere koje moramo da rušimo. Sa HIV-om se živi. Naše komšije, naši sugrađani, mogu da imaju tu zaraznu bolest, ali sa tom bolešću se živi i oni mogu da obavljaju svoj posao. Ovo je apel Nacionalnog udruženja obolelih od side da se ova promena Zakona izvrši. U prethodnom mandatu ja sam gospodina Selakovića molio i predlagao da se ovo pitanje reši. Zbog vanrednih parlamentarnih izbora koji su se desili, ovo nije došlo na dnevni red Skupštine i ja nastavljam sada da se u ime obolelih od HIV-a borim da Ministarstvo pravde uđe u promenu izmene ovog člana 250. i da osobe koje su obolele od side ne budu i zakonski diskriminisane. Hvala vam.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Izvolite.
Poštovana predsednice, koleginice i kolege narodni poslanici, Predlog ovog zakona je usmeren ka jednom preventivnom radu sa našom decom u osnovnim i srednjim školama, s obzirom da smo upoznati i da smo praktično zgroženi, iz nedelje u nedelju, iz meseca u mesec, kada vidimo na naslovnim stranama nekih novina ili u nacionalnim medijima da je neko dete povređeno u školi, da je neko dete bilo žrtva nasilja. Predlog je da se uvede obavezan prvi čas u mesecu da bude preventivni čas sa razrednim starešinom, sa učiteljem, gde bi se pričalo o toleranciji, gde bi se pričalo o važnosti da zajedno žive, da ta deca koja su u odeljenju, koja su ista generacija, da shvate da postoje deca koja slabije čuju, da postoje deca koja slabije vide, da postoje deca koja imaju šećernu bolest, da postoje deca koja se slabije kreću, da postoje deca koja su sa smanjenim intelektualnim mogućnostima za praćenje nastave i da to nije razlog da ta različitost bude predmet napada vršnjaka jedne na druge i da se kroz jedan preventivni rad, kroz jedan rad sa upravo tom decom stiče jedna kultura, jedna tolerancija prema svojim vršnjacima. Predlog ovog zakona je došao od Udruženja građana „Dragana Rodić“, jedne sjajne Nišlijke koja je, nažalost, posle saobraćajne nesreće ostala u kolicima i dalje se bori i dalje veruje da će prohodati. Ja se iskreno nadam da će pobediti tu bolest, kao što je i do sada sve to radila. Ta sjajna Nišlijka je inicirala da decu učimo toleranciji od malih nogu i zajedno smo napravili jedan mali bonton za decu osnovnih škola i za decu srednjih škola, gde bi se učili toleranciji i gde bi pokazivali da postoji različitost i da različitost nije razlog da drug bude meta. Drug ne sme biti meta. Nažalost, poslednjih godina smo svedoci da se u brojnim školama, kako osnovnim tako i srednjim u Srbiji, nasilje sve više širi i da je ovo jedan preventivni vid rada sa našim đacima, sa našom decom, gde se traži da prvi čas u mesecu bude posvećen priči o različitosti, da bude posvećen borbi protiv nasilja nad vršnjacima i da svakog meseca taj prvi čas bude posvećen upravo ovoj borbi. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržan – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Reč ima narodni poslanik Dušan Milisavljević.
Poštovana predsednice, ovo je ista tematika samo za osnovne škole. Reči ću da je svako četvrto dete žrtva vršnjačkog nasilja, a da digitalno nasilje sve češće među decom. Nažalost, deca u nekim situacijama mogu biti jako surova. Kada spomenem digitalno nasilje imate različite zatvorene „viber“ grupe mališana, osnovaca i srednjoškolaca, gde se određeno dete izvrgava ruglu, gde se ogovara i gde je predmet podsmeha i ogovaranja svojih vršnjaka. Gotovo svako dete može postati žrtva vršnjačkog nasilja, a prvi korak u prevenciji sprečavanja tog problema jeste odnos poverenja između roditelja i dece. Svakako, jedno porodično vaspitanje je ona tvrđava, najosnovnija ćelija, praktično jednog društva, jeste porodica. Međutim, prema podacima UNICEF–a, neki oblik školskog nasilja pretrpelo je dve trećine dece u Srbiji, što je frapantan podatak gde moramo da upalimo crveno svetlo i gde moramo da radimo na borbi protiv vršnjačkog nasilja, da počinioci vršnjačkog nasilja budu prepoznati, da sistem brzo reaguje kako ne bi došlo do težih posledica, kako ne bi došlo do gubitka života, s obzirom da je jedan moj mladi Nišlija, mali Aleksa, čak izgubio život u tom jednom višegodišnjem trpljenju nasilja od svojih vršnjaka. To su teme koje su jako ozbiljne i koje traže da država i Resorno ministarstvo reaguje, da kroz jedan preventivni rad, u vođenju ovih preventivnih, praktično, edukativnih časova, gde bi se skretala pažnja da nije dobro da se drug maltretira, da nije dobro da se drug izoluje, da on bude sam, jer pored fizičkog nasilja postoji i psihološko nasilje kada vi jednog dečaka ili devojčicu izdvojite iz grupe, kada ne govorite sa njim, kada mu okrećete leđa, to je nešto što boli i što je dete podvrgnuto jednom višemesečnom i dugogodišnjoj, praktično, jednoj traumi. Svaki četvrti đak kaže da u njegovoj školi ima učenika koji se plaši nečega, jer bi mogao da bude maltretiran. Ankete koje sam ja imao u vidu neke ankete govore da samo šest osnovaca i 23% srednjoškolaca u Srbiji nikada nije iskusilo nasilje. Smatram da je neophodno da u okviru školskog programa se uvede i program tolerancije za prevenciju vršnjačkog nasilja, koje bi obuhvatalo podizanje nivoa svesti učenika o različitosti, kako bi se povećala bezbednost dece i učenika u osnovnim i srednjim školama. Sprovođenje pomenutog programa ostvarivalo bi se svakog meseca na prvom času sa učiteljem, odnosno razrednim starešinom, kao i na prvom roditeljskom sastanku, jer je važno da se i sa roditeljima priča, da se i roditeljima ukaže šta njegovo dete radi, da li to dete je došlo u školu da uči ili da maltretira nekog drugog đaka. Pozivam vas da ovaj predlog usvojimo.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10 , protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam , protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni zakona o lokalnoj samoupravi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam , protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest , protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o lokalnoj samoupravi. Da li želite reč? Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana predsednice. Predlažem Zakon o lokalnoj samoupravi, odnosno izmeni Zakona o lokalnoj samoupravi. Ne znam ni sam koliko puta i pozivam vas ponovo, s obzirom da se radi o zakonu koji treba usaglasiti sa zakonom o učeničkom i studentskom standardu, a tiče se davanja mogućnosti lokalnim samoupravama u Srbiji da mogu da stipendiraju najbolje đake i učenike u školama. Nažalost, moram da kažem da sve vreme, predlaganjem ovog zakona više od 20 puta to nije bilo dovoljno za vašu pažnju, da taj zakon prihvatite, iako se tiče budućnosti Srbije, iako smo svesni kakvo je stanje danas u Srbiji, iako smo svesni koliko ljudi teško žive i teško obezbeđuju sredstva za finansiranje svoje dece, nažalost i onda kada to možemo da uradimo, kada je to stvar forme vi to ne želite. Molim vas da ovaj zakon predloži Vlada, neka predloži poslanička grupa SNS ili bilo koja druga vladajuća stranka. Otklonite ove smetnje da gradonačelnici i predsednici opština ne moraju da krše zakone kada budu želeli da pomognu u studiranju svojih najboljih đaka. Takođe, to je toliko važnije, što iz godine u godinu, se budžeti, odnosno broj đaka, studenata koji su na budžetu fakulteta smanjuje i vi danas imate situaciju da oni studenti sa prosecima koji su 9,4 ili 9,5 i više, budu samofinansirajući, zbog toga što fakulteti nemaju dovoljno sredstava iz budžeta kako bi mogli da prihvate veći broj studenata na budžetu. To se dešava iz godine u godinu. Onda se pitamo zašto svake godine na desetine hiljada mladih ljudi odlaze iz Srbije. Odlaze zato što mi ne brinemo o njima. Odlaze zato što kada najbolji đaci i studenti završe svoja školovanja za njih mesta nema u Srbiji. Nema zato što su u državnim upravama njihova mesta zauzeli vozači, zauzeli konobari, zauzeli su neki koji su lojalni partijama, a koji apsolutno ne zaslužuju da zauzmu mesta takvim mladim ljudima. Mi danas, nažalost, ne baziramo ni svoju ekonomsku strategiju na najboljima, nego na najgorima, a to se vidi i na načinu koje firme i na koji način podržava privredu Srbije. Podržavamo one koji traže nekvalifikovane radnike, tako da u budućnosti, verovatno po ovom principu ćemo trebati decu da upisujemo na trogodišnja zanimanja kako bi oni pleli kablove u raznoraznim firmama koje dolaze u Srbiju, jer nama, izgleda ne trebaju kvalitetni, obrazovani đaci i studenti koji mogu da daju kvalitet više našem društvu i da pokrenu i privredu Srbije i da pokrenu promenu u društvu, već nam treba jedna prosta radna snaga i zato i ne želite da ovaj zakon da prihvatite.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Naravno, ja već dugo vremena govorim o tome da poljoprivreda jeste šansa, jeste neiskorišćeni potencijal Republike Srbije i žao mi je što kako stvari stoje, i nadalje će to tako biti. Vi zanemarujete činjenicu da danas u Srbiji živi preko milion i po ljudi, neki kažu, čak i do dva, direktno od poljoprivrede radom kroz 640.000 malih porodičnih poljoprivrednih gazdinstava. Danas su ta poljoprivredna gazdinstva najveći poslodavac u Srbiji, a imaju najmanju podršku iz budžeta. Strategija za poljoprivredu i ulaganje u poljoprivredu nisu usmerena na njih, nego su usmerena na mali broj onih velikih tajkuna koji treba da uzmu što više sredstava iz budžeta i kada to govorim, jasno vam je i kada pogledate koliki su podsticaji za poljoprivrednike i zato ja predlažem ovaj zakon, da se povećaju podsticaji i na biljnu proizvodnju i na regres za gorivo, đubrivo, seme, premiju za mleko, jer smatram da apsolutno nisu dovoljni da bi naši poljoprivrednici mogli da budu konkurentni sa poljoprivrednicima iz zemalja u okruženju. Nažalost, to nije strategija vladajuće stranke, nije strategija SNS. Moram da vas podsetim da ste još 2012. godine, kada ste dolazili na vlast, poljoprivredu proglasili kao jednu od ključnih grana privrede, kojoj ćete posvetiti posebnu pažnju, pa ste čak rekli da je ekonomsko i političko opredeljenje da poljoprivreda treba da bude strateška privredna grana, da će se agrarni budžet svake godine povećavati, počev od 5% 2012. godine, pa svake godine za po 1% izdvajanja u budžetu. Ja ću vas podsetiti da to piše u Beloj knjizi. Možete da pročitate, ako ne verujete, koju ste vi izdali i obećali poljoprivrednicima koliko ćete da im dajete. Danas je taj budžet ispod ovih 5%. Dakle, da ne govorim o tom povećanju od 1%, koji ste obećali i slagali, nego govorim o tome da nije ni onih 5% iz 2012. godine i da kršite Zakon o budžetu, kojim je predviđeno da se minimalno 5% mora izdvajati za poljoprivredu. To govori o tome koliko ste iskreni u vašim obećanjima i koliko želite da posvetite pažnju poljoprivrednicima. Ali, s druge strane, ne znači da se ne daje poljoprivrednicima. Evo, dali ste Arapima 10 hiljada hektara najplodnijih oranica u Vojvodini. Sada ćete dati „Tenisu“, koji treba da nas uči kako se gaje svinje, a naši ljudi koji bi mogli od toga normalno da žive i koji taj posao rade odlično. Nažalost, za njih nema tu mesta, jer oni nisu dovoljno dobri i zanimljivi da funkcioneri SNS i Vlade Republike Srbije dođu slikaju se i prikazuju lažnu sliku kako se zapravo ulaže u poljoprivedu i kako se poljoprivreda razvija.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodi poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana. Reč ima narodni poslanik Nenad Konstantinović. Izvolite.
Predsednice parlamenta, poštovani narodni poslanici, ja sam predložio da se donese zakon o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana. Mogao bih ovaj zakon da nazovem i zakon o poreklu imovine i to poreklu imovine i funkcionera i svih građana u ovoj zemlji. Popularno bi zakon nazvali „tetkin zakon“, aludirajući na aferu ministra Vulina, koji nije mogao da da adekvatne odgovore i adekvatne dokaze Agenciji za borbu protiv korupcije odakle mu stan koji je platio nešto više od 200 hiljada evra. Dakle, svi građani u ovoj zemlji misle da ljudi koji su bili na funkciji, dakle, svi funkcioneri koji su učestvovali u izvršnoj vlasti, koji su bili direktori javnih preduzeća su nešto nelegalno stekli. Pošto nisu svi nešto nelegalno stekli, ja pozivam SNS da donesemo jedan zakon kojim ćemo utvrditi ko su ti koji su stekli nelegalnu imovinu, a ko nije stekao nelegalnu imovinu. Ne vidim razlog zašto se SNS plaši toga i zašto SNS ne bi podržala da raspravljamo o jednom ovakvom zakonu, koji Poreskoj upravi daje mogućnost da na efikasan način utvrdi ko je i u kom periodu šta stekao, kolika je vrednost te imovine, a koliki je prihod koji je oporezovan od strane države tog istog građanina. Ukoliko se pojavi razlika, normalno je da na tu razliku mora da se plati porez. Predlažem da to bude 20%, do određene cifre 40% ili čak 60%. Mi moramo da pokušamo da stavimo tačku na sivu ekonomiju. Podaci pokazuju da je siva ekonomija do 30% BDP i to je 10 milijardi. Taj keš koji je neoporezovan iz nelegalnih poslova generiše korupciju dalje. Da nema keša ne bi bilo korupcije u ovoj meri, a ona je sve veća. Pozivam vas još jednom da utvrdimo imovinu svih nas koji smo bili na nekim funkcijama i svih građana i da jednom zasvagda stavimo tačku na priču da svaka vlast krade, da se ljudi na vlasti menjaju i da nikada naredna vlast neće da istraži šta je radila prethodna. Svi napori u borbi protiv korupcije koje je ova vlast radila videli smo da su propali i Mišković je na kraju oslobođen. Dakle, hajde da uradimo nešto korisno i to da uradimo zajedno. Nemojte se plašiti utvrđivanja vaše imovine.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo – 135. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo – 135. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Nenad Konstantinović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, ja predlažem godinu i po dana SNS da omogući da ovaj parlament raspravlja o korupciji u političkim strankama, da raspravlja o tome kako da se spreči korupcija u političkim strankama, da se donesu planovi integriteta i vi to, prosto, ne želite da uradite i verovatno da znate zašto ne želite da glasate o onom prethodnom zakonom, kojim bi utvrdili imovinu svih vaših funkcionera, a ne želite ni da raspravljate o tome kakva je korupcija u političkim strankama. Građani znaju da korupcije u političkim strankama ima i da ona kreće od političkih stranaka. Ako tražimo da državni organi donesu planove integriteta i da se ponašaju u skladu sa njima, da utvrde državni organi gde postoji mogućnost korupcije u tim državnim organima, zašto to isto ne tražimo od političkih stranaka? U političkim strankama stasavaju oni koji posle vode državu i nalaze se na čelu državnih organa. U političkim strankama se uče i etici i moralu i ako neko krade i vara u političkoj stranci na izborima, on će da krade i da vara i u državi na izborima. Ako neko netransparentno troši novac u okviru političke stranke, to će da radi i kada dođe u državu. Dakle, građani ne veruju da su političke stranke lišene korupcije. Hajde da zajedno učinimo jedan napor i da donesemo izmenu zakona kojom bi obavezali sve u svojim političkim strankama da sami kažu gde su problemi, gde je korupcija, kako tu korupciju da spreče, kako da se donesu odluke, a da to bude na način da svi sa njima budu upoznati. Čega se plaši SNS? Ponovo vas pozivam da donesete neke od konkretnih mera za suzbijanje korupcije, a ne da se borba protiv korupcije svodi na lepu priču o tome kako se juri ovi ili oni i na kraju se niko ne ujuri. Korupcija je sve veća. Ona nije manja. Imate istraživanje javnog mnjenja i vrlo dobro to znate. Deset milijardi sivog novca, prljavog novca se nalazi u opticaju. Sa tih deset milijardi može da se korumpira svako. Hajde da stavimo tačku na to da postoje nelegalni poslovi, neprijavljeni prihodi, da postoji siva ekonomija koja razara ovo društvo i da uvedemo mehanizme za borbu protiv korupcije.
Zahvaljujem, kolega Konstantinoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Da) Izvolite.
Poštovani predsedavajući, narodni poslanici, 16. septembra 2016. godine sam podneo ovaj predlog zakona. Godinu i više od godinu dana SNS neće da nam da da pričamo o porezima na imovinu. Zašto ne dozvoljavate da makar na dnevni red dođe jedan zakon koji predlaže opozicija? Hajde da vodimo taj unutrašnji dijalog. Da li je tema za građane Srbije porez na imovinu? Itekako je tema porez na imovinu, jer ste ga podigli 2013. godine nekima 200%, nekima 300%, i u isto vreme ste smanjili plate, smanjili penzije, uveli akcizu na električnu energiju, akcizu na struju, povećali PDV. Šta radite suštinski? Suštinski pravite navodni suficit u budžetu tako što uzimate pare od građana i stavljate u budžet. Uzimate tako što dižete enormno poreze, između ostalog, i porez na imovinu, umesto da pojačate i date neke mere koje bi podstakle privredu da radi bolje i da stvara neku dodatnu vrednost. Ne može da se vodi ekonomija na tome – donesemo porez na imovinu 300% veći i svi građani moraju da plate. Nemaju građani od čega da plate taj porez, a vi ih terate, pošto nemaju od čega da plate porez, da moraju da prodaju svoje stanove, da prodaju svoje kuće i da se odsele negde. Samo ne znam gde će da se odsele, kako će da se odsele i kome će da prodaju, jer nema ko da kupi. Dakle, u trenutku kad ste sve prihode smanjili, podižete poreze. To je neizdrživo za građane Srbije. Mi u ovom zakonu predlažemo da ne može porez građanima da se povećava za više od 7% godišnje, da bi to bilo predvidivo, da građani mogu da planiraju ako će do tog povećanja doći. Ne treba da se oporezuje stan koji ima 80 kvadrata i u njemu živi četvoročlana porodica. LJudi, po Ustavu imamo prava na svoju imovinu, imamo prava da živimo u tim stanovima. Nemojte terati četvoročlane porodice iz stanova koje nemaju da plate porez, jer oni ne mogu ni da žive u manjim stanovima. Nije luksuz 25 kvadrata po članu porodičnog domaćinstva. Glasajte za ovaj predlog zakona da raspravljamo o tome, da rešimo muku građana Srbije. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o opštem upravnom postupku. Da li želite reč? (Nenad Konstantinović: Ne.) Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Socijaldemokratska stranka je podnela Predlog zakona o izmeni Zakona o izboru narodnih poslanika odmah po početku ovog mandata, dakle, 2016. godine. Od tada SNS neće da raspravlja o izmeni izbornog zakona, iako postoji konsenzus u društvu i svi građani se slažu da izborni sistem ne valja i da Zakon o izboru narodnih poslanika ne valja, da treba da se promeni, da građani žele da znaju ko je njihov predstavnik, iz njihove opštine, iz njihovog kraja u parlamentu. Nažalost, pošto vi ne želite da stavite na dnevni red godinu i po dana ovako važan zakon, zakon koji je, između ostalog, i posledica sumnje da je učinjena izborna krađa na izborima 2016. godine, a odbili ste sve predloge da se formiraju anketni odbori, da se ispita šta se dešavalo, mi predlažemo izmene izbornog zakona koje nemaju nikakve veze sa političkim opredeljenjem političkih stranaka. Te izmene smo u međuvremenu i doradili. Dakle, ja sada govorim o zakonu koji sam podneo 2016. godine, o kome vi ne želite da raspravljate, a podneo sam 2017. godine i još jedan predlog izmena, s obzirom da su se u međuvremenu odigrali predsednički izbori i da smo u tim predsedničkim izborima takođe utvrdili veliki broj nepravilnosti kojih ranije nije bilo na parlamentarnim i lokalnim izborima. Zato ću govoriti delimično o rešenjima iz jednog zakona, a onda po sledećem predlogu iz 2017. godine o nekim drugim rešenjima. Ono što je svima nama bilo jasno, to je da se 2016. godine pravio cirkus u RIK, koji se odigravao pred kamerama, gde je potpuno nezakonito RIK odlučila da neke glasove broji, neke džakove otvara, tamo gde je odgovaralo SNS, a da neke druge glasove ne prebrojava i da džakove ne otvara. Utvrđeno je tada da je na biračkom mestu gde glasa Goran Bogdanović, član SDS, bilo 60 glasova za SDS, a u zapisniku nula. I, završili su se ti izbori da je u zapisniku ostalo nula i utvrđeni rezultati nula. Ukrali ste 60 glasova SDS na jednom biračkom mestu tada.
Poslaniče, bez uvreda. Ako predlažete svoj zakon, nemate prava po Poslovniku da vređate bilo koga, i da iznosite neistine.
Apsolutno ne iznosim neistine. To je utvrđeno na RIK, nula glasova u zapisniku i u rezultatima, a 60 u džaku prebrojano od strane RIK.
Poslaniče, inače ste prekoračili vreme, pa ste ove paušalne ocene izrekli posle tri minuta. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Hvala. Poštovani narodni poslanici, svedoci smo svi kakva je neravnopravnost između učesnika u političkoj utakmici. Dakle, ako postoji sumnja građana u regularnosti izbora, ako postoji sumnja građana u krađu izbora, građani ne mogu imati poverenje u institucije koje su na taj način izabrane. Ako nema poverenja u institucije, onda nema ni pretpostavke za vladavinu prava i za pravnu državu. U takvoj situaciji vlada onaj koji je jači, koji može da bije i koji može da ruši. Takvu situaciju smo mi imali na izborima, baš u Beogradu, u Savamali, gde su neki tukli i rušili i nikada se nije saznalo zašto i kako. Dakle, ako nema poverenja u institucije, onda građani moraju sami da se zaštite kako znaju i umeju, a ne u okviru institucija, već na ulici. Zašto SNS, odbijajući godinu i po dana da ovde raspravljamo kako da unapredimo izborni sistem i kako da omogućimo da izbori budu fer, to odbija? Zato što SNS nema većinu i zato što se plaši. Plaši se izbora koji bi bili pod fer uslovima. Ovim zakonom mi predlažemo da svi učesnici imaju jednako pravo da učestvuju u izbornoj kampanji, da budu u elektronskim i štampanim medijima propraćeni, da imaju jednako vreme i da bude plaćeno i oglašavanje i organizovanje takvih emisija iz budžeta Republike Srbije. (Marijan Rističević: Čiji su ovo uslovi?) Inače se iz budžeta Republike Srbije daju pare za kampanju. Desetine miliona se troše na izbornu kampanju. SNS troši oko 10 miliona evra na svake izbore. (Marijan Rističević: Sram te bilo!) Nema razloga da se troši 10 miliona evra, te pare mogu da se uštede. Neka se organizuje da televizije sa nacionalnom pokrivenošću daju termine kada ko može da se predstavi, da organizuju sučeljavanja u kojima će se svi učestvovati i termine za oglašavanje koje će svi dobiti, a to će biti plaćeno direktno iz budžeta. Od 10 miliona evra, 9 miliona se potroši na medijske reklame. Za milion evra može, i te kako, dobra kampanja da se organizuje, ovo je sve drugo bacanje para. Ne može da se koristi funkcionerska pozicija u kampanji. Prevara je u tome što funkcioneri koji učestvuju na izborima kao kandidati pare troše iz državnog budžeta. Dakle, neko mora tome da stane na put. Ovaj zakon to omogućava. (Marijan Rističević dobacuje.) Da li možete da mi omogućite da govorim? Marijan Rističević me vređa. Da li možete da mi omogućite da govorim?
Nemojte mene da pitate šta je bilo. Samo vidim da vičete. Stavljam na glasanje vaš Predlog, ako ste završili. Molim poslanike da pristupe glasanju. (Radoslav Milojičić: Izbacite ga iz sale.) Ne mogu ja nikoga da izbacujem. Nemojte da vređate. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen vaš Predlog. Izvolite, poslaniče.
Poštovana predsednice, reklamiram član 106. stav 3. da za vreme govora narodnih poslanika i drugih učesnika u pretresu nije dozvoljeno dobacivanje, odnosno ometanje govornika. Ako niste primetili, sve vreme dok je gospodin Konstantinović govorio, ne da je bilo dobacivanja, nego je bilo gnusnih laži, uvreda na njegov račun, vikanja i dranja i vaša je obaveza da, kao kada skrećete pažnju opozicionim poslanicima kada viču, to uradite i sa poslanicima koji čine vladajuću većinu. Molim vas da ne kršite Poslovnik, nego da omogućite predstavnicima predlagača ovih zakonskih predloga sa opozicione strane da mogu normalno da predlože svoje zakone, da ih niko ne vređa, da im niko ne upada u reč, već da takvo ponašanje u budućnosti sankcionišete, ukoliko zaista želite da sačuvate dostojanstvo ovog Doma u kome se nalazimo. Zahvaljujem.
Na koji član ste se pozvali?
Član 106.
Dobro. Smatram da nisam povredila član. Trudim se da radimo i da utvrdimo dnevni red, a molim sve poslanike, kako većine tako i vas isto, da i u predlaganju i obrazlaganju vaših tačaka ne vređate poslanike i time učestvujete u mirnom toku sednice i očuvanju dostojanstva. Ono što nije dozvoljeno jednima, nije ni drugima. Bez obzira ko pripada kojoj grupaciji. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, nama idu lokalni izbori u Beogradu i ti izbori će biti, verovatno, sa parlamentarnim za manje od šest meseci. Zašto se plašite da izmenimo izborni zakon i da uvedemo biračke odbore koji su obučeni, biračke odbore koji znaju kako se radi na biračkom mestu, da uvedemo biračke odbore koji bi sprečili krađu na biračkom mestu? Zašto se plašite da znamo rezultate izbora odmah po sprovedenim izborima? Zašto samo u Srbiji mora da se čeka četiri dana i da ne znate ko je dobio koliko glasova na izborima, a da u Nemačkoj znate u šest sati? Zašto se vi borite protiv toga da se svaki zapisnik sa biračkog mesta skenira, da se odmah utvrde rezultati? Čega se plašite? Zašto vam je potrebna izborna komisija u kojoj imate većinu, pa i nezakonitu, da ona prebrojava glasove a ne da glasovi budu prebrojani na biračkom mestu? Zašto ste onemogućili da opozicija u jednom delu Republike Srbije ima predstavnike među članovima biračkih odbora? Zašto? Zato da bi mogli na tom mestu da kradete. Nema drugog obrazloženja. Hajde da stavimo na dnevni red zakon …
Poslaniče, molim vas da iznosite samo istinu dok predlažete…
Dakle, na jednom delu Republike Srbije nije bilo članova opozicije u biračkim odborima i …
Poslaniče, svi znaju, čitava javnost Srbije, da je opozicija imala većinu u izbornoj komisiji.
Uzimate mi vreme.
Molim vas, poslaniče, da obratite pažnju, uzmite spisak, pročitajte imena i vi znate da ovog puta iznosite neistinu.
Uzimate mi vreme, a to nije istina. To nije istina.
Uzimam vreme za neistinu. To je moje pravo da sačuvam dostojanstvo Parlamenta. Poslanik Aleksić me je pozvao da poštujem Poslovnik, član 106. Iznošenje neistine je ovde ne dozvoljeno.
Nije istina to što ste rekli.
To je istina.
Pogledajte biračka mesta pa ćete videti da opozicije nije bilo.
U predsedničkim izborima svi su imali svoje predstavnike.
Nije tačno to što kažete.
Nemojte da iznosite neistinu. Najlepše vas molim.
Vratite mi vreme koje ste mi uzeli, negde oko minuta.
Da, vama je to važnije od istine.
Vi kao predsednica parlamenta pred građanima Srbije iznosite neistinu, verovatno i ne znate za Uputstvo koje je donela RIK , a u kojoj je većinu imala SNS sa koalicionim partnerima, više od pola, kojim je onemogućila da predstavnici opozicije budu članovi biračkih odbora na jednom delu Republike Srbije.
