Imamo stanke najvjerojatnije, izvolite gospodine Panenić.
Hvala lijepo, dobro jutro poštovani predsjedavajući. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista bi govorio oko afere paketa koje smo pratili tijekom jučerašnjeg dana. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Glasnović.
Pitanje konfiscirane imovine.
Hvala. Gospodin Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi progovorio o paklu deložacija koji se kontinuirano nastavlja.
Hvala lijepo. Gospodin Kovač.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. U ime kluba SDP-a tražim stanku kako bi govorio o nezakonitom zbrinjavanju otpadnog mulja na plodnim tlima Međimurja.
Hvala lijepo. Gospodin Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HSS-a tražim stanku od 10 minuta vezano uz najavljenu privatizaciju Hrvatske poštanske banke.
Zahvaljujem. Gospodin Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta na temu aktualna politička situacija.
Hvala lijepo. Nema više nitko, određujem stanku do 9 sati i 45 minuta. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. U ime Kluba Mosta nezavisnih lista, stanku je zatražio poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora i poštovane kolegice i kolege. Jučerašnji dan su izgleda obilježili paketi. Paket zakona koji je došao u Hrvatski sabor na raspravu. Preko noći, odjedanput pojavio se, zapravo što je? Nije to bilo koji paket, to je zapravo paket koji je kao Pandorina, ono kad ga jednom otvoriš, onda bespovratno vodi samo u jednom smjeru a to je privatizacija HEP-a. Znači, upravo, evo, malo sam bio pogledao i sinoć ono da pogledam, da HDZ je u svom predizbornom programu, jasno napisao, mislim da je, ispravite stranica 67 ne privatizaciji HEP-a. Jučer smo, zapravo, ajmo malo da zagolicamo maštu, jer je svima nama koji smo bili u doticaju sa tom temom jasno da je to bio ključni pomak, bez kojeg se ne može dogoditi niti bilo koji oblik privatizacije, IPO-va, ili kako god da to netko nazvao, ne možete to pokrenuti. Ali, ono što se događa. Znači, na mala vrata, otvori se prostor, da se zapravo, nas sve uzbudi koji znamo što, u kojem smjeru vodi, da se hrvatska javnost senzibilizira oko toga, da se prepozna da je to bilo nešto što je bila preprka u bilo kojem prošlom mandatu, pa i u ovom, jer bez toga resursa, koji je trenutno u vlasništvu RH, HEP kao takav ne vrijedi skoro pa ništa. Neću reći ništa, one vrijede naravno puno, ali ovo je ključno oko toga. Znači imamo situaciju, gdje vladajući, meni je razumljivo, za HNS oni su imali uvijek stav i da to možda nije bilo prepreka u Vladi Zorana Milanovića, oni bi taj dio proveli, ovako vjerojatno zbog nemogućnosti dogovora to nije prošlo, ali ja se bojim samo da u ovome trenutku sa HDZ-om ne postigne se takav kompromis pod izlikom da je to dobro za hrvatski narod, da će to sniziti cijene usluga, da ćemo svi prosperirati od ulaska kapitala novoga. Ali nisam čuo to sve skupa, čuo sam zapravo obranu od mog kolege iz bivše Vlade, Darka Horvata, koje je njegovo stajalište i jasno, on je iznio, on je protiv toga. On je bio i kad je premjer Plenković najavio, on je bio protiv toga i na svome Facebook koji je to jasno iznio, nema potrebe da se to provodi. Imamo toliko mehanizama sa jednim dobrim upravljanjem, to možemo sami riješiti i biti uspješni u tome. Ali, nisam čuo nakon cijele te rasprave, nakon takve teme da se otvori, niti resornog ministra, niti premjera da su izričito rekli, da ili da su rekli ne. Znači niti jedno niti drugo. Ja vas pitam samo zašto? Mene osobno, da me netko prozove za takvu temu i da kažem ono ne, ne želim onda bi ja bi to i jasno i javno komunicirao, ne idemo u tome smjeru. Nemojte se plašiti, neće biti tako, međutim, ja to nisam čuo. I radi toga ću i ovdje zatražiti, evo da premjer ili Makar, ministar Čorić da to jasno kažu. Ako nema jasnoga odgovora onda znamo da se zakuhalo i da to vodi u jednom smjeru. Sad je pitanje, koliko daleko, ali ja vam govorim, ta afera, koja sada počinje, ona će trajati i opet će biti da kažemo, ključna tema kroz jedan niz mjeseci dokle god, ili vladajući ne odustanu od toga, ili dok se ne suočimo s time, da ćemo … [[Govornik se ne razumije.]] bez jasne koncepcije, strategije i svega ostaloga privatizaciju, pa makar to bilo, kako kaže kolega Horvat, da će biti donesen Zakon o privatizaciji HEP-a. Čim spomene donošenje zakona, onda znam, da postoji ideja. Ja ne bih to mogao izgovoriti, kad ne znam da postoji. Ali, ako postoji negdje u srži, onda je tako. Ali, kažem, evo to je jedan paket, a ono što je mene, jučer puno više, osnovno kao osobu, čovjeka, pogodilo, to je zapravo i dodjela paketića u jednom vrtiću, u kome iz fonda za najpotrebitiju djecu, na kraju jedna televizija otkrije slučajno, iako su bili tamo da bi popratili događaj, napravili od toga važnost, za roditelje i djecu, što je svakako nešto što svi žele, ispadne nova afera. I što nam kaže ministrica, pobjegne. Znači nemamo izjavu ni premjera, nemamo ni ministra Čorića, nemamo ni izjavu ni ministrice Murganić, što ti paketi tamo rade, kome su oni dodijeljeni. Ako pogledate fond za pomoć najpotrebitijima, jasni su kriteriji, nemate što bježati. O tome se treba netko očitovati ili netko nastradati, ali nešto se mora dogoditi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paneniću. Sljedeća stanka u ime Kluba Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, mi se nalazimo još duboko dubokom postkomunističkom razdoblju, imamo taj mamurluk i to se non stop, ta tema se non stop cenzurira u … [[Govornik se ne razumije.]] medijima, o politici itd. Evo, privatno vlasništvo, jedan je od temeljnih ljudski prava koja spominje Europska konvencija za ljudska prava. I što se događa? Evo, Hrvatska je potpisala ugovor, ustvari sporazum SAP-a, tzv. stabilizacijski i ovaj … [[Govornik se ne razumije.]] u bivšim državama postkomunističkim sa EU, ona je potpisala taj dogovor. Šta se događa? Šta je Zakon o konfiskaciji koji je proveden, Hrvatska je to propisala '96. godine o povratu imovine. U samo Zagrebu imamo 3700 stanova, tamo stanuju tzv. zaštićeni stanari koji su provalili u stanove '45. godine. Te stanove ne vraćaju natrag. To je samo u Zagrebu. Šta je sa Splitom, Zadrom, najelitnijim četvrtima u Zagrebu, drugim mjestima tamo na otocima itd.? Ti ljudi neće izaći, njima je lijepo. I šta? Čujem sad da se taj zakon o povratu te imovine se odgađa za 10 godina. Pa to je silovanje ne samo pravde, nego zdravoga razuma. Tko živi u tim stanovima? Jesu to bivši funkcioneri? Članovi crvenog plemstva? Njihove djece? Pa nalaže se, opet Europski sud za ljudska prava da se oni, pravi vlasnici moraju obeštetiti za to. Ništa se ne događa. Oni ne samo da moraju plaćati održavanje tih stanova, gdje netko tuđi živi u njihovim nekretninama, nego moraju primati 130 kuna mjesečno nekakva simbolična ova, a ti tzv. zaštićeni stanari imaju druge nekretnine koje nisu prijavili i to je kazneno djelo. Šta možemo očekivati od stranaka ovdje koji sjede u Saboru, gdje jedan glavni čelnik te stranke govori da moramo vratiti natrag duh kolektivizacije i 1945. godine. Evo, ja bih njega poslao tamo Autobusni kolodvor logor Kanal gdje je nestao stari Zagreb. To je sadašnja tema, ne '45. godine. Govorim o povratu imovine. Tamo je nestao stari Zagreb. Ti su ljudi otvoreni, poubijani, bilo je 6 baraka tamo. Tamo bi bio djed da se useli u njihove stanove. Evo nedavno je umro, to je kriva riječ umro, a drug Stjepan Hršak šef krapinske OZNA-e koji je živio na Tuškancu, elitnoj vili. I šta se događa? Ti ljudi tamo, ti stari oznaši ovi članovi partije, tog privilegiranog crvenog plemstva, te kriminalne organizacije. Oni hrane tamo hrane kokoši u dvorištu ili u parkovima hrane golubove, umiru sa mirovinama, njima je super, a ovi koji traže povratak. Koliko njih ima vani ne mogu se vratiti, jer netko je uzeo njihove nekretnine. Prije sam spomenuo samo Njemačku manjinu koja je bila pokretač modernizacije u Hrvatskoj. Ona je nestala sa ovih prostora. Njih je ubijeno 60 000 nešto u logorima žena, djece, staraca. Uzeto je zemljišta većina Lihtenštajna koji danas vrijedi 11 milijardi dolara. A šta smo dobili? Evo tih ljudi nema više ovdje, imamo stare kadrove, njihove nasljednike i to je zašto jesmo, gdje jesmo. Moramo shvatiti jednu stvar, novi zakoni, ovo je zaključak. Novi zakoni se ne mogu izrađivati i provesti na temelju starih nepravdi i zločina. To imamo danas. Imamo privid nekakve demokracije koja uopće, pluralne demokracije. Imamo više pravnika nego sve zemlje od Zimbabvea do Australije i ništa. Evo imamo pravnu kaljužu i pravno naslijeđe SFRJ najvećeg propalog eksperimenta u jugoistočnoj Europi. Također istinski razvoj i povratak investicija u Hrvatsku je nemoguć, dok se ne riješi pitanje, temeljno ljudsko pitanje, to je pitanje ovoga privatnog vlasništva i to se non stop ignorira. To nije pitanje '45. drugovi i drugarice. Ali ja vidim da neki još žive tamo, zazivaju duh kolektivizacije i '45. Svi ste vi, lijevo desno krilo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Glasnoviću. Poštovane kolegice i kolege, ja bih vas molio samo da ne ometate kolege dok raspravljaju. Poštovani kolega Glasnović ja bih vas molio i vas i sve druge kolegice i kolege zastupnike i apeliram na izričaj i da biramo riječi u ovom Visokom domu. Hvala lijepo. Povreda Poslovnika, gospodin Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Prije svega dopustite mi da vam zahvalim na ovoj intervenciji koju ste imali nakon istupa kolege Glasnovića i ispričavam se ali moram reagirati zato što kolega Glasnović kada govori o zaštićenim najmoprimcima uporno krši članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora jer svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja i omalovažava čitavu jednu skupinu građana. Ja bih vas upozorio da ovo nije prvi put da u vrlo negativnom kontekstu govori o zaštićenim najmoprimcima. U jednoj prilici ih je nazvao banditima, a danas je za sve zaštićene najmoprimce rekao da su provalili u stanove u kojima se nalazi. I vi i ja znamo da to nije istina i zbog toga ću vas zamoliti da ako gospodin Glasnović nastavi na ovaj način govoriti o zaštićenim najmoprimcima da primijenite pravilo iz članka 240. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora i da mu zbog vrijeđanja jedne skupine građana oduzmete riječ. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Peđi. Mislim da sam već prije vašeg povrede Poslovnika, obrazloženja dao upozorenje i zamolbu i apel i gospodinu Glasnoviću i svim zastupnicima i zastupnicama. Hvala lijepo. Prelazimo na sljedeće obrazloženje stanke u vezi stanke javio se poštovani kolega Branimir Bunjac u ime kluba Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Blagdansko je vrijeme jučer i službeno počelo, ali za hrvatske građane to blagdansko vrijeme nije sretno jer se deložacije nastavljaju i u tom periodu. Znači svih 365 dana u godini nesmiljeno traju deložacije. Hrvatski građani bacaju se na ulicu, čitave obitelji i to je između ostaloga jedan od razloga zašto ovdje nema mojih kolega iz Živoga zida jer oni pokušavaju zaštititi te obitelji koje upravo ovih trenutaka dok ja sada govorim završavaju dakle na cesti. Htio bih napomenuti da u ovome Visokom domu posebno sa ove strane moje desne, su se više puta kleli zastupnici da će zaustaviti izbacivanje iz njezinoga doma koje je počelo 2010. godine intenzivno kada je ministar postao Dražen Bošnjaković da bi opet sada taj isti ministar nakon sedam godina bio na dužnosti i opet priča kako će on to kao nešto poduzeti, ali vidimo da se ne poduzima ništa. Doista je žalosno znati da u Hrvatskoj imamo Ustav koji prema točki 1 govori da je Hrvatska socijalna država, prema točki 34 da je dom nepovrediv, da imamo državu u kojoj zjape desetine i desetine tisuća nekretnina, a da mi čak i u predbožićno vrijeme ljude bacamo na ulice, da postaju beskućnici. Mene svakoga dana, ali doslovce svakoga dana, evo i sada prije 15 minuta nazivaju obitelji koje spavaju na željezničkom kolodvoru, koje spavaju po parkovima, nazivaju me vlasnici OPG-ova iz Koprivničko-križevačke županije gdje se njima zbog malenih dugova, recimo 10 ili 15 tisuća eura, mljekari oduzima im se imovina po 10, 15 puta veća. Znači potpuno se krši načelo razmjernosti koje je prihvaćeno u međunarodnom pravu u svim državama EU, to načelo postoji. U vašemu Programu „Vjerodostojno“ na stranici 73, vi sta napisali da ćete zaustaviti deložaciju iz jedinoga doma. Zastupnica Perić se smije, ona neće naravno, ona ima velika primanja, predsjednica je Odbora za financije koji ništa ne radi, ima lijepi bor.
Gospodine Bunjac, ja bih vas lijepo molio u svom obrazloženju stanke nemojte omalovažavati i vrijeđati bilo koga od nazočnih kolegica i kolega.
Pa smije se, ona se smije. Pa dajte ajte gospodine Brkić idemo sjesti u taxi, idemo posjetiti obitelj je tu pet kilometara daleko koje završava na ulici, dajte se onda smijte. Idemo se smijati vi i ja kada je to tako smiješno, vama je to smiješno. Vi ste ljudi bez duše. … [[Upadica se ne razumije.]] Nego čemu se smije? Pa jel se smije na sprovodu gospodine onda isto tako ako se smije sama sebi. Pa postoje situacije kada se ljudi ne trebaju smijati. Jel postoje? Ja pričam o ljudima koji završavaju na ulici, koji gube cjelokupnu imovinu koji će noćas spavati na hladnom betonu i uopće vas se to ne tiče. Vama je jedino bitno što to govori Branimir Bunjac, to vam je jedino bitno, a što te obitelji koje nemaju nikakve veze ni sa mnom ni sa Živim zidom itd. pate to vas se ne tiče, ne tiče vas se. Vi želite Hrvatsku bez Hrvata, raseljavate ljude. vaš premijer daje dozvolu za uvoz 32000 Kineza. Šta ga briga, uvest će 3 milijuna ako treba, sve Hrvate će izbaciti van. To je vaša politika, nacionalna kada držite ruke na svojim prsima, a vidite kakve su posljedice. I najlakše je mene ušutkati, mislite da će problem nestati ako ja prestanem govoriti. Vama u biti nije ustvari neugodno što problem postoji nego je vama neugodno što ja o tome govorim, to je problem, vi to ne želite čuti, ne želite čuti vaša su srca tvrda i to jako, kamena gospodo. I vi sada naravno, vama je bitno da dođe ovaj zakona o razmjernom regionalnom razvoju, koji razvoj, razvoj čega, razmjerno uništenje Hrvatske. To je vaš program. Vi želite ovdje pričati o nekim paragrafima o nekim stavkama, a što ćete napraviti s onom obitelji. Predsjednica vaša koja vas čak i ona više ne može gledati priča, ajmo saborski zastupnici jednu obitelj udomiti, šalje nam tu neke akcije. Ajmo o.k. udomiti jednu obitelj, a s druge strane neka tisuću obitelji za Božić ostane na ulici. Jako žalosno. Vrijeme je da nešto poduzmete oko toga. Vi imate većinu, poduzmite nešto oko toga i više me nikada nećete vidjeti za ovom govornicom da pričam o toj temi, problem riješen. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani kolega Branimir Bunjac. Imamo jednu povredu Poslovnika poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Zahvaljujem na vašoj intervenciji. Ovdje gospodin Bunjac može govoriti što hoće, ali ne dozvoljavam da se bilo koga proziva, pogotovo mene. Ja imam razloga zašto sam reagirala i nisam slušala vaše, a ono što mi kao stranka i kao institucija trebamo raditi, to se vidi iz svih ovih predloženih zakona i mjera i ne možete vi docirati nikome od nas.
Zahvaljujem kolegici Perić. Ja bih vas molio i vas i sve kolegice i kolege kada koristite institut povrede Poslovnika da se pozovete na članak Poslovnika koji je povrijeđen. I još jednom bi molio sve da biramo riječi, da jedni drugima ne upadamo u riječ jer postoji mjesto, vrijeme i način za sve. Hvala lijepo. Prelazimo dalje, u ime kluba SDP-a poštovani kolega Stjepan Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Evo nažalost ponovo smo svjedoci kako sjever Hrvatske i Međimurje ne samo da nisu prioritet trenutnoj Vladi i državnim institucijama, već dapače, naše stanovnike se ugrožava na najgori mogući način, truju se naša plodna tla, uništava sav trud naših poljoprivrednika i dovodi u opasnost naše zdravlje i zdravlje generacija koje dolaze iza nas. Ne želim prejudicirati nalaze inspekcijskih službi no bez obzira kakve one bile na kraju me zanima sljedeće i to ne samo mene nego cjelokupnu međimursku javnost. Prvo, kako je moguće da temeljem javnog natječaja kompleksan posao zbrinjavanja opasnog mulja dobije tvrtka koja ne posjeduje potrebne dozvole niti ima potrebne kapacitete za sanaciju otpadnih voda grada Zagreba? Naime, prema svim pravilima struke mulj ovakvog sastava uopće nije moguće spaliti, a grad Zagreb je sklopio ugovor s tvrtkom koja tvrdi da će spaliti nešto što ne može a istovremeno nema ni potrebnu tehnologiju ni dozvole za spaljivanje. Drugo, kako je moguće da nitko nije vršio nadzor nad time kako se obavlja navedeni posao a imamo i informaciju da je inspekciji u nekoliko navrata dojavljeno da se odvija kriminal najgore vrste, dapače ekocit hrvatskih plodnih tla. Drugačiji zaključak od ovog nije moguć. Hrvatskom dame i gospodo vlada otpadna mafija. Mislim da ste toga svjesni svi jer ovakve stvari se događaju, mnogi žmire, inspekcije, najveća interesantno je bilo kada se to evo u petak otkrilo, kada se zvala inspekcija, naravno državna inspekcije ne rade vikendom pa zašto bi se ljudi kvarili vikend, ovako imaju male plaće, puno posla, zašto da si kvare vikend, ako možda netko truje plodna tla u našoj Hrvatskoj, pričekati će to do ponedjeljka fino pa budemo vidjeli u ponedjeljak šta je to od toga. Tu je naravno i priča, sjećate se priče nedavno o mega uhljebu Jozinoviću koji je sebi složio ugovore, bio je i uprava i direktor i skupština i isplaćivao si je uz plaću dodatne bonuse a kada niti to nije bilo dovoljno gospodin si je isplatio jednu, sebi sam isplatio milijun kuna, mislim da svi to znate a takve stvari se ne događaju samo u Piškornici nego u mnogim i drugim poduzećima tako da definitivno takvim stvarima treba stati na kraj. I treće što me zanima kao i međimursku javnost kako je moguće da se zagrebački mulj međimurskim poljoprivrednicima iskrcava na oranice bez njihovog znanja. Tko je ta osoba, skupina ili tvrtka koja se bogati na ugrožavanju zdravlja Međimuraca? Dok se neki na smeću bogate i postaju milijunaši građane Čakovca i Međimurja se njime truje. To je sramotno, nedopustivo i zahtijevam hitno očitovanje svih nadležnih tijela pa i samog ministra okoliša. Neka gospodin Tomislav Čorić dokaže da je svaki kraj Hrvatske jednako važan i sankcionira one koji su dopustili ovakav otpadni kriminal. Također neka gospodin Bandić vrlo jasno kaže po kojim kriterijima je ovaj posao dodijelio tvrtki koja nema odgovarajuće dozvole. Kako ovo komentira Dubravko Ponoš direktor Fonda za zaštitu okoliša? Što će navedeni gospodin poduzeti kako bi se zaustavilo ugrožavanje zdravlja hrvatskih građana i otpadni kriminal? Ono što ja mogu reći, ovo je stvarno sramotno, mi u Međimurju imamo sustav odvodnje otpadnih voda, prvi grad je grad Čakovec koji ima 100% pokrivenost komunalnom infrastrukturom, prvi smo napravili aglomeraciju, stvarno ulažemo znatna sredstva da bi okoliš sačuvali za naše buduće naraštaje, za našu djecu i onda da se ovakve stvari događaju, da nam netko tko se danas učini kako odvajati otpad a grad Čakovec to radi, u Međimurju se to radi više od 15 godina. Imamo akciju pod nazivom „Kam se koje smeće meće.“ Naši ljudi zbrinjavaju otpad na kućnom pragu, na kućnom pragu ga sortiraju i u samom vrhu smo po zbrinjavanju otpada u RH i onda nam se događa ovakav sramotni kriminal da se tuđi otpad koji se morao zbrinuti negdje drugdje koji je opasan za naša plodna međimurska zemljišta baca na naša zemljišta bez znanja ljudi koji tamo žive. Sramota je, nedopustivo i zahtijevam očitovanje svih nadležnih tijela i institucija. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Stjepanu Kovaču na obrazloženju stanke. Sljedeća stanka u ime Kluba HSS-a, poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Tražili smo stanku u ime kluba HSS-a da progovorimo o dokapitalizaciji HPB-a, odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] privatizaciji jedine državne banke. Naime za 8. prosinca bila je sazvana glavna skupština ovog društva, ove banke koja je evo jučer u 12,30 naprasno odgođena kako tumače mediji zbog pritiska određene skupine malih dioničara u ovoj banci koji imaju 27% temeljnog kapitala a država 73%, zbog pritisaka medija i saborskih zastupnika. Zašto se ide u privatizaciju jedine hrvatske banke, HPB-a? Umjesto da se isprave one nepravde ih '90-ih godina kada su banke u Hrvatskoj sanirane i prodane za siću i te iste banke su nastavile poslovati u Hrvatskoj, pa usudim se reći bez državne kontrole. Rezultat toga je da su svake godine iznosile ogromnu dobit iz RH i za prošlu godinu su ostvarili dobit preko 5 milijardi kuna u Hrvatskoj. A s druge strane imamo 330 tisuća blokiranih građana, imamo snažan pritisak nelikvidnosti u gospodarstvu i obrtništvu posebno u poljoprivrednom sektoru. I treba naglasiti da se upravo u ovih 5 milijardi dobiti preko 20% njihovih dobiti ostvarena temeljem visokih kamata, viših nego što je to u EU i temeljem provizija i naknada koje su, evo i sudovi potvrđuju da su u određenom dijelu i nezakonite ni kada je oporba predlagala i gospodin Aleksić da se izmjenama zakona regulira ovo područje i da se bankama stane na kraj poslovanja to se odbija zato što dolazi iz oporbe. A s druge strane potiho se pokušava privatizacija jedine državne banke. I ne bi tu bilo ništa čudno jer treba ojačati HPB, treba joj dokapitalizacija ne 600 milijuna kuna koliko je najavljeno da će se donijeti odluka da se ide u dokapitalizaciju nego i preko milijardu. Zašto? Zato što se ovoj banci nameće da sanira Jadransku banku, nadam se da tome nije tako i da to nije jedini razlog. I zato što ova banka mora rezervirati više od 200 milijuna kuna za transfere u Agrokor i tvrtke iz Agrokora koje neće moći naplatiti. Privatni dioničari su se pobunili protiv ove tihe dokapitalizacije iz razloga što postojećim dioničarima u potpunosti bi se isključilo pravo na dokapitalizaciju i pravo na upis dionica imali bi isključivo privatni ulagatelji. Tako je to bilo najavljeno. I dobro je da je stopirana glavna skupština društva jer sigurno da tu treba otvoriti prostor da se ova banka ojača, da se i mirovinskim fondovima omogući plasman sredstava u ovu banku jer trebamo osigurati siguran prinos mirovinskim fondovima kako bi imali stabilnost mirovinskog sustava jer to od nas traže naši umirovljenici. A što mi činimo? Mi smo željeli ovu banku privatizirati. Mi iz HSS-a tražimo da ova banka ostane u pretežitom državnom vlasništvu i da ova banka postane banka servis građana RH, državnih institucija. Ona ima 1100 podružnica po općinama, gradovima i županijama i to je prilika koju sigurno druge banke nemaju kroz takvu mrežu da budu dostupnije OPG-ovima, nemamo agrobanku, bilo je najavljeno u predizbornim kampanjama da će se napraviti jedna agrobanka ili kako to vole reći iz udruge Život, banka u čizmama koja će imati sluha za plasmane OPG-ovima, obrtima i poduzetnicima pogotovu kontekstu europskih fondova. Vi imate situaciju da OPG—ovi i obrti pripremaju projekte, da ulažu svoja sredstva u to kojih nemaju dostatno, da se zadužuju a druge strane čekaju godinu, dvije na realizaciju tih projekata. Evo i zadnji primjeri gdje su jedinice lokalne samouprave koje također mogu i trebaju biti partneri HPB-u i onda treba biti njima servis u pripremi njihovih projekata, u predfinanciranju i sufinanciranju EU projekata događa se da oni se sami moraju iskazati na tržištu, stoga evo smo protiv ovakve privatizacije HPB-a i tražimo javnu raspravu o ovom. Hvala.
Zahvaljujem poštovani kolegi Davoru Vlaoviću na obrazloženju stanke. Slijedeća stanka u ime kluba HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, pa evo drugo jutro uzastopce kolega Panenić insinuira moguću privatizaciju HEP-a. Pretpostavljam da je to kolega Panenić napravio iz razloga što je jučer u prvom čitanju raspravljen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o vodama, kojima se između ostaloga rješava pitanje imovine HEP-a. Ja držim da je to u interesu i svih zastupnika pa i zastupnika MOST-a i da je to u interesu hrvatske države da se utvrdi što je vlasništvo hrvatske države odnosno što je javno dobro, a što je u vlasništvu HEP-a. Naime, činjenica je da u ovom trenutku je temeljem zahtjeva Državnog odvjetništva u RH, HEP izvlaštena i rasknjižena sa čitave svoje imovine koja je i na javnom dobru i koja je doista u vlasništvu HEP-a. I ta činjenica slabi tržišnu poziciju HEP-a i dužni smo ovdje u Hrvatskom saboru donijeti zakon kojim ćemo omogućiti da se s jedne strane HEP kao vlasnik upiše na nekretnina koje su u njenom vlasništvu koje je stekla bilo ugovorima sa pravnim ili fizičkim osobama a s druge strane da dobije pravo građenja na objektima koji se nalaze na javnom dobru. To je bila intencija jučerašnjeg zakona, dakle snaženje HEP-a. Kada govorimo o privatizaciji HEP-a onda moramo to reći da je zakonom iz 2002. godine za vrijeme Račanove Vlade donesen zakon kojim se predviđala privatizacija HEP-a. Da smo 2010. godine, dakle za vrijeme Vlade HDZ-a stavili van snage taj zakon o privatizaciji HEP-a i nikakva daljnja privatizacija HEP-a ne može se dogoditi bez donošenja zakona u Hrvatskom saboru. U ovom trenutku u niti jednim institucijama RH, dakle niti u resornom ministarstvu niti u Vladi a onda jasno niti u Hrvatskom saboru se ne raspravlja o mogućoj privatizaciji HEP-a. Prema tome, ovo plašenje hrvatske javnosti sa nekakvom čudno, zakulisnom privatizacijom HEP-a je neprimjereno i ne znam iz kog razloga to kolega Panenić ovdje drugi dan za redom ističe. Ono što mi u HDZ-u ponavljamo, dakle bez zakona nema privatizacije HEP-a, o tome da li će se ona krenuti ili se neće otvoriti moguća privatizacija, može se jedino donošenjem odluke o toj temi. Zasada, koliko ja imam informacije a mislim da imam prilično dobre informacije, nigdje na niti jednoj instituciji, niti na jednom forumu se o tome ne raspravlja. A raspravom Zakona o vodama koju smo jučer vodili u Hrvatskom saboru i pretpostavljam vrlo brzo donošenja samoga zakona samo ćemo doprinijeti snaženju HEP-a, prema tome zamolio bih kolege iz MOST-a ako one imaju neke druge informacije da to jasno kažu jer koliko se meni čini, jučer tijekom same rasprave kad se moglo o tome razgovarati nismo čuli nikakav argument koji bi išao tome u prilog. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Branu Bačiću na obrazloženju stanke.
Hvala lijepo. Gospodine podpredsjedniče, tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a. Bez obzira na vaš prijekoran pogled, jer vi to očito ne volite baš davati, ali moramo jer je tema izuzetno važna. Radi se o novom Prijedlogu Vladinom, oko minimalne plaće i moramo tu reći naš stav i da u biti hrvatski građani čuju nevjerojatna rješenja koja smišlja Andrej Plenković. Evo to je ono što bi htjeli reći. Hvala lijepo.
E, sada je, kolega Maras je zatražio stanku, da li neki drugi klub želi isto stanku? Klub HDZ-a. Još neki klub? Ne, hvala lijepa. Vidimo se onda u … … [[Upadica se ne čuje.]] A dobro, pitao sam, dajte se ljudi javljajte na vrijeme. … [[Upadica se ne čuje.]] A znam, ali nemojte pričati sa drugima ako se treba raspravljati ovdje. Dobro, naravno odobriti ću vam da i vi govorite. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, tema?
Tražim stanku u ime kluba MOST-a o situaciji u HAKOM-u.
Dobro. Ali sada molim vas, nemojmo dalje se javljati. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, izvolite. Pitao sam 3 puta da tko ima. Dobro, izvolite.
Evo poštovani potpredsjedniče, ja sam vas, ja sam digao ruku ali ste vi gledali prema HDZ-u pa me niste vidjeli, oprostite [[Upadica Reiner: Ma je, je, stalno gledam samo prema HDZ-u, naravno. Izvolite.]] Šalim se. Ja tražim stanku u ime kluba HSS-a po pitanju minimalne plaće u RH.
Dobro, hvala. Drugi nadam se nema nitko. Vidimo se u 13,10 minuta. [[STANKA U 13,00 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,20 SATI]] Kolegice i kolege, stanka je gotova pa idemo redom, prvi će umjesto poštovanog zastupnika Marasa govoriti u ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, želim se osvrnuti mjere koje su danas usvojene na Vladi i koje će imati direktne posljedice na tržište rada u Hrvatskoj. SDP želi poručiti hrvatskoj javnosti da Vlada svojim mjerama opasno degradira prava radnika u Hrvatskoj i to zbog nekoliko razloga. Danas je usvojena uredba o minimalnoj plaći koja poveća minimalnu plaću za 131 kunu, koja ne samo da narušava dostojanstvo radnika na minimalcu već tim radnicima ne nudi nikakvu perspektivu ostanka i rada u Hrvatskoj. I radnici u Hrvatskoj tu minimalnu plaću očekuju kao milostinju koju im daje Vlada. Gospodo, minimalac od 131 kunu nije nešto što bi trebalo u ovo vrijeme kada se ekonomija oporavlja biti povećanje minimalne plaće. Radnici u Hrvatskoj zaslužuju više. Vladi nedostaje jasni cilj i vizija o rastu minimalne plaće jer hrvatski radnici moraju znati koliko će minimalna plaća biti u nekom dužem vremenskom periodu. A ne da ovise o dobroj volji Vlade. Da, gospodin Bačić će reći u vrijeme kad je SDP bio niste povećali minimalnu plaću nego ste minimalnu zamrznuli. Ne, nije istina, povećali smo minimalnu plaću ali u onom opsegu u kojem smo mogli i ostavili smo vama da sada idete dalje, a vi ste unazadili i ono niste dali radnicima što ste trebali dati. Porast minimalne plaće od 131 kunu je degradirajući i radnici u Hrvatskoj zaslužuju više. No ni kompenzacijske mjere koje Vlada predložila nisu nešto s čime se HDZ treba dičiti jer su one definitivno mjere koje će omogućiti da još više bude radnika koji rade na crno u Hrvatskoj. Vlada umjesto da suzbija rad na crno, mjerama kompenzacijskim potječe poslodavce i radnike da rade na crno. Uzimanje novca zdravstvu je jednako skandalozna mjera koja će izravno utjecati na smanjenje dostupnosti i kvalitete zdravstvene zaštite. I mogu reći da ovo nije uredba o minimalnoj plaći za radnike nego je ovo uredba o minimalnoj plaći za poslodavce. I ono što ćete vi gospodo iz HDZ-a doživjeti da ćete imati eksploziju minimalnih plaća u slijedećem periodu jer će poslodavcima biti jeftinije staviti radnika na minimalac a ostatak mu dati na ruke. Vi promovirate rad na crno umjesto da ga suzbijate. Što se tiče kvota koja je još jedna skandalozna mjera koja je donesena na sjednici ove Vlade jer umjesto da kvote budu vatrogasne mjere i vatrogasni mehanizam, svjesno pripremate teren poslodavcima da povećaju kvote za radnu snagu. To je vidljivo iz razloga što se olakšavaju troškovi rada u turizmu i to ne zato što Vlada želi, kriva je teza ministra Pavića, zato što vam Europa svojom direktivom to nalaže da omogućite da radnici imaju kvalitetne uvjete rada i prehranu oni koji rade u turizmu. Vlada je sa kvotama pripremila teren za poslodavce koji su po direktivama EU-a dužni osigurati dostojne uvjete rada sezoncima a trošak umjesto da to bude na trošak poslodavcima, vidi vraga, to preuzima država na sebe. Ono što je Vlada trebala napraviti je povećati iznos minimalne plaće na najmanje 45%, osigurati usklađivanje minimalne plaće tako da ona kroz godinu dana ne pada u udio u prosječnoj plaći, točno zakonom propisati dinamiku rasta minimalne plaće kroz godinu dana tako da radnici ali i poslodavci imaju izvjesnost, da znaju koliko će im biti minimalna plaća za 2, 3, 4 ili 5 godina. I ono što je najvažnije, poslodavcima omogućiti da imaju tranzicijski period i tranzicijsku mogućnost povećanja minimalca a ne da troškove te tranzicije preuzima država. Gospodo, ovo je minimalna plaća ne za radnike nego minimalna plaća za poslodavce.
Hvala. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Kolega Mrsić, da vas je teleportirati iz onih dana kada ste bili ministar za ovu istu govornicu i onda pustiti ovaj isti govor koji ste sada dali i onaj koji ste tada o ovom problemu govorili kao kada ste bili ministar, bilo bi vam neugodno. Dakle, što je problem SDP-a? Problem SDP-a je što ne može potvrditi činjenicu da HDZ-a i ova Vlada izvršava svoja predizborna obećanja. I svoj predizborni program koji je ovdje usvojen u Hrvatskom saboru kada je Vlada imenovana. U tom programu piše sukladno mogućnostima povećavati minimalna plaća u mandatu ove Vlade pa ću vas ja podsjetiti. Od kada je uvedena minimalna plaća 1. siječanja 2013. godine pa do kraja vašega mandata kao ministra i vaše Vlade, ukupno je u nominalnom iznosu podignuta minimalna plaća za 135 kuna ili 4,4%. To su točni podaci. Dakle, u godinu dana ove Vlade, minimalna plaća povećana je 10%. Dakle 5% prošle godine u isto vrijeme i sada 5% Ili ukupno 320 kuna. Dakle, u godinu dana gotovo 3 puta, da budem precizan, gotovo 3 puta je povećana minimalna plaća za razliku razdoblja kada ste vi bili ministar i kada je SDP bio na vlasti. Dakle, ja se ne mogu oteti dojmu da vi pokušavate umanjiti, minorizirati dosege rada Vlade HDZ-a odnosno ove koalicijske Vlade i zbog toga predlažete zakon kojega i sami znate da ga ne možete ostvariti. Da još čudnije bude ovo što vi radite, ja bi vas podsjetio da u vrijem kada ste predlagali Zakon o povećanju minimalne plaće, istodobno ste dvojim zaposlenicima u SDP-u smanjili plaće i ljudi su se zbog toga što su se osjećali ugroženima, organizirali u SDP-u u sindikat kako bi spasili svoja radna mjesta i onda mi prilično promašeno djeluje vaša i prozirna briga za zaposlenike kad ne brinete o svojim zaposlenicima. Prema tome, rast minimalne plaće u Hrvatskoj vodi računa o najugroženijim radnicima u Hrvatskoj jer im se povećava plaća za 10% s jedne strane a druge strane vodi se računa i o poslodavcima. Naime, minimalnu plaću i to sigurno svi naši gledatelji i slušatelji znaju, ne isplaćuje Vlada nego isplaćuju poslodavci i to u prvom redu poslodavci koji se bave kožarskom, tekstilnom i drvnom industrijom. I povećavanjem minimalne plaće koja je njima jedan od najvažnijih stavki u rashodu poslovanja tih istih poslodavaca dovodi i ugrožava uopće poslovanje tih poslodavaca. I s jedne strane ta vaša briga koja bi ovako brzo dovela do povećanja minimalne plaće, ugrozila bi sva njihova radna mjesta i ugrozila bi poslodavca, prema tome naš je cilj povećavati minimalnu plaću ali u isto vrijeme omogućavati poslodavcima da mogu te minimalne isplaćivati pa u tom smislu su i išle kompenzacijske mjere. Kompenzacijske mjere su išle iz razloga kako se ne bi ugrozilo poslodavca da onda on ide u stečaj ili zatvori svoju firmu i na taj način otpusti radnike. Dakle, ovom metodom polako povećavanja minimalne plaće s jedne strane, s druge strane kompenzacijskim mjerama prema poslodavcu se pokušava i nastoji povećavati minimalna plaća u RH. I naš je cilj također da minimalna plaća dođe na 50% prosječne bruto plaće u Hrvatskoj. To je naš cilj, čak dapače i da ide iznad toga. Sada ovom mjerom koju je danas donijela Vlada, ovom uredbom Vlade, minimalna plaća ide na 43%. Dakle, prije nego što je došla ova Vlada, ona je bila negdje između 35, 36%, sada je došla na 43%. Minimalna plaća u Hrvatskoj će dosegnuti 43% prosječne bruto plaće. I tu nije kraj, ja očekujem da će se i drugim mjerama osnažiti položaj upravo onih najugroženijih radnika u RH. Prema tome, ja se ne mogu oteti dojmu da vi ne možete prihvatiti činjenicu da makroekonomski pokazatelji u Hrvatskoj pokazuju da raste gospodarstvo na razini 3,2%, da se povećava prosječna plaća na razini 5%, da raste izvoz, da raste proizvodnja, da raste trgovina na malo preko 6%. Dakle, to su sve makroekonomski pokazatelji da Hrvatske ide u dobrom smjeru i u tom smislu treba, slažem se vama, voditi računa i o onima koji su najugroženiji, a to su radnici sa minimalnim plaća ali nisam sklon tome da se povećanjem minimalne plaće dovede u poziciju ugrožavanje poslodavca koji je primoran isplaćivati takve minimalne plaće a ovom metodom i politikom se spašava zaposlenika kod tih poslodavaca.
Hvala. Kolega Mrsić je dignuo Povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik, koji članak?
238., dakle zastupnik tijekom iznošenja rasprave treba govoriti o temi koja je najavljena a ne o drugoj temi dakle kolega Bačić je govorio o SDP-u i o plaćama. Potpredsjedniče, nema nikakve veze sa minimalnom plaćom niti ima ikakve veze sa temom, prema tome govorio je o tome koja nije najavljena. Prema tome, gospodin Bačić je mogao govoriti o temi o kojoj je bila riječ, služio se … [[Govornik se ne razumije.]] bez argumenata onda je lako docirati. Ja u svojoj diskusiji nijednom riječju govorio o privatizaciji koju je proveo HDZ, o krađi koju je proveo HDZ.
Kolega Bačić je govorio o minimalnoj plaći. Ja vas molim da ne govorite dalje jer nije povrijeđen Poslovnik.
…/Upadica Mrsić: je, povrijeđen je Poslovnik jer gospodin Bačić nije govorio o temi./…
Kolega bačić nije povrijedio Poslovnik, ja vas molim da prestanete. Svjesni ste da zlorabite instituciju povrede Poslovnika. Ja i vas i ostale molim da to ne čine.
… [[Upadica Maras, ne čuje se.]]
Vi morate biti zadnji kolega Maras, jel, uvijek? Ja vam izričem opomenu.
… [[Upadica Maras, ne čuje se.]]
Ja vam izričem drugu opomenu, kolega Maras. Sad ćemo preći na slijedeći klub, a to je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista u ime koja će govoriti uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. 13. listopada ovdje u ovom Saboru imali smo raspravu o godišnjem izvješću HAKOM-a u kojoj smo predsjedniku vijeća HAKOM-a postavili brojna pitanja, između ostalog o pravomoćnoj presudi prema kojoj su Dražen Lučić, predsjednik vijeća, i Mario Veber ravnatelj, proglašeni krivima jer su zabranili osnivanje i djelovanje sindikata u državnoj agenciji koji je osnovao upravo ovaj Hrvatski sabor. Govorili smo također o potvrđenoj DORH-ovoj optužnici protiv Dražena Lučića zbog kaznenog djela koji je izvrši obavljajući dužnost predsjednika vijeća, o neodgovornom investiranju u zgradu koja se zbog odredbi prostornog plana ne može stavit u funkciju, o kršenju zakona o javnoj nabavi prilikom ugovaranja odvjetničkih usluga a odgovore nismo dobili. Dok mi čekamo odgovore, sindikalni povjerenik u HAKOM-u dobio je otkaz nakon što je radni sud 4 puta utvrdio da je sindikalnom povjereniku podmeće nešto što nije napravio, nakon što je prekršajni sud utvrdio da je u HAKOM-u zabranjeno djelovanje sindikatu, nakon što je kazneni sud utvrdio da nadređeni javno sramote sindikalnog povjerenika i nakon što je utvrdio da predsjednik vijeća HAKOM-a Lučić, neosnovano progoni sindikaliste zbog njihovog djelovanja. Znači Držen Lučić je osoba koja je imenovao ovaj Hrvatski sabor, koji odgovara Saboru za svoj rad, a odbija odgovoriti na pitanja koja mu je postavio poslodavac. U ovom našem Domu, već 4 g. neki naši kolege uključujući i mene, reagiraju, osuđujući način rada HAKOM-a tj, u provom redu predsjednika vijeća HAKOM-a Dražena Lučića. Kolege iz HDZ-a su nas pokušale diskreditirati cijelu tu raspravu i prikazati da mi osobno ratujemo sa gospodinom Lučićem, negirajući sve neupitne dokaze, koje smo pokazali koje su mediji prenijeli. Ja bi podsjetio da su na te nepravilnosti ukazivali i kolege zastupnici iz prijašnjih saziva, evo kolega Vukšić iz Laburista, zatim današnji ministar državne imovine, Goran Marić, kji je tada upozoravao dok je bio u oporbi, na najvišu cijenu najma koji u HAK-omu u Sky office plaća privatnom najmodavcu, te na nalaz državne revizije, koja je utvrdila neracionalnost, količine kvadrata i cijenu, Mirela Holly je također upozoravala na to. A ovdje tijekom rasprave koje smo imali zadnje, upozoravao je na te nepravilnosti, vrlo stručno je argumentirano, kolega iz SDSS-a kolega Milošević, koji je tvrdio da je nedopustivo da gospodin Lučić krši naše zakone ismijava zastupnike, da ne želi odgovoriti na pitanja. Ono što je bitno naglasiti, da ispada da DORH, sudovi, USKOK, pravobraniteljica, Inspekcija rada, sve institucije ove države nisu ni upola važni kao pozicija Dražena Lučića u HAKOM-u. Tako na kraju ispada. Već godinu dana u Vladi postoji dosjee HAKOM-a i prijedlog ministra Butkovića, da se predsjednik i zamjenik razriješe. Svaki tjedan rješavaju se kadrovska pitanja po stranačkom ključu, imenuje se, cementira se ova vladajuća većina koja je tanka. Ali, oni koji rade suprotno zakonu, znači poput gospodina Lučića, oni imaju puno povjerenje iz godinu u godinu, a stalno im se potvrđuju nekakve nove nezakonitosti. Lučićev mandat ističe u veljači 2018. očekujemo da će se ovih dana raspisati javni poziv za prijedlog novog vijeća HAKOM-a i zanimljivo je kako bi pridobio naklonost najvećeg i najutjecajnijeg operatora na tržištu, HT-a i kako bi osigurao njegov utjecaj kod skorog izbora za članove vijeća, sadašnji predsjednik vijeća, Držen Lucić pribjegava svim dozvoljenim i neprimjerenim, svim dozvoljenim i primjerenim metodama. Tako svega 2 mjeseca prije isteka mandata, ukida pravilnik o instalacijama u zgradama, te pravilnik o svjetlovodnim distribucijskim mrežama, a bez adekvatne zamjene u drugim odlukama i propisima, ukidanje spomenutih pravilnika, narušava se ravnoteža u tržišnoj utakmici, na dijelu svjetlovodnih mreža. Zatvara se pristup novoizgrađenih mrežama za druge operatere, a korisnicima se smanjuje iznos usluga kod drugog operatera. Kako je moguće, uopće moguće, da novo imenovanje traži čovjek protiv koga je potvrđena optužnica za kazneno djelo koji je izvršio obavljajući dužnost predsjednika vijeća HAKOM-a protiv koga se vodi niz sudskih sporova, koji je zabranio rad sindikatu i koji ne poštuje zakone RH. I ne samo da Lučić traži podršku, Lučić javno trguje utjecajem koji proizlazi iz svoje pozicije. Ovih dana, HAKOM je MUP-u donirao 5 milijuna kuna. Istom MUP-u koji bi trebao istraživati mutne polove Dražena Lučića koji je potpisao donaciju. Hvala.
