Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru otvaram 17. sjednicu Hrvatskog sabora. Srdačno pozdravljam sve zastupnice i zastupnike, posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske poštovanog Zorana Milanovića, potpredsjednicu Vlade i potpredsjednike Vlade, te sve članove i ministre u Hrvatskoj vladi. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici dobili ste zapisnik sa 16. sjednice Hrvatskog sabora. Ima li primjedbe na zapisnik prošle sjednice Hrvatskog sabora? Ako nema primjedbi, možemo li utvrditi da smo verificirali, usvojili zapisnik 16. sjednice Hrvatskog sabora? Ocjenjujem da da. Hvala lijepa prihvatili smo. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda 17. sjednice Hrvatskog sabora. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda ove sjednice. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam dvije nove točke, a to su: 1. Prijedlog Zakona o pojednostavljivanju razmjene podataka između tijela država članica EU nadležnih za provedbu zakona s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. P.Z.E.BR. 829. 2. Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2014. godini. Člankom 205. Poslovnika Hrvatskog sabora određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Zakoni za čije je donošenje predložen hitni postupak a nose oznaku P.Z.E. nalaze se pod točkama 22., 23. konačnog prijedloga dnevnog reda. Za donošenje po hitnom postupku predložen je i zakon pod točkom 18. konačnog prijedloga dnevnog reda a to je: Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između RH i Ujedinjene kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na dohodak od otuđenja imovine s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR. 824. Ima li netko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema. Pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda koje sam uputio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavak 3. Poslovnika smatra usvojenim. U skladu s člankom 225. stavak 4. Poslovnika Hrvatskog sabora prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li netko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točke Izvješće ministra unutrašnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2014. godini? Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je utvrđen. U skladu sa člankom 228. Poslovnika Hrvatskog sabora ja bih sada u smislu tog članka treba objaviti utvrđeni dnevni red, odnosno pročitati. Predlažem ako se slažete da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđeni dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda, možemo li tako? Hvala lijepa. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici hvala vam lijepa, dnevni red smo utvrdili. Sada vas molim uobičajeno u ovo vrijeme petkom da utvrdimo kakva je prisutnost zastupnika u dvorani Hrvatskog sabora. Molim da provjerimo. Hvala lijepa. Nadam se da ste se uključili. Imamo dovoljno zastupnika da odlučujemo o svim stvarima koje su na dnevnom redu i glasujemo o svim odrađenim stvarima. Sada na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama. Prvo, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Drugo, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenim kontrolama koje se provode sukladno propisima o hrani, hrani za životinje, o zdravlju i dobrobiti životinja, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 831. Treće, Prijedlog zakona o osnivanju sveučilišta Sjever, prvo čitanje, P.Z. br. 830. Predlagateljica je poštovana zastupnica Sunčana Glavak. Četvrto, Izvješće o provedbi Plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2014. godinu. Peto, Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost za 2014. godinu. Šesto, Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2014. godini. Sedmo, Prijedlog zaključka kojim se obvezuje Vlada RH da obavijesti Hrvatski sabor o poduzetim radnjama nadležnih ministarstava i institucija po pitanju kredita Raiffaisen zadruga iz Austrije kako bi se spriječile nelegalne ovrhe i deložacije. Predlagatelj: Klub zastupnika DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista. Osmo, Prijedlog zaključka kojim se obvezuje glavni ravnatelj Hrvatske radiotelevizije da Hrvatskom saboru dostavi potpuno Izvješće o iznosima plaća na Hrvatskoj radioteleviziji. Predlagatelj: Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Napominjem, da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Zakon za čije je donošenje predložen hitni postupak, a nosi oznaku P.Z.E. nalazi se pod točkom 2. ovog prijedloga dopune dnevnog reda. Ima li netko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema, utvrđujem da nema. Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici dnevni red je time dopunjen. Prelazimo na odlučivanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Nije uopće jasno a i bilo ko bi jako teško mogao obrazložiti zbog čega je prijedlog Zakona o prijenosu osnivačkih pravan nad Sveučilištem Sjever na RH predložen po hitnom postupku. Dakle, prijenos prva jednog sveučilišta se podhitno mora prenijeti na RH kako bi iz proračuna koji je ionako u ogromnim problemima se počeo plaćati jedno privatno sveučilište. Napominjem da pritom na dnevnom redu mjesecima već stoji prijedlog uvažene kolegice Natalije Martinčević o kojem se ne raspravlja nego se stalno stavlja kasnije, da stoji prijedlog HDZ-a, isto kluba HDZ-a, odnosno uvažene zastupnice Sunčane Glavak isto u svezi s tim sveučilištem kao normalne točke. I uopće ne vidim nikakvi razlog da ovo bude po hitnom postupku. Doduše ne vidim isto nikakvi razlog niti da Zakon o osobnoj iskaznici ide po hitnom postupku, ne vidim kakva je to hitnoća da se najedanputa moraju mijenjati osobne iskaznice u RH. Volio bi i za jedno i za drugo čuti neko logično obrazloženje ako postoji. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo o tome odlučiti kako se to radi uobičajeno glasovanjem u Hrvatskom saboru. Molim najprije da utvrdimo stanje zastupnika, kvorum u Hrvatskom saboru, da se registriramo. Hvala lijepa. Molim da vidimo. 105 zastupnika se prijavilo. Imamo dovoljan broj zastupnika da možemo odlučivati o svim stvarima legitimno i u skladu sa Poslovnikom. Idemo sada tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o osobnoj iskaznici, P.Z.BR. 835. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za, 3 suzdržana i 25 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog Zakona o osobnoj iskaznici, P.Z.BR. 835. Idemo provjeriti tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o prijenosu osnivačkih prava nad Sveučilištem Sjever na RH, P.Z.BR. 839. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 3 suzdržana glasa i 24 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog Zakona o prijenosu osnivačkih prava nad Sveučilištem Sjever na RH, P.Z.BR. 839. Molim da li netko od zastupnika ima prigovor na uvrštavanje u dnevni red drugih predloženih točaka dnevnog reda? Je kolega Mlakar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pozivajući se iz vašeg uvoda na tu istu praksu Hrvatskoga sabora protivimo se kao klub uvrštavanju točke pod rednim brojem 16.izbor dva suca Ustavnog suda. Praksa koja je dosada vladala da se stranke pozicije i opozicije dogovaraju osobiti o ovako važnim točkama gdje se traži dvotrećinska većina svih zastupnika da bi neka od odluka bila pravovaljanom, dakle taj prijedlog dogovora je potpuno izostao. I bez dogovora sa oporbenim strankama vladajuća većina na silu pokušava uvrstiti u dnevni red ovu točku. Stoga se protivimo uopće uvrštavanju u dnevni red i tražimo da ju skinete iz dnevnog reda.
Poštovani kolega Mlakar, nema sile nikakve, odlučit ćemo demokratski a dogovore možete raditi sve dok ne pristupimo glasovanju. Dakle, molim da se izjasnimo o prijedlogu odluke o izboru dva suca Ustavnog suda RH da li se uvrštava u dnevni red? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 83 glasa za, 3 glasa suzdržana i 21 glas protiv uvrštena u dnevni red odluka o izboru dva suca Ustavnog suda RH. Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici ovime je dnevni red utvrđen, dopunjen. A sada uobičajeno u ovo vrijeme petkom ćemo pristupiti dopuni dnevnog reda i izglasavanju odrađenih točaka dnevnog reda, odlučivanje o točkama dnevnog reda, prijedlozima zakona. Ali prije toga poštovane kolegice i poštovani kolege jedna obavijest. U srijedu 20. svibnja 2015. godine prije početka zasjedanja Sabora Republike Hrvatske i rasprave o Konačnom prijedlogu zakona o pravima žrtava seksualnog nasilja u Domovinskom ratu s početkom u 9,00 sati ovdje u sabornici Hrvatskog sabora prikazat ćemo dokumentarni film Sunčica redatelja, producenta Nikole Kneza o potresnim svjedočenjima žrtava seksualnog nasilja u Domovinskom ratu. Držim da će prikazivanje ovog filma prije sjednice pridonijeti boljem razumijevanju, te kvaliteti rasprave zakonskog utvrđivanja teksta i prava žrtava seksualnog nasilja u Domovinskom ratu. Pozivam kolegice zastupnice i kolege zastupnike da u srijedu prije početka zasjedanja Hrvatskog sabora u 9,00 sati pogledamo zajednički taj film jer su mnoge kolegice i kolege već to vidjele u osobnoj režiji. Hvala lijepa. A sada na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećom točkom Konačni prijedlog Stečajnog zakona drugo čitanje, P.Z. br. 777. Ima li netko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red predložene točke? Ocjenjujem da nema. Poštovane kolegice i poštovane kolege, dnevni red je time dopunjen.
Poštovani gospodine predsjedniče, za primijetiti je da su vaši pozivi kao i vapaji oporbe u ovom Parlamentu urodili plodom. Iz ovog dnevnog reda kojeg ste sada predložili dopuniti vidljivo je da je od 16 točaka dnevnog reda koje su zakonske tematike svega njih 12 predloženo da se donese po hitnom postupku. Dakle uspjeh je fantastičan i to već na kraju mandata ove Vlade koja radi sve ubrzanije i ubrzanije. Posebno je pitanje da li svi ovi zakoni koji nose oznaku P.Z.E. bi zavrijedili i trebali nositi tu oznaku ili je to samo da tako kažem kolokvijalno dobar trik da o njima uopće ne raspravljamo da ulaze po hitnom postupku u proceduru. Ali s obzirom na ovaj predloženi dnevni red ima i nekih koji su osobito vrijedni naše pažnje. Radi se o prijedlogu dva zakona koji idu po hitnom postupku, jedan je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, s konačnim prijedlogom zakona i drugi je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, koji ne nose P.Z.E. oznaku pa ćemo barem malo više o njima moći reći. Naime, za upozoriti je Vladu Republike Hrvatske da opravdani razlozi za stavljanje u proceduru po hitnom postupku za ove zakone također kao i za ostale ne postoje, ali je posebno vrijedno naglasiti da navedeni nacrti prijedloga zakona nisu predviđeni uopće godišnjim planom normativnih aktivnosti za 2015. godinu što začuđuje u kontekstu izražene skrbi stručnog nositelja za daljnji razvoj obrambenog resora kao planske aktivnosti o kojoj bi nadležno ministarstvo trebalo voditi računa u dugoročnijem smislu. Ali s obzirom na to želim vas sve izvijestiti da Godišnji plan normativnih aktivnosti za 2015. godinu koji je usvojen zaključkom Vlade Republike Hrvatske od 17. prosinca 2014. propisuje sljedeće. Da ne pogriješim, pročitat ću ono što je Vlada sebi stavila u zadaću. Ako se tijekom godine ukaže potreba za izradu zakona koji nije predviđen godišnjim planom središnja tijela državne uprave kao stručni nositelji izrade propisa dužna su provesti postupak prethodne procjene učinaka propisa, a u svrhu informiranja javnosti na svojim internetskim stranicama objaviti obrazac prethodne procjene i teze te ih dostaviti Uredu za zakonodavstvo. Za zakone za koje se temeljem rezultata prethodne procjene pokaže potreba, stručni nositelj je dužan provesti postupak procjene učinaka propisa. Sve ovo što sam vam sada pročitao zadaća je koju si je Vlada sama odredila i nije ju bila u stanju provesti i sada po hitnom postupku utrpava, da tako kažem, oprostite mi na izrazu i ova dva zakona u dnevni red. No to nije kraj. Pod točkom 9 pročitali ste Prijedlog zakona o sigurnosti … obalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika s konačnim prijedlogom zakona koji je navodno usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije. Mi evo ovdje izražavamo sumnju prvo u valjanost ove procjene, a drugo čini nam se možda potpuno slučajno da se ovaj zakon nalazi sada u hitnoj proceduri zato što postoje dvije interpelacije koje govore o radu, nezakonitom radu Vlade pri ovoj istoj temi istraživanja ugljikovodika u Jadranskom moru. Bojim se da nam se može dogoditi da prije interpelacija koje već stanovito vrijeme čekaju, prije njih u dnevni red na raspravu plenarne sjednice uđe ovaj zakon, a to je nešto što si…
Kolega, riječ je o dnevnom redu. Riječ je samo o dnevnom redu, ne o sadržaju.
Ja govorim o dnevnom redu. Želim vam pojasniti što ste nam predložili u dnevnom redu.
Znamo mi to.
Pa dozvolite mi ako smijem zatražiti toliko pristojnosti od vas da dovršim.
Smijete, smijete, zato i govorite. Izvolite završit.
Hvala vam lijepa. Pa onda vas molim da me ne prekidate, ja neću zaboravit šta sam želio reći. Postoje dvije interpelacije o nezakonitom radu Vlade koje diraju istu tematiku za koju se sada fantomski pojavio jedan zakon sličnog naziva. Bojimo se unaprijed da bi se moglo dogoditi s obzirom na naše iskustvo kroz protekle 3,5 godine da taj zakon dođe u raspravu prije interpelacija, a to bi bio dokaz da i nadalje namjeravate raditi protuzakonito. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Da kažem u istom stilu, nisam očekivao pohvale od oporbe ali kad su došle hvala lijepa. Drugo što želim reći, sumnja je poticajna i za oporbu i za poziciju, nije loše. To ćemo bolje raspraviti stvari. Niste tražili da glasujemo ili jeste tražili da glasujemo? Je, hvala lijepa. Sad ćemo odlučivati u skladu sa Poslovnikom i demokratskim standardima. … [[Upadica se ne razumije.]] Kako bi drugačije kolega nego demokratski. Hvala lijepa. Dakle molim tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, P.Z. br. 850. Molim glasujte. Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 75 glasova za, ništa suzdržanih i 26 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, P.Z. br. 850. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, P.Z. br. 846. Molim glasujte. Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 75 glasova za, ništa suzdržanih i 24 glasa protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, P.Z. br. 846. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Utvrđujem da nema. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici time je dnevni red dopunjen. Hvala vam lijepa. A sad ćemo odlučivati o odrađenim ili raspravljenim točkama dnevnog reda u proteklom periodu. Sada ćemo uobičajeno ovo vrijeme petkom zastati sa raspravom o temi koja je na dnevnom redu, a na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem da dopunimo dnevni red slijedećim točkama: 1. Konačni prijedlog Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti drugo čitanje, P.Z.E.BR.833, 1. Prijedlog Zakona o pružanju usluga u turizmu, prvo čitanje, P.Z.E.BR.865, 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana, drugo čitanje, P.Z.BR.834, 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj akademiji, drugo čitanje P.Z.BR.825, 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu, drugo čitanje, P.Z.BR.827, 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, drugo čitanje, P.Z.BR.828, 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.860, 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju potraživanja radnika u slučaju stečaja poslodavca s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.857, 1. Konačni prijedlog Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, drugo čitanje, P.Z.E.BR.821, 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.871, 1. Prijedlog Zakona o Zakladi "Hrvatska za djecu" s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.869, 1. Konačni prijedlog Zakona o hrvatskom znakovnom jeziku i ostalim sustavima komunikacije gluhih i gluhoslijepih osoba u RH, drugo čitanje, P.Z.BR.772, 1. Prijedlog Zakona osiguranju depozita s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.BR.873, 1. Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u združenoj humanitarnoj operaciji EU TRITON u Sredozemlju, 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta održivih Hrvatskih željeznica u Europi za društvo HŽ CARGO d.o.o. s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.861, 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta održivih Hrvatskih željeznica u Europi za društvo HŽ putnički prijevoz d.o.o. s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.863, 17. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta održivih Hrvatskih željeznica u Europi za društvo HŽ Infrastruktura d.o.o., s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 862, 18. Prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 864, 19. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islanda, s druge strane, o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz okvirnu Konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 870, 20. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 858, 21. Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 859, 22. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 832, 23. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje, prvo čitanje, P.Z. br. 868, 24. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda, prvo čitanje, P.Z. br. 872, 25. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama, prvo čitanje, P.Z. br. 867, 26. Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije - Predlagatelj Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, 27. Izvješće o izvršenju godišnjega provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2014. godinu. Člankom 205. Poslovnika Hrvatskog sabora određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Zakone za čije je donošenje predložen hitni postupak nose oznaku P.Z.E. nalaze se pod točkom 13. prijedloga dopune dnevnog reda. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su i zakoni pod točkama 7., 8., 10., 11., 15., 16., 17., 18., 19., 20.i 21. upravo predložene dopune dnevnog reda. Ima li netko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Ima. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prema našem Ustavu 17.sjednica za koju ste upravo predložili dopunu dnevnog reda može trajati još 8 dana. Vi ste danas predložili 27 točaka dnevnog reda i podsjećam da u dnevnom redu već postoji 48 ne odrađenih točaka dnevnog reda što sve zajedno čini 75 točaka dnevnog reda. Posebno bi vam želio skrenuti pozornost na dosadašnju točku 53. Prijedlog rezolucije o načelima prometnog povezivanja Dubrovačko-neretvanske županije u funkciji uspostave ustavnopravne jednakosti svih građana RH ili skraćeno Pelješki most. Proslavili smo neslavni jubilej od 3 godine i 15 dana od kada smo predložili tu točku u dnevni red. Danas dopunjavamo sjednicu koja kažem može trajati još 8 dana sa 27 točka dnevnog reda između kojih je i Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi za koji nema obrazloženja koji bi to razlozi hitnosti bili da se uvrštava po hitnom postupku u dnevni red. Moje je pitanje i vama s obzirom da to predlažete svima nama, kome to treba kada smo svjesni da 80% ovog dnevnog reda u ovoj sjednici ne možemo odraditi?