Zahvaljujem se, poslaniče. Ništa nismo čuli o Predlogu zakona. Poslanici su dužni da u skladu sa Poslovnikom predlažu …
Predlažem ovim zakonom izmene i dopune…
… i da obrazlaže ovde, ne bi li dobili podršku.
Obrazlažem da bih dobio podršku.
Hvala lepo. Stavljam na glasanje, iako ništa nismo čuli o Predlogu zakona. Zaključujem: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj Predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Hvala. Pre godinu dana, Narodna skupština usvojila je izmene zakona o finansiranju lokalne samouprave tako što je smanjila deo poreza koji je od poreza na zarade ostajao lokalnim samoupravama, smanjeno je za 4% za opštine i 6% za gradove. Tada je rečeno da će ta ušteda od nekih pet milijardi dinara godišnje doprineti da stanje u budžetu Republike Srbije bude bolje, a da lokalne samouprave ni na koji način neće biti oštećene i da će one moći u skladu sa zakonom da ispune svoje obaveze i da one maltene jedva čekaju ovakav predlog koji je došao od strane Vlade. Danas godinu dana posle – koji su rezultati jedne ovakve odluke? Rezultati su da je najveći deo lokalnih samouprava u velikom finansijskom minusu, da je stanje javnog duga u lokalnim samoupravama po oceni Fiskalnog saveta najviša pretnja finansijama Republike Srbije i rezultat je da vidimo da i pored praznih priča gradske vlasti u Beogradu, kako je budžet Beograda u dobrom stanju i kako je pozitivan, taj budžet je morao sa 100 miliona dinara, odlukom Vlade da se dopuni iz republičkog budžeta zbog, kako je Vlada rekla, smanjenih prihoda. I ono što mi predlažemo je da se ova promena, koja je urađena pre godinu dana, poništi, da se vrati iznos poreza na zarade koje ostaju lokalnim samoupravama, ali ne iz razloga da bi se loše, neodgovorno ponašanje rukovodstva lokalnih samouprava spasilo i pomoglo. Naša želja je da se ovaj ukupan deo poreza na zarade, koji se uzima svakog meseca u iznosu od 10%, od svakog zaposlenog smanji za 9%.To je izmena sledećeg zakona koji ću obrazložiti. Da bi ova naša izmena imala smisla, potrebno je izmeniti Zakon o finansiranju lokalne samouprave, da se vrate stope koje ostaju lokalnim samoupravama na 80, odnosno 70%, u slučaju Beograda, a da se poreska stopa, koja se izdvaja na porez na zarade smanji na 9% i to bi u finansijskom zbiru bilo nula, a olakšalo bi privredi poslovanje.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je – devet, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da Narodna Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana.
Hvala predsednice. Kao što sam rekao, ovaj zakon je vezan sa rešenjem iz prethodnog zakona. Znači, porez na dohodak građana je stopa poreza koja je utvrđena još 2005. godine i od tada nije menjana uprkos najavama svih Vlada, poslednjih 10 godina, posebno svih Vlada koje su od 2012. godine na ovamo imali, da će rasteretiti poslovanje privrede. Ukupna davanja na bruti zarade se nisu smanjila. Samo su menjane stope, povećavala se stopa izdvajanja za penzioni fond u odnosu na zdravstveni fond, stopa poreza na zarade se nije menjala. Ponovo imamo najave toga. Poslednja najava od strane predsednika bila je da će to biti 2 – 3%, da ćemo videti šta će reći MMF, ali ja predlažem kolegama poslanicima da ne čekamo MMF, da samostalno, onako kako nam Ustav omogućava i nalaže, kreiramo politiku Srbije, pa tako i ekonomsku politiku usvajanjem zakona o izmenama dopuna Zakona i usvojimo, odnosno stavimo na dnevni red Predlog zakona o izmeni i dopuni poreza na dohodak građana i razmotrimo predlog poslaničke grupe SDS da se stopa poreza sa 10% smanji na 9%. Siguran sam da će ta izmena doći na dnevni red Skupštine. Naravno biće predložena od strane Vlade, i naravno tada ćemo slušati hvalospeve poslanika većine na predložena zakonska rešenja. Postavlja se pitanje – zašto se ovoliko čeka? Zašto se ne poduzmu i preduzmu aktivne mere koje će pospešiti pre svega domaću privredu, rasteretiti ono što će svaki privrednik reći – velika izdavanja na plate zaposlenih, ono što onemogućava da te plate rastu i u privatnom i u javnom i u državnom sektoru? Ovo bi bila jedna mala mera, ali mera koja bi značila početak i koja bi pokazala da mi ovde konačno čujemo ono što ljudi koji proizvode dodatnu vrednost u Srbiji traže. Znam da, nažalost, kao i mnogo puta do sada, neću dobiti vašu podršku za ovu izmenu zakona, ali ja ću nastaviti da je predlažem čekajući to rešenje Vlade za koje verujem da će brzo doći. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu u delu grada poznat kao Savamala 25. aprila 2016. godine.
Već godinu i po dana poslanička grupa SDS i Narodne stranke pokušava da na dnevni red zajedno sa drugim poslanicima iz DS i poslaničke grupe Dveri da stavi Predlog odluke o formiranju Anketnog odbora koji bi konačno pomogao da dođemo do istine šta se dešavalo u noći 24. na 25. april 2016. godine, kada su bili održani izbori, kada je većina građana Srbije pratila dešavanja u Izbornoj komisiji sa željom da sazna ishod parlamentarnih izbora. Grupa maskiranih ljudi, za koje do dana današnjeg ni policija ni tužilaštvo ne može da utvrdi ko su, u jednom delu grada Beograda je na nekoliko sati suspendovala Ustav Republike Srbije. Oni su držali građane koji su se u tom trenutku zatekli na licu mesta u zarobljeništvu. Oni građani koji su uspeli da pobegnu, da pozovu policiju, dobili su od policije odgovor da policija nije nadležna za vezivanje i lišavanje slobode od strane maskiranih ljudi, građana Republike Srbije. Šta danas posle godinu i po dana znamo? Znamo po izjavi tadašnjeg predsednika Vlade da su za ta dešavanja odgovorni kompletni idioti iz vrha gradske vlasti. Znamo da bi lično predsednik Vlade došao da ruši te objekte samo da je bio dan. I to znamo sve iz javnih izjava koje smo mogli da čujemo iz usta predsednika Vlade tadašnjeg, a sadašnjeg predsednika Republike. Izgleda da za tužilaštvo i policiju to nije dovoljan trag. I tužilaštvo i policija ni do dana današnjeg nemaju nikakav rezultat i pomak u istrazi. Cena koju možemo da vidimo svih ovih dešavanja, pored narušenog ugleda Republike Srbije, pored dodatnog gubitka poverenja građana Republike Srbije u institucije Republike Srbije je i cena od milion dinara koje je tužilaštvo platilo na ime kazni zato što po zakonu nije htelo da dostavi informacije od javnog značaja. Zato smatramo da je potrebno da se formira Anketni odbor Skupštine u koji bi ušli predstavnici svih poslaničkih grupa, koji bi pokušao da dođe do odgovora – ko su ti fantomi iz Savamale, po čijem nalogu su radili, ko ih je organizovao za to i ko će odgovarati? Hvala.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – jedan, uzdržanih - nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru.
Kada je donet Zakon o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru naša poslanička grupa imala je ozbiljne zamerke i te zamerke smo predočili u Predlog izmena i dopuna zakona i više od godinu i po dana, praktično ceo ovaj saziv, pokušavamo da stavimo to na dnevni red. Šta su suštinske zamerke koje su, između ostalog, dovele do toga da prosečne zarade i u javnom sektoru, a i Srbiji budu na začelju zemalja u regionu, da praktično stagniraju od 2011. godine? Pre svega, to je što ovim zakonom nije obuhvaćen ceo javni sektor, iako se govorilo da će u javni sektor biti javna preduzeća, to nije bio slučaj. Ovim zakonom nisu obuhvaćeni zaposleni u Narodnoj banci Srbije ili u javnim medijskim servisima. I druga rešenja predviđena ovim zakonom, koji je donet pre, ponavljam, skoro dve godine, koja su podrazumevala donošenje drugih zakona o uvođenju famoznih platnih razreda i slično, o platama zaposlenih u lokalnim samoupravama i u AP Vojvodini, nisu doneta u skladu sa zakonskim rokovima. Predsednica Vlade je kao ministarka dva puta dolazila u parlament, jednom da smanji prihode lokalnih samouprava kao ministarka zadužena za državnu upravu i lokalnu samoupravu, a drugi put da traži odlaganje zakonski propisanog roka koji je ista praktično većina parlamentarna usvojila. Sada čekamo, ponovo čekamo da li će taj rok koji je 1. januar 2018. godine biti donet. U međuvremenu, zbog loših destimulativnih rešenja u ovom zakonu, javnu upravu su napustili brojni stručni kadrovi. Pitanje je danas na koji način mi možemo da sprovedemo reforme sve i da usvojimo najbolja zakonska rešenja, što se nažalost ne dešava. Ko će to sprovoditi u ministarstvima koja su ljudi koji su bili nosioci reformskog procesa u poslednjih nekoliko godina napustili, zato što su im plate višestruko smanjene izmenama Zakona o radu, zatim smanjenje plata koje traje već tri godine, a sada se najavljuje neko navodno povećanje od 5%? Ova rešenja doprinela su i partijskog zapošljavanja i svim negativnim pojavama.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Aleksandra Čabraja predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima. Da li poslanica želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dobit pravnih lica.
Prošli put mi niste dozvolili da govorim o ovom predlogu zakona u traženju među ovim dokumentima, ali reći ću šta je zajedničko za set zakona koji sam podneo, radeći sa kolegama iz poslaničkog kluba DS na poreskim zakonima, pre svega, sa motivom da učinimo pravednijom socijalnu raspodelu u Srbiji, a takođe i regionalnu raspodelu. Kada govorim o ovom Predlog zakona, hoćete porez na dohodak građana ili porez na dobit pravnih lica? Dakle, predložili smo da se menja član 39, gde se kaže da stopa poreza na dobit pravnih lica je varijabilna i iznosi 10% do 30%, a u korelaciji sa prosečnom neto zaradom po zaposlenom prama statističkim teritorijalnim jedinicama i regionima. Ideja je sledeća, da neodgovorni vlasnici kapitala koji svoje radnike drže na minimalnim zaradama motivišemo time što neće imati fiksnu stopu plaćanja poreza na neto dobit, već da oni koji zadrže 80% do 150% prosečne zarade u svojim firmama zadrže i taj fiksni, u ovom trenutku 15% obaveza neto dobiti. Oni koji su ispod 80%, dakle oni koji plaćaju ispod 80% prosečne zarade bi plaćali porez po našem predlogu 30%, jer bi time bili motivisani da podignu cenu rada, da zarade zaposlenih bude više, u skladu sa prosekom na statističkom regionu u kome te firme funkcionišu. Treći nivo je stimulacija svih onih koji znaju šta znači zadovoljan radnik, koji znaju da se bore za svog radnika i znaju da ga motivišu, a oni koji isplaćuju iznad 150% od prosečne zarade u statističkom regionu i mislim da je to višestruko značajno. Značajno je zbog pravednije socijalne raspodele, značajno je jer se insistira na motivaciji radnika i siguran sam da na takav način dobijamo i efikasniju privredu, ali i veću akumulaciju ljudi koji žive od sopstvenog rada. Na taj način ćemo povećati i potrošnju, što će svakako stimulisati u sledećem krugu i proizvodnju i mislim da je ovo zakon koji, još jednom ponavljam, predlog ovog zakona je ovde na dnevnom redu zbog toga što želimo da učinimo socijalnu raspodelu i u horizontalnom i u vertikalnom smislu mnogo pravednijom u Srbiji.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija.
Hvala predsednice. Za dva dana navršiće se tri godine od kako je Skupština usvojila Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Taj zakon je da bi opravdao reč privremeno u predlogu imao da je njegovo trajanje oročeno na tri godine. U raspravi pre tri godine, skupštinskoj raspravi, tadašnji ministar rada, sadašnji ministar odbrane rekao je, prihvatajući predlog amandmana koji je došao od strane skupštinske većine da se obriše tih tri godine u zakonu, da će potreba za jednim ovakvim zakonom prestati mnogo pre te tri godine. Mi, smatrajući iz izjava predsednika Vlade i članova Vlade od 2015. godine na ovamo, koji su govorili o sjajnim rezultatima fiskalne konsolidacije, dve godine tražimo da se ukine, odnosno usvoji zakon o prestanku važenja zakona. Nažalost, danas, tri godine posle, građani Srbije mogu da vide da o privremenosti ovog zakona nema reči, da će ovaj zakon trajati večno, odnosno da će trajati dok traje ova vlast. Da je drugačije i da su ostvareni proklamovani ciljevi kada je pre tri godine usvojen ovaj zakon, ne bi imali priču danas i skretanje sa priče o tome na koji način da se vrate penzije onima kojima su nepravedno oduzete pre tri godine, da li je to jedna trećina ili više penzionera u Republici Srbiji, mi imamo priču o tome kako će se povećati sve penzije i kako će navodno posle tog povećanja penzioneri u Srbiji primati više para nego ikad. Šta su konkretni podaci? Penzije su povećane na početku 2016. godine za 1,25%, i ako je inflacija u prethodnoj godini iznosila 1,7%, pa su povećane za 1,5% kada je inflacija iznosila 2,8%. Da je ostalo usklađivanje penzija sa rastom cena, penzije bi danas i posle tog povećanja od 5% bile veće, jer je rast cena na malo u prethodne tri godine bio veći od pet plus 1,5 plus 1,25, ali i to nemate gde da čujete. Jedini način da se ispravi nepravda je usvajanje ovog zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Predlog zakona o izmeni i dopuni poreza na dodatu vrednost se tiče izmene poreza na hranu za bebe. Već dve godine predlažemo da se hrana za bebe uvrsti u one proizvode koji se oporezuju sa posebnom stopom poreza na dodatu vrednost od 10%, umesto opštom stopom od 20%. To je vrlo mala izmena i simbolična, ali je deo nekoliko mera koje bi trebale da olakšaju položaj porodica sa malom decom u Republici Srbiji, da navedu na razmišljanje mlade, koji danas odlažu roditeljstvo zbog teške ekonomske situacije, da Republika Srbija misli na njih i da će im pomoći da se ostvare kao roditelji. Više od dve godine predlažemo ovaj zakon, i nismo dobili podršku ni poslanika većine, kada je stavljena tačka na dnevni red sednice, ali ni kada smo kroz amandmane u raspravi zakona o izmenama Zakona o PDV govorili sa ministrom, koji je rekao da nema načelno ništa protiv ove mere, ali da ne veruje da bi trgovci ovo smanjenje stope PDV-a preneli na konačan proizvod, a da bi se navodno otvorio prostor za zloupotrebu i da Poreska uprava ne bi bila u stanju da kontroliše da li su svi sproveli ovu izmenu. Mi verujemo da Poreska uprava to može. Ako ne može onda oni koji njom rukovode moraju pod hitno da odu i veliko je pitanje na koji način Poreska uprava uopšte vrši svoju funkciju i da li ona otežava rad privrede i privrednike ili im pomaže da oni rade bolje, da rade u skladu sa zakonom, da ostvare veći prihod, samim tim i veći prihod za budžet. Ali, da se vratimo na ovu izmenu. Najavljuju se nove izmene Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom i govorićemo više o tome, ali je rečeno da je u sklopu tih mera ova mera zanemarljiva. Ja vas pozivam, dakle, ona zanemarljiva odvojimo nekoliko minuta i bez velike rasprave usvojimo ovu izmenu i pokažemo da vodimo računa o budućnosti Republike Srbije.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju Zakona. Izvolite.
Ovaj zakon bi trebao da uvede red u način na koji Skupština Srbije raspravlja o zakonskim rešenjima. Ponovo danas sve tačke dnevnog reda, svih zakona koji se nalaze na dnevnom redu su stavljene u skupštinsku proceduru po hitnom postupku. Iako je predsednica Vlade pre samo nekoliko dana, na nekom od skupova na kojima se promoviše, a ovde od parlamenta beži ko đavo od krsta, rekla kako je namera Vlade da svi zakoni prođu kroz javnu raspravu. I, to naravno, dobija onda aplauz. Ali, šta je realnost? Svi zakoni danas zakoni su stavljeni po hitnom postupku, neki su pre nekoliko dana svega, došli u parlament. Svi zakoni koji generalno dolaze od Vlade nose tu oznaku da se predlažu po hitnom postupku. Pa, onda na početku zasedanja vladajuća većina ne glasa da se uspostavi taj hitan postupak. I danas smo glasali o nekoliko zakona koje je MUP predložilo, odnosno ministar, Vlada, a ministar je ovlašćen da predloži ovde i te zakone nismo stavili. Zakon o BIA je došao po hitnom postupku i sada čami negde već dva meseca u proceduri. Čemu sve to? Čemu to služi osim da obesmisli rad ovog parlamenta? Ono što mi predlažemo već dve godine, jer je predlog ovog zakona prvi put podnet u septembru 2015. godine, da se uvede red u način na koji zakoni dolaze u skupštinsku proceduru, na koji način se sprovodi javna rasprava, na koji način poslanici kroz rad u odborima raspravljaju o predlozima zakona, pre nego što oni dođu na plenarno zasedanje. I na kraju, na koji način se oni ovde u Skupštini raspravljaju. Da li je to kroz besmisleno objedinjavanje deset ili više tačaka dnevnog reda koje pre svega nemaju veze jedne sa drugim. Zbog svega toga, ugled parlamenta kao najvažnije institucije parlamentarne demokratije je iz meseca u mesec svi niži. Jedini izveštaj u medijima iz ovog parlamenta su o tome koje je kome kakve uvrede izrekao. To je odgovornost svih nas. Ako nećemo da poštujemo pravila koja već postoje, mi vam predlažemo nova. Stavite na dnevni red da razgovaramo o njima i usvojimo ono što mislimo da je najbolje.
Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima.
Hvala predsednice. I ovaj zakon stoji u proceduri godinu i po dana, odnosno pokušavamo godinu i po dana da ga stavimo na dnevni red Skupštine Srbije. Naime, kada je ponovo uvedena taksa, RTV taksa čija se naplata vrši na gotovo identičan način kao i taksa na električno brojilo koja je bila omražena, čije se ukidanje najavljivalo odmah po dolasku ove vlasti, 2012. godine, a za to smo morali da sačekamo dve godine, a onda posle samo pola godine ponovo je vraćena, samo sa drugim imenom sličnim kanalom, odnosno istim kanalom naplate, ali drugačijim načinom obračuna naplate. Taksa za javni medijski servis danas se plaća uz račun za isporučenu električnu energiju i vi po zakonu, osim ukoliko ne spadate u kategorije lica sa invaliditetom ne možete da se oslobodite plaćanja ove takse. Kakve su posledice toga? Ona domaćinstva, pre svega na selu koja imaju nekoliko električnih brojila, jer su ljudi godinama po malo širili svoja domaćinstva pa uz kuću sagrade neki pomoćni objekat, garažu, štalu ili slično i za svaki od njih su dobijali i danas imaju posebno električno brojilo i za svako to električno brojilo oni moraju da plate iznos ove takse. Ne mogu po zakonu da se oslobode. Ako podnesu zahtev Javnom medijskom servisu, oni im odgovore da ne postoji zakonska mogućnost. Ono što predlažemo ovim zakonom je da se jasno definiše da jedan građanin, kao jedan poreski obveznik može samo jedanput da plati ovu taksu, što je u skladu sa Ustavom, što je u skladu sa zakonima. Nažalost, nemamo podršku vladajuće većine. Kada se razgovaralo o izmenama i dopunama Zakona o javnom medijskom servisu pre godinu dana, kada je utvrđivana visina te pretplate, rečeno je – pa dobro, ta visina nije velika, samo je 150 dinara. Možda nekome i tih 150 dinara mnogo znači, a sigurno mnogo znači i nekome ko tri ili četiri puta treba da plati tih 150 dinara, a tek će da znači kada ova taksa bude podignuta, jer ne verujem da će Vlada iz budžeta nastaviti da finansira javni medijski servis u godinama koje dolaze.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom.
Hvala predsedavajuća. Važnost ovog zakona i potrebi da se on promeni, a nije menjan od 2010. godine, na tu važnost su ukazivali svi ministri u prethodne tri godine i najavljivali su brojna rešenja. Danas vidimo da se ministri pojavljuju u javnosti i ministar za rad, zapošljavanje i ministarka bez portfelja zadužena za demografiju, i govore o rešenjima koji će budući zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom da ima. Za svo to vreme, više od dve godine, poslanička grupa Socijaldemokratske stranke i Narodne stranke pokušava da na dnevni red stavi predlog izmena i dopuna, koji treba da pomogne porodicama sa decom, da se u ova teška vremena ekonomske krize lakše nose sa problemima. Ali, na žalost odgovora nema. U jednom trenutku Vlada je u skladu sa svojom obavezom još pre, u mandatu prethodnog ministra, nas obavestila da je ponovo formirana radna grupa koja je bila rasformirana zbog izbora 2016. godine i da sada ta radna grupa nešto radi. To je bilo pre više od godinu dana. Do kojih je rešenja došla ta radna grupa, mi kao poslanici ne znamo. Možemo da čujemo od predstavnika Vlade pompezne najave kako će sada pomoć države za prvo dete umesto 39.000, da bude 100.000. Verujem da je to obradovale građane Srbije, ali ono što su mogli da čuju, što je onako rečeno da se ne čuje, da tako kažem, da će ta pomoć biti isplaćivana u naredne dve godine po rođenju deteta, čime se gubi smisao te pomoći, jer je ona bila tolika zato što je potrebno pomoći porodicama koji prvo dete dobiju, da kupe one osnovne stvari koje su neophodne kada beba dođe prvi put u kuću. Razvlačenje te pomoći na dve godine nije rešenje. Ali, ovde u našem zakonu su mnoga druga važna rešenja. O parama možemo da razgovaramo naravno, zavisi koliko para ima u budžetu, ali postoje rešenja koje treba da reše probleme samohranih roditelja, koje treba da na drugačiji način regulišu cenzus kojima se kvalifikujete za dečiji dodatak. To su mnogo važnije stvari od količine para.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi.
Zakon o kulturi više od godinu dana pokušavamo da stavimo na dnevni red sednice i on sadrži dve izmene. Jedna je da se kao kulturna delatnost stavi u zakon i umetnička fotografija. Ona se nalazila u radnoj verziji zakona, onda je izbrisana kada je zakon došao u skupštinsku proceduru i na žalost takvo rešenje je i usvojeno. Smatramo da je umetnička fotografija, kao izraz umetnika, potrebna da se nađe i jasno bude definisana u zakonu. Ne slažemo se da se podrazumeva da je umetnička fotografija deo kulture kao deo vizuelne umetnosti. Druga stvar je vezana za nagrađivanje građana Republike Srbije koji osvoje prestižne evropske i svetske nagrade na takmičenjima iz oblasti kulture. Naime, zakonom je predviđena mogućnost da se odlukom Vlade tim kulturnim radnicima omogući sticanje nacionalne penzije. Mi želimo da to ne bude mogućnost koja je ostavljena Vladi, nego da bude zakonska obaveza, kao što je to u slučaju sportista koji osvoje medalju na nekom od evropskih ili svetskih takmičenja. Ne slažemo se sa odgovorom Vlade koji je dala na ovaj predlog zakona, da se to, eto, radi, da je to moguće, jer ako postoji kao mogućnost onda se ostavlja na dobru volju ministru da predloži ili ne predloži da neki kulturni radnik ne dobije nagradu. Ono što tražimo, tražimo zakonsko rešenje, koje propisuje zakonsku obavezu da se u slučaju dobijanja nagrade svetskog ili evropskog karaktera to umetniku obezbedi nacionalna penzija. O važnosti kulture sam govorio svaki put kada smo ovu tačku pokušavali da stavimo na dnevni red, raznim izjavama što istorijskih, što aktuelnih političara i velikih svetskih mislioca. Ponoviću, možda još jednom, nešto što je važno za sadašnji trenutak Srbije, a to je ocena predsednika Evropskog saveta Donalda Tuska, da demokratija bez kulture i medija postaje diktatura.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama.
Suština ovog zakona je da se uvede akciza za veštački zaslađena pića. To je način na koji su se protiv epidemije gojaznosti, koja je proglašena od strane Svetske zdravstvene organizacije, bore mnoge države u svetu i u okruženju Mađarska, Norveška, Meksiko, Irska, Slovenija, Hrvatska, Rumunija, Bugarska. Dok mi više od godinu dana predlažemo ovu meru, podaci koje smo dobijali je da na žalost i Srbija se nalazi u zemlji u kojoj su posebno mladi ljudi i deca zbog nezdrave ishrane i velike konzumacije veštačkih zaslađenih pića ugroženi. Kako je gojaznost kod dece tolika da je preko 40% dece gojazno. Kako se deca u nedostatku kvalitetne ishrane u školama hrane brzom hranom. Da li briga o budućnosti Srbije treba da čeka dobru volju Vlade, da krene i da proba da se izbori sa ovom epidemijom. Ono što mi predlažemo ovim zakonom je da se sredstva koja bi bila na nivou od nekih šest milijardi dinara godišnje, opredele za poseban fond kojim bi se finansirala zdrava ishrana u školama i vrtićima i kojim bi se podizala svest o važnosti zdrave ishrane. Jedna ohrabrujuća vest prethodnih dana je bila najava ministra obrazovanja, da je formirana radna grupa koja će se baviti stanjem ishrane dece u školama. Ono što je loše je povod koji je bio – trovanje dece u Beogradu od strane dobavljača hrane koji je, naravno, ugledni član SNS-a, kada je više od stotinu dece otrovano. Sada se od strane ministarstva najavljuje briga. Mi predlažemo usvajanje ovog zakona, jer bi se time verovatno rešio ključni problem, da se država uključi u rešavanje ovog problema finansijama. To je iznos od pet dinara po litru na veštački zaslađena pića.
Hvala. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12 poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana. Izvolite.
Motiv za predlaganje ovog zakona je takođe pravednija socijalna raspodela u Srbiji i pravednija regionalna raspodela u Srbiji. Predlog je da se zarade iz čl. 13. do 15b. Zakona o porezu na dohodak građana od kapitala iz člana 61. stav 1. tačka 2. ovog zakona uključi u obračun. Razlog za donošenje ovog zakona je pre svega uključivanje prihoda od dividendi u prihode predložene u obračunu godišnjeg poreza na dohodak građana i stvaranje uslova za povećanje priliva i naplate javnih prihoda po osnovu poreza na dohodak fizičkih lica. Dakle, namera je da se ublaži socijalna nejednakost kod građana i da se fiskalni obuhvat izvrši uz težnju za vertikalnom i horizontalnom pravednošću i oporezivanjem. Mislim da je važno da ove teme budu deo rasprave u ovoj sali u našem plenarnom zasedanju, jer mislim da je izuzetno važno da pogledamo podatke koji znače za javni život u Srbiji. Prosečna plata u avgustu mesecu je iznosila 47 hiljada dinara, a tzv. nova potrošačka korpa je iznosila 69 do 70 hiljada dinara, a minimalna potrošačka korpa 36 hiljada dinara. Imamo izuzetno zabrinjavajući podatak da je oko 8% stanovništva ispod granice siromaštva. Dakle, granica siromaštva, linija siromaštva je potrošnja ispod 11.500 dinara mesečno, a za porodicu sa dva odrasla člana i decom ispod 14 godina je taj iznos 31.500. To je granica i linija siromaštva. Da vas podsetim podatak – 36 hiljada minimalna potrošačka korpa je nešto što prevazilazi 4,5 hiljade dinara onu granicu linije siromaštva, dakle, 8% u Srbiji je ispod granice linije siromaštva, to je oko 500 hiljada ljudi. Dakle, ovde govorimo o 500 hiljada ljudi i onima koji su na samoj granici, a to je vrlo značajan broj. Predlog je da se obuhvati priliv od kapitala, jer, jednostavnom analizom, kada u ovom danu počinjemo razgovor o dualnom obrazovanju, treba videti na koji način se odnosimo prema radu. Mislim da ugrožavamo budućnost mladih usvajanjem zakona o dualnom obrazovanju, time što pokazujemo koliko uopšte cenimo rad. Ovi predlozi zakona su upravo na tu temu – više ceniti rad ljudi koji rade i oporezivati one neodgovorne vlasnike kapitala koji na pravi način ne motivišu svoje uposlene.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 136 od ukupno 149. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? Izvolite, kolega Ćiriću.