I zadnji Klub zastupnika HSS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, 131 kn. Kad mi to gledamo možda iz ovog kuta, to i nije neki novac. Za one koji kopaju po kontejnerima, puno, za one koji imaju djecu, podstanari su, puno, ali nešto što samo produžava agoniju. Prosječna plaća u Hrvatskoj 43%. Kaže vladajući i smanjenje doprinosa poslodavcima na minimalnu plaću 50%. Ja se slažem da i poslodavcima treba smanjiti davanja, koja moraju davati državi, fiskalna i parafiskalna, da su također preopterećeni, no međutim, poslodavci se ugl. voze u debelim Mercedesima ili BMW-ima a sirotinja sa 131 kunu i minimalcem nemaju ni za kruh. Zaostajemo u odnosu na tranzicijske zemlje. Od 2008.-2017. Bugarska je za 100% povisila svoju minimalnu plaću, Slovačka za 80%, Estonija, Latvija i Litva za 64-69%, a Hrvatska je u tom periodu svega za 15-tak % povisila svoju minimalnu plaću. No, uz ovu minimalnu plaću, moramo uvezati kupovnu moć, tj. cijene koje su u tranzicijskim zemljama osnovnih namjernica, a isto tako i cijene u RH, koje su često puta više nego što su i u najrazvijenijem zemljama EU, kao što su Njemačka i Francuska. Slobodno možemo reći, da evo, tresla su se brda, rodio se miš, od 131 kn, koji neće bog zna što promijeniti ovim ljudima koji primaju minimalnu plaću. Jer i od te minimalne plaće, koju radnik dobije, neto na ruke četvrtina je od države. Jer na sve što kupe, moraju platiti PDV koji je 25%, znači i to je ono što će država ubrati i od čega državni aparat živi. Dolazimo do problem potplaćenosti radnika, niske minimalne plaće, pa čak i neredovite isplate plaće, sjećam se dok sam radio u privatnoj firmi, po 3 mjeseca se plaća nije isplaćivala. Dolazimo do toga, do egzodusa Hrvata u razvijene zemlje u kojima u odnosu na Hrvatsku, čak i s njihovom minimalnom plaćom, mogu solidno živjeti. I onda se pitamo, zašto nam ljudi otišli. Zašto su hrvatski radnici cijenjeni u EU? Zašto ministrica rada i socijalnoj skrbi u Njemačkoj kaže da su Hrvati dobrodošli u Njemačku? Njezin podatak je da ih je do sada došlo 93 tisuće Hrvata, zato što su to kvalitetni radnici koji su bez obzira koliko mi kudili naš obrazovni sustav obrazovani, imaju volju za raditi i vrijedni su i među najboljim radnicima su na bauštalama širom Njemačke i Europe. Zar mislite da će radna snaga koju ćemo uvesti i koji se na ovaj način otvara mogućnost uvoza radne snage moći zamijeniti hrvatsku radnu snagu? Ovdje ima i gospodarstvenika, evo ja njih pitam da li oni misle da će im netko iz Sirije ili iz nekih trećih zemalja moći zamijeniti hrvatske radnike? Gospodo, neće moći zamijeniti jer hrvatski radnik je kvalitetan bez obzira što mi o tome mislili to je ona prava istina. Nažalost ovdje se čuju riječi o povećanju BDP-a, o pozitivnim trendovima u RH, ja evo iskreno ne vjerujem u to jer da je to tako ne bi nam ljudi odlazili iz Hrvatske, ne bi nam se Slavonija ispraznila, ne bi nam se ispraznili neki drugi dijelovi gdje nema industrije, gdje nama posla. Pa evo čak i kod mene u Kutini gdje je Petrokemija, ljudi koji imaju stalan posao, redovitu plaću, solidnu jednostavno daju otkaz i sa malom djecom odlaze put Europe. Zato kada govorimo o minimalnoj plaći to je samo jedna mrvica u ovom sustavu koji se raspada i apeliram na one koji danas imaju tu mogućnost vlasti, tu silu u ruci da malo više vode računa o hrvatskom čovjeku o malom radniku, o onome tko u biti stvara i uplaćuje u porezni sustav RH. Hvala.
Hvala lijepa.
Prelazimo na točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju Republike Hrvatske, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 241 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika Hrvatskog sabora, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem članka 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU-a i Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Pozivam predstavnicu predlagatelja gospođu Garijelu Žalac, ministricu regionalnog razvoja i Fonda EU da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici u Hrvatskome saboru. Evo Zakonom o regionalnom razvoju RH utvrđeni su ciljevi i načela politike regionalnoga razvoja, te uređena pitanja strateškog planiranja regionalnog razvoja, institucionalnog okvira i upravljanja regionalnim razvojem ocjenjivanja i razvrstavanja jedinica lokalne, područne, regionalne samouprave prema stupnju razvijenosti i izdvajanja potpomognutih područja, poticanja regionalne konkurentnosti i urbanog razvoja, poticajnih mjera za razvoj potpomognutih područja i drugih područja sa razvojnim posebnostima, te praćenja vrednovanja i izvještavanja o politici regionalnoga razvoja. Tijekom primjene zakona uočeno je kako neka od pitanja koja se njime uređuju nisu pravno cjelovito, te u provedbenom smislu učinkovito i koherentno riješena. Na to ukazuju i sve učestalije primjedbe u vezi s pojedinim njegovim odredbama, te podzakonskim propisima donesenim radi primjene toga zakona. Navedena potreba prepoznata je i u programu Vlade RH za razdoblje 2016., 2020. godine kojim je u dijelu koji se odnosi na poticanje ravnomjernog razvoja svih krajeva Hrvatske između ostalog predviđena izmjena modela izračuna indeksa razvijenosti, jačanje uloge regionalnih koordinatora, te izrada novog Zakona o potpomognutim područjima. Slijedom navedenog pojedina zakonska rješenja je potrebno unaprijediti, odnosno uskladiti sa već donesenim propisima ili propisima čija je izrada u tijeku. Ključne izmjene i dopune Zakona o regionalnom razvoju Republike Hrvatske uključuju sljedeće, a to je model izračuna indeksa razvijenosti, te novi način razvrstavanja jedinica lokalne i područne regionalne samouprave prema indeksu razvijenosti i s time povezano drugačije izdvajanje potpomognutih područja. Novo određivanje pravnog statusa i djelokruga regionalnih koordinatora, te postupak njihove akreditacije. Propisuje se upravljanje razvojem potpomognutih područja i područja sa razvojnim posebnostima urediti posebnim zakonima. Isključivanje iz ovoga zakona odredbi koje se odnose na poticajne mjere za razvoj potpomognutih područja i područja s razvojnim posebnostima radi njihovog uključivanja u novi Zakon o potpomognutim područjima i Zakon o brdsko-planinskim područjima koji su trenutno u izradi. Usklađivanje dakako odredbi zakona s drugim propisima i izmjena odredbe kojom se propisuje sklapanje razvojnoga sporazuma. Što se tiče novog modela izračuna indeksa razvijenosti i novi način razvrstavanja jedinica lokalne (područne) regionalne samouprave prema indeksu razvijenosti i s time povezano drugačije izdvajanje potpomognutih područja moram reći da je provedena evaluacija dosadašnjeg modela izračuna indeksa razvijenosti, te je izrađen novi prijedlog izračuna indeksa razvijenosti. Nalazi evaluacije i prijedlog novog modela izračuna indeksa razvijenosti objedinjeni su u Studiji Evaluacija postojećeg i prijedlog novog modela izračuna indeksa razvijenosti jedinica lokalne, regionalne samouprave u RH koju je izradio Centar za lokalni ekonomski razvoj Ekonomskog sveučilišta, odnosno fakulteta u Rijeci. Za testiranje simulacije i izračune, te osnovom toga rangiranja i razvrstavanje jedinica lokalne, područne samouprave koristila se informatička aplikacija eSTAT indeks razvijenosti koja je uspostavljena 2016. godine. Navedena stručna podloga i informatički sustav eSTAT rezultat su pojedinih zadataka definiranih od strane našega ministarstva za potrebe mjerenja razine razvijenosti teritorijalnih jedinica, odnosno njihovo razvrstavanje u skupine prema indeksu razvijenosti. Prema nalazima istoimene evaluacije najveće ograničenje dosadašnjeg modela izračuna indeksa razvijenosti odnosi se na sam postupak izračuna indeksa, odnosno na primjenu neadekvatnih metoda standardizacije i agregacije, odnosno sumiranja pokazatelja te primjenu arbitrarnog ponderiranja pokazatelja zbog čega je dolazilo do nepravedne ocjene i razvrstavanja lokalnih i županijskih jedinica prema indeksu razvijenosti. Ključni nalazi provedene evaluacije sadašnjeg modela indeksa razvijenosti mogu se sažeti u sljedeće četiri skupine nalaza. Kada je u pitanju odabir pokazatelja utvrđena je njihova prihvatljivost s obzirom na odabrani tematski pokazatelj mjere ključne ekonomske fiskalne i demografske ishode razvojnih procesa. Međutim, prepoznata je potreba za modifikacijom demografske komponente indeksa razvijenosti. Vezano za postupak standardizacije utvrđeno je da isti dovodi do značajnog precjenjivanja standardiziranih vrijednosti pokazatelja koji imaju visok koeficijent varijacije, a posljedično tome i predimenzioniranja njihovih pondera u vrijednosnoj strukturi kompozitnog indeksa Postupak agregacije, odnosno sumiranja pokazatelja koji se temelji na jednostavno linearnom sumiranju dovodi do toga da se male, dakle nepovoljne vrijednosti jednog pokazatelja mogu supstituirati, tj. kompenzirati velikim povoljnim vrijednostima drugih pokazatelja. Korišteno arbitrarno određivanje pondera i neujednačen, dakle sustav ponderiranja za sve jedinice iskrivljuje sliku o važnosti pojedinih pokazatelja u mjerenju i ocjeni dostignutog stupnja lokalne i regionalne razvijenosti. Utvrđeni metodološki nedostatci postojećeg modela izračuna indeksa razvijenosti odredili su četiri osnovna kriterija koji je morao zadovoljiti metodološki okvir novog modela izračuna indeksa razvijenosti, a to su pod jedan nadograditi demografsku komponentu indeksa strukturnim pokazateljima stanovništva uvođenjem pokazatelja indeksa starenja i stupnja obrazovanosti prema tercijarnom obrazovanju. Postignuto je kvalitetnije mjerenje strukturnih i dinamičkih obilježja kretanja stanovništva u lokalnim i županijskim jedinicama. Pod dva, otkloniti problem utjecaja statističkih obilježja odabranih pokazatelja na konačnu vrijednost indeksa razvijenosti. Pod tri, da ne dozvolimo kompenzaciju vrijednosti između različitih pokazatelja u konačnoj vrijednosti kompozitnog indeksa i pod četiri da izbjegnemo arbitrarno utvrđivanje, dakle pondera. Prema prijedlogu novog modela izračun indeksa razvijenosti uključivao bi uz dosadašnjih pet pokazatelja, a to su dohodak per capita, izvorni proračunski prihodi per capita, stopa nezaposlenosti, opće kretanje stanovništva i obrazovna struktura stanovništva još i pokazatelja stanovništva. Indeks razvijenosti bi se izračunavao prema balansiranoj iz z-score metodi, s obzirom na interpretacijske specifičnosti rezultata indeksa razvijenosti dobivenih novom metodologijom postojeće razvrstavanje više nije primjenjivo odnosno predlaže se novo razvrstavanje jedinica lokalne odnosno regionalne samouprave u razvojne skupine. Novi indeks razvijenosti razvrstava se kao i do sada u četiri skupine dok jedinice lokalne samouprave razvrstava u osam umjesto dosadašnjih pet razvojnih skupina. Time se osigurava kvalitetnija podloga za uspostavu diversificiranog i prilagođenog programa financiranja obzirom na dostignuti stupanj razvoja u okviru svake skupine. Ovime se također omogućava i širi obuhvat definicije potpomognutih područja u odnosu na sadašnji. Naime, određivanje razvijenih i nerazvijenih skupina obavlja se pomoću distribucije ranga jedinica lokalne odnosno područne samouprave pri čemu uvijek polazi od prosječnog praga razvijenosti, a tu je indeks 100. Prema novom modelu status potpomognutog područja stječu u odnosu na prosjek RH sve ispodprosječno razvijene jedinice lokalne samouprave. Prema novom modelu u kategoriju potpomognutog područja ulaze jedinica lokalne samouprave prve do četvrte skupine i jedinice regionalne odnosno lokalne samouprave iz prve i druge skupine odnosno sve ispodprosječne razvijene teritorijalne jedinice. Važno je isto tako reći da je rok od pet godina koji je u dosadašnjem indeksu razvijenosti bio primjenjiv odnosno o odluci o ocjenjivanju i razvrstavanju za provedbu pet godina, on je ocijenjen predugim jer ne ostavlja mogućnost pravovremenog i kontinuiranog praćenja odnosno promjena u dostignutom stupnju razvijenosti na lokalnoj i županijskoj razini, stoga je rok skraćen na tri godine. Usporedbom preliminarnih rezultata primjene novog modela na podacima za trogodišnje razdoblje koje se odnosi na podatke 2014.-2016. godina s trenutno važećim stanjem odnosno s posljednje obavljenim rezultatima indeksa prema postojećem modelu, a koji se temelji na podacima trogodišnjeg prosjeka za razdoblje 2010.-2012. godine dobivaju se sljedeće promjene po pitanju izdvajanja potpomognutih područja. Prema trenutno važećim rezultatima postojećeg indeksa razvijenosti status potpomognutog područja ima 264 jedinice lokalne samouprave dok bi prema preliminarnim rezultatima novog modela taj status imalo 304 jedinice lokalne samouprave. 11 jedinica lokalne samouprave koje trenutno imaju status potpomognutog područja taj status ne bi ostvarilo prema prvim rezultatima predloženog novog modela. 51 jedinica lokalne samouprave koja trenutno nema status potpomognutog područja taj status bi ostvarilo prema novom klasificiranju. Od ukupno 119 jedinica lokalne samouprave koje su sukladno trenutno važećim rezultatima indeksa razvijenosti kategorizirane kao iznadprosječno razvijene samo jedna jedinica lokalne samouprave bi ostvarila status potpomognutog područja prema preliminarnim rezultatima novog indeksa. Od ukupno 173 jedinica lokalne samouprave koje su prema važećim rezultatima sadašnjeg modela razvrstani u treću skupinu dakle koje imaju vrijednost po sadašnjem indeksu između 75 i 100% njih 50 bi prema preliminarnim rezultatima novog modela ostvarili status potpomognutog područja, a u 123 jedinica lokalne samouprave bi bili razvrstani u iznadprosječne skupine razvijenosti od toga 49 u petu skupinu, 54 u šestu skupinu, 19 u sedmu skupinu i jedan u najrazvijeniju osmu skupinu. Prijedlogom novog modela izračuna indeksa razvijenosti povećava se broj jedinica lokalne samouprave koje imaju status potpomognutog područja tj. prema preliminarnim rezultatima njihov se broj povećava za 40. To povećanje je još i veće ako se uzme u obzir da bi temeljem novih podataka za razdoblje 2014.-2016. godine prema postojećem modelu indeksa razvijenosti status potpomognutog područja ostvarilo svega 244 jedinica lokalne samouprave odnosno za čak 60 jedinica lokalne samouprave manje u odnosu na novi model. Rezultati kategorizacije za županije pokazuju da prema novom modelu jedna županija izlazi iz sustava potpomognutih područja, a jedna ulazi u sustav potpomognutih područja. Ključne razlike između trenutnog modela indeksa razvijenosti i ovoga koji mi predlažemo je da pokazatelji kompozitnog indeksa u sadašnjem modelu izračuna razvijenosti su prosječni dohodak po stanovniku, prosječni izvorni prihodi po stanovniku, prosječna stopa nezaposlenosti, opće kretanje stanovništva i udio obrazovnog stanovništva, SSS od 16 do 64 godine. Prijedlog novog modela izračuna isto tako ima šest pokazatelja, prosječni dohodak po stanovniku prosječni izvorni prihodi po stanovniku, prosječna stopa nezaposlenosti, opće kretanje stanovništva i udio obrazovnog stanovništva, ali u ovom slučaju VŠS i VSS od 20 do 64 godine te indeks starenja. Ono što nema u novom indeksu razvijenosti u odnosu na postojeći, to je da nema ponderiranja nego da se sa ovim novim modelom valorizira svaka jedinica lokalne samouprave posebno sa točnim pokazateljima i podacima. Što se tiče metodologije izračuna, važeća metodologija standardizacije odnosno minimalna-maksimalna metoda i agregacija odnosno sumiranja ne rezultira visokom razinom interpretacijske pouzdanosti i ima značajna metodološka i sadržajna ograničenja. Nova metodologija izračuna indeksa razvijenosti temelji se na balansiranoj iz z-scor metodologiji koja rješava najveći dio ograničenja ove trenutno postojeće. Što se tiče prosječnih vrijednosti, ključne razlike osnovnih obilježja sadašnjeg i predloženog novog modela sažeto su prikazane u tablicama koje naravno su i dio ovih izmjena i dopuna i naravno da će biti dio vladine uredbe i odluke o ocjenjivanju i razvrstavanju. Ključne razlike su sljedeće, da broj razvojnih skupina u sadašnjem modelu odnosno postotni razred je pet skupina za jedinica lokalne samouprave i četiri skupine jedinice područne odnosno regionalne samouprave, a u kontekstu novog indeksa razvijenosti to su kvantilne skupine osam skupina za jedinica lokalne samouprave i četiri skupine za jedinice područne odnosno regionalne samouprave. Već sam rekla koliko jedinica lokalne samouprave ulazi odnosno izlazi prema ovom modelu i da je rok za zapravo ocjenjivanje i razvrstavanje umjesto 5, 3 g. Što se tiče drugih izmjena koje se donose u ovoj izmjeni i dopuni Zakona o regionalnom razvoju, to je određenje pravnog statusa i djelokruga regionalnih koordinatora i postupak njihove akreditacije. Cilj izmjena i dopuna zakona jest i rješenje statusa koje u svrhu učinkovite koordinacije i poticanje regionalnog razvoja osnivaju jedinice područne dakle, samouprave. Prema postojećem zakonu, oni mogu biti osnovani, kao javne ustanove, trgovačka društva ili upravna tijela, a propisano je koje poslove obavljaju od javnog interesa. Ovim izmjenama iz trenutnih odredaba ne proizlazi da regionalni koordinatori imaju i javne ovlasti što je nužno radi ostvarenja njihove temeljne zadaće. Provedba je pokazala da problematika upravo pravnog ustroja u svim županijskim razvojnim agencijama te nadležnosti poslova koji obavljaju regionalnu koordinatori nije dostatno jasno uređena zbog čega dolazi do nejednakog postupanja, čime su najviše pogođeni sami regionalni koordinatori, odnosno, županijske razvojne agencije, te je uočena i potreba drugačijeg uređenja, odnosno, uređenja nadležnosti institucija u postupku akreditacije regionalnih koordinatora, te nadležnosti za vođenje njihovog upisnika. Predloženim izmjenama i dopunama zakona, uređuju se pravne pretpostavke za realizaciju, sljedećih specifičnih ciljeva, utvrđenih programom Vlade RH u mandatu 2016, 2020, kroz odgovarajuća pravna rješenja. To je jedinstveni pravni ustroj regionalnih koordinatora, gdje se uređuju da su svi regionalni koordinatori u obliku javne ustanove, jačanje uloge regionalnih koordinatora, za učinkovitu koordinaciju i poticanje regionalnog razvoja, jedinice područne i lokalne samouprave, uz jasno definiranje uloge i nadležnosti kroz redefiniranju uloge i nadležnosti kroz redefiniranjem poslova u obavljanju poslova od općeg javnog interesa uređuju se na način da se jasno utvrđuju poslovi koji obavljaju regionalni koordinatori kao javne ovlasti. Uključivanje regionalnih koordinatora u decentralizirano upravljanje EU fondovima, te provedba postupka njihove akreditacije za obavljanje istih uređuju se kroz redefiniranje nadležnosti u postupku akreditacije, regionalnih koordinatora i pojednostavljenje procedure i to tako da cjelokupni postupak provodi Agencija za regionalni razvoj RH čime se također smanjuju potrebna financijska sredstva za akreditaciju i kompleksnost sustava. Također se mijenja nadležnost za ustrojavanje i vođenje upisnika regionalnih koordinatora i lokalnih razvojnih agencija, koja od ministarstva preuzima agencija. Izmjena odredaba prema kojima se osnivaju i na temelju kojih djeluju regionalni koordinatori, koristi će su učinkovitoj provedbi regionalne razvojne politike, na županijskoj razini i boljoj suradnji središnje države s regionalnom i lokalnom razinom. Nadalje, tim će se stvoriti preduvjeti za uključivanje regionalnih koordinatora u decentralizirano upravljanje EU fondovima, te provedbu postupku njihove akreditacije, za preuzimanje uloge u sustavu upravljanje EU fondovima u sljedećoj financijskoj perspektivi. Propisuje se dakako i ovim izmjenama i dopunama, upravljanje razvoja potpomognutih područja i područja s razvojnim posebnostima, koje ćemo urediti posebnim zakonom. Izmjenama i dopunama zakona propisuje se novi način utvrđivanje potpomognutih područja, te se uspostavlja poveznica zakona kao krovnog dokumenta provedbe politike regionalnoga razvoja s drugim zakonima kojima se uređuje upravljanje razvoja područja, čiji razvoj država dodatno potiče. Potpomognuta područja, prema novom modelu izračuna indeksa razvijenosti, čine svi ispodprosječni razvijeni, što se tiče jedinica lokalne i područne samouprave i upravljanje razvoja tih područja se uređuje novim zakonom o potpomognutim područjima, odnosno, prema novom načinu razvrstavanja teritorijalnih jedinica u skupine, potpomognuta područja, čine oni koji su razvrstani u prvu i drugu skupinu i jedinice lokalne samouprave koje su razvrstane od 1-4 skupinu. Područja s razvojnim posebnostima, su područja koja se na obzirom na svoje prirodno geografska, društveno gospodarska te demografska obilježja izdvajaju iz ostalih područja RH. Taj status propisuje se za otoke i brdsko planinska područja. Upravljanja razvoja tih područja, uređuju se posebnim zakonima. I također moram reći, da se u tom kontekstu Vlada RH, obvezala voditi brigu o tome postoji li potreba da se područja s razvojnim posebnostima, proglase i za druge dijelove državnog teritorija, te da se preloži Hrvatskom saboru donošenje odgovarajućih propisa. Kada govorimo o onome što donošenjem zakona želimo riješiti, to je sigurno da se ureda problematika upravljanje razvojem potpomognutih područja. Šesti dio zakona, trenutno koji propisuje mjere za razvoj potpomognutih područja i drugih područja s razvojnim posebnostima, briše se iz ovoga zakona. Odredbe zakona, koji se odnose na program, održivog, društvenog razvoja potpomognutih područja, mjere i projekte za razvoj potpomognutih područja i pomoć za sufinanciranje, pripreme i provedbe projekata, ostaju na snazi do donošena novog zakona, kojim se uređuju upravljanje razvojem potpomognutih područja. Mjera usmjerena na jačanje fiskalnih kapaciteta lokalnih jedinica na potpomognutim područjima koja su trenutno propisana člankom 43. zakona, koja propisuje da se prihod od poreza na dobit, ostvaren na području lokalnih jedinica, na potpomognutim područjima, isplaćuje tim jedinica, a kao pomoć iz državnog proračuna, gasi se. Naime, uspostavom sustava fiskalnog izravnanja, koji se uvodi novim Zakonom o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, koji je prošao prvo čitanje u Hrvatskom saboru, prestaje se primjenjivati postojeći sustav dodjele pomoći temeljem indeksa razvijenosti, propisivan zakonima o izvršavanju državnog proračuna, za pojedinu proračunsku godinu. Potrebno je isto tako uskladiti zakon sa zakonima i podzakonskim propisima donesenima nakon njegovog stupanja na snagu, kao i s propisana čije je donošenje planirano u bliskoj budućnosti. Usklađivanje se obavlja s propisima, kojima se uređuju financiranja jedinica lokalne, područne samouprave, uspostava sustava strateškog planiranja i upravljanje razvojem, upravljanje razvojem potpomognutih područjima, brdsko planinskim područjima i otocima. Usklađivanje zakona s prijedlogom zakona o sustavu strateškog planiranja je provedeno u cijelosti. Naime, usklađivanje odredbi kojima se propisuju planski dokumenti, politike regionalnoga razvoja, s odredbama prijedloga Zakona o sustavu strateškog planiranja, koji isto tako danas imamo ovdje na dnevnom redu, je u tijeku, s obzirom na to da se upravo odredbama ovog zakona planira usporediti sve do 30.6.2019.g. Tako se postupilo jer je u tijeku dovršetak izrade određenog broja planskih dokumenata politike regionalnoga razvoja a na regionalnoj razini za tekuću financijsku perspektivu kako bi se izbjeglo moguće dupliranje normi i strateških dokumenata. Usklađivanje sa odredbama drugih propisa nužno je radi osiguravanja cjelovitosti, koherentnosti i dosljednosti cjelokupnog zakonodavnog okvira kojim se uređuje politika regionalnog razvoja. Ono što je još novina u ovim izmjenama i dopunama to je izmjena odredbe kojom se propisuje sklapanje razvojnog sporazuma. Razvojnim sporazumom usuglašavaju se prioriteti razvoja državne i područne, odnosno regionalne razine, utvrđuju se strateški projekti regionalnoga razvoja koji pridonose razvoju područja za koje se sklapa razvojni sporazum te se planiraju sredstva za njegovu provedbu. Što se tiče dijela odredbe kojom se propisuje dio koji se odnosi trenutno razvojni sporazum u trenutno važećem zakonu to je da se mijenja dio odredbe kojom se propisuje da se sklapa razvojni sporazum za one jedinice regionalne samouprave koje se nalaze unutar jedne statističke regije, sada to više nije nikakvo ograničenje. U ministarstvu je u tijeku projekt tehničke pomoći, u razradi metodologije izrade obveznog sadržaja i postupka sklapanja razvojnog sporazuma te stručna podrška u izradi prvog. Ono što Vlada želi to je da prvi razvojni sporazum se izrađuje za područje Slavonije, Baranje i Srijema. Zakon se upućuje na donošenje po hitnom postupku jer se zakonom uspostavlja novi pravni okvir koji se odnosi na postupak ocjenjivanja i razvrstavanja jedinica lokalne i područne samouprave prema stupnju razvijenosti te utvrđuju potpomognuta područja čime se ispravlja nepravda prema većem broju jedinica koje su zakinute važećom metodologijom. Donošenjem zakona po hitnom postupku omogućava se provedba novog postupka ocjenjivanja i razvrstavanja jedinica lokalne i područne samouprave odmah po donošenju ovoga zakona. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj ministrici gospođi Gabrijeli Žalac. Imamo 16 replika. Prvi se za repliku javio poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažena ministrice, evo govorimo o vrlo bitnom Zakonu o regionalnom razvoju o poglavito izračunu indeksa. Međutim vi kao ministrica ste u biti kočnica regionalnog razvoja jer dodjeljivati 10 milijuna kuna sredstava bez javnog natječaja i to svom poznaniku više govori koliko brinete o regionalnom razvoju i indeksaciji a koliko o svojim poznanicima. Međutim, ja ću ipak postaviti nekoliko vam pitanja u ovoj replici. Između indeksa razvijenosti naveli ste prosječna stopa nezaposlenosti. Međutim, ovaj znači pokazatelj ne prepoznaje problem sezonskog zapošljavanja čime se stvara nerealna slika nezaposlenosti s obzirom na visoku stopu emigracije posebno na nekim područjima, moguće da se stopa nezaposlenosti, najvjerojatnije smanjuje zbog, ne zbog smanjenja radno aktivnog stanovništva, baš zbog radnoaktivnog stanovništva jer odlaze ljudi a ne zbog poboljšanih uvjeta, ekonomskim uvjeta i opća kretanja stanovništva. Ja mislima da … [[Govornik se ne razumije.]] smatram da ovaj pokazatelj su često zastarjeli i netočni. Na koji način se gleda popis ili odjave u policijskoj upravi ili na koji način se to sve, vrlo je nerealistično. Ja mislim da je trebalo uzeti uzorak broja upisane djece u školama jer moramo znati da u posljednjih 10 godina 63 tisuća djece prvašića imamo manje nego prije 10 godina. Znači to je ogromni gubitak samo u protekloj godini tih 1378. Znači mi ovdje imamo umjesto upisanih 335 tisuća djece u odnosu na rođenih između 2002. i 2010. mi imamo 317 tisuća upisanih, što nije mali broj, to je negdje 18 tisuća djece manje. Prema tome, smatram da ova indeksacija nije dobro napravljena. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj. Sljedeća replika, poštovani kolega Giovanni Sponza. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažena ministrice. Mi u IDS-u zastupamo stav da najrazvijenije regije u Hrvatskoj trebaju se, treba im se omogućiti da se i dalje razvijaju prema visokim europskim standardima razvijenosti. Stoga imam kratko ali konkretno pitanje. Da li lokomotive razvoja, konkretno Primorsko-goranska županija i Istarska županija temeljem ovih izmjena i dopuna zakona hoće proći bolje i li hoće proći lošije jer mi imamo čvrsti stav da upravo te županije treba stimulirati.
Zahvaljujem poštovani kolega Sponza. Sljedeća replika poštovani kolega Stjepan Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana ministrice ono što je evo i kolega Sponza govorio mene isto zanima, grad Čakovec je do sada bio u 4.-toj skupini, sada ste stavili od 5.-8. dodatne skupine i opet će biti u ovoj skupini iznadprosječnih jedinica lokalne samouprave. Mene isto zanima što ćete napraviti za te gradove jer znate da mi imamo problem kada se javljamo na neke natječaje kada stavljate stupanj, stopu razvijenosti praktički mi ne možemo dobiti onih 20 bodova koje dobivaju drugi i na mnogim natječajima se ne dobivate a građani vas pitaju zašto ne dobivate natječaje, zašto se nigdje ne javljate. Pa ne javljamo se jer znamo da nećemo dobiti kada smo prerazvijeni, da tako velim. A s obzirom da je ovo Zakon o regionalnom razvoju ja mislim da bi se cijela Hrvatska trebala ravnomjerno razvijati. Dapače da treba dati onim jedinicama koje su ispod prosjeka, jedinicama lokalne samouprave ali nemojmo zanemarivati i zakidati i ove gradove i županije koje su razvijenije jer i mi se moramo dalje razvijati a ne stati na mjestu i stagnirati. I druga stvar koju bih vas htio pitati, mislim da je drugi problem u tome nejednaki i neujednačen stav prema lokalnim razvojnim agencijama i regionalnim koordinatorima. Vi znate da danas u Hrvatskoj postoji 26 lokalnih, regionalnih agencija. U ovom vašem zakonu je činjenica da su regionalni koordinatori u puno boljoj poziciji u odnosu i na lokalne agencije, jasno mi je da im se poslovi ne preklapaju u potpunosti i da su regionalni koordinatori svojevrsna produžena ruka središnjoj vlasti na regionalnoj razini, no smatram da svakako ima prostora za poboljšanje i jačanje pozicija lokalnih agencija pa bi molio da i to sad kad radite zakon, vidite i uvrstite jer mi evo neki gradovi kao Čakovec, znači 26 je takvih gradova koji imaju svoje lokalne agencije o kojima ovisimo, s kojima radimo natječaje, mislim da bi sad bile u nepovoljnom položaju prema ovim lokalnim koordinatorima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Stjepanu Kovaču na ovoj replici. Slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena ministrice Žalac. Dakle, jasno je zašto ovaj zakon ide po hitnom postupku. Nije dobro da ide, valjalo bi da o njemu možemo više razgovarati, ali mora ići, vrijeme nam curi. Dakle, financijska sredstva koja su nam na raspolaganju do 2020. prema podacima mnoge jedinice lokalne samouprave, posebno općine su postotku vrlo mali dio tih sredstava povukli. I moja zapravo replika ide u tom smjeru kad govorimo o indeksu razvijenosti i vi govorite tu o 51 jedinici koja će ući, 11 će izaći, ajde ja sam bio vrlo zadovoljan kad je 100 jedinica zadnji put ušlo iz Slavonije, dobile su status potpomognutog područja. Ne mogu sad biti licemjeran reći ajde neka i ovih 40 uđe pa ćemo to podržati. Ono što me muči, mi još ne znamo zapravo koje su to jedinice, možda neke kolege i kolegice znaju iz nekakvih podataka ali mi nismo dobili te javne podatke. Ali ono što me sad najviše zabrinjava, vi predstavljate Ministarstvo regionalnog razvoja i ovdje mi imamo izmjene Zakona o regionalnog razvoju RH a gdje mi imamo regije? Samo u … [[Govornik se ne razumije.]] Mi u Rh nemamo regije i bilo bi puno bolje i pravednije prema nama samima i prema građanima zašto zovemo to regionalni koordinator? Neka se zovu županijski koordinatori, što i jesu. Ajmo iskoristiti 427 općina koliko imamo u RH. Ajmo nešto napraviti, ja sam predlagao i u Zakonu o jedinicama lokalne samouprave kad je bio ovdje da se omogući udruživanje onih uspješnijih sa neuspješnijim, da se sredstva što više povlače. Mislim da zakon u tom djelu uopće ne dira manje općine i gardove i ovo što je kolega govorio, inicijativa mora ići odozdo. Sve što vi namećete iz ministarstva neće polučiti rezultate, inicijativa mora ići odozdo i treba pomoći općinama da razvijaju svoje projekte i da onda dobiju punu podršku svih ostalih u lancu koji mogu pomoći. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru na ovoj replici. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice, u svom izlaganju govorili ste o ovoj evaluaciji postojećeg stanja i nova prijedloga koje je radilo Sveučilište u Rijeci, Ekonomski fakultet i ja se vrlo dobro sjećam novih metodologija, ja se vrlo dobro sjećam tih metodologija iz 2010. godine i 2013. godine kada je bio i ministar Grčić i rasprava je bila slična kakva će biti pretpostavljam i danas a zapravo je uvijek ta nova metodologija koja bi bila pravednija i prihvatljivija za općine, gradove i županije. Pa ću samo zbog toga a i onoga što je navela ova evaluacija o kojoj ste vi danas govorili, zbog indeksa razvijenosti ona govori o prosječnom dohotku po stanovniku, prosječnoj stopi nezaposlenosti, opće kretanje stanovništva, indeksu starenja što je jako dobro jer je tu dinamičnost kretanja stanovništva, stupnju obrazovanosti stanovništva. Međutim ja bih dodao još jednu kategoriju ili barem da se o njoj kao takvoj razmišlja. A radi se zapravo o prostornosti jedinica lokalne samouprave, to govorim iz razloga velike prostornosti a malog broja stanovnika ali i opterećenja vezano za infrastrukturu, dakle komunalnu infrastrukturu. Samo primjera radi, neke općine koje imaju po 100, 110, 120 kvadratnih kilometara, one na svom području imaju i preko 100 kilometara nerazvrstanih cesta, vodovoda, javnih površina, groblja i da dalje ne nabrajam. Možda bi bilo dobro da i uz 6 pokazatelja, još i taj pokazatelj zapravo površine jedinice lokalne i regionalne samouprave. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Babiću. Slijedeća replika poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, uvažena ministrice sa suradnicima. Mi iz HSS-a pozdravljamo ono što ste vi rekli, da treba ispraviti nepravdu prema jedinicama lokalne samouprave koja je u prethodnom razdoblju bila jer po indeksaciji koja je vrijedila, velik broj jedinica lokalne samouprave je bio nepravedno kažnjen i nisu bili potpomognuta područja. Imamo primjer iz Slavonije i Baranje da jedna općina koja je imala prihod po glavi stanovnika 800 kuna nije bila u prvoj skupini potpomognutih područja, a jedna općina iz okolice Dubrovnika gdje je imala prihod 14 000 kuna po glavi stanovnika je bila skupina potpomognutih područja. I ta nepravda je sigurno jedan od elemenata koji su doprinijeli za iseljavanje iz Slavonije i Baranje i Srijema i to se pod hitno mora napraviti i nadam se da ova nova indeksacija neće imati takvih nepravilnosti. Drugo što je vrlo bitno za reći da Hrvatska podijeljena na dvije statističke regije. I vi i ja smo govorili više puta protiv toga, vi ste najavili da će se to promijeniti jer je to isto ograničavajući faktor za investicije u Slavoniji, Baranji i Srijemu. A isto tako vas pozivam da iskoordinirate sa kolegama iz drugih ministarstava jer za projekt Slavonije, Baranje i Srijema, rekli ste da će projekti iz te regije imati viši broj bodova kako bi privukli više investicija i ostvarili radna mjesta u Slavoniji i Baranji i Srijemu. Neka ministarstva vas ne prate, evo Ministarstvo gospodarstva za natječaj za poduzetnike i obrtnike, nemaju veći broj bodova za projekte Slavonije, Baranje i Srijema. Zato predlažem da ne idemo sukcesivno zakon po zakon mijenjati, mogli smo donijeti jedan zakon o Slavoniji, Baranji i Srijemu i n taj način doprinijeti razvoju ove regije u zapošljavanju Slavonije, Baranje i Srijema. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Vlaoviću. Slijedeća replika poštovani kolega Krešo Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice. Pozorno sam vas slušao u prvom djelu. I čuo sam u principu vaše konstatiranje stanja. Što se tiče indeksacije vi ste popravili, konstatirali ste novo stanje. Neki su se malo više razvili, uglavnom neki malo manje. I konstatirali ste stanje i napravili novu indeksaciju. To nisu mjere, to je po mom mišljenju samo konstatiranje, a kako unaprijediti i regionalno razviti Hrvatsku, odnosno razviti Hrvatsku da bude ujednačeno razvijena tih mjera je tu izostalo. Što se tiče stanovništva, bila bi dobra mjera da se porazmisli o tome na Vladi i evo vi to možete predložiti da se ide prema osnivanju, odnosno izradi registra stanovništva. Živimo u informatiziranom dobu gdje se sa jednom čip karticom može smanjiti državna administracija, smanjiti troškovi i olakšati građanima život. A na taj način ne bi trebali osnivati agencije, povjerenstva, koordinacije koordinatori kako bi utvrdili ono što se zna, odnosno ono što bi se registru stanovništva moglo tipkom na enter utvrditi. Dalje, ono što me smeta u toj indeksaciji ste jednostavno sveli se na granice administrativnih jedinica koje su loše napravljene i koje treba pod hitno mijenjati, ali to nije vaš posao, to je posao državne politike da se dogovori oko toga. Mi imamo previše općina u ovakvom stanju. Ne previše, možda bi ih trebali možda čak imati i više, ali ne u ovakvom ustroju. Dakle, o tome se treba razmisliti. I ono što me isto tako, što sam vidio da niste uzeli u obzir a to su klimatske razlike kod indeksacije. Znate kao gradonačelnik vam mogu otvoreno reći da postoje područja u Hrvatskoj koja su klimatski, čija klimatska različitost uvjetuje različite troškove. Jedan plastični primjer. Cesta kad se napravi u gorskom dijelu Hrvatske u Lici ona traje trostruko manje nego kad se napravi na Hvaru ili na Braču gdje nema snijega. Podjela novaca što se tiče održavanja cesta, dakle samo jedan primjer je posve jednaka i u Lici i na otocima, a troškovi su višestruko veći u Lici nego su to na otocima. Evo samo jedan primjer.
Zahvaljujem kolega Beljak na replici. Sljedeća replika poštovani kolega Branko Grčić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažena ministrice, kolegice i kolege. Naime, rekli ste u svom uvodnom izlaganju da je indeks koji je HDZ-ova Vlada 2009. godine implementirala 2010. napravila prvu klasifikaciju bio nepravilan. Ja ću vas iznenaditi pa ću reći da taj indeks uopće nije bio nepravilan. On je bio takav kakav je. On je jedne jedinice uveo u sustav, neke druge nije i to je jednostavno bila takva situacija. Sada imamo novi indeks koji mijenja samo jednu jedinu stvar, a to je da uvodi jedan novi pokazatelj koji se zove indeks starenja stanovništva. Neće biti bitnih razlika, odnosno nema bitnih razlika u tom indeksu i to će praksa vrlo brzo pokazati. Međutim, ne znam da li su kolegice i kolege ovdje uočili što je ključna stvar i što je ključna promjena. Promjena nije indeks. Promjena je u pragu razvijenosti, odnosno nerazvijenosti. To više nije 75% prosjeka Hrvatske nego je to pomireno na sto posto ako ste primijetili. Iščitajte još jednom zakon pa ćete vidjeti, a vjerojatno će i ministrica dodatno pojasniti. Pomjeranjem tog praga sa 75 na 100% ušlo je novih 50 jedinica u sustav. Po toj logici smo mogli odrediti politički da je granica 120%. Zašto ne? Pa bi ušlo još 30 jedinica, pa još malo bi cijela Hrvatska bila nerazvijena. To nije intencija ovakvog zakona. U Europi se zna 75% prosjeka jeste granica između, recimo to razvijenosti i nerazvijenosti iako je jako teško tako stroge granice uopće postavljati ali to moramo znati.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grčiću na replici. Sljedeća replika poštovani kolega Alen Prelec, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice. Govorimo o vrlo važnom zakonu, hitno čitanje, dva čitanja a sve se svodi na regionalni razvoj i govorimo o indeksu razvijenosti. Iskreno rečeno ne znam svrhu ovog zakona osim da vidim ja kao čelnik jedinice lokalne samouprave u kojem sam razredu. Iskreno rečeno da li će po meni, ako govorimo o regionalnom razvoju trebali bi govoriti o tome kako ćemo više novaca povući u jedinicama lokalne samouprave, kako ćemo imati ravnomjerniji razvoj općina i gradova. A mi govorimo samo o indeksu razvijenosti. Ne vidim stvarno svrhu ovoga svega skupa osim da vidim u kojem sam razredu. Mi kad smo razgovarali …
Dame i gospodo, u ovim trenucima dok vi tu filozofirate obitelj Gračanin … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Poštovani kolega …
Obitelj Gračanin je deložiran sad, provaljuje policija u njihovu kuću … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Poštovani kolega Pernar.
Vaša politika je upropaštavanje cijele države i to se pokazalo u ovih 27 godina i možete se sramiti svi.
Poštovani kolega Pernar, zbog višestruke povrede Poslovnika temeljem članka 241. određujem vam udaljenje sa sjednice. Određujem stanku do 11 sati i 15 minuta. Hvala lijepo.
Hvala vam. STANKA U 11,00 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Poštovani kolega Alen Plerec, nastavak replike. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice samo sam govorio o tome da evo, sam očekivao od ovog Zakona o regionalnom razvoju, a znamo, da je to izuzetno važno za život svakog Hrvata, da imamo jedan zakon, koji će regulirati, kako u jedinicama lokalne samouprave, u gradovima, općinama, županije bolje žive. Kako na neki način povećati životni standard. Ovaj zakon koji sam ovdje pročitao, i o čemu govorimo, govorimo samo o indeksu razvijenosti, to mi više izgleda kao samo nekakva kozmetika. Znati ćemo u kojem smo razredu razvijenosti, ali da li će to poboljšati životni standard građana? Bojim se da neće, samo uz ovo. Mi smo zadnji puta govorili o jedinicama lokalne samouprave i od toga da trošimo 16% ukupnog budžeta države. Uspoređivao sam to sa EU, di gradovi i općine u EU, dobivaju, ne znam, od 30 do 60% ukupnih novaca u državi. I ja sam očekivao da će dio ovog zakona, rješavati i tu problematiku. Kako da riješimo to, da jednostavno u jedinicama lokalne samouprave, imamo više novaca, za infrastrukturu, za vrtiće, za škole, evo to me konkretno interesira, a ovo mi se čini kao lagane kozmetičke promjene. Iako u ovoj indeksaciju isto imam neke možda i primjedbe, Branko je govorio o tome, da i dosadašnji indeks nije bio tako loš, ali mi ovdje u ovoj indeksaciju, nismo utvrdili što s onim, što je postojeće stanje u jedinicama lokalne samouprave. I to bi trebali uzeti u obzir. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Prelecu, još jednom isprika što smo vam prekinuli vašu repliku, ali dobro. Imamo strastvenih i emotivnih zastupnika, koji nažalost ne kontroliraju svoje emocije, koje su legitimne. Nastavljamo dalje, sljedeća replika, poštovani kolega Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena ministrice, vi ste u obrazloženju ovih izmjena i dopuna Zakona o regionalnom razvoju odgovorili gotovo na sva pitanja, ali ne na sva. Naime, malo indeksaciju, dakle, novi indeks razvijenosti, koji je softiciraniji pravedniji, bolji kako kažu, zamijeniti će stari indeks razvijenosti, koji je loši koji je nepravedan. Međutim, po tom, starom indeksu razvijenosti, jedinice lokalne samouprave, koje su bile razvrstane, ispod prosjeka razvijenosti RH, imale su određene beneficije, imale su određene pogodnosti i to konkretne financijske pogodnosti, u smislu, dakle, prvo i druga kategorija, veći udio u 88% u porezu na dohodak. Jednako tako otoci i brdsko planinska područja od 66% udio poreza na dohodak. Imali su pravo na udio na poreza na dobit. Imali su pravo na udio u porezu na dobit, imali su pravo na ekološke rente, na rente od eksplantacije mineralnih sirovina. Ono dakle, što niste odgovorili u obrazloženju ovoga zakona je to koji su to novi alati regionalnog razvoja, koji će dakle, jedinice lokalne samouprave, koje se budu razvrstale po ovom novom indeksu razvijenosti u potpomognuta područja, dakle, koji su to alati, koji će oni imati konkretno za svoj razlog. Jer, naime, prihvaćanjem Zakona o financiranju lokalne samouprave, kategorički se odbacuje indeks razvijenosti kao kriterij dodijele bilo kakve pomoći i samim tim, mi zapravo gubimo glavni alat regionalnog razvoja a ovaj novi prijedlog zakona, novi alat regionalnog razvoja, uopće ne donosi. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Damiru Mateljanu. Sljedeća replika, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana ministrice, spomenuli ste u vašem govoru i naravno i neke brojke što se tiče samih, novih jedinica i po meni kao osoba što dolazi iz Slavonije, blizu Baranje, iz Osječko baranjske županije, koja je prijašnjim zakonom, ja vjerujem 2014. povećala broj svojih općina sa 22 na 37, od 42. Pazite, mi smo najrazvijenija slavonska županija. Ovim, bez obzira bilo to uvođenjem novih mjera, indeksa starosti i povećanje obrazovne strukture, odnosno, potrebite, ili samom toga, da li se nešto računa, 75 od prosjeka ili 100% od prosjeka. Iako mislim da je meni razumije, da svi koji su ispod prosjeka su manje razvijeni, pa spadaju od ove 4 grupe, oni koji su iznad su veći i mislim da je to pravednije. Sada će Osječko-baranjska županija vjerojatno dobiti više od 90% takvih općina. Naravno, što to znači? To znači, za i ono što se ovdje ne govori, a jako je bitno, a to je i tada bilo, za sva poduzeća koja imaju 5 ili više zaposlenih na određeno vrijeme, olakšice, vezano uz poreze na dobit, isto i vezano uz obrte sa 2 zaposlena. Također, vezano uz olakšicu na porez na dohodak. Dakle, to su stvarne … [[Govornik se ne razumije.]] druge su one naravno, što se tiče samih mogućnosti korištenja i europskih fonda naravno, a i samih državnih sredstava i mi moramo znati, da kad govorimo o regionalnom razvoju, ima jedan ekonomski postulat kojeg ja volim uvijek spomenuti, koji ću malo parafrazirati. Koji govori, da je država, recimo, jaka koliko je jako, njegova, odnosno, njezina najslabija karika. Nažalost, mi prema ovome i podacima, koje ovdje imamo gotovo pola naših jedinica dakle, ovdje ako sam ja dobro izbrojao, 304, od, kad izbacimo županije, dakle 304 do 556 spadaju ispod prosjeka razvijenosti. Dakle, to ne govorimo o jednoj karici, govorimo o više njih. Pogotovo u Slavoniji, Baranji, i ne može Hrvatska nikada biti napredna zemlja, dok vodi Slavoniji i Baranja u takvom stanju i mislim da ovakvi zakoni i oni drugi oko poreza na dohodak, koji ćemo imati i koji smo imali, sigurno potpomažu da se to promjeni. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi, Stjepanu Čuraju a replici. Sljedeća replika, poštovani kolega Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, uvažena ministrice sa suradnicima, pa evo, mogu reći da smo svi imali nekakva velika očekivanja, od ovog novog prijedloga Zakona o regionalnom razvoju. Zapravo imali smo očekivanja od indeksa razvijenosti u kojem ja ne vidim nekakve velike promjene u odnosu na postojeći indeks razvijenosti. Nekoliko kolega je već to ovdje spomenulo. Dakle osim ovoga uvođenja indeksa starosti i ove promjene kod udjela obrazovnog stanovništva nemamo ništa drugo. Ono što sam očekivao, a već su neke od kolega i spomenuli ovdje u samoj raspravi, a često smo to i lokalni čelnici naglašavali da se još nekakvi ponderi dodatni stave u sam indeks razvijenosti. Dakle to je prvenstveno ono što ja želim reći stanje komunalne infrastrukture. Imamo ogromnu razliku u stanju komunalne infrastruktura. Konkretno, ja dolazim iz grada Pregrade gdje je 260km nerazvrstanih cesta od toga smo sada došli na nekih 100-njak km asfaltiranih, dakle to održavanje i izgradnja koja je recimo 2, 3km novo asfaltiranje iziskuje nekakvih 40% proračuna na godišnjoj razini. Očekivao sam da ćemo ovdje uzeti i nekakav indeks stanja te komunalne infrastrukture i da počnemo i te razlike ogromne, još jedanput ponavljam koje postoje jer recimo primjerice grad Pregrada nikada nije bio u statusu potpomognutog područja, nikada nismo bili u statusu brdsko-planinskog područja, a mislim da je smisao davanja nekome statusa brdsko-planinskog područja ili potpomognutog područja jest da se taj kraj na neki način razvije, pa onda da bude zapravo područje kojem neće više trebati pomoć. Dakle u tom smjeru … kolega je to ovdje spomenulo, bilo bi dobro da se to također uzme u obzir i to je onda prava politika regionalnog razvoja i da kod samoga izračuna dobimo onda ipak nešto konkretno za ujednačavanje standarda komunalne infrastrukture.