O kojim točkama poštovani zastupniče?
Posebno sam napomenuo točku 21., ali ova opaska vrijedi i za sve ostale točke koje idu po hitnom postupku.
Dobro. Hvala lijepa. Odlučivat ćemo o svim točkama po hitnom postupku pa idemo po redu. Najprije da utvrdimo kvorum. A u dnevnom redu se nalaze sve točke koje su ušle u proceduru, a brzina odlučivanja i odrađivanja ne zavisi od predsjednika Sabora nego od saborskih zastupnica i zastupnika. Prema tome osigurat ćemo da imate dovoljno vremena. Sada idemo odlučivati. Kvorum, slušam. Imamo dovoljno ruku 101 je zastupnik u dvorani. Dakle, tko je za primjenu hitnog postupka kod Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, P.Z. br. 860. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 75 glasova za, 2 suzdržana i 22 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, P.Z. br. 860. 2. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju potraživanja radnika u slučaju stečaja poslodavca, P.Z. br. 857? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za, 5 suzdržanih i 18 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju potraživanja radnika u slučaju stečaja poslodavca, P.Z. br. 857. Pod 3. Molim tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu, P.Z. br. 871? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za, 2 suzdržana i 20 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Zakon P.Z. br. 871. Pod 4. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o Zakladi "Hrvatska djeca", P.Z. br. 869. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za, 8 suzdržanih i 14 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Zakon P.Z. br. 869. Peto. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta održivih Hrvatskih željeznica u Europi za društvo HŽ CARGO d.o.o. P.Z. br. 861? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za, 6 suzdržanih, 19 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Prijedlog zakona P.Z. br. 861. 6. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, za financiranje projekta održivih Hrvatskih željeznica u Europi za društvo HŽ Putnički prijevoz d.o.o., P.Z br. 863. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za, 5 suzdržanih i 21 glas protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Prijedlog zakona P.Z. br. 863. 7. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta održivih Hrvatskih željeznica u Europi za društvo HŽ Infrastruktura d.o.o, P.Z. br. 862. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za, 5 suzdržanih i 22 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Zakon P.Z. br. 862. 8. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te o poštenoj i pravičnoj i pravičnoj podjeli i dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja uz Konvenciju o biološkoj raznolikosti, P.Z. br. 864? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 3 suzdržana glasa i 22 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Prijedlog zakona, P.Z. br. 864. 9. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Europske unije i njezinih država članica sa jedne strane i Islanda s druge strane o sudjelovanju Islanda o zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime, P.Z. br. 870. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za, 3 glasa suzdržanih i 23 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Prijedlog zakona P.Z. br. 870. 10. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uporabi jezika i pisma Nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj, P.Z. br. 858? Molim glasujte o prijedlogu. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 3 glasa suzdržanih, 23 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Prijedlog zakona, P.Z. br. 858. 11. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, P.Z. br. 859? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za, 3 glasa suzdržanih, 23 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Prijedlog zakona, P.Z. br. 859. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Utvrđujem da nema. Poštovane kolegice i kolege zastupnici dnevni red je ovime dopunjen. Sada ćemo poštovane kolegice i kolege kako smo se i dogovorili najprije dopuniti dnevni red. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskoga sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva; 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za Projekt poduzetničkog kapitala za inovaciju i poduzetništvo s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 874; 3. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 885; 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 866, predlagatelj poštovani zastupnik Josip Kregar; 5. Konačni prijedlog Zakona o referendumu, predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, drugo čitanje, P.Z. br. 769; 6. Konačni prijedlog Zakona o muzejima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 791; 7. Konačni prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći, prvo čitanje, P.Z. br. 826; 8. Prijedlog zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, prvo čitanje, P.Z. br. 879; 9. Prijedlog zakona o probaciji, prvo čitanje, P.Z. br. 880; 10, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, prvo čitanje, P.Z. br. 877; 11, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, prvo čitanje, P.Z. br. 876; 12, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o uvođenju Europskog društva Societe Europea, europskog gospodarskog interesnog udruženja, prvo čitanje, P.Z. br. 875; 13, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o uvođenju Europske zadruge Societe corporativa Europea, prvo čitanje, P.Z. br. 878; 14, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sudskim pristojbama, prvo čitanje, P.Z. br. 881; 15, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javnobilježničkim pristojbama, prvo čitanje, P.Z. br. 883; 16, Prijedlog zakona o prijenosu mirovinskih prava, prvo čitanje, P.Z.E. br. 882; 17, Prijedlog zakona o prijenosu vlasništva na domovima umirovljenika, prvo čitanje, P.Z. br. 884; 18, Prijedlog odluke o osnivanju Odbora za nagradu i promicanje prava djeteta, prijedlog Odbora za obitelj, mlade i sport; 19, Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstva u 2014. godini; 20, Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2014. godinu; 21, Godišnje izvješće o radu Hrvatska regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2014. godinu; 22, Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2014. godinu; 23, Izvješće o radu i poslovanju HZMO za 2014. godinu; 24, Izvješće o radu HERA-e za 2014. godinu i Izvješće o ostvarivanju proračuna HERA-e za 2014. godinu; 25, Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2014. godinu; 26, Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2014. godinu; 27, Godišnje izvješće Financijske agencije za 2014. godinu; 28, Prijedlog zaključaka za donošenje rješenja problema korisnika kredita u švicarskim francima. Poštovane kolegice i kolege, članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni pod točkama 2, 3 i 4 prijedloga dnevnog reda. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja upravo predloženih zakona? Ima. Poštovani potpredsjednik doma Željko Reiner.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ne vidim apsolutno nijedan razlog da se zakon pod brojem 3, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti s konačnim prijedlogom zakona, stavlja u hitni postupak. Ništa se ne događa što bi diktiralo hitni postupak s jedne strane, a s druge strane ovo je jedan vrlo kontroverzni prijedlog, mnoga stručna društva su se negativno o njemu izrazila i tim više bi bilo potrebno da ide u dva čitanja. Pa vas molim da se razmisli o potpunoj nepotrebnosti hitnog postupka. Hvala.
Hvala lijepa. Ima li još primjedbi? Ako nema riješit ćemo pitanje glasovanjem. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, P.Z. br. 885. Molim uključite se i glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 3 suzdržana glasa i 25 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, P.Z. br. 885. Ima li netko od zastupnika i zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Ocjenjujem da nema. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, dnevni red je ovime dopunjen. Sada ćemo prijeći najprije na dopunu dnevnog reda. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda točkom – Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Pitam da li tko od zastupnica i zastupnika ima prigovor na uvrštenje u dnevni red ove točke dnevnog reda? Je poštovani zastupnik Željko Reiner, potpredsjednik Sabora.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moram priznati da mi je ovo bio naprosto povod da vas nešto upitam. Naime, mi smo u petak ubacili u dnevni red tridesetak novih točaka. Jučer smo raspravili tri točke, ni jednu od tih tridesetak. Ostalo je neraspravljenih, ranije ubačenih pedesetak točaka, većina na žalost onih koje je predlagala oporba. Postavljam pitanje koji je bio smisao ubacivanja u petak tridesetak novih točaka kad se znalo da o njima nećemo raspravljati i ne planirate li možda izvanrednu sjednicu Sabora kad imamo osamdesetak neraspravljenih točaka? Hvala lijepa.
Poštovani potpredsjedniče Doma, vi vjerujem da poznate Poslovnik kao i ja, pa vam o tome nemam što odgovoriti. Sve što uđe u Sabor po zahtjevu ovlaštenih predlagatelja ulazi u postupak za donošenje, odnosno za raspravljanje. I u tom smislu šta da vam odgovorim? Sve je u skladu sa Poslovnikom, a ustavnu stanku mi smo u prijedlozima za izmjenu i dopunu Ustava Republike Hrvatske htjeli smanjiti ako ne i izbrisati. Nismo imali dovoljan broj ruku, ostalo je važiti i vrijediti u Ustavu, pa ćemo nastaviti raditi kad istekne ustavna stanka za redovito zasjedanje Hrvatskog sabora. A niste imali primjedbi na predloženu točku dnevnog reda. Je li to mogu tako zaključiti? Hvala lijepa. Dakle, pošto nema primjedbi na predloženu dopunu dnevnog reda, kolegice i kolege, smatram da je dnevni red time dopunjen. Racionalno s vremenom počinjemo postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade u skladu s odredbama Poslovnika, članci 132. do 139. Poslovnika Hrvatskog sabora. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prelaska na prvu točku dnevnog reda. Prelazimo na postavljanje pitanja prema utvrđenom redu, ali prije u skladu s odredbom članka 144. Poslovnika obavještavam vas da Vlada i ministarstva nisu dostavila u propisanom roku 56 odgovora na zastupnička pitanja pa sukladno navedenoj poslovničkoj odredbi molim da se odgovori dostave u što kraćem roku, odnosno u roku od 8 dana. Sada idemo na postavljanje pitanja. Prva za postavljanje zastupničkog pitanja po ždrijebu je poštovana zastupnica Mirela Holy.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade pitanje upućujem vama. Predstavljate se kao političar kojem je moral u politici iznimno važan. Moral u politici je naravno djelovanje u javnom interesu. Stoga vas molim da mi odgovorite, jeli u javnom interesu sklapanje ugovora o povlaštenom otkupu el.energije po cijeni dvostruko većoj od sadašnje cijene na tržištu i to s tvrtkom koja ima nekoliko međunarodnih presuda za plaćanje mita? Jeli u javnom interesu ustupiti besplatno energetske podatke države privatnoj kompaniji koja je dobila posao 2D seizmičkog istraživanja Jadrana bez provedenog javnog natječaja? Jeli u javnom interesu sklopiti ugovor prema kojem je maksimalna korist za Hrvatsku od 40 do najviše 50% u odnosu na proizvedene ugljikovodike i prema kojem se Hrvatskoj smanjuje korist ukoliko su veća nalazišta ugljikovodika? Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovor poštovani predsjednik Vlade, Zoran Milanović.
Dobit ćete pisani odgovor. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja, drugo zastupničko pitanje.
Poštovani gospodine predsjedniče, svoje pitanje postavljam ministru gospodarstva ali očekujem da će mi netko odgovoriti ili potpredsjednik ili netko. Dakle prema Direktivi 2003/54 EU od 26.lipnja 2003.godine postavljena je baza za formiranje slobodnog tržišta el.energije u državama članicama. Uz vođenje više distributera potrebno je zaštititi ranjive skupine građana od visoke cijene struje i omogućiti građanima ekonomiziranje odnosno štednju pri korištenju el.energije. Naš najveći distributer je HEP Trgovačko društvo u 100%-nom vlasništvu države s jako dobrim poslovnim rezultatima u protekle dvije godine s 11 tisuća zaposlenih. Postojeći tarifni model u kojem viša tarifa dvostruko skuplja traje od 8,00 do 22,00 sata, ne daje manevarskog prostora građanima za uštede odnosno tjera ih da nakon napornog radnog dana peru, glačaju, kuhaju ili usisavaju u kasnim večernjim satima što predstavlja i problem ne poštivanja kućnog reda u više stambenim zajednicama. U europskim zemljama je ovo također aktualan problem pa postoje razna rješenja po raznim državama od postavljanja tri tarife, od razbijanja 24 sata u tri tarife, a ja bih izdvojio jednu meni vrlo interesantnu varijantu koju predlaže Republika Italija gdje se predlaže da niža tarifa obuhvati razdoblje od 19,00 sati do 8,00 ujutro sve radne dane, da subotom, nedjeljom i blagdanima niža tarifa traje cjelodnevno. Time se 70% potrošnje usmjerava u povoljnije razdoblje i stvaraju se pretpostavke za značajne uštede kućnog proračuna. Razmišlja li se u resornom ministarstvu ili Vladi RH o ovakvim rješenjima?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani potpredsjednik Vlade, Branko Grčić.