Još jednom, motiv je isti. Govorio sam o socijalnom statusu najvećeg broja građana u Republici Srbiji i ovo je set zakona koji predlažemo i koji sigurno, čak i da budu usvojeni, čak i da raspravljamo o njima, neće rešiti sve probleme građana. Ali, važno je da budemo spremni da govorimo o tome. Mislim da je važno da otvorimo debatu i da prihvatimo ono što je realnost u Srbiji. Ovim Predlogom zakona smo predložili da su lica dužna da dostavljaju podatke iz stava 2. ovog člana dva puta u toku godine, 15. januara i 30. juna, i da u članu 58. podzakonskim aktom se formira poseban organizacioni deo u poreskoj upravi, sa posebno obučenim kadrovima, koji bi u saradnji sa ostalim državnim organima, MUP-om, katastrom, Narodnom bankom Srbije, Upravom carina, Centralnim registrom hartija od vrednosti, APR-om, Upravom za trezor, Upravom za sprečavanje pranja novca, vršio obradu podnetih prijava kao proveru obveznika koji nisu podneli prijavu. Dakle, cilj je i osnovna ideja izvršiti efikasnije upoređivanje imovine fizičkih lica sa njihovim prijavljenim prihodima. Ovo bi išlo na putu ka harmonizaciji poreskih zakona sa budućim Zakonom o poreklu imovine. Evo primera. Mi smo poslanici u republičkoj Skupštini i imamo primer mnogih naših kolega, i bivših i sadašnjih, koji sede u republičkoj Skupštini, recimo, od 1990. godine. Znamo da je prosečna plata poslanika od 1990. godine do danas bila negde oko 500 evra na mesečnom nivou, a u periodima značajno i manja. Godine 1993. plata je iznosila pet do deset evra, znamo i sami, u godinama hiper inflacije. Godine 2000, u septembru mesecu, prosečna plata u Srbiji je bila 30 evra. Kada se podsetimo, čak je možda i precenjena ta prosečna vrednost plate od 500 evra. To znači da bi na godišnjem nivou neto prihod poslanika bio 500 puta na 12 meseci – 6000 evra. Dakle, ukoliko bi poslanik sedeo od 1990. godine do 2015. godine, za 25 godina, puta 6000 evra, njegov prihod bi iznosio 150.000 evra. Da ništa ne jede, da ne troši za struju, komunalije, da ne troši ništa za porodicu, dakle, njemu ne bi ostalo ni desetak hiljada evra bilo kakve uštede, a kamoli da dosegne iznos od 205.000 evra koji je potreban za kupovinu značajnih nekretnina ili mnogo veću imovinu koju neki ljudi imaju. Dakle, predlog ovog zakona je upravo to, da se ukrsti imovina sa plaćenim porezima i prijavljenim prihodima iz čitavog aktivnog poslovnog života.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave.
Poštovana predsednice, u skladu sa članom 88, ja izražavam sumnju da imamo kvorum i voleo bih da proverimo kvorum.
Dobro. Molim da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema, da utvrdimo kvorum. Konstatujem da je u sali prisutno ukupno 101 narodni poslanik. Kako nemamo kvorum, određujem pauzu u trajanju od sat vremena. Nastavak je u 15.00 časova. Hvala. [[Posle pauze]] Radi utvrđivanja broja poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. U sali je prisutno 133 narodna poslanika. Možemo da nastavimo sa radom. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom - Predlogom zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Ovo je još jedan Predlog zakona koji smo predložili sa ciljem, dakle poslanički klub Demokratske stranke i ja, predložili sa ciljem ravnopravnije socijalne raspodele i ravnopravnije regionalne raspodele. Dakle, mi smo ovde kao Skupština, u proteklih pet godina donosili zakone koji su sistemski smanjivali prihode lokalnih samouprava. Videli smo kroz zvanične izveštaje Fiskalnog saveta da su budžeti lokalnih samouprava u izuzetno teškom stanju, čak su oni dramatično upozorili da su neki radovi i pred bankrotstvom. Što može ugroziti i fiskalnu stabilnost i finansijsku stabilnost čitave Republike Srbije. Iz tog razloga, ali i iz drugih razloga smo predložili zakon, koji kaže da se članom 1. predloga zakona vrše izmene u članu 35. važećeg zakona tako da jedinici lokalne samouprave pripadaju porezi, ne samo na njenoj teritoriji i već van njene teritorije i to između ostalih poreza i porez na dohod građana i to na prihode od 74% od poreza od zarade, koji se plaća prema prebivalištu za posao osim za zaposlene u javnom sektoru, uključujući opštu državu i javna preduzeća, kao 100% udela u porezu na zarade koje plaćaju zaposleni u javnom sektoru, uključujući opštu državu i javna preduzeća proporcionalnog i jednakog udela u populaciji lokalne samouprave u ukupnoj populaciji Republike Srbije po poslednjem popisu. Šta ovo znači? Dakle, mi znamo da su podaci da u Srbiji u ovom trenutku, u javnom sektoru, javnoj upravi i javnim preduzećima radi oko 700.000 zaposlenih. Da u Srbiji postoji 36 javnih preduzeća i da porezi pripadaju, uglavnom, najvećim centrima gradovima, u kojima ti ljudi rade. To je jedan od izvora nepravedne preraspodele u regionalnom smislu. Naš predlog ide na tu stranu, jer sledimo logiku da ljudi u javnom sektoru, koji rade u bezbednosti, vojsci, policiji, u elektroprivredi, oni koji rade u obrazovanju u zdravstvu podjednako doprinose svim ljudima u Srbiji. Da li živeli u Beogradu, Kragujevcu, Nišu, Novom Sadu ili manjim mestima, pa da shodno tome porezi pripadaju proporcijalno svim građanima Srbije. Na taj način bi se obezbedilo 300 miliona evra, podeljeno sa sedam miliona ljudi, u proseku 43 evra po stanovniku, što bi značilo da za jedno malo mesto od 10-ak hiljada stanovnika, to znači 430.000 evra dodatnih prihoda, a za ta sredstva mogu da se reše značajni problemi.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje, za – 14, protiv – 1, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Dame gospodo narodni poslanici, kao što ste upoznati sa stanjem u vojsci, predložili smo, poslanički klub DS i ja lično set zakona koji se odnosi na vojsku, koji se odnosi na odbranu Republike Srbije. Mnoge stvari su potpuno zastarele. Mnogi se mehanizmi više ne koriste kada je u pitanju razvoj sistema odbrane. Znamo vrlo dobro u kakvom je stanju naša vojska. Znamo vrlo dobro da u poslednjih pet godina se Vlada ponaša na način kao da nam vojska i ne treba, kao da vojnici ne zaslužuju pristojan život, kao da oni nemaju prava da svoju porodicu obezbede na jedan siguran i normalan način, kao što to rade njihove kolege iz inostranstva. Vojnici su danas sve siromašniji. Oni u velikoj meri danas napuštaju svoju profesiju i ono što je veliki problem za budućnost u Srbiji jeste što će postojanje vojske biti zaista teško održivo bez vojnika, bez onihkoji tu vojsku zapravo i čine. Sutra se takođe može dogoditi da Srbija ima najmoderniju tehnologiju kada su u pitanju i avioni i borbena sredstva i vozila i sve ono što čini jednu vojsku dobro opremljenu. Ali, ako nemamo vojnike i ako oni nemaju dobar doručak, ako ne mogu svoju porodicu da prehrane, ako ne mogu da plate svoje račune, onda ta vojska zaista nema budućnost. To nisu ni avioni, to nije tehnika, to su ljudi, a pre svega patriote koji su svoju životnu profesiju odabrali, vojničku profesiju, što svakome od nas treba da služi na čast, pa naravno i Vladi Republike Srbije koja ih godine u godinu sve više siromaši i sve više ponižava. Ne možemo da govorimo danas o vojsci kroz avione koje smo poručili, a stari su preko 20, 30 godina. Ako vojnik nema čizme koje mogu da pretrpe zimu, ako nema cipele sa kojima može da hoda na proleće i leto, onda ta vojska jednostavno nema dostojanstvo i onda je pitanje kako i na koji način mi želimo da građanima objasnimo da smo zapravo za to da im obezbedimo bezbednost, da im obezbedimo sigurnost ako se bezbedno i nesigurno osećaju sami vojnici. To je suštinska razlika između perioda kada je ministar odbrane bio Dragan Šutanovac, kada je vojska bila moderna, profesionalna, dobro opremljena i zadovoljna svojim primanjima za razliku od vremena kada je vodi bivši julovac. Zahvaljujem.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje, za – 16, protiv – 1, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu.
Mnogo me raduje kada svaki predlog zakona poslaničkog kluba DS naiđe i na reakciju pozicionih poslanika. Ono što je sada na dnevnom redu jeste predlog, imamo izbore u Beogradu u redovnom roku, oni će biti u martu sledeće godine. Ovo nije izborna godina i imamo jednu fer ponudu za vas da pred te izbore usvojimo zakon u godini koja nije izborna i da po Zakonu o glavnom gradu sutra dan kada dođe vreme za izbore gradonačelnika biramo neposredno. Znam da u tom slučaju biće potpuno drugačija srazmera snaga nego što je to danas i želim da predložimo neposredan izbor za gradonačelnika Beograda, za gradonačelnika glavnog grada zato što građani žele da znaju za koga glasaju. Ono žele ime i prezime čoveka koji ima integritet, koji ima program, koji ima rezultate iza sebe i koji može Beograđane da uveri da je on najbolje rešenje za njih. Ne možete se do veka kriti iza Aleksandra Vučića. Ne možete se do veka kriti iza onih lažnih obećanja koje ste dali još 2012. godine, pre više od pola decenije. Ne možete se kriti iza takozvanih pobeda, a tiče se izborne krađe, a te pobede se tiču kupovine glasova i svega onoga što je bila tema u godinama iza nas. Mi predlažemo neposredan izbor za gradonačelnika po modelu kako je bio izabran i pokojni Nenad Bogdanović, kao jedini neposredno izabrani gradonačelnik Beograda u njegovoj istoriji. Kao takav imao je sjajne rezultate, preporodio infrastrukturu, vratio je sve ono što je 90-tih godina ste upravo u ovoj koaliciji oduzeli građanima i jednostavno vodio Beograd na način da je ceo svet priznavao Beograd kao grad budućnosti. Dobili smo taj epitet i kao stranka i kao neko ko je vodio taj grad, a naravno i Beograđani koji su zajedno sa pokojnim gradonačelnikom Nenadom Bogdanovićem i ostvarivali sve ove pobede i pokušavali da od Beograda naprave zaista pristojno mesto za život. Mislim da je ovo jedinstvena prilika da pokažete da li se plašite tih izbora i da li ćete vi građanima dozvoliti da oni kažu ko će da bude sutradan njihov gradonačelnik i čovek kojem će dati glas, kome će verovati na reč i kojem će zaista poverovati da Beograd opet može da postane svet, da opet može da bude pristojno mesto za život, nego što je to u poslednje četiri godine. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata.
Zahvaljujem. Kada je u pitanju Savamala, jako bi me interesovao odgovor bilo kog člana Vlade, ili predsednika Republike Srbije šta bi se dogodilo da njima neko sruši kuću, da njima neko sruši stan, da vi budete ti, predsednice Skupštine, koja ste isterani iz svoje kuće, vezani u sred noći, onemogućeni da pozovete policiju, ili omogućeni, ali ta policija da ne dođe. To su sve stvari koje tište Beograđane i građane Srbije, iz prostog razloga što to sutra može da se desi bilo kome od nas. Umesto Savamale, moglo je da se dogodi da bude srušen dom zdravlja. Umesto Savamale moglo je da se dogodi da bude srušen neki objekat javne namene. Policija nije reagovala te noći. Ministar policije još uvek je ministar i nije podneo ostavku. Direktor policije je još uvek direktor i nije podneo ostavku. Predsednik Vlade je postao predsednik Republike. Pogledajte samo koliko se izbegava ova tema, iz prostog razloga što cela čaršija zna ko je rušio u Savamali, ko je naredio rušenje Savamale, ko je sutra uklanjao dokaze u Savamali. To su stvari koje krijete, ali nikada nećete moći da ih sakrijete. Svako od vas zna da ćete kad tad doći u situaciju i da ćete se sa ovim suočiti. I, samo da znate, nikada nećete imati podršku nijednog pristojnog Beograđanina, nijednog pristojnog građanina Srbije, s obzirom da ste pokazali, ne samo da pljačkate građane, da ih siromašite, već da ste nasilni, da rušite objekte, da rušite nečije domove i da, za to apsolutno nemate nameru da odgovarate. Verujte mi, da nakon formiranja ovog anketnog odbora, koji je jedan od prvih, uz anketni odbor za helikopter, uz sve one druge afere za koje smo predložili anketne odbore, ovo je takođe jedno od stvari koja će biti prva nakon promene vlasti, a vaši najviši funkcioneri će, naravno, za to odgovarati. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog Zakona o dopunama Krivičnog zakonika.
Zahvaljujem. Predsednik DS Dragan Šutanovac je u prošlom sazivu Skupštine kada je bio narodi poslanik, predložio zakon sa kojim bi svakom nasilniku registrovanom, nasilniku u porodici, bilo obavezno oduzeto vatreno oružje. Dešava se da oni koji izvrše to krivično delo budu pušteni, zadrže svoje oružje koje su legalno stekli po zakonu, i izvrše krivično delo, pokušaj ubistva, ili ubistva. Novine su pune, crna hronika je puna primera kada je muž ubio ženu, ubio decu, kada se u porodici nasilje završi tragedijama i velikim brojem smrtnih slučajeva. Ovo je jedan predlog zakona koji nema apsolutno nikakve veze sa politikom, ali ima sa zdravim razumom. I, ono što je problem kod zakona koji predlaže većina, jeste što ti zakoni se ne temelje na pravdi i razumu. Ovo je pravda i ovo je razum. Samo takvi zakoni mogu biti poštovani od strane građana i od strane većine u ovom parlamentu. Zato vas molim da usvojite ovaj zakon. Da ga stavite na dnevni red. Niko se neće prijaviti, ja prvi, neću kao ovlašćeni po ovom zakonu, i neću koristiti svoje pravo da o njemu pričam 20 minuta i obrazlažem. Ono što vas molim jeste da je na ovaj način bilo moguće, do skoro, sačuvati od trenutka kada je Dragan Šutanovac predložio ovaj zakon, preko 50 života u Srbiji. Zato vas molim da samo jednim stiskom dugmeta spasimo nekih narednih 50 života u narednih šest meseci do godinu dana. Ovo su stvari koje su životne i ljudske. Ovo su tragedije sa kojima se čak i vi, svakodnevno suočavate ili ih susrećete u svom kraju, u svojoj opštini i u svom gradu. Pomozite svojim sugrađanima da se ovo više nikad ne ponovi, da onaj koji je registrovan kao nasilnik, da mu policija po sili zakona oduzme oružje momentalno. Zato što smo razgovarali o nasilju u porodici, razgovarali smo o nasilju nad ženama, a često su žene koje su žrtve u najvećem broju slučajeva, ali ne samo i one. Zato vas molim da na ovaj način, pokušate da uradite nešto dobro za porodice u Srbiji, za brigu o porodici u Srbiji, jer su ovo stvari koje su, pre svega, životne, a ne političke. Ovo su stvari koje su moralne, i tome ne treba da se smeje neki poslanik vladajuće većine i da dobacuje, već da zaista pritisne dugme i da se ovaj zakon, napokon, donese. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata.
Zahvaljujem, predsednice Narodne skupštine. Bio sam, kao i sve moje kolege iz opozicije, protiv tog međudržavnog sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade UAE, iz prostog razloga što je to krovni zakon kojim se omogućava pljačka državnih resursa i zemlje u gradu Beogradu, u Srbiji, kada je u pitanju takođe i poljoprivredno zemljište u Vojvodini. Ovim zakonom je omogućeno da jedan privatni investitor koji je blizak vrhu SNS uz sve privilegije koje mu je dala većina u ovom parlamentu bude povlašćen investitor, a to znači da dobije sve besplatno, da ne ulaže ni jedan jedini dinar, a sve što se izgradi, da to plate građani osiromašeni svojim platama i na svojim penzijama. Dakle, to je ono što je suština greške koju ste počinili i kojom je Srbija poražena, osramoćena i osiromašena. Iz toga razloga apelujem na vas, nisam siguran da ćete to uraditi zato što korist od ovoga ima neposredno i vrh SNS. Ali, valjda nije sve ono što se priča istina, a to je da samo vi živite bolje, dok građani žive sve siromašnije i sve gore. Jako je važno da omogućimo na neki način ravnopravnost svih investitora u Srbiji, da ne budu povlašćeni samo oni koji su vaši prijatelji, nego da to mogu sutra da urade i građani Srbije koji su investitori, domaći privrednici i domaći vlasnici određenog kapitala. Šta se na kraju dogodilo? Na kraju smo imali „Beograd na vodi“, kao jedan propali projekat, o tome se piše i dan danas, imamo jednu zgradu koja nikako da se završi, petu godinu vi ne možete da završite jednu jedinu zgradu na području savskog amfiteatra. Dragan Šutanovac i nekadašnji ministar Oliver Dulić, su za svega dve ili tri godine izgradili 5.000 stanova u „Stepi Stepanović“ i tadašnji gradonačelnik Dragan Đilas. Mislim da je veoma važno da se na tim primerima gledaju rezultati kakvi su bili, a kakvi su danas. Ne možete da danas gradite stanove od 3.500 evra po kvadratu i da govorite građanima Srbije – pa, to je za vas. Ko od njih ima novac da kupi stan od 3.500 evra po kvadratu? Obećavali ste 300 evra po kvadratu, a nudite im stanove od 3.500 evra po kvadratu. To je laž. Da li vi zaista mislite da su građani ludi? Naravno da nisu ludi i naravno da na taj način ne možete, i nećete moći u narednom periodu da vodite ovu zemlju. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama zakona o radu. Izvolite.
U pitanju je, popularno nazvan zakon o zapošljavanju mladih. To su neke teme koje smo izabrali zajedno sa svojim kolegama iz poslaničkog kluba, zato što smatramo da su mladi budućnost. Ni na jedan jedini način nećemo predložiti ili uraditi bilo šta što će njih ohrabriti da izađu i pobegnu iz ove zemlje, a to se dešava iz godine u godinu u sve većem i većem broju. Pedeset hiljada radnih dozvola je izdala Agencija za rad u Nemačkoj prošle 2016. godine za Srbiju, za Bosnu i za Makedoniju, 2015. godine je izdala 16.000 radnih dozvola. Godinu dana kasnije 50.000 radnih dozvola. Hoću da vam kažem da se broj ljudi koji izlazi iz Srbije uvećava drastično iz godine u godinu. Ovo je zakon koji stimuliše mlade da razmisle da možda i ostanu u ovoj zemlji, da nije sve u stranačkom i partijskom zapošljavanju, da nije sve u vezama, kada su u pitanju funkcioneri na lokalu, kada su u pitanju funkcioneri u Vladi, kada su u pitanju funkcioneri u Skupštini Republike Srbije, da ne može da se nakon zabrane zapošljavanja u Skupštini Srbije zaposli preko 250 partijskih kadrova SNS, koji nemaju školu, koji imaju kupljene diplome, a oni koji su pošteno završili srednje škole, pošteno studirali da njima jedina alternativa bude ili ulica ili odlazak iz Srbije. Zato je zakon o zapošljavanju mladih kroz izmene i dopune Predloga zakona o radu, veoma važan zato što stimulišemo da i u srednjim školama i na fakultetima bude praksa koja će biti plaćena, da bi mladi ljudi bili konkurentniji na tržištu radne snage tokom studiranja i tokom školovanja, bilo bi dobro da imaju i određenu prasku i da znaju kako izgleda posao za koji apliciraju ili profesija kojom žele da se bave. Mislim da je ovo način da se oni stimulišu da ostanu u Srbiji i da svoje znanje i svoju energiju upotrebe u Srbiji, a ne u Nemačkoj, ne u Austriji, da ne kažem da niko apsolutno od njih ne ide u Rusiju, iako je mnogima od vas to neko merilo kako društvo sutra treba naše da izgleda. Ono što je ovde važno jeste da se zakon odnosi na one od 15 do 30 godina. Vlada Republike Srbije bi dala 50 miliona evra na godišnjem nivou, a ovaj zakon bi pre svega stimulisao da oni neformalno zaposleni, postanu sutra formalno zaposleni, da mogu da koriste privilegije poput računa u banci, poput kredita, poput mnogih drugih stvari za koje danas apsolutno ne mogu, ili mogu samo da sanjaju.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Izvolite.
Zahvaljujem. U pitanju je leks specijalis. Ne bih da zvučim neskromno, ali sam ponosan na to što je poslanički klub Demokratske stranke, zajedno sa još nekolicinom samostalnih poslanika bio jedini protiv leks specijalis i usvajanja leks specijalis u tadašnjem sazivu Skupštine Republike Srbije. Uvek smo bili protiv toga zato što nije moguće ono što se zapravo dogodilo i naravno da će ta nepravda biti ispravljena. „Beograd na vodi“ je smišljen radi korupcije, odnosno ispumpavanja novca građana Beograda i građana Srbije, sa jedne strane i sa druge strane menjanje našeg identiteta. Neki poslanici su govorili da je Dubaji jedan od najlepših gradova u Evropi. Oni su npr. zdrušno podržavali ovaj projekat i ovaj zakon, ali ono što se dešava u Beogradu jeste činjenica da Beograd nikada neće biti kao Dubaji, zato što to nije deo i naše kulturno nasleđe. Naše kulturno nasleđe je ustavna kategorija i to oni koji žele da znaju znaju. Oni koji ne žele da čuju nikada to neće čuti, nažalost. To je deo našeg kulturnog nasleđa i leks specijalis se kršenje svih sistemskih zakona i mnogih tačaka Ustava Republike Srbije. Vi imate većinu, pa promenite Ustav. Donesite da je kulturno nasleđe zapravo nasleđe Ujedinjenih Arapskih Emirata u Srbiji ali ne nasleđe kulturno i naša kulturna baština, jer ne postoji drugi način da se ovaj bezobrazluk koji ste vi usvojili u Narodnoj skupštini, na ovaj način dozvoli, sem toga da vam apsolutno nije stalo, šta je naša istorija, šta je naša kultura, šta je naša nacija, najvažnije je to da neko tamo uzme zemljište u vrednosti od milijardu evra, da na neki način se finansira iz džepa građana i budžeta Republike Srbije, nečija privatna kafana, nečiji privatni šoping mol, neka zgrada koja ima 3500 evra po kvadratu, 3500 evra po kvadratu i vi govorite da je to javno dobro, Tajkuni koji su kupili te stanove su javno dobro za vas, ali nisu javno dobro za građane Republike Srbije, oni od ovog će imati samo trošak, svaka beba u Srbiji koja se rodi nju ste po ovom projektu zadužili preko 1000 evra, svaka beba koja se rodi ona se rodi sa minusom od 1000 evra, jer ste ovako pljačkaški zakon pred očima javnosti usvojili u Skupštini Republike Srbije. Zahvaljujem. (Marijan Rističević: A šta si tu uradio u životu?) (Radoslav Milojičić: Možete li da upozorite ove što dobacuju?)
Niste čuli šta je govorio poslanik Balša Božović, to prija ušima. Ove uvrede koje slušamo od kako je počeo da predlaže to prija ušima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Malo slušajte šta se ovde izgovara i kako se blate ljudi ovde, i kako se blate poslanici koji glasaju. Po Ustavu je pravo poslanika da glasa za, protiv ili uzdržan, a satima slušamo uvrede na tu temu i onda ste osetljivi kada neko nešto glasno prokomentariše. (Marinika Tepić: Pa, psuje.) Ne psuje, nemojte da izmišljate. Mene bi bilo sramota da ovde izgovaram takve reči, upropastila sam državu u poslednjih 20 godina kako ste vladali. Hvala što ste pomagali u tome, poslanice Jerkov. Bili ste predsednik parlamenta kada je Igor Pavličić učestvovao u tome. (Aleksandra Jerkov: Nisam pomagala.) Izvinjavam se. Da, ja umem da se izvinim, za razliku od vas. Volela bih da čujem jednom da se vi izvinite. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Predlog poslanika Balše Božovića je da se dnevni red sednice dopuni Predlogom zakona izmeni zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Ovo je, takođe drugi deo zakona o zapošljavanju mladih. Zakonom se predviđa stepenasta stopa doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, tako da je za najmlađe najniža i onda se povećava sa brojem godina života, do tridesete godine kada je ona 30%. Ono što je predlog, jeste da se stimulišu poslodavci. Mi smo testirali ovaj predlog zakona upravo na njima, zato što im je jeftinije da zaposle mladog čoveka bez radnog iskustva, nego da izvlače keš i da ih na crno plaćaju. I njima je mnogo važnije i, pretpostavljam, inspekciji rada bi bilo mnogo korisnije, a pretpostavljam i Vladi Republike Srbije, ukoliko želi da spreči odlazak mladih ljudi iz Srbije. Mi smo imali mnogo debata, imali smo mnogo razgovora sa mladim ljudima. Imate one koji su najbolji, najbolji mladi u svojim profesijama, na takmičenjima u znanju, na debatama o nauci, na olimpijadama nauke, osvajali su prva mesta. Još dok su u srednjoj školi, velike međunarodne kompanije pokušavaju da ih unapred privuku tako što ima daju određene stipendije. Da li je moguće da se o najvrednijem resursu u Srbiji, pametnim mladim ljudima, više brinu strane kompanije nego Vlada Republike Srbije, na čelu sa SNS? Kako je moguće da strane kompanije daju određene stimulanse, da daju određene stipendije, da mlade vode na najbolje univerzitete sa srednjih škola u Srbiji, a da Vlada Republike Srbije i SNS apsolutno ne vode o tome ama baš nikakvog računa? Znam da se vi stidite tih mladih ljudi koji su pametni i koji imaju uspeha već u srednjim školama, zato što oni nisu kupovali svoje znanje i nisu kupovali svoje diplome. Oni su vredno učili i oni su na taj način već pobedili u jednoj životnoj utakmici koju ste vi, gospodo iz SNS, izgubili, zato što najveći i najvredniji resurs Srbije gazite, pljujete na njega, unižavate ga, izbacujete ga iz Srbije i prodajete ga za jeftine pare. Odričete se znanja zato što znate da onaj ko poseduje znanje je najveća opasnost po vas. E, nećete moći još dugo, zato što ne možete mlade ljude da isterate iz Srbije i to je ono što je najveći paradoks vašeg načina vladanja. Mladi će da ostanu u svojoj zemlji, mladi će da promene lošu vlast i napraviće od Srbije zemlju u kakvoj žele da žive. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 14 , protiv - niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Izvolite.
Zahvaljujem. Kada su u pitanju penzije, to je stečeno pravo, o tome smo govorili više puta u svim mogućim raspravama koje su se ticale prava čoveka, pre svega, njegovo neotuđivo pravo na imovinu, odnosno svojinu koju ima nad svojom imovinom. Svojina je ovde ugrožena na način da ste nekome nešto uzeli, kao kada bi nekome uzeli televizor iz kuće, kao kada bi nekome uzeli frižider iz kuće, kao kada bi nekome uzeli veš mašinu iz kuće. Znam da to vas nije briga, zato što vi imate novca da živite u stanovima od 3.500 evra po kvadratu, da imate na stotine kupatila, stotine kuhinja, veš mašina, televizora itd, ali građani koji su časno i pošteno zaradili svoj novac, oni imaju pravo na samo jedan televizor. E, i taj jedan ste na ovaj način hteli da im otmete iz njihovih ruku. Milion i sedamsto penzionera je danas u Srbiji. Za 700.000 njih ste smislili da ih opljačkate da bi se vaši privatni projekti, kao „Beograd na vodi“, plaćali iz tih smanjenih penzija.
Poslaniče, prestanite da vređate. Prestanite da vređate. Obrazložite predlog.
Ne vređam ja penzionere. Vređate ih vi zato što ste im smanjili penzije. Samo govorim da te privremeno smanjene treba da se vrate.
Ne, vi vređate sve nas. Mene lično vređate.
Ne, ne vas. Pričam o penzionerima.
Nisam penzioner, ali me vređate.
Pa niste vi sebi smanjili platu, nego ste njima smanjili penziju.
Poslaniče, nemojte da se svađate. Nemojte da vređate.
Ne svađam se, apsolutno, nego govorim istinu.
Vređate većinu poslanika ovde u parlamentu.
Govorim istinu, kako penzioneri danas u Srbiji ne mogu da plate porez na imovinu. Penzioneri ne mogu da se leče. Penzioneri ne mogu da plate svoje životne troškove, lekove, ne mogu da daju džeparac unucima, unukama, ne mogu da voze kola zato što nemaju novca od svoje penzije za gorivo. Ne mogu apsolutno da imaju kvalitetnu ishranu. Oni ne mogu da budu u koraku sa kulturom ili da apsolutno sa novcem koji imaju posećuju kulturne manifestacije, zato što nemaju novca apsolutno nizašta. I vi ste ih osudili na doživotnu robiju, bez prava na pomilovanje, a ti ljudi su izgradili ovaj grad.