Zahvaljujem kolegi Marku Vešligaju na ovoj replici. Sljedeća replika poštovani kolega Robert POdolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo ministrice. Ovim prijedlogom zakona koji ide po hitnom postupku mijenjamo zakon donesen 2014. godine i ovoj e prva izmjena kojom najavljujete uspostavu novog pravnog okvira koji se odnosi na postupak ocjenjivanja i razvrstavanja jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave prema stupnju razvijenosti. Međutim ja imam jedan ključan problem sa ovim zakonom, a imao bih i sa onim ranijim koji je donijet 2014., a odnosi se na ključno pitanje definiranje indeksa razvijenosti. Naime, prema članku 32. zakona kojeg vi sada ne mijenjate u tome dijelu, pokazatelj je za izračun indeksa razvijenosti izračun vrijednosti indeksa razvijenosti, udio pojedinog pokazatelja ukupnoj vrijednosti indeksa razvijenosti i druga pitanja s tim u svezi uređuje Vlada RH uredbom. Ključna pitanja o kojem mnoge kolegice i kolege danas raspravljaju i govore je u uredbi Vlade postojećoj odnosno novoj koja će se donijeti za 60 dana po stupanju ovoga zakona. ključne stvari su u uredbi Vlade, ne u ovom zakonu, za mene potpuno pogrešan pristup. Ovaj Hrvatski sabor je trebao raspravljati o tim kriterijima. U ovom Hrvatskom saboru su zastupnici i svih dijelova Hrvatske i jako dobro znaju na koji način će se odraziti primjena indeksa razvijenosti pojedinih kriterija na njihove općine, gradove i županije. Međutim nama je ta mogućnost uskraćena, tu mogućnost ovim zakonom prepuštate Vladi, a ja smatram da to treba urediti Hrvatski sabor umjesto uredbe i to je ključni problem koji ja imam s ovim zakonom i zbog toga ga u ovakvom tekstu ne mogu podržati u tom dijelu upravo da Vlada uređuje uredbom ključna pitanja.
Zahvaljujem kolegi Podolnjaku na replici. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana ministrice sa suradnicima. Ulaskom u ravnopravno članstvo EU RH je korisnica sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. U financijskom razdoblju od 2014.-2020. Hrvatskoj je na raspolaganju ukupno 10,692 milijarde eura, dakle negdje 10,7. Hrvatska je za četiri godine potpisala projekata u vrijednosti 3,2 milijarde eura, dakle linearno bi trebalo biti 5,9 milijardi to je manje. I bitno je naglasiti da postoji razlika između ugovorenih projekata ili projekta i dovršenog projekta. Dovršeni projekt je povlačenje novca, prava slika povučenog novca za 3 godine i 11 mjeseci, za 4 godine je tek 918 milijuna eura. Moje pitanje, da je za razvoj jedinica lokalne i regionalne samouprave veoma bitan novac iz europskih fondova. S obzirom da je ostalo još tri godine i jedan mjesec, da li ćemo uspjeti povući planirani novac ili će Hrvatska ostati bez te velike količine ili milijardi eura, a to je nekoliko turističkih sezona? Hvala.
Zahvaljujem kolegi Kirinu na ovoj replici. Sljedeća replika poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažena ministrice i gosti. Vi govorite tijekom vašeg izlaganja često o europskim fondovima o sredstvima koja će doći, međutim mi smo vidjeli da ove godine dvije milijarde kuna planiranih nisu došle u proračun, da je morao biti rebalans. Zanima me što mislite o prijedlogu koji je dao Živi zid da mi prestanemo uplaćivati članarinu Europi u iznosu od 3 milijarde 600 milijuna kuna i da sami podijelimo taj novac bez da nam Europa bilo šta daje, uvjetuje, raspisuje natječaje, gnjave nas birokracijom? Mislim da bi to bilo puno jednostavnije jer kako se čini mi više novca dajemo u te europske institucije nego što ih primamo nazad. Dakle što ako se i u 2018. godini prema ovom planu koji ste upravo sada izlagali dogodi da bude podbačaj u tim sredstvima? Naime, mi već evo tri godine za redom ne uspijevamo povući sredstva koja su planirana i to je u biti jako loše. Samim time i ova vaša Strategija regionalnog razvoja dolazi u pitanje odnosno pada u vodu. I također me zanima s obzirom na to da ste ministrica regionalnog razvoja kako teku vaše posjete dakle regijama u Hrvatskoj. Ja naime dolazim iz Međimurja pa nisam primijetio da ste tamo jednom bili u proteklih 14 mjeseci pa me zanima kada nas namjeravate malo posjetiti i vidjeti što se dešava eto i u najsjevernijoj hrvatskoj županiji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu na ovoj replici. I posljednja replika. Poštovani kolega Tomislav Klarić, izvolite.
Uvažene kolege. Uvažena ministrice, ja sam bio žestoki kritičar dosadašnjeg indeksa razvijenosti i to u trenutku kada je svojevremeno Gorski Kotar gubio status brdsko-planinskog područja iz razloga velikog indeksa razvijenosti i tada sam smatrao da je on izrazito nepravedan i da ga treba mijenjati stoga podržavam ove izmjene, podržavam i to što su se i konačno u izračun uključili i brojni drugi parametri u odnosu na one koji su do sada bili. Ali u jednom dijelu bih morao pohvaliti zaista taj prvi početak, donošenje uopće od strane HDZ-ove Vlade indeksa razvijenosti i modela izračuna indeksa razvijenosti jer to je bio temelj do kojeg smo došli upravo do ovoga sad. I ovo sad ja osobno smatram da nije idealno i da će tijekom primjene morati pretrpjeti brojne izmjene. Najavili ste donošenje i novog Zakona o otocima brdsko-planinskim područjima, potpomognutim područjima. Svesrdno podržavam i smatram da je to nužno potrebno. Ali javio sam se za repliku iz još jednog razloga jer smatram da bismo morali početi promišljati na drugačiji način razvijena područja. Možda čak donijeti Zakon o razvijenim područjima, evo sa kolegama iz IDS-a sam i o tome razgovarao. Iz kojeg razloga? Jer ulaganje u razvijeno područje generira ubrzano punjenje državnog proračuna, omogućava vama, nama svima da taj novac raspoređujemo tamo gdje naša područja nisu razvijena i ne ovisimo isključivo o europskim fondovima. I mislim da je nepravedno prema razvijenima, jer u tom dijelu sudjelujemo svi mi koji imamo ogroman broj projekata a kriteriji dobivanja sredstava EU se vežu također uz indeks razvijenosti. Mislim da tu treba naći model, omogućiti gradovima i općinama koje imaju ogroman broj projekata, projekata naročito u ovom dijelu koja su vezana za gospodarstvo što automatizmom znači povećano i pojačano punjenje državnog proračuna, vama i nama novac novi na raspolaganju za razvijane sveg preostalog područja.
Zahvaljujem kolegi Klariću na ovoj replici. Ovime smo iscrpili sve replike. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, poštovani kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovana ministrice sa suradnicama i suradnikom. Kada govorimo o regionalnom razvoju i Hrvatskoj općenito onda uvijek nam na pamet naravno padaju prvenstveno županije i kao teritorijalno ustrojstvene jedinice koje bi trebale brinuti o ravnomjernom razvoju RH u svakoj općini i svakome gradu. I sada nakon 24. godine kako su ustrojene kao takve teritorijalne jedinice bi bilo stvarno nužno napraviti jednu analizu stanja da vidimo što su to županije kao takve teritorijalno ustrojstvene jedinice, lokalne, područne i regionalne samouprave donijele, koji su učinci, što se je dobro događalo ili što se nije dobro događalo. Na taj način bi u principu se moglo puno temeljitije pristupiti raspravi o bilo kojoj vrsti izmjena Zakona o regionalnom razvoju. Uzeo sam si jednu zanimljivu brošuru HGK pod nazivom „Županije, razvojna raznolikost i gospodarski potencijali“. Jako dobar materijal sa jako mnogo uloženog truda. Ja se nadam da je i Ministarstvo kod izrade ovih izmjena zakona koristilo taj materijal i da su možda na temelju njega i neka poboljšanja u ovom prijedlogu izmjena zakona i uvedena. No mislim da je možda trebalo u ovom dijelu indeksacije uzeti još neke elemente posebno koristeći dakle ovaj materijal. Što je Gospodarska komora napravila? Oni su stavili u ekonomske pokazatelje po županijama BDP, financijske rezultate poslovanja poduzetnika, tržište rada, inozemna izravna ulaganja, robnu razmjenu, demografske podatke, indeks gospodarske snage županija. Jedan dosta, dosta cjelovit i dobar materijal u kojem postoji jedan dio koji govori o položaju hrvatskih regija u velikoj slici EU. I tu dolazimo do podataka koji definitivno nisu dobri jer je kontinentalna Hrvatska po tome 235, Jadranska Hrvatska 244 od ukupno 276 regija u EU. Samo su neke regije u manje razvijenim državama, ukoliko one uopće jesu manje razvijene EU, Bugarska, Rumunjska ili Mađarska lošije pozicionirane od hrvatskih regija. To je nešto što nam je ustvari alarm i što nalaže da se mora krenuti možda u još jače rezove i jače zahvate kako bi se stvorili uvjeti za jači regionalni razvoj i ono što ovdje često govore svi, ravnomjerniji regionalni razvoj. Sjetimo se '93. godine kada je ustrojen ovakav teritorijalni ustroj, tada su županije imale prvenstveno ulogu ravnomjernog razvoja područja koja obuhvaćaju. Da li su u tome uspjeli ili nisu? Neke možda jesu, ali vrlo su rijetke. Izuzimam od svih županija Istru jer ona djeluje kao jedna stvarno cjelina. Mislim da u drugim dijelovima Hrvatske to nije slučaj. Kada govorimo o županijama, ovdje se sada omogućuje ovim izmjenama zakona u krajnjem slučaju i udruživanje na neki način, funkcionalno udruživanje županija znači tri, najmanje tri županije mogu se udruživati i raditi neke zajedničke programe i to je jedan proces koji je očito započeo. Počeo je sa ovim dijelom odnosa Vlade prema slavonskim županijama, prema čitavoj Slavoniji i Baranji, a sada se pojavljuju takve intencije i na ovom dijelu središnje i sjeverozapadne Hrvatske. Možda bi u tom dijelu trebalo još više naglašavati i stimulirati takva samoinicijativna da tako kažem udruživanja programskog tipa i povećavati taj intenzitet jer mi se čini da svaka županija sama za sebe definitivno i nije baš u nekim velikim mogućnostima nešto značajnije i jače napraviti sa svojim kapacitetima kojima raspolaže. U tom dijelu sada se spominje i regionalni koordinator, dakle kao javna ustanova, sada su to većinom razvojne agencije koje sili trgovačka društva ili javne ustanove kako je već gdje posloženo. I ovdje imam isto jednu određenu dilemu, neću reći sumnju dilemu, da li su te razvojne agencije spremne preuzeti taj veliki posao regionalnog koordinatora i objediniti sve čimbenike na području jedne županije s ciljem jačeg razvoja tog područja. I tu je potrebno napraviti određenu analizu učinaka koje su te razvojne agencije imale. Neću generalizirati, sigurno da postoje razvojne agencije koje su napravile više i postoje koje su napravile manje, ali sam uvjeren da je puno manje onih koje su napravile više jer su se one nažalost u velikoj većini pretvorile isto u određena birokratska tijela koja su u najvećoj mjeri na plaćama na proračunu i funkcioniraju na način da prikupljaju podatke tako da ih zatraže jednim mailom od lokalnih samouprava, dobiju ih i na kraju kažu to je to. To tako nažalost izgleda. Da li su takve institucije spremne postati nositelji boljeg i jačeg regionalnog razvoja? Zakon o regionalnom razvoju apsolutno i sada te agencije koja će nositi javne ustanove koje će biti regionalni koordinatori imaju ulogu i zadatak povezati sve čimbenike. Dakle tu imamo sada situaciju, sjetimo se LAG-ova, lokalnih agencijskih grupa, oni su pod Ministarstvom poljoprivrede, znači sve to treba sada objedinjavati, povezivati u principu je to jedan ogroman i težak posao koji predstoji tim institucijama koje će opet biti financirane većinom iz proračuna županija, a kontrolirati će i nadzirati će ih Ministarstvo regionalnog razvoja. Nadajmo se da će biti učinaka, da će biti efekata i da će se dogoditi neki pomaci. Ono što malo gledam i nije mi baš možda do kraja jasno, pa bih tu zamolio i određena pojašnjenja, to je ovaj dio vezan za potpomognuta područja. Mi smo prošli tjedan raspravili Zakon o financiranju jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave, po tom zakonu ide fiskalna decentralizacija, nekako mi se čini da smo u tom zakonu izbjegli pojam posebno potpomognutih područja jer smo išli na prihod po stanovniku. Sada ovdje imamo potpomognuta područja i istina jest, mislim da je kolega Grčić o tome govorio maloprije da se povećava broj i vi ste rekli da bi trebalo na sve jedinice. Pa zakonom o izmjenama Zakona o financiranju lokalne samouprave to jest otišlo na sve jedinice, na neki način. Dilema mi je malo ovdje oko tog dijela, da li nam je potrebno to sada posebno naglašavati potpomognutim područjima, ako imamo Zakon o financiranju lokalne samouprave koji ide prema fiskalnoj decentralizaciji gdje se omogućuje svakoj lokalnoj samoupravi da ostvari onaj minimalni prihod proračunski po svojem svakom stanovniku. Broj razvijenih skupina sada je to bilo pet za jedinice lokalne samouprave, 4 za regionalnu, sada će biti 8 za lokalnu i 4 za regionalnu. Mislim da je to u redu da se ta raspodjela trebala malo raširiti jer stvarno je vrlo teško Hrvatsku kako god bila mala toliko je raznolika da je vrlo teško to svrstati u neke unificirane grupacije da jednostavno mora biti više kategorija kako to sve skupa razvrstati i probati na neki način pronaći. Najoptimalnije rješenje je da se nitko ne osjeća previše zapostavljenim. I uvijek je to tako bilo do sada. Jedni su dobivali, drugi nisu dobivali ili su manje dobivali, na neki način to se uvijek događa. Ja u ovom zakonu povezujući ga sa zakonom o financiranju lokalne samouprave više ne vidim takvo veliko odstupanje od onih koji su dobivali i onih koji će dobivati. Sada je to meni malo ipak ujednačeno. Ali kažem, ponavljam ova dio oko potpomognutih područja, vezano za taj zakon stvarno mi malo onako izgleda bez pravog smisla. I tu stvarno molim pojašnjenje što se ustvari time konkretno želi postići i koji su to učinci ako imamo tako riješeno pitanje financiranja. Mi ćemo kao klub ovaj zakon naravno podržati, smatrao da on jest poboljšanje. Vjerujemo da će u ovom praćenju od 3 godine a ne više 5, znači kraći period se analizirati i pratiti što se sve događa. I nakon toga naravno poboljšavati s ciljem da stvarno u čitavoj RH imamo stvorene uvjete da građani tamo gdje žele živjeti mogu ostvariti onaj svoj minimum standarda dostojan svakog čovjeka koji živi u RH jer nije normalno da imamo dijelove koji su super razvijeni i da imamo dijelove koji su super nerazvijeni. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Branku Hrgu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prva replika poštovani kolega Giovanni Sponza, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega, zapravo želio bih sa vama prokomentirati nešto što me vezano za ovaj zakon podosta muči. Naime, svi oni koji su se do sada pokazali uspješnim u privlačenju i to u visokom postotku sredstava iz EU fondova a samim time i u pripremi projekata. Ovim izmjenama zakona se vezuje i set za sada kako se predlaže 2 zakona i 1 uredbe. Zapravo muči me to da će se upravo te uspješne dovesti u zabludu. Prvo što sam rekao jer trebaju čekati još dva zakona i jednu uredbu. Drugo zato što će i nadalje ulagati svoje vrijeme ali i značajna financijska sredstva u pripremu projekata a vrlo je neizvjesno i vrlo je upitno da li će oni na kraju i uspjeti i biti prihvaćeni njihovi projekti. E sada po meni za posljedicu to može imati sljedeće. Jednu opasnu i krivu poruku, vi koji ste se pokazali dobrima i uspješnima nemojte ulagati svoje vrijeme i svoj novac zato što je vrlo vaša realizacija i ishod a stava sam da bi u kontekstu što bi bilo dobro za cijelu Hrvatsku gdje ne mislim samo na pojedine jedinice lokalne samouprave ili županiju nego ono što je dobro za Hrvatsku da oni koji su se do sada pokazali dobrima, oni koji do sada rade, oni koji su pokazali svoje znanje i umješnost da im zapravo treba omogućiti i da dalje budu uspješni i dobri jer neće to biti samo za jedinicu lokalne samouprave nego će biti za cijelu Hrvatsku kroz ine prihode i ine multiplikativne efekte. Evo zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Giovanniu Sponzi. I odgovor kolega Hrg, izvolite.
Hvala lijepa. Pa poštovani kolega, kao i uvijek, dobro se mi razumijemo. Moj je stav da onima koji mogu i koji imaju dobar potencijal, koji su se dokazali u principu uvijek treba omogućiti da mogu još više a onima koji do sada nisu uspjeli omogućiti da uopće dođu u poziciju da mogu nešto početi raditi. Jer i kada smo govorili o financiranju lokalne samouprave tu isto je bilo dosta govora o tome da nekima nije ni pružena prilika od samog početka bila takva. Znači neki su imali bolje predispozicije u samom početku. Neki nisu imali te predispozicije. Imamo čitav niz problema kroz period iza nas kada se mnogi gradovi uopće nisu migli javljati na nikakve natječaje ni u ruralnom razvoju ni u regionalnom jer jednostavno nisu zadovoljavali neke kriterije koje smo si zadali. I to nije pravedno, to nije pravedno. Dakle po mojem sudu tu bi trebalo napraviti kategorizaciju koliko se može sufinancirati. Ako je netko razvijeniji neka se natječe ali ne može dobiti sufinanciranje ne znam 80, 90%. Onaj koji je slabiji ako uspije napraviti dobar projekt, njemu damo više dok ne izađe iz tog dijela. I tu bih ustvari napravili tu ravnotežu. I ja se nadam da ovo sve o čemu ste vi govorili što nam sada slijedi da će ići u tom pravcu, da se ne bi nikome trebalo onemogućiti da se može natjecati ali ne može dobiti isto sufinanciranja ako govorimo o nekakvom ravnomjernom regionalnom razvoju. Znači tu ipak treba biti jedan balans, mora se balansirati da se omogući onima koji nisu do sada mogli da nešto uspiju napraviti a onima koji su spretniji, jači, da dobe još određenu potporu ali ne u tolikoj mjeri koliko oni koji kreću. Ja tako to gledam.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrgu na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Hrg, evo citirati ću ministricu u jednom dokumentu koji je napisala. „Ministarstvo je u tijeku izrada Nacrta prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju RH kojim se predlažu i određene izmjene u dijelu zakona koje se odnose na pravni status, poslove i postupke akreditacija regionalnih koordinatora. Sve predložene izmjene imaju za cilj daljnje jačanje uloge regionalnih koordinatora, primarno obavljanje poslova od javnog interesa te njihovu što bržu i kvalitetniju pripremu za postupno preuzimanje funkcija u budućem decentraliziranom sustavu upravljanja kontrole korištenja EU sredstava. Dakle vi se s pravom pitate hoće li regionalni koordinatori, a ja opet kažem bolje bi bilo zvati županijski uspjeti ostvariti ovu zadaću? Mi imamo prema podacima koje je ministrica poslala odgovor na jedno zastupničko pitanje, evo npr. Vidra Agencija za regionalni razvoj Virovitičko-podravske županije ima 25 zaposlenih, Virovitičko-podravska županija ima oko pitanje je koliko, prema zadnjem popisu 90 tisuća stanovnika, dok recimo grad Zagreb ima 36 zaposlenih, Regionalno razvojna agencija Slavonije i Baranje 25, Javna ustanova … iz Splitsko-dalmatinske 20 u prosjeku 14,5 zaposlenih, neke imaju vrlo mali broj zaposlenih neke veći. U pravilu su one koje imaju veći broj zaposlenih uspješnije, tako i Vidra je dosta uspješna razvojna agencija. Međutim šta je sada problem kod uspješnosti? Svaki projekt, mi gledamo u apsolutnom iznosu kojim se privlače sredstva. Evo na području Virovitičko-podravske županije imate 13 općina i 3 grada, to ne znači ako je Vidra uspješna da će biti uspješna jedinica lokalne samouprave, to je ono što skroz naglašavam. Mi moramo podići kapacitete za jedinica lokalne samouprave jer razvojne agencije i ovi regionalni koordinatori oni su uvijek pod utjecajem politike i uvijek je politika na županijskoj razini ta koja određuje koji su projekti od značaja koji nisu. A mi to moramo spustiti na jedinice lokalne samouprave jer najbolje ljudi u općini znaju koji su njihovi prioriteti i na kraju oni su dužni da to dostave regionalnim koordinatorima.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru. Odgovor kolega Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega. Pa dobro, vi ste sada tu naveli neke primjere od nekih razvojnih agencija koje su uspješne i bilo bi dobro da ih ima što više uspješnih. Istina je da je do sada to bilo dosta nedefinirano, da jednostavno je tim agencijama odnosno osnivačima ostavljeno može ovako, može onako, znači nije bilo posloženo. Sad se ovim izmjenama decidira točno što one trebaju raditi i kako trebaju biti registrirane, koliko ima u kojoj ljudi, kakve su plaće u tim agencijama, to je sada stvar osnivača. Po meni kao što je to recimo primjer u savjetodavnoj službi, ja bih uvijek tu išao na jedan vrlo jednostavan način, odrediti jednu plaću onu opću koja je, a nakon toga nadogradnja po realizaciji projekata po projektima koji idu, pa imaj plaću što se mene tiče 50 tisuća kuna, ali napravi projekte, imaj 100 zaposlenih i nema problema ali neka se taj kraj razvija neka budu učinci. Meni bi to recimo kao čovjeku najviše odgovaralo i to bi bio neki stimulans. Ovako imate stalno ono pet ljudi zaposlenih pa očekuješ od njih čuda, znači šaraš na tome. S druge strane imaš neku agenciju koja ima i puno zaposlenih pa nema učinaka. Imaš onih koja ima puno zaposlenih ima učenika, sa malo zaposlenih realno gledajući nije za očekivati. E sad da li je za očekivati da će svaka županija uspjeti nešto napraviti, ne znam što veliko sa tim ljudima u tim agencijama, nisam siguran. Nisam siguran da će uspjeti jel mislim da su županije same po sebi premale da bi mogle napraviti neke ogromne iskorake u razvoju kraja koje na neki način …
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrgu na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Branko Grčić. Izvolite.
… gospodine potpredsjedniče. Dakle kolega Hrg, vi ste dobro primijetili u ovom trenutku nakon donošenja Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave mi u Hrvatskoj u principu imamo samo jedan kriterij i samo jedan instrument regionalne politike. To je razina dohotka i poreza na dohodak i prireza po stanovniku kao kriterij i potpora u tom smislu koja se mjeri sa milijardu i pol kuna koja iz državnog proračuna ide prema jedinicama lokalne samouprave i to ne na bazi indeksa razvijenosti i to ste dobro primijetili. Što je poanta? Regionalna politika se iz mjeseca u mjesec suspendira, nje zapravo sve manje ima i dok god ne vidimo sve ove prateće zakone, a to znači novi zakon o potpomognutim, novi Zakon o otocima i novi Zakon o brdsko-planinskim područjima mi nećemo znati da li će uopće u Hrvatskoj opstati regionalna politika kao takva jer ovo je politika fiskalne decentralizacije, a ne regionalna politika. Dakle ovo dobivaju jedinice lokalne samouprave, mene interesira što dobivaju građani, što dobivaju tvrtke koje bi mi htjeli da rade na tim nerazvijenim područjima, da otvaraju svoje pogone itd., itd. Znači de facto smo ukinuli razliku u plaći između razvijenih i nerazvijenih krajeva, nema više onih osobnih odbitaka temeljem kojih su učitelji, profesori, liječnici i drugi radije išli u te krajeve jer su tamo dobivali nešto veću plaću nego u Zagrebu, Splitu, Osijeku itd. toga više nema. Znači mi očekujemo da u ovim zakonima to bude definirano. Pa to je suština priče, zato se događa i demografsko propadanje tih krajeva i sve ono što s tim ide, a to su ozbiljni razvojni problemi.
Zahvaljujem kolegi Grčiću. Odgovor kolega Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega. Ja apsolutno zagovaram izmjene Zakona o financiranju lokalne samouprave i postavljam pitanje, što je sa svim onim jedinicama lokalne samouprave koje su 24 godine stalno bile pod povećalom dodavanja prihoda, oslobođeni raznoraznih drugih obaveza koje neke nisu bile oslobođeni, gdje su one danas? Jesu li se one razvile? Jesu li one izašle iz onog dijela nerazvijenog kriterija? Nažalost u većini nisu. I kada sam govorio o izmjenama Zakona o financiranju lokalne samouprave rekao sam da treba pratiti to i nakon nekog vremena, da li je to tri, da li pet godina, ako je sada svakome omogućeno da po stanovniku ostvaruje siguran prihod koji svaki čelnik lokalne samouprave može planirati onda nakon toga perioda promatranja se nešto mora dogoditi. Ako se ništa ne dogodi onda znači da ta jedinica lokalne samouprave nema smisla za opstanak, osim ako ne želimo postići nešto sasvim drugo što moramo definirati. Ako se jačaju lokalne samouprave kao temeljne jedinice, onda se jača i regionalna i one apsolutno sada imaju mnogo više mogućnosti da se kandidiraju na natječaje, da se prijavljuju, da sufinanciraju svoj udio koji bi trebao biti dakle definiran ovakvom jednom regionalnom politikom. Tako da mislim da se to može, ali velim potpomognuta područja malo su mi onako, dilemu imam.
Zahvaljujem kolegi Hrgu na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Hrg, činjenica je da je dosadašnji Zakon o regionalnom razvoju, indeksacija u biti ono što je 2014. prihvaćeno, a 2009. u biti je predloženo. Znači bio zakon koji je u biti nerazvijene općine proglasio i gradove, lokalne samouprave a to je 35 proglasio razvijenim. I to je trebalo davno mijenjati. Tolike su štete napravljene da malo koji je tolike štete napravio, neću sad govoriti da svi agresori koji su bili na ovim područjima koji su manje štete napravili na tim područjima, a to je vidljivo po broju učenika na tim područjima. To je najmjerodavnije kad vidimo koliko je razreda nestalo. Međutim, činjenica je da mi ovdje ministrica govori o regionalnom razvoju, fondovima, o onome što tribali iskoristiti sa ovim zakonom, ta područja. Ali je činjenica da na tim područjima imamo mi u malim općinama ljude koji mogu napraviti sve projekte i da ova sramotna u biti trenutna situacija da samo desetak posto smo, niti to sredstava iskoristili iz EU fondova, da nam 9 milijardi kuna visi neiskoristivo to u par godina, znači u tri godine čini mi se da je rok, da će nam to propasti. Znači mi još uvijek više uplaćivamo u EU značajno, a jedino što imamo od ministarstva hvalospjeve i česte izmjene zakona. Činjenica je da su centralne vlasti radile cijelo vrijeme poglavito protiv nerazvijenih područja Dalmatinska zagora, Lika, Ravni kotari, Gorski kotar, Slavonija, vaši krajevi komplet je politika bila usmjerena protiv tih krajeva osim možda nešto malo Zagreb i još par centara. I sada su štete ogromne. Koliko ćemo ih sanirati na ovaj način to ćemo vidjeti, ali je činjenica da EU fondovi, još uvijek Hrvatska više isplaćiva tim činovnicima nego što se vraća. I to je ključni problem. Koje kapacitete imamo u tim malim lokalnim samoupravama ljudske potencijale da se ti EU fondovi izvuču.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor kolega Hrg, izvolite.
Kad je gospodin potpredsjednik pročitao da vi replicirate ja sam se baš začudio i pitao o čemu ćete replicirati budući da ste cijelo vrijeme mog izlaganja sa kolegama u klupi dosta glasno pričali. Ali vidim da vam nije ni trebalo slušat što ja govorim, jer vi ste već prije imali svoju dvominutnu raspravu pripremljenu. Pa ću vam ja ovako tu sada na jedan dio odgovoriti. Dakle, nije to baš sve tako kako vi govorite, nije to sve tako jer jednostavno imamo situaciju da se je u Hrvatskoj u ovih 25, 6, 7 godina u svim dijelovima Hrvatske dosta toga napravilo. Samo što je bio različit način raspodjele sredstava. Ali kad bi pogledali tu našu hrvatsku infrastrukturnu uređenost vidimo da je to za razliku od tamo '93. godine danas sasvim jedna druga situacija. Slijevali su se novci na lokalne razine na razno razne druge načine politikama koje su bile vođene. I to je bilo stalno prisutno. Ali nigdje nije bilo na jednom mjestu evidentirano, nije bilo dugoročno utvrđenih pravila igre. I to je problem. I zato sada ovo što se događa polako zakon po zakon, izmjena po izmjena ide u tom pravcu i vjerujem da će to dati u konačnici rezultate. Da li su se ljudi iz nekog kraja odselili zato što netko nekoj općini nije davao novce, ma nisam siguran, nisam siguran u to. Teško je to tvrditi. Ja se ne bih usudio to na taj način definirati.
Zahvaljujem kolega Hrg. Ja bih vas lijepo molio ova vaša opaska prema kolegi Bulju predsjedavajući sjednice je taj koji će upozoravati zastupnice i zastupnike ako pretjeraju u svom ponašanju u sabornici, iako mnogi šapću i došaptavaju i razgovaraju međusobno dok drugi govore. Već smo više puta apelirali, pa evo molim vas da u replici ne morate odnosno ne bi trebali vi biti taj, ne vi nego bilo koji saborski zastupnik, zastupnica koji će upozoravati, opominjati zastupnike i zastupnice zato što se možda u određenim situacijama nedolično ponašaju. I hvala vam lijepo. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Hrg je povrijedio članak 238. gdje je kazao da sam ja već imao pripremljenu repliku, da sam glasno govorio. Da i još ću glasnije govoriti, jer baš šutnja kolega Hrga svih ovih vremena dok je u politici i sličnih političara njemu su doveli u ovu situaciju ta područja. Jer jednostavno u hrvatskoj politici je najveći grijeh, a to je osmi grijeh posluh. I posluh i šutnja, a ne govor i jasno izražavanje su dovele u ovu situaciju. I kolega Hrg, nećete mi zabraniti govoriti i s kime ću pričati. To jedino možda vas mogu kontrolirati, jer jedino na taj način i možete biti u ovome Parlamentu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Vi molim vas nemojte više zloupotrebljavati institut Poslovnika. Ja sam upozorio kolegu Hrga. Vi glasno govorite kad dobijete riječ za to, a dok drugi govore ja vas molim da ga ne ometate. Hvala lijepa. Ako niste zadovoljni odgovorom možete se obratiti nadležnom odboru. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Potpredsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicama, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju RH koji je tu kod nas u hitnom postupku će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati. Radije raspravljamo i podržavamo zakone koji se donosu u ovoj sabornici u prvom i drugom čitanju u redovnoj proceduri. Međutim, razlog donošenja ovog zakona u hitnom postupku je takav da zaista ga treba i ovakvog podržati. Naime, time će se ispraviti dugogodišnja nepravda brojnim jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave koje su bile zakinute dosadašnjom metodologijom rada i omogućit će se pravednija i učinkovitija raspodjela, a time i ravnomjerniji regionalni razvoj. Odmah nakon donošenja ovog zakona treba se donijeti i Uredba o indeksu razvijenosti i odluka o razvrstavanju jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave prema ovom zakonu u roku od 60 odnosno 90 dana što i očekujemo. Na samom početku bih rekla da slušajući rasprave da svi mi, znači ne kažem vi nego svi mi tu u ovoj sabornici, a također u razgovorima sa načelnicima, gradonačelnicima, županima stičem dojam da kad se govori o Zakonu o regionalnom razvoju da svi nalazimo neki razlog zbog kojih naša jedinica lokalne odnosno područne (regionalne samouprave) bi trebala biti u onoj ispod prosječno razvijenoj, odnosno još bolje bih rekla bi trebala biti u onoj kategoriji koja bi dobila pomoć Ministarstva regionalnog razvoja određena bespovratna sredstva. Ili kad se kandidiramo na sredstva Europske unije da bi trebala dobiti manji postotak kojim će financirati taj projekt. Međutim, kad razgovaramo ne sad o Zakonu o regionalnom razvoju nego na neke druge teme, da ne kažem kad držimo govore ili imamo intervjue novinarima, onda vrlo rado ističimo kako baš ta naša jedinica lokalne samouprave je ne nad prosječno razvijena, nego kako imamo brojne pokazatelje u koje spadaju, po tim pokazateljima spadamo u najrazvijenije. Tako da, evo i ja svoje Vodice, odnosno, Šibensko kninsku županiju, kad govorimo o Zakonu o regionalnom razvoju, voljela bi da spada u onu ispodprosječnu kako bi se mogli kandidirati na ta sredstva, ali vrlo rado ističimo i brojne podatke, po kojoj smo iz izvan prosječno razvijeni. Vratimo se Zakonu o regionalnom razvoju RH, znači on je donesen 2014.g., zamijenjen je, tada je zamijenjen Zakon o regionalnom razvoju iz 2009. g. Imali smo tada brojne učestale primjedbe, i od strane znanstvenih i stručnih djelatnika. Tu je bilo potrebno unaprijediti taj pravni okvir i postupak ocjenjivanja, te posebno određivanja potpomognutih područja. Kao što smo čuli od ministrice, po procjenama ministarstva, sada bi trebalo, oko 40-tak, jedinica više dobiti pomoć, znači iz državnog proračuna, ili kasnije u subvencijama, kad su u pitanju europski projekti, od strane RH. Sigurno da bi trebalo voditi računa i bilo bi dobro da smo ovaj zakon donosili odnosno, raspravljali kada smo imali i na klupama i konačni zakon, ili bar izmjene i dopune Zakona o potpomognutim područjima, zatim Zakon o otocima i Zakon o brdsko planinskim područjima. Ali, kao što je najavljeno, vrlo skoro će se i oni naći u saborskoj proceduri. Kritike su bile i na rok, za provedbu ocjenu stupnja razvijenosti. Skraćivanjem tog roka, bi se unaprijedila dinamika praćenja, a potaknula bi se i proaktivnost. Čuli smo da je potrebno, jasnije definirati i pravni status i poslove koje obavlja regionalni koordinator. Za sve ovo ministarstvo je provelo savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Svega 10-tak je predstavnika bilo zainteresirano, od toga je 9 primjedbi prihvaćeno, nešto djelomično, a svega 7 odbijeno, što dovoljno isto govori o kvaliteti ovog zakona. Ovim zakonom se želi prije svega jasnije i pravednije urediti metodologija izračuna indeksa razvijenosti. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova je nositelj politike regionalnog razvoja i stoga je prišla u 2017. evaluaciji, kako bi se pronašli novi parametri, koji bi mogli, tu sliku učiniti kvalitetnijom i pravednijom. Do sada smo imali 264 jedinica lokalne samouprave i 12 jedinica, područne, regionalne samouprave. Drugi problem, smo rekli, odnose se na status regionalnih koordinatora. Do sada je bio neujednačen pristup, znači imali smo regionalne razvojne agencije, koje su osnovane kao javne ustanove. Imali smo trgovačka društva, odnosno, upravna tijela u jedinicama lokalne samouprave. Pa tako od 21 regionalnog koordinatora, imali smo 13 trgovačkih društava, 6 javnih ustanova i 2 upravna tijela. Neki od njih su ispostavljali račune za svoje usluge, naplaćivali PDV, neki su radili po principu subvencioniranja od strane jedinica lokalne samouprave i zaista ako u dogledno vrijeme želimo da regionalni koordinatori, što je i tendencija ovoga zakona, budu u funkciji, što kvalitetnijeg upravljanja i kontrole korištenja europskih fondova, onda trebamo i po tom pitanju nešto i učiniti. Treći dio se odnosi rekla, bi na usklađenje, do sada usvojenim zakonima, ili onima koji su u pripremi, znači od Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, koji smo donijeli, zatim upravljanja razvoja potpomognutim područjima, otocima i brdsko planinskim područjima. Također donešena je uredba o pripadanju Agencije za regionalni razvoj RH, središnjoj agenciji za financiranje i ugovaranje programa i projekata EU i iz tih razloga, bilo je potrebno mijenjati određene članke zakona. Prema nalazima evaluacije, koje je ministarstvo naručilo i izradio Centar za lokalni i razvoj Ekonomskog fakulteta sveučilišta u Rijeci, najveća ograničenja dosadašnjeg modela su bila u izračunu indeksa razvijenosti, koji se odnosi, na sam postupak izračuna, odnosno, na primjenu neadekvatnih metoda, standardizaciji i sumiranje pokazatelja te primjenu arbitrarnog ponderiranija pokazatelja, zbog čega je dolazilo do neadekvatne ocjene i razvrstavanja lokalnih i županijskih jedinica prema stupnju razvijenosti. Čuli smo od ministrice, znači imali smo 4 osnovna kriterija i vođeno zadanim kriterijima a nakon pravednog testiranja, provedenog testiranja više različitih modela predložena je i nova struktura. U njoj čuli smo znači i pored dosadašnjih, korištenja indeksa razvijenosti i pokazatelja uz prosječni dohodak po stanovniku, prosječni izvorni prihod po stanovniku, prosječnu stopu nezaposlenosti, opće kretanje stanovništva, imamo sada i indeks starenja te stupanj obrazovanja stanovništva tercijarnog obrazovanja. Čuli smo i kritike i sigurno da bi bilo dobro da imamo još tih kriterija pa onda, govorilo se o stopi naseljenosti i sigurno da manji broj stanovnika na većoj površini zahtjeva veća ulaganja, da je potrebno do gotovo svakog tog objekta dovesti komunalnu infrastrukturu i da ne možemo gledati jednako na ona područja gdje imamo gušću naseljenost u onu gdje imamo rjeđu. Čuli smo također od kolege Beljaka tu da bi on i klimatske različitosti uvrstio u ovu klasifikaciju. Nadalje, prometna povezanost, odnosno nepovezanost također je problem o kojem se da i razgovarati i raspravljati. Naime, imamo skroz južno općinu na samom jugu imamo jedinice lokalne samouprave koje nemaju kvalitetnu povezanost i sigurno da i one očekuju određenu pomoć upravo po osnovi regionalnog, ravnomjernog regionalnog razvoja. Nadalje, ratom razorena ili minsko sumnjiva područja. Na samom Odboru za regionalni razvoj i EU fondove ministrica je dala i određena objašnjenja i mogli smo čuti da je jako teško doći do kvalitetnih ulaznih podataka koji bi bili temelj za rad na tabeli i klasifikaciji jedinica lokalne samouprave. Otoci i potpomognuta područja naravno zahtijevaju posebnu pažnju. Imamo specifičnosti kao što je npr. moj grad Vodice koji u svom području ima i neka naselja pod posebnom državnom skrbi i otoke. Ne znam kako će to biti obrađeno u novijem zakonu, odnosno Izmjenama i dopunama Zakona o otocima i potpomognutim područjima. Kod novog modela prosječne vrijednosti pokazatelja izračunavaju se kao prosjek njihovih vrijednosti na razini svih lokalnih županijskih jedinica što je primjereniji pristup za izračun nacionalnog prosjeka. To je ono kada smo, mogli smo čuti od kolege Grčića da se sada sa 75% nešto povećava na 100%. Ne sada imamo prosjek. Znači prosjek svih jedinica lokalne samouprave je polazišna točka. Zvala se ona 100%, 0 ili 1 sve ono ispod prosjeka je ispod prosjeka a ono što je iznad je iznad. Znači kada su u pitanju jedinice lokalne samouprave tada ćemo imati 4 kategorije iznad i 4 ispod. Kada su u pitanju jedinice područne, regionalne samouprave onda imamo dvije iznad i dvije ispod. Kada su u pitanju regionalni koordinatori, tu je još jedna, jedan segment obuhvaćen što mislim da je jako dobro a nije se moglo puno čuti o tome da se može sklopiti razvojni sporazum na području najmanje 3 jedinice područne, regionalne samouprave kojim bi se utvrdili strateški projekti regionalnog razvoja za to određeno područje ali naravno treba za to i planirati sredstva. Znači zakonodavac predlaže dogovor među jedinicama regionalne samouprave da se vide koji su prioriteti nrp. da li je to u pitanju Slavonija, da li je u pitanju Dalmacija ili neka druga područja ali ovim sporazumom, razvojnim sporazumom može se dati više na značaju određenom projektu koji će sigurno kasnije prilikom kandidiranja na europska sredstva dobiti veći broj bodova, veću podršku ali naravno da te jedinice područne, regionalne samouprave moraju u svom proračunu i predvidjeti sredstva. Treća skupina izmjena i dopuna su determinirana okolnošću izmjena zakona kao što sam već rekla. Tu postoji strah kod pojedinih jedinica lokalne samouprave koje su do sada po različitim osnovama, bilo po osnovi da na svom području imaju kamenolome ili nacionalne parkove imale određeni prihod. Kako je rečeno na saborskom odboru o tim posebnostima, različitostima voditi će se računa i u novim zakonima će također biti njihovo pravo da ostvaruju prihod po toj osnovi a do donošenja tih novih zakona ostaju na snazi svi oni članci iz postojećeg bez obzira što ove izmjene i dopune kažu da će se oni nakon toga brisati. Znači odnosi se na 6.-ti dio zakona od članaka 40 do 46. I za sam kraj, Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon, podržava ga u hitnom postupku upravo zato što se time ispravlja nepravda prema brojnim jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave. I vjerujemo da će ove izmjene i dopune zakona doprinijeti ravnomjernom razvoju RH.
Zahvaljujem kolegici Branki Juričev-Martinčev na ovoj raspravi. I imamo 13 replika. Poštovani kolega Giovanni Sponza, izvolite.
Poštovana kolegice, prije svega vam želim kazati da ste vi na jedan vrlo korektan način branili iz pozicije HDZ-a ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Svoju raspravu proširiti ću u kontekstu kako svi skupa bi trebali i mogli i brže i više i bolje. Temeljiti ću to na dva ključna iz mog kuta gledanja kriterija. Prvo, kako ovim zakonom omogućiti što je mogući veći broj realizacije projekata i što je mogući veći broj realizacije investicije? Zašto? Jer sa pripremljenim projektima, prihvaćenim projektima sa realizacijom investicija direktno utječemo, prvo, na zadržavanje postojećih radnih mjesta, na otvaranje novih radnih mjesta, na stvaranje novih prihoda, na stvaranje nove dodane vrijednosti u zajednici. Ono što želim posebno naglasiti da ni na koji način nisam protiv toga da se onima kojima treba pomoć pomogne. Dakle ponavljam, jesam za to da onima kojima treba pomoći da se pomogne, ali ono što sam protiv da se ne penaliziraju oni koji mogu, koji znaju, koji vuku, koji doprinose. Vratit ću se na temeljnu rečenicu, svi skupa ne samo kroz ovaj zakon nego i kroz buduće zakone trebamo težiti kako svi skupa možemo i više i brže i bolje, a to su sveobuhvatna i cjelovita rješenja.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala kolega Sponza na ovom pitanju. Vjerujem da svima nam je isti interes povući što više europskih sredstava i napraviti što više na području RH. Međutim ovo je Zakon o regionalnom razvoju, a svi težimo ravnomjernom regionalnom razvoju. Znači ovim zakonom samo želimo one slabije razvije pomoći, a ne govorimo o onima da ćemo ove ostale penalizirati, samo ćemo ove nešto više pomoći. Evo toliko.