Uvaženi gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege, uvaženi gospodine zastupniče. Dakle pitanje je apsolutno legitimno, kvalitetno, dobro. Bilo bi dobro da možemo sve ove ciljeve koje ste vi naveli zaista i ispuniti. Međutim treba jasno razlučiti ovdje, sustav dvije ili više tarifa u velikoj mjeri je determiniran činjenicom da u potrošnji el.energije postoje ciklusi kako oni dnevni tako i oni kalendarski odnosno sezonski. I u tehničkom smislu i operativnom sa strane energetskih kompanija to je primarni razlog zašto do ovakvih tarifa dolazi. Dakle socijalni kriterij ovdje nije primaran. Zašto to govorim? Zato što za primjenu socijalnih kriterija u cijeni energije postoje drugi mehanizmi. Mi smo kao nova članica EU prihvatili i odgovarajuće direktive EU i obvezali se u vremenu koje je ispred nas formirati poseban energetski paket za ugroženije skupine građana, a tu svakako jeste i jedan broj ili značajan broj naših umirovljenika sa najmanjim mirovinama, kao i svi oni građani i obitelji koje primaju potpore kroz sustav socijalne skrbi. Na tom projektu radimo, on je istina u ovom trenutku u početnoj fazi, ali o tome ozbiljno razmišljamo. Ono što je u ovom trenutku ograničavajući faktor jeste osiguranje dodatnih sredstava za pokriće energetskih troškova odnosno troškova energetskog paketa za najsiromašnije obitelji. Dakle ja bih stvarno molio da se te dvije stvari svakako razdvoje i da ih promatramo na ovaj način. Znači jedno je ujednačavanje potrošnje i peglanje da tako kažem ovih ciklusa u potrošnji energije, a drugo je taj socijalni aspekt koji svakako jeste predmet diskusije u Vladi i sigurno ćemo i u tom dijelu tražiti kvalitetna rješenja. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Hvala vam na odgovoru i na tome što se u Vladi razmišlja pogotovo o ovom socijalnom modelu. Mislim da je to na tragu ove direktive koju sam spomenuo. Međutim moje je pitanje išlo i malo šire. Dakle, s obzirom da ne možemo ostvariti neograničeno povećavanje dohotka u našim kućanstvima onda i politika EU je uštedjeti gdje se uštedjeti može i to je na neki način to su top teme u svim razvijenim europskim zemljama da se mjerama štednje povećava dohodak obitelji, dakle više je raspoloživog dohotka. Stoga mislim da je potrebno preispitati ovaj tarifni model jer nemoguće je da kod nas su vršna opterećenja u vremenu bitno različita nego u drugim europskim zemljama. A drugo mislim da bi u ovim uvjetima teške krize bilo i korektno da dio profita koje je ostvarila HEP grupa se na neki način ustupi građanima. Jer znate ne primjereno je da jedan sindikalac iz HEP-a kaže vrlo oholo da je rezultat, da je njihov kolektivni ugovor rezultat vještine pregovaranja. Vrlo oholo i mislim da ta grupa ima solidna prava da bi ih trebala solidarno u ovim teškim vremenima podijeliti sa građanima. Zato mislim da postoje uvjeti i za drugačiji tarifni model i za na neki način preraspodjelu dobara. Nadam se da će resorno ministarstvo i ovo što je rečeno uzeti u obziri pa i nadam se povoljnijim rješenjima. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani kolega. Treće zastupničko pitanje danas, poštovani zastupnik Ivan Grubišić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, a svoje pitanje bih uputio gospodinu Branku Grčiću a možda i ministru Dončiću, ali prvenstveno Branku Grčiću. Naime Knin, ne bih ulazio u politička nadmudrivanja ili odrađivanja o mjestu proslave "Oluje" ali bih naglasio da je Knin izuzetno važno urbano središte za Hrvatsku pa i za Dalmaciju. Knin je slabo povezan sa ostatkom Dalmacije, prometno, a slabo je povezan i sa metropolom ostatkom Hrvatske. Stoga je moje pitanje sljedeće, da li Vlada dugoročno namjerava produžiti brzu cestu od Dugopolja a došla je već i do početka Dicma prema Kninu brzu cestu a od Knina što brži spoj na Gračac ispod tunelom, ispod brda Malovan i željeznica dok se popne na brdo i siđe treba joj nekoliko sati a ovako bi riješili brzo povezivanje Dalmacije sa Dalmatinom izbjegli nevremena kada sam zadnji put morao u Posedarju siđi sa Dalmatine i ići okolnim putevima što je produžilo za 2 sata putovanje. Pa pitam, dakle potpredsjednika Grčića da li je u dužem planu izgradnja ove brze ceste Dicmo-Sinj i [[Upadica: Hvala lijepa.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje potpredsjednik Vlade poštovani Branko Grčić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zahvaljujem na pitanju gospodine zastupniče. Dakle istina je, naravno i još potpuniji i detaljniji odgovor bi kolega Siniša Hajdaš Dončić dao, ali ja ću probati reći najvažnije informacije oko tog projekta. Doista prije 15-ak godina u Strategiji prometnog povezivanja Republike Hrvatske ta cesta je bila nominirana kao brza cesta. U međuvremenu neki pravci su dobili prioritet isključivo temeljem jednog jedinog i najvažnijeg kriterija a to je gustoća prometa i zagušenost naših cesta. Kao što znate jedna od tema koja se ovih dana jako komentirala u dalmaciji nakon što smo predstavili nekoliko velikih, zaista velikih dobrih projekata u Dalmaciji od aerodroma u Dubrovniku, Pelješkog mosta, mosta Čiovo, obilaznice Kaštela nametnula se tema i obilaznice Stobreč-Omiš. To je jedna od najopterećenijih cesta uopće u Hrvatskoj a posebno u tom dijelu Dalmacije koja jeste u prioritetu Vlade i biti će i to je ono što naravno pravi jedan balans između ovih ranije nominiranih projekata i nekih novih projekata koji dobivaju važnije mjesto u cijeloj toj prometnoj strategiji. No to ne znači da se prestalo raditi na ovoj cesti. Znači cesta je došla do Križica kao što ste rekli, do Dicma skoro, međutim sada se radi studija utjecaja na okoliš i studija opravdanosti nastavka izgradnje te ceste po pojedinim dionicama pri čemu se naglasak daje na rekonstrukciju a ne izgradnju brze ceste i to je istina. Još nešto kada je riječ o povezivanju Knina, ozbiljno se isto tako razmatra pravac Knin-Drniš-Šibenik kao poveznica grada Knina a onda i unutrašnjosti dakle ovo što ste spomenuli od autoceste preko Gračaca, Knina prema moru kao isto tako jedna važna trasa koju će u neposrednoj budućnosti trebati otvoriti kao projekt i ubrzati njenu realizaciju. Dakle postoje nekoliko tih alternativnih pravaca povezivanja Knina a to znači i ostalih mjesta iza Knina dalje u zaleđu sa Jadranskom magistralom odnosno sa obalom. To je trenutna situacija, kažem još jednom, hrvatska Vlada i posebno Ministarstvo prometa vodi računa da u ovom trenutku daje prioritet uklanjanju uskih grla a to znači najopterećenijih cestovnih pravaca u zemlji. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani potpredsjedniče Vlade. Četvrto zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Ja svoje pitanje postavljam predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine Milanoviću, mediji nas mjesecima već opsjedaju viješću da ste angažirali stručnjaka za uljepšavanje dosega vas i kukuriku koalicije u protekle 3 godine. Natjerao vas je kažu među narod da spoznate kako živi običan mali čovjek u urbanom i ruralnom području Republike Hrvatske od maškara do kubura ima se što naučiti. Međutim, razni stručnjaci, politolozi, analitičari tvrde da pak od te operacije neće biti ništa jer da nekoliko milijuna kuna namijenjenih njemu ne može izbrisati činjenicu da je Vladu do sada zbog nesposobnosti i afera napustilo 9 ministara, da reforme nisu provedene, da je u odnosu na 2011. 150 tisuća manje zaposlenih, da je na Zavodu za zapošljavanje 315 tisuća nezaposlenih, da ih je na desetke tisuća izbrisano iz formalnih razloga, da je broj blokiranih građana premašio 320 tisuća, a njihov dug 31 milijardu kuna, da je gotovo 100 tisuća mladih i obrazovanih napustilo Hrvatsku, a da nijedan plan koji ste sami sebi postavili ne možete ispuniti u bilo kojem području, u bilo kojem resoru, samo podbačaj plana i rebalansi proračuna. Na drugoj strani slušamo i čitamo, Hrvatska kreće u novi krug zaduživanja na domaćem i inozemnom tržištu, Lalovac: ponovno smo se zadužili i zapravo uštedjeli. Pa čitamo dalje Vlada dala jamstvo, pa imamo jamstva od turskog čaliskana za DIOKI do Hrvatskih željeznica i CERP-a, milijarde i milijarde jamstava. Nedavni naslov možda najbolje oslikava kako vlada Kukuriku Vlada, digli 50 milijuna eura kredita a ne znaju zašto i mic po mic od javnog duga krajem 2011. koji je iznosio 156 milijardi došli smo do 300 milijardi po procjeni uvaženih ekonomskih stručnjaka. Moje pitanje vama gospodine Milanoviću, imate li vi svoje projekcije rasta javnog duga do kraja 2015. godine. S obzirom na te vaše projekcije, možete li nam izračunati za koliko će porasti javni dug u mandatu dok vi vodite Vladu i ovu državu i može li ovaj vaš amerikanac nekako izbrisati činjenicu da ste nas kao SDP-ov premijer zadužili u jednom mandatu gotovo jednako kao i 9 drugih premijera u proteklih 21 godinu.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Eto na ovo nećete dobiti pisani odgovor, pročitali ste jer niste u stanju to zapamtiti cijeli niz pogrešnih podataka. Ja bih cijenio da kad već govorite o takvim stvarima da baratate podacima, puno toga je krivo i to neću komentirat niti ulazit u bilo kakvo natezanje i svađu s vama jer jedino to želite, dakle zato su vam i napisali takvo pitanje da bi se svađali ovdje. Jedino što vam mogu reći je da SDP angažira, naravno u biti puno manje nego neke druge stranke, vanjske suradnike novcem koji je pošteno zaradio i dobio iz proračuna, novcem koji nije izvučen iz javnih poduzeća, iz Fimi medie, novcem koji nije opljačkan od hrvatskih građana, dakle na jedan čist način. Zato smo i zabranili angažman, u načelu angažman PR agencija o trošku poreznih obveznika. To ne radimo. Ako nešto stranka želi neka stranka plati. Tako funkcioniramo već 20 godina, to je bilo za vrijeme Ivice Račana, to je za moje vrijeme i to je nešto što vi teško možete shvatit, dakle da netko plaća račune, da ih plaća novcem čistog porijekla na račun i to košta ali ne previše. Prema tome, mi ćemo za to dati odgovore svakome koga to bude zanimalo, onima kojima smo dužni dati, to je Državna revizija. Čak i kad zakasnimo u predaji izvješća ono je čisto, bez ikakvih prigovora, bez ikakvih minusa, bezuvjetno, besprijekorno, zapadnoeuropsko. I to je moj odgovor na pitanje na koje ustvari ne bi ni trebao odgovarati jer vama za to ne odgovaram, ali hrvatskoj javnosti, svojim biračima, građanima, pa ako hoćete i članovima stranke odgovaram, dakle za porijeklo novca. Za to odgovaramo i državnim tijelima i za način njegova trošenja i tu smo bili uvijek, uvijek skromniji od HDZ-a. Od 2007. godine ja sam se kao predsjednik stranke borio sa protivnikom, politički protivnikom koji je trošio 3-4 puta više od mene, a nije bilo jasno odakle. E sad je jasno odakle. Dakle naš novac je čist, plaćamo račune, plaćamo poreze, a vaš to se zapitajte. I to je moj komentar na ovaj neprimjeren vaš komentar jer to u principu nije vaš posao, a ovo drugo provjerite brojke.
Hvala lijepa. Očitovanje, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Ja nisam zadovoljan s ovim odgovorom jer ovo i nije bio odgovor, vi ste više-manje debatirali sa mojim uvodom. Ja sam vama jasno postavio pitanje imate li vi svoje projekcije rasta javnog duga do kraja 2015. godine. Očito da nemate i da je vama to sasvim svejedno jer gotovo da nema sjednice Vlade na kojoj se ne donese odluke o davanju jamstava, o novim zaduženjima. Zadnja strategija upravljanja javnim dugom je napravljena za razdoblje 2011.-2013., nakon toga sve se svelo na priču to ćemo rješavat proračunom pa vidimo kako to izgleda. Prije tri mjeseca ste nas lagali, sada to vidimo ovih dana o deficitu, o tome kako će izgledati proračun za 2015. godinu, sad idemo na popravni. Onda vi pošaljete gospodina Lalovca sa torbicom po svijetu, onda on uzme 10-ak milijardi kuna i idemo dalje. Nažalost, unatoč tom zaduživanju mi nismo riješili nijedan problem. Imamo i dalje rekordnu nezaposlenost, radnike državnim poduzećima koji ne primaju plaće, nismo izgradili nijedan važniji infrastrukturniji projekt. Pa samo barem taj Pelješki most, te 2 milijarde kuna, pa stavimo to u odnos ovih projiciranih 150 milijardi kuna javnog duga više. Barem tu termoelektranu ili barem jednu hidroelektranu ali ništa, baš ništa. Mislim da slobodno mogu ovdje utvrditi da ove 4 godine vašeg mandata možemo nazvati uzalud potrošenih i izgubljenim godinama. Iako ste se svojski trudili da ostanete upamćeni po ničemu, mislim da ćete ipak ostati upamćeni kao najskuplji premijer u povijesti Republike Hrvatske jer za to ima 150 milijardi razloga. Nažalost, taj uspjeh će plaćati naši unuci i naša djeca. Sad smo u 2015. i jurimo dugom prema 90% BDP-a. Kukuriku gospodarska politika ne daje nikakve ohrabrujuće rezultate. Neuspjeh je postao brend SDP-a. Možda je dobro da uobličite tu vašu odgovornost o kojoj stalno govorite, tu Bundesligu hrvatske politike u jednu pristojnu i finu ostavku i da svi odemo na izbore jer ljudi trebaju dobiti novu priliku da izaberu one koji će iskoristiti svoju šansu jer vi svoju gospodine predsjedniče niste iskoristili. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. A sada imamo prijavljena dva zastupnika povredu Poslovnika. Prvi je poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Vi ste povrijedili Poslovnik članak 238. i članak 137. Članak 238. stavak 4., 5. i 6. kaže da mora započeti odgovor o drugoj temi na koju nije dobio riječ, a javio se za, nije dobio riječ. Prema tome, gospodin Milanović je govorio o nečem što nije bila tema, omalovažava i vrijeđa. Meni je drago da kolegice i kolege iz kluba SDP-a odgovaraju umjesto [[Upadica predsjednik: Obratite se predsjedniku Sabora sada jer njega krivite i javnosti.]] Dobro, vama sam se obratio. I druga stvar, povrijeđen je članak 137. stavak 1. Član Vlade kojem je pitanje postavljeno dužan je odmah odgovoriti na postavljeno pitanje ili navesti razloge zbog kojih ne može odgovoriti. Predsjednik Vlade nije niti s jednom činjenicom osporio niti jedan navedeni podatak da bi rekao da to nije istina, nego da je istina ono što on kaže. Prema tome, povrijeđena dva člana Poslovnika, a po članku 238. oni koji dolaze u Hrvatski sabor se moraju ponašati sukladno Poslovniku koji ovaj Sabor usvoji.
Kolega Šuker, ja znam vašu želju da arbitrirate u Hrvatskom saboru, ali sad ste pogriješili. Sad ste pogriješili, iskoristili ste tu mogućnost, arbitrirali ste, ali nemojte više. Što se tiče članka 137. čitali ste samo pasus dokle vama odgovara, samo dokle vama odgovara, a tamo postoji da se putem predsjednika Hrvatskog sabora, to znači dostavi pismeni odgovor i razlozi zašto ne. Pa neće sada doći onaj koji odgovara pa moliti predsjednika Hrvatskog sabora dajte vi obrazložite zašto ja nisam dao odgovor. Ma dajte molim vas! Dajte tumačite malo logično, logično tumačite Poslovnik. Hvala lijepa. Neću vam dati opomenu za zloupotrebu Poslovnika, ali jeste učinili to. Idemo nova, hvala lijepa. Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Mirela Holy.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Evo ga, ja smatram da je povrijeđen kao i kolega Šuker članak 137. Poslovnika Hrvatskoga sabora, jer član Vlade kojem je pitanje postavljeno dužan je odmah odgovoriti na postavljeno pitanje ili navesti razloge zbog kojih ne može odgovoriti. Ja podsjećam, da premijer ipak nije naveo razloge zbog kojih ne može odgovoriti na moje zastupničko pitanje. I ja bih molila da mi objasni se zbog čega ne može u ovom trenutku odgovoriti na vrlo jasno pitanje da li je nešto u javnom interesu.
Poštovana kolegice Mirela Holy i vi ste mogli iz korektnosti pročitati cijeli stavak na koji se pozivate, pa ću ga ja pročitati radi vas zastupnika i hrvatske javnosti. Ako zastupnik ne dobije odmah odgovor na postavljeno pitanje ili ako zatraži odgovor u pisanom obliku Vlada, odnosno pojedini članovi Vlade dužni su mu odgovoriti u roku od 30 dana. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa čekajte! Jel' ima potrebe za nervozom? Nema. Ako Vlada, odnosno član Vlade ne može odgovoriti u roku iz stavka 3. ovog članka dužni su putem predsjednika Sabora izvijestiti zastupnika o razlozima zbog kojih to ne mogu učiniti u vremenu kad će dostaviti odgovor. Ali cijeli pasus treba čitati, cijeli članak, pa ćete vidjeti da je to to. Hvala lijepa. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] U pisanom odgovoru, naravno. Da. Hvala lijepa. Idemo sa zastupničkim pitanjima. Sljedeće je pitanje peto i poštovani zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću moje zastupničko pitanje postaviti predsjedniku Vlade Republike Hrvatske gospodinu Zoranu Milanoviću, a odnosi se na temu sanacija i obnova elektromreže u povratničkim naseljima. Tema o kojoj smo puno puta pričali, ali ja imam potrebe da je ponovo aktualiziram, jer i dalje određena grupacija ljudi žive sa one strane Nikole Tesle. Dakle, u mraku žive i danas. Naime, program SIO, odnosno sanacija i obnova nisko naponske mreže provodi se na područjima koji su bili zahvaćeni ratom i trebao je biti završen do 2008. godine. Ovim programom HEP je bio zadužen osigurati sredstva za obnovu mreže i obnovu priključaka svim korisnicima koji su, dakle prije rata imali priključak na električnu energiju. Program se provodio u dogovoru sa Vladom RH i HEP-om. Imali smo niz sastanaka na tu temu i sa Vladom i resornim ministrima, predstavnicima uprave HEP-a. U međuvremenu su se promijenila 4 predsjednika uprave HEP-a i svi su oni koji su dolazili davali obećanja da će se pronaći sredstva i ovaj problem riješiti. Danas je evidentno da unazad 4 godine u HEP-u nisu izdvajali sredstva za obnovu mreže i kao razlog uvijek su navodili neisplativost ili financijsku neopravdanost kao da se ovdje radi o nekoj tržnoj kategoriji, a ne o zakonskoj obavezi i HEP-a i Vlade i države. Obnovljene kuće programom Vlade RH godinama i dalje nemaju struju. Ističemo problem se i danas prebacuje preko HEP-a od jednog do drugog ministarstva, od Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva gospodarstva preko Ministarstva financija i tako u krug. Prebacivanje odgovornosti i zakonom preuzetih obaveza dovelo je do potpunog zastoja aktivnosti na sanaciji i obnovi elektro mreže u povratničkim naseljima i u zadnje četiri godine zakonske obaveze, dakle postoje. Povratnici i dalje žive u mraku i mi nismo napravili niti jedan kilometar mreže sanirali. Dakle, izvinjavam se, postavit ću, dakle pitanje premijeru ne klasično šta će Vlada uraditi jer za to više očito u [[Upadica predsjednik: Malo ubrzajte kolega.]] mandatu nema vremena, nego kako se misli objasniti činjenica da se u četiri godine mandata nije ni kilometar mreže po programu SIO sanacije uradio.
Hvala lijepo. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani gospodine Horvat, spreman sam preuzeti odgovornost za spor napredak tog završetka projekta, jer to je sam početak kraja tog projekta. Stvari su išle nešto sporije, međutim sad je 10. travnja ove godine potpisan ugovor između HEP-a i Državnog ureda za obnovu i za stambeno zbrinjavanje u iznosu od malo manje od 6 milijuna kuna za oko 1200 priključaka i na tome se sada radi. Ali neko vrijeme je izgubljeno, to priznajem.