Daću pravo na povredu Poslovnika, a onda razmišljam da napravimo pauzu. Ovo više ovako ne može. Ovo je izgubilo svaki smisao. Više nema veze sa odredbama Poslovnika koje su predvidele predlaganje dnevnog reda i dopune dnevnog reda. Ovo služi za direktne uvrede većine poslanika koji sede ovde u parlamentu. Nisam u stanju, običan sam čovek, emotivna sam, ako neko čitav dan upućuje uvrede ovde poslanicima da smo lopovi, da smo kriminalci, da nekog osuđujemo na doživotnu kaznu, emotivno, jednostavno, ne mogu da vodim sednicu. Ako se ovako nastavi, puno sreće drugi put. Ovo stvarno nema smisla. (Radoslav Milojičić: Raspišite izbore.) Ako to želite, to ćete i gledati, ali nije problem za nas. Vrlo tolerantno vodim sednicu. Počeću da prekidam, jer ovo više nema nikakvog smisla. Ovo nije u skladu sa Poslovnikom. Niko više ne obrazlaže predlog zakona koji imamo ispred sebe, niko. Uvreda, uvreda, uvreda, pljuvanje, uvreda, uvreda. Ja ne mogu ovako da vodim sednicu. Razmislite o tome i ja ću zaista da razmislim. Nema još mnogo predloga, nije u tome problem, izdržaćemo, ali stvarno, ovo više ni na šta ne liči, ni na šta ne liči. Sad kad bi neko predložio ozbiljan zakon, niko to više ne bi uzimao za ozbiljno. Obrazlažete time što vređate ljude. Pa, ko će za to da glasa? Da, deset glasova „za“. To nema smisla nikakvog. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Ukazujem na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. (Radoslav Milojičić: Nismo glasali o ovome.)
Pa, sačekajte, biće glasanje. Izvinjavam se, jel bilo i kvoruma pre glasanja? To može, a ovo ne može. Kako? Prestanite, stvarno. Pustite me da vodim sednicu. Evo, sada će biti i tačka da me smenite, pa Bože moj, ako imate dovoljno glasova, smenićete me. Ali, nemojte vikom da usmeravate vođenje sednice. Izvinjavam se, poslaniče, nisam vas slušala. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Gojković, povređen je član 107. Ceo dan poslanici SNS slušaju najgore moguće uvrede na sopstveni račun, na račun svoje stranke, na račun Aleksandra Vučića. Nismo ništa ukrali. Ja ne mogu da kupim stan u „Beogradu na vodi“. Marijan Rističević ne može da kupi. Dragan Šutanovac može da kupi stan u „Beogradu na vodi“, može da kupi obe zgrade koje su izgrađene u „Beogradu na vodi“. Balša Božović, koji kuka za decom koja nemaju za kifle, on i njegov otac mogu da kupe obe zgrade u „Beogradu na vodi“. Gospodine Božoviću, pošto ste nam držali predavanje…
Poslaniče, samo se meni obraćajte, molim vas.
Dakle, evo ja sad nudim gospodinu Božoviću, neka donese svoj indeks sa fakulteta, ja ću doneti svoj, doneću indeks Aleksandra Vučića, pa neka cela Srbija zna i neka cela Srbija vidi ko je bio kakav student i na čijoj strani je pamet Srbije. Da li na strani onih koji su upropastili i državu i vojsku i policiju i privredu, koji su sproveli pljačkašku privatizaciju ili je pamet Srbije, ili su mladi Srbije na strani Aleksandra Vučića, na strani SNS, na strani onih koji vuku Srbiju napred iz blata u koje su nas uvukli Dragan Šutanovac, Balša Božović, Vuk Jeremić, Saša Janković i njima slični. Molim vas, dakle, nemojte da dozvolite da se dopune dnevnog reda pretvore u nastavak najgorih mogućih uvreda… (Radoslav Milojičić: Vreme.) …inače će svi poslanici iz SNS da podignu Poslovnik i da uzvrate istom merom… (Radoslav Milojičić: Prošlo je dva minuta.) …na reči bitangi, kriminalaca i lopova koji su upropastili Srbiju.
Trudim se da vodim sednicu i da poštujem sve poslanike. Čuli ste šta sam i sama rekla i zaista nisam u stanju da vodim. Molim vas poslanici. Poslaniče Martinoviću, molim vas, da li želite da glasamo? (Ne.) Izvolite, poslaniče.
Reklamiram povredu Poslovnika član 27. - predsednik Narodne skupštine predstavlja Narodnu skupštinu, drugi stav - predsednik Narodne skupštine stara se o primeni ovog Poslovnika. Vi ste morali da reagujete na ovo što smo čuli od prethodnog govornika koji je reklamirao Poslovnik, a dozvolili ste da komentariše privatni život drugih poslanika i time prekršili i druge članove Poslovnika, jer mislim da ste i danas bili tolerantniji i pokazali svoj drugačiji odnos prema poslanicima opozicije i poslanicima pozicije, posebno šefu poslaničke grupe koji je malopre reklamirao Poslovnik, govorio o svemu drugom, sem onoga što se tiče Poslovnika. Gospodin Balša Božović je obrazlagao svoj predlog zakona. Vi ste morali da dozvolite da glasamo o tom predlogu zakona. Na ovaj način ste uticali na odluku Skupštine, jer ste u međuvremenu dali pravo za reklamaciju Poslovnika, umesto da po obrazlaganju njegovog predloga zakona pristupimo tom glasanju i utvrdimo da li se prihvata taj predlog zakona. Dakle, vi ste i sami svesni da ste prekršili Poslovnik ovog puta, i to nije prvi put.
Poslaniče, čitav dan, jutros od 10.00 časova, pokušavamo da utvrdimo dnevni red. Pravo poslanika je da predlažu dopune dnevnog reda. To je pravo, ali nije pravo da neko obrazlaže svoj predlog dopune dnevnog reda na uvredljiv način po sve nas. To se dešava jutros od 10.00 časova. Nije prvi put, ali sve je gore i gore. Znam da se nećete složiti, jer ne želite da dođete do istine da svaka priča ima dve strane. Govorite samo i uvek isključivo o jednoj strani, a ne vidite i ne čujete sebe. Znači, čitav dan vređate poslanike koji su glasali za pojedine zakone, vređate predsednika države i vređate mnoge druge političare i javne ličnosti i ne znam već koga niste spomenuli, a o predlozima zakona nismo čuli ama baš ništa. Trudim se koliko mogu, ali zaista je količina uvredljivih izraza, koje je izgovorio poslanik Balša Božović… Ovo do sada još nekako, ali ono što izgovara Balša Božović prelazi sve granice nekog iole pristojnog i fer pleja u politici. Ne može neko stalno da govori da je neko lopov i da neko krade i da neko nešto uradi da bi se mi svi obogatili. Ja bih se menjala sa poslanikom Balšom Božovićem, što se tiče materijalnog statusa, i to me vređa, zaista me vređa. (Balša Božović: Kad bi se menjao?) Odmah sada. Uzmite sve što imam i ja uzimam vašu imovinu. Odmah, krenite od plate. (Balša Božović: Da li možete? Da li hoćete?) Izvinite se poslanicima. Ne, nismo u kafani. Nije smešno. Ima nas kojima nije smešno, nismo cinični. Ja ne umem da budem cinična. Povredu Poslovnika nisam napravila. Prekinuću svakog ko bude nastavio da vređa poslanike. Predlažite zakone, ali nemojte da vređate nikog u ovoj državi. Glasaćemo, ali ne vidim šta sam ja tu uradila i kako ja to kršim Poslovnik jutros od 10.00 časova kad mirno slušam sve i svašta danas. Mislim da Administrativni odbor ozbiljno treba da prouči ovaj Poslovnik, da utvrdi sve manjkavosti i da stvarno uozbiljimo ovaj rad. Od izbora se ne beži. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić.
Predsednice, mislim da ste prekršili član 108. da se o redu na sednici stara predsednik Narodne skupštine, a mogu da navedem još neki član. Član 106. i 107.
Čl. 106. i 107. su bili.
Rekao sam i član 108. Javno, pred medijima, pošto sam malopre optužen od gospodina Martinovića da imam stan na Vračaru, svaka nekretnina van Smederevske Palanke, koja se vodi na mene, moju majku, oca, babu, suprugu i dve rođene sestre, odmah će biti poklonjene. Zaista više nema smisla da se takve laži izgovaraju. Ja razumem malo i ja nekada preteram, ali da nekoga tako optužite, zaista nema smisla.
Dobro. Mislim da ste i vi shvatili kako je strašno kada neko iznosi nekakve optužbe, a mi čitav dan slušamo kako Aleksandar Vučić nešto radi da bi stekao ne znam ni ja kakvu korist. Sada ste shvatili o čemu se radi. Da li ste shvatili? Nemojte onda to da radite. Molim poslanike da idemo dalje. Ako ne možemo, Bože moj, vidimo se sutra, ako ne sutra vidimo se prekosutra ili malo sutra, meni je svejedno. Ja bih da radimo ozbiljno, zaista. Molim poslanik da probamo da radimo. Stavljam na glasanje ovo što je predložio poslanik Balša Božović. To je bilo pre 20 minuta. Čuli ste obrazloženje. Izvolite, glasajte. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovaj zakon predložio sam ga ja, a zaista sam u konsultaciji sa generalom Sretom Malinovićem dao sam i ovo obrazloženje. Kao jedan od heroja mnogih ratova 90-ih godina, veliki profesionalac i kao pilot koji je i 1999. godine imao prilike da se suoči sa višestruko nadmoćnijim neprijateljem, savetovao je da situacija u vojsci nije dobra i da se zakonskim rešenjima mora popraviti između ostalog i materijalno stanje vojnika. U Skupštini su naravno i drugi generali poput gospodina Delića, koji takođe razumeju o čemu se ovde radi. Vojnik u Srbiji je danas ponižen. Vojnik u Srbiji ima platu sa kojom ne može da kupi stan, a država mu taj stan ne garantuje, ne može da mu obezbedi. Vojnik u Srbiji je danas u situaciji da jednostavno ne može da plati svoje račune. Ne može svoju porodicu da prehrani. Ne može svoju decu da odškoluje i to su oni problemi sa kojima se danas suočavaju oni koji su branili našu zemlju i koji će, ne daj bože, biti u prilici da ponovo brane našu zemlju, ali i bezbednost i sigurnost. Zemlja je ugrožena ovakvim materijalnim stanjem Vojske, zakonima koji postoje, a međusobno nisu usaglašeni, mnogim merama koje se više u Vojsci ne podrazumevaju, a za vreme gospodina Šutanovca kao ministra odbrane su se podrazumevale i kada sam gospodina Šutanovca - da li je moguće i da li je siguran u to da će uspeti da sprovede profesionalizaciju Vojske i da ukine redovno služenjem vojnog roka, ja sam tada bio skeptičan, a on me uverio da je čak i to moguće ukoliko predano i vredno radite na tome da Vojska Srbije izgleda poput najboljih armija u regionu i Evropi. Međutim, situacija je danas mnogo gora, situacija je znatno lošija po njihov život. Jednostavno vojnici nemaju svoj stan, nemaju svoju kuću. Ja nemam svoj stan, ni moj otac nema svoj stan u vlasništvu. Moja porodica nema stan za razliku od gospodina Martinovića ili braće Vučić…
Poslaniče, izričem vam opomenu zato što stvarno ovo nema smisla. Neka mi je na čast. (Balša Božović: Jel mogu da završim?) Ne možete. Ne možete da vređate, ne možete da završite. Ne možete tako. Ne može. Eto, jednostavno ne može. Ono što nema veze sa zakonom. Poslovnik će se poštovati. Lične uvrede zadržite za ulicu. Nema smisla. Stavljam na glasanje predlog. Molim poslanike da se ne izjašnjavaju uopšte jer ovo nikakav nije Predlog zakona. Ovo je izigravanje Poslovnika. O čemu da se glasa? O seriji uvreda. Nema smisla. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani.
Uvažena predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, ovo je izuzetno važan zakon. Ovo je izuzetno važan zakon kao što je i sistem odbrane izuzetno važan sistem, kako za nas, tako i za čitavu državu. Odmah da kažem da ne očekujem u raspravi da će SNS sa svojim koalicionim partnerima prihvatiti predložene izmene i dopune Zakona o odbrani zato što znamo kakav je odnos SNS prema sistemu odbrane i prema sistemu odbrane u celini jer je SNS za ministra odbrane postavila gospodina Aleksandra Vulina, a za direktora BIA gospodina Bratislava Gašića. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbi člana 97. stav 1. tačaka 4, 6. i 9. Ustava Republike Srbije kojima je predviđeno da Srbija upravo uređuje i obezbeđuje odbranu i bezbednost svih njenih građana u celini. Zakon o odbrani je nedovoljno obuhvatan i ne pruža odgovore na suštinska pitanja. Jedan od razloga za ovo je i zastarelost osnovnih strateških dokumenata, ali i zanemarivanje aktuelni bezbednosnih situacija kako u zemlji u kojoj mi živimo, u Srbiji, tako i u regionu u kojem mi živimo. Nužno je uspostavljanje sklada i sa drugim zakonima, pre svega sa Zakonom o vanrednim situacijama. Ja sam ponosan na ljude koji su radili na izmenama i dopunama Zakona o odbrani samnom, i na gospodina Petra Radojčića, generala, i na generala Sretu Malinovića i zaista ne znam šta je sporno i izmeni osam članova koje je predložila DS. Ne znam zaista šta je sporno sem toga što je ove izmene i dopune Zakona o odbrani predložila DS i šta je sporno u članu 1. gde se kaže da su osnovni strategijski dokumenti i Strategija nacionalne bezbednosti Republike Srbije, Strategija odbrane Republike Srbije i Doktrina Vojske Srbije u oblasti nevojnih izvoza, rizika i pretnji. Ne znam zaista šta je sporno u stavu 4. koji se menja i glasi – da su osnovni dokumenti planiranja, upotreba je plan odbrane Republike Srbije, čiji su upravno sastavni delovi deo plana upotrebe Vojske Srbije, plan mobilizacije Vojske Srbije i izvodi iz planova razvoja odbrane, sem što je to sporno za vas iz SNS jer je svaki vaš ministar odbrane, koji je nov, lošiji od vašeg starog ministra odbrane kojeg ste predložili. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite. Reč ima Milorad Mirčić. Povreda Poslovnika.
Reklamiram povredu čl. 104. i 108. Ono što je interesantno je da prilikom održavanja svake sednice Skupštine postoji jedan unapred već pripremljen scenario. Naime, ovde se poslanici direktno prozivaju imenom i prezimenom, što je Poslovnikom zabranjeno, ali mi iz SRS ne želimo da budemo naivni i da pri tom ne ukažemo javnosti o čemu se ovde radi. Očigledno da se radi o uveliko pripremama za vanredne parlamentarne izbore, pa da se uklope sa ovim beogradskim, pa onda imate uvek dežurne neke koji će napraviti neku gužvu ovde u Skupštini tako što će iznervirati predsednika Skupštine, a javnost će misliti da ste vi polarizovani na dve strane. Niste polarizovani. Vi ste ista ideologija, ista politika, isto sve i nemojte nas više zamajavati…
Poslaniče, to što pričate nema veze sa povredom Poslovnika. Vi slobodno diskutujte o politici kada to bude, ali ja niti sam ista. Stvarno me iznerviraju uvredama, a da sprovodim Poslovnik… Najteži posao sam valjda dobila u državi posle rada u rudniku, a to je da sprovodim Poslovnik. Ja bih, ali ne znam kako. Radoslav Milojičić, izvolite.
Lokalna samouprava? Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi predsedavajući, lokalne samouprave tj. opštine i gradovi u Srbiji se nalaze već šest godina u izuzetno teškoj situaciji. Lokalne samouprave su doživele to da im je SNS oduzela pet milijardi samo prethodne godine. Lokalne samouprave su doživele to da im je SNS za pet godina svoje nestručne i bahate vladavine oduzela preko 50 milijardi. Lokalne samouprave tj. predsednici opština i gradonačelnici su svedeni na to da svakog dana moraju da pozovu SNS, da im ona kaže da li će uraditi neku investiciju, ko će tu investiciju sprovoditi, ko može da se javi na tender, ko ne može da se javi na tender. To je direktna zloupotreba volje građana u svim lokanim samoupravama i DS predlaže izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi jer su nama građani bez obzira na njihovu versku, nacionalnu, političku pripadnost jednaki, bez obzira da li žive u Surdulici ili žive u Subotici, gde je gradonačelnik SNS maltretirao, tukao, želeo valjda da vadi grkljan svom političkom i partijskom drugu. Demokratska stranka predlaže konkretnu meru, a to je da se lokalnim samoupravama vrati pet milijardi dinara koliko im je SNS oduzela samo prethodne godine. Evropska povelja, koju je upravo Srbija ratifikovala 2007. godine, a protiv koje ste vi, koji ste sada sa druge strane tada bili, glasali protiv toga, a sada nam je jasno zbog čega ste glasali protiv Evropske povelje, garantuje svakoj lokalnoj samoupravi političku, administrativnu i finansijsku nezavisnost. Ni jedna lokalna samouprava u Srbiji nema niti političku, niti finansijsku nezavisnost. Sve lokalne samouprave, kao i Vlada, kao i sva ministarstva, kao i sve institucije u ovoj zemlji, zavise od volje jednog čoveka, to je od volje Aleksandra Vučića i toga da li će se on probuditi tog jutra naklonjen Kragujevcu, naklonjen Nišu ili Surdulici, kojoj lokalnoj samoupravi će dati finansijska sredstva. Kako je u EU? U EU polovina budžetskih prihoda pripada lokalnim samoupravama, dok u Srbiji, nažalost, samo 10,8% pripada lokalnim samoupravama i AP Vojvodini. Kao što sam i rekao, od 2012. godine ste građanima oduzeli 50 milijardi dinara, a vaš ekspert u Kraljevu otvara semafor, a vaš ekspert u Leskovcu otvara česmu na groblju. To su investicije i to su gradonačelnici SNS-a.
Hvala, vreme. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite, prijavite se.
Hvala, poštovana predsednice. Prijavljujem se, ali sistem izgleda opet ne radi. Ovo je izuzetno važna izmena i dopuna zakona i, kao što ste mogli videti do sada, vlast je promenjiva, nažalost po građane Srbije vlast je promenjiva u mirnom demokratskom toku, samo 2012. godine kada je vlast izgubila DS. Kad god su vlast gubili ovi iz SPS ili radikala, tj. sada SNS, vlast nije bila promenjiva na legitiman i demokratski način i upravo DS zbog toga predlaže izmene i dopune Zakona o informisanju. Kao što je rekao Nikola Pašić, kada su mu doneli zakon i kada je pitao svoje saradnike kakav je zakon, oni su mu odgovorili – pa, nikada vas neće smeniti. On je rekao – vratite taj zakon, taj zakon je loš. Zato vas molim da svi zajedno date predstavnike iz svojih poslaničkih grupa, kako bismo uredili sistem javnog informisanja. Ugasili ste „Novine Vranjske“, ugasili ste „Utisak nedelje“, maltretirate svaku televiziju koja je blagonaklona prema vama, ali ne u meri u kojoj to vi želite. Zato ako se ne plašite fer i demokratskih izbora, zašto onda ne usvojite ove izmene i dopune Zakona o informisanju? Zašto ne uredimo Zakon o informisanju? Nećete doveka biti na vlasti. Neće moći sve televizije, čast izuzecima, da pišu hvalospeve o Aleksandru Vučiću, kako on u jednom trenutku spašava decu u Feketiću, kako je on najlepši, kako je on najbolji.
Poslaniče, hajdemo o Predlogu zakona.
O Predlogu zakona, evo, ako je problem što to predlaže DS, nisam jedini koji predlaže ove izmene i dopune zakona, možemo da se dogovorimo i konsenzusom uredimo to pitanje. Vrlo brzo ćete izgubiti i beogradske i parlamentarne izbore, zato vas molim da uredite ovu oblast dok to nije kasno za vas.
Poslaniče, o Predlogu zakona.
Molim vas, poštovana predsednice, znam da vama argumenti ne idu u prilog, ali nemojte da me prekidate na svakih 15 sekundi, jer baš i nisam zbunjive prirode i neću se zbuniti, tako da vas molim da me ne prekidate.
Neću vas prekidati, ali Nikolu Pašića niste dobro citirali, on to nije rekao. On je rekao – kakvi ste vi Englezi, takav sam ja Gledston, a to što ste vi rekli to ne postoji, jednostavno nije istina. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Replike ne postoje u ovom slučaju, nažalost. Povreda Poslovnika je drugo, replike ne postoje na izlaganje predloga. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović, po Poslovniku. Izvolite.
Gospođo Gojković, prekršili ste nekoliko članova Poslovnika, član 27, zatim član 93, zatim 104. i član 107. Reći da u ovom delu sednice ne postoji pravo na repliku je apsurdno. To bi onda značilo da može Martinović, kao što je nažalost maločas i uradio, bez ikakve sankcije da kažem za poslanike DS da su bitange, kriminalci i lopovi.
U čemu je povređen Poslovnik recite? U čemu sam ja povredila čl. 27, čl. 93, čl. 104. i čl. 107?
Evo, objasniću vam. Dakle, gospodin Milojičić je u svom izlaganju govorio mnogo toga, između ostalog je rekao i to da su predstavnici SRS nasilno dolazili na vlast i da kada su odlazili sa vlasti nisu odlazili na miran način. On očigledno ima amneziju, ali je njegov problem i uopšte problem DS što ta amnezija ne može da se proširi na sve građane Srbije. Ako imate nešto protiv predstavnika SNS, a kako i da budu bolji kada ste ih vi pravili, ne mogu oni biti bolji realno.
Poslaniče, nemojte ulaziti u repliku, nema replika.
Druga stvar, gospodine Božoviću, toliko je…
Isključila sam vam mikrofon zato što ste izašli iz forme povrede Poslovnika. Ničim nisam povredila ni član 27, ni član 93, ni član 104, ni član 107, a zabranjeno je direktno obraćanje poslanicima, vi ste krenuli to. Hvala. Da li želite da glasamo o povredama ovih članova? Ne želite ili želite? Ne, želite, hvala. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Hvala poštovane predsednice. Mala digresija, pa nije Nikola Pašić imao samo jednu misao koju ste vi rekli malopre, imao je više, ali nije to sada tema. Uz poštovanje svih ostalih izmena i dopuna zakona koje predlaže čitava opozicija i ja kao poslanik DS, mislim da je upravo ova izmena i dopuna Zakona o socijalnoj zaštiti izuzetno važna, ako ne i najvažnija. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbi člana 97. tačka 8) i DS, ja kao poslanik DS, predlažemo tri konkretne mere. Prva je da se svim učenicima čiji roditelji ne rade iz budžeta Republike Srbije obezbedi besplatan prevoz, da se svim učenicima čiji roditelji ne rade iz budžeta Republike Srbije obezbedi besplatna užina i da se svim učenicima čiji roditelji ne rade iz budžeta Republike Srbije obezbede besplatni udžbenici. Ne znam da li znate podatak da je 50 hiljada dece koja su obuhvaćena osnovnim i srednjim obrazovanjem svakoga dana gladno, 50 hiljada dece je svakoga dana gladno, dok tajkuni poput Zvonka Veselinovića i Nikole Petrovića svakoga dana pustoše Srbiju. To nije Srbija kakvu želim, za kakvu se borila DS i za kakvu se DS bori i danas. Nažalost, imamo ne tako davno situaciju i slučaj dečaka iz Mola koji je, pre svega, napustio treći razred srednje škole u Bečeju zato što nije imao novca da plati prevoz od kuće od škole…
Molim da ne zloupotrebljavate decu za govornicom.
A nije imao ko da mu obezbedi. Nakon toga je taj dečak, nažalost, sebi oduzeo život. U 2015. godini, molim vas pre svega da me ne prekidate, je …
Moram da prekinem.
… u ukupnoj populaciji Srbije samo 17,3%. Demokratska stranka predlaže konkretno rešenje i za taj problem, DS predlaže da Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srbije finansiraju besplatnu vantelesnu oplodnju za sve roditelje koji ne mogu da se ostvare u toj ulozi. Srbija na žalost je lider u regionu, ali samo po riziku stope od siromaštva. Možemo graditi mostove, možemo graditi puteve, ali ne smemo dozvoliti da nam deca u 2017. godini budu gladna. Zbog toga vas molim da usvojite ove izmene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti kako bi sva deca bez obzira da li im roditelji rade ili ne rade imala normalno školstvu, imala užinu u školi, imala besplatan prevoz od kuće do škole. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog da se ova tačka uvrsti u dnevni red ove sednice. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. Izvolite.
Predsednice, ne znam da li ovo samo meni ne radi sistem ili želite da me ućutkate, ali to nije moguće. Već godinu dana kao narodni poslanik DS predlažem izmene i dopune Zakona o policiji. Onda se vladajuća većina SNS čudi zašto imaju policiju na ulici – zato što ne želite da prihvatite izmene i dopune ovakvog zakona. Zato što ste unizili životni standard svih građana, a posebno pripadnika policije. Ustavni osnov za donošenje izmena i dopuna Zakona o policiji je sadržan u odredbi člana 97. tačka 4. Ustava Republike Srbije i DS i ja kao njen narodni poslanik upravo predlažemo ove izmene i dopune zato što je situacija u MUP izuzetno loša. Stanje u MUP je toliko loše da je SNS prvo sve pripadnike MUP častila smanjenjem plata od 10%. Onda je SNS takođe sve pripadnike MUP častila i smanjenjem dnevnica na 150 dinara, tako da onaj pripadnik koji ceo dan rizikujući svoj život, obezbeđuje nas i našu granicu za tih 150 dinara može da kupi jednu kiflu, jogurt ili burek. Nikako zajedno. Dve su ključne tačke u izmenama i dopunama Zakona o policiji. Prva je da ministarstvo mora da odredi potrebe sistema koje su potrebne da bi se zasnovao radni odnos u MUP. Danas imamo situaciju da mladi, obrazovani i školovani kadrovi koji završe Policijsku akademiju nemaju sigurno zaposlenje u organima MUP. Demokratska stranka predlaže da se svi učenici koji završe Policijsku akademiju automatski prime na rad i zasnuju radni odnos u MUP, jer na žalost već šest godina u MUP komanduje nekakva Dijana Hrkalović, koja nije prošla pored Policijske akademije ili neke policijske škole. Druga važna tačka je da se odredbom člana 172. tačka 2. Zakona o policiji se ruši prezunkcija nevinosti. Mi predlažemo konkretno rešenje, predlažemo brisanje člana 172. tačka 2. To znači da protiv nekog pripadnika policije koji je iskren i pošten, koji nađe nekog predsednika odbora ili potpredsednika SNS u nekim mutnim poslovima, čak i neki Martinović može da podnese krivičnu prijavu i taj čovek automatski biva udaljen sa posla, što nije u redu.
Eto, jel ne može da prođe bez uvrede? (Radoslav Milojičić: Koga sam uvredio?) Što bi bio poslanik neki? Stavljam na glasanje ovaj predlog. Sada poslanik Martinović manje vredi od vas, što? Niste rekli npr. neko nego čak i Martinović neki može. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije.
Hvala gospođo predsednice. Drago mi je što ste osetljivi na pomen gospodina Martinovića koji nije bio u negativnom kontekstu …
Obrazložite predlog zakona.