Hvala. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice u vašem govoru ste spomenuli ono šta u biti svi želimo u RH, a to je ravnomjerni razvoj, ali nama nažalost same izmjene zakona i ideje neće to donijeti. I sa druge strane kada vidimo kako se Hrvatska demografski pustoši, vidimo da je u biti intencija ove Vlade odnosno proteklih dvije godine od kada je HDZ na vlasti upravo trend takav da je preko stotinu tisuća ljudi u prošloj godini otišlo iz Hrvatske i da nemamo gotovo nikakav efekt od bilo čega. I zato me čudi da recimo da upravo tu demografiju ovakvi dokumenti i zakoni ne stavljaju na prvo mjesto. Što znači samo primjerice plaća ili nešto visina plaće u određenim kriterijima ako tamo nema ljudi ukoliko ljudi odlaze iz tog područja. Znači sa te strane evidentno je da postojeći model ne daje rezultate kakve bi htjeli i sa druge strane bojim se da ćemo trendom kako je krenulo ministarstvo, a to je da se to disperzira i da se prebacuje provedbeni sustav na jedinice lokalne samouprave odnosno županije, da ćemo samo još više razvodniti priču odnosno da će to jedino koristiti u budućnosti da se zaposle po tim agencijama lokalno određeni ljudi koji će nažalost u nekim županijama ako se ovakav trend nastavi u narednim godinama ostati jedini koji žive u tim županijama. Znači mi imamo javnu upravu kao jedini izvor zaposlenja u mnogo županija u kojima je HDZ na vlasti, da ne govorim Slavoniji, Lici itd. Znači dajte se okrenite prema demografskim komponentama i pokušajte tu nešto napraviti.
Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Maras, ja se ne bih složila s vama da se ovim zakonom ništa neće promijeniti. Naime, ovim zakonom 40-ak novih jedinica lokalne samouprave dobit će pomoć, ako to povežemo sa državnim proračunom da je u Fond za regionalni razvoj predviđeno 100% više sredstava onda će se tih 40-ak jedinica lokalne samouprave moći bolje kandidirati na ta sredstva i dobiti pomoć, ako ništa drugo. A što se tiče demografije brojke u pojedinim jedinicama lokalne samouprave govore suprotno. Hoćete samo pogledati koliko vrtića želimo raditi i koliko vrtića kandidiramo na europska sredstva. Zato o demografiji mislim da se puno više govori negativno nego što to u stvarnosti jest.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice Juričev-Martinčev. Spomenuli ste u vašem izlaganju vaše mjesto Vodice i Šibensko-kninsku županiju kao primjer i ovdje se dosta u raspravi navodi kao primjer određenih jedinica lokalne samouprave koje nisu obuhvaćene ovom mjerom i kao da je to propust ovog zakona. Međutim smisao ovog zakona je ravnomjerni razvoj. mi sada već imamo, ja sam to naveo i ranije, dodatnih 51. onim prijašnjim zakonom iz 2014. dodali smo 100 novih koji su time dobili samo kod mene u Osječko-baranjskoj županiji 56 milijuna kuna što direktno, što indirektno pomoći u svojim budžetima. Tada ih je bilo 37 jedinica od 42, sada će to biti još koja više. Međutim mi ono što moramo razmišljati svakako je upravo da sada već imamo 301 onih koji su ispod prosjeka i to je već po meni velik broj, prevelik broj koji sigurno treba na određene načine gledati. Kada gledamo gdje se oni nalaze, pogotovo Slavonija i Baranja, Lika mislim da je upravo smisao ovog zakona prvotnoga i pogotovo ovih izmjena da se osigura njima što duži ostanak u tim skupinama u smislu povlačenja sredstava, ali ne u smislu želje da zauvijek ostanu tamo. Cilj svakog zakona je da nemamo što imamo što manji broj i da povećanjem indeksacije nam uspješnije znači da mi pratimo kako nam raste standard da što manji broj ostaje ispod, pa da onda možemo razgovarati da povećavamo određene uvjete, određene još stavke prilikom određivanja indeksacije. Ali dok god nam je u Slavoniji i Baranji najveći broj, dok god tamo najviše potrebe treba moramo se koncentrirati tamo gdje je najpotrebnije. Zato ovaj Zakon, dapače pozdravljamo, i mislim da će samo doprinijeti još boljem razvoju, mogućnostima da ljudi ostanu u svojim mjestima. Zahvaljujem.
Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala. Pa, kolega Čuraj kad sam spomenula Šibensko-kninsku županiju i svoj Grad, željela sam samo reći da i ja kad govorim o Zakonu o regionalnom razvoju, našla bi neki razlog zbog kojeg bi bilo dobro pomoći to naše područje. Međutim kad govorimo o rezultatima onda vrlo rado svugdje ćemo, rekla sam ponovno ispred novinara ili nekim skupovima istači da smo upravo mi po nekim pokazateljima među najrazvijenijim. Što mislim da nije korektno od svih nas zajedno, ovaj Zakon teži ravnomjernom, regionalnom razvoju i mislim da će se to i postići upravo njime.
Hvala. Ruku je dignuo poštovani zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine podpredsjedniče, tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a. Bez obzira na vaš prijekoran pogled, jer vi to očito ne volite baš davati, ali moramo jer je tema izuzetno važna. Radi se o novom Prijedlogu Vladinom, oko minimalne plaće i moramo tu reći naš stav i da u biti hrvatski građani čuju nevjerojatna rješenja koja smišlja Andrej Plenković. Evo to je ono što bi htjeli reći. Hvala lijepo.
Ja ću vam naravno odobriti stanku, jel se slažete da završimo replike? Može, pa da onda napravimo stanku. Evo ga. Ovaj. Sljedeća. Izvolite, budemo onda pitali jer možda će još koji drugi Klub htjeti stanku. Ajmo završiti prvo replike, složio se i kolega Maras s time pa ćemo onda vidjeti koji još Klub želi ovaj, stanku, i o čemu. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Ate Babića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Juričev Martinčev, vi ste sami u svom uvodu rekli, zbog čega ovaj zakon ide u hitni postupak i to ste dobro naveli. Možda, još treba nadodati, sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora, čl.204. ovaj zakon, donošenje novog zakona, zapravo slijedi uredba o indeksaciju. Zbog toga se on donosi po hitnom postupku. Dakle ono što ste vi naveli u svojoj raspravi, mi smo tada, ako pogledate fonogram, raspravljali 2009. i 2013.g. i tada su se nalazili i tražila najbolja moguća rješenja. Tada smo upozoravali da nemamo određenih političkih zahtjeva, određenih stanaka po pojedinim jedinicama lokalne samouprave, a druge ne. Da, ta metodologija, zapravo obuhvati sve jedinice lokalne samouprave. Život, razvoj, općina, gradova, ljudi, države, nije statičan, on je dinamičan. I nakon ove, donošenje ovoga zakona, opet nakon 3 g. donositi će se novi zakoni, nove indeksaciju, svake godine. Dakle, ponaša se u ovom trenutku, možda najbolja metodologija. Ja želim tako vjerovati, jer je iz ureda ministrice, danas, bilo vidljivo da preko ovog sveučilišta u Rijeci, odnosno, Ekonomskog fakulteta u Rijeci, tražilo se najbolje moguće rješenje. I tada, a i danas, biti će uvijek onih koji nisu zadovoljni. I biti će stvari, zapravo, o kojima se može pričati i elementa koji bi zapravo trebale udovoljiti, pojedinim jedinica lokalne uprave i samouprave i područne i regionalne samouprave. Još nešto ste dobro govorili. Tada, se sjećam se vrlo dobro govorilo o regionalnim koordinatorima. Zapravo županijskim koordinatorima, nad kojim će vršiti nadzor ministarstva. U regionalne su zbog te terminologije vezane za EU. I tada smo govorili da se ovim zakonom zapravo omogućava jednako postupanje i određivanje jedinstvenog, pravnog oblika i zbog samih akreditacija i to treba reći. I ovaj zakon to zapravo omogućava regionalnim koordinatorima. I dobro je da se to spominje. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Babić, kao što ste rekli, o kriterijima se još može raspravljati, da li možda neki novi dodati, da li neki je nepotrebno da se nalazi, tu, međutim, mislim da nema pravičnijeg modela od izračuna prosjeka vrijednosti na nivou svih jedinica lokalne samouprave. Znači, prosjek je prosjek, sve ono ispod prosjeka je ispod i treba pomoći, a sve ono što je iznad, nije potrebno iz ovih fondova, iz ovih sredstava pomagati. Znači, imao 0, početnu ili 100% ili 100 jedinica, već kako ih nazvati, 4 kategorije ispod, koje pomažemo ovim zakonom, tako da zaista pravičniji model ne može biti, što je utvrđeno ovim zakonom.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Juričev Martinčev, mi ćemo se oko svega složiti, osim oko onoga oko čega se nećemo složiti. Dakle, ovaj zakon ispravlja nepravdu. Ali, nije to smisao zakona. Ono što je porazno za RH, je zapravo da imamo 301 jedinicu, koje imaju status potpomognutog područja. I smisao zakona je da mi za, ajmo reći 10-tak godina, imamo samo 5 jedinica koje … [[Govornik se ne razumije.]] taj status. To je smisao, da mi to napravimo. Kako ćemo to napraviti. 2 milijarde eura, nam je samo dostupno u poljoprivrednim fondovima. Prema procjenama instituta za javne financije, nama fali, sad u ovom trenutku oko 2700 stručnjaka iz područja za privlačenje fondova. Mi imamo ovdje, prema ovim popisu … [[Govornik se ne razumije.]] imamo 350 zaposlenih. Mi sad možemo tu rasprave, jesu li to uhljebi, je li ih previše, očito da ih je premalo. I ono što moramo napraviti, omogućiti jedinicama lokalne samouprave, općinama da ojačaju to, da bude na usluzi obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, neće to moći ovi regionalni županijski koordinatori, oni to neće stići. To je bitno. A što se tiče kriterija, evo, dođite kod mene, pozivam vas od Virovitica do Našica, ne trebate posebne kriterije iz zraka se vidi, da su to potpomognuta područja. Zašto? Imamo ROMB jedan, koridor 5D, 5C, 10A, 100 kilometra treba do autoceste. I to jednostavno, to je infrastruktura, koje ne mogu jedinice lokalne same napraviti. Treba netko napraviti cestu, da bi se moglo razvijati gospodarstvo. To su ključna pitanja za RH. Ovaj zakon naravno treba pozdraviti, ali neće on riješiti suštinsko pitanje.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Juričev Marinčev.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, ja bi se radije osvrnula na onaj dio koji se odnosi na regionalne koordinatora. Zaista svi jako puno očekujemo, bilo od LAG-ova bilo od regionalnih razvojnih agencija, velike su nam oči uprte u europske fondove i tu smo i nestrpljivi a ja bi rekla i kadrovski nedovoljno kvalitetno ekipirani. Imamo slučajeve i to je sigurno u svim županijama da se djelatnici osposobljavaju, te edukacije su i skupe i dugotrajne. Nakon toga što nam se događa? Da ti djelatnici koji su radili na europskim fondovima odlaze u privatne konzultante. I ponovno naše regionalne razvoje agencije, županije, gradovi, općine ili čak ministarstva ostaju bez kvalitetnih kadrova. Ja sam već svojevremeno predlagala i mislim da bi bilo jako dobro vezati te djelatnike u koje se ulaže i novaca i vrijeme za instituciju iz koje odlazi jer tu ćemo imati usko grlo i sad već imamo a kad dođu svi naši projekti na red za evaluaciju, još ćemo imati veće probleme.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Alena Preleca, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Juričev-Martinčev, ne mogu se složiti s vama kad ste rekli da će se ispraviti nepravda dosadašnja. Ja ne bi to tako zvao da je bila nepravda, jasno da svaki ima svoje mišljenje kako je trebao tad biti regionalni razvoj, da se pomagalo sad i otočane, da se pomagalo i potpomognuta područja odnosno brdsko-planinska područja. Ova nova indeksacija je nešto što ste vi zamislili, ja se nadam da će to biti dobro u samom djelu međutim vidjet ćemo kako bude to izgledalo. Nadalje rekli ste da mi čelnici jedinica lokalne samouprave pokušavamo kad se hvalimo onda govorimo kako smo jako visoko razvijeni, svi smo u 5. skoro kategoriji a kad trebamo kandidirati uz nekakva sredstva onda pokušavamo biti u prvoj kategoriji, to je točno. To je za shvatiti. Ali ja bi rekao da je to i razumljivo jer ako se uspoređujemo sa Europom, a uspoređujemo se sa Europom, kad želimo koristiti europska sredstva, a želimo koristiti europska sredstva, onda vidimo da postoj kod nas oni loši i još lošiji uspoređujući se sa Europom. I to je sasvim normalna stvar da pokušavamo doć do tih europskih fondova i da pokušavamo što više novaca povući za svoje građane, za infrastrukturu, za sve ono što nam je potrebno. E tu bi molio evo ministricu regionalnog razvoja i ministarstvo da nam maksimalno izađu u susret kako bi svim jedinicama lokalne samouprave pomoglo, da nam budu svojevrsni servis za kandidiranje prema europskim fondovima i da ne gledaju kriterije kako da nas odbace kad ne zadovoljavamo neke stvari nego da nam pomognu kako bi kandidiranjem izvukli što više novaca iz europskih sredstava. A velim, ovo što ste izjavili nepravedno, evo pa mislim da ipak nije nepravedno nego svaki ima svoj nekakav model kako misli da treba izgledati regionalni razvoj Hrvatske Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala. Pa kolega Prelec, sigurno da će 52 jedinice lokalne samouprave koje će ovim zakonom ući u područja koja će ostvarivati pravo na pomoć, smatraju da je do sada bilo nepravedno. To se moramo složiti. Kad su u pitanju regionalni koordinatori i inače djelatnici i ministarstva, njihova ponoć je nama neophodna na terenu i svakim danom se vidi da su sve otvoreniji i sve više spremni pomoći i jedino na takav način i možemo povući što više sredstava. Vjerujem da i odlukom Vlade da se zaposle oko šezdesetak novih djelatnika u ministarstvu koje će raditi isključivo na ovakvim projektima će također doprinijeti kvalitetnijim informacijama koje ćemo moći dobiti mi na terenu i time da ćemo moći i pospješiti bolju realizaciju i povlačenje europskih sredstava.
Slijedeća replika je poštovani zastupnika Tomislav Klarić.
Uvažena kolegice Martinčev, rekli ste i to je činjenica kad … [[Govornik se ne razumije.]] svečane sjednice općinskih i gradskih vijeća, kad smo pred medijima, na našim web stranicama, svi se volimo pohvaliti sa velikim indeksom razvijenosti i to je dobro. Drugi je problem taj što taj naš indeks razvijenosti praktički nam postaje kočnica u još većoj razvijenosti i u još boljoj realizaciji naših projekata. I ako ovo iskustvo naših gradova i općina koje imaju taj veliki indeks razvijenosti primijenimo na državu, onda si postavimo pitanje jer siguran sam da vaše Vodice, moj Bakar, Ivanov Trilj, Tulijev Labin imaju područja koja su razvijena i područja koja nisu razvijena. A zašto nam proračuni rastu u takvim gradovima i zašto tu imamo veći indeks razvijenosti? Naprosto iz razloga jer smo strateški planirali, išli razvijati i ulagati upravo tamo gdje smo bili najrazvijeniji. Sa sredstvima koja smo dobili, s proračunima koji su porasli, svi smo s tim novcima krenuli razvijati onaj dio naših gradova i općina, ona naselja koja definitivno nisu imala nikakvog potencijala da sami sebe generiraju … [[Govornik se ne razumije.]] Što želim reći? Ovaj zakon je dobar, dobar u onom djelu jer promišlja novi način indeksacije, novi način promišljanja. Kroz rad ćemo utvrditi što su još nedostaci ovog zakona jer on nije savršen koliko sam ga uspio pogledati i ne može se cjelovito primijeniti na čitavo područje naše države. Ali u onom djelu koji znači velik napredak definitivno to je. I ono što je … [[Govornik se ne razumije.]] potrebno počet promišljat na način da se jedinicama lokalne samouprave koje imaju veliki indeks razvijenosti, u kojima imamo veliki potencijal da razvijamo preostali dio Hrvatske i ujednačimo taj ravnomjerni razvoj čitavog teritorija RH da se omogući da bez straha možemo kandidirati se na europske fondove jer znamo da nam taj indeks razvijenost ne smije biti kočnica za privući sredstva.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala. Kolega Klariću, zaista ovaj zakon predviđa, gledaj jedinice lokalne samouprave kao jedni cjelovitu sredinu i ne gleda različitosti unutarnje i sigurno da bi bilo jako teško zaboraviti da određena područja kod vas u Bakru ili kao što sam rekla kod mene u Vodicama imamo područja koja su bila posebna državna skrb, imamo i otoke. Imamo još i minsko sumnjiva područja itd. Ali kad su u pitanju europska sredstva trebamo znati da svi imamo jednak ulaz prema europskim sredstvima. Samo postotak udjela iz proračuna svojih jedinica lokalne samouprave će biti kod onih jedinica koje su razvijenije, odnosno manje s obzirom da će onaj dio sredstava participirati se iz državnog proračuna ili Fonda za regionalni razvoj.
Sljedeća replika je poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle da razjasnimo jednu stvar. Nema prosjeka JLS i prosjeka Hrvatske. Prosjek JLS, mora biti jednak prosjeku Hrvatske. Prosječni dohodak po stanovniku jednako je suma svih dohodaka ostvarenih u jedinicama lokalne samouprave podijeljeno sa sumom broja stanovnika svih jedinica lokalne samouprave. To je jedino točno i ispravno, sve drugo je greška. Druga stvar, oko pravednosti, evo dati ću vam samo jedan primjer što je bilo 2013. kada smo mi implementirali indeks razvijenosti iz 2010. Grad Drniš je ispao iz potpomognutih područja. Sada vidim u ovoj studiji koja je baza za ovaj zakon Drniš ispada, Poličnik, Posedarje, dakle mjesta koja su bila izložena ratnim razaranjima. To je nepravda. Ljudi to je nepravda. Znate u čemu je bio problem? Kada smo se uhvatili analize duboke, zašto je to tako. Banalna stvar a vrlo ozbiljna stvar vraćanje stanovnika u grad Drniš nakon ratnih razaranja tretiralo se kao rast broja stanovnika između dva popisa 2011. i 2001. dakle čista statistička podvala da tako kažem, pod navodne znakove koju smo morali radi nepravde ispraviti i vršili smo korekciju indeksa u tom dijelu i rekli smo kriterij povratka stanovništva u gradove i mjesta koja su tako stradala nećemo tretirati kao rast broja stanovnika koji je uvjetovan razvojem. To nije bilo uvjetovano razvojem, to je bilo uvjetovano povratkom ljudi u svoje kuće. Razumijete? I ja tvrdim da ni ovaj zakon neće u tom smislu biti pravedan jer će uvijek nekoga zakinuti iz nekih drugih razloga nego što to sami indikatori pokazuju. Prema tome samo duboka analiza svakog pojedinog mjesta i općine i grada može ovaj indeks učiniti pravednim.
Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Kolega Grčić kada sam govorila o kriterijima i u odgovoru na repliku i u svojoj raspravi rekla sam da se o kriterijima da raspravljati i zaista je moguće da se u dogledno vrijeme možda doda još neki kriteriji itd… Kada se govori o pojedinim gradovima i općinama koji će upasti, odnosno neće trebat tek izračunati prosjek, nije bez veze, nakon ovog zakona će se tek donijeti uredba i odluka o razvrstavanju jedinica lokalne samouprave. Ali evo konkretno i na slučaju Drniša, Poličnika, dovoljno govori da su te jedinice lokalne samouprave odnosno oni ljudi koji vode te jedinice lokalne samouprave uspješni da su se jako puno trudili i da su dosta toga i napravili u proteklom periodu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Lenarta. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolegice, u više navrata ste i spomenuli da će se ispraviti ovom indeksacijom nepravda prema jedinicama lokalne samouprave. Iako ja mislim da je to samo kozmetika i da sa samom indeksacijom koju ste često puta vezali za povlačenjem sredstava iz europskih fondova neće ništa donijeti onima koji su nerazvijeni. I sami znate kakav je odnos između uplaćene članarine za članstvo u EU i sredstava koja smo povukli iz fondova EU da tu jako loše stojimo i da kada bismo tu napravili bilancu da tu pomaka baš nekog nema niti koristi za RH, jedinice lokalne samouprave. Pravi ravnomjerni razvoj možemo napraviti samo sa pravom i iskrenom decentralizacijom. Kada će država sredstva uputiti tamo gdje je potrebno a ne razvijeni imaju puno parametara zašto je baš to tako nekad su tu i prirodni resursi koje mogu koristiti ili ih nemaju. A u ovu indeksaciju bi trebalo uvesti jedan parametar koji bi jako dobro pokazao gdje je velika nerazvijenost a to je broj onih koji su otišli iz RH trbuhom za kruhom jer njihova područja su očito toliko nerazvijena da moraju napustiti svoj dom i otići tražiti Europom kruh. Taj parametar vrlo ga je teško u pravoj mjeri izraziti jer mi ni dan danas nemamo pravi podatak koliko je to ljudi otišlo iz RH. Evo slušamo ministre iz Njemačke, iz drugih zemalja koji nam govore koliko je registriranih naših ljudi kod njih a mi o tome ne govorimo jer to je nešto čega se očito svaka vlast srami pa i ova. I to je pravi podatak zašto su neki krajevi nerazvijeni i zašto ljudi odlaze.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala. Kolega Lenart dosta ste toga govorili i decentralizacija i ispravljanje nepravde eu fondovi i slično. Ja ću ponoviti da se ovim ispravlja nepravda prema 52 jedinice lokalne samouprave koji će sada po ovom zakonu ostvarivati pravo na pomoć koju do sada nisu mogli imati. Kada je u pitanju decentralizacija vidjeli ste, donijeli smo novi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koji određene iznose ostavlja, znači više nemamo taj iznos u državnom proračunu. Kao što je rekao ministar Marić to je jedina stavka za koju je 100% siguran da će se u tom iznosu realizirati, ona je 0 jer je u cijelosti prepuštena jedinicama lokalne, odnosno područne, regionalne samouprave. Kada su u pitanju europski fondovi onda se svi zajedno, jednako možemo kandidirati na ta sredstva zato što su oni namjenski, da li se radi o otvaranju natječaja za zaštitu kulturnih dobara, da li za zaštitu prirode ili nešto slično. Samo što će one jedinice lokalne samouprave koje su ispod prosječne, koje su potpomognuta područja i slično dobiti veću pomoć iz državnog proračuna. Znači iz općinskog, odnosno gradskog proračuna trebati će izdvojiti manja sredstva. Ali kada su u pitanju europski fondovi svi i oni najrazvijeniji mogu pod jednakim uvjetima se kandidirati. Samo iznos koji će plaćati je nešto viši u odnosu na one nerazvijene.
Sljedeća replika je poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Juričev-Martinčev, tu je već do sada i u replikama vama bilo niz tema. Što je regionalni razvoj, što je održivi razvoj? To je tema u kojoj pokušavamo da svi dijelovi RH To je tema u kojoj pokušavamo da svi dijelovi RH imaju otprilike iste uvjete. I moramo biti pošteni i reći da je to jedan dugi put, da čarobnog štapića nema, da će uvijek biti i pravde i nepravde, a da tu pravdu i nepravdu trebamo smanjiti na najbolju moguću mjeru. I naš interes bi bio da zaista budemo što bolji i da budemo što razvijeniji. I sad dio uvoda kad ste rekli ste rekli jednu misao koju zapravo bih htjela dalje razviti. Kad je riječ o indeksaciji, onda sve jedinice lokalne samouprave ovako imaju želju da budu što lošiji. A kad je riječ o nekakvoj predizbornoj kampanji ili kad je riječ uoči pogotovo blagdana kad govorite o svojoj općini ili gradu onda se svi hvale da budu što bolje. I ja mislim da tu treba biti zaista razuman i kad je riječ o povlačenju sredstava EU zaista oni koji su bolji bit će još bolji. A ono što mi trebamo težiti da oni koji su lošiji ne budu lošiji, jer oni jednostavno nisu spremni, ne znaju, ne mogu. I uloga ne samo države nego i jedinica lokalnih samouprava koje su dobre, koje imaju dobre rezultate bi trebalo biti u tom smislu i tom smjeru da pomažu ovim lošijima. I to je dio gdje zapravo vi onda možete omogućiti, jer vi imate neka iskustva u jedinicama lokalne samouprave koje sa državne razine nema. I u tom smislu bi trebalo kroz nekakve druge, treće ili daljnje izmjene koje budu pronaći nekakvo rješenje, jer na taj način zapravo bi i jedinice lokalne samouprave koje su dobre svojim kapacitetom, svojim mogućnostima bi trebale nekako bili mentorsko zaduženi za neke druge, jer na taj način oni to mogu napraviti puno bolje [[Upadica Reiner: Hvala.]] nego zaposlenjem 60 novih ljudi u ministarstvu.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala. Pa poštovana kolegice Mrak-Taritaš, složit ću se sa svime što ste rekli. Zaista ovaj zakon mora stvoriti uvjete za ravnomjerni regionalni razvoj. Ono što bi me veselilo i što očekujemo da svaku narednu godinu taj hrvatski prosjek bude što viši. Znači, uvijek je prosjek prosjek i četiri ćemo imati kategorije ispod, a četiri iznad. Međutim da taj prosjek bude svaku godinu po svim ovim kriterijima ne znam 10, 20% više onda smo napravili puno.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena kolegice Branka. Pozorno sam slušala vašu raspravu i slažem se sa svime što ste izrekli. I naravno da ovim zakonom pravednije ocjenjujemo i razvrstavamo jedinice lokalne samouprave. Veći broj je ispodprosječnih jedinica koji će moći koristiti sredstva za poticaj što će naravno doprinijeti razvoju. A isto tako ispravlja se nepravda indeksacije koja je dobrim dijelom doprinijela iseljavanju iz svih krajeva RH, a jednako tak posebno iz Slavonije, odnosno iz županije iz koje ja dolazim. Naravno da su evo i ovim izmjenama članka 23. razvojnim sporazumom će se doprinijeti poboljšanju u ravnomjernom regionalnom razvoju i puno toga što ovaj zakon donosi. Međutim, mene zanima vaše mišljenje koliko je ovaj zakon bitan za daljnje promišljanje u kojem pravcu treba ići Republika Hrvatska, koje prioritete treba predložiti za sufinanciranje i za europskih fondova u novom financijskom razdoblju. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Maksimčuk spomenuli ste i Slavoniju. Ovaj zakon stvara preddispozicije za ravnomjerni regionalni razvoj. Međutim, Ministarstvo regionalnog razvoja posebnu pažnju upravo je obratilo tom području i zato imamo posebni projekt Slavonija. Vidjeli smo inicijativu pojedinih zastupnika da bi trebalo donijeti posebni zakon koji bi bio izvan svih ovih dosadašnjih koji bi se odnosio upravo na to područje. Kad se govori o prioritetima koje bi trebala imati ova naša zemlja, o tome sigurno je i bilo govora i bit će prilikom rasprave i utvrđivanja Nacionalne strategije razvoja RH, a o tim i strateškim planovima a i Nacionalnoj strategiji ćemo govoriti sigurno i do kraja dana na narednu točku dnevnog reda.
Hvala. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Ivan Šipić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo već smo se više puta i navrata čuli da je ovaj zakon krovni zakon u pripremi koji omogućuje kvalitetan novi indeks razvijenosti, kvalitetniji. U raspravi smo čuli dosta podataka i informacija koji nisu točni i da ublažim nisu provjereni i ne odgovaraju stvarnom stanju. Prisjetimo se kad su lokalne samouprave dobile upitnike po kojima su kasnije vrednovani i upali u pojedina područja stupnja razvijenosti neki su namjerno ili ne ispunjavali anketne listiće sa podacima koji su ih svrstali tamo gdje u biti nisu pripadali. I kad se pokazalo da su realno gledajući u skupini u koju ne pripadaju počeli su stvarni problemi u funkcioniranju. Indekse razvijenosti su u biti radile jedinice lokalne samouprave. Ti podaci koji su skupljeni s terena plus državne institucije koje su imale svoje podatke doveli su do indeksa razvijenosti. Dakle, nije samo pitanje zakona, nego i nas koji smo u lokalnim sredinama bili dužni realno prikazati, što realnije prikazati stvarno stanje. Ovaj zakon, dakle i novi zakoni koji će doći nakon, njih, ovi prijedlozi novih zakona o jedinicama i funkcioniranju lokalnih jedinica pridonijet će ne samo ovom kako smo čuli ravnomjernijem i pravednijem novom indeksu razvijenosti nego će doprinijeti i funkcioniranju lokalnih jedinica prije svega u povlačenju EU sredstava i stvoriti preduvjete razvoja lokalnih jedinica. Mnogi su problemi, ali isto tako nas osim problema zanima i konkretno što će dobro donijeti ovaj zakon i sljedeći zakoni koji su u sinergiji sa ovim zakonom [[Upadica Reiner: Hvala.]] Zato je za pozdraviti ovaj zakon.
Hvala. Odgovor poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Šipiću, da bi kriteriji mogli biti napravljeni kako treba, treba što kvalitetnija baza ulaznih podataka. To je naš veliki problem u RH i ministarstvo je kao što sam i rekla na saborskom odboru je ministrica sama iznijela probleme koje ima vezano za ulazne podatke i vjerujem da će se i na toj osnovi dosta napraviti kako bi mogli imati pravične podatke, pa onda zajedno sa tim kriterijima i dobiti zaslužujući stupanj razvijenosti a ne onakav kao što je bio do sada. Naime, i ono što je utvrdio Centar za lokalni i ekonomski razvoj ekonomskog fakulteta između ostalo stoji da ne smije se dozvoliti kompenzacijske vrijednosti između različitih pokazatelja u konačnoj vrijednosti kompozitnog indeksa i izbjeći arbitro utvrđivanje pondera. Također njihovo do sada nesnalaženje ili korištenje podataka koji nisu mjerodavni doveli su do toga da su neke jedinice lokalne samouprave bile u kategoriji nerazvijenih a to stvarno nisu. Hvala.
I zadnja replika, poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice, u svojoj raspravi ste rekli a i s vama se tu slažem da je potreban zakonodavni okvir za ravnomjerni regionalni razvoj. Ali ravnomjerni regionalni razvoj podrazumijeva da oni koji su manje razvijeni sustignu one koji su razvijeniji a i oni razvijeniji da se nastave razvijati. Za to prije svega treba kvalitetan zakonodavni okvir i zato i mi iz HSS podržavamo hitno donošenje ovoga zakona ali činjenica je da smo to trebali učiniti i godinu dana ranije. Jer da je tomu tako govore i podaci da su u rebalansu državnog proračuna većina ministarstava smanjivala iznose sredstava koji će se povući iz EU fondova upravo iz razloga što kroz tehničku pomoć se očito nismo kvalitetno pripremili niti smo donijeli na vrijeme nove zakone koji će približiti ta EU sredstva kako je i bilo najavljeno u kampanji da će biti brže, jednostavnije i dostupnije. Znači smanjivali smo ta sredstva u rebalansu jer nemamo dovoljno administrativnih kapaciteta. I ono što sam rekao u prvoj replici, nema dovoljno suradnje između ministarstava. To se pod hitno mora ispraviti. Također je bitno za istaknuti da se ne smije događati da jedinice lokalne samouprave pripreme projekte, kandidiraju i da onda godinu dana ne dobiju odgovor, a to sada imamo kroz mjere ruralnog razvoja, mjeri 6, situaciju da su prije godinu dana i prije 6 mjeseci bili natječaji, predani projekti, jedinice lokalne samouprave potrošile novce a nema odgovora. Očito nema dovoljno administrativnih kapaciteta. Ali zato treba to hitno rješavati. I isto tako je važno reći da ne smije ostati ovakva podjela Hrvatske na dvije regije jer to u mnogome otežava provedbu i ovog zakona i drugih zakona i neće doprinijeti ravnomjernom regionalnom razvoju. I zato tražimo hitno da se i to izmijeni. I da primijenimo model Poljske, učimo od onih koji su bili uspješni. Ako njihovo vojvodstvo je al pari našoj županiji, ima određeni fond sredstava za razvoj … [[Govornik se ne razumije.]] u našoj županiji, zašto to ne napravimo i u Hrvatskoj? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala. Kolega Vlaović drago mi je ćuti da ćete podržati ovaj zakon, klub HSS-a i da vidite da je u biti tendencija ovoga zakona ravnomjerni razvoj. Kada ste govorili da nema koordinacije među ministarstvima, tu se ne bih složila jer upravo naša ministrica regionalnog razvoja i fondova EU ima jedanput mjesečno ako se ne varam koordinaciju sa svim ostalim ministrima i predsjedava premijer kako bi se iskoordiniralo i vidjelo što učinkovito, što napraviti kako bi se što učinkovitije povlačila EU sredstva.
Hvala. Hvala lijepa. A sada se možemo vratiti točci o kojoj je bilo rasprave, pa će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista o tome vrijeme podijeliti poštovani zastupnik Tomislav Panenić i kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je jedan od zakona koji privlači pažnju svih onih koji se bave razvojem svojih sredina i naravno očekivanja su uvijek jako velika. Do sada ovaj zakon imao je svoje izmjene, dopune, varijacije gdje svako onaj tko ga je predlagao obećavao je bolji život, obećavao je da će njegova verzija biti bolja, kvalitetnija. Evo imamo sada novi prijedlog, izlazi ministrica Dalić sa svojom vizijom kako bi to trebalo biti bolje. Ono što ja moram zamijetiti da tijekom ovih godina kako se zakon provodio nismo sreli puno jedinica lokalne samouprave koje su uz potpore koje omogućava ovaj zakon napredovali, ostvarili razvoj i u jednom trenutku ispale van iz onih potpomognutih ili područja od posebne državne skrbi da su na kraju mogli reći evo imali smo stvarnu pomoć, hvala zakonodavcu, hvala svima koji su evo žrtvovali pogotovo oni koji su razvijeni pa odvajaju jel kolege imaju neke primjedbe, nama se puno uzme, a ne vidimo dalje razvoj. I na kraju mogu isto tako reći da imaju i pravo jer oni žele ako se njima oduzme onda žele vidjeti negdje dalje napredak i razvoj. Sada dolazimo zapravo jedan novi momenat, nova podjela pojavljuju se nove skupine, ali ono što mene zbrinjava nije više 264 potpomognute lokalne samouprave, sada ih je 304. Znači ako imate određenu hrpu sredstava koja bi trebala biti od pomoći određenim sredinama da se razvijaju sada ćemo ih još malo rasporediti na više. U prosjeku nema napretka, znači mi još uvijek nismo došli svijesti da moramo odraditi stvarne prioritete. Imat ćemo danas tijekom rasprave i zakon vezano za strateška promišljanja u budućem vremenu i ja se nadam da će i taj zakon omogućiti da se odrede stvarni prioriteti jel ovako ako imamo 304 lokalne samouprave koje će dobivati potporu od 576 evo ako se dobro sjećam brojke onda ćemo doći do toga da je više glasnih usta nego oni koji trebaju i mogu pomoći. Tu neće biti sretni, ja bih rekao ajmo utvrditi neke prioritete pa ako znamo ciljeve pa ako odaberemo 10, 20, 50, 100 njih pa onda reći u sljedećih pet godina oni dobivaju intenzivnu pomoć, kroz tu pomoć će ostvariti te i te ciljeve i oni će prijeći iz određene kategorije ako su to oni iz najniže, ne znam sada je negdje na 60 i nešto će biti tih koji su onoj najniži ajmo njih riješiti pa ih pomjerimo negdje naprijed. Na ovaj način bojim se samo da ćemo cijelo vrijeme komunicirati da nemamo dostatna sredstva da pomažemo koliko god možemo, ja to ne osjetim. Znači područje s kojega dolazim mi uopće u tome nemamo sreće niti viziju da bi to stvarno nama pomoglo. Naravno da je ovo i kolega Podolnjak on je već upozorio na to da ovaj zakon je okvir u kojem se nalazi zapravo i uredba koja je jedna je na snazi, druga tek treba biti donesena i ona bi trebala odrediti stvarne indekse, zapravo to su parametri koji će određivati. Pa bi ja sada u ovoj raspravi iskoristio da malo upozorim i Vladu kod donošenja uredbe kako to na terenu izgleda. Mi imamo sada je novi pokazatelj, prosječan dohodak po stanovniku, slažem se bolji je nego BDP koji nismo mogli mjeriti na nižim razinama. Međutim uzmite kada određeni dohodak ostvari moj sumještanin iz moje općine, iz nasilja evo kao što je jedno Bokšić koje nema vlastitu trgovinu, njegov kilogram kruha ne košta isto kao kilogram u nekom drugom mjestu gdje ima trgovina. Znači, njegov trošak je i da ode do te trgovine. On kad svoje dijete vodi u školu pošto nema područne škole tamo, on ima veći trošak jer treba dovesti do škole. Kad vodi dijete u vrtić, vrtić nije ni u općini nego je u nekom susjednom mjestu, ima dodatan trošak. Njegova, što da vam govorim njegova kupovna moć nije identična. Izvorni prihodi koji se baziraju na proračunu pokazuju prihod proračuna, međutim ne pokazuju kvalitetu strukture. Koliko imate primjera gdje imate određene samouprave sa svojim državnim zemljištem koje je dano određenim tvrtkama ostvaruju prihod od najma zakupa ili koncesije. Međutim, nemaju zaposlenih po toj osnovi. Netko će reći da, imate prihod po stanovniku ali ja bih volio da je ovdje pokazano da imamo prihod po zaposlenom stanovniku, prihod onaj stvarni koji proizilazi iz ljudi koji rade. Ili ako bismo bili možda još točniji, hajmo pokazati koliki je prihod u realnom sektoru. Ovdje puno se priča o prednostima i nedostatcima realnoga sektora nekad kad je lukrativan je dobar. Međutim, vidimo da po ruralnim sredinama uglavnom se bazira na osnovnim primarnim nekim proizvodnjama gdje cijene su niske. I sad kad govorimo o najnižoj cijeni ne možemo se otet dojmu da sa 130 kuna koliko god da povećate u tim područjima neće doći do novog zamaha. Prosječna stopa nezaposlenosti kao kriterij. Da li računamo sa onima koji su otišli sezonski se zaposliti negdje. Da li je to zapošljavanje koje smo stvorili na tom području ili je opet jedna kategorija koju statistički zbrojimo? Jer ne mora značiti da kad negdje su svi kapaciteti u pogonu tijekom ljeta u nekome jadranskom gradu, kad je puna zaposlenost da je to kod nas se dogodila zaposlenost, na primjer na istoku Hrvatske. I onda ne moramo se čuditi ni što se tiče kretanja stanovništva, jer stanovnici idu za poslom, idu za boljim poslom, ne osnovnim, ne onim koji je baziran na minimalnoj plaći, nego upravo na onome što im stvara prosperitet. I onda ostaju stari. I onda ćemo mi mjeriti stare. Možda će ti stari pokazati da su ostvarili svoje mirovine u nekom ljepšem razdoblju. Neki na žalost i kao posljedice rata, pa su, imaju malo bolju mirovinu jer su stradali. Neki su se vratili iz inozemstva pa imaju bolje mirovine. Ali ja bih volio da mjerimo u tom kretanju broj učenika u osnovnoj školi, pa bismo onda vidjeli stvarnu sliku kad imate na tisuću i nešto stanovnika jedan, dva, tri učenika upisana. I kako ćemo onda kad imate toliko malo učenika govoriti o novom stupnju obrazovanosti, visokoj stručnoj spremni kad nemate dostatnu masu, nemate početnu poziciju iz koje ćete producirati što veći broj obrazovanih ljudi koji će donijeti napredak. Znači ovi pokazatelji, oni kao takvi statistički mogu se obrađivati negdje. Međutim, ne pokazuju stvarni život na terenu. I ja bih se evo sad i zahvalio ovima koji bi dali repliku meni, zamolio bih vas samo pošto će iza mene biti kolega Žagar ako može on odgovarati evo i u moje ime jer trebam otići predsjedavati svojim odborom pa ću ja evo samo završiti sa regionalnim koordinatorima, ono što sam i dao jedno od ključnih upozorenja do sada Županijske razvojne agencije ili neki koji su imali u različitim oblicima pokazali su da nisu sve na istoj razini angažmana i želja da pomognu svojim sredinama. A vidimo da će po ovome svi dobiti istu potporu. I ja bih volio da se ocjenjuje kvalitet i rad, da oni koji su više doprinijeli, da oni dobiju priliku i za više sredstava jer time ćemo potaknuti natjecanje, time potičemo kvalitetu. I nećemo govoriti o uhljebima, nego o ljudima koji u svojim organizacijama ostvaruju ciljeve koje pokušava zacrtati Ministarstvo regionalnog razvoja i njihovi osnivači. To su i jedinice regionalne, isto tako i jedinice lokalne samouprave. Evo ja bih prepustio riječ kolegi Žagaru, pa bih evo zamolio da on može odgovoriti u moje ime na postavljena pitanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. To doduše baš nema puno smisla da se odgovara na pitanja, da netko drugi odgovara na pitanja. To po Poslovniku ne može, tako da evo. … [[Upadica Panenić, ne čuje se.]] Sve u redu. Sve u redu, ali mogu isti postavit pitanja kolegi Žagaru. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Naravno kolegice i kolege koje žele replicirati mogu replicirati meni, pa ću ja pokušati u onom dijelu kojem je i kolega Panenić govorio. Nije ostalo puno vremena. Evo dogovor, sa kolegom Panenićom podijelili smo ovo vrijeme. Ja bih istaknuo možda dvije, tri najbitnije stvari koje mislim da je još vrijedno spomenuti. Kao prvo nemojmo se zavaravati, teritorijalni ustroj RH je takav kakav je. I mi ga godinama ne diramo. Mi neprestano bježimo od te priče. S jedne strane imate priču da imamo previše općina i gradova, kako su oni samo teret, kako tamo rade uhljebi, lokalni šerifi. S druge strane imamo ozbiljnu priču kako te jedinice lokalne samouprave povlače malo sredstava koji su nam dostupni iz fondova EU. Imamo ovaj zakon koji nekako ja bih ga nazvao bob zakon. On se vozi u toj stazi koju smo utabali. Ne želimo ju mijenjati i on ne može bit drugačiji. On prati te utabane staze i nastoji unaprijediti nešto što je, pomalo je teško unaprijediti. Dakle, indeksi razvijenosti 301, 304 mislim da je kolega Panenić rekao. Sad više ne znam podatak. To je problem za Republiku Hrvatsku. Znači toliko naših općina i gradova je ispod razine hajmo reći ovako siromaštva, šta ćemo drugo reći. Mi razne različite možemo kategorije ili mjerne instrumente uzeti da bi odredili položaj pojedinih jedinica lokalne samouprave i uvijek ćemo doći do istog zaključka da je novca premalo, premalo je fiskalni kapacitet, premali administrativni kapacitet i naravno sve ono što su općine i gradovi nastojali svih ovih godina napraviti, a to je infrastrukturna građevine bilo ceste, bilo poduzetničke zone pada u vodu ako mi ne privučemo investitore, a jedan od načina je privlačenjem sredstava iz eu fondova i razvijanjem gospodarstva. I sada tu dolazimo do ključne stvari, dakle u RH fali znatan broj ljudi koji su obrazovni i koji su educirani da na tim poslovima procjenama 2700 ljudi i onda imamo regionalne koordinatore na kojem je i ovom zakonu postavljena velika zadaća. Njih ima 21, to su uglavnom županijske razvojne agencije, ukupno ima 365 zaposlenih od toga VSS 284, dakle najveći dio VSS-a i najveći dio njih je 232 po strukturnoj dobi od 30 do 50 godina znači u najboljoj radnoj snazi, najboljoj i intelektualnoj i radnoj snazi da bi mogli ostvariti te poslove, međutim njih je malo. E sad mi njih pretvaramo u javne ustanove i sada se u javnosti naravno opet otvara prostor da se kaže oni će biti financirani i do sada su na kraju krajeva isključivo iz proračuna županija. Prema podacima na dan 31. prosinca 2016. više od 4/5 koji su bili zaposleni na neodređeno vrijeme, njihove plaće su iznosile 50 milijuna kuna, a 70% troškova njihovih su podmirivale zapravo iz proračuna osnivača. Svega 15,50% troškova iz projekata financiranih iz sredstava EU, 11,09 troškova iz tržišnih aktivnosti. Dakle ne vjerujem da će se tu struktura promijeniti i dalje će županije plaćati ove zaposlene, njih kao što vidimo imamo malo, ako ih budemo zapošljavali još više to će biti problem, probleme će biti to predstaviti javnosti, a naše općine i gradovi i dalje tapkaju na mjestu. Prema podacima nekakvim koje smo mogli naći da 80% općina ne privlači ili slabo privlači sredstva. I tu ministarstvo mora učiniti značajne pomake da bi se to promijenilo. Dakle jedan od prijedloga je bio, mi smo imali ovdje i Zakon o jedinicama lokalne samouprave, jedan od prijedloga je bio sada kada je već omogućeno da jedinica lokalne samouprave formiraju upravne odjele nemaju obavezu osnovati jedinstveni upravni odjel da se ti upravni odjeli baziraju upravo na upravne odjele za privlačenje sredstava iz fondova EU da bi tu onda privukli ljude da bi više jedinica lokalne samouprave moglo se udružiti da bi zajednički radili projekte. Uostalom ovim prijedlogom zakona to je dopušteno da više županija mogu zajednički djelovati i razvijati projekte. Dakle da zaključim, ovaj zakon uz ove određene izmjene neće polučiti nekakve bitne promjene. Mi smo ljestvicu nešto malo višlje podigli u smislu stupnja nerazvijenosti pa je ušlo još 40 imamo sada 40 više jedinica. Naravno ako bi ostalo prema starom ministarstvu to tvrdi to je 60 više, ali drugih bitnih pomaka nema. Regionalni koordinatori su bili i do sada, to su uglavnom razvojne agencije.
Hvala. Imate nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Žagar, spomenuli ste bob stazu, činjenica da je bio nepravedan o indeksaciji o regionalnom razvoju koji je mijenjan to smo ponavljali i da je veliki broj općina i gradova lokalnih samouprava nepravedno kažnjen, činjenica je također da i ovim zakonom koji je … nekakve staze nema nekakvih velikih promjena, a to mogu nabrojiti jel nema dobre volje, nema dobre volje u Parlamentu, a nema dobre volje ni u Vladi nema ni u ministarstvu. Ako imamo krajeve koji izumiru Drniš, jedino sada će služiti kao spalionica opasnoga mulja, ako imamo Cetinsku krajinu koja će služiti za termoelektrane koje se u Europi gasi, a nisu razmišljali recimo kada smo davali amandmane ovdje da na četiri lokacije da imamo spoj Drniša na autoput koji bi bio vrlo razvojan, … zaobilazi autoput za Cetinski kraj, na imotsku krajinu, na spoj vrgoračkog kraja sa Drvenik čak i otocima pomažemo da imaju 20 minuta bi bilo samo od Hvara do obale. Znači apsolutna nebriga, ovo je samo PR-ovsi pamflet koji nanosi slične štete kao što je ministar Grčić predložio u ovome Saboru 2014. to su velike ogromne štete u ovih četiri, pet godina na tim područjima. Pa čak u Gorskom kotaru u mom cetinskom kraju, a poglavito u Gorskom kotaru nisu imali dovoljno sredstava za zimsko održavanje puteva zimskoj službi. To su ogromni bili udarci i činjenica je da svako dijete nije isto niti u Zagrebu niti u Dalmatinskoj zagori niti u Slavoniji, ovdje imaju besplatne udžbenike, na tim mjestima nemaju. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Žagar. Izvolite.