Hvala lijepa. Očitovanje, poštovani zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se premijeru na ovom odgovoru. Mi znamo za sporazum i radi se o sporazumu o priključcima koji nisu sporni. Mi govorimo o sanaciji mreže jer ne može se priključak staviti u funkciju ukoliko ne dovedemo mrežu. I mi vjerujemo da Vlada ima namjeru taj SIO program privesti kraju ali mislimo da cijela stvar je problematizirana kad se dođe do realizacije do HEP-a, dakle do javnog sustava u većinskom državnom vlasništvu jer se ova stvar očito ne uklapa u poslovnu politiku tog javnog sustava. Isto tako javnom sustavu ne odgovara da iz dijela svoje dobiti, a radi se o 30-ak milijuna kuna, ništa više, znači jedna trećina godišnje dobiti, da izdvoji za tu stvar. I ono što nije dobro, sličnu situaciju imamo i u drugim postupanjima u drugim javnim sustavima kao što su Hrvatske vode, kao što su Hrvatske šume itd. Imamo utisak da se ovdje radi o paralelnim sustavima koji ne priznaju ni politiku ni autoritete Vlade niti politiku niti autoritet predsjednika Vlade. I dok je god to tako, dok god postoje takve paralelne politike u javnim sustavima ovih 283 korisnika će i dalje biti bez struje.
Hvala lijepa. 6. zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Veljko Kajtazi.
Zahvaljujem se poštovani gospodine predsjedniče. Moje zastupničko pitanje je ministru znanosti, obrazovanja i sporta. Poštovani gospodine ministre podsjećam vas da je još 2012. godine 25. svibnja ovaj Sabor jednoglasno podržao prijedlog da se 5. studeni obilježava kao Svjetski dan romskog jezika. Sabor je ovim činom uvelike doprinio očuvanju tradicije i kulture romskog naroda u RH. Romski narod koji u principu nema svoju matičnu državu, apsolutno priznaje i ponosi se državom Hrvatskom te se u potpunosti oslanja na rad naših državnih institucija. Podaci koji su nam dostupni govore da su Romi na ovim područjima od 14. stoljeća pa možemo reći da su Romi autohtona nacionalna manjina koja ima visoka očekivanja vezana za priznavanje svog statusa, kulture i jezika. Dugogodišnja bezuspješna nastojanja za rješavanje ovih pitanja nameće logiku, zašto vaše ministarstvo negativnim mišljenjem zaustavlja izmjenu našeg pristupnog dokumenta Europskoj povelji o manjinskim jezicima među kojima je i romski jezik kako bi se broj jezika koje Hrvatska smatra manjinskim povećao? Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Vedran Mornar.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici treba reći da je Europskom poveljom o regionalnim manjinskim jezicima propisana puna primjena samo za teritorijalne jezike, za neteritorijalne jezike još uvijek postoji određena rezerva. Ministarstvo podržava naravno uvođenje romskog jezika u obrazovanje međutim treba biti svjestan da za skidanje rezerve sa primjene neteritorijalnih jezika treba osigurati dugoročno označena proračunska sredstva. Ministarstvo je naravno spremno u suradnji sa Agencijom za odgoj i obrazovanje odmah krenuti u izradu nastavnih planova i programa, ako se sredstva osiguraju, ali isto tako treba reći da bi morali se odrediti o tome o kojem se dijalektu romskoga jezika u ovom trenutku radi. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Veljko Kajtazi.
Moram priznati da sam samo djelomično zadovoljan sa odgovorom s obzirom na lošu suradnju i komunikaciju sa vašim ministarstvom unatrag nekoliko mjeseci. Navest ću primjer da sam dana 9. ožujka 2015. dostavio sam vam pisani upit, i predsjedniku Sabora i vama osobno, … [[Govornik se ne razumije.]] zastupničko pitanje na kojeg do dan danas nisam dobio odgovor. Radi se o upitu vezanom za amandman od 19. studenog 2014. godine a koji je vezan za prenamjenu sredstava iz Državnog proračuna RH u svrhu obrazovanja odraslih osoba romske nacionalne manjine. Amandman je prihvaćen, međutim do dan danas nije došlo do realizacije. Ja bih zamolio za pisani odgovor. Hvala.
Hvala lijepa. 7. zastupničko pitanje, poštovani potpredsjednik Doma Željko Reiner.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, pitanje upućujem ministru obrane gospodinu Anti Kotromanoviću. Iz Brodarskog instituta, nekoć perjanice hrvatske znanosti i simbola vrhunske vojne industrije u kojem su projektirani i razvijeni vrhunski plovni objekti, otišlo je u prošlih godinu i pol dana oko 20 stručnjaka, a još je nekoliko mladih stručnjaka između 30 i 40 godina najavilo odlazak. Glavni razlog su sve lošiji radni uvjeti, neulaganje u opremu pa čak i neodržavanje vrijedne opreme koju taj institut posjeduje, a podsjećam da institut ima primjerice hidrodinamički onaj laboratorij za ispitivanje brodova, bazen dug 260 metara kakav nema gotovo nijedna ustanova slična u EU, da projektiraju 10-ke ratnih i civilnih brodova, između ostalih onaj poznati katamaran 2012. godine za Olimpijske igre u Londonu itd. Hoće li Hrvatska vlada odnosno MORH dozvoliti da ta institucija koja je dio strateške infrastrukture Hrvatske države propadne odnosno sramotno završi kao jedna druga strateška ustanova Imunološki zavod koji sada nažalost puni stranice medija već mjesecima? Hoće li Vlada pomoći institutu da se čim prije registrira kao razvojno-tehnološka organizacija kako bi mogao konkurirati za europske projekte osim onih znanstvenih, što sad ne može jer je d.o.o. u vlasništvu države? Zar se uistinu planira pustiti da taj institut propadne samo zato da se ostvare nečiji financijski interesi, proda dio ili cijelog zemljišta? Zar se želi na brzinu privatizirati institut koji je od razvojnog i strateškog značenja za državu kako neki govore? Možete li mi dati jasni odgovor hoće li država pomoći tom institutu kako bi se mogao održati njegov razvoj i infrastruktura sufinanciranjem kao što to rade druge europske države sa sličnim institucijama? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Ante Kotromanović.
Poštovani zastupniče hvala na pitanju. Nekoliko puta razgovarao sam sa Brodarskim institutom, sa direktorom, inače to nije samo u domeni i ovlasti Ministarstva obrane. Mi smo tu najmanjinom birani u odgovornost i u pomaganje Brodarskog instituta, to su i druga ministarstva. Imali smo prije jedno dvadesetak dana upravo na tu temu sastanak kod direktora, kod ljudi u hrvatskom institutu. Sve se slažem s vama s ovim djelom, stvarno su napravili dobar posao, vrhunski stručnjaci. Zadnji ugovor koji su radili s Ministarstvom obrane to je bio projekt obalnog ophodnog broda. Na temelju tog projekta sagradimo pet obalnih ophodnih brodova, koji smo potpisali ugovorom u vrijednosti od 350 milijuna kuna. I što se tiče Ministarstva obrane ja mogu odgovoriti samo u tom djelu da mi želimo pomoći, ja sam to rekao i direktoru, mi hoćemo pomoći ali oni moraju napraviti određene stvari, oni moraju napraviti isto kao što mi u Ministarstvu obrane napravili smo niz revizija, reformi, smanjili troškove, uštedili na mnogim stavkama i reinvestirali u te brodove, tako i oni moraju neke stvari napraviti unutar kuće da bi mi mogli nešto napraviti. Što se tiče mene mi smo sada poslali tamo admirala Ulića u nadzorni odbor, naša ideja je ono što mi možemo konkretno pomoći u perspektivi da hrvatska država, da naše brodogradilište, da Brodarski institut isprojektira recimo van obalni ophodni brod. To je velike vrijednosti brod, velike dužine brod i na taj način mi jedino možemo konkretno pomoći. Drugo, ja se im dao nekoliko ideja da se udruže sa našim tvrtkama u Hrvatskom, sa Đurom Đakovićem, sa recimo tvrtkom DOKI. Za potrebe Oružanih snaga u idućih nekoliko godina trebat će nam oko tristo strojnica 12/7. Do sad smo mi to kupovali vani. To nije problem napraviti ja vam to kažem sada ako se te tri tvrtke udruže. One imaju vrhunsko znanje, one imaju iskustva, mi možemo napraviti jedan dobar proizvod koji će biti konkurentan i vani u svijetu. To nije mudrost. Opremit ćemo naše snage, zaradit će svi u Hrvatskoj, i oni se mogu na taj način isto pomoći. Znači govorim o projektu na koje Ministarstvo može napraviti i može dati konkretno za njih. Tu su bili spomenuli i Mornara, i još nekoliko ministara, i Vrdoljak i ideja je da se nešto napravi i spasi se sa njim zato što ne smijemo dopustiti, pa makar to bio povratak u državne ruke, makar to bio kao krajnja nužna mjera. A vidio sam da nema baš intersa u Brodarskom institutu recimo za, da ima otpora da se donese odluka da to više nije d.o.o. jer oni su na tržištu, oni su na tržištu, oni su sad na tržištu i to je nama problem. Znači mi imamo volju pomoći i hoćemo pomoći ali Ministarstvo obrane nije odgovorno za njihov rad, najmanje od svega, od svih ministarstva ako ćemo o tome govoriti, a svakako moramo ponavljam razmišljati o tome što su oni dosad napravili, koliko su poslova dobili vani, gdje su sve išli motivirajući se da dobiju poslove i na njima je odgovornost, nije na meni. Ja odgovaram za Ministarstvo obrane, ima 4,2 i nešto milijuna kuna, sam odgovoran za ta sredstva, i moj interes za ta sredstva stvarno racionalno trošim. A ovdje hoćemo pomoći, ali trebamo stvarno vidjeti uz jedan dobar plan, idemo napraviti plan, biznis plan unutar kuće i onda doći kod nas, kod nas ministara i reći ok, vi možete, mi predlažemo da nam pomognete na ovakav način, prosvjeta na ovakav način, gospodarstvo na ovakav način. Ali bez tog plana koji oni moraju napraviti ne možemo napraviti ništa. Ne znam da li ste zadovoljni. Možemo kasnije i popiti piće na tu temu, ali stvarno želimo pomoći ljudima zato što ih znam puno tamo. Tamo je radilo preko 20, 30 časnika, bivših časnika naših. Mi imamo strašan motiv tim ljudima i tom Brodarskom institutu pomoći i napraviti da se oni održe zato što smatramo da moraju imaju jedan trust mozgova koji će razvijati određene stvari, koji će nešto kao Ruđer Bošković, samo u manjoj mjeri, ali i ulagati se u njih i zatražiti od njih recimo nekakve razvojne projekte koji su nama interesantni za Oružane snage, i za drugo nešto unutar same države. Evo ne znam da li ste zadovoljni, ali to je to.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjednik Sabora Željko Reiner.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Pa uvaženi gospodine ministre meni je drago da se vi slažete sa mojom ocjenama ali nisam sretan kad kažete da to nije odgovornost vaša. Naravno nije samo vaša odgovornost, međutim vi ste zajedno sa ministrom obrazovanja, znanosti i sporta i zajedno sa ministrom gospodarstva u skupštini toga. Vlasnik Brodarskog instituta d.o.o. je Vlada. I priče o tome kako oni nešto trebaju napraviti a oni kao nisu napravili pa će napravit itd. i dobra volja nisu dovoljne. Vlada je vlasnik toga. Vlasnik može učiniti što hoće sa svojim vlasništvom, natjerati one koji eventualno loše tim vlasništvom upravljaju da upravljaju bolje, donijeti odluke itd. I problem je upravo što se to ne radi, pa to je bio problem na kraju i Imunološkog zavoda i gledajte kako je završio. Pa nemojte dozvoliti da i Brodarski institut, a dragom mi je da se slažete sa mojim ocjenama o važnosti njegovoj strateškoj za Hrvatskoj, završi isto tako, a završit će, izvjesno će tak završiti. Oni se sad stalno zadužuju, oni dižu hipoteke na nekretnine, priča se o prodaji njihovog zemljišta, oni žive od iznajmljivanja svojih prostora umjesto da rade ono što trebaju raditi. Zašto im država ne pomogne da se preregistriraju, da mogu konkurirati za europske fondove, zašto ih država ne pomogne sufinanciranjem? Dakle to su prava pitanja. Pa nisu oni neka neovisna privatna organizacija, oni su vlasništvo države, kompletno vlasništvo države i Vlada i država su za njih odgovorni i za propast njihovu ako se dogodi što bi bilo stravično za takvu stratešku instituciju bit će isključivo odgovorna Vlada. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Osmo zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Hvala. Pitanje je za ministra uprave gospodina Arsena Bauka. Poštovani gospodine ministre u posljednje vrijeme smo izloženi u javnosti stalnim optužbama iz redova oporbe kako se u državnoj službi gomilaju stranački podobnici ili kako bi se to narodski reklo uhljebi, pa vas ja molim da nam ovdje javno, nama zastupnicima i hrvatskoj javnosti, kažete pravu istinu koliko danas ima zaposlenih u državnoj službi u odnosu na početak mandata ove Vlade? Radi li se tu o povećanju ili o smanjenju broja zaposlenih? A isto me tako interesira kakva je bila situacija u mandatu prošle Vlade, u mandatu vladavine HDZ-a, da li se tada broj službenika povećavao ili smanjivao i volio bi konkretne brojke ako imate.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče ne bi se ja složio s vama da se u posljednje vrijeme govori to se govori cijelo vrijeme mandata, tako da brojke govore nešto drugačije. 23.12.2011.godine dan kada smo prisegnuli u Hrvatskom saboru bilo je zaposleno 55.312 državnih službenika i namještenika, a na dan 1.siječnja 2015.bilo je zaposleno 52.747 državnih službenika i namještenika. Jednostavnom matematičkom operacijom oduzimanja dođemo do podatka da je 2.565 državnih službenika i namještenika manje nego što je bilo krajem 2011.godine. Najveće smanjenje bilo je u Ministarstvu obrane 812, u MUP-u 665, u Ministarstvu financija 424, te u uredima državne uprave u županijama 284. Po godinama, 2011.godine dakle na kraju godine je smanjen broj za 250 zato što krajem godine državni službenici odlaze u mirovinu. 2012.na 2013.smanjeno je za 350, 2013.za 2014.za 800, iz 2014.na 2015.za 1.100 službenika, to bi u zbroju trebalo dati ovaj broj. Ovo sam malo zaokruživao. Tijekom 2015.godine bit će primljeno nešto državnih službenika temeljem plana prijema koji je bio povod za reakciju opozicije na tu temu i ta razlika će biti nešto manja ali će ostati i dalje preko 2.300 oko 2.000. Što se tiče broja zaposlenika, s tim brojem se uvijek manipulira i ponekad se podaci prikazuju dosta krivo. Primjerice prošle godine ukinut je Državni inspektorat i službenici su prešli u ministarstva. I onda je došao podatak da je broj službenika u ministarstvima povećan za 800. Da, kada su 800 službenika iz Državnog inspektorata prešlo u ministarstva i inspektorat je ukinut. Međutim to je samo jedan primjer kako se može tim brojkama manipulirati. Zato ja ne bih htio manipulirati brojkama koje se tiču kretanja državnih službenika od 2004.ili 2008.-2011.zato što je dolazilo do organizacijskih promjena, tako da su neki državni službenici prelazili u agencije pa bi onda rekli da je smanjen broj državnih službenika jer su oni prešli u agencije. Zbog toga ću na ovo pitanje o prošlom sazivu dostaviti pisani odgovor gdje ću obrazložiti koje su bile organizacijske promjene kako bi zastupnici i javnost dobila točan i korektan podatak. Također u ovom broju od 55.000 nisu javne službe, nisu obrazovanje, zdravstvo i ostale javne službe tu također možemo dati pisani odgovor. Sada nam je do podataka nešto lakše doći jer smo i registar uspostavili tako da se on ažurira u realnom vremenu. I u ovom broju od 52.747 su državna tijela, državne upravne organizacije, uredi i stručne službe Vlade RH, ostala državna tijela kao što su Povjerenstvo za sukob interesa, DIP, Ustavni sud RH, Ured predsjednice itd. Evo gospodine zastupniče nadam se da ste zadovoljni odgovorom, a dobit ćete pisani odgovor za sve druge podatke. Hvala.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Hvala vam lijepa na podacima. Nemate pojma s koliko ću nestrpljenja čekati vaše pisane odgovore. Volio bih ujedno da i što se tiče predsjednice RH gospođe Kolinde Grabar Kitarović da osim što se smanjuje broj jelenova na Pantovčaku da se i tamo počne smanjivati broj službenika, a ne da se povrh toga pokušavaju i predsjednici drugih stranaka pretvoriti u službenike. Što se tiče SDP-a mi ćemo do kraja braniti ustavni poredak RH i što se tiče nas taj film neće gledati.