Da, hoću. Niste se malopre setili kada je on iznosio neistine na moj račun i na račun DS, no dobro. Demokratska stranka je predložila izmene i dopune 18 tačaka o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci. To su predložili ljudi koji imaju svoj integritet. To je predložio i gospodin Sreto Malinović, general Radojičić. Molim vas da se, ako postoji neko u poslaničkom klubu SNS, ko želi ozbiljno da pogleda ove izmene i dopune zakona, nije važno koja će poslanička grupa predložiti ove izmene i dopune, već vas molim da pogledate predložene izmene i dopune Zakona o Vojsci. Neophodno je pre svega usaglasiti Zakon o Vojsci sa Zakonom o odbrani. Nije normalno da u 2017. godini jedna zemlja kakva je Srbija koja ima tako slavnu vojničku prošlost nema usaglašena ta dva zakona, nema usaglašen Zakon o Vojsci sa Zakonom o odbrani. Vojska je nekada bila institucija u koju su građani Srbije imali najviše poverenja. Danas tom Vojskom, na žalost odlukom SNS komanduje Aleksandar Vulin i nije sporno to što nije služio vojsku već zato što nije kompetentan da obavlja tu funkciju. Vojska je danas institucija gde 72% njenih pripadnika ima manju zaradu nego što je prosečna zarada u Srbiji. Vojska je danas institucija na žalost, čijih 82% pripadnika koji su tokom 2016. godine napustili Vojsku, to uradili na lični zahtev. Vojska je nekada bila institucija sa najvećim poverenjem građana u nju, a danas je Vojska institucija iz koje se beži. Uspeli ste da obezbedite migove koje sada pominjete, za koje ne znamo kako su stigli u Srbiju, ne znamo koliko su godina stari, ne znamo koliko koštaju. Da li je potrebno unaprediti sistem odbrane Vojske Srbije? Jeste. A da li na takav netransparentan način? Ne nije. Demokratska stranka je imala najboljeg ministra odbrane u poslednjih 20 godina, ministra koji je profesionalizovao Vojsku, ministra koji je izgradio 5.000 stanova za samo dve godine u naselju „Stepa Stepanović“, dok vi ne možete da izgradite 20 stanova u „Beogradu na vodi“ …
Uvaženi poslaniče, ovo nije tribina političkih partija. (Radoslav Milojičić: Zašto ste me isključili?) Zato što morate da predlažete zakone o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Nema toga u zakonu, pročitala sam. (Radoslav Milojičić: Ima, 18 članova.) Nema toga u zakonu. Stavljam na glasanje Predlog zakona. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Reč ima Aleksandar Martinović, povreda Poslovnika.
Gospođo predsednice, povređen je član 106. zato što poslanici DS uopšte ne govore o tački dnevnog reda, nego brutalno vređaju SNS. Budući da to čine, ja ću zbog građana Srbije da kažem da je u vreme Dragana Šutanovca uništeno pretapanjem 500 tenkova i haubica, 220 oklopnih vozila, više desetina hiljada komada lakog naoružanja, uništeno je 1.200 „Strela tip 2“, 1.100 protivavionskih topova, 26 višecevnih raketnih lansera M63. Vojska je uništena i tako, gospođo Gojković, to je Prvi osnovni sud u Beogradu utvrdio da na dan 28. januara 2013. godine gospodin Dragan Šutanovac na računu kod „Komercijalne banke“ poseduje 56.838 dinara, na računu kod „Komercijalne banke“ 5.658 evra, na računu kod „Komercijalne banke“ na dan 28. 01. 2013. godine 6.127 američkih dolara, da Marija Šutanovac na računu kod „Hipo Alpe Adria banke“ poseduje 90 hiljada evra, da Dragan Šutanovac ima oročen štedni ulog kod banke „Inteza“ u iznosu od 200.000 evra, da Marija Šutanovac u gotovini na računu kod banke „Inteza“ poseduje 85.000 evra, sve od plate stečeno, i da Dragan Šutanovac ima oročeni štedni ulog kod banke „Inteza“ u iznosu od 99.324 evra, kao i da Dragan Šutanovac poseduje umetničke slike, satove i oružje, a Marija Šutanovac nakit. Kada se onda zapitate zašto je u vreme Dragana Šutanovca propala Vojska, pretapani su tenkovi, ali su zato punjeni i te kako štedni ulozi ministra odbrane Dragana Šutanovca.
Da li smatrate da ovo spada pod povredu Poslovnika u kojoj sam ja učestvovala? (Ne) Hvala. (Radoslav Milojičić: Poslovnik.) Izvolite. Po Poslovniku, Radoslav Milojičić.
Hvala. Reklamiram član 108, da se o redu na sednici stara predsednik Narodne skupštine. Drago mi je da je gospodin Martinović, posle niza godina, niza gnusnih laži… [[Isključen mikrofon.]]
Poslaniče, nećemo replicirati.
Ne repliciram. Imam dva minuta da obrazložim povredu.
To nema veze sa Martinovićem. Ima sa mnom. Hoćete li mi dozvoliti da vodim sednicu?
Dozvolite mi da obrazložim?
Izvolite.
Gospođo predsednice, mislim da ste bili dužni da prekinete prethodnog govornika, bez obzira što je čitao oslobađajuću presudu i… (Vladimir Orlić: Koji član?) Hoćete li mi dozvoliti, ili ćete ih pustiti da dobacuju? Rekao sam član na početku. Nigde ne piše kada treba da se kaže član. Zarad istine, u „Sartidu“ se tope ugljenični čelici, a tenkovi se prave… [[Isključen mikrofon.]]
Isključila sam vas, tako da se ovo nije čulo. (Radoslav Milojičić: Jako je fer od vas, hvala vam.) Jeste, fer je od mene. (Radoslav Milojičić: Pustite nas da čitamo o nečijim ženama. To nema smisla.) Čitav dan slušam izmišljotine i blaćenje poslanika. (Radoslav Milojičić: Da čitam ja nešto o ženi Aleksandra Vučića. To nema smisla.) Čitajte šta god hoćete. Čitav dan i čitate. (Radoslav Milojičić: Čitati o nečijim ženama, pa to stvarno nema smisla.) Nemam reči, nemojte da dobacujete. Pauza pet minuta, pa ćemo da razmislimo šta da radimo. Nemojte da lupate od sto. Ja vodim sednicu, pokušavam da je vodim, ne dozvoljavate mi, prema tome red je da sebi dam pauzu od pet minuta. [[Posle pauze]] Idemo dalje. Čekaću Ćirića da dođe, da ne ispadne da neću da se raspravlja o mojoj ostavci, jedva čekam, o razrešenju. Narodna poslanica Marinika Tepić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja. Da li poslanica želi reč? (Da)
Da, želim reč, ali imam takođe pravo po članu 88. stav 7, da izrazim sumnju u postojanje kvoruma i molila bih vas da ga utvrdite.
Ne, samo poslanica mora da bude jedan plus i sve ostalo je u redu. (Aleksandar Martinović: Majo, već je bio taj Poslovnik deset puta. Ne može opet po istom članu.) Ne, nije tražila povredu Poslovnika nego kvorum da se utvrdi. Na ekranu pokazuje da imamo 133 poslanika. Molim vas poslanici, nemojte da pravimo cirkus. Dakle, izvolite obrazložite, ja drugi način nemam stvarno, da se glupiramo ovde. Izvolite.
Izvinjavam se što je meni sada zapalo ili preko mene je zapalo da se deli dalja srdžba i ljutnja ovde, vrlo sam raspoložena, čekam od jutros da obrazložim svojih nekoliko predloga zakona za dopunu dnevnog reda, ali i sami vidite predsednice da u sali postoje kartice koje su ubačene, a da nema mesta. Ja ću nastaviti da obrazlažem.
Mi smo utvrdili kvorum, nemojte da od svake sednice pravimo cirkus. Da li želite da obrazložite svoju tačku dnevnog reda?
Naravno.
Dakle, nemojte da vršite opstrukciju koja je toliko očigledna.
Molim vas, samo da mene ne optužujete za opstrukciju.
Znači, želite ili ne želite? Utvrđivali smo kvorum. Ne može svakih pet sekundi da se utvrđuje kvorum. To je cirkus.
Jel mogu da dobijem svoje vreme?
Hvala. Stavljam na glasanje tačku dnevnog reda. Dosta je bilo ovog cirkusa. Piše sve u Poslovniku, šta se može, šta se ne može i koliko puta se može. Samo dva glasa. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Hvala lepo. Narodni poslanik Goran Ćirić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine. Izvolite.
Ovaj predlog koji smo dali Narodnoj skupštini ste i vi prihvatili 13. aprila 2017. godine, gde se izjavili, podsetiću vas, da vi jedva čekate da se stavi na dnevni red i da raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda. U tom trenutku smo mi dali obrazloženje, potpisani poslanici i ja ću ga pročitati kratko. Dakle, suspenzijom rada Narodne skupštine za vreme predsedničke kampanje, predsednica parlamenta je grubo narušila dostojanstvo i umanjila značaj Narodne skupštine i grubo prekršila Ustav Republike Srbije. Kao drugo, predsednica Narodne skupštine takođe je povredila i član 104, 106. Ustava Republike Srbije, član 19. Zakon o Narodnoj skupštini, kao i član 27. Poslovnika Narodne skupštine kojima se definiše nadležnost predsednika Narodne skupštine, čime je dovela do blokade rada Narodne skupštine za vreme i posle izborne kampanje za izbor predsednika Republike, ocenom da Skupština za vreme kampanje neće raditi zarad stabilnosti Maje Gojković i potvrdila da Skupštinu smatra i izvorom nestabilnosti i pridružila se onima koji bi želeli da sve u Srbiji ućutkaju. Dakle, to je bilo obrazloženje koje je najdirektnije bilo vezano za ponašanje i vaše vođenje Skupštine u vreme predsedničke kampanje. Svakako, ova izjava da je za vas Skupština izvor nestabilnosti je nešto što govori o odnosu i prema ovom domu, ali i prema svim građanima Republike Srbije koji su birali i glasali poslanike u Narodnoj skupštini. Puno je bilo razloga i potvrda, očigledno i ova današnja sednica pokazuje atmosferu koja pre svega zavisi od vladajuće većine i, naravno, pored svih nas, evo krenuću od nas poslanika, najviši nivo odgovornosti za atmosferu u Skupštini i način rada nosite vi. Danas imamo još jedan primer koji ću navesti i koji govori o načinu na koji se vodi Skupština, i vi i vaši potpredsednici kada sede za predsedavajućim stolom. I danas smo imali primere kršenja kodeksa ponašanja narodnih poslanika o granicama dozvoljenosti komentarisanja sudskih odluka i postupaka. Ovo je dokument koji je predložio Administrativni odbor, koji je insistirao na načinu na koji treba voditi i Skupštinu i na koji način trebaju narodni poslanici da se ponašaju, gde se kaže - Narodni poslanik je dužan da se u davanju javnih izjava i nastupima u javnosti pridržava načela da se svako smatra nevinim za krivično delo dok se njegova krivica ne utvrdi pravosnažnom odlukom suda. I danas i na prethodnim zasedanjima ste tolerisali poslanike koji su čitali oslobađajuće presude drugih poslanika kolega. Mislim da je to još jedan od razloga zbog koga treba staviti ovu tačku dnevnog reda na zasedanje.
Vreme. Hvala. Potpuno se slažem sa vama, ja sam danas sve tolerisala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Reč ima Marinika Tepić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Smatram da ste povredili član 92. Poslovnika, po kojem smo dužni da radimo, a takođe i vi da se starate o njegovoj primeni, u stavu 2, zato što ste mi malopre, a ne dajući mi odmah po učinjenoj povredi pravo da reklamiram Poslovnik, uskratili pravo da obrazlažem predlog za izmenu i dopunu dnevnog reda. Niste me dobro ni čuli dok sam govorila, još uvek su se komešali, šetali i vikali, koleginice i kolege, nebitno odakle. Niste bili spremni ni da saslušate šta želim da kažem, a kamoli da mi date mojih predviđenih tri minuta po Poslovniku da obrazložim zakon. Vi vrlo dobro znate da ste to uradili, a mene u ovom trenutku zaista ne zanima da li u afektu ili ne i da li ste emotivni ili ne. Svi smo emotivni. Vi imate za radnim stolom predsedavajućeg bar još tri, pored sebe, potpredsednika koji mogu da vas zamene u svakom trenutku. Ja uopšte ne sumnjam da je vaš posao težak. Svima nama je vrlo često vrlo teško. I ja sam isto žena i isto tako delim emocije kao i vi, ali to ne znači da treba da vežbate i trenirate nepravednost i nekorektnost prema poslanicima koji su se zaista primereno ponašali. Danas sam prvi put tražila utvrđivanje kvoruma, a vi ste mi kao odgovor na to oduzeli pravo da obrazlažem predlog za izmenu i dopunu dnevnog reda kroz svoje zakone. Hvala.
Zahvaljujem. Ničim nisam povredila član 92, iako ste malo o tome govorili. Moj argument nikad nije to što sam žena i nikad nije to što sam emotivna. Samo je znanje Poslovnika bilo u pitanju ovog puta. Ne podnosim kad neko ističe svoje atribute da je žena, pa traži da bude više ili manje poštovana u ovom poslu. Prema tome, promašili ste temu, ali ne možete dva puta za redom da tražite kvorum u roku od tri sekunde kada vam se ne sviđa podatak da je bilo 134 poslanika. Ali, ako smatrate da treba da glasamo, mi ćemo glasati o povredi člana 92. stav 2. (Marinika Tepić: Da.) Hvala lepo. (Marinika Tepić: Molim vas da mi vratite mogućnost da obrazložim svoj predlog.) Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika.
Hvala vam puno. Samo sam dužna da pitam, iako ću potrošiti deo svog vremena, da li ćete mi vratiti tri minuta za prethodni zakon koje ste mi uskratili, da obrazložim i to? Ne odgovarate. Razumela sam da nećete. Dakle, predlogom da se na dnevni red stavi Predlog za izmenu i dopunu Krivičnog zakonika, smatram da treba da se dopuni član koji je protekle godine uveden kao nov u Krivični zakonik, a tiče se toga da je negiranje genocida i ratnih zločina krivično delo u Republici Srbiji. To je za pohvalu ili liči da može da bude za pohvalu, ako se malo podrobnije ne pozabavite ovim članom i onda vidite da se negiranje genocida i ratnih zločina odnosi samo na genocid i ratni zločin koji je presudom utvrđen u sudovima u Republici Srbiji Međunarodnog suda pravde. Ja sam smatrala da ovaj član treba da se dopuni, tako da svi međunarodni sudovi koji se bave ovom vrstom krivičnih dela treba da budu u režimu našeg Krivičnog zakonika, jer ga na drugi način dovodimo do apsurdnosti, odnosno licemernog odnosa prema zločinima i genocidu koji je počinjen u naše ime. Da bih ilustrovala primerom koji se dešava baš poslednjih dana, a da to ne bude primer Ruande, kao što sam činila u prethodnih nekoliko navrata istim ovim povodom, evo, podsetiću sve kolege da ukoliko bi ovakva izmena Krivičnog zakonika bila usvojena nikada ne bismo došli u situaciju da ministar vojni Vulin i predstavnik predsednika Republike Srbije, Nikola Selaković, na svoje rame dočekuju generala Lazarevića, i ne samo da ga dočekuju, nego da ga ministar Vulin… [[isključen mikrofon]] (Narodni poslanici pričaju u isti glas.)
Pauza pet minuta. Molim potpredsednike parlamenta da dođu kod mene u kancelariju, da se dogovorimo o daljem radu. (Marijan Rističević: Sutra?) Ne, nećemo sutra, jer rečnik uvreda će biti spreman i za sutra.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Koleginice Tepić, izvolite.
Hvala predsedavajući. Pošto sam prekinuta dok sam obrazlagala predlog za stavljanje na dnevni red predloga izmena i dopuna Krivičnog zakonika, po kojem bi krivično delo poricanja genocida i negiranje ratnih zločina bilo i u Republici Srbiji, onako kako treba, u koliko bi se odnosilo na sve presude, svih međunarodno priznatih sudova, a uglavnom onih koji nisu obuhvaćeni tekućim i važećim članom zakona, jesu prepoznati. Počela sam da dajem konkretan primer, i tu sam prekinuta, ja vas molim samo za malo pažnje. Dakle, mi smo pre nekoliko dana postali adresa za potpuno neverovatne vesti. Moje kolege iz Nove stranke i ja smo bili šokirani na koji način je general Lazarević, ne samo prihvaćen od strane ministra vojnog, Vulina, već i promovisan u budućeg predavača na Vojnoj akademiji.
Koleginice Tepić, da li želite da nastavite obrazlaganje predloga o dopuni Krivičnog zakonika? Želite? Izvolite.
Da je ovaj zakon izmenjen na način na koji ja tražim, da je skupštinska većina spremna da smogne snage i suoči se zločinima koji su počinjeni u naše ime, a veliki deo njih je odogovoran za tu politiku 90-ih, ova izmena bi bila stavljena na dnevni red i vodila bi se rasprava.
Koleginice Tepić, da li želite da obrazlažete predlog zakona. Zahvaljujem, koleginice Tepić. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – troje, uzdržanih – nema, nije glasalo 140. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodi poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predloga zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2016. godine. Povreda Poslovnika narodni poslanik Nemanja Šarović. Izvolite.
Gospodine Milićeviću, bili ste dužni odmah da mi date reč kada sam je zatražio, prošlo je i glasanje u međuvremenu vi ste najavili novi zakon. Mislim da ste vi dužni, pre svega da nam kažete šta se u ovom trenutku dešava u Skupštini. Član 27. kaže da predsednik Narodne skupštine predstavlja Narodnu skupštinu, saziva sednice, predsedava njima i vrši druge poslove. Gospođa Gojković priča sa drugim poslanicima, a govorniku prethodnom je bila okrenuta leđima. U skladu sa članom 32. kaže – predsednika Narodne skupštine u slučaju privremene sprečenosti ili odsutnosti zamenjuje jedan od potpredsednika koga on odredi, o čemu obaveštava sve potpredsednike i generalnog sekretara pisanim putem. Dakle, da li je gospođa Gojković sprečena, da li je odsutna, o čemu se radi? Treća stvar, vi morate konačno odlučiti da li ćete poštovati Poslovnik, ili ne. Ovaj Poslovnik ne valja ništa, ali još gore da ga selektivno poštujete, da čas može, da čas ne može. Odredite ovde, ne znam, neke dane kada ne važi Poslovnik, pa da može da se radi bilo šta, ili da se priča bilo šta, ali ne možete jednom govorniku dozvoliti da vređa najgore na svetu, pa onda ne dozvolite meni da obrazložim povredu Poslovnika, pa onda opet dozvolite gospođi Tepić da vređa najgore na svetu, i to čitav srpski narod, i da priča o nekakvom genocidu koji je izvršen u naše ime. Dakle, ili radite u skladu sa Poslovnikom, ili se i vi povucite. Dajte, ima koliko, četiri, pet, potpredsednika, hajde da menjamo dok ne nađemo jednog koji je u stanju da radi u skladu sa Poslovnikom, ili da promenimo Poslovnik. Poslovnik ne valja. Ovo je Poslovnik DS, koji na najgori mogući način koriste poslanici SNS, i tu nema nikakve razlike.
Zahvaljujem, kolega Šaroviću.
Dakle, obavestite nas kakvo je ovo vanredno stanje? Kakav je ovo deo sednice gde sve može i gde se ne poštuje Poslovnik?
Zahvaljujem. Upravo, u skladu sa Poslovnikom članom 32. koji kaže – potpredsednici Narodne skupštine pomažu predsedniku Narodne skupštine u vršenju poslova iz njegovog delokruga, to je upravo ono što ja činim kao predsedavajući. Da li je pojedinim poslanicima, pojedinim poslanicima opozicije dozvoljeno da govore o onome što nije, između ostalog u konkretnom slučaju deo predloga zakona o izmenama i dopunama zakona koji je predložila koleginica Tepić, mislim da ste svi bili svedoci dva, do tri puta sam sugerisao i insistirao da se ipak vrati onome što je predložila, da se vrati obrazlaganju zakonskog predloga. Oduzeo sam, pa primetili ste da sam prešao nakon toga na izjašnjavanje po predlogu zakona. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika?
Želim i želim, prvi deo pitanja da odgovorite zašto predsednik Narodne skupštine ne predsedava ako je prisutna, a u skladu sa Poslovnikom je to obavezno.
Kolega Šaroviću, u redu. Povreda Poslovnika, kolega Komlenski.
Uvaženi predsedavajući, dozvolili ste povredu člana 107, 108. i 109. Poslovnika. Možda povredu člana 107. niste mogli da sprečite unapred, ali ste bili dužni da primenite član 108. i član 109. Ovako besprizorno vređanje ovog doma, srpskog naroda, nazivanjem najčestitijih, najvećih, najpoštenijih i najhrabrijih vojnika i generala Republike Srbije koje je ikad imala genocidnim ljudima, vi niste smeli da ostavite nekažnjeno. Ovo je uvreda za svakog čestitog Srbina. Možda je gospođa koja je to izgovorila promenila partiju, ali svoj način razmišljanja očigledno nije. Hvala.
Kolega Komlenski, jako dobro znate da je veoma teško predvideti o čemu će govoriti narodni poslanici, u ovom slučaju predložene dopune zakona o izmenama i dopunama zakona. Onoga trenutka kada sam smatrao da je kroz obrazlaganje ovog zakonskog predloga narušeno i dostojanstvo i ugled Narodne skupštine, reagovao sam i pokušao da sugerišem koleginici Tepić da ipak moramo voditi računa o tome, zapravo da je to prioritet, poštovanje Poslovnika i poštovanje dostojanstva i ugleda Narodne skupštine Republike Srbije. Iz tog razloga sam i prekinuo koleginicu Tepić u daljem izlaganju i insistirao da se Narodna skupština izjasni o predlogu. Da li želite da se Narodna skupština izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne) Shodno članu 112. pauza od dva minuta, da bi se vratili na dnevni red. [[Posle pauze]] Nastavljamo sa radom. Napravili smo pauzu da bi se … (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Ne, ne možete sada ukazati na povredu Poslovnika. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2016. godine. Da li narodna poslanica Marinika Tepić, želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala. Naravno da želim reč. Uvek želim reč. Jedino je obrnuta situacija kada mi se reč oduzima. Predlog da se Zakon o igrama na sreću uvrsti u predlog dnevnog reda kako bi se izmenio, jeste jedan jako važan predlog koji zapravo ima izuzetno pozitivne efekte na one najranjivije i najmlađe naše sugrađane, a to su deca uglavnom, čija se stanja i oboljenja koja se ne mogu lečiti u Republici Srbiji, a mogu lečiti u inostranstvu, potpomažu ovom izmenom Zakona. Naime, po Zakonu o igrama na sreću, deo oporezovanog prihoda od igara na sreću, prihodi od lutrije, od poker aparata, od kladionica, koji se oporezuju, deo tih prihoda se sliva direktno u republički budžet i to u iznosu od 60%, a preostalih 40% se raspoređuje u nekih pet oblasti, između ostalog i za lečenje stanja i oboljenja koja se ne mogu uspešno lečiti u Republici Srbiji. Međutim, to je u odnosu samo od 5% u odnosu na tih 40% koji se po osnovu Zakona o igrama na sreću deli, odnosno repartizuje u ove svrhe. Ideja i predlog zapravo koji kandidujem ovde svim koleginicama i kolegama jeste da se oporezovani deo od igara na sreću, od lutrije u prvom redu, kao što sam rekla, pošto je on najveći i ta lutrija ne treba da služi samo za noćne posetioce iz SNS, nego i za ovako plemenite ciljeve, da se taj odnos promeni, ne da bude 60% u korist velikog, da kažem budžeta i 40% u odnosu na ove manje grane, već da 50% ide samo u veliki budžet, a 50% da ide za Crveni krst za lokalnu samoupravu, za sport i omladinu i za lečenje stanja i oboljenja koja se ne mogu uspešno lečiti u Republici Srbiji, ali da se 5% od tih prethodno 40% poveća na 25%. Praktično, da jedna četvrtina oporezovanog prihoda od igara na sreću, da se preusmeri za lečenje, kažem, naših najmlađih i najosetljivijih sugrađana, čiji roditelji vrlo često nisu ni upoznati sa informacijom da ovakva budžetska linija postoji, pa tako vrlo često, nažalost, apeluju na pomoć građana SMS porukama, na humanitarne koncerte, što je sasvim u redu i treba podsticati humanitarni odnos, naročito kada je pomoć najranjivijima potrebna, ali naprosto, postoji budžetska linija, postoji ekonomska klasifikacija u budžetu Republike Srbije koja je otvorena za ove namene, a ja tražim da se čist profit od igara na sreću preusmeri u većem iznosu za ovu nameru.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i konstatujem: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, a nije glasalo 144 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić… (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Kolega Šaroviću, napravili smo pauzu, da bi nastavili da radimo, ali izvolite.
Gospodine Milićeviću, prekršili ste član 103. Poslovnika o radu Narodne skupštine koji kaže da – narodni poslanik ima pravo da usmeno ukaže na povredu postupanja predsednika Narodne skupštine, ako smatra da nije u skladu sa odredbama Poslovnika učinjenoj na sednici, koja je u toku i to neposredno po učinjenoj povredi. Vi ste meni rekli, nemate pravo na povredu Poslovnika, bez da ste me saslušali, bez da ste bilo šta uradili, a sada ću vam objasniti kako ste ga povredili. To što ste vi dali u skladu sa članom 112. pauzu od dva minuta i time ste prekršili Poslovnik, jer tu kaže – ako nije u stanju predsedavajući da na drugi način održi red. To je odredba koja ide nakon odredbi koje vama određuju načine kako se održava red, tako što ćete nekoga opomenuti, pa u krajnjoj nuždi ako se pobije, ako se napravi teži incident i udaljiti sa sednice. Još jedna veoma bitna stvar koju radite i vi i drugi predsedavajući. Dakle, dali ste pauzu od dva minuta, nastavili posle 30 sekundi, a maločas smo imali pauzu od pet minuta i nastavljeno je posle minut i po. Vi nemate pravo da na taj način dovodite poslanike u zabludu. Da li je sledeće što treba da očekujemo, da kažete, pauza do utorka sledećeg, pa da se sastanete u petak i da protrče ove tačke dnevnog reda? Ako ste odredili pauzu dva minuta, čekajte dva minuta, ako ste 30, morate čekati 30 minuta, po svaku cenu. Treća povreda zbog koje sam se originalno i javio je ta što ste gospodinu Komlenskom dozvolili da ukaže na povredu na koju sam ja prethodno ukazao, a to je povreda Marinike Tepić, koja je pričala o tome da je neko u ime srpskog naroda izvršio genocid i nemojte, najbitnije, nemate vi pravo iz vladajuće većine da svojatate generala Lazarevića, jer general Lazarević je u ratu branio ono što vi predajete u miru. [[Isključen mikrofon.]]
Dozvolite molim vas, nema razloga da ulazite u komunikaciju, direktnu komunikaciju sa poslanicima, nema potrebe za tim, nema razloga. Dakle, moja namera nije bila da dovedem, čekajte molim vas, ja sam zamolio da nema direktne komunikacije i pokušavam da obrazložim, nije mi namera bila da dovedem u zabludu poslanike ni na jedan način, a sa druge strane, nije mi namera kao predsedavajućeg u ovom trenutku bila da onemogućim bilo kome da govori. Kolega Šarović je govorio puna dva minuta. Čekajte, dozvolite, član 112. pokušavam da obrazložim, kolega Milojičiću. Član 112. se koristi da bi se uspostavio red na sednici i upravo iz tog razloga sam shodno članu 112. dao pauzu. Postoji i onaj drugi nepopularni deo, a to su sankcije, nisam želeo u ovom trenutku da ih primenjujem, kažem nepopularni, jer ako ih primenjujete, onda poslanici opozicije kažu da imate dvostruke aršine. Niti imamo dvostruke aršine, niti imamo dvostruke standarde, imamo jedan Poslovnik i predsedavamo i poštujemo taj jedan jedini Poslovnik. Kakav je takav je, ali Poslovnik je Narodne skupštine Republike Srbije. Dakle, smatram da nisam povredio ukazane članove Poslovnika. Koleginice Gojković, izvolite. Povreda Poslovnika.
Zahvaljujem, predsedniče. Naravno da niste povredili Poslovnik. U pitanju je ovog puta član 103. stav 8. Očigledno je da poslanici koji su se javili pre mene … Ako možete predsedniče da upotrebite vaša ovlašćenja da vodite sednicu i da uspostavite red na ovoj sednici, bez obzira na tendencije pojedinih poslanika da naprave danas haos na ovom zasedanju. Ubeđena sam da smo blizu istini da poslanici koji stalno mašu ovde vama pred očima sa povredama Poslovnika, ustvari, žele izbore. Izbore će dobiti, ali ne danas na današnjoj sednici. Molim vas, pošto po članu 103. očigledna zloupotreba povrede Poslovnika, jer se ovde poslanici javljaju da bi replicirali drugim poslanicima, da bi vređali poslaničku grupu SNS i ostale, upotrebite i oduzmite im dve minute od njihovog ukupnog vremena za diskusiju, a zatim vas molim, predsedavajući … Sve sam očekivala, ali nisam očekivala da će poslanice učestvovati u haosu.
Izvolite.
Znači, molim vas, i vaša je dužnost da počnete da kažnjavate poslanike. Znači, imamo set mera koje mogu da uspostave red, jer poslanici su ovde u ovom parlamentu koji prave haos osetljivi samo na izricanje kazne koje znače umanjenje plata od 10% do 40%. Molim vas, da u skladu sa Poslovnikom, počnete da primenjujete mere i uspostavićete red. To je jedini način komunikacije.