Uvažani kolega Bulj. Ličko-senjska županija razvojna agencija Ličko-senjske županije Lira se zove ima 9 zaposlenih od toga 4 na rukovodećim mjestima od toga ima 5 VSS, 4 VŠS, 1 SSS. 9 ljudi Ličko-senjska županija, što ti ljudi mogu napraviti? Ja ne znam. Oni će biti i prema ovom zakonu regionalni koordinatori. Ovo je važan zakon, nekad su bile, mi smo imali nekad u bivšoj državi skupštine općina. Kako su se formirale skupštine općina oko pojedinih gradova, a danas smo zanemarili to. Danas gradovi moraju biti nositelji razvoja. Šta u Hrvatskoj možete napraviti? Ne trebaju ovi indeksi razvijenosti. Uzmite šestar, zabodite ga u centar Zagreba i pravite koncentrične krugove pa ćete onda doći do situacija da vidite gdje je, kako je pojedina regija razvijena. Što dalje od glavnog grada to je manje razvijeno. Možete uzeti za sve gradove to. Ali onda dolazimo do područja manjih gradova, onih od 35000 stanovnika i manje. Tu je zapravo zamrla gospodarska aktivnost. Ako se na ovome inzistira i dalje na teritorijalnom ustroju kakav je, ako ne bude bilo hrabrosti i političke volje da se u to krene, ne može se preko noći, treba uvjerit i građane da je to za njihovo dobro. Ako se u to ne krene ova se situacija neće bitno promijeniti.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Moja replika je bila za kolegu Panenića, ali moći ću je i posložiti za kolegu Žagara. Dakle tu smo kroz raspravu, odnosno vi kroz raspravu ste postavili nekoliko tema i nekoliko priča. I nježno bih rekla i kroz vašu raspravu se pojavilo dvoumljenje u tih 556 jedinica lokalne samouprave koliko imamo. Šta ta brojka znači? Jer ja mislim da moramo jasno i glasno reći ne mogu sve općine imati na svom području sve. Ne mogu sve općine imati sportsku dvoranu, ne mogu sve općine imati sve kapacitete jer smo preusitnjeni. I najmanji problem je to napraviti. Vi ćete čak to i napraviti. Problem je održavati. Ali dolazimo do jednog ključnog problema koji osjetite vi na području svoje županije, a ja sam sigurna i kolega Panenić na županiju koje dolaze. Tko će radit? Pogledajte ovo što imamo natpise po novinama gdje mi smo povećali kvotu za radnike koji nam trebaju. Za koje radnike? Za berače, dakle plodova, za bazične radnike u graditeljstvu, za bazične radnike u turizmu za koje ne trebaju nikakva dodatna znanja i nekakve dodatne situacije. Dakle, mi možemo raspravljati o indeksu razvijenosti, možemo omogućiti općinama iz centralne blagajne da tako kažemo nekakvu pomoć. Ali ono što zaboravljamo svi zajedno tko će to raditi i tko će to održavati? I ponavljam najmanji je problem. Vi možete napraviti u jednoj općini sportsku dvoranu iz fondova Europske unije i sve ostalo. Pitanje je od čega će se ona održavati, tko će tamo ići, a i kad ju radite bit će skoro pitanje tko će to raditi. I sigurno je ovo mjesto Sabora da počnemo raspravljati, ljudi nam odlaze, odlazi nam radna snaga i od kud sljedeća radna snaga u Hrvatskoj.
Odgovor poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, ključno pitanje. Sve manje ljudi, a kad govorimo o Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi, kad govorim o onome čemu težimo onda mi zapravo dolazimo do sistemske pogreške kod nas. Mi smo oformili općine i gradove, čak su neki rekli to je naslijeđe bivšeg sistema. Onda smo htjeli tim općinama i gradovima dodijeliti decentralizirane funkcije pa smo to kroz zdravstvo, školstvo, socijalnu skrb. Šta se onda vidjelo? Samo 33 grada mogu to preuzeti na sebe. I onda su formirane županije. Ja i dan danas ne znam što je županija. Nemam pravu sliku o tome. Kad govorim o konkretnim pitanjima, evo ovako. Jasno mi je županije, ali kad dođemo konkretne situacije poput toga da županija uzima određeni postotak za zakup poljoprivrednog zemljišta totalna budalaština. Nit' oro, nit' kopo. Šta on ima sa zakupom ako je to na teritoriju općine? I onda se vraćamo, a što je grad Zagreb? Ja osobno mislim da je grad Zagreb jedina regija u RH. On je država u državi. On je jedino regija. I mi se bojimo regija. Zašto se bojimo regija? To je sad pitanje. Zašto se politika oficijelna boji regija? Slavonija i Baranja treba bit regija. To je moj osoban stav. Onog trenutka kad Slavonija i Baranja bude regija bit će nam bolje u Slavoniji i Baranji. Vjerujem da i kolege iz Istre i svi misle tako. A to me ne bi trebalo bit strah, trebalo bi u to krenut. Naravno postupno. Ako se u to ne krene ovakav ustroj neće donesti generalno dobre rezultate.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Pranjića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, kolega Žagar. Čelnik sam jedinice lokalne samouprave iz Brdsko-planinskog područja i zaista smatram da ovaj zakon jedan od najvažnijih zakona i za brdsko-planinsko područje i za potpomognuto područje i za naše otoke. Mi smo očekivali zaista ovaj zakon znatno ranije, imali smo najavu od strane ministarstva da pročitam zapravo 5. listopada 2016. u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU ministar Tolušić je sa svojim suradnicima predstavio informatički sustav podataka i pokazatelja za izračun indeksa razvijenosti, rezultate testiranja modela i smjernice za izradu novog indeksa razvijenosti. Godinu dana mi doslovno životarimo potpomognutom području brdsko-planinskom području. Očekivali smo znatno ranije ovaj oblik zakona, ali evo danas u osvit 2018. godine mnogi čelnici ne znaju u kojem se stupnju indeksa razvijenosti nalaze. Za mene je ovo zapravo sama kozmetika, jer kad gledate parametre, odnosno pokazatelje kompozitnog indeksa od novih 6, starih su 5. Ja ne vidim tu neke nove odluke što se tiče demografskih karakteristika ili modela koje bi čak uzeli u obzir i troškove održavanja komunalne infrastrukture. Paralelno smo zaista očekivali nova tri zakona, to je Zakon o brdsko-planinskom području, Zakon o otocima, Zakon o potpomognutom području. Oni su definirani za kvartale 2018. godine, tako da zaista ne znam kako će se razvijati život u tom području početkom 2018. godine. No, također jedna bitna stvar što smo imali i u starom zakonu, a vidim nastavlja se i ovim novim izmjenama. Znači, što se zapravo može dogoditi nekoj jedinici lokalne samouprave ako određeni pokazatelj kompozitnog indeksa se regulira u ove tri godine, odnosno do naglog, neke njegove promjene. Recimo prihod, izvorni prihod po stanovniku ili prosječan dohodak po stanovniku. Ponovno će se životariti tri godine do novog ponovnog indeksa. Znači nisu donešene neke mjere koje bi se mogle sagledavati na godišnjoj razini da se može indeks razvijenosti promijeniti tijekom narednih godina, a ne da čekamo ponovno razdoblje od tri godine. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala. Uvaženi kolega Pranić, dakle naravno kao čelnik i lokalne samouprave, vidite i uviđate već nekakve probleme. I još će se nekih pitanja tu otvoriti. Meni isto nije jasno oko povrata poreza. Mi smo, do sada je to bila jedna od olakšica pa je država preuzimala određeni dio. Sada prema novom financiranju jedinica lokalne samouprave preuzimaju jer se porezom, dohodak ostaje kompletan njima. I u smislu ovog seljenja, ako netko ima prebivalište na području jedne, jedinice lokalne samouprave a radi na području druge, nije mi do kraja jasno kako će to sve biti regulirano. Niste prvi koji, kolega Grčić je spomenuo i mislim da poslije ovoga ima raspravu, vjerojatno će biti o tome još riječi. Ova tri temeljna zakona koja su bitna da bi ovaj zakon zaživio. U pravu ste kada govorimo o indeksaciji, samo se još jedan parametar uveo indeks starosti stanovništva. I nešto se, i promijenilo se naravno moramo biti do kraja precizni u matematičkom izračunu onih ponderiranih koeficijenata da se ne bi, da ne bi jedna negativna karakteristika bila poništena sa nekom pozitivnom. U tom smislu, ajde ima nekakvih neznatnih promjena. A i ono u čemu se možemo složiti sam zakon neće riješiti ove bitne probleme. Nadamo se da evo, ako je to dobra osobina zakona prema tvrdnjama kolegica i kolega da će ispraviti određene nepravde. Ja ne mogu i rekao sam to danas, ne mogu biti licemjeran. Ja sam kada je bio kolega Grčić ministar, ja sam pozdravio onda kada je 100 jedinica iz Slavonije ušlo u sustav. Pazite 100 jedinica. Ulazi sada 40, ja to pozdravljam, ja ću za to glasati. Ne mogu reći sad neću za to glasati. Dakle, treba pozdraviti sve ono što je dobro. Ali ovdje smo da ukažemo da su bitni ozbiljniji zahvati da bi se sustav, da bi se čitava priča pokrenula i da bi naše jedinice zaživjele. I možda sam ostao još dužan kolegici Mrak-Taritaš, ja sam prvi koji smatra da je svaka općina u RH ispunila svoju zadaću. I trebaju ostati općine samo im treba pomoći da prodišu.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Panenić a i vi kolega Žagar izrazili ste svoje žaljenje zbog čega su čak 305 jedinica lokalne samouprave ispodprosječne. Ako je hrvatski prosjek polazišna osnova onda je 50% jedinica lokalne samouprave ispod a 50% iznad prosjeka. Mislim da mi svi moramo težiti da taj prosjek bude što veći. Jer velika je razlika biti ispod visokog nekog prosjeka ili ispod nekog niskog prosjeka. Iako ja tu moram izraziti i svoje čuđenje, ako je to nekako na 50%, onda 305 jedinica je ispod prosjeka a 251 je iznad. Samo onako kako ja sam nekako iščitala većem broju jedinica lokalne samouprave daje se mogućnost kandidiranja na bespovratna sredstva. Znači postojati će određeni natječaji kada će se moći javiti samo one jedinice iz prve skupine, nekada iz 1. i 2. a nekad iz 1., 2., 3. i 4.-te. Samo će veći broj jedinica lokalne samouprave imati tu mogućnost.
Odgovor poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Juričev-Martinčev, dakle evo uvijek ona priča je li čaša polupuna ili poluprazna, slažem s vama i s te strane možemo gledati. I dakle, doista ovo je važno što ste sada na kraju rekli, važno je da se jedinice mogu prijavljivati na razne programe koji su joj na raspolaganju. I važno je tu i ministarstvo da operativne programe prilagode. Jer nama je najveći problem kod privlačenja sredstava što su često puta ti programi nisu dobro pripremljeni jednostavno, komplicirani su, dolazi do nemogućnosti zapravo jedinica da se prijave. A ono što je još najvažnije u ovom drugo dijelu, kada govorimo o ljudima koji će provoditi, koji će pomagati jedinicama lokalne samouprave, tu ministarstvo treba napraviti značajni napredak jer sami regionalni koordinatori neće to uspjeti.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Giovanni Sponza.
Zahvaljujem. Javio sam se za repliku kolegi Paneniću, tako da kolega Žagar vama na procjenu da li ćete na to odgovarati. Naime u dosadašnjim raspravama fokusirao sam se na kriterije sa ciljem kako možemo i brže i više i bolje a sam kolega Panenić govorio je o prioritetima zapravo na jedan drugačiji način dakle sa postavkom, tamo gdje se ulaže da se više vraća što se, sa čime se apsolutno slažem. I kada sam prethodno u raspravi govorio o kriterijima da ih sada na novo ne elaboriram. Sa ovim, sa ovom indeksacijom, ponoviti ću po ne znam koji puta, apsolutno jesam za to da se pomaže onima kojima doista treba i pomoći no plašim se da će se razvijene gurati u prosječnost, a promišljam dugoročno. Ako se razvijene bude guralo u prosječnost tada će se i samu Hrvatsku u cjelini gurati u prosječnost. Mislim da to nije dobro, tako da doista moramo to jasno artikulirati. I onim zakonima koji slijede nakon ovog zakona jer vjerojatno će ga većina podržati moramo gledati kako ćemo ispraviti nepravdu prema onima koji su do sada vukli da im omogućimo da vuku i dalje jer oni koji vuku onda će imati kapacitet i nadalje pomagati onima kojima je potrebna pomoć.
Odgovor kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Dakle vrlo kratak odgovor jer nemam zapravo bitnije šta dodati. Vi ste potpuno u pravu, sama logika kaže ako ti zakvačiš lokomotivu a tko će onda vući. Mislim u tom smislu možda je trebalo kod ovih parametra za indeksaciju još promišljati pa možda, možda se to može unaprijediti. Ali u svakom slučaju ako ne omogućimo onim naprednijima da se dalje razvijaju, onda ćemo, onda nećemo uspjeti pomoć ni onima najsiromašnijima. A nadam se evo, nadam se da će prihvatiti kolega Kuščević moj amandman. Ono što je bitno da oni koji imaju manje znanja ili manje mogućnosti da koriste iskustva onih koji su bolji u tome. Evo grad Šibenik ima dobre rezultate zašto ne bi moja Slatina zajednički oformila ured za, Ured za privlačenje sredstava fondova EU, pa da zajedno privuku što više sredstava, to je recimo jedan od tih modela.
Sljedeća replika je kolega Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo kolega, zapravo ja sam se isto javio kolegi Paneniću ali evo, mislim i vi ste također u svojoj raspravi to spomenuo. Zapravo mi danas cijelo vrijeme raspravljamo ovdje o ovim parametrima indeksa sa kojima smo se više-manje složili da, neću reći da nisu dobri, reći ću da nisu potpuni. Trebalo je još nešto, ja govorim sa aspekta lokalnoga čelnika, trebali smo još nekakve stvari uzeti u obzir prema onome što ćemo u ovome o Zakonu o regionalnom razvoju usvojiti i nakon toga zapravo postaviti jedan parametar temeljem kojega će Vlada donijeti uredbu. Ja bi isto zapravo radije danas da raspravljamo već o gotovim rezultatima indeksa razvijenosti pa da onda možemo tamo nekakve stvari ispraviti. Gledano sa aspekta lokalnih jedinica prije sam spomenuo u jednoj replici komunalnu infrastrukturu, dakle to je definitivno uzeti u obzir i na dopunit ću još predškolski odgoj. Znači te dvije stvari su najvažnije stvari koje ima jedna lokalna jedinica, dakle nekakva recimo manje kategorije, dakle koja nije preuzela one decentralizirane funkcije a većina gradova u Hrvatskoj ih nije preuzela, dakle koje ima u svojim ovlastima. Ako uzmemo te svije stvari u obzir, ako tu uspostavimo nekakve parametre, barem za komunalnu infrastrukturu, možemo dobiti nekakav realniji prikaz stanja kakve imaju naše lokalne jedinice i zapravo tu nije uvijek samo fiskalni kapacitet, ne možemo uzeti u obzir nego zapravo koliko su one izgradile tu svoju infrastrukturu na svom području, koliko uopće ulažu a koliko bi trebale ulagati jer nije isto ulagati u ceste, što je bilo već također spomenuto južnoj Hrvatskoj pa čak i u Slavoniji kod vas i recimo u sjevernim krajevima gdje imamo osim naravno održavanja u ljetnim, zimskim mjesecima, srećom zime su nam sad blage pa nije toliko troškova plus što su nam još velika klizišta koja su se pojavila na našim cestama, dakle to nisu iste stvari.
Hvala. Odgovor kolege Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Vešligaj, ono što mi se sviđa u današnjoj raspravi i u ovim replikama, nema da to tako se izrazim, nema antagonizma između nas koji smo iz različitih krajeva Hrvatske. Znači svi gledamo u istom smjeru, neovisno o tome, netko je razvijeniji, netko je manje razvijen ali svi gledamo da jedino zajedno možemo napraviti pomak. Ja se s vama slažem jer čak je nekakvo pravilo u EU-u, lakše je dobiti sredstva za veće projekte nego za manje i tu je trebalo biti više mudrosti. Uzmite kanalizacijske sustave, oni se po slavonskim mjestima grade. Ali sad, ostat ću pristojan, nastojat ću to reć ipak slikovito, i kanalizacijski sustav netko treba napuniti. Dakle, treba biti ljudi, bez ljudi nemamo ništa. Možda te sustave trebali graditi onda u nekakvim većim gabaritima, više da se općina udružuje, ovako na kraju ćemo možda infrastrukturu podići ali neće biti ni vrtića, neće biti škola, zapravo neće biti djece u školama i to je onda problem, to je i kolega Panenić spomenuo u raspravi, možda bi to trebao biti jedan od glavnih kriterija razvijenosti, koliko djece ima u školi.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospodine Žagar, često je tu bilo riječi o indeksu razvijenosti i povlačenju novaca iz EU-a na osnovu toga kriterija. Ja mislim da su neki gradonačelnici krivi za taj indeks pa imaju opravdanja da se ne povlači novac iz EU-a, to je grad Zagreb odnosno gradonačelnik Bandić koji je vrlo često istupao upravo u tom smjeru i traži opravdanje u tome. Međutim, postoji i drugi nekakvi kriteriji za povlačenje novaca iz EU-a a to je jedan fond koji povlači novce za rješavanje prometne infrastrukture u urbanim sredinama i to je ogromni iznos novaca koji grad Zagreb može povući. Mi koji živimo godinama u Zagrebu, koji smo rođeni, znamo kakva je situacija s prometom, gradonačelnik sad ide u projekt obnove rotora koji bi koštao oko 280 milijuna kuna, naravno taj novac će ići iz novaca građana Zagreba, ne ide se u povlačenje novaca iz EU-a a ima npr. Jarunskog mosta koji bi riješio 30% preopterećenosti zapravo a koštalo bi 300 milijuna kuna, ali 80% sredstava bi išlo iz novaca EU-a i svaka denivelacija križanja kroz zagrebački autoput kod Zagrebačke avenije također se može povući iz novaca EU-a gdje bi kroz grad Zagreb ne bi postojao niti jedan semafor na Zagrebačkoj aveniji a kažem, to nije takav novac jer bi 80% sredstava izašla iz EU-a. Hvala.
Odgovor kolege Žagara.
Hvala. Uvaženi kolega Sladoljev, naravno vi živite u gradu zagrebu i znate koji su problemi garada Zagreba. ono što ja mogu sa strane vidjeti prema podacima, Gradski ured za strateško planiranje razvoja grada Zagreba ima 36 zaposlenih u odnosu na druge nekakve razvoje agencije poput Vidre virovitičko-podravske ili osječko-baranjske, znači vrlo mali broj zaposlenih. Od toga 15 zaposlenih ima visoku stručnu spremu, 7 višu, a 14 čak ima sa srednjom stručnom spremom. Vjerojatno se ne radi dovoljno jer ono što smo već konstatirali u prethodnim raspravama ovih dana, Zagreb zapravo nema ni pravu prometnu obilaznicu, ovo više nije obilaznica grada Zagreba. Sa stajališta sigurnosti Zagreb tu mora napraviti pomake jer inače neće biti dobro ni sa stajališta sigurnosti ni sa stajališta zagađenja, ekologije. A nekako vaš gradonačelnik čini mi se da on kada govorimo o onim 4 elementa još iz antičke filozofije, on je nekako zaokupljen vodom pa pravo fontane, a možda daje zaokupljen zemljom možda bi više ulagao u ceste i gradnju.
Hvala. Slijedeća replika je poštovani zastupnik Ante Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega, vi ste govorili o lošem teritorijalnom ustroju. Nisam razumio što ste mislili, rekli ste da su općine ispunile svoju funkciju, ja isto mislim da jesu samo im treba pomoć, odnosno kroz te male općine mi potičemo ruralni razvoj. Pitate se čemu služe županije? To je bilo vaše pitanje koliko sam razumio, ja mislim da su i županije ispunile svoju funkciju jer iz mog iskustva u županijama kao i ovim regionalni koordinatori, oni su upravo ti koji bi trebali pomoći tim malim općinama jer nije normalno da se male općine koje nemaju ni fiskalne kapacitete, da se one bave sad europskim fondovima. Tu im treba biti servis županija kroz regionalnu agenciju odnosno kroz ove regionalne koordinatore. Mi moramo naći načina kako pomoći ruralnim sredinama jer ovo što se dogodilo u Hrvatskoj da su svi ruralni krajevi opustili, da nema stanovništva a dođemo u ovu poziciju, da nema tko brati plodove, da nema tko jabuke brati, ne znam, sve ove poslove raditi, da sad razmišljamo u uvođenju novih ljudi. Jer bez jakog ruralnog područja, bez jakih sela, sigurno da nema ni budućnosti Hrvatske, jer ovo što imamo u 4 velika grada, cijelu Hrvatsku, to će upravo ići prema tome da neće imati tko raditi. Jer se to svelo na jedno dijete i praktično vrlo loša nam je budućnost. Tako, da, ali mi moramo pametnom poreznom politikom, moramo stimulirati ili da ostanu na svojim područjima, a i ovaj regionalni koordinator, županije, regionalne agencije, upravo imaju zadatak pomoći, jer imaju dobre kapacitete ljudske. Vi ste naveli tu koliko ljudi, kakvih stručnih sprema je zaposleno, to su jaki potencijali kadrovski, koji moraju pomoći ovim malim općinama i koji moraju napraviti sva ta, male općine da uostalom žive.
Hvala. Sad idemo na sljedeći klub, a oprostite.
Evo samo kratki odgovor kolegi Sanaderu, i dobro, evo, moram se složiti da je dobro u ovom zakonskom prijedlogu da u Ministarstvu prijevozu ili agencija, sad više točno mi je izmaklo ili agencija ili ministarstvo, nadzor nad ovim koordinatorima. Znači da oni budu ujednačeni. Mi imamo skroz problema u jedinicama lokalne samouprave i kod plaće načelnika i kod svega. Naravno, kaže nam povelja ne trebamo se miješati, predstavnička tijela moraju odlučiti. Ali, u ovom situacijama se možemo miješati, jer vidimo da neke imaju 25 zaposlenih, neki 5, neki, evo Grad Zagreb, 366. Izgleda puno, međutim, u odnosu na neke druge županije to je malo. Dakle, trebalo bi propisati kriterije, nadzirati njihov rat. I što je onda na kraju, kod tih regionalnih koordinatora, što je mjerilo, pa koliko projekata su napravili. Čak nemojte nekad, iz ministarstvo, oprostite kolega Sanader, ja repliciram vama, ali, evo, predstavnica ministarstva. Ne treba gledati samo iznose apsolutno novčane. Treba gledati i koji su to projekti. Jer bitno jako da za, i najmanji projekt je nekad presudan za život određene jedinica lokalne samouprave, a ono što kolega Sanader se možda nas dvojica ne razumijemo, često puta županije nemaju vremena za sve općine jednako. Jer tu bi malo trebalo pojačati općinom, da one idu inicijativom i da se one malo ekipiraju, da više toga povuku, jer inicijativa uvijek mora ići odozdo.
Hvala. I konačno, zadnja replika, poštovani zastupnik Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Žagar, promatrajući politiku i 20 g. kad se nisam bavio njome, vas gledam koji ste se bavili i vi ste se bavili, ali htio sam to Paniniću odgovoriti i gledam sve promašaje kroz 20 g. posebno naše Slavonije, odakle potječe, potpore koje su davane i šta se sve radilo. Maloprije ste rekli, općine treba ostaviti. Ne. Treba ostaviti samo one koji se sami mogu financirati. Kolegica Taritaš je rekla, nema radnika. Naravno da nema radnika. Pitamo se zašto je problem, zašto nema radnika. Upravo mi sebi dajemo važnost, a ne dajemo važnost radnicima. Pošto iz realnog sektora, ja znam, što je kolega rekao voze Mercedese BMW, da pojedinci koji su istina znamo kako došlo do svega toga. Pitam vas 99% privrednika jedva živi. Zašto? Zato što smo se mi u komforu, sjeli, a da ne kažem lokalne samouprave, da ne kažemo šerifi određenih gradova, oni su bitni, a nije narod oko njih. Bitan je narod oko njih, a ne oni. Oni sebi daju važnost, ne daju narodu važnost. To je pitanje, to moramo svi jednom reći ovdje. Narodu treba dati važnosti i radniku. Njemci jedva čekaju naše majstore, a ovdje ih mi podcjenjujemo. Oni su šljam našeg društva, jer mi smo veličine. Ne oni su veličine, oni su ovo popravili oni su to napravili u ovoj državi, pa mora ići napraviti tamo, ne mogu ovdje. Radi čega? Radi takvih koji govore o politici, a pojma nemaju i ne znaju što je posao, a što je rad. Ja osobno mislim da mi svi sebi postavljati pitanje, što radimo, koliko vodimo računa o našem narodu. Ja moram istinu reći, jedina Vlada koju sam ja nakon 26 g. vidio, to je ova Vlada, koja je istinu okrenula da pokuša rješavati probleme, one sve koji su … [[Govornik se ne razumije.]] promašaj bili. Ova Vlada je sve dobila na leđa, znači i BDP raste i sve raste, pored svih problema koje imamo, mi samo moramo dati podršku i narodu pokazati da ova Vlada želi napraviti i ja vjerujem istinu, ako ne bude, a mislim da hoće, neću dati potporu.
Hvala. Odgovor poštovanog kolege Žagara.
Uvaženi kolega Mišić, oko ovog dijela vezano za realni sektor, tu se s vama moram složiti. Mi sve moramo učiniti kakao bi realno sektoru, kako bi poduzetnicima omogućili da posluju, da budu konkurentni, rasterećenjem povećanjem. Ovdje se govori o minimalnim plaćama, ja mislim da je važnije povećati neto plaću. Rasteretiti cijenu rada i to je bitno. A ovaj drugi dio, jedinice, ja to opet vam kažem, jedinice lokalne samouprave, općine ili gradovi, posluju ili rade u onom opsegu koji im je zakon omogućio. Znate što bi bio idealni sustav? Da građani izaberu svoga gradonačelnika, načelnika i da on bude menadžer. I da mu kažu, izvoli, tvoja je općina, zaposli, ako ćeš raditi u svojoj sobi kod kuće s kompjuterom, ako ćeš u općini zaposliti 100 ljudi, ako ćeš 50, nas nije briga. Imaš bilancu, sad kad postaješ načelnik i za 4 g. … [[Govornik se ne razumije.]] i što si napravio. I to bi bio idealan sustav. I onda ne bi bilo ovog farbanja, mi smo ovo, mi smo ono. Slikamo se pred ono pa se na iznajmljenoj parceli, otvaramo gradilište, pa onda se opet slikamo kad se kopa kamen temeljac, pa onda se opet slikamo, kad ne znam, obilazimo, pa onda. Politika je postala u tom smislu, trag i komična, nakaradna. Dakle, ključna stvar je jedinicama lokalne samouprave, ne kriviti za njihovo stanje, nego napraviti takav ustroj da one mogu funkcionirati. I onda se s vama mogu složiti, ako imaju novca, neka opstanu. Ali ne samo krivi, jer pazite, vi kad krivite lokalnu samoupravu, vi zapravo krivite građane koji tamo žive. Pa kako bi, evo, reći vam na primjeru, grad Slatina, nekada je to bila skupština općine u kojoj spada moje mjesto Nova Bukovica. Jako bi teško bilo doći tamo u skupštinu, ući iz periferije, teško je. Politički se teško izboriti, u tome je sad stvar. Zbog toga EU, potiče jedinice lokalne samouprave i participiranje građana u demokratskom ustroju.
Hvala lijepo. Evo, samo vam skrećem pozornost, mi smo do sada uspjeli odraditi svega 2 točke, sa pustim replikama i tim tempom ako nastavimo negdje između 22 i ponoći ćemo završiti. Ovaj, dvije rasprave, pardon, rasprave klubova, sad ćemo ići na 3 a to je Klub zastupnika SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite.
Kolegice i kolege, uvažana kolegica iz ministarstva. Znači u nekakvom rezimeu, već smo dosta toga čuli danas, o ovom prijedlogu zakona, ali ja ću pokušati ukratko rezimirati i reći kakva je zapravo sad trenutno situacija. Vi ste imali proces koji je tekao zadnjim mjesecima u pravcu da se pomalo brisalo sve ključne instrumente regionalne politike. Nestajali su jedna po jedan. Iz razno raznih razloga. I mi zapravo u ovom trenutku nemamo uopće regionalnu politiku. Jedan segment te regionalne politike, išao je u smjeru fiskalne decentralizacije, znači isključivo vezan za porez na dohodak i prirez. Kad gledate neke općine, ne znam, da li ste to analizirali, porez i prirez, kreću se između 20 i 30% ukupnih prihoda tih općina. A postali su zapravo jedan jedini i ključni kriteriji za milijardu i pol kuna koliko se sada dijeli jedinicama lokalne samouprave, temeljem toga. Jel to pošteno? Nisam siguran da je. Jel to pravedno? Nije. Ako je to samo 20, 30% ukupnih prihoda tih jedinica lokalne samouprave. A gro novca koje država uopće ima za usmjeriti prema regijama, prema jedinicama lokalne samouprave, je potrošila isključivo temeljem tog kriterija. A gdje su ovi ekonomski, gdje su demografski, u konačnici, gdje je indeks razvijenosti? Mi danas cijeli dan govorimo ovdje o indeksu razvijenosti, a ne znamo čemu će složiti. Tu je ključno problem. Da ne ulazim sada ono što sam već govorio tamo iz klupe, sve manjkavosti i ovog indeksa, koji zaista i jeste manjkavi i puno upitnika otvara. Od toga, kažem, kako se računa prosijeku Hrvatske, a jasno je kako se računa, sve drugo će biti jako loše i jako pogrešno i opet nepravedno i nepravilno, kao što kaže kolega Bulj, prema tome, neću sad uopće o tome govoriti. Pa pretpostavimo, da je taj indeks je jedan u nizu, koji će eto, biti primijenjen i nekakvih 304 jedinica lokalne samouprave, će biti proglašen potpomognutim područjima. I to zato što su manje razvijene od 100%, a ne kao što je do sada bilo od 75%, što je uobičajeni kriterij, u svim razvijenim zemljama i članicama EU. 75% je ta gornja granica, za, koja dijeli nerazvijene od razvijenih, a ne 100%. Jer kad kažete da je to 100% onda je to prosijeku Hrvatske. I mi kažemo da je prosijeku Hrvatske zapravo nerazvijenost, jednako nerazvijenost. Pa to nije logično ljudi. Pa ne smijemo to, evo, radi nas ne smijemo to govoriti. Znači da je Hrvatska izuzetno onda nisko razvijena, kad je netko tko je u prosijeku zapravo tretiran nerazvijen. To nije istina. I to nije korektno i zato upozoravam na to. Međutim, kad govorim dalje, znači na jednu stranu ste sada izdvojili porez na dohodak kao kriterij i milijardu i pol dotacija, fiskalnog izravnanja kao instrument. A na desnoj strani vama je ostalo ništa. Indeks i ništa. Jer su sve mjere izbrisane i čeka se da Vlada donese 3 akta, potpomognuta područja, otoci i brdsko planinska područja, a mi pojma nemamo danas, kako će ti akti izgledati i koji će instrumenti će u te akte biti ugrađene? Pa o čemu ja da glasam? Oprostite. Pa ne mogu podržati ovaj zakon, jer ne znam zapravo što on znači. Bilo bi sasvim logično da se ovdje raspravljalo o paketu zakon, gdje je krovni zakon o regionalnom razvoju, i da ova 3 pojedinačna, specifična zakona, koja reguliraju ova 3 specifičan područja. Potpomognuta, otoke i brdsko planinska područja. I onda mi možemo govoriti o cjelini regionalne politiku, o sustavnom pristupu i onome što stvarno država želi. A ja žalim, da država ne daje samo novac, jedinicama lokalne samouprave. Uvažavam i moje kolege gradonačelnike, načelnike i sve vas ostale koji sjedite ovdje, ali to nije rješenje. Mi vama dajemo da mi, potvrđivanje onog zakona kao saborski zastupnici, smo dali, zapravo bianco mjenicu, da tako kažem, na iznos od milijardu i pol kuna, a ja ne znam, gdje će taj novac biti utrošen. Jer je novac nenamjenski. Za razliku od nekih drugih stvari koji su do sada bile, koje su bile strogo namjenske. Primjerice, 16% poreza na dohodak, koji se izdvoji na poseban račun HBOR-a, za potrebe, otoka i otočnih općina se znalo kud ide. Ide isključivo u projekte, sad toga više nema. Sad ja tih 16% sam uvalio u svu ovu cifru neku, zamazao malo i ja više ne znam gdje će taj novac otići. Dakle, ja cijenim vaš trud na lokalnoj razini, ali isto sam tako svjedok, pa i u svom mandatu ministra, da smo se ozbiljno bavili pitanjem gdje novac lokalnih samouprava ide i nije bio mali broj jedinica lokalne samouprave, koji je prekoračio stopu od 20% ukupnih izdataka, koji je mogao ići za plaće zaposlenika. Ogroman broj je takvih jedinica bio. To nije u redu. Ako smo poslali jedan realan kriterij, da maksimalno 20% može ići, onda 20% mora biti. Zašto? Pa zato da onih 80% ostane za razvoj. Pa da ne žive jedinica lokalne samouprave njeni samo zapisnici, njih 5, 10, 30 ili ukupno 100, nego da žive par tisuća građana koji tamo u tim općinama žive jer će imati bolju infrastrukturu, vrtiće, škole itd. Pa tu je logika, to je sustav. Sve ovo je improvizacija, sorry. Ovo je improvizacija. I sad mi napuštamo te ciljane mjere, a šaljemo neki novac prema njima za koje ne znamo kuda će ići. Tu je problem. Prema tome, ja uopće ne mislim da je ovo sada bolji sustav, uopće u to ne vjerujem, dapače mislim da smo mi taj sustav bili dogradili i uz sve manjkavosti koje je imao, ali je on bio studiozno postavljen na način da preferira kvalitetu života kroz sve ove sastavnice koje jedna jedinica lokalne samouprave mora voditi računa po pitanju javnih usluga koje pruža svojim građanima. Dodatni argumenti za to su ukidanje mjera kao što je uvećana plaća na potpomognutim područjima naravno za one koji su mogli to ostvariti, a to uglavnom ljudi sa nešto većim plaćama. Ali je opet bio vrlo jasan cilj da učitelji, nastavnici, profesori, liječnici u primarnoj zaštiti itd. da imaju i svoj osobni interes zbog te veće plaće da idu u mala mjesta, male općine da tamo rade i da zarađuju za to nešto veću plaću. Sada toga nema više. Porez na dobit, oslobađanje od poreza na dobit također su suspendirana, ostalo je još nešto za grad Vukovar čini mi se 50% ili tako nešto što isto nije dobro. Koliko god je tih malih općina uopće da tako kažemo nesposobno privući najznačajnije investicije zbog raznoraznih razloga, zbog svoje lokacije, zbog prirodnih uvjeta, sirovina, ovoga, onoga, radne snage u konačnici jer je depopulirano područje itd., ali opet imali ste neki instrument koji je barem nekim jedinicama značio dodatni poticaj da se tamo realiziraju određeni projekti. Jel to istina? Istina. Jer neka tvornica je tamo došla, a možda ne bi da nije tog poticaja bilo. Možda ne puno, nažalost. Evo podatak da je industrija naša pala od pred tranzicijskog razdoblja pa do danas više od pola u postotku u BDP-a, nažalost mi tih pogona imamo jako malo, ali ipak se nešto realizira. Tu je problem. Znači mi smo izgubili instrumente regionalne politike, a sada nismo dobili nove i ne znamo što će ovi zakoni u sebi sadržavati i sada bi ja trebao glasati za ovaj zakon. Ne mogu. Glasat ću kada dođu ovi zakoni i kada ozbiljno o njima popričamo. E sada vidite, još jedna stvar oko ovoga što se dalje spominje, a to je pozicija regionalnih agencija. Moram reći jednu tezu koja je nas rukovodila u prijašnjoj vladi kada smo mi obrnuto od ovog procesa sad dopustili da se agencije transformiraju u mješovita društva. Zašto? Koja je intencija tog pothvata bila? Pa upravo zato što su te županijske agencije, ne sve, čast onima koje su dobro i kvalitetno radili posao, ne sve, ali većina ipak slabo radili posao za koje su bile zadužene. I mislili smo da bi uvlačenjem možda čak i privatnih suvlasnika u tom mješovitom vlasništvu potaknulo njihovu efikasnost, dakle ništa drugo, to nije bila privatizacije nego je bio pokušaj da se kroz mješovito vlasništvo potakne njihova efikasnost jer ako ne ulaže novac i sudjeluje u tome onda je zainteresiran za povrat. Ovaj proces sada ide u potpuno drugom smjeru, znači potpunog podržavljenja da tako kažem. O.k. i to ima neku svoju logiku ako pretpostavimo da je cilj da se agencije pretvore u posrednička tijela za apsorpciju eu fondova, pa će država onda lakše prenijeti na njih određene funkcije jer će to moći dekretom pa će ne znam zaposliti tamo još neke ljude, pa će dobiti pravo da ih financira iz eu fondova itd. znači ima tu nešto logike, ali i ova logika efikasnosti meni kao nekome tko je bio odgovoran, a sada ministrici Žalac ovdje da te agencije rade svoj posao kako treba što kvalitetnije, da realiziraju što više projekata je bio i ovaj o kojem sam govorio. Znači treba ugraditi mehanizme koje potiču efikasnost, a ne koji ih opet stavljaju 100% na jasla države i poreznih obveznika pa ih onda uspavljuju na neki način. Vidite to su problemi s kojima mi s susrećemo i o kojima trebamo razmišljati kada donosimo ovakve sudove i ovakve odluke. Dakle podijeljeni sistem dijelom kako bih rekao, pasivizirane mjere za regionalni razvoj i sve ono što nažalost neće ovaj indeks razvijenosti koji sada imamo učiniti upotrebljivim. To je problem, tu je suština problema. Sam indeks da se razumijemo, evo kolega Bulj to obično spominje, kolega Žagar je spomenuo 100 zadovoljnih, a kolega Bulj obično spominje jednog nezadovoljnog iza kojeg on jako stoji ili dva znači Vrgorac i Sinj, to vam samo govori da mi smo bili objektivni kada smo pokušavali stvoriti neki sustav, a nismo bili lokalpatriotski baš u tolikoj mjeri da sada idemo gledajte, aha jeli tu Vrgorac, jeli tu Sinj, nije ovo, ono. Znači htjeli smo da svi budu u približno jednakoj poziciji i nismo toliko kalkulirali ali smo zadržali prije svega kompenzacijske mjere za vas i u međuvremenu dok su trajale kompenzacijske mjere smo kreirali nove mjere za brdsko-planinska područja. Jednu najvažniju, a to je uvećani udio u poreznu na dohodak smo proveli, a tri mjere, to sam dest puta ovdje govorio, a tri mjere koje je trebalo ugraditi u zakonska rješenja nismo stigli provesti i to je problem bio. Ali je fakat da se, da smijte se vi ali to je istina sve što sam rekao i deset puta sam to ovdje ponovio i jako čvrsto stojim iza toga. Dakle nema idealnog indeksa razvijenosti, po njemu će uvijek neko biti u sustavu, a neko će biti izvan sustava. Onaj tko bude unutra će biti sretan i zadovoljan i znate šta još? Neće uopće govorit, neće se javno oglašavati. A onaj tko nije unutra taj će vikat kao što kolega Bulj obično uvijek viče, znači on će vikat, on će biti glasan itd., itd., ali to ne znači da cijeli sustav nije dobar. To su stvari pojedinačne pozicije u tom sustavu gdje kažem uvijek će biti i nezadovoljnih. I vjerujte mi, nakon implementacije ovog novog indeksa razvijenosti, opet će biti nezadovoljnih. Vidjet ćete sada kad se objavi uredbi i novo rangiranje jedinica lokalne samouprave. Bit će nešto malo manje nezadovoljnih jer je porastao broj ovih u potpomognutim područjima sa 260 i nešto na 304, kažem opet zahvaljujući jednoj improvizaciji. Dakle, to je trivijalni zapravo način da se prag sa 75% prosječne razvijenosti poveća na 100% što apsolutno zaista nema smisla. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Grčić, ja pamtim vaše rasprave ovdje u Saboru i kao ministra i kao potpredsjednika tadašnje Vlade i one su bile dijametralno suprotne ovome što ste vi danas govorili na zakonu koji je bio lošiji od ovoga. Došli ste ovdje sa paketom zakona, jeste, istina, regionalni, brdsko-planinska, potpomognuta područja, otoke niste ni doživljavali 4 godine, tu niste ni taknuli ništa, to je činjenica, naravno osim što se ukinuli upravu i jedan zajam … [[Govornik se ne razumije.]] jedan jedini zajam kojeg smo imali kao materijal, kao nešto u rukama što smo mogli nešto napraviti na otocima, 25 milijuna eura država, 25 milijuna eura zajam i to jedino što ste ukinuli a odnosila se na otoke i priobalne županije. To je vaš doprinos ovom prostoru i regionalnom razvoju. Sve ostalo je ovo što ste rekli na početku, da nije bilo nikakve regionalne politike, brdsko-planinski zakon ste promijenili na način da je u njemu ostalo da ste mogli brati šumske plodove bez naknade, svi Gorani i svi oni koji pripadaju tom području. Sve ostalo je bilo pitanje, čak ste i došli i sa potanjem treba li ga uopće izbrisati, da više nikad ne postoji, to je činjenica. I znate kakve smo rasprave vodili na tu temu. Potpomognutim područjima ste uzeli sve one porezne olakšice koje su imali i sad kažete da ova Vlada ništa nije učinila. Sa milijardu i pol koje je pustila u prostornih lokalnih samouprava nije ništa učinila. 30 milijuna Sinju nije ništa. Pa dobro, ok, vidjet ćemo slijedeće godine je li nešto ili nije nešto. Ali ne možete na taj način samo lagano preći i da kažete ovo nije ništa. Bez obzira na sve što ste radili, a radili ste samo štetu regionalnom razvoju i to morate priznati. I vidite kako ste prošli na tim područjima u lokalnoj samoupravi. Pa svi stanete u prostor neke veličine dnevnog boravka, svi vaši načelnici i gradonačelnici. Kaznili su vas jer niste ih razumjeli a ovaj zakon je okvir, on sigurno nije najveće rješenje koje mi možemo izmisliti da bi on donosio čiste ili sigurno benefite svakoj lokalnoj samoupravi.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala. Kolega Borić, mislim ono u svom standardnom smjeru bez argumenata, samo pričate, pričate, pričate a ništa sa stvarnošću nema veze i to je vaš stil ali vi držite svoj stil, možda neke građane možete tako obrlatiti da vam vjeruju a ja vam stvarno ne mogu vjerovati niti ljudi koji dobro znaju kakva je situacija. Prema tome, sve mjere za regionalni razvoj ste ukinuli vi odnosno vaša Vlada. I u ovom trenutku i sa ovim zakonom suspendirate sve mjere regionalnog razvoja koje nažalost ni u ovom trenutku nemaju neke efekte jer ste to potpuno transformirali u jednom drugom smjeru tako da i ovaj indeks razvijenosti i sve skupa nema nikakvoga smisla. Kad govorite o otocima, znate šta? Pa bolje je bilo ne dirate postojeći zakon koji je omogućavao da otočne općine imaju 16% od svojih prihoda poreza na dohodak u zajedničkoj kasi za investicije nego učiniti ovo što ste vi sad učinili da im ukinete to. Razumijete li vi to? Ma vi ste njima to ukinuli, pa ne možete to reći da niste i vi koji dolazite sa otoka to branite, pa dajte čovječe, pa vodite računa o interesu svojih građana s kojima živite na otoku. A ja sam itekako vodio računa, i o otočnom prijevozu i o trajektnim kartama i o vezi otoka sa kopnom i o svemu drugom. Itekako. A nisam ništa ukidao, samo sam dodavao. Maloprije sam rekao, i brdsko-planinska i područja koja vi sad spominjete su dobili tranzicijske, kompenzacijske mjere a u tom međuvremenu smo uradili nove mjere za to područje koje su bile nešto laganije i blaže u novčanom smislu nego šta su to potpomognuta područja. I tu je razlika.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Dobro ste kazali, da, bio sam dosta glasan, ne samo dok sam bio u Parlamentu nego čak sam i prikupljao peticije koje sam upućivao i vama osobno u to vrijeme kad se donijela izmjena Zakona o regionalnom razvoju 2014. di su stvarno proglašene općine i gradovi koji su u Gorskom kotar, u Dalmatinskoj zagori kao što je Sinj, Vrgorac, Tisno, općine manje razvijene, što je nerealno. Mislim tamo brojna sela nemaju doslovno vodoopskrbu a kamoli nešto drugo. Vi ste uzeli određene indekse, kriterije, to je tako bilo. Međutim činjenica je i složio bi se u ovome djelu s vama da ovdje sada ne znam uopće o čemu mi sada pričamo trenutno, ja stvarno ne znam je li mi stvarno ova tri zakona nismo donijeli ni o otocima, ni Zakon o potpomognutom području ni Zakon o brdsko-planinskom području. U biti mi ovdje pričamo o magli a ti krajevi očekuju pravedniji sustav regionalnog razvoja. Jer je činjenica da su ta područja prazna, činjenica je da ste i vi pomogli, činjenica je da je tu indikaciju 2009. koju ste vi prihvatili radila HDZ-ova Vlada 2009. ili '10.-te Vlada Jadranke Kosor i oni su je prihvatili. Ali ovdje sad mi smo očekivali puno više, puno više onoga što bi tribali znati. A ovdje nema nikakvih parametara osim parametara nekakvih šest sličnih indeksa koje ste i vi imali. Prema tome, puno više se očekivalo. A poglavito jedino što se promijenilo, promijenilo se da Agencija za razvoj njih tri županijske, regionalne da više neće biti tvrtke nego ustanove, da se može upumpavati novac u nje. Pa bolje da su tvrtke ako misle nešto raditi, pa makar bile i javno-privatno partnerstvo. Nego će sad Zakon o ovim postat će ustanove i ovih 13 ostalih. Činjenica da je i jedan dio već … [[Govornik se ne razumije.]] Mogu upumpavati novac da se mogu uhljebljavati, da mogu biti lokalne baze i dalje glasačka mašinerija u županijama. I to je to. To je činjenica, to je jedino vidljivo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grčića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle kolega Bulj, to je to. I sad ja ko' da mi i kolega Borić čitamo različite dokumente. Po onome što smo nas dvojica čitali očigledno ne vidimo ništa što bi ličilo na mjeru za brdsko-planinska područja, za potpomognuta područja i za otoke. Nema tamo niti jedne mjere, odnosno i ministrica je u uvodu rekla da će oni to probati definirati u nekim novim zakonskim aktima. Ali u ovom trenutku to jednostavno ne postoji, ne postoji. I ne znamo o čemu pričamo. Dakle, mi pričamo zaista o nekakvom širokom globalnom okviru, a zapravo ne znam što to nosi ovim jedinicama. I naravno ovo što ste rekli isto tako za agencije, ja sam objasnio možda i previše vremena na to utrošio, da kažem što je bila intencija nas prije, da povećamo efikasnost tih institucija jer smo znali da će bit problema sa apsorpcijom EU fondova. Sadašnja situacija u kojoj je 4 godine nakon početka financijske perspektive 2014./2020. samo 7% sredstava isplaćeno temeljem dakle projekata prijavljenih na EU fondove govori o alarmantnom stanju i onoj potrebi da država u svom dijelu ali i županije i razvojne agencije o kojima sada govorimo naprave određeni iskorak. Kako će ga oni napraviti? Tko će ih pritisnuti na to? Da li država i državno vlasništvo ili županijsko, sve isto to je lokalna država ili regionalna to je veliko pitanje. I da li ovaj mehanizam koji se sada predlaže će biti efikasniji od ovog postojećeg. Ja sam skeptičan.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani kolega Grčić, ja uopće nisam skeptična jer na primjeru grada Zadra sa vašom reformom smo izgubili preko 25 milijuna kuna slovom i brojkom dokazano. Sve ove mjere koje su do sada postojale bilo za brdsko-planinske, bilo za otočne su zapravo zadržane a postoji mogućnost da se još poboljšaju. Kada ste rekli da regionalne agencije, mi smo imali osnovanu kao trgovačko društvo grada, dva grada i županije i pokazalo se zapravo da to, da smo na to još kao jedinice lokalne i regionalne samouprave morali plaćati i PDV. Zašto? Jer je intencija naših gradova i općina bila i jako velika produkcija projekata i na taj način smo bili kažnjeni. Mi smo prije donošenja ovog zakona pretvorili to u ustanovu, jer je to bilo jedino racionalno da u tom slučaju budu servisi općina odnosno gradova osnivača i županije. Dakle, ima i ona druga strana priče. Prema tome, ne može se reći da ovo nema smisla jer ja to na primjeru vlastite mogu dokazati. Evo tako da ne trebamo biti toliko skeptični, a što se tiče visina plaća, pa sa ovim mjerama se stimuliralo zapravo povećanje svih plaća sa mjerama porezne politike. Dakle, cilj je sa prijenosom poreza na dohodak na jedinice lokalne i regionalne, da zaista stimuliraju zapošljavanje i time ostvaruju razliku zapravo veće prihode.