Hvala lijepa. 9.zastupničko pitanje danas i poštovani zastupnik Dragutin Glavina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam ministru obrane Anti KOtromanoviću. Poštovani ministre, Vlada RH … vlasništvo nad objektima i zemljište bivše Vojarne hrvatske vojske u Čakovcu na Međimursku županiju. Kao što ste upoznati Međimurska županija je kao naknadu za prenesenu imovinu trebala financirati izgradnju 10 skladišta za potrebe hrvatske vojske ukupnog iznosa od 26 milijuna kuna. Međimurska županija je odmah po potpisivanju ugovora krenula sa revitalizacijom tog prostora pa su do sada ugrađene zgrade za Regionalnu razvoju agenciju, Energetsku agenciju, Međimurko veleučilište sa preko tisuću studenata, prostori Tehnološko inovacijskog centra sa inkubiranih 20-ak tvrtki, za sve to Međimurska županija je uložila preko 40 milijuna svoga proračunskog novca. Iako je sredinom 2013.djelomično skinut … sa dijela spomenute vojarne i to sa 10 na 3 skladišta i dalje postoji obveza procijenjena na 9 milijuna kuna i teret na zemljištu. To predstavlja otegotnu okolnost Međimurskoj županiji jer onemogućava prijavu na europske fondove, te održava pregovore sa potencijalnim korisnicima i investitorima. Posebno naglašavam i činjenicu da je hrvatska vojska te i slične objekte proglasila neperspektivnim i drugim jedinicama lokalne ili regionalne samouprave dala ih bez uvjeta i bez naknade. Postavljam pitanje, da li Vlada RH i ministarstvo podržavaju ovakav način revitalizacije vojnih objekata u Hrvatskoj? Ako da, da li ćete prihvatiti prijedlog Međimurske županije i osloboditi ih obveze i potencijalnih novih troškova kako bi Međimurju bila omogućena kvalitetna iskoristivost ovih prostora i nesmetano privlačenje novih investitora što je u ovom trenutku gospodarstvo i Međimurja i Hrvatske nužno potrebno?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Ante KOtromanović.
Nije Hrvatska vojska dala neperspektivnu imovinu županiji ni gradovima nego to Vlada uvijek daje u konačnici preko svoje agencije ili direktno. Znači u zadnjih 20-ak godina Ministarstvo obrane je predalo na stotine tisuća kvadrata zemlje i poslovnih prostora lokalnoj zajednici i lokalnoj samoupravi, županiji. U ovom slučaju je to bila županija što je bilo malo neobično i ne znam kolika je iskoristivost tih prostora, prostora, ja mislim negdje ne više od 10, 15%. Nažalost. Znači ovo je odluka Vlade iz 2007. godine. Vlada je donijela odluku da se da županiji što je neobično, uglavnom se to davalo gradovima. Potpisan je ugovor između Ministarstva obrane i županije gdje se županija obvezala kako ste rekli izgraditi nama skladište. Sada da se ja malo požalim vama. Mi smo uspjeli riješiti, smanjiti, mi imamo još 18 tisuća tona neperspektivnog streljiva, 18 tisuća tona. To je ogromna količina streljiva. Mi smo uspjeli u zadnje vrijeme riješiti se jednog dijela tog i mi moramo masno platiti da bi uništili jedan dio tog streljiva i moramo stvoriti uvjete za čuvanje. Mi sada gradimo intenzivno 10 skladišta u Doljanima gdje ćemo zbrinuti naše perspektivno streljivo a ovog dijela, pokušavamo to nešto i prodati i riješiti se na najbrži mogući način zato što je to realna prijetnja. Zato što je prije 5, 6 godina došlo do eksplozije u Padjanima, znate kakva je to bila katastrofa za čitavi taj prostor. Pogotovo što još imamo nešto streljiva koje je vrlo zahtjevno za uništavanje. Znači mi smo bili blagonakloni i mi smo spustili, razumjeli smo potrebe županije i rekli smo O.K., spustiti ćemo sa tih 10 skloništa na 3. Ne možemo mi ići, kako vi branite interes vaš sada, vaše županije i to je lijepo od vas, ali pazite ja sam odgovoran za Ministarstvo obrane, ja moram braniti interese Ministarstva obrane. Kakav bi ja bio ministar ako ću sada reći, O.K., to je ugovor. Na kraju i postoji državno odvjetništvo koje će možda zamjeriti O.K., pa na koji način ja se brinem o sredstvima i o potrebama Ministarstva obrane. Ja ne mogu ići ispod ta tri skladišta. Ja razumijem vaše potrebe i nedostatak sredstava. Razgovarao sam sa dva župana, sa ovim županom, sa bivšim županom ali to je obveza … [[Govornik se ne razumije.]] 2007. godine i ja mislim da morate razumjeti nas. Morate nas razumjeti. Mi imamo ograničena sredstva, imamo, također imamo ograničene, imamo velike potrebe i, a dali smo jako puno lokalnoj zajednici, jako puno. Ja vas potpuno razumijem, ali molim vas razumijte i nas zato što imamo dosta problema, moramo dosta stvari dešavati i dobro surađujemo sa lokalnom zajednicom, mi želimo surađivati i u budućnosti želimo pomoći što god možemo i trošimo silna sredstva također isto na pomoć lokalnoj zajednici u raznim suportima negdje godišnje do 30-ak milijuna kuna. Ali ovo ne možemo ići ispod minimuma. Moram štiti interese Ministarstva obrane. To su ta tri skladišta i to je naša rekao bih … [[Govornik se ne razumije.]] linija mi ne možemo sada preći preko toga.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dragutin Glavina [[Upadica Kotromanović: Samo da završim jer će me opet gospoda pitati pitanje, O.K., kako se ne brinem o interesima Ministarstva obrane.]] O.K. ministre. Očitovanje poštovani zastupnik Dragutin Glavina.
Poštovani ministre sigurno da ne mogu biti zadovoljan odgovorom. Ja ću samo reći činjenicu evo da je Hrvatska vojska i to ponavljam, u takvim prilikama ostalim gradovima i županijama davala takve objekte bez naknade. Pogledajte Istru, pogledajte Dalmaciju, pogledajte ne znam Varaždin, Zagreb, svi su dobili te objekte bez naknade. Jedino Međimurje je to gdje se popikavamo i gdje ne možemo nešto napraviti. To malo međimurje koje radi kao crv. Ne znam, probajte još pogledati što se da učiniti. Nije korektno prema Međimurju. Ako je to jedini primjer u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. 10. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje upućujem ministrici graditeljstva i prostornog uređenja gospođi Anki Mrak Taritaš. Uvažena gospođo ministrice uskoro će 2 godine od katastrofalnih poplava u istočnoj Slavoniji. Nakon Domovinskog rata druga je to kako osobna tako i kolektivna trauma žitelja toga kraja u vrlo kratkom vremenskom periodu. Možete li nam reći kakvo je trenutno stanje obnove poplavljenih područja i kada možemo očekivati potpunu obnovu obiteljskih, gospodarskih, javnih i vjerskih objekata, odnosno kada možemo očekivati potpunu normalizaciju života na poplavljenim područjima.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovana ministrica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo uvaženom zastupniku. Dakle za točnost podataka i danas se u nekoliko navrata spominjalo brojke, 17. svibnja će biti godina dana od katastrofalne poplave. Mi smo mogli ući na predmetno područje 17. srpnja smo ušli na područje 5 naselja, tih 5 naselja su vam Strošinci i Posavski Podgajci, Đurići, Rajevo Selo i Račinovci a u Gunju smo ušli 6. kolovoza prošle godine. Od 2100 objekata koji se nalaze u obnovi sa jučerašnjim danom je 1513 objekata bilo obnovljeno, ovi ostali se nalaze u fazi obnove. Dakle ono što je ovaj čas napravljeno svi objekti javne namjene, dakle sve zgrade, škole, zdravstvene ustanove su obnovljene, one su u funkciji, škole su bile u funkciji i prvog radnog dana škole. Od obiteljskih kuća, dakle ovaj podatak koji sam rekla 1513 obiteljskih kuća je osposobljeno da ljudi unutra žive i ljudi se vraćaju, žive i mi kako kog iz kontejnerskog naselja stavljamo u obiteljsku kuću tako ćemo kontejner i micati. Ovo ostalo će biti gotovo ovisno o vremenskim prilikama. Vi znate da je građevina usko vezana sa vremenskim prilikama, ovo će sve biti gotovo kroz srpanj i kolovoz i ostavljamo si rujan još da završimo fasade koje trebaju biti gotove. Dakle u godini dana od kada smo mogli ući sa operativom, a mogli smo ući sa operativom kada su se stvorili uvjeti da radnici zaista mogu ići sve što smo radili na području Županjske Posavine biti će gotovo. Infrastrukture će biti u stanju kojem treba biti. S time što kada je riječ o javnim zgradama tu smo učinili korak dalje. Kad je riječ o školama mi smo kotlovnice koje su bile za mazut pretvorili u kotlovnice na plin, dakle napravili smo i korak dalje i cijenimo da je to jedan veliki uspjeh. Dakle riječ je o tome da je u srpnju prošle godine donesen zakon, da smo mi proveli javnu nabavu za 22 poduzeća građevinska koja tamo rade, da radi velika količina operative, a budući da je dosta bilo riječi o brojkama dopustite da i ja kažem nekoliko brojaka. S jučerašnjim danom je 60 milijuna kuna dato građanima direktno koji su sami obnavljali kuće. Tamo gdje je država to činila sa 264 milijuna kuna smo utrošili na obnovu i očekujemo još negdje oko 100 milijuna kuna da će biti onaj posao koji tamo radimo. Dakle da rezimiramo, sve zgrade javne namjene, škole, zdravstvene ustanove i ostalo je gotovo i u funkciji. Kad je riječ o obiteljskim kućama mi ćemo svoj posao odraditi negdje do jeseni i na jesen vrlo ponosno napustiti županjsku posavinu jer cijenimo da je tamo odrađen jedan veliki posao. Hvala lijepo.
Očitovanje, poštovani zastupnik Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Zadovoljan sam odgovorom i vjerujem da vaše ministarstvo čini sve što je u njegovoj moći da se obnova čim prije završi. Podsjetio bih kako su poplave izazvale vrlo pozitivnu reakciju solidarnosti cijelog hrvatskog društva, a dvije velike traume toga kraja u vrlo kratkom vremenskom razdoblju uistinu obvezuju Hrvatsku državu da se tom kraju nakon obnove posveti maksimalna pažnja u njegovom ekonomskom razvoju čime bi se barem ublažile posljedice trauma koje su nastale u Domovinskom ratu i relativno brzo u životima istih ljudima u ovim katastrofalnim poplavama. Hvala.
Hvala lijepa i vama poštovani zastupniče. Inače bi bilo dobro da na mikrofon ne stavite papir jer se ne čuje. Hvala lijepa. 11. zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Zvonko Milas.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine premijeru, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje bit će vezano za područje europskih fondova, iz dva dijela je i upućujem ga potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja. Dakle gospodinu Grčiću lijepo vam molim, recite mi čemu doista služi web stranica www.strukturnifondovi.hr budući na njoj najčešće je nemoguće vidjet natječaje, a onda u rijetkim prilikama kada je to i moguće nailazimo na različite prepreke, od promjene dokumentacije, nemogućnosti otvaranja stranice i sve druge slične stvari koje otežavaju svako prijavljivanje. I drugo, kako je moguće povezat smanjenje javne uprave s preko tisuću novih zapošljavanja od kojih se najveći dio baš najavljuje u institucijama koje se bave europskim fondovima, odnosno zašto se nije pristupilo edukaciji postojećeg kadra koji je u ove 3,5 godine mogao već postati ekspertan u poslovima u području europskih fondova, a to je preporučivala Europska komisija. Ovaj dio koji se odnosi na web stranicu dakle nije ni pao s neba nego jednostavno tu su me zamolili nekoliko ljudi iz istočne Slavonije koji rade po tom pitanju i koji nailaze na probleme vezano za prijavljivanje odnosno na teškoće u otvaranju web stranice, a tvrde čak i kad otvore pretraživač da je dokumentacija toliko puta u istom natječaju već promijenjena da se i najbolji eksperti u tome teško snalaze. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje, potpredsjednik Vlade poštovani Branko Grčić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, zahvaljujem na pitanju. Stranica o kojoj govorite funkcionira. Ja nisam primijetio dosad da je bilo nekakvih problema, no ono što vas upućujem, naravno prije svega ljude koji su se na to žalili, kada je riječ o natječajima i javnim pozivima onda treba ići primarno prema resorima, a to znači recimo evo sad smo imali primjer otvaranja poziva za prvi veliki natječaj za perspektivu 2014.-2010. u području malog poduzetništva, dakle negdje oko milijardu i 150 milijuna kuna za male poduzetnike gdje primarno poziv se objavljuje na stranicama matičnog ministarstva, a mi na ovu stranicu strukturni fondovi vučemo sve te pozive dakle još jednom tako da možete na jednom mjestu imati pregled svih poziva koji trenutno jesu aktivni u Republici Hrvatskoj po pitanju apsorpcije EU fondova. Što se tiče ovog drugog pitanja, situacija je vrlo jasna. Dakle mi imamo značajan broj ljudi koji jesu već u sustavu i koji u različitim državnim tijelima i agencijama rade na EU fondovima. Procjena je ili bolje rečeno evidencija pokazuje da je njih oko tisuću zato što se svaki dan mijenja taj broj gore-dolje jel, međutim ono što je odluka Vlade nije tisuću novih nego točno 349 novih ljudi gdje je posebnom odlukom Vlade definiran okvir za zapošljavanje gdje se točno zna po pojedinoj instituciji koliko nam ljudi još treba na temelju tzv. procjene postojećeg kapaciteta. Znači vrlo precizno smo to odradili, donijeli odluku i sad je proces natječaja za primanje tih ljudi u tijeku. Što se tiče tog utjecaja zapošljavanja za EU fondove na ukupnu zaposlenost u javnoj upravi, imali ste prilike čuti od kolege Bauka, dakle ni taj broj novo zaposlenih koji su nam definitivno nužni, dakle to je povećanje samo za 35% broja zaposlenih u strukturama EU priče, a novac koji imamo na raspolaganju porastao je 700% ili 800%, dakle 8 puta. Dakle postavlja se pitanje da li će ovih 349 biti dovoljno da odradi sav posao koji je pred nama. I još nešto, zašto ne idemo na veće zapošljavanje, zato što se teret apsorpcije sada prenosi na niže razine. Dosad je uglavnom država upravljala EU fondovima, sada su tu mnogi čimbenici, dakle mnogi subjekti, od jedinica lokalne i regionalne samouprave, poduzeća koja sam maloprije spomenuo u velikoj mjeri NGO-a, dakle nevladinih civilnih udruga građana kao što recimo projekti energetske učinkovitosti gdje možete privatnu zgradu i privatnu kuću energetski obnoviti, dakle dobit novu fasadu i dobit novu izolaciju i trošit 60, 70% manje energije nego što je to bilo do sada itd. itd. Znači, jedan ogroman spektar subjekata u narednom razdoblju će sudjelovati u apsorpciji EU fondova. Nije to sve samo teret države, pa onda tome prilagođavamo i ukupne ljudske potencijale, dakle ukupne kapacitete zaposlenosti u državnoj upravi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Očitovanje poštovani zastupnik Zvonko Milas.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine potpredsjedniče, očekivao sam otprilike ovakav odgovor i moram reći da djelomično sam znao sve ovo što ste mi rekli. Međutim, ovo sve što sam govorio o web stranici, dakle to su iskustva iz prakse. Dakle, ljudi prijavitelja pa mogu reći čak oni koji se već dugo time bave koji nailaze na žalost na probleme koji im stvaraju problem prijave. Dakle, ako je natječaj u toku mjesec dana potrebno kroz dokumentaciju popravljati, ispravljati pet puta oni tvrde da se tu toliko teško snaći da čovjek koji nema iskustva čak i ekspert da jednostavno pomalo to sve ide k vragu onda. Dakle, natječaj bi trebao kad je objavljen biti proveden od početka do kraja bez promjene dokumentacije. I u tome je bit problema. I ja vas molim da malo to provjerite. Možda nemate vremena time se baviti, ali pokušajte to provjeriti. I nemojte se ljutiti, ali evo primijetio sam da na tim stranicama najbolje funkcionira dio koji se odnosi recimo na vaš lik i djelo. Gledao sam malo web stranice, lijepe fotografije, različitim dijelovima Hrvatske otvaranje različitih konferencija. Dakle, vidi se da je tome posvećeno puno pažnje, puno vremena, a za natječaj je izgleda da ide ono lako ćemo. A kako se inače po svim resorima odnose prema natječajima najbolje se vidjelo kako je završio natječaj drugog kolosijeka pruge Dugo Selo – Križevci. Što se tiče zapošljavanja, ja nisam ni rekao da će 1000 ljudi raditi u europskim fondovima. Moje je primarno pitanje bilo zašto se nije pristupilo edukaciji postojećeg kadra. To je bila preporuka Europske komisije. I doista, taj kadar je danas mogao biti ekspertan u pitanju EU fondova. Ovako ne mogu se otet dojmu da sve ovo, dakle ljudi koji će biti primljeni bez edukacije, da će moći upravljati EU fondovima. Ne mogu se otet dojmu da je to zaista prostor za otvaranje zapošljavanja za stranački ili simpatizerski kadar, a izgleda po devizi što više to bolje, jer godina koja je pred nama je godina izbora. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Dvanaesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Vedran Babić.