Zahvaljujem. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi poslovnika?
Ovog puta ne, ali sledeći put ako ne počnete da upotrebljavate mere oduzimanja reči i sankcija, tražiću. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, koleginice Gojković. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić. Povreda Poslovnika Izvolite.
Hvala, gospodine Milićeviću. Reklamiram član 108. da se o redu na sednici stara predsedavajući, u ovom … (Maja Gojković: To je bilo. )
Maločas je ukazano na povredu Poslovnika član 108.
Nije 108. Malopre 103.
108. Maločas.
Pa, maločas, pre pola sata. Ja ukazujem sada.
Niste primetili da u kontinuitetu imamo ukazivanje na povredu Poslovnika.
Gospodine Milićeviću, ukazujem i na član 27. i samo jedno hipotetičko pitanje – ako vi dva puta za četiri minuta povredite isti član, hoćete da kažete da poslanik ima pravo samo jednom da ukaže, a da drugi put nema zato što je to, eto, ukazano pre 15 minuta ili dva minuta? Niste u pravu. Vi možete u svakom minutu da povredite član 108. i naravno da je pravo svih narodnih poslanika da na to odgovore i ukažu. Pre svega, ja vas molim da uvedete red u ovom visokom Domu . Zaista hvala, jer zaista poslanici Demokratske stranke koji imaju 52 Predloga izmena i dopuna zakona, konkretna rešenja za naše građane, ne mogu ovde da obrazlažu normalna i demokratska rešenja u skladu sa našim Poslovnikom zato što se predstavnici vladajuće većine ne ponašaju onako kako priliči ovom visokom Domu. A za vas jednu molbu, zbog ovog Doma a ne zbog partije u kojoj vi pripadate, ako već vodite sednicu, vodite je vi i nemojte da dozvoljavate da vam predsednica parlamenta sa mesta diriguje šta ste uradili dobro, a šta ne. Hvala.
Kolega Milojičiću, kada ste maločas rekli da sam vas opomenuo da je već ukazano na povredu Poslovnika, član 108., dakle, Poslovnik je po tom pitanju jasan. Vaše je pravo kao poslanika, legitimno pravo, to pravo ne može niko da vam oduzme, da ukažete na povredu Poslovnika ukoliko smatrate da je povreda učinjena. Opet, moje je pravo kao predsedavajućeg da obrazložim da li smatram da sam povredio ili ne. Obrazložio sam, smatrajući da nisam povredio. Ja smatram da grešite, ali u svakom slučaju će se skupština u Danu za glasanje izjasniti. I, svakako, jedva čekam da čujem zakonske predloge i rešenja i trudim se i pokušavam sve vreme da nastavimo nesmetano sa radom. Da li želite da se skupština u Danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? Zahvaljujem, kolega Miličiću. Narodni poslanik Marinika Tepić, ponoviću. Na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave koji je podnela Narodnoj skupštini 20. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? Izvolite.
Da, želim, naravno. Zamoliću vas samo za deset sekundi, da dobijem obrazloženje, s obzirom da mi je oduzeta reč kada sam pokušala da obrazložim prvi svoj predlog zakona, a nisam uopšte bila saslušana, nije bilo moguće da me se čuje, da mi dozvolite da taj prvi zakon u ovom mom setu obrazložim. Dakle, predlog za izmenu i dopunu zakona o finansiranju lokalne samouprave, za koji imam nameru i tražim od vas podršku da se uvrsti u dnevni red i da otvorimo ponovo raspravu o tome, ima za cilj da opštinama i gradovima, odnosno jedinicama lokalne samouprave širom naše zemlje, vrati za početak onih 4,6 milijarde dinara, koji im je centralna vlast prošle godine, izmenom istog zakona, otela i otela im je nešto što je najsigurniji deo prihoda u opštinama i gradovima, a to je deo poreza na lični dohodak. Molim vas, znam da ste svesni situacije, ja apsolutno ne čujem sebe, znam da me slušaoci čuju i da ovo može da deluje vrlo smešno u obrazlaganju. Dakle ne čujem sebe, molim vas utišajte kolege. Dakle, ovo je jedan on načina da se i osnaže, bez obzira ko je na vlasti. Vlast je smenjiva. Biće smenjeni i gradonačelnici i predsednici opština SNS i njihove klike, ali ovo je jedan važan zakon koji osnažuje autonomnost opština i gradova zato što im osnažuje finansije. To je vrlo jasno, kao i u porodici. Kada vam neko uzme iz vašeg novčanika ili vam smanji deo vašeg novca od vaše zarade, normalno je da ste zavisniji od njega, i to je učinjeno sa ovim zakonom i opštinama i gradovima. Ono što dodatno jeste problem, to je što su politički komesari SNS, počeli da teraju predsednike opština i gradonačelnike, ne samo da se zadužuju, to već znamo, to su javni podaci. Dakle, u milionima dinara su opštine i gradovi zaduženi i to za redovna sredstva, i ostaviće dug nekoj sledećoj, nažalost, vlasti, već su počeli da ih teraju da potpisuju izvršenja budžeta, tako da kod mene u Pančevu, pa širom Južnog Banata, uvek pominjem izvesnog Branka Malovića za kojeg imam pouzdane informacije, da tera gradonačelnike da potpisuju izvršenje budžeta, koji je protiv zakona.
Molim vas, nemojte spominjati…
Te opštine će bankrotirati do kraja godine. Dakle, postoje opštine, molim vas saslušajte me stvar je jako ozbiljna, koje su u ozbiljnoj finansijskoj krizi, koje će bankrotirati zato što su već potrošeni budžeti u prvom kvartalu ove godine. Ja vas molim da samo uzmete u razmatranje, sa svim našim kolegama, i da otvorimo o tome raspravu.
Nema razloga da obrazlagajući Predlog zakona o izmenama zakona o finansiranju lokalne samouprave spominjete osobe koje nemaju apsolutno nikakvih dodirnih tačaka sa dopunom koju ste predložili. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 7. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Da)
Poštovani predsedavajući, poštovane koleginice i kolege, podneo sam ovaj predlog zakona i sledeći na zdravstveno osiguranje isprovociran incidentom, nečuvenim incidentom koji se desio u Nišu u fabrici „Jura“, gde je moja sugrađanka izgubila posao u procesu lečenja od karcinoma dojke, kada je operisala karcinom dojke i kada je bila na citostatskoj terapiji, poslodavac je prekinuo radni odnos. Frapiran kao lekar i isključivo kao lekar sam reagovao i reagujem i sada, sa ciljem da ovim predlogom zakona onemogućimo bilo kog poslodavca u Srbiji, da li je on u privatnom sektoru ili u državnom sektoru, da nema prava da otpusti radnika dok je u procesu lečenja od malignog procesa. Ko su ta gospoda koja su procenila da ta žena ne može da nastavi rad u toj fabrici nakon operacije karcinoma dojke? Moja sugrađanka, koju sam posetio, je uspešno operisana, uspešno je sprovela citostatski tretman i sada je na ulici, samo zato što je poslodavac procenio da ona ne može da se vrati. Ko su ti ljudi koji imaju srca, koji nemaju duše da obolelog otpuste, prekinu mu radni odnos i u najtežoj borbi, u borbi za život ga ostave na ulici? Kao lekar vam govorim da kada se borite protiv karcinoma, da bilo kakva trauma ove vrste dodatno pogoršava zdravstveno stanje bolesnika. Apel je da onemogućimo bilo kog poslodavca, da li je on u državnom ili u privatnom sektoru, da nema prava da otpusti radnika dok je u procesu dijagnostike, lečenja i rehabilitacije od malignog procesa. Srbija je, nažalost, među vodećim zemljama po procentu obolelih od malignih tumora. Brojni su faktori rizika, ali upravo zato što su naši građani po procentu obolelih od malignih tumora i po procentu smrtnosti od malignih tumora među vodećim zemljama u Evropi, uloga države i obaveza države je da ih zaštiti i na ovom polju. Moja sugrađanka je dobro, ali nažalost na ulici. Upravo zbog ovog slučaja sam podneo ovaj predlog zakona da se više ne desi da neko ko se bori za život zbog bahatosti poslodavca, zbog njegove želje da stiče profit, a ne da razmišlja o ljudskoj duši, o ljudskom životu, da ga ostavi i pusti na ulicu. Ja vas pozivam da ovim predlogom zaustavimo ljude da naši radnici koji boluju od malignih tumora dobiju otkaz. Hvala vam puno.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 21, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne Skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog Zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podneo Narodnoj Skupštini 7. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Da) Izvolite.
Poštovani predsedavajući, ovo je u sklopu ove ideje i inicijative da se radnicima koji boluju od malignog tumora pruži podrška države koja se naslanja i na Akcioni plan države Srbije u borbi protiv malignih tumora, da više poslodavac nema pravo da ih otpusti. Ovaj predlog koji sam predložio za zdravstveno osiguranje je da radnici koji boluju od malignih tumora imaju pravo na 100% bolovanja, ne kao za ostale pacijente, za ostale procese koji su na bolovanju da imaju 65%, predlog je da radnici koji boluju od malignih tumora, pacijenti koji boluju od malignih tumora imaju pravo na 100% nadoknade dok su na bolovanju. Svedoci ste da je život jako skup. Ja kao lekar vam moram reći da sam proces lečenja i potrebe tih ljudi, tih pacijenata, tih radnika u procesu rehabilitacije i procesu lečenja iziskuje i traži da oni unose visokovitaminsku, visokokaloričnu hranu kako bi se operativni, postoperativni tok sproveo uspešno. Zato je ideja da se napravi jedan vid pozitivne diskriminacije i da se ovim pacijentima, ovim radnicima koji boluju od malignih tumora, da se omogući da primaju 100% mesečnu nadoknadu. Upravo bi im ova finansijska podrška države, tj. Fonda zdravstvenog osiguranja i poslodavca omogućila da imaju prvo podršku države, da vide da imaju podršku države, ali ono što je važnije, da oni imaju finansijska sredstva kako bi mogli da kupe i neke lekove i neke vitamine, ali ono što je važnije, visokovitaminsku, visokokaloričnu hranu koja bi im pomogla za brži oporavak nakon tih operativnih tretmana. Ponavljam, nažalost, Srbija je u poslednjih 30 godina bila izložena brojnim sankcijama, bombardovanjem, jednom lošem kvalitetu života. Način naše ishrane, velika zloupotreba duvana, velika prisutnost alkohola, sve su to faktori rizika koji dovode do nastanka malignih oboljenja. Apel je da se kroz jedan vid podrške ovim pacijentima, našim građanima omogući da se pristojnije bore u toj jednoj životnoj borbi protiv malignog tumora, da imaju podršku i kroz ovaj vid, gde bi im Fond za zdravstveno osiguranje, tj. država stala iza njih i da imaju pravo na 100% mesečne nadoknade, tj. bolovanja. Hvala puno.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 24, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. avgusta 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić.
Ovaj predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije je predlog koji insistira na odgovornosti. Mi smo u ovoj prethodnoj raspravi razgovarali i o odgovornosti predsednice Skupštine, o odgovornosti svih narodnih poslanika, a ovde insistiramo na odgovornosti i čelnih ljudi u NBS kao jednoj od najvažnijih finansijskih institucija. Predlog je jednostavan. Naš predlog je izbrisati član 86b. Ja ću vam pročitati kako on glasi – guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni u NBS ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova NBS, osim ako se dokaže da nisu postupali u dobroj veri. Dakle, mislim da je to jedino rešenje koje postoji na ovakav način definisano i ovde se u Skupštini glasalo o ovakvom zakonu, o ovakvom rešenju. Ranije smo davali amandman na ovaj član, želeći da se izbriše, i insistirajući na jednostavnoj stvari. I guvernerka i članovi saveta, naravno, moraju da nose odgovornost, posebno u tako važnoj finansijskoj instituciji, onako kako odgovornost nose ljudi u manje važnim institucijama, pa je nose i direktori privrednih društava sa jednim, dvoje, troje ili petoro upošljenih, nose ih i sa desetoro i sa hiljadama upošljenih. Naravno da je potrebno tom logikom stvari uvesti odgovornost i za one koji mogu na najznačajniji način da utiču na fiskalne monetarne tokove u Republici Srbiji. Dakle, jednostavan je zahtev insistirati na odgovornosti. Ja vas pozivam da jednostavnom izmenom Zakona o Narodnoj banci Srbije uspostavimo taj pravičan odnos odgovornosti u čitavoj Republici Srbiji.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona finansiraju AP Vojvodine, koji je podnela Narodnoj skupštini 13. decembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Potpredsednice Milićević, ja sam narodna poslanica, a ne narodni poslanik, ili ukoliko je svejedno onda dozvolite da se vama obraćam sa potpredsednice.
Oprostite, ali ovde stoji narodni poslanik.
Dakle, 300 milijardi dinara od 2007. godine, Republika Srbija duguje AP Vojvodini na osnovu toga što u Ustavu Republike Srbije piše da budžet AP Vojvodine iznosi 7% budžeta Republike Srbije. To nisu nikakve pare koje bi pripale Vladi AP Vojvodine, bez obzira na to koja stranka tu Vladu vodi. To su pare koje bi otišle na pomoć koju građani Vojvodine dobijaju da započnu sopstveni posao. To su pare koje bi otišle na izgradnju stanova za mlade naučnike. To su pare koje bi otišle na pomoć poljoprivrednicima koji kroz različite programe, čime se ponosimo, dobijaju razne vrste pomoći bespovratnih, da li da kupe mehanizaciju, da li da urade navodnjavanje, da li da unesu neke inovacije u svoje poslove. To su pare koje Vojvodina daje svojim građankama kada pokušavaju, kada nemaju dovoljno sredstava da finansiraju vantelesnu oplodnju. To su pare koje Vojvodina daje za obnovu škola, obdaništa, domova zdravlja. To su pare koje Vojvodina daje porodiljama. To su pare koje Vojvodina posebno daje ženama da započnu sopstvene poslove. To su pare koje Vojvodina daje za izgradnju kuća za izbeglice, koje daje mladim parovima ukoliko žele da započnu život na selu. To su pare koje se ulažu u najosnovnije stvari poput kanalizacije, vodovoda, rasvete ili asfaltiranja. Sve ovo Vojvodina ne može da radi zbog toga što 10 godina nije usvojen Zakon o finansiranju AP Vojvodine, i to nije nikakav hir o čemu ja govorim. U Ustavu Republike Srbije piše da je ovo jedan od zakona koji mora biti usvojen. Nema opravdanja što 10 godina taj zakon nije usvojen. Vi ćete sada vikati da je krivica naša. Gospodo, pet godina ste na vlasti, za tih pet godina, ulazimo u šestu, je bilo sedam ministara finansija, 17 radnih grupa, 18 nacrta zakona, jedino oko čega nikako ne možemo da se dogovorimo jeste da se Ustav ispoštuje, da građani Vojvodine dobiju one pare koje im pripadaju, a da ne bude samo da su dobri kada plaćaju, kada pune Republički budžet, a kada treba da im se vrati, onda za njih para nema.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. septembra 2016. godine. Da li narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov želi reč? Izvolite.
Gospodine Miličeviću, vi uopšte niste imali potrebu da se izvinjavate poslaniku Aleksandri Jerkov, zato što ste dužni da na mestu predsedavajućeg Skupštine poštujete institucije ove zemlje i završni, konačni stav SANU, kao najvećeg i najvišeg lingvističkog autoriteta u našoj zemlji. Dakle, nema poslanice, nema pilotkinje, nema borkinje i takvih diferencijacija kada je u pitanju zanimanje i određivanje pola, i to vrlo dobro treba da znate. Zato vas molim da nastavite sa predsedavanjem na način kako je utvrdio Ustav naše zemlje i kako govore naše funkcije i da date reč poslaniku Aleksandri Jerkov da nastavi da razgovara na temu koju želi da predloži.
Naravno da znam o čemu govorite, ali vidite da želim da uvažim stav opozicije. Koleginica Jerkov je insistirala, slažem se sa vama. Izvolite.
Izvinjavam se. Ne radi se o stavu opozicije, već se radi o tome da sam ja žena i da imam pravo da se oslovljavam u ženskom rodu. Ako može da bude spremačica, ako može da bude sluškinja, ako može da bude pralja itd, onda može da bude i poslanica, i to može nekom da se dopada ili ne dopada i treba da mi se obraćate u rodu kom ja pripadam. Veoma mi je neprijatno kada mi se obraćate kao muškarcu, zaista. Dakle, predložila sam zakon o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima… (Nemanja Šarović dobacuje.) Izvinjavam se, „koleginica“ Šarović dobacuje nešto, ne znam o čemu se radi. Dakle, to je jedan od zakona čije je izmene ministar Šarčević najavio. On je, od kako je stupio na dužnost, najavio veliki broj izmena zakona, neke od njih je, nažalost, realizovao. Kažem nažalost zbog toga što je svaki predlog zakona, koji je dao u ovoj Skupštini, pokazao da ministar Šarčević i Vlada Republike Srbije ili ne razumeju šta je potrebno našem obrazovnom sistemu, ili ne žele da razumeju, ili ne znaju da razumeju. U svakom slučaju, mislim da je nastavnicima, roditeljima i deci apsolutno svejedno koji je od ovih razloga je po sredi, a ono što je jasno jeste da svaki zakon iz oblasti obrazovanja, koji u ovu Skupštinu dođe, nudi rešenja koja su nazadna, koja su retrogradna, koja nas sada u slučaju Zakona o dualnom obrazovanju vraćaju još dalje u prošlost, nego ovi prethodni. Među njima je i Zakon o udžbenicima. Svaki roditelj u ovoj zemlji zna kako naši udžbenici izgledaju. Zna, prvo, da ih ima previše, zna da su preteški, zna da su preskupi, zna da su prevaziđeni, zna da je deci užasno teško da ih razumeju i zna, nažalost, da su ponekada udžbenici veoma puni nekih netačnih informacija. Sada se situacija dodatno komplikuje zato što će, po novom Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, ministar lično biti taj koji će odobravati plan udžbenika i koji će birati udžbenike, tako da umesto da imamo napredak u ovoj oblasti, mi imamo sve veće nazadovanje. Predložila sam neke izmene zakona za koje mislim da treba da budu unete u Zakon o udžbenicima. Mislim da treba o tome da razgovaramo pre nego što ministar dođe sa svojim, pretpostavljam, retrogradnim zakonima, jer jedino što je ostalo, a u skladu je sa svim ostalim predlozima koje je dao, u zakonu piše da on lično sam piše udžbenike, i to bi bilo u skladu sa njegovom politikom.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine Milićeviću, kao što ste maločas čuli, gospođa Nataša Jovanović je krajnje dobronamerno uputila primedbu vama i gospođi Jerkov i podučila je, rekao bih, da se ona ne može nazivati „narodnom poslanicom“, jer to nije termin koji poznaje Ustav Republike Srbije. To je naziv funkcije. Ne radi se tu o odrednici da li je neko muškog pola ili ženskog pola. Gospođa Jerkov to očigledno nije prihvatila. Umesto da prihvati, da nauči nešto, treba učiti čitavog života, ona je meni rekla da sam ja njena „koleginica“. Naravno, ja ne mogu biti njena „koleginica“ i mislim da vi, dok predsedavate Narodnom skupštinom, morate štititi institucije. Dakle, to što neko hoće da se naziva „narodnom poslanicom“, to nije dovoljno. Kada izađe iz Skupštine može sama sebe da naziva kako god hoće, a vi kao predsedavajući ste dužni da to radite u skladu sa Ustavom i zakonima ove zemlje. Znate, sutra će tražiti da kažete da je ona „piškinja“ ovog predloga zakona koji obrazlaže, pa nekome drugom će to biti uvredljivo. Prema tome, SANU je dala svoj stav. Ako nekima do sada nije bilo dovoljno jasno, sada je potpuno jasno i molim vas da se toga pridržavate.
Zahvaljujem se. Primetili ste da sam uvažio sugestiju koleginice Jovanović i da sam to obrazložio. U nastavku izlaganja nisam primetio da vam se koleginica Jerkov obratila. Naravno da nije dozvoljen dijalog i direktna komunikacija sa narodnim poslanicima. Da sam primetio, sigurno bih reagovao. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne.) Zahvaljujem, kolega Šaroviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. jula 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala lepo. Ovo je izmena Zakona o Vladi kojom se počinje jedan, rekle bi kolege neke, set zdravstvenih zakona. Predlog Zakona o Vladi kaže da se promeni naziv iznad člana i član 11. Menjaju i glase - zdravstvena sposobnost, nespojivost i sukob interesa. Član 11. - pre izbora Vlade svaki predloženi član Vlade mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Član Vlade ne može biti na drugoj javnoj funkciji i državnom organu, organu AP, oštine, grada, Grada Beograd, niti vršiti delatnosti koja po zakonu nespojiva sa dužnošću člana Vlade, niti stvoriti mogućnost sukoba javnog i privatnog interesa. Član Vlade dužan je da se u svemu povinuje propisima kojima se uređuju sukobi interesa pre vršenja javne funkcije. Šta je ideja ovog zakona? Očigledno je da je on neophodan. Važi i za izbor narodnog poslanika, odnosno za kandidate za narodne poslanike, za kandidate za predsednika države, a to je da se izvrši pre izbora, pre mogućnosti izbora tih ljudi lekarski pregled kojim bi se dokazalo da su oni sposobni za vršenje funkcija u državnoj upravi. Takav lekarski pregled polažu svi činovnici koji ovde danas sa nama rade ili bilo gde u državnoj upravi, od nivoa sekretarice, čuvara, pa do nivoa zamenika, savetnika, šefa, referenta, i ne znam šta i ne znam zašto bi članovi Vlade, odnosno budući članovi Vlade bili uskraćeni za tu mogućnost da srpskoj javnosti na najeksplicitniji način dokažu da su sposobni za to da vrše funkciju ministra. Kada bi to bilo tako, a već je jednom bilo za izbor prve demokratske srpske Vlade posle 5. oktobra. Tadašnji predsednik Vlade je insistirao i bez zakon od kandidata da donesu lekarsko uverenje da su sposobni za vršenje službe u javnom sektoru. To je, znači, već u praksi primenjeno u Srbiji i bilo bi jako dobro da se primeni ponovo. Onda ne bismo imali u Vladi ljude koji kažu da spremaju našu decu za rat, ne bismo imali u Vladi ljude kojima se priviđaju neke velike uštede, veliki suficiti, velika povećanja plata, to naprosto nije normalno, da li zato što ne vide, da li zato što ne čuju, da li zato što imaju problem sa zaključivanjem, da li zato što ne mogu da dohvate, zbog kičme recimo, policu na kojoj stoji neki zakon, pa ne mogu da se obaveste. U svakom slučaju, ne treba ih stavljati na tu važnu funkciju ako su nesposobni da je vrše.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Povreda Poslovnika? Povreda Poslovnika, narodni poslanik Aleksandar Martinović. Izvolite.
Javio sam se zbog povrede člana 107. gospodine Milićeviću, zato što Zoran Živković iz sednice u sednicu vređa ljude koji imaju određene telesne nedostatke. Sad je rekao da neko ko ne vidi, odnosno ne vidi dobro ne može da bude ministar. Evo, gospođa Maja Gojković, moja uvažena koleginica i predsednica Narodne skupštine, ne vidi dobro, nosi naočare, ima određenu dioptriju, ali ja itekako mislim da ona može da bude ministar. I, ona je na kraju krajeva bila ministar… (Radoslav Milojičić: Sjajan.) Sjajan, tako je, kako se ono zove „Hajneken“, „Hajnekena“ u stvari, da… Dakle, itekako bila dobar ministar. Ovde se postavlja još jedno pitanje – mene zaista zanima kako je Zoran Živković prošao lekarski pregled? Koliko je koštao taj lekarski pregled? Zanima me – koja zdravstvena ustanova je Zoranu Živkoviću izdala potvrdu da je zdravstveno sposoban da bude ministar posle 5.-o oktobarskih promena. Zaista me zanima – koja zdravstvena ustanova, pošto mi ovde iz sednice u sednicu slušamo kako su ministri u Đinđićevoj Vladi prošli lekarske preglede? Ja bih voleo da vidim jedanput taj lekarski nalaz, da vidimo koja zdravstvena ustanova je taj lekarski nalaz izdala i da vidimo kako je moguće da je Zoran Živković nesposoban za vojsku, ima oznaku minus jedan, što znači totalno nesposoban sa teškim oštećenjem bioloških funkcija kao što stoji u vojnom izveštaju Vojnog odseka Niš, a sposoban je da bude ministar? Dakle, da mi objasnite kako je moguće da neko ne može da služi vojsku, ali može da bude ministar?
Kolega Martinoviću, da li želite da se Narodna skupština u Danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne.) Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodna poslanica Marinika Tepić. Odustaje. Zahvaljujem. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Izvolite.
Znači, predlog izmena zakona o radu ima dva člana. U prvom se traži da se u član 187. stav 1. menja i glasi – za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti za rad duže od 30 dana poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu. Ovaj član 2. je da zakon stupa na snagu osam dana nakon objave u „Službenom glasniku“. Ako niste pažljivi i ako ne razumete dobro kao prethodni kolega koji je potpuno pogrešno shvatio šta sam pričao i ne zaslužuje dalji komentar za to, ja ću da vam ponovim. Ovim zakonom se traži da poslodavci, budite skoncentrisani, drage kolege, ne mogu da daju otkaz nekome, radnici koja je u trudnoći, na porodiljskom, odsustvu porodilja, bilo kom radniku koji je na odsustvu radi nege deteta, na odsustvu radi posebne nege deteta i na odsustvu sa rada zbog privremene sprečenosti za rad duže od 30 dana. Ovo su civilizacijske norme. Ovo mora da bude u Zakonu o radu, bilo da ste četnici, partizani, levičari, desničari, ne znam šta, bilo koje nacije, vere, bilo čega i to nije za šalu, i to nije za izigravanje nekog ko je nevešt u zaključivanju. Naravno da malopre nisam pomenuo nikakve ljude koji imaju problem sa vidom. Niste razumeli. Pogledajte u stenogram pa ćete videti. Rekao sam da samo neko ko je lud ili slep može da vidi napredak u ekonomskoj oblasti, a ko se prepoznao direktno ja mu čestitam na tom prepoznavanju…
Kolega Živkoviću, vratite se na obrazlaganje zakona.
… i želim mu veliki uspeh, kao što svima vama, poslanicima vlasti, posebno poslanicima SNS, čestitam Novu godinu, prvi put u istoriji, srećnu novu 2018. godinu…
Kolega Živkoviću, da li želite da nastavite sa ….
kako ste okitili grad tako da liči na cirkus…
Kolega Živkoviću, očigledno ne želite da nastavite sa obrazlaganjem Predloga zakona o izmeni Zakona o radu. (Zoran Živković dobacuje.) Teško je imati takve moći, kolega Živkoviću, da predvidim vaše ciljeve i vaše želje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Povreda Poslovnika, narodna poslanica Maja Gojković.
Poštovani predsedavajući, u stvari ne bih imala ni prava na povredu Poslovnika, po članu 92. danas u raspravi mogu da učestvuju samo predlagači zakona. Znači, čitav dan se krši ovde radi nekakve tolerancije političke Poslovnik. Sada je u pitanju član 104. i morali ste vi da reagujete, a ne poslanik Aleksandar Martinović kada je poslanik Zoran Živković, pokušavajući da obrazloži svoj predlog zakona, uvredio ne samo mene kao poslanika ovde koji ima zaista izražen problem sa vidom, nego i sve ljude u ovoj državi, jer ih je diskvalifikovao po tome da ne mogu da se bave politikom i da računaju da će biti ministri i da obavljaju izvršnu vlast ako ne vide dobro, ako su malog rasta, ako imaju problem sa kičmom, ako ne mogu da hodaju. Ako je nešto danas bilo jezik mržnje to je sigurno bilo obrazloženje Zorana Živkovića i ne može da se pređe preko toga. Lično imam ogromnu dioptriju, ali sam ubeđena da mogu mnogo bolje da vodim državu od Zorana Živković, koji je tako uzvišeno zdrav i ubeđena sam da bez obzira na to što sam hendikepirana i što dobro ne vidim i što sam na ivici da spadam u teške kategorije invaliditeta, a nije me sramota da to priznam pred javnošću Srbije, da mogu mnogo bolje i časnije da vodim policiju od njega, koji je to radio u Vladi Zorana Živkovića. Hvala.
Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne.) Zahvaljujem. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike, koji je podneo Narodnoj skupštini 1. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč?