Odgovor poštovanog zastupnika Grčića.
Pa želim komentirati dvije stvari kolegice Grozdana. Prvo vi sigurno niste zbog regionalne politike izgubili 25 milijuna, to nema veze sa ovom temom. Dakle, to je pitanje porezne reforme koju ste vi samo godinu odnosno dvije poslije još jednom ponovili. I opet je to utjecalo na prihode lokalne samouprave. Pa kako ne, pa mislim ne može se dogoditi porezno rasterećenje poreza na dohodak, a da jedinice lokalne samouprave ne ostanu bez dijela sredstava. Pustimo sad to. Dakle, to nije danas tema. Druga stvar. Potpuno ste promašili ovu temu oko izdataka za plaće. Što je suština mog izlaganja bila? Da davanje nenamjenskih potpora od strane države i na teret hrvatskih poreznih obveznika jedinicama lokalne samouprave, dakle nenamjenskih, dakle za koje se ne zna gdje će otići otvara mogućnost da vi u gradu Zadru ili netko drugi zapošljava nove ljude. Evo ja sam svjedok toga da u Splitu svaka vlast kad je došla povećala je u tom mandatu za sto više gradsku administraciju. Pa jel' to normalno? Pa ti ljudi više tamo sudaraju se po hodnicima, ne znaju šta će od sebe. Ne znaju šta uopće rade, koji im je cilj i zadatak. O tome ja govorim. Zato je granica od 20% prihoda odnosno rashoda ključ da se ograniči daljnje trošenje sredstava za neefikasnu i glomaznu administraciju tzv. uhljebe, a da se ta sredstva izričito usmjere u kapitalne projekte. To je intencija onoga o čemu sam ja govorio.
Hvala. Sada ćemo prijeći na Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani kolege i kolegice zastupnici, uvaženi predstavnici ministarstva. Danas raspravljamo o dugo očekivanim izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju. U kontekstu ovog zakona definitivnu pažnju treba posvetiti izmjenama u obračunu indeksa razvijenosti jedinica lokalne i regionalne samouprave što su već duže vremena zahtijevali predstavnici udruge gradova, udruge općina i županija jer su očekivali da sa ovim izmjenama zakona bit će pravednije i ravnomjernije izvršena podjela financijskih potpora. Ja u samom početku ne želim ulaziti u ove tehničke promjene, jer mi iz ovoga zakona ne vidimo neke revolucionarne promjene, ne vidimo neku značajnu reformu jer se zadržava dosadašnji pristup uređenja pravnog okvira ocjenjivanja i razvrstavanja jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i utvrđivanja potpomognutih područja. Plus toga Vladi RH ostavlja se u nadležnosti da uredbom uređuje pokazatelje … [[Govornik se ne razumije.]] indeksa razvijenosti i druga pitanja s tim u vezi kao i donošenje odluke o ocjenjivanju i razvrstavanju jedinica lokalne samouprave prema stupnju razvijenosti. Ovim prijedlogom ono što smo mi vidjeli ne vodi se računa o razvijenima. Razvijenost je sama po sebi dobra i pozitivna okolnost, međutim kada se ista penalizira ili kako vladajući vole reći pod navodnim znakovima pozitivno diskriminira u vidu korištenja sredstava iz proračuna ili europskih strukturnih i investicijskih fondova, onda sam model izračuna postaje diskutabilan obzirom da se prilikom uspoređivanja uzimaju u obzir vrijednosti na razini RH a ne na onoj europskoj. U IDS-u zastupamo stav da se najrazvijenije regije trebaju dalje razvijati prema europskim standardima razvijenosti. To znači da trebamo dostići nivo razvijenosti regija u suvremenim europskim demokratskim državama kao što su regije u susjednim državama Sloveniji, Italiji i Austriji. Ovim zakonom definiraju se samo okviri za novu preraspodjelu jedinice lokalne samouprave, međutim smatramo da je ovaj zakon trebao doći u paketu sa Zakonom o potpomognutim područjima jer iz samog Zakona o regionalnom razvoju ne vidimo tko će spadati u koju skupinu. Iako ne znamo nove indekse možemo zaključiti da će Istra i Primorsko-goranska županija kao najrazvijenije hrvatske županije biti u najrazvijenijoj skupini što znači da će biti zakinute, a od strane ministarstva čujemo da ne želimo nikoga zakidati. Novim prijedlogom zakona umjesto dosadašnjih pet skupina kategorizacije jedinica lokalne samouprave prema stupnju razvijenosti vrši se u osam skupina. Za kategorizaciju regionalne samouprave zadržane su četiri razvojne skupine. Rezultat nove kategorizacije barem prema preliminarnim rezultatima novog modela umjesto dosadašnjih 264 jedinice lokalne samouprave koje imaju status potpomognutih područja sada bi taj status potpomognutih područja imalo 304 jedinice lokalne samouprave. Rezultati kategorizacije za županije pokazuju da prema novom modelu jedna županija izlazi iz sustava potpomognutog područja, a jedna ulazi. U biti ostajemo na istom. U svrhu prevladavanja razvojnih ograničenja odnosno posebnosti sa kojima se suočavaju otoci i brdsko-planinska područja se proglašavaju u područjima sa razvojnim posebnostima i uređuju se posebnim zakonom. Vlada Republike Hrvatske ima obavezu i dužna je voditi brigu o tome postoji li potreba da se područjima sa razvojnim posebnostima proglase i drugi dijelovi državnog teritorija RH, te predložiti Hrvatskom saboru donošenje odgovarajućih zakona. Postavlja se pitanje što Vlada planira učiniti i na koji način kako bi omogućila područjima rangiranim u iznad prosječno razvijene jedinice lokalne samouprave i županije omogućili daljnji razvoj prema europskim standardima. Predloženi model izračuna indeksa razvijenosti omogućiti će većem broju jedinica lokalne samouprave da uđu u skupinu potpomognutih područja. Međutim, stvoriti će i opravdano nezadovoljstvo onih općina i gradova i županija koje su najrazvijenije, jer se njima ne pružaju nikakvi povoljniji uvjeti za daljnji gospodarski razvoj. Nezadovoljstvo što je vidljivo iz primjera drugih europskih zemalja može kao posljedica rezultirati protestom građana i izjašnjavanjem putem referenduma traženjem novih modela financiranja lokalne i regionalne samouprave. Još jednom ću ovdje ponoviti. Klub IDS-a, PGS-a i RI nema ništa protiv poticanja razvoja slabije razvijenih područja. Uvijek smo pokazivali solidarnost i odgovornost. Podržavamo želju ministrice Žalac, tj. Ministarstva regionalnog razvoja da se ispravi nepravda prema većem broju jedinica koje su zakinute važećom metodologijom. Međutim, postavljam pitanje koliko dugo razvijena područja trebaju čekati budući da su zakinuti i svim dosadašnjim poreznim reformama. Stoga očekujem da Vlada vodeći brigu o potrebi za ta razvijena područja predloži Hrvatskom saboru donošenje odgovarajućih zakona za poticanje njihova daljnjeg razvoja. Ne bi željeli čekati još 20 godina na istom mjestu dok se sve hrvatske regije ne dovedu na isti nivo razvijenosti. Ako budemo čekali prestići će nas i one europske regije koje su danas iza nas po razvijenosti što nikako nije dobro. Zastupnici IDS-a su ovdje već mnogo puta rekli, ali ja ću ponoviti. Ne kočite lokomotive koje vuku, jer ćete tako usporiti cijeli vlak. Ono što je dobro za Istru smatramo da je dobro i za Hrvatsku. Ako najrazvijenijim regijama omogućite i pomognete da se i dalje razvijaju one mogu dalje pomoći ostalim područjima i cijeloj Hrvatskoj. ako u njih ne ulažete one ne mogu same dovoljno napredovati što će značiti veliku štetu za cijelu zemlju. Osim indeksa razvijenosti želim govoriti o još jednoj temi, a odnosi se na definiranje pravnog oblika regionalnog koordinatora. Ovim prijedlogom zakona osnivačima regionalnih razvojnih agencija nije omogućen odabir pravnog oblika regionalnog koordinatora što zbog regionalnih specifičnosti svakako treba ostaviti na izbor. Ja ću uzeti za primjer Istarsku razvojnu agenciju koja je regionalni koordinator razvoja Istarske županije već dužni niz godina. Osnovna je od strane Istarske županije i svih istarskih gradova svojevremeno kao prva razvojna agencija u RH. Pravni oblik trgovačkog društva bio je najpogodniji za operativno, brzo i inovativno tijelo kakvo razvojna agencija jest i treba biti. Po svim analizama i relevantnim istraživanjima Istarska razvojna agencija je najefikasnija razvojna agencija u RH sa najvećim postotkom samofinanciranja preko 85%. Istarska razvojna agencija temeljem zahtjeva i potreba svih osnivača provodi širok dijapazon aktivnosti na terenu, prije svega usmjerenih na potporne programe te infrastrukturu za malo i srednje poduzetništvo i razvoj gospodarstva Istarske županije općenito. Sam pojam strateškog planiranja te regionalnoga razvoja usko su u Istarskoj županiji povezani s potrebama realnog sektora tj. navedene su aktivnosti praktični nedjeljive. Stoga nametanjem forme javne ustanove za regionalne koordinatore razvoja izvjesno je da navedeno nije moguće više pomiriti što će umanjiti sveobuhvatnost upravljanja razvojem na teritoriju. Nama je jasno zbog čega ministarstvo predlaže taj model. Dosadašnje iskustvo provođenja realizacije projekata regionalnog razvoja i projekata i sama suradnja između lokalnog, županijskog i državnog nivoa nije zadovoljavajuća, to pokazujete da u isti koš stavljate i sposobne i nesposobne. Preko agencije regionalnog razvoja centralizirate sustav, uvodite u prosvjećivanje ne vodeći računa o specifičnostima pojedinih područja, nedostaje vam fleksibilnosti. Mi se ne možemo zadovoljiti s …, svjesni smo da smo da smo maleni i da samo visokom kvalitetom možemo se podići iz prosječnosti i držati korak sa razvijenim regijama Europe. Svima moramo omogućiti razvoj. Stoga mi iz kluba IDS, PGS i LRI-a očekujemo da Vlada uz Zakon o potpomognutim područjima, vladine Uredbe za izračun indeksa razvijenosti, Zakona o brdsko-planinskim područjima i Zakona o otocima predloži i zakon za daljnji razvoj najrazvijenijih područja. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Tomislava Panenića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Demetlika. Mi smo i na saborskom odboru vodili raspravu, zapravo ono što se možemo složiti, očekujemo da će biti nešto bolje. Vi ste i tada jasno postavili upit da li je to obećanje, znači očekujete obećanje. Ja samo znam da svi težimo izvrsnosti, čak i mi koji imamo probleme u razvoju koji su veći nego u vašoj županiji, težimo isto tako da se jednog dana otrgnemo iz toga da nas neko promatra kao teret jel isto tako još je živo sjećanje nas koji smo ovdje da je područje mog Vukovara bilo u ono vrijeme jedno od najrazvijenijeg u bivšoj Jugoslaviji. Prema tome, nekada mali pomaci ili sitne odluke mogu promijeniti jako puno. I ja bih volio da i kroz ovaj zakon da upravo ovaj pritisak koji se stvara i kroz regionalne koordinatore koji bi trebali biti nositelji da prenesemo da i vaša iskustva. Vi kažete naši su najbolji, mi imamo naše tamo ali trebalo bi nekada stvarno utvrditi što je to standard, što je standard djelovanja da se možda organizira jednom tematski sa sjednu svi ti s nama predstavnici da vidimo kako oni funkcioniraju dnevno, koji oni obaveze izvršavaju trenutno, koji su to njihovi referentni uspjesi s kojima se diče, da vidimo koliko ulaganja je uloženo u bilo koju od tih agencija pa se pronađe model možda kojima ćemo pomoći ministarstvu da budu kvalitetniji u formiranju svoje potpore prema tim agencijama. Ja iskreno sumnjam da će neki od njih postati efikasniji samo ako dobiju više novca. Tako da evo tražim tu potporu i od vas da nađemo model kako to u budućem vremenu najbolje realiziramo. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Demetlike.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni kolega Paneniću. Kao što ste sami rekli mi smo i na odboru raspravljali, ali ja ću se vezati na onaj dio kada ste i vi danas iznosili stav vašega kluba i rekli ste jednu rečenicu i tu ću se složiti, a vidim da se slažemo u puno toga u prosjeku nema napretka. I to je upravo ono za što se i mi borimo, a vi ste to i sada spomenuli da upravo primjeri dobre prakse se primjenjuju na šire područje RH što često od strane ministarstava ili Vlade je neprimjetno da žele to ugraditi. Naime, oni se uvijek vode rješavanjem problematičnih sredina, ali danas u ovoj sabornici je više puta rečeno da već 20 godina imamo određene zakone za potpomognuta područja, da 20 i preko 20 godina ulažemo, a da ne tražimo rezultate tj. da nemamo mjerljive vrijednosti onoga što smo uložili, a šta nam se vraća. I tu se slažem sa vama ono što ste i sami rekli da upravo treba nagraditi one koji su sposobni kako bi bili još bolji i kvalitetniji jer će svima to donositi dobrobit na području cijele Hrvatske, a isto tako da se potiču i motiviraju oni koji baš nisu se do sada pokazali dobrim jer su bili naučeni na dobivanje pomoći, a niko ih nije pitao za rezultate i efikasnost uloženih sredstava. Rekli ste i sami prioriteti treba određenim strategijama definirati i u te prioritete ulagati jer sa tim prioritetima ćemo uloženo najbrže povratiti. A ne samo dijeliti, a da nemamo povratka natrag. Hvala.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika HNS-a i vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Čuraj i Batinić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče i uvažene ministrice sa suradnicima. Poštovane kolegice i kolege. Ja ću prvi dio samo malo više se onako koncentrirati na ovaj kraj iz kojeg ja dolazim na Slavoniju i Baranju, što ovaj zakon i prethodni zakoni znače nama. Ja bih prije svega volio da smo mi u jednakoj poziciji kao neke kolege ovdje koji su iznosili kako njima ovaj zakon nepravedan. Ja bih volio biti na takvom mjestu da ovaj zakon ne utječe na 37, odnosno 39 od 42 općine i gradovi u Osječko-baranjskoj županiji, odnosno veliki broj onih od kojih, od 301 na koji imaju ispodprosječne, odnosno sa indeksacijom ispod prosjeka, da zapravo to nije. Ja bih bio najsretniji. Naravno razloga je tu više zašto je tako, prije svega od nespremne tranzicije što se tiče iz jedne planske privrede koju je rat omeo di su veliki giganti i nestali s radom, prestali, ljudi ostali i to se nije sigurno na vrijeme stiglo rekuperirati. I tu upravo ovakvi zakoni daju priliku da se uvede ravnomjerni razvoj. Ako ima neki drugi model u kojem ćemo omogućiti onima koji su ispod prosjeka, gdje ljudi se odseljavaju, da ih se stimulira, da im se daju olakšice, da im se omogućava veći pristup sredstvima, da li državnim, da li europskim fondovima, dapače, ja sam za. Ono što se danas ovdje gleda svakako treba govoriti o ravnomjernom razvoju cijele Hrvatske. Ja sam već jednom spomenuo da je država i bilo koji sustav ekonomski ili kako god ga gledamo, jak koliko mu je jaka i najslabija karika. Na žalost, sa velikim žaljenjem moj kraj je upravo ta najslabija karika. U prošlom zakonu 2014. je 56 milijuna direktno više sredstava došlo u te općine u Osječko-baranjsku županiju. Dakle, indirektno još su tu olakšice na poreznu dobit ili porez na dohodak kod obrtnika, koje sam spominjao ako imaju pet ili više zaposlenih na neodređeno što se tiče d.o.o. ili dva na neodređeno što se tiče obrta. Međutim, naravno da razvijeniji uvijek rastu po većoj stopi i bržoj stopi i zato mi i trebamo ovakve zakone da omogućimo ravnomjerni razvoj. Ono što je sigurno bitno da mi već sada imamo podijeljenu Hrvatsku i to je jasno maltene na pola, i mi moramo te gapove, te jazove moramo smanjivati, ne ih stimulirati. Zato ovaj zakon koji donosi još dodatnu 51 jedinicu lokalne samouprave koji potpadaju, naravno da ćemo pozdraviti i u HNS-u prihvatiti. Jer upravo ne može nitko reći, to su kolege dobro raspravljali da i taj prosjek hrvatski da je to nešto posebno. Nije. Mi se trebamo svakako referirat na prosjek Europske unije. I naravno da bi onda rijetko tko bio tu, mislim da Zagreb i eventualno još u Istri možda sama županija, da bi imali taj prosjek Europske unije. To znamo kod onih nuc regija samo to svakako govorili. Međutim, idemo korak po korak. Idemo pomoći tamo gdje je pomoć najpotrebnija, idemo apsolutno naprijed da omogućimo, zapravo mi s ovim dajemo jedan okvir, ne dajemo nikome ništa, nego samo okvir i mogućnost i to treba i kroz ove regionalne koordinatore stimulirati dalje i poticati ljude na povlačenje sredstava na korištenje i na sve one benefite koji nam ove skupine nose. Imamo sada 8 skupina, dakle, 4 su ispod prosjeka, 4 iznad, svaka nosi svoje beneficije u odnosu na privlačenje sredstava. Indeksacija koja se radi sa nekoliko novih elemenata odnosno metodološki se proširuje naravno i uzima se 100% prosjeka kao granica, a ne 75%. Kažem još jednom, ja bih volio da su naše granice prosjeci Europske unije, a ne Hrvatske. Jer ne može Hrvatska nikada ići naprijed dok ima ovakve regije i ovakve mjesta u kojima se ljudi iseljavaju kojima treba hitno pomoć. Iz razloga nebrojenih, nešto smo si sami krivi, tu je rat bio, pogotovo ratom zahvaćena područja, pogotovo naglom promjenom samih privrednih okolnosti, odnosno gospodarskih, ali to je sve iza nas. I ono što je ispred to je sigurno budućnost i ovakav zakon sigurno će doprinijet da još koja općina se može svakako razvijati i sigurno da drugi zakon koji smo ovdje raspravljali, a o izmjenama o porezu na dohodak upravo i one najbogatije imaju koristi od toga, najbogatije općine i gradovi. Ne najsiromašnije nego svi, pogotovo oni gdje BDP percapita visok jer će uopće imat najviše efekta. Naravno, razmišljali smo tu opet o onim najnižima pa je tamo i fond za izravnavanje gdje oni će biti neto gubitnici. Tako da ovo je jedan takoreći nadovezuje se već na neke zakone i mi moramo hitno početi djelovati jer vremena gubit ne moramo, ne smijemo i nikako ne smijemo si to dozvolit. I za kraj, prije kolega Batinić nego što preuzme dalje, mi sigurno u Osječko-baranjskoj županiji i u Slavoniji i Baranji nećemo s ovim ništa riješiti preko noći. Ali još jednom apeliram, okviri su ti koji mi imamo obvezu donijeti kao Vlada i kao Sabor i omogućiti ljudima koji znaju, mogu, imaju kompetencije da se razvijaju. Osječko-baranjska županija je jedna od vodeći što se tiče povlačenja europskih sredstava. Ali naravno da to nije dovoljno. Još uvijek može i još uvijek ima prostora. I upravo ovakvi zakoni nam to omogućuju. Zahvaljujem.
Izvolite kolega Batinić.
Hvala potpredsjedniče, ministrice sa suradnicima. Naravno na ove izmjene i dopune zakona gledamo kao na poboljšanje postojeće regulative i jedan napredak u cilju ono što je cilj Republike Hrvatske daleko veća briga o regionalnom, ravnomjernom razvoju svih područja, ne uskraćujući pravo onima koji su razvijeniji više od ovog prosjeka što je i po novoj indeksaciji definirano. Kratko ću se referirati na pojedine točke i pojedina područja. Naime, kada govorimo o regionalnom razvoju iščitavam da govorimo o područnoj samoupravi, znači razini županije. U kontekstu toga regionalni koordinatori, o tome sam govorio i na odboru. Ideja je naprosto dobra iz više razloga zato što ne vidim drugog načina nego upravo da oni postojeći resursi da se stave u funkciju cjelovitog regionalnog razvoja na razini RH. Međutim imami i određena promišljanja u jednom drugom smjeru odnosno želio bih ukazati na nešto što pretpostavljam da bi mogli biti problemi u samoj provedbi i realizaciji ovog hvale vrijednog dokumenta. Regionalni koordinatori kao javne ustanove o.k., moja ideja je promišljanje u HNS-u kada želite nešto napraviti kvalitetno da stvari naprosto morate centralizirati da bi mogli kontrolirati i provedbu. Prvenstveno smatram da bi regionalni koordinatori u kojem obliku, formi bili da bi morali biti produžena ruka Agencije za regionalni razvoj i pod izravnom nadležnošću jer tu se provodi politika regionalnog razvoja RH na jednom na županijskim razinama, koliko iščitavam ulogu regionalnih koordinatora. A to možete vrlo jednostavno iščitati iz ovog dijela kada se govori, kriteriji odnosno kada agencija provodi akreditacijski postupak tko može biti akreditirani koordinator. Ovo je životna priča, ovo je iskustvo, znači što moraju ispunjavati koordinatori. Uvid u dužnost i poslove koordinatora sustav upravljanja osjetljivim radnim mjestima, pa nadalje, plan upravljanja mogućnostima postojanja sukoba interesa itd. ovo će se u praksi apsolutno dešavati. Vrlo teško će biti izbjegnuti određene subjektivne procjene koje mogu biti čak i u smislu neke medijacije i dobri, međutim naravno ovo ne govorimo u kontekstu da ne podržavamo ovo, podržavamo ali ukazujem na moguće provedbene probleme na terenu. I ovaj rok od 180 dana da se prevedu da li su to razvojne agencije, županijske kako će se formirati izgleda dosta dugačak. Međutim ja bih volio da se uspije napraviti u 180 dana, to je izuzetno ambiciozno. Vi morate promijeniti ovaj zakon daje osnovu, morate promijeniti paradigmu promišljanja tih ljudi koji rade u tim agencijama. U isključivoj su nadležnosti bili župana, ne misleći u tom kontekstu nešto negativno i fokusirani isključivo na jedno određeno područje. Ovaj zakon iako velim definira lokalne koordinatore što su i kako su, ali oni moraju provoditi politiku regionalnog razvoja RH. Nadalje bih htio što se tiče samog novog indeksa razvijenosti, ovo smatram poboljšanjem jer smo i uvidjeli da bivša indeksacija na neki način nije uvažavala određene specifičnosti, određene posebnosti iako nemamo simulacije da bi mogli raditi usporedbu, međutim iz onoga što se može iščitati iz obrazloženja očekujem da će ovo biti daleko pravednije. I ono što je svakako dobro, to je indeks 100, prosjek RH iznad indeksa razvijenosti prosječnog i ispod. To je apsolutno po meni daleko kvalitetnije rješenje nego što je bilo prethodno. Da li će se mnogi tu naći pogođeni ili ne, to je sada ali mislim da u ovom dijelu i što se tiče izračuna da daleko više jedinica lokalne samouprave dobiva nego što ne dobiva, neću reći da gubi nego ne dobiva. Činjenica je da su prethodni zakoni na neki način favorizirali više neka područja nego ostale dijelove Hrvatske i stoga ove izmjene i dopune vidim kao jednu ravnotežu, jedan balans. Cilj je ne samo ovog zakona, ovaj zakon ako gledamo u kontekstu iako nema veze izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave gdje su one jedinice koje su ispod prosjeka i od općina i gradova i županija, dobile i financijsku injekciju kroz indeks izravnanja to im samo daje kvalitetniju poziciju da mogu ovaj zakon i naravno ono što nas je i u ovoj financijskoj perspektivi europskoj, a pogotovo u narednoj da mogu kvalitetnije doći i poboljšati apsorpciju europskog novca. Što se tiče dijela koje će regulirati znači otoci, brdsko-planinsko nisam uspio ovdje iščitati da li će tu doći do određenih pomicanja, otoci su otoci, međutim što se tiče brdsko-planinskih da li će neke sredine izgubiti status ili je to postojeće stanje? Ja pretpostavljam ukoliko nije ovdje navedeno da je to postojeće stanje temeljem zadnjih izmjena zakona, to je prihvatljivo. I ono što me posebno veseli iako bi volio da je bilo više mogućnosti program poticanja regionalne konkurentnosti, konkurentnost natjecanje i tu vjerujem da bi se možda da li kroz podzakonske akte iako postoji definirana metodologija ocjenjivana da se na taj način pokuša stimulirati kvalitetnije i kroz programe regionalnog razvoja i kroz neke druge mjere upravo na jačanju te konkurentnosti unutar regija ili čak jedinica lokalne samouprave. Ministrice imam jednu primjedbu koja je načelna, ja bih volio ukoliko ju prihvatite da se razmisli, naime radi se o ovom dijelu izvještavanje. Tu je prijedlog da se do 30. travnja znači očituju, podnose središnja tijela državne uprave o učincima provedbe programa do 30. travnja, pa zatim da ministarstvo vraća to izvješće do 31. svibnja, pa županija podnosi do 31. Smatram da su ti rokovi neću reći neprihvatljivi, da su predugački. Praktički čitavu godinu dana kalendarsku gubimo da bi mogli u saborsku proceduru, a prvenstveno vi koji ste nadležni za kontrolu toga, vi praktički tek koncem godine dobijete dokumente za nešto, odnosno izvješća, valorizaciju, evaluaciju provedbenih mjera ono koji su učinci. Smatram da je to predugačak rok. A jednako tako vjerujem da ove rokove, ja predlažem da do 1. rujna praktički izvješće dođe u Sabor, kompletna izvješća, kompletne procedure. Smatram da bi to bio daleko prihvatljiviji rok jer ovdje se mijenjaju zakoni jednako tako, a vjerujem da bi i vama korisnije bile da bi mogli eventualno kroz izmjenu podzakonskih akata ili čak samog zakona upravo sa konačnim ciljem još kvalitetnijeg regionalnog razvoja. Klub HNS-a će podržati zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo najprije replike na kolegu Čuraja. Uvaženi zastupnik Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega Čuraj. Sa ovim što ste iznosili ja mogu samo reći slažem se. Nije to samo da Osječko-baranjska županija, nego isto tako i moja županija koja se naslanja. Imamo, dijelimo iste probleme. Možda u nekim dijelovima je negdje bolje, negdje je lošije, ali generalno znači istok Hrvatske, cijela Slavonija, Baranja i Srijem pati od istoga problema. Ono stalno tražimo, pokušavamo i kroz nacionalne mjere pronaći taj izlaz da se napokon definiramo kao regija. Ono što meni osobno, mislim to je poruka evo i možda putem vas a i vašem bivšem i evo skoro budućem predsjedniku da više ne događaju stvari kao što je bilo i razloga radi moje kaznene prijave zapravo oko manipulacije s bespovratnim sredstvima. Jer na onaj način to, znači ne da nije u skladu sa bilo kojim kriterijima ovoga zakona, nego je ono bilo čak bih ja rekao i usko političko gledajući ste, mislim vaša stranka ne optužujem vas osobno u tome. Ali što je ostanu jednostavno jedne negativnosti, očekivanja da vi sad sudjelujete, participirate u vlasti. Vaši ministri, vaši dužnosnici trebaju uvažavati da postoje potrebe u cijeloj Hrvatskoj negdje i gdje možda i niste prisutni, gdje niste snažni trebate ipak dokazivat se da možete biti nacionalna stranka. Na onaj način plasiranje sredstava samo u dva područja gdje se nalaze vaši ministri definitivno nije ni jedan oblik strateškog promišljanja osim možda nekog političkoga dokazivanja. Kažem treba, evo i ta prijava još uvijek stoji, u obradi je i opterećivat će vas kao takva. Ono mislim, tražit će se odgovor na to, a prvenstveno će biti odgovor o načinu kako budete obnašali dužnosti vaši istaknuti dužnosnici u ovoj Vladi jer to od vas očekuje HDZ kao veliki brat i da se ne događaju stvari da opet nakon nekog mandata pojavi se druga opcija koja će vas prozivat za to.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo drago mi je što ste se u jednom dijelu složili. Žao mi je što je ova rasprava otišla u jednom dijelu kojeg se sjećam da je bilo dvije i vjerujem tamo šesnaeste godine. Ja koliko znam da su te vaše inspekcije nisu baš našla nešto protuzakonito, tako da neka aludiranja na kaznena djela ne stoje. Ali ono što je sigurno da ja mislim da je to obveza svakog ministra da omogući natječaj, programe, projekte koji će ići tamo di su najpotrebniji. I nekog prozivati samo zato što je iz Slavonije pa je u Slavoniju nešto došlo. Ja bih volio da mi nije došlo ništa i da nama ne treba niti kuna. Znači da sve ode tamo gdje je najpotrebnije. Na žalost, to sam već rekao i ranije, mi nismo u takvoj situaciji. I to su išlo koliko se ja sjećam općinama koje nemaju čak ni veze neke sa HNS-o nego samo imaju veze sa time što su iz Slavonije i Baranje i nekolicina njih iz Osječko-baranjske županije. I dapače, ja pozivam sve ministre da upravo tako na taj način gledaju, da kako god, na koji god način koji je transparentan i na način koji omogućuje i zakon ove RH a to i ovaj zakon ovdje na isti takav način se potpomažu ona područja gdje je najpotrebnije. Ja neću ulaziti tko je šta, gdje, kako. Evo i kolega je isto rekao možemo gledat koliko je išlo projekata iz Metkovića na žalost gdje je većina vaših kolega i sve. Pa ako nešta trebaju u Metkoviću, pa ja ću prvi bit za to. Zašto bi ti ljudi bili dovedeni kao taoci samo zato što neki dužnosnik neke stranke iz Metkovića. E sad ako je tamo baš išlo 20, a nigdje drugdje ništa to je već druga priča. Ali zašto ne pomoći tamo gdje je pomoć najpotrebnija. Tako da te više politikantstva pogotovo što dolazimo iz istog kraja. Mislim da trebamo se držat zajedno prije nego međusobno napadati, jer nikad nećemo mi Slavoniju dovest na čelo ako ćemo se međusobno tako optuživati. A vjerujem da će ovaj zakon prije svega omogućiti da naši ljudi zbroje se dole i udruže pametne glave i donesu nešto bolje Slavoniji.
Hvala. Na poštovanog zastupnika Batinića imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Marka Vešligaja.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Batinić, ja bih se mogao složiti sa vama u onom dijelu rasprave gdje ste spomenuli regionalne koordinatore. Svakako se slažem da treba biti jedan okvir koji će država postaviti na neki način i centralizirati to. I zapravo onda spuštati dolje prema županijama ili gradovima gdje je to mogućnost. Evo dobrih primjera definitivno imamo. Meni je drago da mogu spomenuti zapravo Razvojnu agenciju iz Krapinsko-zagorske županije koja je izuzetno uspješna također u povlačenju projekata i vjerujem da će ovaj posao jako dobro odraditi. Ono di se ja ne bih baš složio sa vama je spomenuli ste zapravo da imamo kod samoga izračuna indeksa razvijenosti da imamo jedan napredak. Ja jednostavno tu nisam vidio ništa osim indeksa starenja ovih promjena koje se događaju kod znači stupnja obrazovanja stanovništva. Ono što sam već nekoliko puta spomenuo, ja sam očekivao malo više da će se gledati zapravo stanje komunalne infrastrukture. Ako smo donekle ublažili ove razlike između lokalnih jedinica novim zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave, koje ja smatram da u jednom dijelu nije dobar zbog toga, jer se sve usmjerilo isključivo na porez na dohodak, a znamo da država najčešće bez obzira na vlas u njega intervenira i zbog toga se on i smanjuje. Očekivao sam bar malo naglasak da ćemo ovdje staviti na komunalnu infrastrukturu koju mi na žalost u našim krajevima Krapinsko-zagorska županija, Varaždinska, Međimurska, imamo dosta u slabom stanju jer imamo gusto naseljena područja, imali smo izrazito male izvorne prihode po stanovniku i nismo mogli tu ulagati. Neće nam biti dovoljno ova sredstva koja ćemo dobiti kroz novi zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave da dođemo na nekakav nivo i da možemo zapravo našim građanima pružiti jedan pravi standard koji oni zaslužuju. Ja još jedanput ponavljam, smatram da ovaj komunalni standard je najvažniji da ljudi ostanu živjeti, naravno uz poticanje obrazovanja i odgoja, da ostanu živjeti na našim područjima.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Batinića.
Hvala. Pa vjerojatno vi imate jedno iskustvo, ja imam drugo iskustvo i pretpostavljam i znam da će biti jer sam i kod izrade regionalnih strategija, odnosno županijskih razvojnih strategija vidio upravo ovo što je ovdje u dijelu kad se govori o regionalnim koordinatorima, vrlo jasno ispisala koje kriterije lokalni koordinatori moraju ispoštivati. Ovo je životna priča. To je fakat tako, osim u koliko je pretpostavljam da se radi o jednakoj političkoj kompatibilnosti što je negativan odnos u odnosu na provedbu ovoga zakona. Znači politička kompatibilnost to je onaj negativni dio što može utjecati na lokalne koordinatore. Što se tiče indeksa razvijenosti svakako mislim da je poboljšanje ako gledamo postojeći još uvijek aktualan, tada imate jedan nesrazmjer onih koji su 50% razvijenosti i onih koji su 110. U svim pokazateljima, ovdje se radi sada o 8 razreda, 5, 4, ispod prosjeka i 4 iznad prosjeka. Naravno da ovi kolege koji su, ne znam, 5. 6., 7.,8. grupa po indeksu razvijenosti oni naprosto osjećaju da je to jedna nepravda i neće moći dobiti ništa. Ne. Moći će jednako tako aplicirati na fondove Europske unije kao i svi drugi. A što se tiče neuvažavanja indeksa razvijenosti kroz komunalnu infrastrukturu u kakvom je stanju ona, u ovom kontekstu to je pogrešno. Svojevremeno ja se slažem jednako sam promišljao, međutim, kad idete malo čitat literaturu, standarde koje poštuje Europska unija onda je to jedan potpuno drugi indeks nekakav ili nekakav ne znam što trebalo biti ako se tiče komunalne infrastrukture. Znači, ovo je jedan standard koji se naprosto on je etabliran u članicama Europske unije i kao takav se primjenjuje i kod nas.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Batinić, otvorili ste jednu vrlo važnu temu vezano uz regionalne koordinatore i ono što se ovim Prijedlogom zakona sada predviđa. Naime, jedna od točaka koja će regionalni koordinator sad raditi je izrada županijske razvojne strategije. To je vrlo ozbiljan posao i zahtjeva određene resurse. Mi smo prema ovim podacima koje nam je dalo Ministarstvo vidimo da regionalni koordinatori u Republici Hrvatskoj imaju različite i brojeve zaposlenih i različitu stručnu spremu tih zaposlenih, različitu dobnu strukturu. Ono u pravilu je dobro je to, u glavnom su u pravilu visoka stručna sprema. Kriteriji koje vi sada ovdje navodite koje će ministar propisat pravilnikom, naravno da su broj zaposlenih, plan zapošljavanja, registar i plan edukacija itd. E sad se postavlja samo ključno pitanje, a gdje, kako kaže kolega Bulj – A di su pare? Tko će to sve platit? Meni je jasno da će to županija platit. E sad, dolazimo, akreditacija koliko sam ja shvatio će se dat jedanput. Ali tko će kasnije, Ministarstvo će vršit nadzor. U zakonu nije precizirano kad može u kojem slučaju oduzet, ili ja to nisam vidio, akreditaciju. Jer upravo ovaj omjer između sredstava kojima se plaća iz javnog proračuna, dakle, iz županijskog proračuna u pravilu je to do sada 70% sredstava dolazi iz javnog proračuna, svega 15% su ostvarili iz fondova Europske unije. Kako će se taj kriterij tijekom rada regionalnih koordinatora vrednovati? Evo i Ministarstvo je objavilo 2016. Operativni program konkurentnosti kohezija tehničkog u … program i dodijeljeno u vrijednosti od 25,2 milijuna kuna nepovratnih sredstava. Mi ne vidimo koji su to koordinatori dobili. Drugim riječima, kako će Ministarstvo nadzirati kvalitetu rada tih koordinatora i u kojim slučajevima će im moći oduzet akreditaciju i dodijelit nekom drugome.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Batinića.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Žagar, ja sam vjerujem da ste pažljivo slušali kazao, znači u onom provedbenom dijelu da imamo određene dvojbe kako će biti funkcioniranje odnosno provođenje ovih ove intencije zakona u onom dijelu što trebaju raditi regionalni koordinatori. Ja sam predložio da oni budu dio Agencije za regionalni razvoj, odnosno, produžena ruka Ministarstva. Ja jesam liberal i naprosto ne zagovaram centralizaciju, ali u ovom dijelu. Jer ako gledamo da nam je krajnji cilj 2020. što veća apsorpcija europskog novca i druga europska perspektiva 2027. ključnu ulogu će upravo imati regionalni koordinatori. Znači ako želite postići neki cilj onda ga morate i kontrolirati. Na žalost, jer vidim iz prakse i kod izrade županijskih strategija budimo iskreni to neke nisu ni probavljivo štivo. A kamoli da daju uopće smjer regionalnog razvoja, županijskog razvoja ili što drugo, koji je cilj. Toga se bojim, znači govorim o stručnosti, kompetentnosti i onog dijela gdje bi politika trebala dati točku na „i“ daje onom negativnom kontekstu. Što se tiče samih izrada, evo druga točka, Konačni prijedlog Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem. Ovo je ključan zakon, ovo je ključan zakon pa evo bit će prilike ako ćete slušati moju raspravu o ovoj drugoj točki pa možemo isto komentirati.