Hvala lijepa predsjedniče. Svoje pitanje ću postaviti gospodinu Siniši Hajdašu Dončiću, ministru pomorstva, prometa i infrastrukture. Poštovani ministre, iz medija smo saznali kako je HŽ-Putnički prijevoz naručio, odnosno pustio u promet prvi u nizu elektromotornih putničkih vlakova proizvedenih u tvrtki Končar. Slijedom navedenog, prilika je da vas zamolim da nama i hrvatskoj javnosti objasnite kakvi su planovi vašeg ministarstva u smislu modernizacije ne samo putničkog prijevoza već i infrastrukture željezničke u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Siniša Hajdaš Dončić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] predsjedniče Sabora, dame i gospodo. HŽ-Putnički je kroz kreditni aranžman sa Hrvatskom bankom za obnovu i razvoj započeo proizvodnu seriju od 44 vlaka. Dakle, u prvoj tranši od njih 22 gdje je jedan prvi elektromotorni vlak prije desetak dana i u punoj uporabi na prugama oko zagreba. To znači Zagreb – Koprivnica i Zagreb – Sisak. Sada do konca godine će 16 novih vlakova, jer u nekom prosjeku 2 do 3 vlaka mjesečno biti će operativni na prugama. Samim time HŽ-Putnički stvara određene pretpostavke za razliku od onih poduzeća koja iz prošlosti nisu imala mogućnosti da spremno dočekaju liberalizaciju tržišta, dakle bilo u pošti, bilo u HŽ-Cargu da 2019., znači kada se očekuje i najvjerojatnije unutarnja, mogućnost unutarnje kabotaže, dočeka tehnološki pripreman ili spreman, dakle sa vlakovima koji manje troše, koji su i reći ću onako usually friendly, dakle pogodni i za korisnike. Naravno da osim ulaganja u putnički promet to treba bit popraćeno i ulaganjima u infrastrukturu, gdje drugo poduzeće HŽ-Infrastruktura ovaj puta hvala Bogu, dakle većinom novaca iz EU fondova što neće u budućnosti onda dovoditi do ovih situacija kao što je sad recimo situacija Hrvatske autoceste ili Autoceste Rijeka – Zagreb, gdje će do dvije tisuće pa zapravo dvadeset i treće, pošto ovo programsko razdoblje vrijedi N+3 vjerujem obnoviti ili izgraditi, dakle kompletne nove dionice na mediteranskom koridoru. Dakle, od Rijeke pa do mjesta koje se zove Botovo, a isto tako i uložiti značajna sredstva u rekonstrukciju postojećih pruga najvećim dijelom u ovom rubnom prstenu grada Zagreba jer je on jedini u principu pogodan za sufinanciranje i zbog velikog broja putnika, tj. putničkog prometa. Ove godine očekujemo početak radova, dakle na dva EU projekta, a to je Dugo Selo – Križevci i drugo je Gradec – Žabno, gdje je zapravo natječaj završen, izabran izvođač. Trenutno je sada to u postupku žalbe što nije ništa neuobičajeno, to je uobičajeno. Nadam se da će to, dakle za par mjeseci biti i okončano kako bi onda i prve dvije pruge od trenutka kad je Hrvatska članica EU bile u potpunosti, dakle sufinancirane u iznosu od 85% sredstvima EU fondova. A u konačnici cijeli naš operativni program koji se odnosio na dio i na željeznicu, dio na unutarnje vodne puteve je i reći ću prezentiran sad Europskoj komisiji tako da smo dobili relokaciju sredstava, pa u principu ni jedan dio novca neće biti neutrošen, nego će biti utrošen recimo na neke projekte u cesti, a isto tako i na faziranost ovih projekata u željeznici. Dakle zaključno, ako gledamo samo održavanje i upravljanje HŽ infrastrukturom to je nekakvih milijardu i 200, milijardu i 300 milijuna kuna najvećim dijelom u zagrebačku aglomeraciju i u riječki prometni pravac. I kažem plus ako dodamo ove vlakove od 800, plus 800 milijuna kuna gdje je dobro da to većinom grade hrvatske tvrtke, dakle Končar kao nositelj i tvrtke zapravo koje djeluju kao podizvođači su od Šibenika pa do Čakovca. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Očitovanje, poštovani zastupnik Vedran Babić.
Hvala. Zadovoljan sam sa vašim iscrpnim odgovorom i nadam se da ćete i nagodinu nastaviti sa ovakvim projektima. Hvala.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Sada je na redu 13. zastupničko pitanje koje je bilo namijenjeno prvoj potpredsjednici Vlade poštovanoj Vesni Pusić koja je iz obveze prema međunarodnim obvezama iz ministarstva na službenom putu. Pa prema odredbi članka 136. Poslovnika Hrvatskog sabora ako član Vlade kojemu je pitanje postavljeno nije nazočan na pitanje odgovara predsjednik ili jedan od potpredsjednika Vlade. Prema tome može postaviti pitanje 13. poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa s obzirom da nema prve potpredsjednice Hrvatske vlade i ministrice vanjskih poslova pitanje moje će biti namijenjeno predsjedniku Vlade, a tiče se odluke o dodjeli financijske podrške organizacijama civilnog društva u području međunarodne ... [[Govornik se ne razumije.]] suradnje iz sredstava državnog proračuna tj. iz Ministarstva vanjskih poslova. Od 23 projekta koja su i udruge koje su prijavile svoje projekte odabrano je 18, krajem 2014. godine. I ne bi tu bilo ništa spornoga da među jednima od njih nije i Documenta na čijem čelu je gospodin Zoran Pusić kao predsjednik Upravnog odbora Documenta-e. Naime, 248 992 kune su dodijeljene Documenta-i za program koji je izgradnja kapaciteta ukrajinskih udruga civilnog društva te za istraživanja o kršenju ljudskih prava. I to je sve u redu, sasvim u redu projekt, no međutim mediji su se raspisali o tome da postoji eklatantan sukob interesa između toga da je ministrica Vesna Pusić kao prva potpredsjednica Vlade dodijelila ta sredstva baš udruzi kojom upravlja njezin brat. S obzirom da je on predsjednik Upravnog odbora on odlučuje o tome tko će biti voditelj projekta, tko će biti voditelj udruge. To su njegove ovlasti koje pišu iz njihovog statuta. I tu je stvarno eklatantan primjer da se radi o sukobu interesa pa stoga sam mislio pitati nju ali evo vi ste predsjednik Vlade kome je ona također podređena pa možete nam odgovoriti što vi mislite o tome da li postoji sukob interesa ili ne?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Hvala, poštovani gospodine zastupniče mi to ne kažemo podređena nego suradnica. Ne znam iz kojeg … [[Govornik se ne razumije.]] dolazi taj rječnik, nije podređena, mi smo koalicijski partneri. A pitanje koje ste postavili je, svako pitanje je legitimno, ovo je legitimno, ja vam na njega ne mogu odgovoriti. Dakle, prvo što je bitno da to nije napravljeno u nikakvoj potaji, dakle to svi vide. Tema za raspravu svakako je. Vidim da neki klimaju glavom, obično to rade oni koji sami imaju takve situacije. Ali, pitanje je legitimno, inzistirajte na njemu, ja ću naravno preliminarno svoju suradnicu uzeti u zaštitu jer vjerujem da je jako dobro i da su jako dobro u mehanizmu donošenja odluka jednoj relativno poznatoj organizaciji procijenili ima li tu sukoba interesa. Pretpostavljam da ministrica vanjskih poslova tada djelujući u svojstvu ministrice, dakle čelnice resora, se izuzela iz tog postupka odlučivanja ali naravno mora biti spremna i siguran sam da je spremna odgovoriti na svako pitanje ove vrste koje ste postavili. To je kriterij koji treba vrijediti za svih odnosno prema svima. Evo, to je ono što vam zasada mogu reći. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa načelno može se reći da treba inzistirati na tome da se ne događaju ovakve situacije s obzirom da je ministrica vanjskih poslova nije se izuzela od toga jer je ona potpisnik ovoga akta o dodjeli i odluke o dodjeli sredstava, a ujedno je i imenovala Povjerenstvo za odabir onih koji su dali određene projekte. Znači, postoji stvarno sumnja, bez obzira koliko vi nju zaštitili nadam se da ćete biti u ovom pogledu pravedni pa tražiti određene sankcije da ako je pogriješila da se bar u najmanju ruku kaže evo povjerenstvo nije smjelo to dodijeliti udruzi na čijem čelu je moj brat s obzirom da postoji onda sumnja da se radi o sukobu interesa. Molim vas pismeni odgovor, pa vjerujem da će i Povjerenstvo o sukobu interesa raspraviti o tome i dati nam očitovanje.
Hvala lijepa. 14. zastupničko pitanje danas i poštovani zastupnik Damir Mateljan.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje je namijenjeno ministru poljoprivrede gospodinu Jakovini. Poštovani gospodine ministre nedavno ste na konferenciji u Osijeku govoreći o EU fondovima izjavili kako će do 2020. godine vaše ministarstvo raspolagati sa 5 milijuna eura sredstava iz europskih fondova. To su naravno poprilično lijepa sredstva. Mene zanima koliko je dosad tih sredstava temeljem natječaja koje je raspisalo vaše ministarstvo, odnosno temeljem programa i mjera povučeno? Nadalje, na istoj ste konferenciji izjavili kako će u travnju ove godine, dakle u ovom mjesecu, biti raspisan natječaj za mjeru 6 ruralnoga razvoja i pomoć malim poljoprivrednicima pa me zanima kolika su sredstva osigurana za provođenje te mjere i koji su potencijalni korisnici te mjere mjere 6? I na kraju zanima me da li ministarstvo, da li vi raspolažete sa podacima koliko je pristiglo prijava, odnosno projekata za mjere 4.1 i 4.2. odnosno da li imate nekakve projekcije koliko će od 640 milijuna kuna koliko je osigurano za te dvije mjere biti realizirano? Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora. Kolega Mateljan, ne samo u Osijeku nego i inače propagiramo sve natječaje, i projekte i programe koje imamo vezane za povlačenje sredstava iz EU proračuna. Ovo kad ste rekli ne 5 milijardi od ukupno 11 milijardi koliko RH ima na raspolaganju za period od 2014. do 2020. oko 5 milijardi i 350 milijuna je vezano za Ministarstvo poljoprivrede i to govorimo samo o europskim novcima. Ako tome dodamo i kontribuciju iz domaćeg proračuna to se onda penje negdje na gotovo 7,5 milijardi kuna. Od toga, ali govorit ću sad samo o ovim novcima koje povlačimo iz proračuna EU od 5,250 milijardi eura, 1 milijardu i 250 se odnosi na sektor vodnoga gospodarstva. Dosada smo imali u prethodnom razdoblju na raspolaganju gotovo 200 milijuna eura i kroz projekte koji su završeni ili u tijeku iskoristili smo 100% sve vezano za vodno gospodarstvo, a veliki broj projekata s kojim smo krenuli i koji su EU projekti, napomenut ću samo neke Poreč, Osijek, Vukovar, Županja, Čakovec kao i veliki broj projekata koji je predan na Hrvatske vode a to je nastavak projekta Osijek, Vodice, Virovitica, Nova Gradiška, Rovinj, garantiraju da ćemo u tom segmentu imati izuzetno visoko iskorištenje. Što se tiče preostalih sredstava u većem broju fondova koji su vezani za poljoprivredu situacija je ovakva 2007.-2013. smo imali IPARD gdje smo imali na raspolaganju 180 milijuna eura. 1.1.2012. od 180 milijuna eura imali smo ugovoreno projekata za 28 milijuna eura, a isplaćeno je 3 milijuna, znači 15,5% je bila ugovorenost a negdje 1,7 je bila isplaćenost krajnjim korisnicima. Sa krajem 2014. odnosno 1.1.2015. ugovorenost je bila 94% ili 168 milijuna eura, a isplaćenost 67 milijuna eura ili 40%. Do kraja provedbe IPARD-a imat ćemo iskorištenje oko 70%. Operativni program za ribarstvo 2007.-2013. povukli smo 8,4 milijuna eura, iskorištenost 100% kroz natječaje koji su provedeni. Na raspolaganju nam je 252 milijuna za naše ribare. 2014.-2020. natječaji u pripremi. Garancijski fond za potpore u 2014. i 2015. povukli smo 250 milijana eura, maksimalno iskorištenje koliko smo mogli povući. Nacionalni program pomoći sektoru vina, imamo na raspolaganju oko 11 milijuna eura za svaku godinu. Tu smo imali relativno slabije iskorištenje u prošloj godini. Natječaj je u tijeku. Ove godine očekujemo puno bolje rezultate. Nacionalni program za pčele, 6,4 milijuna, iskorištenje 100%. Shema školskog voća u 2014. iskorištenje 82%. Dolazimo do programa ruralnog razvoja, najvažnijeg programa za koji se vežu vaša pitanja, tu imamo na raspolaganju preko 2 milijarde eura. Na prvom natječaju koji je raspisan i koji se završava noćas u ponoć pristiglo je 747 prijava projekata od ukupno koliko je predviđeno. Sami ste rekli 640 milijuna kuna, vrijednost projekata koje su aplicirane po ovim natječajima je 1 milijardu i 503 milijuna kuna. 25.4. ide novi set natječaja za mjeru 6. Mjera 6 je predviđena za mala i mikro gospodarstva čija je zapravo poslovna vrijednost ili poslovna veličina, ekonomska veličina od 2 do 8 tisuća eura. Po mjeri 6.3 to su mikro ili mala gospodarstva, 15 tisuća eura je u 100%tnom iznosu uz jednostavni poslovni plan. Moguće je ostvariti za ova mala gospodarstva, na raspolaganju je 115, točnije 114 milijuna kuna po natječaju koji se raspisuje 25.4.