Naravno da da. Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike kaže član 1. – u Zakonu o izboru predsednika Republike, Službeni glasnik taj i taj, od tad i tad, u članu 11. stav 3. posle tačke 2) dodaje se tačka 2a), koja glasi – lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Zašto? Zato da ne bismo imali situaciju koju imamo sada. Mislim da je to svima u Srbiji jasno i da je postojao ovakav zakon mi ne bismo imali predsednika koga sada imamo, niti onoga pre njega, a to bila i preventivna mera za budućnost, jer ko zna ko sve može da se kandiduje za predsednika države ako ne uvedemo ovu zaštitu. Mislim da je to jasno kao dan. Pozivam poslanicu ili poslanika, gospođu poslanika koja je govorila pre mene da pročita stenogram i da vidi da naravno nema nikakve veze ono što je ona rekla o mom malopređašnjem izlaganju. Naravno da srpska javnost odavno zna, a na žalost i mnogi iz udruženja invalida različitih oblasti šta je sve urađeno i šta sam lično radio u njihovu korist kao nekadašnji funkcioner. To nije tema, nemam potrebe da se branim od laži, laž nikada nije bila ni opasna.
Da se vratimo na temu, kolega Živkoviću.
Ali, moram da dam zbog srpske javnosti nekoliko objašnjenja za ono što su rekli neki poslanici. Nikada nisam bio u Vladi Zorana Đinđića, pod a), nikada nisam bio ministar policije u Vladi Zorana Živkovića, samo minut.
Kolega Živkoviću, dobićete minut i osam sekundi, ali vas molim, ne možete na takav način da se obraćate direktno narodnim poslanicima i odgovarati, kako vi kažete, na pitanja. Ne možete imati repliku na ukazanu povredu Poslovnika. Osnov vašeg javljanja je da obrazložite Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike. Izvolite, imate još minut i osam sekundi.
Kao što u javljanju po povredi Poslovnika to ne može da se koristi za repliku, za iznošenje neistinitih, neki bi rekli lažnih podataka o nekom poslaniku nisam hteo ovde da repliciram, jer ne zaslužuju bilo kakav odgovor, a kamo li repliku, ali hteo sam da obavestim građane Srbije da oni znaju o čemu se radi i hvala vam na prilici koju ste mi ukazali. Dakle, neophodno je promeniti Zakon o izboru predsednika Republike, da nam se ne bi desilo da na čelu države imamo ono što imamo sada.
Kolega Živkoviću, kolega Martinović se maločas nije obraćao vama, pitanja je postavljao meni. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Aleksandar Martinović. Molim vas da se prijavite.
Molim vas gospodine Milićeviću da reagujete na ovo što je rekao Zoran Živković. On je za predsednika Republike Aleksandra Vučića rekao – ono. Dakle, Aleksandar Vučić je čovek od krvi i mesa koji je sam pobedio sve vas, i Živkovića i Jankovića i Jeremića i Đilasa i Tadića i Boška Obradovića, sve redom, i taj Vučić je dobio skoro 56% glasova. Dakle, dobio je toliko glasova više koje vi za deset vaših političkih života nećete da dobijete. Razumem da vi zbog toga trpite velike političke traume, da ste nervozni …
Kolega Martinoviću, obraćajte se meni.
Da ste ljuti, ali vas, gospodine Milićeviću, molim da uzmete u zaštitu dostojanstvo Narodne skupštine, između ostalog i zato što je predsednik Republike položio zakletvu ovde pred svim narodnim poslanicima, ispoštovao svakog narodnog poslanika, nikome nije uputio ni jednu tešku, ni jednu ružnu reč. Dakle, Aleksandar Vučić je bio kandidat SNS koji je ubedljivo pobedio sve vas zajedno i mi smo u SNS izuzetno ponosni, a vas gospodine Milićeviću molim da Zorana Živkovića upristojite.
Molim vas, ne morate direktno. Dozvoliću vam povredu Poslovnika, naravno, ali ne morate direktnu komunikaciju. Imate još deset sekundi kolega Martinoviću.
Marijane, molim te kao predsednik poslaničke grupe nemoj da reaguješ. U pitanju je čovek koji još uvek trpi strahove, jer ne može da objasni sam sebi da li je on Luleta vezao za banderu u Nišu ili Lule njega, e, to je problem.
Zahvaljujem kolega Martinoviću. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne.) Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Nemanja Šarović, izvolite.
Gospodine Milićeviću, mi vas taman pohvalimo kako smireno vodite sednice, a vi onda pokvarite utisak, pa dozvolite ponovo da se krši Poslovnik. Vi ste gospodinu Martinoviću kao šefu vladajuće poslaničke grupe omogućili da govori dva minuta i 20 sekundi. Sve poslanike opozicije prekidate u sekundi i to je još jednom pokazatelj na koji način pravite razliku između narodnih poslanika koji su po Ustavu jednaki, po zakonu. Ako ćemo prihvatiti principe parlamentarne demokratije, onda ovo ne sme da se dešava. To do sada nije bila vaša odlika, nadam se da neće biti ni u buduće. Druga neuporedivo bitnija stvar, član 103. reguliše šta je dužan poslanik koji se javi da govori o povredi Poslovnika. Da li ste vi gospodine Milićeviću povredili Poslovnik tako što je Vučić navodno sam pobedio na izborima? Da li ste vi govorili o tome? Ja to nisam čuo. Ja mislim da vi na taj način niste povredili Poslovnik. I to je po onoj narodnoj – NJih dva, a ja i babo sami. Vučić pobedio sve njih, on i 27 stranaka koje su bile u koaliciji. Kada je tako veliki, lep i pametan, zašto nije izašao sam? Drugo, ako je već, kako kaže gospodin Martinović, Aleksandar Vučić predstavnik svih građana, ako je poštovao sve građane i sve poslanike u Narodnoj skupštini, kako to da za predstojeće lokalne izbore svoje ime pozajmljuje samo jednoj izbornoj listi? Da li je ta lista „Srbija“? Znate, to ste uradili na Kosovu i Metohiji. Kaže – državni projekat Srpska lista. Hoćete i u Beogradu imati državni projekat liste Srpska napredna stranka – Aleksandar Vučić?
Zahvaljujem, kolega Šaroviću. Malo čas smo razmenili mišljenja na ovu temu i vi jako dobro znate da je zaista teško predvideti, ponoviću po ko zna koji put danas, o čemu će govoriti narodni poslanici. Na meni je da sugerišem i da pokušam da usmerim poslanika da se vrati na ono što jeste tema aktuelnog skupštinskog zasedanja. Da li je kolega Martinović govorio nekoliko sekundi duže? Da, jeste, jer sam ga ja prekinuo u jednom vremenskom intervalu, pokušavajući, ako ste primetili, da sugerišem kolegi Marijanu Rističeviću da ne vodi direktnu komunikaciju sa drugim poslanicima. To je bio jedini razlog. Ja sam mu, kao predsedavajući, onemogućio tih 10 do 15 sekundi i samo zato sam dozvolio. Vi jako dobro znate da nemam dvostruke aršine i nemam dvostruke standarde kada je reč o vođenju sednica. Da li želite da se Narodna skupština izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodna poslanica Maja Gojković. Izvolite.
Uvaženi predsedniče, neću se ljutiti na vas ako budete upotrebljavali srpski jezik i obratite mi se sa „narodni poslaniče“, pošto ja poštujem stavove Srpske akademije nauka i umetnosti. Kada bude naš jezik prepoznavao pojmove kao što su – kranistkinja, vojnikinja, psihološkinja i ne znam ni ja šta se već danas upotrebljava, onda ću imati pravo da se ljutim na vas. Ovoga puta ste povredili Poslovnik u članu 92, koji govori o tome ko ima pravo da učestvuje u raspravi. Vi niste krivi, ali ipak ste tolerantni i dajete stalno reč lažnim povredama Poslovnika poslaniku Nemanji Šaroviću, koga je mrzelo da napiše, barem reda radi, neki predlog zakona, pa koristi danas povredu Poslovnika da bi vređao, ne samo predsednika države Aleksandra Vučića, koji će izdržati sve, pet godina trpi najniže i najgore uvrede na njegov račun i da li mu je teško ili nije teško nije tema ove sednice, ali poslanik Nemanja Šarović je ovoga puta ugrozio dostojanstvo građana Srbije, njih 56% koji su glasali za predsednika Aleksandra Vučića i koji su podržali njega, ali i 100% građana Srbije koji poštuju funkciju predsednika Republike. Molim da se jednom prestane u ovom parlamentu sa omalovažavanjem Republike Srbije, sa omalovažavanjem Narodne skupštine Republike Srbije, Vlade Republike Srbije i predsednika države. I to ne može nikom da bude dozvoljeno, bez obzira što jednog dana obuče majicu na kojoj piše – Ja sam član stranke koja je u opoziciji, pa misli ovde da može da vređa šta god mu padne na pamet. Nemanja Šarović nije ničim zaštićen zato što pripada opozicionoj… [[Isključen mikrofon.]]
Da li želite da se Narodna skupština u Danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika?
Da se radi o Nemanji Šarović, tražila bih. Ali, pošto se radi o vama, ovog puta ne, ali vas molim da reagujete.
Zahvaljujem. Malo čas ste sami rekli da smo sednicu započeli u jednom duhu tolerancije i praksu javljanja po Poslovniku, naravno, uvažavajući u tom pravcu i u tom kontekstu i poslanike opozicije i pozicije, započeli smo još tokom pre podneva. Nastavljamo je samo i ja ipak verujem da je cilj i pozicije i opozicije, opet, uvažavajući, dobiće svaki poslanik reč, naravno, Milojičiću, i vi kao poslanik opozicije dobićete pravo na reč, ali nadam se da ćemo nastaviti u duhu tolerancije i da ćemo završiti posao koji smo započeli još danas u 10.00 časova, a reč je o usvajanju dnevnog reda. Izvolite, kolega Martinoviću, povreda Poslovnika.
Da, povreda člana 27. gospodine Milićeviću. Nije Aleksandra Vučića, kao što je rekao Nemanja Šarović, podržalo 27 stranaka, nego je Aleksandar Vučić izašao sam na crtu i Vojislavu Šešelju i Saši Raduloviću i Vuku Jeremiću i Saši Jankoviću i svima ostalima i dobio 56% glasova. Svi vi lažni partizani, lažni četnici, lažni evropejci itd, tom čoveku niste mogli ništa.
Obraćajte se meni, kolega.
A građani Srbije znaju da vam je jedini program u kampanji bila mržnja protiv Aleksandra Vučića i vi drugu politiku niste ni imali.
Samo se obraćajte meni, molim vas.
Apsolutno svi predsednički kandidati i sve stranke koje su stale iza bilo kog od ovih predsedničkih kandidata imale su samo jednog čoveka kao metu – Aleksandra Vučića i članove njegove porodice. Dakle, nije bilo njih dvojica – Ja i babo sami, nego jedan čovek protiv kompletne, doduše prilično nejake i beznačajne srpske opozicije. I ono što moram da kažem – Srpska napredna stranka je ponosna i na generala Lazarevića, ali smo isto tako ponosni i na pukovnika Veselina Šljivančanina.
Kolega Martinoviću, molim vas da se vratite na ukazanu povredu Poslovnika.
Ovo moram da kažem, gospodine Milićeviću, zato što je jedan, navodni najveći borac protiv haške nepravde izjavio da je Veselin Šljivančanin odgovoran, da je kriv za ratne zločine u Vukovaru i da ga je trebalo osuditi. Nije kriv, Veselin Šljivančanin je za nas srpski junak koji je oslobodio srpski Vukovar onda kada su u Vukovaru od strane ustaša ubijana srpska deca.
Zahvaljujem, kolega Martinoviću. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne) Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović, povreda Poslovnika.
Gospodine Milićeviću, vi jeste povredili član 27. ali time što ste dozvolili gospodinu Martinoviću da govori to što je govorio. Da ne mislite slučajno da sam uvređen time, jer kako će mene da uvredi gospodin Martinović? Zamislite koliko je dragoceno kada Aleksandar Martinović nekome kaže da je lažni četnik. Evo, Aleksandar Martinović je pravi četnik. Ja sam njega već pohvalio i na sednici Administrativnog odbora, ističući da je on po mom mišljenju i najlepši i najpametniji u čitavoj poslaničkoj grupi, da je on najbolji njihov predstavnik…
Kolega Šaroviću, nema razloga …
… da je on simbol demokratije, svetionik doslednosti, pazite, zaista se retko takav čovek sreće. I kada mi on kaže da sam ja lažni četnik, verujte da sam ponosan, jer zamislite da Aleksandar Martinović proceni da sam ja dobar, pa privilegija je dobiti negativnu ocenu od njega. Dakle, gospodine …
U čemu sam ja učinio povredu Poslovnika, samo mi to recite, molim vas? Nema razloga da se obraćate gospodinu Martinoviću, meni se obraćajte.
Time što ste dozvolili da šef poslaničke grupe SNS, Aleksandar Martinović koji je čitavu političku karijeru izgradio time što je objašnjavao ko su i šta su oni, deli narodne poslanike na prave i lažne četnike. Dakle, zamislite Aleksandar Martinović mi je dodelio titulu lažnog četnika. Možda jesam, ali evo kažem, on je pravi. Još jedna veoma bitna stvar, dakle, Aleksandar Vučić je kako kaže sam pobedio. On sam kao predsednik Vlade, kao ministar u svakom ministarstvu, kao čovek koji je pokrajinski predsednik Vlade, gradonačelnik svakog grada, koji ima sve na raspolaganju.
Zahvaljujem. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Da) Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Hvala gospodine Miličeviću. Molim vas, imam dve povrede Poslovnika. Voleo bih da mi vi kažete za prvu povredu Poslovnika, na koji član da se žalim i na osnovu čega celog dana danas na naše predloge zakona dajete reč gospodinu Martinoviću, da na osnovu Poslovnika može da replicira i vređa predstavnike opozicije? Naravno da se niko, pogotovo iz DS ne plaši Martinovića, ali jako bih vam bio zahvalan da mi kažete na osnovu kog člana celog dana dajete…
A na koji ste vi član ukazali?
Ja vas pitam da mi kažete na osnovu kog člana, da ukažem na povredu Poslovnika, na osnovu kog člana celog dana dajete gospodinu Martinoviću i Maji Gojković reč? Ukazujem povredu člana 88. i zahtevam da se utvrdi kvorum, jer kvoruma nema.
Kolega Milojičiću, ne možete mene pitati da vam odredim na osnovu kog člana se možete javiti. Morate se najpre pozvati na član Poslovnika, dugo ste poslanik i mislim da ste to do sada morali da naučite. Da li želite da se Narodna skupština u dane za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Da) Izvolite povreda Poslovnika, Aleksandar Martinović.
Gospodine Milićeviću, evo, odgovoriću ja. Povređen je član 106. To, zašto ja dobijam reč i zašto poslanici SNS dobijaju reč, ja ću sada da kažem svima ovima mrziteljima SNS, zato što nećemo da dozvolimo da ovaj današnji dan iskoristite da po nama udarate kao po vreći. Zato što nemamo čega da se stidimo, niti smo šta opljačkali, niti smo bilo kome šta uzeli. Dižemo Srbiju iz pepela, dižemo je iz blata u kome ste ostavili, ponosni smo na Aleksandra Vučića, ponosni smo na njegovu pobedu od 56% osvojenih glasova, ponosni smo na činjenicu što smo prvih osam meseci ove godine imali 1,6 milijardi direktnih stranih investicija, ponosni smo na 100 kilometara novih autoputeva, na desetine hiljada novih radnih mesta, na to što smo za tri godine otvorili preko 60 fabrika u celoj Srbiji, što nikoga nismo otpustili za razliku od njih koji su za četiri godine svoje vlasti otpustili 400 hiljada ljudi. Sad vam kažem, gospodine Milićeviću, nećemo više da dozvolimo da oni koji su na izborima osvojili jedan, dva ili četiri posto glasova, udaraju po SNS kao po vreći. Narod nam je ukazao poverenje da vodimo državu, da donosimo zakone i mi ćemo to i da radimo.
Gospodine Martinoviću, u potpunosti se slažem sa vama. Narodna skupština, kao najviši organ zakonodavne vlasti, ima tu ulogu. Pre nego što vam dam reč koleginice Gojković, moramo shodno članu 88, najpre da utvrdimo kvorum. Konstatujem da je u sali prisutno 129 narodnih poslanika. Nastavljamo sa radom. (Aleksandar Martinović: Nemoj im davati reč, nisu prisutni u sali. Ne može se dati reč nekome ko nije tu.) U pravu ste kolega Martinoviću, ali nisu se oni javili, koleginica Gojković se javila, a ona je prisutna, moram dozvoliti da govori. Povreda Poslovnika narodni poslanik Maja Gojković. Izvolite.
Pozvaću se na član 88. koji je licitirao poslanik Milojičić malopre, samo da bi pokrio ono što je govorio i ušao u repliku i onda je licitirao bilo koji član. Molim poslanike da gledaju o čemu se radi u članu 88. i tako se poslanici DS odnose prema parlamentu i današnjem radu. Članu 88, to je poglavlje o otvaranju sednice i učešće na sednici i mi smo sve čuli u njegovom obrazlaganju povrede Poslovnika člana 88, osim o onome što piše. Znači, gospodine predsedavajući, vi dozvoljavate danas na sednici maksimalno tolerantno ali opet nepoštujući Poslovnik, da se svaki poslanik opozicije danas javi ovde, licitira bilo koji član Poslovnika i vređa Aleksandra Martinovića. Ako poslanici nisu shvatili još uvek da su poslanici ovde, svih 250, jednaki i da ovde svako ima pravo da se javi za reč, onda su promašili svoju profesiju. Mogli su barem za godinu dana, koliko je ovaj saziv parlamenta na snazi, da pročitaju Poslovnik i da znaju da smo mi ovde potpuno ravnopravni. Aleksandra Martinović ima pravo da govori, ima pravo da se poziva na povredu Poslovnika, ima pravo da traži repliku, a na vama je da li ćete to dozvoliti ili nećete. Molim vas, da poštujete Poslovnik. Da počnemo i da nastavimo, u stvari, sa utvrđivanjem dnevnog reda i da koristite odredbu Poslovnika koja govori da u raspravi, u ovom delu sednice, mogu da učestvuju samo predlagači zakona, a kvorum može da traži samo predsednik poslaničke grupe i niko više, i to piše u Poslovniku. Koliko ja znam, Radoslav Milojičić nije smenio još uvek svog predsednika poslaničke grupe ili zamenika. Prema tome, ovoga puta ste zaista povredili Poslovnik jer dajete da radi ko šta hoće na ovoj sednici.
Zahvaljujem koleginice Gojković. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? Dakle, da, potpuno ste u pravu, 250 poslanika potpuno ravnopravni, potpuno jednaki i imaju pravo da se jave za reč, a na predsedavajućem je da poštuje dostojanstvo Narodne skupštine. Sa tom tolerancijom smo krenuli danas od prepodneva, nastavili popodne poštujući pravo opozicije i neprimenjujući onaj drugi deo koji je nepopularan, jer bi onda opet išli ka tome da imamo dvostruke standarde i da imamo dvostruke aršine, a to je sankcionisanje. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike, koji je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 140. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenog u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. Ovo je predlog rezolucije koji je predložen prvi put pre jedno dve godine i ja ću ostati uporan u tome. Mislim da ima potpuno smisla da rezoluciju koju je u istovetnom tekstu podržalo preko 20 država, među kojima Ruska Federacija, Grčka, Belgija, Francuska, Kanada, Kipar, Italija, Švajcarska, Argentina, Urugvaj, Švedska, Liban, osudi i srpski parlament, odnosno parlament države Srbije. Mislim da mi imamo mnogo više razloga, motiva i civilizacijskih, ali i ličnih i nacionalnih, da podržimo jedan ovakav akt. Ponavljao sam više puta, ali pošto konstatujem da je ovde shvatanje onoga što ja pričam malo teži proces, ponoviću da to nema nikakve veze sa sadašnjom politikom Turske, niti ima bilo kakve veze u odnosu na sukob Azerbejdžan-Jermenija. To je pitanje genocida koji je utvrđen, a koji je počinjen u Osmanskom carstvu od 1915. do 1922. godine prema Jermenima. Zašto je to nama važno? Zato što postoji utemeljeno mišljenje koje, ako nije dobilo pravno utemeljenje, sigurno ima utemeljenje u osećaju dobrog dela građana Srbije da je i nad građanima Srbije, nad srpskim narodom i drugima izvršen genocid nekoliko puta u toku istorije. Nekad su to radili oni koji su bili okupatori, nekad su to radile prve komšije, a nekad su to pokušavali da urade i neki koji su se lažno predstavljali kao patriote. To mora da bude zabeleženo, da nam se ne bi ponovo dešavalo. Jer, može sutra da nam se desi da ponovo na nekim izborima aktuelna vlast naredi građanima Srbije i Srbima, recimo na Kosovu, da glasaju za ratnog zločinca protiv koga ova država ima poternicu Interpola, ili da neko natera sudije Srbe da pred ratnim zločincem, koji je trenutno predsednik nekakvog Kosova, polažu zakletvu. Oni nisu srpske sudije, oni su tada sudije nepriznate takozvane države Kosovo, ili države Kosova, kako kome odgovara. Ali, i jedno i drugo ne sme da nam se desi, a da bismo pamtili, moramo da se setimo i tuđih muka i genocida nad drugim narodima, a jedan od njih su Jermeni.
Zahvaljujem, kolega Živkoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodi poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. januara 2017. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Izvolite.
Dakle, 12. janura 2017. godine. Imam dva predloga zakona koji se tiču izmene Zakona o izboru narodnih poslanika. Nažalost, ne vidim ovde koji je koji, ali nema veze, stići će i ovaj drugi na dnevni red. Znači, jedan se tiče onoga što zovemo zdravstvenim zakonima, a to je da se dopuni Zakon o izboru narodnih poslanika, član 1. i da on glasi - u Zakonu o izboru narodnih poslanika, Službeni glasnik itd. U članu 44. stav 2. posle tačke 1) dodaje se tačka 1a) koja glasi – lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Ovaj zakon kada ga usvojimo, a biće usvojen kad-tad, ja vam to garantujem, stupiće na snagu osmog dana nakon objavljivanja u „Službenom glasniku“, upravo onako kao što piše u srpskom Ustavu. Šta nam donosi ovakva izmena zakona? Donosi nam, kao u slučaju kandidata za predsednika države i kandidata za člana Vlade, da i kandidati za narodnog poslanika, pre nego što bude verifikovana njihova kandidatura, a ne izbor, znači sama kandidatura, moraju da prođu lekarski pregled koji je neophodan za zapošljavanje u javnom sektoru. Taj pregled nije ništa posebno značajan. Neki su kroz takav pregled prošli. Svi ovi ljudi koji nas poslužuju, koji rade za nas i sa nama u ovoj zgradi su prošli takav pregled. On se predviđa i za neke druge dokumente. Mislim da nema razloga da se uopšte bilo ko protivi ovakvom predlogu zakona, osim ako se ne plaši primene tog zakona i ako se ne plaši kako bi prošao lekarski pregled. Tako da, ja vas sve pozivam da se testiramo ovim glasanjem, da vidimo ko glasa za, on se ne plaši lekarskog pregleda, a ko glasa protiv, on se plaši. Moram da upozorim, pre nego što glasate, da taj lekarski pregled podrazumeva i test na prisustvo droge u organizmu, ne samo aktuelno, nego i ono što je bilo pre pet, 10 ili 20 godina, da iz tih analiza može da se dođe do vrlo interesantnih zaključaka o prošlosti i o opštem stanju zdravlja narodnog poslanika. Tako da, ne bih nikoga da prozivam, ne bih niko da se ponovo prepozna ili da pomisli da ima neke lične veze sa ovim što ja pričam, ali ja mislim da građani Srbije zaslužuju da kada izađu na izbore glasaju za ljude za koje su, ako nisu sigurni da neće da menjaju stranke, bar da budu sigurni da su dovoljno zdravi da sede u ovim klupama. Hvala lepo. Pozivam vas da zajedno glasamo za ovaj predlog zakona.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 od 145 narodnih poslanika. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Izvolite.
Tako je, pre godinu dana je ponovo predložena ova izmena zakona, i u prošlom sazivu je isto bio takav predlog. Nije se skupštinska većina ni tada ni do sada odlučila da ga stavi na dnevni red, bez obzira na obećanja koja sam dobio za to. Ima tu i obećanje Vlade Srbije od pre godinu dana, koju je tada vodio valjda Aleksandar Vučić, gde kaže da su ove izmene opravdane, da imaju smisla i da će biti ugrađene u novi predlog zakona o visokom obrazovanju, pa se to nije desilo. Pre petnaestak-dvadesetak dana ovde je sedeo ministar prosvete, pa je rekao da će se u narednim izmenama ugraditi i ova formulacija. Međutim, nije se ni to desilo, te ću ja, zbog srpske javnosti, jer siguran sam da većina vas već napamet zna ovaj predlog, da ponovim šta je predlog. Predlog je da se u Zakonu o visokom obrazovanju, Službeni glasnik taj i taj, u članu 4. posle tačke 1) dodaje tačka 1a) koja glasi – akademska čestitost, da se u stavu 2. posle člana 5. dodaje naziv člana i član 5a koji glasi – akademska čestitost, da se doda član 5a koji kaže – akademska čestitost se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Tu, naravno, nije imalo smisla staviti to da je nemoguće polagati i diplomirati u nedelju, da je nemoguće da najbolji studenti samozvanih fakulteta kažu da su najbolji, a studirali su osam-devet godina. Ne znam za fakultet gde redovno školovanje traje osam-devet godina. To isto znači da ne možete da trčite sa fakulteta na fakultet, pa gde vam ne priznaju doktorat da pobegnete preko šumice i odete u neki drugi i da tamo položite. To znači ono što se zove čast i poštenje. Uz rizik da to što govorim nije prepoznatljivo svim kolegama, ja se ipak nadam da možemo da učinimo napor i da dođemo do toga da prepoznamo šta je to akademska čestitost. Čestitost životna, da tako kažem, bi trebalo već da nas krasi u mladim godinama, da to pomaže i ljudima koji su imali nesreću, koje je možda Bog kaznio, koji su možda imali nekakvu, otkud znam, kakvu muku životnu, ali zato je društvo, zato su nadležne institucije koje mogu da budu i preventivne i kurativne, mogu da pomognu da se i ti ljudi vrate do toga da postanu čestiti. Naravno da je neophodno da ljudi koji treba da edukuju buduće generacije koje, nadam se, više neće bežati od vas iz države, nego će ostajati ovde, to moraju da budu ljudi koji imaju jasno znanje o tome šta znači akademska čestitost i čestitost uopšte.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje. (Zoran Živković: Glasa se 15 sekundi, piše u Poslovniku.) Pušteno je 10 sekundi. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem. To je Predlog zakona kojim pokušavam da sprečim, već jako dugo, nenamensko trošenje, bacanje narodnih para, budžetskih para za nešto što se zove – predizborni propagandni program, odnosno tu su one besprizorne, pre svega TV reklame po nacionalnim i ovim manje nacionalnim televizijama, gde je za cilj da se kandidati za razne funkcije u ovom društvu, političke naravno, predstave pametnijim, lepšim, sposobnijim, bržim i kako beše, ne znam, ono treće, nego što oni to realno jesu. Ogromne pare, procene su da je to negde između 70 i 90 miliona evra godišnje se baca za to, za fotošop, izmenu lika, za scenario, sa gospođa Nado, sa ne znam kojim sve besmislenim stvarima, koji bi trebalo da zavedu ljude i da pomisle da to jeste ozbiljna stvar, a ne samo loša kopija scenarija nekog rijaliti programa ili neke TV serije, iz nama daleke ali prijateljske zemlje. Prema tome, da bi se sprečilo bacanje para za to i da se te pare usmere za mnogo potrebnije potrebe, o nekima sam već govorio, neke kolege su govorile pre mene, ako je to tačno 70-80 miliona, možete da izlečite u toku godine svu decu kojoj je potrebna medicinska pomoć, operacije ili bilo kakva terapija koja ne može da im se da u Srbiji, nego moraju da putuju u inostranstvo. Znači, ne bismo imali SMS poruke za lečenje dece koja sutra treba da naslede dugove koje je ova vlast napravila, nego bismo imali jedan normalan fond koji bi išao na to da se ta nesretna deca, njihovi roditelji i neki drugi ljudi, ako je to potrebno, da budu izlečeni i da budu sposobni da prođu lekarski pregled pa da budu i kandidati i za poslanika i za ministra i za predsednika države. Ne vidim ništa stranačko u ovome. Znači, samo treba da se odreknemo svi od toga da državne pare preko nekih raznih transmisija i pranja trošimo za nešto što je besmisleno bacanje para, a ne za nešto što pomaže ljudima da ostanu zdravi. Naravno da građani Srbije moraju biti obavešteni o tome šta nosioci lista, političke stranke, organizacije, pokreti nude ali to treba da se uradi tako što se organizuju na svim nacionalnim televizijama ili na pokrajinskoj, ako su pokrajinski izbori, ili na lokalnim ako su lokalni, duel emisije, gde će politički neistomišljenici da nude svoje programe građanima Srbije.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 od ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? Izvolite.