Hvala. Sada ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažena ministrice sa svojim pomoćnicima. Evo cijeli dan raspravljamo o možda najbitnijem zakonu ili najbitnijem zakonu za zaboravljena područja od svih vlada, to su područja 2/3 Hrvatske budimo realni su nerazvijene, zbog toga što je se … kao što je kazao kolega malo prije iz HNS-a 20 projekata bilo u Metkovići ili Sinju zbog toga što se nije radilo u interesu ni Metkovića ni Osijeka, više se radilo u interesu priko HEP-a o svom džepu kako udomljavati svoje ljude, a nije se radilo o interesima projekata. Isključivo se je radilo kako staviti vjeroelektrane a da novac obnovljive izvore koristite u vlastite interese i to je jedini način kako je se radilo i eksploatacijsko polje bio npr. triljsko područje, cetinsko područje, evo malo samo očitovanje na dosadašnje. Da se vodila briga o regionalnom razvoju mi danas bi imali na tome području ne bi u Hrvatskoj imali podatke recimo da u zadnjih 10 godina imamo 2,5 tisuće razreda, više od 60 tisuća djece godišnje smo izgubili u tom periodu od 10 godina. Znači to je ogroman problem. I činjenica da su loše politike, interesne politike, politike koje su pogodovale pojedincu u biti zaboravili na ravnomjeran razvoj. A ja ću krenuti sada od par stvari koje ću pitati ministricu, vjerujem da u ovim privatnim razgovorima sa svojim koalicijskim partnerima će čuti i glas onih zastupnika koji će postaviti par pitanja. Pa evo uvaženu ministricu pitam zašto se ovim zakonom agencije za razvoj mijenja se zakon da moraju biti obavezne ustanove kad ih je 13 …? Jednostavan stav, da se više može udomljavati, ona neka me demantira ministrica gospođa Žalac, da se može udomljavati koji je razlog? Zato nije to tvrtka pa javno privatno partnerstvo nego 13 agencija koje su tvrtke prebacit će ih sada u ustanove da im se može tovariti novac naravno da mogu što više primiti svojih ljudi, a to je inače politika županija, to je poznato mom kolegi Šipiću, on zna kako funkcionira … i jednostavno na toj bazi stvara se biračko tijelo. Šta se više u te ustanove utrpa novca jel kada je tvrtka ne možete uplatiti donacijama novac, damo da se razumijemo. Ja mislim da bi ovo ministrica tribala pojasniti zbog čega ne više tvrtke nego obavezno ustanove, to ćete morati objasniti ovdje javnosti jel jednostavno ili žele te raditi, ako ne žele raditi onda mogu biti ustanove, ali žele raditi onda mogu biti tvrtke i to baš razvojne tvrtke i da se ispuni njihov cilj ili je cilj uhljebljavanje i stvaranje tu još dodatnoga izbornoga potencijala lobističkog naravno. Evo ja ću se sada vratiti na ovaj postojeći zakon i šta sam očekivao od ovoga. Osobno nisam podržao ni proračun 2017. zbog ovoga, a bio sam u vladajućoj većini tada, toga se možete sjetiti i to je činjenica. Narod je iselio iz tih područja odakle ja dolazim, iseljava isključivo zbog toga šta je moj kraj Vrgorački kraj, Gorski kotar proglasilo razvijenima, bez obzira šta dijelovi tih područja nemaju ni vodoopskrbu, nemaju ni besplatan prijevoz učenika, nemaju besplatne udžbenike nego moraju lokalnim samouprave, jel to zakonom nismo definirali jer naravno da vlast nikad neće prihvatiti amandman da svi učenici imaju besplatne udžbenike nego mora imati u Zagrebu, to je vrlo bitno da mi to centraliziramo i par većih središta i manje jedinice koje moraju iz svojih siromašnih proračuna to raditi i velike su štete napravljene. Ja sam očekivao ovdje da ćemo mi vidjeti i ova tri zakona u biti da ćemo vidjeti šta se odnosi na koju lokalnu samoupravu. Vašim indeksima koje ste dali, ovdje nema nikakvih promjena, čak se bojim da je ovo gore nego što je bilo do sada. Koja je to indeksacija prosječna stopa nezaposlenosti, kako ćete izračunati tu prosječnu stopu nezaposlenosti? Hoćete gledati sezonske radnike ili kako ćete to promatrati? Jednostavno napisali ste pet, šest mjera niti imamo mi tu razrađeno, niti imamo projekciju niti bilo šta drugo. Još bi na kraju samo kratko kazao ministrici ako će odgovoriti na ove upite da područje 2/3 RH očekuju stvarnu pomoć, nikako marketinšku ili kako reka PR-ovsku pomoć gdje će se novac od 10 milijardi kuna, a iskorišteno je niti 10% tih sredstava biti implementirano pardon kuna, 10 milijardi će biti ipak ostvareno da ćete pomoći lokalnim samoupravama koje nemaju ni potencijala ni kadrova za to ispuniti. Vama je ministrice smiješno, ali mome Sinju i cetinskom kraju nije smiješno, nije smiješno Ravnim kotarima, nije smiješno na selima gdje nemaju vodoopskrbu, nije smiješno gdje su škole prazne, tu nije smiješno. Naravno da se vi možete smijati nama saborskim zastupnicima jel tako dodjeljujete sredstva i po natječaju, bez natječaja, to je sasvim prirodno. Već ako govorim, opet vam je smiješno. Hoćete vi odgovoriti na ova naša pitanja, slušat nas ili ćete se smijati? Mislim ozbiljna je tema to su područja gdje nema stanovnika, gdje nemamo besplatnih udžbenika, donijeli ste nam prijedlog koji smo očekivali, iščekivali smo godinama obećao ga je ministar Tolušić pa nismo ostvarili. Ono što je napravio katastrofu ministar Grčić, mislite da ćete ispraviti, međutim ovdje nama ispravka očito. Vi ćete nam morati detaljno to obrazložiti, detaljno. Ti krajevi su totalno zapostavljeni. Koje poticaju imaju na ovome području ljudi koji žele tamo raditi ili ostati poduzetnici kroz ove mjere, koji imaju mislim ljudi koji žele raditi u zdravstvu, školstvu. Nitko ne razmišlja u biti o tim krajevima. Naravno da je bitno da svi dođu do Zagreba ili do Irske i to je jedini put. I kroz proračun niste pokazali dobru volju da mijenjate stvar. Za ta područja bili su brojni amandmani. Čak i za besplatne udžbenike za sve osnovnoškolce. Ova Vlada nije pokazala mjeru ni volju. Jedino što je vrlo bitno da se uspostavila koalicija, da se pohvatalo saborskih zastupnika po hodnicima koji sada ovdje drže nama pamet, a sasvim drugom su ušli timu. Recimo HNS je čisto prevario SDP-e. Mi smo išli samostalno. Vi ste uzeli, vi ste im dali, nagradili ste im mandat da budu sa HDZ-om. Prema tome, jedino što ste to uredno napravili. Zato bi molio da posjetite sve ove krajeve, da vidite kako ljudi žive. A opet ponavljam, jedino što smo postali eksploatacijsko polje štetnih projekata kao što je termoelektrana Peruča gdje se direktno pogoduje ministrici Pejčinović Burić i gdje se recimo u Drnišu gdje se ovaj mulj spaljiva koji je otrovan za spaljivati, jedino za to služimo i za eksploataciju. Ti krajevi su zaboravljeni još jednom nabrojiti od Dalmatinske Zagore, Gorskog Kotara, Ravnih Kotara, Slavonije odakle vi dolazite. Možda je saborskim zastupnicima smiješno što sam to kazao, ali je činjenica takva da veliki dio sela tu nema niti vodoopskrbu. Nemaju riješenu vodu u 21. stoljeću a proglašeni su ili razvijenim. A i ovim sada zakonom jedino što ste dobro napravljeni da ćete stvoriti tvornicu uhljeba jer ste ukinuli i obavezne su agencije biti ustanove ove razvojne agencije na nivou županije. Prema tome, još jednom želim da nam pojasnite sve nejasnoće koje su saborski zastupnici ovdje postavili i očekujem od vas rad, a ne samo smijeh, pijar. I naravno očekujem od vas zbog ravnomjernog razvoja zbog istih uvjeta i dodjelu sredstava po natječaju, a nikako bez natječaja i svojim prijateljima. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Tomislava Panenića.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bulj, ono što ja mogu samo reći da je nakon toliko godina očekivanja razvoja vašeg kraja, vidim da je iz vas jednostavno strpljenje izašlo. Nema više ni razumijevanja ni za pokušaj. Prema tome, pokušaji su završili. Sve ovo vrijeme zapravo što je? Borite te samo da imate bolji život u onom mjestu gdje živite da ne mora na kraju svaka vaša rasprava biti prozivanje vladajućih. A na kraju tko je odgovoran? Uvijek oni koji vladaju. I još bi rekli, hajde da vladajući pa da imaju dobru namjeru da su pošteni, da se trude, da daju sve od sebe, pa nekada možemo i razumjeti. Ovo što ste naveli naravno uvijek je teško slušati svaki dan neka nova afera, neka optužba koja se pojavljuje, zataškavanje stvarnosti koje imamo, mislim da to sigurno nije signal koji želimo. Mi želimo da zapravo jednoga dana ne budemo predmet ovoga … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica Reiner: Hajmo se držati teme, molim vas.]] Kolega Bulj evo ja ću se onda držati vaše teme. Nadam se samo da i kroz ovu repliku i meni da ćemo potvrditi da ovdje upravo sjedimo radi toga što smo ogorčeni, a da nismo ne bismo ovdje morali biti. Imali bismo dvije stranke, HDZ-e i SDP-e i mi bismo zapravo bili vjerojatno zadovoljni njihovim izmjenama. Nismo zadovoljni. Evo, trudimo se i mi i svi ostali koji su neka treća opcija da bude bolje.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa naravno da nije ugodno kada netko govori, pa zato smo mi ovdje i jesmo u ovom slučaju u Saboru zbog toga. Da su one političke grupacije radile svoj posao, zasigurno Miro Bulj ne bi bio saborski zastupnik i najvjerojatnije ne bi bio ovdje. Mislim, pa pogledajte što su napravili. Napravili su sada zakon tj. donijeli su zakon pred nas gdje sam ja kao čovjek prije pet godina tj. 3, 4 godine kada je donesen Zakon o regionalnom razvoju osobno skupio peticiju, skupio preko 10 tisuća potpisa za postojeći zakon važeći. I očekivao sam da će se sa ovim zakonom riješiti taj problem i pokušati se riješiti. Međutim, ovim zakonom je samo ušminkana staza koja je ispeglana od prije Vlade. I to nije promjena. To nije promjena. Ovdje su puno bitniji Zakon o vodama gdje se ne štite vode, nego se štiti privatni interes. I naravno da je njima bitna dolje Peruča hidrocentrala jer će je oni uknjižiti i kasnije će postati privatno vlasništvo. Bitnije. Zašto? Mi smo njima samo eksploatacijsko polje interesa. Njih nije briga ni voda, niti zrak toga područja, niti resursi, niti potencijali razvojni, niti ih briga imaju li spojevi na autoput, imaju li besplatni udžbenici, imaju li mogućnosti. Mislim indeks razvijenosti, ja sam ih pročitao ovdje ima 6. Pa svih 6 u biti kao da su prepisani od ovih do sada, samo sa nekom nadogradnjom. Još su čak malo i smješniji u nekim stvarima. Znači apsolutno se sa ovim zakonom ništa nije promijenilo osim lijepe priče u jednom dahu. Ministrica je to kazala jutros i djeluje lijepo kada je govorila. Zaista fantastično, ali jednostavno ovaj zakon ako se bude primjenjivao i bude se kažnjavalo kao do sada siromašne krajeve, onda ga morate iskidati jer jednostavno dosta je više strpljenja tome narodu i puna je kapa ovih priča i nebuloza. Taj narod je iseljen. Ta mjesta su prazna. Taj, ova politička, nama govore da smo populisti, ali taj narod zna da ste vi populisti i obmanjivate narod skupim pijar agencijama.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani kolega Bulj, ja vas u ovom evo kojih mojih 5 mjeseci ovdje izuzetno cijenim kao saborskog zastupnika. Dapače, mislim da bi svako predstavničko tijelo trebalo imati ljude koji toliko ozbiljno rade i shvaćaju i svoj posao i ono zašto su ovdje. Naravno da u tome koji radi taj i griješi i da ja vama naravno ništa ne zamjeram. Ovako možda i ne znate i niste upućeni, međutim kolega vaš kaže, vi kažete nije se dovoljno radilo. Ja neću tu bit advokat prijašnjih Vlada. Tu je kolega Bačić, pa će on za svoj rad odgovarati i svi ostali. Ja ću govoriti samo ono što znam i činjenice koje su mi poznate. Kažete da se nije radilo previše za građane, nego samo za sebe. S druge strane vaš kolega optužuje bivšeg ministra da je upravo omogućavao općinama tamo gdje je bilo najpotrebnije nešto i dovodi to u suspekt kad je radio ono što je trebao ali nije dovoljno. Nisu dovoljno ni drugi radili. I ja bih volio da svi gledaju upravo temeljem i ovoga zakona i okvira koji se donesu, da se potiče tamo gdje je najpotrebnije, a ne što znaju u narodu reći mazati debeloj guski vrat. Što se tiče vjetroelektrana tu smo nebrojeno puta imali rasprave. Dakle, po onim činjenicama jedini tko može bit ljut tu na bivšeg ministra Vrdoljaka su upravo ti koji su imali projekt s obzirom da je on smanjio za gotovo 50% predviđene zakupne snage. Dakle, ne nije podupirao nego dapače jedini je smanjio. Dakle, a ostalo sve pada u vodu. Dakle što se tiče tih stvari, ali kažem to su neke činjenice kojima se ne bi. Drago mi je da se i dalje borite za one za koje smatrate i s time se sa vama slažem da su najpotrebniji. To ću uvijek i ja u svojim i izlaganjima zastupati. I moramo samo stvorit okvir da se pravedno, na pravilne načine pomaže i omogućava razvoj takvih krajeva. I dolazim sam iz takvoga kraja i mislim da je to presudno i ovim zakonom i našim daljnjim djelovanjem. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja. Pretpostavljam da da, niste se doduše javili ali vjerojatno da.
Jesam, odmah sam diga. Nismo ovdje došli govoriti o bezgrešnosti ni grešnosti. Mi ovdje govorimo o Zakonu o regionalnom razvoju i iščekivanjima izmjene ovoga zakona. U biti novi zakon koji je ovdje sad predložen. Razočarenje je ogromno, jer 2014. godine kad je donesena indeksacija tada je Dalmatinska zagora, evo primjera Vrgorac Sinj ću samo uzeti, odakle dolazi kolega Pranić gradonačelnik. Samo je u tome trenutku 40% je prihoda Sinju uzeto gradu. Proglasio je jedan grad razvijeni, a kolega Šipić zna da jedan dio tog područja nemaju naselja uopće vodoopskrbu. Ja ne krivim tu uvijek samo državu. Ja krivim i lokalnu samoupravu. Znači mi tu moramo tražiti vagu. Ali ne možete proglasiti kraj razvijenim iz čisto političkih motiva, indeks se radi čisto politički kao i ovaj sada. Mislim smiješni su. Ja ih uopće ne idem čitati, čitao sam ih u replici gospođi ministrici. Jednostavno je činjenica da ovdje nije pitanje bezgrešnosti. Ovaj Dom je dozvolio da nam dostavljaju ovakve zakone bez bilo kakve prezentacije. Mislim mi smo imali ovdje, znači tu proceduru. Ovdje mi nemamo projekciju nikakvu. Mi ne znamo koje su lokalne samouprave ovdje, koje jesu, koje nisu. Mi nemamo tri zakona koja bi trebala sadržavati. To je Zakon o otocima, Zakon o brdsko-planinskom području, Zakon o potpomognutim područjima. Mi ovaj zakon donosimo na neviđeno i mi ćemo glasovat o zakonu na neviđeno. Ali toliko je izbrendiran, da ne morete vjerovati koliko u javnosti se govorilo o ovome novome zakonu. Ja sam očekivao puno više, puno više. I taj narod koji je iseljavao je očekivao puno više. Ti krajevi su prazni. Kao što je Slavonija, tako je i Dalmatinska zagora, Ravni kotar. Ja uvik ponavljam ta mjesta [[Upadica Reiner: Hvala.]] jer su zaboravljena.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj u vašoj raspravi se vidi da ste se zbilja jako dobro uputili i detaljno secirali ovaj zakon i rasprava je zbilja, evo nas koji malo pratimo ovdje u podnevnim satima impresionirala sa kojom ste vi pozornošću i znanjem pristupili cijelom ovom problemu. I zato me zanima šta vi mislite u biti, imali ste određene primjedbe koje jesu načelnog tipa da se ne ulaže previše u ravnomjerni razvoj RH. Ali mene recimo zanima konkretno, vidite ima ovih 8 skupina. Sigurno i vi imate neki prijedlog na temelju vaših razmišljanja, analize projekcija koje biste vi uvrstili, kako biste vi riješili to razvrstavanje, odnosno imate li vi možda neke sugestije koje bi naša ministrica mogla usvojiti jer imate veliku iskustvo iz svojeg aktivizma i života u slabije razvijenom dijelu Hrvatske. Kako biste vi ove skupine podijelili, odnosno imate li možda neku sugestiju konkretnu koju bi možda mogli pretočiti u amandman, pa da napravimo nešto što bi ispravilo i ono što je Grčić napravio i Tolušić i ministrica Žalac. Siguran sam da to negdje u vama ima. Evo sad dajte recite da vidimo šta biste to vi napravili. Hvala lijepa.
Evo sad će kolega Bulj dati prijedlog.
Hvala lijepa. Kolega Maras, vi kao jedan od najboljih ministara od devedesete godine zaista jedan od grobara poduzetništva u Hrvatskoj koji ste doprinijeli da u ovoj situaciji budu baš ti krajevi, jer zaista je ta Vlada donijela. Pa evo ja bih na primjer odmah promijenio što se tiče indeksacije indeks iseljavanja. To je vrlo bitan indeks gdje bi se pratilo točno iseljavanje, ali toga nema. To se ne spominje, a to je najbitnije. Znači ako ćemo demografski promatrati ja svoj zakon bar pročitao u više navrata, kupio peticije, razgovarao s ljudima, lobirao. Pa dok nisam bio zastupnik jedno desetak puta sam bio u ministarstvima dok ste vi uglavnom snimali reklame i ta saznanja iz reklama o kotačićima koje ste skupo plaćali u ministarstvu. Tako da jednostavno nema velike razlike što ste radili HDZ i vi. Ja znam šta bi za moj kraj trebalo. Tu živim, tu me narod i birao i za vijećnika u više puta i druge i dosta sam dobio glasova i za Parlament. I prema tome, znam šta triba, znam koliko je škola praznih. Znam di triba besplatni udžbenici, znam kako to napraviti. To sam i predložio amandmanom, vi niste. Vi ste to u vašoj Vladi stopirali bez obzira što je bio amandman u to vrijeme. Prema tome, ima puno tih ovdje stvari. Možemo također računati i po broju učenika. Znači broj učenika i s obzirom na indeks, znači po broju učenika možemo vidjeti koliko ima upisano u prvi razred, vidimo da od kad ste vi bili na vlasti 63 tisuće djece manje u Hrvatskoj. Tako da imamo brojnih tu indeks i prijedloga, međutim ovdje nije pitanje, sad imamo tri zakona koja su tribala biti potrebna da bi uopće razgovarali o ovome zakonu, zakon o otocima, brdskoplaninski zakon područjima i potpomogunutim područjima. Naravno vi to niste pročitali, da ste pročitali i 2014. bi upozorili kolegu Grčića koji je ima dosta korektnu raspravu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad ima, nema kolege Bunjca, pa gubi pravo na raspravu. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo, iznenadili ste me potpredsjedniče, bilo je nekoliko kolega prije mene, ali evo i ovo nakon što je kolega Bulj elabolirao i predložio indeks učenika da se uvrsti moram reći da sam evo malo ostao i na trenutak razmišljati o tome prijedlogu. Tako da nisam čuo kad ste me prozvali. Kada govorimo o regionalnom razvoju odnosno, o tome što se ovdje nudi i predlaže i to što je ministrica Žalac rekla i segmentacija, odnosno povećanje broja jedinica lokalne samouprave kojima će se omogućiti određene potpore tu uvijek treba pogledati o čemu se tu radi jer nije isto da li je i kakva je jedinica lokalne samouprave, da li se radi o malom ili većem gradu i sama brojka 40 ne znači previše. Ono što se ja slažem sa nekim raspravama, pogotovo evo kolega Bulj koji je prije mene govorio, mi moramo više voditi računa o kretanju stanovništva i to mora biti po meni temeljni marker ili benc mark po kojem ćemo mjeriti i gledati u biti kako i gdje treba ulagati u Republiku Hrvatsku jer sigurno neće ljudi odlaziti od tamo gdje je dobro gdje se može dobiti posao, gdje se može raditi. Tako da i prosječni dohodak i prihodi po stanovniku ne znače nekad previše. U biti treba gledati migracijsko stanovništva. Naše su regije, naše su županije neke totalno opustijele. Slavonija koja ajmo to tako reći gubit dnevno tisuće i tisuće ljudi i bez obzira što Vlada i premijer Plenković određenim sjednicama Vlade i performansima sa županima slavonskim pokušavaju stvoriti dojam da se nešto radi rezultata baš nema nekih prevelikih. Ljudi odlaze svaki dan i to je ono što nas treba najviše brinuti. Što se tiče samih zakona oni jesu pretpostavka za određene poticaje za određena porezna rasterećenja, plaćanja za tvrtke manjeg poreza godišnjih, ali bitno je da na osnovu svih ovih zakona mi ne vidimo rezultata. 100 tisuća ljudi je otišlo protekle godine iz Hrvatske. Pa vidimo sada ove ja bih rekao smiješne mjere koje Vlada Republike Hrvatske danas predlaže, radi se o povećanju minimalne plaće koja u biti stimulira poslodavca da prijavljuju ljude na minimalnu plaću. Pa netko tko je davao par stotina kuna višu plaću do sada s obzirom na rasterećenje 50% doprinosa na plaću će ljudima sniziti plaću, a onda će rješavati tko zna kako onu razliku koju ima radnik do jučer isplaćivano preko plaće. Znači, ne treba nekad, moja poruka je ovdje ne treba nekad predlagati stvari samo da bi se stvorio dojam da se nešto radi. Da li premijer jučer u Slavoniji ili prije mjesec dana u Slavoniji sjedi, sasluša, klima glavom, obiđu tamo par radionica ili spomenika i onda se nađu sljedeći puta za par mjeseci na drugom mjestu, a ljudi kontinuirano odlaze. I moja poruka bi bila i ministrici i svima nama ovdje, da se pokuša više izdvajati sredstvima u zadržavanje ljudi na tim područjima, da se pokuša omogućiti jeftinije kupovanje nekretnina u tim područjima, osloboditi ljude plaćanja poreza, davati subvencije, pa možda i država u potpunosti stimulirati kupnju u Slavoniji nekretnina koje su zbilja podcijenjene odnosno, gotovo ne vrijede ništa. Da se ulaže i što se tiče samih poticaja u tvrtke više, to je eventualno nešto što bi Hrvatska mogla napraviti kako bi se zaustavilo iseljavanje. Jer ljudi ne odlaze iz Hrvatske više samo mladi na žalost odlaze ljudi u 30-tim, 40-tim pa i 50-tim godinama postave si neki cilj 5, 6 godina otići vani i onda sa 50 godina odu rade i vračaju se tek kada su već pred mirovinom. Kakav god mi zakon napravili, ja osobno ne vidim neki posebni pomak u ovome kada se radi o, i kraičkom oka sam pogledao gospodina Batinića dok je išao tamo do ministrice, kada se radi o takvim promjenama uvijek tu ima s obzirom da je gospodin Batinić i čelnik grada jednog u Republici Hrvatskoj, uvijek tu ima i tih osobnih pristupa tzv. … varijanti gdje se gleda kako se ugurati nekoga u neku kategoriju. Ali to nije od presudne važnosti. Ja nemam apsolutno problema sa time da li će neka regija dobiti mogućnost ugurati grad, dva više unutra ili manje. Meni je veći problem što generalno ne vidim politiku Vlade Republike Hrvatske, a rezultate uopće ne vidim, odnosno, rezultate vidi takve koji govore da ljudi odlaze iz Hrvatske i odlazit će na žalost i narednih mjeseci i godina dok god se klima ne promijeni. Jedan od razloga koji je možda sada i najjači i najbitniji je visina primanja. Znači, tu više čak ljudima nije presudno jer mnogi koji odlaze odlaze i oni koji imaju posao i tu bi Vlada trebala voditi računa da rasterećenjima poreznih poduzetnika stvara mogućnost da se isplaćuje više plaća, da ljudi budu konkurentniji, da se minimalac digne ne na 42,90% prosječne plaće nego da on bude 50 za dvije, tri godine, da bude i 60% prosječne plaće i da ne razmišljamo koje sada čovjeka jednostavno frapira ta ideja, kaže sad ćemo tražiti potpore iz Europske unije da vidimo kako će opstati tekstilna i druga industrija. Pa ako Hrvatska vidi ili ako imamo neku strategiju koja govori da ćemo vrlo teško tu zadržati bilo kakav primat onda se valjda razmišlja o tome kako te ljude pomoći da eventualno se preusmjere, da razvijaju nove proizvode, da gledaju kako će stvarati novu vrijednost na nečemu drugome a ne da im se daje potpora za nešto što će svakim danom biti sve teže i teže održavati i na kraju ćemo dobiti novu brodogradnju. Utući ćemo milijarde kuna kao što smo to radili u brodogradnji u zadnjih petnaest, dvadeset godina i nećemo imati ništa tako da sa te strane poruka Vladi da vidi kako stvoriti ljudima prostor za dostojan život, za dostojanstvenu plaću od koje se može živjeti i onda će ljudi manje odlaziti a sad da li će u nekoj kategoriji ili skupini sedam, osam biti, deset gradova i jedinica više ili manje mislim da neće pokazati u praksi gotovo pa nikakvu promjenu. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Batinića. Izvolite!
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, da me niste imenovali ne bih uopće imao potrebe replicirati jer vi ste najviše o svemu govorili samo ne o temi dnevnog reda. Ja sam išao kod ministrice Žalac ako ste pažljivo slušali moju raspravu na članak 49. postojećeg zakona izvještavanje, tu su rokovi po meni dosta da ne kažem predugački, znači izvještavanje od nižih razina do ministarstva, županije kada ministarstvo podnosi izvješće Vladi, sugerirao sam ministrici da je dovoljno 6 mjeseci od regionalne razine do Vlade odnosno do Sabora da bi Sabor mogao raspravljati ovo u 9., 10. mjesecu kada počne sa jesenskim zasjedanjem. Jer po ovom prijedlogu sada mi bi o temi provođenja Zakona o regionalnom razvoju raspravljali nakon godinu i pol dana nego što se to desilo u toj godini. A što se tiče pogodovanja apsolutno nisam od onih iako sam čelnik lokalne samouprave, vi očito nemate tih iskustava pa onda možda mislite što čujete u raspravi određena lobiranja, kad sam pohvalio indeksaciju jer smatram da će biti izračuni pravednije nego sada jer se uzima prosjek Republike Hrvatske ispod i iznad prosjeka. A gdje će biti moj Ivanec? Da li će biti iznad ili ispod, pa ja bih volio da sam 8., ne kao kolege iz IDS-a jer su 6., 7. pa neće ništa dobiti. Ja bih volio da sam 8., najviša kategorija, da imamo sve naj, naj. I ne bih se bojao toga jer su fondovi otvoreni prema svima.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Pa nisam ja uopće imao indiciju da vi meni kažete kolega Batinić šta ste vi razgovarali sa ministricom Žalac, pa nisam ja toliko nepristojan da mene sad zanimaju vaši razgovori i niste trebali uopće imati potrebu sada ovdje se … [[Govornik se ne razumije.]] pred nama svima jer sam samo rekao da me ne bi smetalo ni da se na taj način neki grad digne kategoriju više ili niže. Ja sam govorio općenito o tome da ne vidim neki pomak konkretno, znači da to neće donijeti nikakvu korist jer nitko ne odlazi iz nekog grada zbog toga što će imati ajmo to tako reći eventualno neki porez 5% viši ili niži. Ljudi odlaze zbog toga što generalno plaće nisu dovoljno visoke i dok to ne riješimo na razini cijele Hrvatske neće biti od ovih zakona ničega. To sam ja govorio i to je bila suština i u biti to je najbitnija stvar, znači tu se mora poslati vrlo jasna poruka ne samo o detaljima što piše u zakonu nego i da ljudi vide da od ovakvih prijedloga neće biti ništa dok se generalno neke stvari u Hrvatskoj promijene. Ali nemojte se vi odmah osjetiti da vas je netko napao bez obzira što možda i neopravdano nekada u javnosti za HNS kruže takve priče, to je tak. Nažalost, dugo ćete morati još se prati da bi se toga otresli, pogotovo sa ovim zadnjim čak možda više nikada ali to nažalost nije moj problem nego vaš. Hvala lijepa.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana ministrica regionalnog razvoja i fondova Europske unije gospođa Gabrijela Žalac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo saborski zastupnici! Evo, nakon dugometražne rasprave drago mi je da mogu u završnoj riječi na neki način objediniti sva vaša pitanja i sve ono što ste istaknuli vezano za ove izmjene i dopune zakona. Prvo bih istaknula da, meni bi bilo zaista isto tako u interesu da smo mi izašli pred Hrvatski sabor u dva čitanja sa cijelim paketom zakona, Zakon o regionalnom, Zakon o potpomognutim područjima, Zakon o otocima, Zakon o brdsko-planinskim područjima jer su svi manje-više integrirani i vezani. Ovaj je zakon krovni zakon i iz tog razloga zato što je naime radna skupina za svaki pojedinačni zakon odlučila da je možda i bolje malo prolongirati nekakve rokove da se mjere i sve ono što treba biti u drugim zakonima utvrdi na najbolji mogući način i iz tog razloga smo se odlučili ovako. Što se tiče izmjena i dopuna Zakona o regionalnom razvoju važno ga je kako sam i uvodno rekla donijeti u hitnoj proceduri upravo zbog indeksa razvijenosti. Znači, mi nismo na pamet radili ovaj zakon. Mi smo cijelu godinu proveli zapravo u analizi svih pokazatelja, ponderiranju bih istih pokazatelja što se sada događa sa ovim pokazateljima koji su u trenutnom indeksu razvijenosti. Zapravo podloga zapravo za izmjenu Zakona o regionalnom razvoju i je studija o indeksu razvijenosti i ja bih rekla da kolege koje su radile dakle doktori znanosti i stručnjaci koji su detaljno analizirali pokazatelje i sve to skupa su zaista donijeli najbolje rješenje koje je u ovom trenutku moguće. Što se tiče pokazatelja, dodatnih pokazatelja evo mi smo primjerice imali jedan projekt Svjetske banke u našem ministarstvu koji se odnosio na mape siromaštva. Tu imamo 48 pokazatelja koji su iz raznih drugih dakle područja uneseni. Mislim da niti tih 48 pokazatelja nije dalo drugačiju sliku, nego ovih 6 pokazatelja sada. Ja bih isto tako bila sretna da unesemo pokazatelje za komunalnu infrastrukturu. To je nekoliko puta naglašeno ovdje. Međutim, vi morate znati da mi na žalost nemamo u našem Državnom zavodu za statistiku pokazatelje koji bi nama bili izvor za zapravo mjerenje. I shvatili smo na neki način da bi možda veliki strateški projekt Republike Hrvatske iz EU fondova bio na neki način ono što bismo trebali imati u Državnom zavodu za statistiku podatke kakve ima Eurostat. U tom kontekstu zapravo mi smo našli najbolje rješenje koje smo u ovome trenutku mogli naći. Kada govorimo u ovom dijelu što ste nekoliko puta napomenuli o tome kako razvijene županije odnosno evo primjerice Istarska županija, Primorsko-goranska županija, dakle Grad Zagreb imaju potpuno jednu drugu dimenziju odnosno su razvijeni naravno u odnosu na druge dijelove Hrvatske. Nije istina da oni ne mogu koristiti sredstva europskih fondova. Oni itekako koriste sredstva europskih fondova i prijavljuju se na iste naravno što se vidi i u rezultatima po pojedinoj županiji dakle i Gradu Zagrebu. Ono što se odnosi isto tako na indeks razvijenosti, a kada govorimo o toj potpori on se veže na intenzitet potpora i kroz naš Fond za sufinanciranje koji imamo u našemu ministarstvu svi dobivaju tu potporu. Samo mislimo da je pravedno da oni koji su razvijeniji primaju manju potporu, a oni koji su nerazvijeniji da primaju veću potporu. I mi smislimo da je upravo to politika regionalnog razvoja Republike Hrvatske da se na takav način to sve skupa valorizira. Ja sam svjesna duboko da sa ovim indeksom razvijenosti koji će biti u Vladinoj uredbi neće biti svi zadovoljni i ne može biti preko 500 jedinica lokalne samouprave zadovoljno. Nije ni namjera Vlade Republike Hrvatske da svi budu zadovoljni, nego da ovaj indeks razvijenosti bude prije svega pravedan i da ispravi sve ono što smo vidjeli u tim našim tablicama i kada smo zajednički s Ministarstvom financija par mjeseci radili na tome kako će utjecati Zakon o financiranju jedinica lokalne područne, kako će porez na dohodak koji smo mi jedino ministarstvo u Vladi Republike Hrvatske koje je punilo svoj proračun iz poreza na dohodak to se sve sada vratilo sa novim Zakonom o financiranju jedinicama lokalne područne samouprave. A mi smo dakle ti koji smo osigurali još 300 milijuna kuna zapravo u Fondu za regionalni razvoj i za potpomognuta područja, i za brdsko-planinska područja, i za sve one mjere koje smatramo važnima. Tako da u tom kontekstu sigurno ono što je važno reći, a to se odnosilo na ovaj akumulirani novac dakle u našem ministarstvu je to da se praktički, ja sam to nekoliko puta naglašavala, odnosilo prihodi od poreza na dohodak koje je naše ministarstvo akumuliralo ispada da je kao Robin Hudovski porez, da smo mi na neki način uzimali znači onim bogatima, a prelijevali smo ta sredstva na siromašnije krajeve i kroz Program održivog razvoja lokalne zajednice i kroz Program regionalnog razvoja. I tu moram reći da je ova Vlada odnosno naše ministarstvo u ovoj godini uložilo 267 milijuna kuna u regionalni razvoj. Kada usporedimo to sa protekle 4 godine to je 206 milijuna kuna. To sve govori o naporima koje smo učinili u ovoj godini da se stvari značajno, značajno poprave. Tako da ta priča oko toga kako razvijeni dijelovi Hrvatske ne mogu dobiti potporu naprosto ne stoji, nego mislim da ti dijelovi Hrvatske itekako trebaju dobivati potporu iz EU fondova, iz nacionalnog proračuna. Ovaj dio koji se odnosi na dakle sufinanciranje i predfinanciranje smatramo iznimno vrijednim i važnim da upravo to bude na neki način uloga našega ministarstva da upravlja svim tim procesima. Kada govorimo o bodovanju koje smo mi kroz nacionalna zajednička pravila uveli za nerazvijene dijelove Hrvatske, a to je da imaju 20% bodova više na natječajima, mislimo da smo s time napravili pun pogodak. Jer da to nismo unijeli na neki način bi se svi projekti koncentrirali ponovno u Gradu Zagrebu primjerice kada govorimo o znanstvenoj infrastrukturi itd. Nikada ne bi bilo moguće da projekti iz drugih dijelova Hrvatske posebice nerazvijenim konkuriraju onima koji imaju dovoljno financijskih sredstava, dovoljno ljudskih kapaciteta i svega onoga drugoga što bi trebalo biti na neki način predispozicija da se dobiju sredstva iz fondova Europske unije. Ranije se ti projekti nisu mogli dogoditi u nekim drugim prostorima i mi to smatramo iznimno dobrom mjerom obzirom da kada to analiziramo govorimo o natječajima svima proteklima. Moram priznati da su svi u tom kontekstu zadovoljni. To naravno ne ograničava razvijene dijelove Hrvatske da ne mogu dobiti projekte. To mi nismo vidjeli naprosto. Ali mislimo da jedino na ovakav način konačno uvodimo zapravo no što se zove kohezijska politika Europske unije i regionalni razvoj, da se vodi računa o dijelovima Hrvatske u kojima dugi niz godina nije postojala briga. Što se tiče ovoga upita koji se odnosi na regionalni razvoj odnosno regionalne razvojne agencije, regionalne koordinatore u zakonu, zašto se ne zovu županijske razvojne agencije to je mi znamo da nemamo regije. To je nevažno u potpunosti. Mi smatramo da upravo regionalna politika koja je uvriježeni naziv u našoj zemlji, a posebice u Europskoj uniji govori o tome što treba raditi regionalni koordinator odnosno koji su to dakle pokazatelji koje oni trebaju zadovoljiti prema nama. Ja bih se složila kada bi se vratili 8 godina unazad, da bi zapravo Agencija za regionalni razvoj trebala imati svoje ispostave na terenu. Međutim, kako se to nije dogodilo u tom vremenu i vremenskom razdoblju, upravo župani, odnosno gradonačelnici u pojedinim slučajevima mislim na osnivače ili suosnivače županijskih razvojnih agencija, su donijeli nekakve odluke upravo da ti ljudi pripremaju razvojne projekte. Ono kako mi vidimo po ovom zakonu regionalne koordinatore i zašto ih mijenjamo u javne ustanove je upravo analiza koja je pokazala da nam fali 2700 ljudi na terenu da priprema europske projekte obzirom da je sa alokalcija za Republiku Hrvatsku povećala 10 puta u odnosu na prethodno razdoblje i mi smo toga duboko svjesni. Mi želimo upravo ovim načinom da strukturiramo županijske razvojne agencija kao javne ustanove, zapravo pružiti u ovom vremenskom razdoblju od 3 godine do nove financijske perspektive da se ljudi zaposle u svim dijelovima Hrvatske, da se ekipiraju i da se na neki način dodatno valorizira da u svakom gradu i općini županijska razvojna agencija ima zadatak organizirati i pripremiti razvojne projekte. Gdje postoje lokalne agencije logično da su one isto tako u ovome zakonu. Mi ćemo ih financirati na jedan drugi način, ali vidimo samo regionalne koordinatore, odnosno 20 jedinica regionalne samouprave, točnije županijskih razvojnih agencija kao regionalne koordinatore koji će na području svoje županije upravljati i sa lokalnim agencijama i sa lokalnim akcijskim grupama što bi bilo sasvim logično da međusobno surađuju i razmjenjuju informacije itd. Međutim, ovaj dio želimo vidjeti u sljedećoj financijskoj perspektivi kao dio decentraliziranog sustava upravljanja fondovima. To se pokazalo dobrim u svim zemljama članicama, mi nismo velika zemlja, ali imamo sigurno specifičnosti i različitosti, a posebice moramo voditi brigu o onome što se događa na terenu i uvažavati dakle, projekte i prioritete koji dolaze sa terena. Isto tako ono što se često promiče da nema dovoljno pripremljenih projekata na regionalnoj lokalnoj razini, ja odgovorno tvrdim da tome tako nije jer sve ono što smo sad izanalizirali u protekloj godini a prijavljuju se na EU fondove je prije svega došlo sa regionalne i lokalne razine. Ljudi vrijedno i marljivo u ovim razvojnim agencijama dakako i drugim znači poduzetničkim i … institucijama itd. rade svoj posao i prijavljuju projekte u tri puta većem iznosu praktički nego što je dostupnih sredstava. To govori o tome da se ekipiramo polako i da na neki način treba voditi računa o tim našim resursima koje imamo da ih trebamo jačati. Osim toga, to je i revizijski nalaz Europske komisije što se tiče naše nacionalne razine mi smo Vlada koja je donijela odluka o zapošljavanju u tijelima u sustavu upravljanja i kontrole, a prema analizi radne opterećenosti svih resora u kontekstu upravo povlačenja sredstava tako da mislimo da tu upravo postoji veliki prostor za rad. Ovo što smo sad imali u ovom našem zakonu, da vam zakon nudi mogućnost da li ćete biti d.o.o., da li ćete biti javna ustanova, da li ćete biti dakle, upravno tijelo u jedinici regionalne odnosno lokalne samouprave smatramo iznimno lošim jer neujednačenim pristupom upravo kroz podzakonski akt Zakona o regionalnom razvoju želimo to sve skupa napraviti kako treba, a posebno zato što možemo onda tim javnim ustanovama spustiti sredstva iz tehničke pomoći i za jačanje kapaciteta i za edukaciju i za pripremu projekata. Već smo u ovoj godini upravo putem regionalnih koordinatora da moraju naravno voditi računa o svim jedinicama lokalne samouprave na svome području, dali 120 milijuna kuna za pripremu novih projekata koji će biti prijavljivani na sljedeće natječaje koji će biti objavljivani do 2020. i pripremiti zalihu projekata koji trebaju biti pripremljeni za onu sljedeću financijsku perspektivu. Kada govorimo o pokazateljima u indeksu razvijenosti tu bi smo mogli pričati jako puno i provesti veliku debatu. Mi smo sa predstavnicima autorima naše studije koja je od dakle, konferencije koju smo održali u Šibeniku na danima regionalnog razvoja i Fondova Europske unije predstavili svima, široj javnosti, i stavili je na našu web stranicu da svi mogu gledati i čitati što smo mi to radili u ovoj godini. Mi smatramo da je ovo puno pravednije da ova podjela na 8 novih jedinica lokalne samouprave koje pripadaju razvijenom, odnosno nerazvijenom području govori o tome da baš imamo puno jednostavniju gradaciju, znači na 25% između svake pojedinačne jedinice lokalne samouprave tzv. kvantilni pristup i milimo da to ne može se uspoređivati sa ovim sad indeksom razvijenosti. Netko tko je bio sada primjerice u prvoj, drugoj skupini ako je sada u 4. i 5. to ne znači da je isto po starom indeksu jer su pokazatelji takvi da neponderiramo određenu važnost pojedinačnog pokazatelja u indeksu razvijenosti. To je znači, da vi praktički na takav način možete namještati ako npr. broj stanovnika je nešto što ima veći udio u indeksu razvijenosti, govori o tome da možda prihod po glavi stanovnika je u manjem dijelu, i onda možete praktički namještati gdje je razvijeno, gdje nerazvijeno. Ovim indeksom sigurno je sljedeće da može ga se sigurno dorađivati u narednom razdoblju kroz naredne tri godine i mi ćemo zaista detaljno razmisliti o tome kako za sljedeću financijsku perspektivu. Isto tako što se tiče europskih fondova to sve skupa valorizirati. Ali on je sigurno pravedan i daje pokazatelje za svaku jedinicu lokalne i područne samouprave točno onako kako to je i to na temelju pokazatelja za protekle tri godine 2016., 2015. i 2014. godinu. Kada govorimo o stanovništvu logično da tu imamo pokazatelje koji su 2001., 2011. godine smo zadnji popis stanovništva imali. Onda se ovdje postavlja pitanje, trebamo li češće raditi popis stanovništva kada govorimo o pojedinačnim pokazateljima. Što se tiče statističkih regija i karte regionalnih potpora. Ja bih vam imala tu puno toga za reći. Primjerice, 30. 08. 2012. godine preko noći je donesena odluka o tome da smo odjedanput podijeljeni na dvije regije, bez ikakvih konzultacija odlukom Državnog zavoda za statistiku. Što se dogodilo s tom odlukom? Tom odlukom je karta regionalnih potpora Republike Hrvatske koja se odnosi na naše poduzetnike koji rade i naravno pune državni proračun i lokalne proračune, dogodila se slijedeća situacija, da upravo u kontinentalnom dijelu Hrvatske zato što je Grad Zagreb i pripadajućih ostalih šest županija pripalo Panonskoj Hrvatskoj i to je postalo kontinentalna Hrvatska BDP po glavi stanovnika je preko noći porastao s 39% na 64% i praktički je kontinentalna Hrvatska u ovome kontekstu razvijenija od jadranske Hrvatske. Kako se to odražava na kartu regionalnih potpora? Pa tako da naši poduzetnici umjesto da mogu dobiti puno više potpore iz EU fondova trenutno mogu dobiti od 35% do 45%. To je nešto što ćemo mijenjati, to je nešto na čemu sad radimo u analitičkim podlogama i to je nešto na čemu ću sigurno kao ministrica regionalnog razvoja inzistirati da u slijedećoj financijskoj perspektivi imamo potpuno drugačiju NUC2 podjelu Republike Hrvatske iz razloga što smatramo da upravo ta klasifikacija jako puno nosi u konačnici i kroz dodjele iz EU fondova ali dakako i iz državnoga dakle proračuna. Ja mislim da ovaj dio koji se odnosi na druge pokazatelje ćemo sigurno uzeti u obzir u raspravi da u slijedećem razdoblju o tome svemu povedemo računa. Postavilo se i pitanje oko korištenja fondova, gospodin Kirin je postavio pitanje koje se odnosi na apsorpciju i ja moram reći da evo 3,2 milijarde dakle eura od 10,7 milijardi sve govori o tome da je to 31% dakle nama dodijeljenih sredstava. Ono kada projekti se završe tek kad se ovjere prema Europskoj komisiji to je onaj lošiji pokazatelj o kojem ja cijelo vrijeme govorim. Zašto je tome tako? Zato što smo tek prošle godine praktički počeli koristiti ovu financijsku perspektivu. Mi jako puno radimo zaista na tome i što se tiče naših rezultata kao Vlade odnosno nas kao resornog Ministarstva za EU fondove ja moram reći da rast o 400% u ugovaranju operativnog programa konkurentnost i kohezija koji je najveći investicijski operativni program EU fondova u ovome razdoblju sve govori o našim naporima. 232% rastu ugovaranja na razini svih EU fondova u odnosu na protekle tri godine isto tako. Znači, na nama je da sada trčećim korakom stižemo propuštene tri godine u korištenju naših 10,7 milijardi eura i tu trebamo sve raspoložive kapacitete kako na nacionalnoj tako na regionalnoj i lokalnoj razini. Kada govorimo o ovjeravanju odnosno plaćanju korisnicima isto tako tu bilježimo u istom razdoblju porast u odnosu na prethodne tri godine i to u iznosu od 173%, opet ponovno prednjači operativni program gdje je naše ministarstvo upravljačko tijelo, gdje su plaćanja korisnicima porasla za 356% u odnosu na protekle tri godine. Kad govorim o onom ovjeravanju to je u konačnici kad se projekti završe, kad se izanaliziraju svi prihvatljivi troškovi moram reći da je onda ovjeravanje izdataka kod Europske komisije odnosno slanje zahtjeva za plaćanje na 31.10. ove godine iz svih europskih fondova bilo ovjereno 383 milijuna eura, to je samo 3,6% dodijeljenih sredstava. U međuvremenu je tijekom studenoga ovjereno dodatnih 206,7 milijuna eura iz operativnog programa i 22,4 milijuna eura iz programa ruralnog razvoja. Time je vrijednost ovjerenih sredstava porasla na 612 milijuna eura odnosno 5,7% dodijeljenih sredstava. Do kraja godine planiramo sada u 12. mjesecu poslati još dva zahtjeva za plaćanje u vrijednosti oko 200 milijuna eura za naš operativni program i još jedan zahtjev za plaćanje za operativni program učinkoviti ljudski potencijali. To sve govori o naporima ove Vlade obzirom da je vrijednost ovjerenih sredstava na kraju prošle godine iznosila 207 milijuna eura, tijekom 2017. godine očekuje se rast ovjerenih sredstava veći od 290%. To su oni podaci s kojima ćemo sigurno početkom 2018. izaći kada se zatvori cjelovito ova godina. Ovaj posao nije lak, jako puno posla je pred svima nama i mi smo spremni na te izazove da sve novce iz europskih fondova zaista stavimo na raspolaganje krajnjim korisnicima čim prije. Što se tiče dijela kada govorimo o novim alatima u zakonima i mjere koje smo si raspisali upravo kroz zakone koji će uslijediti u narednom kvartalu u Hrvatskom saboru i na Vladi to je Zakon o potpomognutim područjima, duboko smo svjesni upravo te problematike koja se događa na nerazvijenim dijelovima Hrvatske i želimo zaista konkretnim mjerama učiniti sve ono što treba. Moram istaknuti da u ovom zakonu nikada nisu doneseni programi regionalne konkurentnosti i programi za potpomognuta područja. Mi ne želimo naime da se donese ovaj zakon a da programe koje smo si zacrtali koji su po meni puno važniji u provedbenom smislu, sad sam istaknula dva, program održivog razvoja lokalne zajednice. Pitajte jedinice lokalne samouprave što misle o tome u ovoj godini od tih 267 milijuna kuna koje smo dodijelili upravo na nerazvijene dijelove Hrvatske a i sve ono što smo radili kroz Fond za sufinanciranje. Mislim da su svi u tom kontekstu zadovoljni i na nama je da upravo kroz ove programe koje ćemo sigurno nakon što zakon stupi na snagu donijeti i odgovoriti na sve one probleme koje trenutno imamo. Primjerice, otoke ste isto tako spomenuli. Novi Zakon o otocima pripremamo. Kada govorimo o ovom indeksu razvijenosti mi ćemo donijeti u Zakonu o otocima otočni indeks jer ako jedna jedinica lokalne samouprave pripada određenoj jedinici lokalne samouprave a praktički na tom otoku nemate ništa od onoga što bi trebalo biti mjerljivo u ovim pokazateljima smatramo da bi to trebalo učiniti upravo diverzificirano po razvojnim posebnostima svih krajeva Hrvatske jer nije isto razgovarati o otocima, nije isto razgovarati o Slavoniji, o Dalmatinskoj zagori, o Gradu Zagrebu itd. To su stvari o kojima mi sigurno jako puno vodimo računa. Gospodin Hrg je predstavio tu studiju Hrvatske gospodarske komore koja ima isto tako svoje određene pokazatelje. Mi smo isto tako i to uzeli u obzir pri izradi ovoga svega čemu smo zaista sustavno pristupili, Kada govorimo o ovim rokovima za izvještavanje o kojima ste vi gospodine Batinić govorili veliki nedostatak izvještavanja o provedbi iz županijskih razvojnih strategija i dokumenata koji se trebaju dostaviti ministarstvu su na neki način bili problem iz razloga što kapitalne investicije koje se događaju na području pojedine županije nikada niste mogli dobiti pristup informacijama o tome kolika su ulaganja primjerice državnih i javnih poduzeća na tome prostoru. I to je važno unijeti u ove mjere koje su sigurno navedene u županijskim razvojnim strategijama. Tako da taj postupak predugo traje i predugo se prikupljaju informacije koje su po meni naravno trebale biti puno transparentnije. Ali mislim da ćemo ovim drugim zakonom to izvještavanje riješiti. Što se tiče ovog dijela koje sada mi imamo za radni zadatak, a to je izvještavanje o provedbi županijskih razvojnih strategija, izvještavanje zapravo o provedbi strategija urbanog razvoja tu su rokovi u hodogramu navedeni onako kako mi smatramo da možemo izvesti sve da budu što kvalitetniji podaci upravo ovdje predstavljeni vama saborskim zastupnicima o učincima svega onoga što smo si zacrtali dakako i u Strategiji regionalnog razvoja Republike Hrvatske. Evo mi smo ljetos donijeli u Hrvatskom saboru vi ste usvojili Strategiju regionalnog razvoja Republike Hrvatske. Prikupljanje mišljenja o Akcijskom planu provedbi mjera koje trebaju biti vezane na operativne programe i druge dokumente poprilično traje duže od 3 mjeseca jer to sve jako puno iziskuje napora i zapravo usklađivanja sa svime onime što nam je dostupno u vidu dakle financiranja. Mislim da smo upravo odgovorili ovim izmjenama i dopunama na sve ono što želimo, a to je sigurno da želimo jačati regionalnu dakle lokalnu razinu i kadrovima, i financijskim sredstvima iz fondova Europske unije da uđemo pripremljeni u onu financijsku perspektivu koja je pred nama ma kako ona izgledala. A trenutno imamo i najave, i veliku debatu koja će se voditi na razini Europske unije o kohezijskoj politici, o višegodišnjem financijskom okviru, kako će to izgledati, da li će to biti samo financijski instrumenti, kreditna sredstva, da li ćemo imati Europsku uniju sa dvije brzine, oni koji su razvijeni da imaju svoj nekakav okvir, a oni koji su nerazvijeni i koji su kasnije pristupili u članstvo imati drugi okvir mislim da će se to jako reflektirati i na ono sve skupa što mi želimo u narednom razdoblju raditi. Evo, tu bih završila i hvala vam lijepa na vašim prijedlozima.