Hvala lijepa poštovani ministre. Očitovanje poštovani zastupnik Damir Mateljan. Ništa, hvala lijepa kolega Mateljan. Petnaesto zastupničko pitanje danas i poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam predsjedniku Vlade, a vezano je za zapravo preporuke Europske komisije odnosno Europskoga vijeća koje smo dobili prije nekoliko mjeseci, vezane i za smanjenje deficita, duga, mjere u mirovinskom sustavu itd. oko kojih su jučer gospodine predsjedniče Vlade vaši suradnici razgovarali u Bruxellesu sa nadležnim povjerenikom. Kao što smo čuli predviđaju se dodatne mjere, rok je kratak, 21. travnja, dakle praktički još tri radna dana, gospodine potpredsjednik i ministar financija su govorili nakon dolaska, nakon povratka da se zapravo očekuju novi rezovi, prevedeno na najjednostavniji jezik koliko sam shvatila i dodatne uštede od 0,4% BDP-a. Gospodin Grčić je rekao evo i danas da te mjere neće dotaknuti one građane koji ovise o državnome proračunu, pa mene zanima možete li gospodine predsjedniče Vlade reći nešto konkretnije o tim mjerama? Naime, čini mi se da je nelogično da Hrvatski sabor danas evo tri radna dana, nekoliko dana prije predaje konačnog teksta, odnosno toga paketa ne zna ništa o tim mjerama, mislim da bi bilo dobro, ja sam to predlagala predsjedniku Sabora davno da o tim mjerama raspravimo da eventualna Vlada dobije oko nekih mjera i potporu Hrvatskoga sabora, većine zastupnika. Vjerujem da bi takvo suglasje se moglo postići u Sabor. Dakle, pitam koje su te mjere i predviđaju li te mjere onda vrlo brzo i rebalans državnoga proračuna? Hvala lijepa.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovana gospođo zastupnice o tome ćete vi, dakle javnost i Hrvatski sabor biti obaviješteni u najkraćem vremenu za nekoliko dana i naravno da ne možemo i nećemo izbjeći raspravu i razgovor o tome u Hrvatskom saboru. To nisu potpuno u skladu sa onim što je rekao i gospodin Grčić nikakve radikalne mjere, to je određeno usklađivanje u kojem od prvog dana vodimo u teškim u okolnostima, naslijeđenog duga da ne kažem sad opet svega, politiku ravnoteže, racionalnu politiku u kojoj ne bih to nazvao čuvanjem stečenih prava ili prava korisnika proračuna jer to onda isključuje sve one koji nisu korisnici proračuna, a takvih je u izravnom smislu riječi većina u Hrvatskoj koji žive doslovno od svog rada i od svog posla. Većina ga ima ali nažalost mnogi ga nemaju. Tako da će sve za nekoliko dana biti javno, ništa veliko tu ne očekujte. Štitili smo status korisnika proračuna, plaće koliko je to god bilo moguće i to zato da ne bismo nekontroliranim smanjivanjem izvršili udar na potrošače, na kupovnu moć stanovništva što se uvijek vrlo brzo negativno preslika na društveni proizvod odnosno na BDP. To su naprosto spojene posude, to je eko sustav kada imate zadane uvjete, a ne možete ih promijeniti za dvije godine. Čuli smo od međunarodnih savjetnika HDZ-a da za to treba 5, 6 godina, kod nas se rezultati vide brže, ali neko vrijeme treba. Dakle to je eko sustav kao kada u prirodi maknete jednu životinju vrlo brzo će se osjetiti da to nedostaje. Dakle svakoj mjeri, svakom potezu pristupamo krajnje analitično i naravno uvijek uvjereni da radimo ispravno, ali to uvijek treba testirati u stvarnosti. Inače mi nismo dobili preporuke od Europskog vijeća nego od Vijeća EU, Europsko vijeće ne donosi te preporuke. Jučer su gospoda ministri i potpredsjednik Vlade i ministar financija bili u Bruxellesu i razgovarali na razini na kojoj se o tome razgovara vrlo konkretno i sa povjerenikom Moscoviciem za financije i dakle taj odnos jedan intenzivan odnos u kojem komisija uvijek i od svakoga pa i od Francuske, od Italije traže stvari koje nijedna politika ne prihvaća iz prve i prima facie nego o njima razgovara i naravno da sami donosimo na kraju odluku o onome što je za nas dobro, što je moguće, što je korisno i što neće imati negativne učinke. Jer za razliku od visoko uvaženih činovnika u Bruxellesu koji ne odgovaraju nikome konkretno mi odgovaramo hrvatskim ljudima, našim građanima. I ako nešto krene u neželjenom smjeru neće biti nikoga iz Bruxellesa da to objašnjava našim ljudima. Oni će uzeti svoju plaću i otići na godišnji od dva mjeseca i to znate i to je činjenica. Dakle za nekoliko dana vidjet ćete sve i ništa vas neće neugodno iznenaditi. Ovo je mučan, dugotrajan postupak u kojem važemo svaki potez, a poteza ima. Gospodarstvo je živnulo, potrošnja je živnula, imamo iza sebe 6 gladnih godina dakle stagnacije u kojima je bila kritična prva godina kada je pad bio najveći, a nakon toga smo se držali na površini. I sada konačno dolazi jedna zdrava plima, ne poplava, nego zdrava plima koja će dići sve brodove koji su na površini, male brodove na njihov način, velike brodove na njihov način, ali kada dolazi veliko more svi se dižu i svi sigurnije plove na neki način. Evo, to je to, a za nekoliko dana konkretne stvari i to će biti u Saboru.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, očitovanje.
Hvala lijepa. Naravno da se slažem da sve ono što dolazi kao neka vrsta preporuka iz Bruxellesa ne treba prihvaćati bez pogovora i naravno da oko svega treba razgovarati i da treba pregovarati kao što smo činili i tijekom pregovora za ulazak u EU. Međutim, čini mi se da je tu iznimno važna da i naši kolege u Bruxellesu prepoznaju jednu konzistentnu politiku i da mjere koje ćemo donositi budu dugoročno održive, to je jednako tako važno. jer ako sam dobro danas razumjela slušajući gospodina potpredsjednika na Hrvatskome radiju govorio je među ostalim i o tome da će te investicije ići za tim odnosno da će te mjere ići za tim da se režu neke investicije vezane za javna poduzeća. To je bojim se onda opet jedan zatvoreni krug. Znam da nije jednostavno pa onda u skladu sa Poslovnikom gospodine predsjedniče ja bih ipak molila i dodatno pisano obrazloženje odnosno pisani odgovor. Hvala vam.
Hvala i vama. 16.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Valter Boljunčić.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja imam pitanje za gospodina Lalovca, ministra financija. Radi se o poduzeću Uljanik TESU, to je Tvornica električnih strojeva i uređaja inače poduzeće koje radi 100% za izvoz. Naime, poduzeće je sada u 100%-om vlasništvu države, Ministarstva financija, a temeljem određenog poreznoga duga koji je nastao prije 2009.godine imamo situaciju da Porezna uprava blokira račun poduzeća i radi ovrhe, dakle imamo situaciju u kojem je vlasnik u značajnoj mjeri otežava poslovanje svoga poduzeća koje radi kažem još jednom za izvoz, a uz to radnici već 4 sada će biti 5 mjeseci nisu dobili plaću. Uljanik TESU radi značajne napore da se to prevaziđe, samo inače pitanje duga je diskutabilno budući da poduzeće nikada nije obeštećeno za pomorsko dobro koje u višestrukoj mjeri prelazi dug. Ali u ovom trenutku poduzeće je predalo zahtjev za predstečajnu nagodbu i u prvom krugu za privatizaciju Uljanik je iskazao značajnu želju da se privatizira odnosno da kupi to poduzeće. Međutim izgleda da to sve prilično dugo traje. Dakle imali smo najave iz CERP-a iz drugog obvezujućeg kruga privatizacije na način kako bi se spasio Uljanik TESU neće niti biti, da se neće ići pa me zanima što bi ministarstvo moglo napraviti da se ubra cijeli postupak, da se eventualno taj dio predstečajne nagodbe riješi da se radnicima omogući da dobiju koju plaću budući da kažem imaju sada već ugovorene izvoz i to 100%-ni izvoz? I u krajnjem slučaju što je sa privatizacijom, dakle da li će doći do privatizacije, da li će Uljanik kao grupacija imati prilike da privatizira i da ponovo kupi TESU? Dakle na koji način ministarstvo može ubrzati postupak da se pomogne jednom proizvodnome poduzeću? Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Poštovani ministar Boris Lalovac i odgovor na zastupničko pitanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Hvala lijepa gospodine zastupniče na pitanju. Da, kompanija, trenutno društvo ima velike nagomilane gubitke. Ono što je problem da, pitate zašto dugo traje, uprava društva već je prije trebala pokrenuti proces predstečajne nagodbe i restrukturirati svoj dug. Budući da je tu veliki problem da oni imaju gubitak iznad temeljnog kapitala. Znači obveze su im veće nego što je njihova imovina. Tako je, u pravu ste, znači postoje određeni dugovi i prema poreznoj upravi, znači za isplate plaća radnika i tu porezna uprava ne može postupati jedno prema poduzeću koje u vlasništvu države a drugačije prema drugom poduzeću. Porezna uprava mora postupati ravnomjerno, prema svima isto bez obzira tko je vlasnik. Ovdje kada govorimo o privatizaciji, znači sada je pokrenuta predstečajna nagodbe ukoliko se, znači kako možemo ubrzati, ukoliko uprava društva koja predlaže taj plan, čim prije predloži plan koji može biti održiv. I ukoliko u ovome slučaju koliko sam razumio Uljanik je zainteresiran za to poduzeće, Ministarstvo financija svakako kao jedan od vjerovnika će glasati da poduzeće opstane ukoliko ima strateškog partnera. Znači sada je sve na upravi društva da ubrza proces izrade dokumenata znači restrukturiranja da se proba vidjeti šta se može otpisati. Svakako ono što je vrlo bitno je da ne možemo prioritetne tražbine opisivati, znači da se tražbine radnika moraju platiti. I ukoliko imamo strateškog partnera Ministarstvo financija će svakako podržati taj plan. Ukoliko nemamo strateškog partnera e onda će biti opstojnost tog poduzeća svakako upitna. Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Očitovanje poštovani zastupnik.
Hvala. Pa evo mislim da je uprava društva dala zahtjeve već prije nekog vremena za predstečaj ali je to prilično dugo vremena čekalo na FINA-i. Mislim da će se pokrenuti po tom pitanju. A strateški partner kao što sam rekao Uljanik je iskazao interes, … [[Govornik se ne razumije.]] i nekad bio, još Ulcinj još nosio naziv i dio te grupe. Tako da smatram da će ove izjave da neće se ići u drugi krug privatizacije, da su možda bile na neki način rečene bez potpunog saznanja. Dakle strateški partner definitivno postoji. A kao što sam rekao dugovi definitivno postoje. Međutim, isto tako i činjenica kojoj je možda sada već prošlo vrijeme da to društvo nije dobilo nadoknadu za pomorsko dobro a ta nadoknada koju je ono trebalo dobiti je višestruko bila veća nego dug koji je nastao. Ja se nadam da ćete pomoći da se to što prije riješi jer već postoje ugovori a uz blokadu računa i uz nemogućnost rada ugovore je jako teško ostvariti a svaki puta kada ne ostvarite neki ugovor to vam znači da u buduće niste više u očima partnera poduzeće koje bi vrijedilo uzeti za rad. Evo ja se nadam da ćete se založiti uz strateškog partnera Uljanik da se to riješi, jer kažem to poduzeće ne radi samo za brodogradilište nego radi za izvoz električni strojevi i uređaje. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. 17. zastupničko pitanje dana i poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Svoje pitanje postavljam ministru zdravlja gospodinu Sinišu Vargi. Poštovani gospodine ministre kada pitate naše građane što je zapravo najbitnije u zdravstvenom sustavu tada će gotovo svi jednoznačno odgovarati brza i kvalitetna zdravstvena usluga. Naravno da postoje prepreke a prepreke su i nepregledne liste čekanja. Isto tako i na pojedine zahvate znamo da se čeka i godinama. Vi ste pokrenuli niz inicijativa za skraćivanje liste čekanja u bolnicama a isto tako i za skraćenje samog postupka od dijagnoze do medicinskog zahvata na nekakvih 72 sata. Zato vas ovdje danas pitam, obzirom da ste pokrenuli sve te inicijative, kakvi su rezultati, da li ima rezultata u tom području i to na smanjenju lista čekanja. A s druge strane na koji način ćete upravo taj program 72 sata na koji ćete način ostvariti odnosno kako će biti realiziran. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Siniša Varga.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice, poštovane zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem na pitanju. Vrlo smo ponosni i zadovoljni sa rezultatima dosadašnjeg rada i ovim se putem otvoreno zahvaljujem svim medicinskim i zdravstvenim i nezdravstvenim radnicima u sustavu zdravstva jer od 1.1. izlaskom iz riznice novi model ugovaranja je sa HZZO-om i sve vezano za novi model upravljanja u samim zdravstvenim ustanovama omogućilo je da od međunarodnog dana bolesnika 11. veljače uspjeli smo pokrenuti program plus gdje je do današnjeg dana ranije došlo na medicinske zahvate i dijagnostičke postupke 42 tisuće naših sugrađana i sugrađanki i na taj način smo značajno skratili liste čekanja. Preko 300 tisuća naših građana je iznazvano, iskontaktirano da bi se to moglo omogućiti. Prema tome, radi se o velikom pothvatu i još jedanput se zahvaljujem svima koji su se požrtvovno podnijeli ovom zadatku. Ono što nam je jako bitno da nije samo pitanje programa plus koji je napravljen kao aktivnost gdje se dodatni napor radi srijedom popodne i subotom prije podne već se isto tako i redovni dnevni rad povećava aktivnosti radi ostvarivanja sve vezano za ugovorene zdravstvene usluge sa HZZO-om i na taj način ne dolazi do stvaranja novih lista čekanja. Prema tome, program plus se adresira stare liste čekanja a istovremeno nemamo generiranje novih. Tijekom tog novog modela kliničkih protokola i načina obnašanja dnevnih aktivnosti u našim bolnicama uočilo se da ima prostora pogotovo u području onkologije da imamo jedan iskorak dodatni koji se može napraviti koje bi moglo napraviti jedan novi protokol koji kolokvijalno zovemo 72 sata kao novi projekt gdje svi koji nakon što dobe kada im je priopćena dijagnoza da boluju od jedne maligne bolesti da liječenje ne počinje kasnije od 3 dana od kada im je priopćena ta nesretna vijest. To znači puno i za tog pacijenta ili pacijenticu, isto tako puno znači i za obitelji, tako da se zna da se ta opaka bolest odmah adresira i odmah dolazi do realizacije. Taj klinički protokol već funkcionira u Kliničkom bolničkom centru Sestre Milosrdnice, točno u Institutu za tumore, za rak dojke, rak debelog crijeva i to je nešto što će se još sada proširiti na kirurgiju glave i vrata. I već danas, evo danas je srijeda, danas popodne i ovu subotu prijepodne po prvi puta se izvan redovnog radnog vremena pacijentice i pacijenti sa tim dijagnozama liječe. Na taj način ne dolazi do stvaranja liste čekanja, ne dolazi do odgode prijeko potrebne terapije, kako bi isto tako i pacijent osjetio da se i maksimalno brine o njegovom ili njezinom zdravlju i taj način isto tako i bolnica još brže ostvarila fakturiranje prema HZZO-u i smanjila financijsko opterećenje koje su se nagomilali u prošlosti. Vjerujemo da i u kombinaciji programa plus i 72 sata pacijentice i pacijenti značajno osjete poboljšanje u zdravstvenom sustavu. Bolnice bolje posluju, bolje fakturiraju i ne stvaraju nove gubitke, a istovremeno sa novim modelom ugovaranja i sa izlaskom iz Riznice adresiraju stara nagomilana dugovanja i samostalno, bez opterećenja prema centralnoj državi sustav zdravstva će biti potpuno vlastitim naporima saniran u zadanom roku koji je za HZZO 36 2016., a bolničke ustanove 31.12.2017. godine. Hvala lijepo.