Ovaj zakon je vezan za zakon koji sam malopre branio i pokušavao da vas ubedim u to da je bolje da se to da za lečenje dece ili za neka naučna istraživanja ili za socijalna davanja u nekoj drugoj oblasti, nego da se bacaju za glupe TV reklame, ali da bi to bilo uspešno, nije potrebno promeniti samo Zakon o izboru narodnih poslanika, nego i Zakon o finansiranju političkih stranaka, gde bi pisalo da je zabranjeno da se troši novac u kampanji za finansiranje promotivnih spotova na elektronskim medijima. Ima puno drugih medija koji mogu da, ako baš neko misli da je mnogo lep, pametan, u nekom spotiću, može to nebitno i preko Fejsbuka, preko tvitera, preko nekih trećih, četvrtih društvenih mreža, može da ide od kuće do kuće, ako sme bez obezbeđenja pa da pita komšije šta misle o njemu, može da ode kada je kampanja u Pančevo da se pozdravi sa radnicima fabrike za proizvodnju čipova, koja je tamo, u stvari nije napravljena, ali je obećano da će biti napravljena. Ili, možda može da sedne u ovaj kineski voz koji ide za Budimpeštu, ali ni to nije urađeno, samo je obećano, ili možda da neko ode da pije vino, kao što dobacuje kolega tamo, to je onim vozom koji je šaran da ide za Kosovo Polje, pa je došao tu negde do Batajnice, sve junak do junaka bio tamo. Prema tome, hajde da se ne igramo cirkusa, nego daj da radimo nešto što je posao narodnih poslanika, a to je da pomognemo ovom napaćenom narodu, građanima Srbije, svih vera i nacija, da žive tako da im se bar na trenutak učini da žive u Evropi 21. veka, a to možemo da uradimo tako što ćemo početi da se ponašamo kao ozbiljni ljudi. Uvek neko može nekome da smisli neku laž. To je istorija laži. To je enciklopedija laži. Možete da pričate o čemu god hoćete, ko je koga pelcovao, ko je kome skidao budnu, ko dobro čuje, ko dobro ne čuje, ko je služio vojsku, ko puši, a ko je lule, sve to može da se priča koliko god hoćete, ali daj da radimo nešto ozbiljno. Nismo mi izabrani ovde da gledamo ko može od sebe da napravi veću budalu, nego smo izabrani da pomognemo našim građanima. Zato apelujem na vas da glasate za ovaj predlog zakona, da kažemo da te pare usmeravamo za lečenje dece koja se danas leče SMS porukama.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 od ukupno 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, to je isto jedan stari Predlog zakona koji je bio predložen i u prethodnom sazivu. Praktično to je abdejtovana varijanta zakona koji je usvojen 2003. godine, koji je bio jedan ozbiljan zakon koji je imao u sebi sve sadržaje, a i podzakonska akta, koji su bili neophodni zato da se stane na put bespravnoj gradnji u ovoj državi. Taj zakon je usvojen, ponavljam 2003. godine, ali je njegova primena odmah, nakon roka za početak primene, koji je bio 2004. godine, opstruisan sa mnogih strana i on nije ostavio neki ozbiljan trag, nego ozbiljne pozitivne posledice za stanje u našoj državi. Tako dan danas gde se okrenete oko sebe možete da vidite koliko god hoćete bespravne gradnje, možete da to pogledate u nečemu što se zove „Beograd na vodi“, možete to da pogledate na nečemu što se zovi stanica „Prokop“, pošto izgleda tamo niko ne sme da uđe vozom, vidim da je otvorena, vidim da je to glavna beogradska stanica, bar su tako pisali kada su krečili, ali tamo ja vidim da idu samo neki lokalni vozovi, neki vozići od Pančevačkog mosta do te stanice i do Batajnice. Imate takve primere danas u Beogradu, ima preko 150 objekata za koje su nadležne gradske službe, gde su vaše kolege iz vaših stranaka na vlasti doneli pravosnažna rešenja o zabrani gradnje i o rušenju izgrađenog, ali se to radi i dalje kao da se ništa nije desilo. Kolega sa bradom iz trećeg reda, levo od mene, je svedok jedne takve gradnje u Nebojšinoj 8a. Recimo, pred očima vlasti se to dešava. Upozoravao sam na to nekoliko puta i rekli su mi – pazi šta radiš, njega štiti neko gore. Znam da je to gore, ja znam da je to najgore, ali to me neće sprečiti da nastavim ne zbog tog slučaja samo nego i zbog mnogih drugih da se uvede red u tu oblast u Srbiji. Bespravna gradnja, zdravi kandidati za poslanike, ministre i predsednika, ne bacanje para na reklame, nego lečenje dece od tih para, sve su to stvari koje Srbiju mogu da učine boljom zemljom, zemljom koja, ne zbog EU nego zbog nas samih može što pre da ostvari evropske standarde i da ostvarimo taj cilj za koji se mnogi kunu da je životni, a bojim se da nisu svesni šta rade. Prema tome, ja vas pozivam da časno glasate za ovaj predlog zakona.
Stavljam na glasanje Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - pet, protiv - jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom –Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac. Izvolite.
Hvala lepo. Ovom odlukom se predlaže da se obrazuje anketni odbor radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac. To se desilo pre neku godinu i po tvrdnji ljudi koji su vodili to osiguranje, po tvrdnji ekonomskih stručnjaka, po tvrdnji 408 zaposlenih ljudi koji sada nemaju posla zbog toga što je to osiguranje zatvoreno, da je tu bilo puno prljavih radnji od strane Narodne banke Srbije, Ministarstva finansija i još nekih umešača. To ne sme da ostane tajna. To mora da dobije svoj epilog pred očima srpske javnosti, a ja se nadam da ovaj parlament ima dovoljno snage, kredibiliteta, časti, poštenja, ili bar želje, da neku od tih velikih trauma koje su se desile u ovoj državi u zadnjih nekoliko decenija rešimo. Ovde se radi o tome da se predlaže da taj anketni odbor čine po jedan narodni poslanik iz svake poslaničke grupe, da prvu sednicu Odbora, naravno, saziva predsednika Narodne skupštine, ili predsednica, kako god, da anketni odbor na svojoj prvoj sednici bira iz reda svojih članova predsednika i zamenika predsednika anketnog odbora, da je zadatak odbora da sagleda i utvrdi činjenice i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad. Odgovornost Narodne banke Srbije zbog oduzimanja dozvole za rad zbog nedostatka tehničkih rezervi u trenutku kada su one bile iznad proseka koji je bio neophodan, odgovornost za uništenu reputaciju vlasnika „Takovo osiguranja“, odgovornost za 408 zaposlenih koji su ostali bez posla. Da se utvrdi da li je postojala saglasnost Pravne službe Narodne banke Srbije za oduzimanje dozvole za rad ovog AD društva za osiguranje, i da li je u likvidacionom postupku AD osiguranje „Takovo“ Kragujevac utvrđeno da nije bilo potrebe za oduzimanjem dozvole za rad. A to se desilo. Anketni odbor ima pravo da traži od državnih organa i organizacija podatke, ispravke i isprave i obaveštenja. Anketni odbor je dužan da radni zadatak završi u roku od 120 dana i mislim da je to dobra prilika da polako vraćamo čast ovom hramu demokratije, ovom hramu parlamentarizma i politike Srpske, a to se zove Dom Narodne skupštine Republike Srbije.
Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Da li narodna poslanica želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Najmanje je sramota što ja ovo predlažem, mislim, treću ili četvrtu godinu zaredom. Isto tako nije najveći problem što Srbiju već evo četiri godine Savet Evrope opominje na obavezu koju imamo u skladu sa presudom kojom je Srbija obavezana da usvoji zakon o nestalim bebama. Mnogo veći problem od toga što ja ovo predlažem, mnogo veći problem je što se sramotimo i dozvoljavamo da nas Savet Evrope opominje, da usvojimo ovaj zakon, jeste to što roditelji kojima se desila najgora stvar u životu, da su im ukradena tek rođena deca, ne mogu da dođu do istine, ne mogu da dođu do pravde, ne mogu da otkriju šta se desilo sa njihovom decom, a vi ih u tome direktno sprečavate. Ja vas zato molim da sledeći put kada se ja budem sretala sa njima, a znam da svim poslaničkim grupama pišu, jer njima je apsolutno svejedno koja će stranka, koja većina i koja će Vlada da usvoji ovaj njihov predlog, ja vas molim, zvaću vas da idete samnom i da se vidite sa njima, pa da vam oni kažu kroz kakva sva poniženja prolaze, da vam oni kažu kako tim ženama u porodilištu kada se porode, poture da potpišu desetine dokumenata a među njima i dokumenta kojima se one odriču toga da prime leš svoga deteta, pa da vam pričaju malo kako je to kada posle šest godina stigne opomena da dete nije upisano u školu, pa sami moraju da idu i da prijave da im je dete umrlo, pa da vam pričaju malo o tome kako kada dođu oni nekim svojim alternativnim istragama do toga gde bi moglo njihovo dete biti, nemaju načina da to utvrde, pa da vam pričaju malo kako je strašno kada za pet ili deset godina shvatite da nešto nije bilo u redu, da vaše dete nije mrtvo, da vam je samo rečeno da je dete mrtvo, a da onda već bude kasno, zato što je po sadašnjem zakonu zastarelo bilo šta i vi više ništa ne možete da uradite. Oni bi vam verovatno rekli da je najstrašnije od svega to što je Vlada Republike Srbije u Predlogu zakona koji je dostavila ovoj skupštini, a koji već od novembra sedi u proceduri, a hvala Bogu, ne stavljate ga na dnevni red , piše i njima se nudi da se odreknu svog deteta u zamenu za 15.000 evra. Znate šta, kada se vi budete svoje dece odricali za 10.000 ili 15.000 evra onda tražite to.
Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen Predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Da li želite reč? (Da)
Hvala, predsednice. Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji je pre godinu dana usvojen u ovoj skupštini, a čije ja izmene predlažem, podrazumeva jednu veoma neobičnu proceduru po kojoj bilo koja opština u Srbiji može trećinu najboljeg poljoprivrednog zemljišta da dodeli investitoru po slobodnom izboru predsednika opštine i ministra poljoprivrede, bez tendera, bez javnog nadmetanja, bez ikakvih uslova, dokaza i bez toga da se vidi koja bi realna cena tog zemljišta mogla biti. Ako taj ponudi najviše, neka dobije itd. Šta je problem sa tim i šta ja zapravo predlažem da se menja? Problem je u tome što između 15.000 i 17.000 porodica, živi od toga što uzima u zakup državno poljoprivredno zemljište. Nekoliko hiljada njih živi isključivo od toga i vi ste sada, pošto ste predvideli zakonom takvo rešenje, zapravo tim ljudima onemogućili da obrađuju zemlju od koje oni žive i u najboljem slučaju ste ih naterali na to da budu nadničari i da rade za nekakvu nadnicu na zemlji koju ste poklonili svojim poslovnim partnerima, opet kažem, bez ikakve procedure. Ono što mi predlažemo jeste da se naprave makar neka pravila po kojima ti vaši poslovni partneri mogu dobiti zemlju. Da se napravi neki javni poziv, da se napravi licitacija, da se vidi ko koliko nudi, ko kakav plan ima za to zemljište, da se vidi koje je to zemljište, a ne da im se bez kriterijuma daje najbolje poljoprivredno zemljište u svakoj opštini. Mi zapravo pokušavamo da uvedemo neki red u ovu oblast, što vi očigledno ne želite. Znamo da je zakon o poljoprivrednom zemljištu donet isključivo zbog toga, a mnogi su ga već tada nazivali „tenisov zakon“, a kasnije smo od ministra Nedimovića čuli da se kaže „teniz“, tako da je u pitanju „tenizov zakon“, da kažemo tako. Ali, samo da vam kažem nešto, gospodo. To što vi poklanjate svojim poslovnim partnerima nije vaše, nemate pravo da poklanjate poljoprivredno zemljište, koje su generacije poljoprivrednika obrađivale i od koje hiljade porodica žive, svojim poslovnim partnerima. Dajte da usvojimo ove izmene, pa ako vaši poslovni partneri budu najbolji, ako ponude najviše, pa proći će oni, nemojte se brinuti za njih. Problem je u tome što ne nudite ništa, a dobijaju nečije, tuđe sve.
Hvala. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo – 12 poslanika, protiv – niko, uzdržan – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Molim vas, da utvrdimo kvorum. Konstatujem da sednici prisustvuje 134 poslanika, prelazimo na glasanje. Narodni poslanik Vladimir Orlić predložio je da se obavi zajednički načelni jedinstveni pretres o Predlogu Zakona o dualnom obrazovanju; Predlogu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju; Predlogu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju; Predlogu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju; Predlogu Zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Projekat inkluzivnog predškolskog obrazovanja i vaspitanja) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj; Predlogu zakona o potvrđivanju Konvencije o nuklearnoj sigurnosti; Predlogu zakona o potvrđivanju Zajedničke konvencije o sigurnosti upravljanja istrošenim gorivom i o sigurnosti upravljanja radioaktivnim otpadom. Zajednički jedinstveni pretres o Predlogu odluke izmenama Odluke o utvrđivanju sastava Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje koji je podnet 19. oktobra ove godine; Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživaanje podnet 18. oktobra ove godine; Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije koja je podnela poslanička grupa SNS; Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne Skupštine Republike Srbije koje je podnela poslaničke grupa SPS i Predlog Odluke o dopune Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Da li želite reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo – 134, protiv – tri, uzdržan - niko, nisu glasala tri poslanika. Konstatujem da je Narodna Skupština prihvatila ovaj Predlog. Pošto smo se izjasnili o ovim Predlozima, prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. (Čekajte samo momenat da utvrdimo dnevni red u celini.) Stavljam na glasanje predlog Dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje: za je glasalo – 129, protiv – devet, uzdržan – niko. Konstatujem da je Narodna Skupština utvrdila Dnevni red Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne Skupštine Republike Srbije za 2017. godine u celini. Prelazimo na rad po utvrđenom Dnevnom redu. Pošto smo se izjasnili o ovim predlozima, prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. Čekajte samo momenat, da utvrdimo dnevni red u celini. Stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – devet, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština utvrdila dnevni red Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini u celini. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuju: ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Mladen Šarčević; prof. dr Vladimir DŽamić i Anamarija Viček, državni sekretari u Ministarstvu prosvete; Nenad Mijailović, državni sekretar u Ministarstvu finansija; ministar finansija, dr Dušan Vujović; vršioci dužnosti pomoćnika ministra prosvete nauke i tehnološkog razvoja; direktor Agencije za zaštitu jonizujućih zračenja i nuklearnu sigurnost Srbije, gospodin Slađan Velinov; Branko Drčelić, vršilac dužnosti direktora Uprave za javni dug u Ministarstvu finansija; Ivana Avramović i Branko Bajić, pomićnici direktora Agencije za zaštitu od jonizujućih zračenja i nukleurnu sigurnost Srbije; Aleksandar Marković, šef Odseka za pravne poslove u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o dualnom obrazovanju; Predlogu zakona o izmenama i dopunama zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Projekat inkluzivnog predškolskog obrazovanja i vaspitanja) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj; Predlogu zakona o potvrđivanju Konvencija o nuklearnoj sigurnosti; i Predlogu zakona o potvrđivanju Zajedničke konvencije o sigurnosti upravljanja istrošenim gorivom i o sigurnosti upravljanja radioaktivnom otpadu. Da li predstavnik predlagača, Mladen Šarčević, ministar prosvete i nauke i tehnološkog razvoja, želi da nam da uvodnu reč? (Da) Reč ima Mladen Šarčević. Izvolite.
Hvala, ministre Šarčeviću. Sada ću dati reč kolegi Arpadu Fremondu i kada on završi, završićemo sa današnjim danom i nastavićemo sa radom sutra u 10.00 sati. Izvolite, kolega Fremond.
Poštovani predsedavajući, poštovano predsedništvo, gospodine ministre, saradnici, dame i gospodo narodni poslanici, Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara – Partija za demokratsko delovanje smatra da donošenje seta obrazovnih zakona, i to Predlog zakona o dualnom obrazovanju i predlozi izmena i dopuna zakona iz oblasti predškolskog vaspitanja i obrazovanja i osnovnog i srednjeg obrazovanja i vaspitanja koje danas razmatramo, predstavlja važan korak u usklađivanju sa Strategijom Evropa 2020, usklađivanje sa Strategijom pametnog, održivog i inkluzivnog rasta. Izazov koji stoji pred svima nama je kako da pametnom politikom obrazujemo kompetentne učenike, da im učinimo dostupnim znanja, veštine, stavove i vrednosti, a to su ključni elementi razvoja jednog društva i, na koncu, kako da zadržimo talentovane, stručne i kreativne ljude, koji će kreirati društvo, znanje, inovacije i nove tehnologije. Donošenje ovog seta obrazovnih zakona je važan korak u obrazovnim formama, ali moram da istaknem da pored niza razloga za donošenje ovih zakona, usklađivanje sa krovnim Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, unapređenje kvaliteta efikasnosti i efikasnosti svih nivoa obrazovanja i vaspitanja, obezbeđivanje unapređivanja kvaliteta, dostupnosti i pravednosti svih nivoa obrazovanja i vaspitanja, kao ključni razlog vidimo učenje zasnovano na razvoju ključnih kompetencija. Razvijanje kompetencija podrazumeva razvijanje pozitivnog odnosa učenika prema obavezama, razvijanje saveti i odgovornosti za preuzete obaveze, kao i razvoj pozitivnog odnosa prema timskom radu i preduzetništvu. U cilju unapređenja kvaliteta obrazovanja na jezicima nacionalnih manjina, poslanici Saveza vojvođanskih Mađara su predložili amandmane na predloge zakona o izmenama i dopunama Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju, osnovnom i srednjem obrazovanju i vaspitanju, kao i na Predlog zakona o dualnom obrazovanju, a koji imaju za cilj unapređenje vaspitno-obrazovnog rada za pripadnike nacionalnih manjina, na jeziku i pismu nacionalne manjine, preciznije regulisanje korišćenja jezika nacionalne manjine u ostvarivanje vaspitno-obrazovnog rada. Takođe, amandmanima smo reagovali u smislu dodavanja podataka koji se tiču određivanja obrazovnog statusa deteta, učenika i odraslog. Mišljenja smo da su podaci o nacionalnoj pripadnosti, podaci o jeziku na kojem je stečeno osnovno, srednje i visoko obrazovanje, o prethodno završenom programu obrazovanja i vaspitanja, odnosno nivo obrazovanja na maternjem jeziku, od značaja za evidencije koje vode javne isprave koje izdaju predškolske ustanove, odnosno osnovna i srednja škola. Treće, mišljenja smo da ukoliko se plan i program nastave učenja ostvaruje na jeziku nacionalne manjine u programu dualnog obrazovanja, da je važno precizirati obavezu poslodavca da organizuje i realizuje učenje kroz rad na jeziku te nacionalne manjine, kao i da instruktor poznaje jezik nacionalne manjine kojom se ostvaruje plan i program nastave i učenja. Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara i Partija za demokratsko delovanje je stava da je važno uskladiti ovaj set obrazovnih zakona ne samo sa krovnim Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, već i sa Zakonom o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina koji u članu 13. predviđa da pripadnici nacionalnih manjina imaju pravo na vaspitanje i obrazovanje na svom jeziku u institucijama predškolskog, osnovnog i srednjeg vaspitanja i obrazovanja. Četvrto, za Poslaničku grupu Savez vojvođanskih Mađara i Partije za demokratsko delovanje je važno da su rešenja predložena ovim zakonom u skladu sa ovlašćenjima nacionalnih saveta nacionalnih manjina, kao i odredbama Zakona o utvrđivanju nadležnosti AP Vojvodine, posebno u delu koji se odnosi na poverene poslove AP Vojvodini. Dakle, predlozi seta obrazovnih zakona poštuju zakonske odredbe o poverenim poslovima, davanje saglasnosti za realizaciju nastave i ostvarivanje školskog programa na jezicima nacionalnih manjina za manje od 15 učenika, po pribavljenom mišljenju odgovarajućeg nacionalnog saveta nacionalne manjine, priznavanje strane školske isprave, postupak priznavanja strane školske isprave, vođenje evidencije i čuvanje dokumentacije o priznavanju strane školske isprave, davanje saglasnosti na broj učenika radi sticanja specijalističkog odnosno majstorskog obrazovanja, stručne osposobljenosti, prekvalifikacije, dokvalifikacije i specijalizacije. Obrazovne reforme i predlozi zakona koji su pred nama se mogu razumeti samo kao deo šireg procesa usklađivanja sa evropskim vrednostima i standardima. Za Poslaničku grupu Savez vojvođanskih Mađara i Partije za demokratsko delovanje je važno da su predlozi zakona saglasni tematskim komentarima Savetodavnog komiteta Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina od tematskog komentara koji se odnosi na obrazovanje, do tematskog komentara koji se odnosi na pravo pripadnika nacionalnih manjina, ne samo identifikaciju. U duhu tematskih komentara Savetodavnog komiteta Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina, predložili smo amandmane koji podrazumevaju kontekstualno šire shvatanje obrazovanja. Pod pojmom obrazovanja podrazumevamo ne samo obavezan osnovni školski sistem, već predškolsko i više obrazovanje, istraživanje, stručno obrazovanje, obrazovanje odraslih, obrazovanje profesionalnih grupa i obrazovne aktivnosti van redovne školske nastave. Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara i Partija za demokratsko delovanje važnim razlogom za donošenje ovih zakona vidi povećanje obuhvata dece i obezbeđivanje dostupnosti svih nivoa obrazovanja. U širem kontekstu, povećanje obuhvata dece i obezbeđivanje dostupnosti uspostavljanja socijalnog partnerstva usmerenog na povezivanje obrazovanja i tržišta rada kroz zakonodavni i institucionalni okvir sistema nacionalnog okvira kvalifikacija, jesu pretpostavke smanjene stope siromaštva. Kao značajan korak u podršci reformama obrazovnog sistema u Srbiji kao prvi sporazum EU ove vrste sa nekom od zemalja zapadnog Balkana krajem septembra 2017. godine Republika Srbija je potpisala sa Evropskom komisijom ugovor o realizovanju projekta obrazovnih reformi, za šta je EU izdvojila 27,4 miliona evra bespovratnih sredstava za period od 2017. do 2019. godine. Projektom je planirano da će oko 40 hiljada nastavnika u Srbiji biti trenirano u skladu sa novim modernim programima, što će studentima obezbediti visoko kvalitetna predavanja i da će istovremeno četiri hiljade nastavnika, koji predaju na jezicima nacionalnih manjina, dobiti specijalne treninge, a posebni udžbenici na manjinskim jezicima biće štampani. Kada govorimo o dodatnim treninzima za nastavnike podsećam na aktivnost iz Manjinskog akcionog plana, da je razvijanje programa stručnog usavršavanja nastavnika i saradnika, koji izvode nastavu na jeziku nacionalnih manjina i u Izveštaju o realizaciji manjinskog akcionog plana za aktivnosti, koji dospevaju zaključno sa drugim kvartalom 2017. godine se navodi da će Radna grupa Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, formirana u junu 2017. godine, izraditi novi pravilnik o stručnom usavršavanju nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika. Kao deo ovih aktivnosti i Filozofski fakultet Univerziteta u Novom Sadu u okviru Centra za usavršavanje nastavnika realizuje programe za stručno usavršavanje nastavnika i saradnika koji izvode nastavu na jeziku nacionalnih manjina. Takođe, u okviru ovog centra izvode se akreditovani seminari za nastavnike i saradnike koji izvode nastavu na jeziku nacionalnih manjina. Dozvolite mi da govorim malo o brojevima i statistici. Ukupan obuhvat dece uzrasta od tri do pet, šest godina je nizak u poređenju sa drugim Evropskim zemljama, kao i ciljevima strategije raznih obrazovanja u Republici Srbiji od 2020. godine. Naime, dok prosečno učešće dece uzrasta od četiri godine do polaska u osnovnu školu u 28 zemalja EU u 2012. godini iznosi oko 94%, u Srbiji je to bio slučaj za oko 74% dece navedenog uzrasta. Ohrabruje da je ukupan procenat obuhvata dece predškolskog uzrasta u stalnom porastu, dok je 2002. godine 32% dece bilo obuhvaćeno predškolskim obrazovanjem, u školskoj 2016-2017. godini obuhvaćen 52, 53%. Imajući u vidu demografske projekcije, populacija dece predškolskog uzrasta se smanjuje neprekidno po stopi do 1% godišnje, potrebno je dobro planiranje novih kapaciteta predškolskih ustanova kako bi se izbegao nesklad između dostupnih kapaciteta i broja predškolske dece. U 28 opština u Vojvodini pripremni predškolski program realizuje se na dva jezika, u šest opština gradova realizuje se na tri jezika, na srpskom, mađarskom i slovačkom u gradu Novom Sadu i u opštini Kovačica, na srpskom, mađarskom i rumunskom u gradu Zrenjaninu i u opštini Žitište, na srpskom, mađarskom i rusinskom u opštini Kula, dok se na srpskom, mađarskom i hrvatskom pripremni predškolski program realizuje na teritoriji grada Subotice. Ono što zabrinjava je smanjenje broja dece u pripremnom predškolskom periodu iz godine u godinu. S druge strane, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku obuhvaćeni srednjoškolskim obrazovanjem dece, srednjoškolskog uzrasta iznosi 85,4%. Evidentno je i osipanje pre završetka srednjeg obrazovanja i ono iznosi 3,21% u trogodišnjem i 1,29% u četverogodišnjem srednjoškolskom obrazovanju, što na nivou celokupnog srednjoškolskog obrazovanja predstavlja stopu odustajanja od 1,54%. Kada govorimo o odeljenjima sa malim brojem polaznika u srednjim školama, ministarstvo je u školskoj 2017/18. godini odobrilo otvaranje mađarskih odeljenja, apotekarski tehničar u Hemijsko-tehnološkoj školi u Subotici, u Somborskoj gimnaziji „Veljko Petrović“ i Ekonomskoj školi smer kuvar, u Umetničkoj školi „Bogdan Šuput“ u Novom Sadu i u Hemijsko-prehrambenoj školi u Čoki otvaranje kombinovanog odeljenja smera mesar i pekar. Pripremni predškolski program i obrazovno vaspitni rad u Vojvodini u osnovnim i srednjim školama pored srpskog, ostvaruju se i na mađarskom, slovačkom, rumunskom, rusinskom i hrvatskom jeziku, dvojezični u nacionalno mešovitim sredinama. U AP Vojvodini nastava na jezicima nacionalnih manjina, nacionalnih zajednica organizovano je u 43 srednje škole, sa sedištem u 17 lokalnih samouprava, u 12 gimnazija, u 27 stručnih škola, u dve mešovite škole i u dve umetničke škole na mađarskom jeziku. Dakle, u školskoj 2015/16. godini na teritoriji AP Vojvodini od 466 redovnih osnovnih i srednjih škola, u 20, a u 138 škola pored srpskog jezika nastava je realizuje još na jednom ili dva manjinska jezika. Ukupno u 158 škola pored srpskog nastavnog jezika postoji neki od manjinskih jezika. U školskoj 2015/16. godini u 1240 osnovnih škola na teritoriji Republike Srbije nastava se izvodi na srpskom nasavnom jeziku, na jeziku osam nacionalnih manjina, albanskom, bugarskom, bosanskom, mađarskom, rumunskom, slovačkom i hrvatskom, kao i kombinovana na srpskom jeziku i jeziku nacionalne manjine. Da polako zaključim, gospodine ministre, želim još jednom da podvučem da će poslanička grupa SVM i Partija za demokratsko delovanje podržati predloge zakona i očekujemo da ćete pokazati otvorenost po pitanju prihvatanja naših amandmana, čiji je cilj usklađivanje ovih predloga sa usvojenim krovnim zakonom i ostalim spomenutim zakonima. Drago nam je što smo u prošlom periodu sa vam izgradili izuzetno dobru saradnju i nadamo se da ćete i po pitanju ovih naših predloga biti otvoreni. Hvala na pažnji.
Hvala kolega Fremond. Hvala, naravno, ministru na obraćanju i svim kolegama narodnim poslanicima koji su danas učestvovali u diskusiji. Vidimo se sutra u 10.00 časova.