Hvala. Vaše izlaganje je izazvalo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospođo Žalac, evo jedno samo kratko pitanje. Iz ove vašeg završnog izlaganja prvo teza da razvijeni dijelovi Hrvatske ne trebaju također snažnu potporu za svoje projekte ja mislim da nije dobra jer pogotovo kada se radi o poduzetnicima velika većina projekata dolazi od tamo gdje već postoje uspješne tvrtke i one bi se trebale razvijati, uplaćivati novac u proračun, a s tim novcem bi Vlada trebala razvijati i stvarati uvjet u cijeloj Hrvatskoj kako bi se i ti dijelovi Hrvatske razvijali. Jer nije moguće imati uspješne projekte ukoliko primjerice nema ljudi kvalificirane radne snage itd. Ono što je mene zabrinulo, a vi ste rekli da namjeravate 2.700 ljudi zaposliti u cijelom procesu europskih fondova odnosno povlačenju europskih fondova i to po regionalnoj razini. To je zbilja impozantna brojka, a pogotovo kada uzmemo u obzir da će se to vjerojatno rješavati preko županija odnosno razvojnih agencija. Ja znam da je to u interesu lokalnih vlasti, župana, ali nisam siguran da je baš to najefikasniji način koje bi trebalo raditi s obzirom da sigurno recimo župani u Slavoniji odakle vi dolazite njih 5 koji su iz HDZ-a već sada razmišljaju o tome kako će zaposliti 400, 500 ljudi. Ali to ne znači da će to biti najefikasniji način povlačenja sredstava iz Europske unije. Tako da ja vas molim još jednom da razmislite da li je upravo to interes da se u javnom sektoru poveća broj zaposlenih po županijama tamo gdje je HDZ-e na vlasti ili interes da napravimo najefikasniji sustav. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Panenića.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice u vašem završnom obraćanju ste upravo istaknuli problem statističkih podataka. Mi se s tim problemom susrećemo cijelo vrijeme. Ovo je zapravo u vašem prijedlogu zakona čini jednu bitnu supstancu i baratanje sa tim podacima koji možda jesu ispravni ali ne pokazuju stvarno stanje, niti mogu sublimirati život na nekom području. Pokazuje se kao pogrešna metoda i mi cijelo vrijeme radi neispravnih podataka što se tiče prikazivanja stanja imamo zakone koji ne mogu niti biti primijenjeni u svojoj cijelosti. Mislim da, evo i na saborskom odboru sam zastupao stajalište da bez obzira da već biti će regionalni koordinatori na terenu županije kao takve, lokalne samouprave da bi jedan dio koji bi bio izdvojen iz čiste statistike mogao pokazati stvarno stanje da prepustite jedno 10% da se unutar jedne županije odredi prioriteti neki koji bi bili ili onako kako se u stvarnosti tamo osjeća potreba za razvojem. S tim bi se možda izbalansirao nedostatak stvarnih statističkih podataka. I drugo na što bi se još osvrnuo je vezano za vaš komentar da kada se objavi javni poziv, vrijedni prijavitelji obično bude tri puta. To je zapravo jedno vrlo ovako triki izjava jer na kraju kada pogledamo da je povlačenje 9% bilo sada službeni podaci, da onda stvarno ispadne da je odgovornost prevelika na ministarstvima koji nisu dovoljno ažurni, dovoljno brzi da izlaze sa javnim pozivima. Inače prijavitelji su spremni, dokumentacija je spremna. Međutim, jako dugo čekanje dovodi do brojnih problema gdje nekada istek građevinskih dozvola koje sada tri godine dovodi u stvaran problem. Mislim da stvarno onda se mora utvrditi gdje su ti ključni problemi, gdje su zastoji i puštati te natječaje [[Upadica Reiner: Hvala.]] Možda nekada nije sve savršeno, ali treba ići. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Pa gospođo ministrice, mislim da je dobro da ste rekli ovo što ste rekli u svom zaključnom govoru. Zašto? Zato što sam ja dobio dojam, možda se varam da nakon ovih koliko već 6 sati rasprave mi nismo naprosto shvatili koja je funkcija ovoga zakona. Dakle ovaj zakon je da se smanji ta velika raznolikost u razvoju RH, da se omogući onima koji su slabiji da naprosto se razviju. Druga stvar, ono što je evidentno iz rasprave ljudi nisu shvatili kolika je važnost Državnog zavoda za statistiku. Mi u ovom zakonu možemo koristiti samo pokazatelje koje je propisao EUROSTAT ništa mimo toga. I prema tome, Državni zavod za statistiku je ovdje ključan. Treća stvar koja se ne želi shvatiti, nego vam se spočitava vama i HDZ-u da želimo uhljebit ljude, a to su administrativni kapaciteti za izgradnju programa. Bez toga nema ništa. I na žalost mi danas umjesto da raspravljamo o tome da političku pripadnost bacimo negdje neću sad reći gdje u kantu nekakvu i da dođemo ka tome kako da uspostavimo sustav da povučemo čim više sredstava, mi uvjeravamo jedni druge u ne znam što. Oni koji su bogati, koji su razvijeni oni imaju 1001 mogućnost kako oni, tako i njihovi poduzetnici da iz niz drugih fondova povuku sredstva. I nitko ovoga sa ovim ne kažnjava. Ovo je fond, zapravo ovaj zakon je nešto što supstituira bivši Zakon o područjima od posebne državne skrbi, bivši Zakon o brdsko-planinskim područjima i bivši Zakon o otocima. Onakav način pomaganja kao što je bio po tim zakonima prema direktivama Europske unije se smatraju nelegalnim potporama. I to je ono što treba jasno ovdje reći. Zato je dobro što ste neke stvari rekli u svojoj završnoj riječi, a naprosto ste vidjeli danas koliko tu ima neznanja i nerazumijevanja. I zato ove agencije ili kako ćemo ih već zvati administrativni kapaciteti su od neprocjenjive vrijednosti ako želimo dobro nerazvijenim krajevima Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 241, predlagatelj akta je Vlada Rh, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju RH, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 14 suzdržanih, 26 glasova protiv Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju RH.
A sad ćemo prijeći na drugu točku tek danas. Lijepo smo danas, evo gotovo je pet sati. Mi smo tek na drugoj točci. - Konačni prijedlog Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske, drugo čitanje, P.Z. br. 189. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Želi li predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana ministrica regionalnog razvitka i fondova EU gospođa Garijela Žalac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo drugi zakon je, druga tema današnje sjednice. Dakle, Konačni prijedlog Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH. Konačni prijedlog Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanje razvojem RH predlaže se s ciljem povećanja učinkovitosti i djelotvornosti javnog upravljanja sukladno Strategiji razvoja javne uprave za razdoblje od 2015. do 2020. godine, te Nacionalnom programu reformi za 2017. godinu. Dosadašnji sustav strateškog planiranja i upravljanje razvojem u RH obilježavaju brojni problemi, a niz razvojnih izazova sa kojima se Hrvatska suočava to su visoka stopa nezaposlenosti, negativni demografski trendovi, niske stope gospodarskog rasta i drugo posljedica su i neplanskog upravljanja razvojem. S ciljem uklanjanja identificiranih problema naše ministarstvo pokrenulo je proces izrade sveobuhvatnog zakonskog okvira za strateško planiranje i upravljanje razvojem. Hrvatski sabor je na petoj sjednici održanoj 4. listopada 2017. godine u prvom čitanju raspravljao o Prijedlogu zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem kojeg je prihvatio zaključkom. O Prijedlogu zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske raspravljali su Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU i Odbor za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu. Navedeni odbori dali su podršku donošenju ovog zakona. Dane su primjedbe i prijedlozi vezani za izričaj pojedinih odredbi i potrebu njihove dorade u pravnom i nomotehničkom smislu koji su od strane predlagatelja zakona i usvojeni, te se pristupilo pripremi konačnog prijedloga zakona, obzirom da se upravo zakonom namjerava urediti sustavan i cjelovit pristup u upravljanju javnim politikama i razvojem RH. Nacrt prijedloga zakona upućen je na raspravu na sjednicu Gospodarsko-socijalnog vijeća koje je podržalo donošenje zakona. Povjerenstvo za održivi razvoj, poticanje gospodarstva, energetiku i klimatske promjene Gospodarskog socijalnog vijeća iznijelo je prijedloge u skladu sa kojima je Nacrt prijedloga zakona i dopunjen i izmijenjen. Konačni prijedlog zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem izrađen je uzimajući u obzir nedostatke postojećeg sustava, te primjere dobre prakse drugih zemalja. Također sadržaj konačnog prijedloga zakona rezultat je sustavne i kontinuirane suradnje izrađivača i širokog kruga dionika moram reći kroz međuresornu radnu skupinu koja je obuhvatila predstavnike svih resornih ministarstava kao i ostale relevantne aktere s nacionalne, odnosno područne i lokalne razine Ured predsjednika Vlade RH, Ured za zakonodavstvo Vlade RH, predstavnici regionalnih koordinatora, udruga gradova, udruga općina i Hrvatska zajednica županija. Dodatno su formirane i četiri podtematske skupine za postizanje konsenzusa oko specifičnih pitanja i to tematska podskupina za usklađivanje strateškog planiranja s proračunskim planiranjem na nacionalnoj razini i ciklusom europskog semestra, tematska skupina za povezivanje strateškog i proračunskog planiranja između lokalne, regionalne i nacionalne razine, tematska podskupina za povezivanje strateškog i prostornog planiranja i tematska podskupina za izradu prijedloga institucionalnog okvira. U tom smislu ukupno su održana četiri sastanka sa svim članovima velike međuresorne radne skupine i preko 10 sastanaka sa članovima tematskih podskupina. Ono na što bi se ja koncentrirala danas s obzirom da je Konačni nacrt Prijedloga zakona pred vama. To su rezultati koji će proizaći iz Zakona o sustavu planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske. Konačnim prijedlogom zakona postavlja se integrirani sustav planiranja razvoja koji obuhvaća strateško planiranje i realizaciju programa, aktivnosti i projekata te se njime stvara temelj za učinkovito, djelotvorno, odgovorno i održivo upravljanje razvojem Republike Hrvatske. U tom kontekstu upravo se u ovom zakonu uvode slijedeće novine. Propisuje se izrada Nacionalne razvojne strategije kao krovnog dugoročnog akta strateškog planiranja kojim će se usmjeravati razvoj Republike Hrvatske. Ja vam moram reći dok zakon nije stupio još na snagu mi smo već održati sastanke sa preko 400 sudionika koji su bili zapravo na tom vizioniziranju onoga što bi trebalo raditi u narednom razdoblju nakon 2020. godine. Ograničava se broj strateških dokumenata vodeći pri tome računa o njihovoj međusobnoj usklađenosti, standardizaciji izrade i praćenja učinaka te povezivanju s proračunom. Uspostavlja se izravna poveznica ovim zakonom između akata strateškog planiranja proračuna i drugih resursa za provedbu strateških ciljeva. Definiraju se precizna načela za izradu, provedbu, praćenje provedbe, izvještavanje i vrednovanje učinaka akata strateškog planiranja, propisuje se uvođenje alata za mjerenje uspješnosti u provedbi, uvodi se središnja koordinacija strateškog planiranja i uspostavljaju veze sa županijskom i lokalnom razinom koje nisu do sada postojale ili su bile vrlo slabe. Propisuje se jasna podjela nadležnosti između tijela uključenih u procese strateškog planiranja te se podupire jačanje ljudskih kapaciteta za upravljanje procesima u sustavu strateškog planiranja u tijelima javne vlasti te se na kraju i najvažnije uspostavlja jedinstveni informacijski sustav za strateško planiranje i upravljanje razvojem i središnji elektronički registar razvojnih projekata s ciljem učinkovitog praćenja provedbe i učinaka akata strateškog planiranja te pripreme projekata na nacionalnoj, županijskoj i lokalnoj razini. Smatramo da upravo ovaj zakon po prvi puta donosi novinu a to je da nakon 26 godina svoje samostalnosti i suverenosti Republika Hrvatska nikada nije imala dugoročnu viziju i strategiju cjelokupnog razvoja. Vi morate znati da trenutno ima preko tisuću 700 lokalnih strategija i regionalnih, preko 200 dakle strategija koje su na nacionalnoj razini donesene i smatramo da se ovakvim načinom dakle donošenja upravo strateških dokumenata ne može ni na koji način upravljati i počesto ne znamo što to trebamo onda ni iz mjera uvrstiti u financiranje kako iz državnog a posebice iz europskoga proračuna. Sustav strateškog planiranja kakav je opisan u ovome zakonu postat će sigurno alat za donošenje kako političkih odluka utemeljenih na konkretnim pokazateljima i učinku te će nam omogućiti da resurse dirigirano usmjerimo na najvažnije ciljeve i mjere koje će polučiti pozitivan gospodarski učinak na rast, zapošljavanje i razvoj za dobrobit i budućnost bolje i jače Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Giovannia Sponze. Izvolite!
Evo, poštovana ministrice, pokušat ću biti kao i po prethodnoj točci vrlo kratak u pitanju. Naime, moj dojam je da vi kao ministrica se jako trudite, da ulažete silnu energiju. Međutim, problem koji postoji nije od danas već je on od jučer i traje već predugo vremena. Stoga me interesira da li vi vidite perspektivu i nadu na koji način se može poboljšati suradnja između resornih ministarstava, između državnih i javnih poduzeća a dakako sve u cilju usklađivanja i pripreme prijeko potrebne dokumentacije.
Odgovorit će poštovana gospođa ministar Žalac.
Hvala lijepa na ovome pitanju. Poštovani zastupniče, naše ministarstvo je zapravo koordinacijsko tijelo za EU fondove u Vladi Republike Hrvatske a to znači da smo praktički krovno dakle ministarstvo koje vodi računa upravo o koordinaciji među resorima. Ono što smo si zacrtali u mandatu ove Vlade u poglavlju 8. koje se odnosi na ravnomjeran razvoj svih krajeva Hrvatske to je upravo ovo o čemu vi govorite a to je znači uspostava zapravo svih informacija koje imamo na jednome mjestu u vidu i pripreme projektne dokumentacije, studija, svega ono što je potrebno da bi koristili sredstva europskih fondova od ministarstva, državnih javnih poduzeća, regionalne i lokalne razine, dakle svih koji zapravo koriste javna sredstva. Taj posao nije lak. To je posao za koji svi znamo da je potreban, da ga trebamo već dugi niz godina jer samo na temelju informacija koje daju zapravo sliku onoga što imamo pripremljeno od projektne dokumentacije u svakom pojedinačnom resoru, u svakom državnom i javnom poduzeća i dakako na lokalnoj i regionalnoj razini, čak nije loša naravno imati i informaciju o tome kakva su investicijska ulaganja i poduzetnika na određenom području. Naravno da njih ne možemo obvezati u ovom kontekstu ali sve što se odnosi na trošenje javnog novca smatramo da treba biti upravo na jednom mjestu prikupljeno upravo ovim zakonom i da na taj način možemo dobro programirati sve ono što nam dolazi u narednom razdoblju. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi će biti Klub GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite!
Hvala lijepa. Potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege! Pred nama je Konačni prijedlog zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske. Riječ je o jednom zakonu koji je relativno jasan, kratak i kao takav Klub GLAS-a i HSU-a će ga podržati. No međutim, dozvolite mi nekoliko riječi. Ja sam studirala u jednom drugom vremenu i jednom drugom sustavu i jednako tako sam se tada počela baviti prostornim planiranjem i u tom vremenu kad je bilo riječi o dokumentima prostornog uređenja, oni se tad nisu tako zvali, zvali su se prostorni planovi. Svaki taj prostorni plan Republika Hrvatske koja je bila u sastavu jedne druge države, je imala 101 općinu, a grad Zagreb je imao plus 14, dakle, imalo je 115, odnosno 102 prostorna plana. Svaki prostorni plan je uz sebe imao i mjere provedbe koje su se zvale kratkoročne, srednjoročne i dugoročne i jednako tako je imalo i financijske učinke odnosno, koja su sredstva potrebna kroz godinu dana, kroz pet godina ili kroz deset godina za provedbu tih prostornih planova. Ovaj dokument i ovaj način je na tragu toga. I zato sam uvodno rekla da je riječ o jednom jednostavnom zakonu kojeg ćemo mi podržati, ali onda dolazimo do ali. Ajmo mi vidjeti u stvarnom životu u Hrvatskoj kako to funkcionira. Apsolutno smo majstori u tome da donesemo što više zakona, da donesemo što više uredbi, da donesemo što više pravilnika i da po mogućnosti ne znamo što smo donijeli i što manje od toga primjenjujemo i koristimo da bi ih zakomplicirali. Ljudi kažu da zemlje koje žele ići naprijed imaju relativno malo zakona i imaju relativno malo provedbenih dokumenata kod nas nije takav slučaj. Dakle, kad malo gledate ovaj zakon i kad gledate kad oni govore o sustavu onda imate određena načela. Jednako tako kroz povijest u posljednjih 40, 50 godina u Europskoj uniji su se primjenjivala dva načela. Jedno načelo je bilo integralnog pristupa da je bio jedan krovni dokument pa ispod toga da su bili poddokumenti, a drugo načelo je bilo načelo sektorskog pristupa. E, a mi u Hrvatskoj imamo i jedno i drugo načelo. Svaki sektor radi za sebe, a onda se međusobno smo u skladu ili nismo u skladu. Ja znam da je već popodne, da nam je već kasno, da smo svi već umorni, meni se inače glas evo vratio popodne pa mogu govoriti, ali zaista imam potrebu za one koji slušaju i koji će slušati govoriti o nekim stvarima ne zato što želim reći biti ću protiv nego samo zato da upozorim na činjenice koje imamo i na činjenice koje bi možda valjalo promijeniti. Recimo primjera radi, kad govorimo o lukama nautičkog turizma mi ih zovemo sve marine, one su različito definirane u Zakonu o prostornom uređenju, različito su definirane u Zakonu o pomorskom domu, različito su definirani u zakonima o marinama. I ako netko ne želi to provoditi, apsolutno ima opciju da to ne provodi. Ja upozoravam recimo na jednu odredbu iz ovog članka, koji kaže članak 31. da međusobno moraju biti usuglašeni prostorni planovi i ovi dakle, i strategije koje ovdje nastanu jer je osnov zapravo da te strategije budu element i način na koji se provode prostorni planovi. S tim što morate znati da će tu nekoliko puta jednako tako se provoditi i strateške procjene utjecaja na okoliš. Dakle, ja bih možda i upozorila na još jednu činjenicu koja mi se čini izuzetno važno, ne samo u sustavu prostornog planiranja, vi ćete imati prostorni plan, pretpostavka je da će se strategije usuglasiti s tim, jer jednostavno neće se moći provesti, neće se moći dobiti dozvola ako međusobno nisu usuglašeni. No međutim, tamo negdje 2013. godine u proljeće, u ljeto, ja sam bila u ovom Saboru i bila sam jako ponosna i jako zadovoljna jer je Sabor izglasao jedan zakon koji se zove Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Postoji jedna direktiva koja se zove ina … direktiva koji kaže da se svi podaci, svaka država mora imati na jednom mjestu, da ih mora prikupljati i da je … point odnosno ključno mjesto za te podatke Državna geodetska uprava. I meni se u tom trenutku činilo da je to odlično rješenje da ćemo s tim riješiti brdo stvari. Jer što vam je prostorni podatak? Prostorni podatak je da je oranici koju je država dala u zakup godišnje bio usjev bio toliko i toliko. Prostorni podataka vam je da je u školi u Otoku upisano toliko i toliko djece. I meni se činilo to je savršeno mjesto i imat ćemo prostorne podatke na jednom mjestu, tu ćemo ih prikupljati i dalje s njima baratati. Ja sam tu malo danas pogledala na laptopu koliko se zapravo ti prostorni podataka prikupilo, pa se prikupilo relativno malo iako je … direktivu smo potpisali, Zakon o nacionalnoj infrastrukturnih podataka smo donijeli, znamo koje nam je centralno mjesto koje prikuplja. Recimo vidjela sam da je vezano uz vodovod o načinu potrošnje vode u jednoj općini to je bio zadnji podataka koji je. I sad uz taj zakon koji imamo koji smo donijeli jer smo se usklađivali sa direktivama Europske unije mi ćemo ponovo donijeti još jedan zakon i u tome zakonu ponovo imamo informacijski sustav za strateško planiranje i upravljanje razvojem. Dakle, ajmo se pitati koliko sustava imamo, ajmo se pitati da li su oni međusobno usklađeni i ajmo se pitati da li su oni korespondiraju jedan s drugim? U odnosu na prostorne pokazatelje i u odnosu na prostorne podatke ja znam za tri sustava, znam za NIP, nacionalna infrastruktura prostornih podataka koje vodi Državna geodetska uprava i koje je za sve resore, za sve općine, za sve gradove, za komunalna poduzeća za se one koji upravljaju bilo čim centralno mjesto gdje bi oni trebali davati svoje podatke koji se …. podatke i s njima se nešto dešava i koji se od 2013. do danas zaista izuzetno skromno tamo pune. Onda imamo drugi sustav to vam je sustav koji je u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja koji je sustav vezan uz prostorne planove gdje su evidentirani svi prostorni planovi definirani svi aspekti sa zaštite kulturne prirodne i svih ostalih baština. I sad ćemo imati treći sustav. Ako je netko majstor u tome da imamo nekoliko sustava da sustavi međusobno nisu usklađeni onda smo očito mi sustavi. Ja zato o ovom zakonu zaista želim misliti afirmativno, ja zaista želim misliti da donosimo zakon zato što svi zajedno hoćemo da u zemlji bude bolje. Ja moram sa ove govornice nekako izraziti svoju zabrinutost i svoju zebnju da smo ponovo donijeli jedan zakon koji dobro zvuči. Znate, to vam je ono kao kamilica, neće vas ni izliječiti ali neće vam ni naškoditi, pa dobro, dobra je i topla i hladna pa ćemo ju popiti. Iz jednostavnog razloga mi moramo konačno se odlučiti što hoćemo i što želimo, način na koji želimo upravljati, način na koji želimo nekakve stvari definirati jer ono što je važno, važno je da imamo niz propisa koji su propisi na razini Europske unije ali ga uvijek lokalno zakonodavstvo može nekako prilagoditi. Ja to uvijek hoću recimo definirati jednim primjerom. Vi hoćete napraviti jednu cestu i za tu cestu hoćete dakle povući određena sredstva iz fondova Europske unije, pri tome neću govoriti, neću ulaziti u teritorij općine i grada. No međutim, ona vam nije u nikakvom prostornom planu. Onda vi morate napraviti izmjenu i dopunu prostornog plana. Za izmjenu i dopunu prostornog plana morate provesti javnu raspravu, morate provesti stratešku procjenu utjecaja na okoliš a kad se definira točna trasa i procjene utjecaja na okoliš za tu trasu. Jedna tako u odnosu dakle na strateško planiranje i ostalo ako želimo da to bude nekakav kratkoročni, srednjoročni odnosno dugoročni dokument i nešto važno će jednako tako to trebati biti proglašeno i još jedanput raditi istu ili sličnu stratešku procjenu utjecaja na okoliš. Što ja zapravo želim reći? Želim reći da sektorskim planiranjem ne činimo puno, sektorskim planiranjem svaki sektor je sam za sebe. Ja vjerujem i nema razloga da ne vjerujem ministrici koja je tu uvodno rekla i u jednom mi je trenutku odgovorila, mi ćemo biti ti koji ćemo biti na vrhu te piramide i koji ćemo objedinjavati pojedine sektore. Pri tome ja posebno naglašavam sektore iz oblasti prostornog planiranja. Da li to znači da ćemo dogledno u Zakonu o prostornom planiranju imati izmjenu gdje će se uvesti suglasnost Ministarstva regionalnog razvoja jer smo uveli suglasnost ministarstva koje upravlja imovinom jer ono što smo imali priliku vidjeti da u prostornom planiranju se godinama dešavalo slijedeće. Ako je riječ o državnoj imovini onda se tamo uvijek planirala zelena površina da bi se mogla planirati površina za izgradnju na privatnoj imovini i jedan od razloga zašto je nadležno središnje tijelo odnosno Ministarstvo upravljanja imovinom uključeno u proces svojim mišljenjem, iz jednostavnog razloga da zaštiti državnu imovinu jer državnu imovinu nije nitko štitio. Stoga, dakle države imaju različite načine i imaju različiti put koji su imale. Jedan način imaju države tzv. kapitalizma koji su bili dakle u jednom drugom sustavu a drugi način imaju Mađarska, Češka, Poljska jer morate znati da oni uopće prostorno planiranje na način koji smo mi imali nisu poznavali. Oni su tek posljednjih godina krenuli i sa sektorskim i sa prostornim planiranjem. Stoga, ja bih tu mogla još da me glas malo bolje posluži ali već je dobro, održati još dosta široku raspravu na tome što znači sektorsko planiranje i kako to želimo provesti, u kojem smislu Ministarstvo regionalnog razvoja tu treba sudjelovati. Ovaj zakon nema razloga da ga osporavamo i nema razloga da taj zakon dalje ne ide. Samo upozoravam ministricu, ona će možda nakon što se on izglasa biti jako zadovoljna, no međutim ona mora ući u stvarni život Hrvatske. U stvarnom životu Hrvatske treba voditi računa o međusobnoj usklađenosti svih resora jer znate tu se desi kao pruge. Prugu ne možete mijenjati pa onda imate nekoliko kolosijeka koji idu paralelno i svatko ide svojim kolosijekom i eventualno se nekad susretnu ali ne na način da postanu jedna pruga nego na način da idu jedna preko druge. Stoga posebno naglašavam ovu temu dakle informacijskog sustava iz jednostavnog razloga što iz ovog bi se dalo zaključiti da uvodimo novi informacijski sustav umjesto da međusobno povežemo i već imamo ono što imamo. Ja zaista sam tamo 2013. bila jako zadovoljna … [[Govornica se ne razumije.]] direktivom i tim nacionalnom infrastrukturom prostornih podataka i iz jednostavnog razloga što sam mislila sad ćemo u konačnici s jednog mjesta moći vidjeti sve. Dakle, možda samo za kraj. Mi smo u prostornom planiranju ne jedan od slijedećih slučajeva. Radili smo prostorne planove županija jer je tako bilo zakonodavno rečeno, tako smo tu piramidu postavili i ja sam u dva ili tri slučaja, neću sad navoditi koje županije vidjela da je prostorni plan jedne županije predvidio cestu do svoje granice i ona je završavala tu a onda kad ste prislonili prostorni plan druge županije ta ista cesta se nastavila ovdje. Dakle, takvih slučajeva smo imali dosta. No međutim, to vam nije nikad problem kad takav slučaj imate na papiru. Malo vam je veći problem kad to imate i u naravi a vjerovali ili ne imali smo i u naravi ne baš neku veliku auto cestu ili cestu ali je bilo riječ o jednoj prometnici koja je završavana, no međutim završavala je na granici susjedne općine a susjedna općina je radila svoju pa ju završila jedno deset metara dalje i nisu se nikako mogle spojiti. Što završno hoću reći? Nemojte da ostane ovaj zakon kao kamilica pa imamo ju a ne trebamo ju, da li je topla ili hladna, neće nam puno ni pomoći ni odmoći. Rezultat ovoga treba biti zaista da se onda konačno definira tko je tu, tko na određeni način ujedinjuje svu problematiku koja je a u odnosu na sustave idemo vidjeti šta imamo pa početi koristiti to što imamo i nije nikakav problem i da se Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka u tom dijelu i izmijeni pa da netko drugi bude centralna točka ali ovako prikupljamo podatke na niz mjesta, na niz adresa i prikupljamo ih iz početka a zapravo ne upravljamo njima na način na koji to trebamo činiti a ovo sve zapravo je u svrhu održivog razvoja Republike Hrvatske i to ću ponoviti i ovaj put i ponovila sam puno puta. Održivi razvoj znači da otprilike u svim dijelima Hrvatske ljudi imaju iste uvjete za život, za stanovanje i za rad i nemojmo i da nakon silnih zakona koje ćemo donijeti i oko nekih se malo više ili manje prepiremo to ne ostane samo dobra želja na papiru. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Darka Parića.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Ja znam da je kasno ali jednostavno kad netko spomene podatke informacijske sustave ja ne mogu da se ne javim, to je tako. Da, mi smo zbilja Hrvati onako nekako genijalci za izradu i implementaciju što više različitih informacijskih sustava koji skupljaju iste podatke. Nažalost, danas u Hrvatskoj imate Boga pitaj koliko različitih baza podataka i informacijskih sustava koji skupljaju iste one podatke koji se nalaze u OIB sustavu i radi viška poslove, i ljudi rade viška poslove, i građani daju viška podatke a jednostavno nitko to ni na koji način ne uspijeva spriječiti. Najgora stvar od svega toga je što se troši jako puno novaca i sredstava za isti taj posao. To vam je kao kad biste gledali ceste da od Splita do Zagreba radimo tri, četiri autoputa paralelno jedan do drugog čisto tek tako da se nađe. I ono što ja često u ovom Saboru govorim, samo jedna stvar sve to može riješiti, to se zove digitalizacija odnosno informatizacija. To je taj put u kojem treba krenuti ova država i javna uprava, mi trebamo radikalno digitalizirati sve procese u državi i javnoj upravo i jedino na taj način možemo spriječiti viška prikupljanje podataka, viška rada naših službenika i viška potrošnje novaca. Pretpostavka za to postoji u Zakonu o nacionalnoj državnoj informacijskoj infrastrukturi samo taj zakon trebamo konačno početi provoditi onako kako treba. Zahvaljujem. Samo toliko.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnika Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa. Kolega zaista ja znam da svaki put kad spomene bilo tko informatizaciju ja to vrlo rado spominjem ne možete ne reagirati i zbog toga je bez obzira što je kasni sat i bez obzira što uvijek ostanu ljudi koji to moraju ostati ili je takav dogovor unutar kluba ili zato što ih nešto interesira mislim da je izuzetno važno da znamo. Mi imamo barem jedno četiri, pet odličnih propisa, no međutim to su propisi koji su mrtvo slovo na papiru i koji eventualno netko od nas za njih zna i izvuče kad treba. I taj propis koji spominjete i vi i ja o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka je odličan propis, mi smo ga moramo donijeti jer smo prihvatili … [[Govornica se ne razumije.]] direktivu i ona naređuje zemljama članicama da donese i on odlično, relativno je kratak, isto ima kao i ovaj zakon svojih tridesetak, četrdesetak članaka. No međutim, sad nakon donošenja ovog zakona nešto treba napraviti, treba se sjesti sa tijelima koja su nadležna za prostorno planiranje jer će se desiti da će zapravo se podaci skupljati na istom mjestu i kad vi to nazovete sad ja ću reći recimo komunalno poduzeće jedna općina da ne navedem, opet da ne koristim grad Vodice ili Ivanec jer su tu kolege vi ćete nazvati komunalno poduzeće tamo i reći, najprije će nazvati jedan i reći recite mi koliko ste pokopali ljudi u posljednjih godinu dana pa će ti dati podatak, pa će malo iza toga nazvati netko drugi. Kad nazove treći ovi će reći ovi tamo su ludi, nemaju pojma što rade. Zbog toga ovaj zakon treba iskoristiti na način ajdemo da znamo što radimo. U obrazloženju stoji jednako tako da su dobivena sva mišljenja i sve suglasnosti. Kolege koji rade u Državnoj geodetskoj upravi znaju da su oni centralna točka za prikupljanje prostornih podataka. Samo je moja molba, ovaj zakon je pristojan zakon, no međutim ako ga mislite provoditi onda treba voditi računa i o svim drugim propisima koji su na snazi.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na slijedeći Klub zastupnika a to je ona HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić.
Hvala, potpredsjedniče. Pomoćnice, ministrice, državni tajnici, kolegice i kolege! Ovaj zakon svakako je dobar i po meni temeljem i iskustva i vjerujem svima nama trebao je davnih godina prije već biti na snazi i danas bi imali vjerujem daleko kvalitetnije dokumente prvenstveno što se tiče lokalne i regionalne razine. Neću dugo jer manje-više mogao bih samo iščitavati ono što ovdje piše ali ću možda upozoriti i dati jedno viđenje što se tiče prvenstveno osnovnih načela strateškog planiranja. Smatram da ovakav pristup i ovaj zakon je nužan jer nije bila ujednačena praksa do sada i nije još uvijek nažalost na razini i lokalne i regionalne zajednice. Prvo načelo točnosti manje-više vjerujem da svi imamo određenih iskustava sa planiranjem i osnovnom početnom onom osnovom za planiranje a to je SWOT analiza. Svjedočio sam mnogim planovima pojedinih općina, gradova, imao prilike iščitavati i u su se uglavnom frizirali neki podaci da bi konačno u konačnici taj strateški dokument, prije su bili planovi, plan ukupnog razvoja PUR ili kako je već bilo da bi to nekako izgledalo ljepše i obično su nam to bile nudile kojekakve agencije za nekih 20 hiljada kuna, 25 hiljada kuna ili red veličina toga i u konačnici kada ste išli u provedbu toga onda ste vidjeli da je to mrtvo slovo na papiru, bačen novac. Načelo učinkovitosti znači vrlo jasno, precizno definirani i sami ciljevi, odgovorno planiranje, znači neminovno da se trebaju što se tiče načela odgovornosti svi postići oni elementi koji su kasnije u člancima definirani. I ono što je ključno po meni načelo održivosti jer niz programa, projekata sa lokalne i regionalne razine nažalost ja bi ih definirao kao to su ne politički, ne politike nego politikantski ciljevi koji imaju negativan kontekst u ovom dijelu sa ciljem da li pridobivanja birača u konačnici masu od takvih projekata koji su bili na takav način projicirani u strategijama nikada nisu bili realizirani niti će biti. Nažalost, takvim situacijama svjedočimo i danas. Nadalje, partnerstvo, transparentnost to je više nego nužno, ne radi poštivanja načela transparentnosti da bi ispoštovali određene standarde temeljem zakona nego što više dionika onih koji će kasnije i sudjelovati u samoj provedbi, sukreirati i taj dokument će biti svakako kvalitetniji. Što se tiče načela održivosti i danas imamo u strateškim dokumentima pojedinih sredina, lijepo zvuči u jednoj maloj općini škola za 250 đaka, sportska dvorana ili ne znam neki drugi objekt, centar kulture za 1500 stanovnika, za … međutim naprosto zaboravlja se da i s obzirom i na prihode i na potrebe taj objekt će biti devastiran radi nekorištenja u narednih deset godina. Ovaj zakon poziva na odgovornost i upravo da više ne svjedočimo nekakvim takvim programima koji bi bili sadržani u strateškim dokumentima. Nadalje, ovaj zakon nastavak je i nemoguće je djelomično se dotaknuti prethodnog Zakona o regionalnom razvoju, što se tiče lokalnih koordinatora i što se tiče regionalnih koordinatora, njihove uloge svakako nužno je da neko valorizira, procjenjuje, ocjenjuje da korigira razvojni dokument lokalne samouprave da li općine da li grad. Ono što bih htio svakako napomenuti što smatram da je posebno važno i u ovom dijelu i u provedbi ovog dijela zakona važna je odgovornost, ali bojim se u kojoj mjeri će se moći ti planovi na svim razinama, na svim jedinicama lokalne i regionalne samouprave donositi po ovim načelima koja su ovdje definirana. Tu opet smatram da je uloga, iako tako i piše da će biti velika odgovornost, ali i veliki zadatak, veliki obim posla i za resorno ministarstvo jer provođenje ovog zakona na neki način daje jedan okvir provedbe generalne politike regionalnog razvoja RH, način kako da se taj zakon može u dijelu što se tiče samoga planiranja. Nisam siguran da li će se u praksi kada će se raditi valorizacija određenih strateških dokumenata, da li će se moći ispoštovati sva ta načela. Da li onaj politički background neće biti jači pa će se ajmo reći onako ovlaš dotaknuti samo, ali ne i eliminirati određene projekte koji nisu niti sadržani u nacionalnom niti u bilo kojoj sektorskoj, prometnoj ili bilo kojoj nekoj drugoj strategiji. Volio bi da tu imate jedan čvršći pristup tome i naprosto da ne prolaze neke ajmo reći nebulozne stvari. Kada sam raspravljao bio o Zakonu o regionalnom razvoju spomenuo sam i tu ću isto spomenuti koordinatore regionalne, lokalne propisuje koja je njihova uloga, koja je zadaća, međutim htio bih nešto sugerirati ili možda piše ali nisam uspio iščitati, ispričavam se. Naime, svjesni ste da ima niz lokalnih samouprava pogotovo manjih sredina sa općina prvenstveno sa jedno, dvoje, troje zaposlenih koji nemaju administrativnih kapaciteta da mogu na bilo koji način biti čak niti dionici izrade jednog takvog dokumenta, a izuzetno je važno. Postoji mogućnost i kroz Zakon o regionalnom razvoju i kroz izradu tih dokumenata na neki način da se integrira, da se praktički lokalni koordinatori ili da se prikloni nekoj većoj jedinici. Ali tu bi apsolutno sugerirao da li ćete to preko regionalnih koordinatora da se naprosto nametne u interesu onih građana koji žive u tim sredinama, da im se osigura budućnost, perspektiva i ostanak upravo da na neki način pokušate nametnuti način i tko će i na koji način će izraditi strategiju recimo lokalnu strategiju razvoja. Nadalje, kada se govori o srednjoročnim, dugoročnim, kratkoročnim planovima razumljivo je da se programi na lokalnoj razini donose za vrijeme trajanja mandata. Strategija razvoja srednjoročni plan, ja bi tu temeljem iskustva, manje-više apsurdno je da određene županije sada donose Strategiju razvoja 2014.-2020. to su trebali napraviti 2013. ili najkasnije u prvoj polovici 2014. vezajući, logika je da se veže na financijsku perspektivu EU. Jednako tako bi sugerirao da se praktički na razini RH da se krene u ažuriranje u izmjene i da praktički za financijsku perspektivu 2020.-2027. na razini RH makar ako ne veći gradovi ili lokalne strategije da su regionalne županijske strategije da su usklađene i da koincidiraju sa tom godinom, a sve sa ciljem kvalitetnijih valorizacija i kvalitetnijih projekta i sa većom apsorpcijom mogućnosti za europski novac. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, pomoćnici ministra sa suradnicama, kolegice i kolege. Ovaj konačni prijedlog Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati. Već u prvom čitanju dosta toga je rečeno i onda je zakon prihvaćen sa čak 109 glasova za, tako da vjerujem da neće biti problema oko usvajanja ovog konačnog prijedloga s obzirom da su predlagatelji sve primjedbe koje su imali u prvom čitanju bilo da su iznesene na odborima, saborskim odborima ili tu u sabornici prihvaćene, posebno ona koja se odnosi na brisanje odredbe o iznimkama od primjene zakona na akte strateškog planiranja iz područja obrane i nacionalne sigurnosti što je jedna od bitnih promjena u odnosu na prvo čitanje kao i to da se brisala odredba koja se odnosi na regionalnog koordinatora. Vidjeli smo da u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju imamo detaljno razrađene sve obveze i regionalnih koordinatora, pa onda je bilo, bilo je nužno da se iz ovog zakona briše. Naime, po prvi put ovim zakonom ćemo imati točno razrađeno, imamo razrađeno kako treba pripremiti, izraditi, provesti izvijestiti, pratiti provedbu učinaka, tko je odgovoran za i donošenje i provedbu razvojnih strategija. Ovim zakonom ćemo se konačno trebati dogovoriti oko željenih promjena. Vidjeli smo da i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o regionalnom razvoju predviđa razvojne sporazume, što znači da će više županija, više jedinica područnih, regionalnih samouprava se trebati i moći dogovoriti i utvrditi svoje prioritete, odnosno vidjeti jednu zajedničku viziju budućnosti. Svi mi zajedno moramo djelovati u istom smjeru. Do sada se događalo da različite institucije imaju različite interese, da susjedne jedinice lokalne samouprave posebno ako su različite i političke opcije ne mogu se dogovoriti oko zajedničkih interesa, pa onda imamo slučajeve da u svakoj općini i u onoj u kojoj vrtića nemamo, ali bi bilo dobro da imamo sportske dvorane i to trodjelne sportske dvorane. Pa onda svaki grad bi vrlo rado da bude, da ima centar nekog visokoškolskog obrazovanja, neku instituciju, pa onda nismo zadovoljni samo veleučilištima nego bi i sveučilište i slično. Mislim da upravo ovaj zakon nas tjera da sjednemo zajedno za stol i da vidimo što su naši prioriteti i ovaj puta ćemo morati znati reći i ne ulaganjima resursa u nestrateške aktivnosti. Nadalje, kad govorimo o ovom zakonu treba reći da smo do sada strateško planiranje i upravljanje razvojem u RH imali spomenuto u Zakonu o regionalnom razvoju i Zakonu o proračunu. Sada po prvi put imamo integrirani cjeloviti i standardizirani zakonski uređen skup pravila da ne možemo više donositi stihijski strategije, imati neujednačene pristupe. Osobito je u pitanju i bitno praćenje postignutih rezultata i učinaka. Naime, u ovom Hrvatskom saboru 2013. donijela se na primjer Strategija razvoja turizma do 2020. godine. U dvije godine niti je do kraj Vlade 2015. godine, niti je ustrojen odjel, niti je sazvano ni jedan sastanak ni sjednica Međuministarskog vijeća. Brojne su neusklađene bile sektorske strategije, a posebno sa planovima i programima. Često se znalo dogoditi da Općinsko vijeće donosi Strategiju razvoja svoje općine za naredni period u kojem prioritetno želi bilo ulaganje u izgradnju staračkog doma, vrtića, a onda uopće nemamo markicu u istom tom planu koji donosi isto to Vijeće za izgradnju jednog takvog objekta. Nadalje kad su u pitanju proračuni i tu su brojni slučajevi kada u proračunu ne samo za godinu za koju se donosi proračun, nego u onim razvojnim projekcijama za naredne još dvije godine nisu predviđena sredstva za određeni projekt koji je prioritetan u njihovoj istoj Strategiji razvoja. Također kad govorimo o proračunima treba reći da u naredne dvije godine kad donosimo projekciju to bude skup lijepih i dobrih želja, a naravno za sve to nisu osigurana sredstva, a i jako je upitno da li će se moći za taj isti projekt osigurati sredstva bilo europskih fondova ili iz državnog proračuna. Sada upravo ovaj Zakon predviđa i horizontalnu i vertikalnu povezanost ciljeva i mogućnost kvalitetnog mjerenja njihovog učinka i utjecaja na sveukupni razvoj te jedinice lokalne, odnosno područne samouprave, a time i Republike Hrvatske. Zakon je temeljen na primjerima dobre prakse i Klub Hrvatske demokratske zajednice će ga podržati.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Uvažena kolegice Martinčev, potpuno se slažem sa vama. Imamo brojne strategije danas koje su donesene u našoj državi. Međutim se ne primjenjuju adekvatno. Sami ste spomenuli Strategija turizma. Ja bih ovdje spomenuo Strategiju nacionalne sigurnosti koja je također nedavno donesena, a imamo najnovije primjere koji nam govore da se ne primjenjuju od njezine bitne odrednice. I ja bih volio da ovo bude jedna strategija koja će biti, napraviti jedan iskorak, odnosno da će sve ono što je u njoj implementirano, a dobro je, da će biti itekako provedivo, odnosno provedeno. Ono što bih još ovdje rekao projekata imamo jako mnogo. Dobro je da ti budu negdje na jednom mjestu da se zna da se strateški može planirati. A ono što je također jako bitno katkada jedinica lokalne samouprave nisu objektivne kod svog strateškog planiranja pa je dobro da sa nacionalne razine imamo nekoga tko to vidi objektivnije s više razine pa da se usmjeri i razvoj jedinica lokalne samouprave. Eto toliko. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala kolega Zekanović. Pa upravo ovaj zakon predviđa izradu nacionalne razvojne strategije za razdoblje od deset godina i tada sve ove sektorske strategije moraju biti usklađene sa tom nacionalnom i naravno ovaj zakon ono što je najbitnije predviđa kontrolu izvršitelja te strategije koji će biti dužni izvještavati i ovaj Sabor upravo onaj koji je i donio tu nacionalnu strategiju kako bi točno znali u kojem segmentu društva je tko zakazao. juričev
Hvala. Sljedeći u ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj. Nema ga, gubi pravo na govor. Nakon toga je Klub zastupnika SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Uvažena pomoćnice ministra, državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege. Koliko je god bilo prijepora oko prethodnog i oko prethodnih izmjena i dopuna Zakona o regionalnom razvoju toliko oko ovog prijedloga Zakona o strateškom planiranju prijepora nema. To sudim po kako po raspravama na odborima, tako i po raspravama klubova koji su do sada bili, koji su iznijeli po meni svoje mišljenje kako je nužno donošenje jednog ovakvog dokumenta. Naime, neuređeni sustav strateškog planiranja do sada je RH donio čitav niz neusklađenih sektorskih strategija, planova, programa, županijskih strategija, …, planova razvoja općina i gradova, strategija koje su izrađivali LAG-ovi. Različite metodologije, manjkavosti kod SVOT analiza, preskakanje krovnih strategija, sve je to u konačnici dovelo do ogromnog nereda i čitavog niza strategija koje su koštale novaca, a u potpunosti u naravi su neučinkovite i neprimjenjive. Strateško planiranje je preduvjet razvoja i kvalitetno izrađena strategija ključni je razvojni dokument koji nam govori o viziji razvoja lokalne zajednici, bio to grad ili općina, regija, tvrtke odnosno države u cjelini. Preduvjet kvalitetne upotrebljive strategije osim metodologije same izrade su i dionici koji sudjeluju u njenom kreiranju odnosno partnerska vijeća. Partnerska vijeća trebali bi sačinjavati svi oni koji su zainteresirani za njeno donošenje odnosno svi oni dionici ili predstavnici dionika koje određena strategija i uključuje. Dakle u proces donošenja strategije trebaju biti uključeni kompletno društvo odnosno svi sektori dakle javni sektor, kolokvijalno vlast, civilni sektor, različite interesne skupine građana i na kraju i gospodarski sektor. Većina strategija i planova koje je donošeno u RH do sada je oskudijevala upravo dionicima iz ova dva sektora. Ispadalo je da isključivo javni sektor odnosno da je vlast ta koja donosi strategije razvoja i to je još jedan od razloga zbog čega te strategije nisu bile kvalitetne. Potrebno je reći da sve ove strategije, njihova izrada nije bila jeftina, dakle ona je koštala, izrađivači su uredno za nju plaćani, vi ste imali, a još nažalost uvijek imate tvrtke konzultantske tvrtke koje su usko specijalizirane za izradu copy-paste strategije bez ikakvog, možete dobiti šta ja znam upravljanja jedne općine u Lici onda se strategija napravi copy-paste za neku općinu na Braču, promijeni se planina u more, promijeni se šta ja znam otok u planinu i dobijete dokument koji možete baciti u koš ali koji ste skupo platili i koji u nekom slučaju bi trebao donijeti nekakav benefit pogotovo kada se prijavljujete na određeni nacionalni ili eu fond. I zapravo to je jedan suludi sustav za kojeg se nadamo da će ovim zakonom biti puno uređeniji. Ono što možda može biti prijepor je taj što je ovaj zakon pisan za jedno depolitizirano društvo i možda to u Hrvatskoj nije slučajno i to može biti prijepor ovog zakona, međutim klub SDP-a će ovaj zakon podržati. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time bih zaključio raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Ponovo ćemo nastaviti sa sjednicom sutra u 9,30 sati i biti će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 240 i u 12,00 sati glasovanje. SJEDNICA PREKINUTA U 17,40 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH, drugo čitanje, P.Z. broj 189, predlagatelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanjem Konačni prijedlog Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 117 glasova za, tri suzdržana i 4 glasa protiv donesen Zakon o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem Republike Hrvatske.