Hvala i vama ministre. I očitovanje, poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala i vama kolegice. 18. pitanje, poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno ministru Hajdašu Dončiću, a odnosi se na problem ili kako … projekt uvođenja širokopojasnog interneta na području cijele Hrvatske. Znači ja s ovim pitanjem želim ustvari skrenuti pozornost na pojedine probleme, a onda i postavit pitanje Vladi odnosno nadležnom ministarstvu što se konkretno čini. Ponukana sam ustvari primjedbama naših građana koji žive na perifernim, rubnim dijelovima, odnosno ruralnim dijelovima Republike Hrvatske. Jedno od konkretnih takvih područja je područje Istre. Eto ja sam se malo čak iznenadila, Istru smatramo jednom od najrazvijenijih i županija i regija u Republici Hrvatskoj, međutim postoje mjesta, konkretno radi se o gradu Buzetu odnosno o jednom naselju u okviru tog grada, naselju Štrpet koje je relativno maleno ali ima veliko područje, ima jednu poslovnu zonu i na sreću našu jedan veliki dio mladih ljudi koji se ambiciozno žele baviti poduzetništvom. Međutim, problem pristupa internetu odnosno problem fiksne infrastrukture, telekomunikacijske infrastrukture za koju je nadležan na tom području Hrvatski telekom, nažalost nije u takvom stanju kako bi omogućio tim ljudima odnosno poduzetnicima, a i građanima općenito, da se kvalitetno koriste širokopojasnim internetom, pa čak i problema da pristupe fiksnoj mreži. S obzirom da nam je svima cilj da i na našim rubnim područjima omogućimo, pogotovo mladim ljudima koji tamo žele ostati da se bave gospodarskom djelatnošću, pitam ministra koje su mogućnosti s obzirom da komercijalni operateri nisu baš voljni ulagat u ova područja jer im nisu isplativa. Što Vlada može učiniti da upravo na tim područjima odnosno nadležno ministarstvo se uloži u tu infrastrukturu i osigura normalan rad u gospodarstvu. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala. Vlada Republike Hrvatske tj. resorno Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture je nakon provedene javne rasprave u postupak prednotifikacije dakle poslala dva nacionalna programa. Jedan program se odnosi na tzv. last mile, zadnju milju, to je ovaj komercijalni dio gdje jedinica lokalne uprave i samouprave kao i postojeći operateri koji posluju na području Republike Hrvatske mogu onda zajedno uz mogućnost sufinanciranja dakle razvijati tu zadnju milju. Drugi program na koji je zapravo i više usmjereno vaše pitanje je program tzv. agregacijske infrastrukture gdje upravo zbog toga da se dohvate i proklamirani ciljevi, ali isto tako i da se smanji jaz koji ima Hrvatska prema digitalnoj agendi jer svega 5 županija u Hrvatskoj su negdje na razini europskog prosjeka, dakle pokrivenosti širokopojasnim internetom. Mi smo nakon širokih konzultacija poslali u komisiju uz postupak prednotifikacije dakle agregacijski program koji uključuje zapravo državno poduzeće Odašiljači i veze kao nositelja dugoročnog ulaganja, ali neisključujući mogućnost da i privatni operater koji posjeduje … mrežu u Hrvatskoj također participira dakle kroz određene modele u razvoj širokopojasne infrastrukture. Nadalje, ovdje se govori o tri zone. Govori se o tzv. crnoj i sivoj zoni gdje postoji veliki komercijalni interes operatera i gdje je za sufinanciranje ili financiranje namijenjena tzv. Junkerova inicijativa i postoje tzv. bijele zone, a jednu od tih bijelih zona ste i vi spomenuli, dakle to je na području dijela Istre gdje upravi tih milijardu i 400 milijuna kuna koliko je na raspolaganju Hrvatskoj do 2020., dakle 2023., postoji mogućnost dakle da država odnosno Odašiljači i veze sama razvija mrežu, ali ne mrežu da bude konkurencija dakle kao nekakav državni telekom nego agregacijska mreža koja onda omogućava svim operaterima da koriste tu infrastrukturu i na taj način se potiče i konkurencija, a i dobiva se novac za ulaganje u ona područja koja operaterima nisu interesantna upravo zbog velikog troška ulaganja manjeg broja korisnika. To su tzv. bijele zone u Hrvatskoj. Isto tako to pitanje je dosta važno i zbog reći ću dijela nacionalne sigurnosti jer je važno da određeni da tako kažemo podaci u nekoj fluktuaciji zapravo budu pod izravnim nadzorom države, a svi smo svjesni dakle da su kao i u zračnom prometu velike turbulencije i promjene vlasništva kod teleoperatera. Tako evo zadnji, nisu baš zadnji podaci, od prije par mjeseci i sam VIP ima novog vlasnika, dakle vlasnik je meksička kompanija. Dakle kažem, turbulencije velike postoje, država ovdje mora štititi nacionalne interese, a isto tako mora i u bijelim zonama, dakle zonama koje nisu komercijalno isplative naći interes da i građani koji na tim područjima žive imaju istu uslugu kao što imaju građani u centrima urbane anglomeracije. Zaključno dakle, jedna smo od prvih zemalja EU koja je predala u ovom dijelu, dakle programe na pred notifikaciju i program za Last mile, dakle onu zadnju milju i program za razvoj agregacijske infrastrukture. I sad nas zapravo čekaju narednih par mjeseci komunikacija sa Komisijom i prolazak već nekog najboljeg win win – win modela kako bi iskoristio, dakle potencijal koji nam postoji kroz CEF i kroz strukturni fond i kako bi bijele zone u Hrvatskoj bile na taj način iskorištene. Dakle, to će se događati sigurno u sljedećem periodu. Hvala.
Očitovanje poštovane zastupnice Nada Turina Đurić.
Zahvaljujem se ministru i evo drago mi je čuti da je Vlada se uključila. Naime, imamo saznanja da su projekti koji idu u pravcu osiguranja ovakve infrastrukture išli prema Europskoj komisiji. Ono što mislim da bi trebalo upozoriti sve jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave je da se trebaju aktivno uključiti i to hitno, aktivno uključiti u predlaganje tih projekata jer naravno bez onog stvarnog stanja na terenu neće biti moguće kvalitetno izradit projekte, a onda naravno ni povući novce na vrijeme. Hvala lijepa ministre.
Hvala i vama poštovana zastupnice. 19 pitanje i poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku hrvatske Vlade i ministru regionalnog razvoja i fondova EU. U ovu godinu svi skupa ušli smo sa dozom optimizma i velikih očekivanja, pa tako ni ne čude podaci koje je prije nekoliko dana u prošli četvrtak objavio Državni zavod za statistiku koji pokazuju da je hrvatski robni izvoz u protekla dva mjeseca, odnosno u prva dva mjeseca ove godine bio čak 4,1% veći nego u istom razdoblju prošle godine, odnosno hrvatski robni izvoz dosegnuo je 12,12 milijardi kuna. Kada tu vagu gledamo sa druge strane, onda vidimo da na onoj kontra strani protutežnoj imamo isto tako pozitivne rezultate koji govore o smanjenju uvoza. To znači da je uvoz pao za u istom periodu za 2,7% ili je sveden na 18,8 milijardi kuna. Slušajući vas jutros u intervjuu u hrvatskim medijima čuje se i o podacima koji govore o povećanju osobne potrošnje hrvatskih građana u nekoliko mjeseci koji su iza nas. To sve skupa govori i o tome da dolazi do značajnijeg rasta ukupne potrošnje. Možete li potpredsjedniče hrvatske Vlade možda sve ove pokazatelje protumačiti i kao početak signala za najavu rasta bruto društvenog proizvoda, odnosno da li i nakon jučerašnjeg sastanka koji ste imali sa predstavnicima Europske komisije možemo govoriti o konačnom oporavku hrvatskog gospodarstva u ovoj godini. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Odgovor na postavljeno pitanje potpredsjednik Vlade Branko Grčić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažena zastupnice. Da, ovo sve što ste naveli je svakako dobar nastavak trendova iz prethodne godine. Dakle, ne zaboravimo svi ti pokazatelji u prošloj godini su bili uzlaznog trenda i sve je kulminiralo u zadnjem kvartalu u prvom pozitivnom desezoniranom stopom gospodarskog rasta nakon 24 kvartala. Praktički nakon 6 godina. U ovoj godini siječanj je bio obilježen padom industrijske proizvodnje i to je bio jedini negativni pokazatelj do sada. Zašto? S obzirom da je naša industrija relativno mala i najmanji poremećaji u nekim velikim firmama poput recimo obustavljanja rada rafinerija u INA-i ili recimo remonta Petrokemije kao najvećeg subjekta u kemijskoj industriji su doveli do te negativne stope. Međutim, sve poslije je bilo samo pozitivno. Dakle i oporavak industrijske proizvodnje u veljači i izvoz, dakle u prva dva mjeseca 4% i osobna potrošnja koja raste praktički osam mjeseci za redom. Sve su to dobri znakovi da će se pozitivni trendovi nastaviti i u ovoj godini. Sada je prerano prognozirati, međutim naša očekivanja jesu da i prvi kvartal ove godine završi sa malim pozitivnim rastom što bi bilo zapravo i konačni izlazak iz krize nakon 2 pozitivna kvartala. Ono što je ovih dana vrlo zanimljivo da i recimo to naši promatrači kao što je MMF jučer koji su uvijek do sada ovih 6 godina krize korigirali stope rasta ali uvijek na dolje, na niže ovaj put kažu ono što su već rekli. Dakle, potvrđujemo stopu rasta za ovu godinu koja se očekuje negdje na razini od 0,5% što jeste i projekcija hrvatske Vlade. Sve ono što radimo, to je bitno reći, sve ono što radimo, a praktički svaki tjedan mi otvaramo neki veliki projekt koji se uglavnom sufinancira kroz EU fondove. Praktički riječ je o investicijama od 10 pa do 250 milijuna eura jeste doprinos oporavku posebno onih sektora koji su u ovom razdoblju iza nas najviše doprinijeli padu gospodarstva. To je prije svega i građevina koja je 6 godina padala. Ja se nadam da ćemo u ovoj godini barem zaustaviti taj pad od prošlogodišnjih 6, 7%, da ćemo u ovoj godini osigurati barem stagnaciju, a onda jedan uzlazni trend na valu novog investicijskog ciklusa. Vodoopskrba, dakle infrastrukturni radovi, mostovi, ceste, obnova željeznica to su projekti koji nose investicijski val od nekoliko milijardi eura u par idućih godina plus ove velike potpore o kojima smo malo prije govorili direktno malim i srednjim poduzetnicima 4 i pol milijarde kuna iz EU fondova. To nikad do sad nije bilo i to se mora vidjet. Zadnji pokazatelji FINA-e, dakle zadnji pokazatelji o financijskom poslovanju za prošlu godinu su izuzetno ohrabrujući. To ne može nitko poništit. Dakle, učetverostručila se neto dobit gospodarskih subjekata u Hrvatskoj, u prošloj godini, učetverostručila. Sa nekih 4 na gotovo 15 milijuna kuna, pardon govorim o milijardama ne milijunima. To je nešto što je sasvim ohrabrujuće. A s druge strane maloprije je bilo ovdje pitanja i o kretanju zaposlenosti, da, i u zaposlenosti se vide jasni trendovi koji isto tako smanjuju broj nezaposlenih na zavodu, negdje oko 57 000 manje je nezaposlenih registrirano u ovom trenutku nego što je to bilo prije godinu dana.
Zahvaljujem. Iduće pitanje postavlja uvažena Nada Murganić, potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana potpredsjednice pitanje ću vam uputiti, a vezano je za ugovor koji je Vlada Republike Hrvatske sklopila sa Svjetskom bankom vezano za kredit od 70 milijuna eura. U Hrvatskom saboru bio je na potvrdi taj ugovor, međutim i tada u raspravi, a i inače u javnosti baš se nije stekao dojam da je svima jasno, a čak i Vladi da je jasno, za što će se toliki novac upotrijebiti. Naime, u vrijeme prevelike prezaduženosti RH dizati kredit od 70 milijuna za socijalnu reformu, a predviđeno je projekata za 20 milijuna kuna, postavlja se pitanje zašto smo prihvatili 50 milijuna tzv. nagradnog bonusa koji se tako zove, a ustvari ima sve elemente kredita, vraćati će se po kamati i u anuitetima čak do 2038. godine. Naime, moje pitanje se odnosi na to kako to da se tako velika ulaganja usmjerena upravo na uštede u socijalnoj skrbi kada znamo da socijalna skrb nema niti godišnji tako veliki proračun u kojem će se takve uštede dugoročno moći i predvidjeti odnosno isplatiti, odnosno moje pitanje je i to kako to da ste kao potpredsjednica Vlade izabrali da projekat suzbijanja zlouporabe i korupcije primijeni se upravo baš u socijalnoj skrbi pa se stječe dojam tko je to tako tamo korumpiran, da li stručni socijalni radnici ili njihovi siromašni korisnici?
Odgovara potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih gospođa Milanka Opačić, izvolite.
Hvala gospođo zastupnice na ovom pitanju. Dakle, priča o ovom zajmu, dakle ovo nije prvi zajam koji je Vlada Republike Hrvatske uzela, prije mene uzela je Vlada isto HDZ-a koja je zajam Svjetske banke trebala upotrijebiti za informatizaciju sustava socijalne skrbi. Nažalost, nije ništa napravljeno. Vi znate da kada sam ja došla da sam morala raditi posao koji je plaćen ali nije napravljen. Možete se vi smijati ali i djelatnici Svjetske banke odnosno rukovodeći ljudi Svjetske banke to isto tako znaju jer sam otišla s njima u centre da im pokažem da nema uvezanosti nikakve i da naprosto kompjuteri još uvijek stoje zamotani u kartonima. Dakle, informatizacija je trebala biti provedena, nije. Mi smo je proveli, uvezali. Sustav socijalne skrbi u principu je jedini sustav koji može povlačiti 9 podataka u ovom trenutku i vidjeti 9 podataka o našim korisnicima. To je prvenstveno napravljeno radi bolje kontrole samih trošenja sredstava jer je riječ o sredstvima poreznih obveznika. Ali isto tako i kao olakšanje djelatnicima centara socijalne skrbi koji više ne moraju tražiti građane da donose određene podatke nego mogu 9 podataka koji su im ključni za donošenje odluka da li netko ima pravo ili nema mogu povlačiti putem aplikacije socijalne skrbi. One uštede koje su ostvarene u smislu da su neki koristili sustav koji nije bio dovoljno kontroliran mi smo preusmjerili na novčane naknade. Dakle, nismo vratili ministru Lalovcu nego smo novce preusmjerili na podizanje za 200 kn za samce budući da je to kategorija koja je u smislu siromaštva najugroženija i stalno se nalazi ispod linije siromaštva. Mi smo ovaj zajam uzeli zbog toga što su potrebne dodatne reforme u sustavu socijalne skrbi, ali on je puno širi. Dakle, ova sredstva koristi i Ministarstvo rada i mirovinskog sustava za sustav jedinstvenog tijela vještačenja koje će na jednom mjestu vještačiti ljude i po prvi puta ćemo u RH imati jedno tijelo koje će po jedinstvenim standardima vještačiti stupanj invalidnosti. Dosada smo imali nepravdu, za isti stupanj invalidnosti dobili ste jedno pravo u Varaždinu, drugo u Splitu. Sada to više nije moguće, kod ministra Mrsića se formirano je dakle jedinstveno tijelo vještačenja, međutim još uvijek treba jedan dio sredstava koji će to tijelo ustrojiti da doista na razini cijele Hrvatske može određivati promptno sve ono što je ljudima koji imaju problema sa invaliditetom važno, da dobiju određena prava. Što se tiče drugih reformi, jedna od najvećih reformi jedinstveni je novčani centar kojega mi radimo u sustavu socijalne skrbi. Jedinstveni novčani centar koji bi trebao u nekoliko godina svih 70 novčanih naknada koje država daje prema građanima isplaćivati na jednom jedinom mjestu a to su uredi državne uprave. Negdje do kraja godine trebala bi ići prva naknada u te jedinstvene novčane centre, to je naknada zajamčene minimalne naknade dakle naše socijalne naknade, međutim u 2016. trebaju ići tamo i dječji doplatak i porodiljna naknada i određene roditeljske potpore. Dakle, to je jedno mjesto na kojem će prvo država znati što isplaćuje prema građanima, ali isto tako građanin više neće ići na 10 lokacija nego će na jednoj lokaciji moći dobiti sva svoja prava. Tu je isto tako u tom zajmu i projekt transformacije domova. Dakle, mi smo u prošloj godini više od 500 ljudi iz institucija premjestili u stambene zajednice gdje je kvaliteta njihovog života puno veća i puno bolja. Da nisam kao ministrica ništa napravila nego tih 500 ljudi maknula iz institucija i osigurala im puno bolji i kvalitetniji život mislim da sam, što se mene tiče barem, napravila jako veliki posao. I naravno tu je još i određena poboljšanja kada je u pitanju inspekcija koja radi određenu kontrolu i nadzor. Nije to nikakva iznimka u Hrvatskoj, sve zemlje EU rade na inspekcijama, na pojačanom nadzoru zato što je riječ o novcima poreznih obveznika i treba doista vršiti stalno nadzor. Nitko ne kaže da netko radi namjerno određene propuste ali propusti se dešavaju i tome služe i inspekcije i nadzori. Hvala lijepa.
Komentar odgovora poštovana Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana ministrice na odgovoru. Naime, kada smo donosili u Hrvatskom saboru zakone koji su bili podloga socijalnoj reformi, a zaista uvijek se je naglašavalo u ime predlagatelja da za te zakone nisu potrebna dodatna financijska sredstva, niti ih treba osiguravati u državnom proračunu već da će se zakon implementirati iz razloga što će se uvesti dobrim poboljšanim zakonom nove racionalizacije. I sada se s pravom i mi u socijalnoj skrbi čudimo zašto smo kratki čak za 70 milijuna eura? Jedinstveni novčani centar bio je obaveza jedan od projekata koji je obećala ova Kukuriku vlada i on ima jako dobru podlogu bez obzira što možda i nije slažem se potpuno završena informatizacija. Ali vi ste i sami zadovoljni sa SKRBNET-om i on je funkcionirao. Postavljam pitanje pa kako je moguće da nam trebaju toliki milijuni eura samo zato da se novčane naknade iz Centara za socijalnu skrb preusmjere na Urede državne uprave? Ne znam da li znate kada se donosio Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja upozoravali smo da će se rasturiti stari sustav a da se novi, ministrice četvrti je mjesec, još nije uspostavio a mi trebamo nekoliko milijuna eura da bi se novi vještaci naučili raditi. Ono što je posebno za socijalnu skrb i radnike u socijalnoj skrbi ponižavajuće da za sve imamo vanjske konzultante, univerzalne majstore koje se čak konzultiraju kada je gospodarstvo u pitanju, pa socijalna skrb, pa zdravstvo. Pa zar mi nemamo ljudi koji mogu to raditi a bolje poznaju sustav i puno jeftinije? Ja se zaista jedino nadam da će ovaj projekat suzbijanja korupcije i zloupotrebe profunkcionirati pa ćemo vidjeti gdje će se i da li će se toliki zaduženi novac na račun poreznih obveznika i na račun onih najsiromašnijih vidjeti gdje se je zamaglio.
Sljedeće pitanje, 21 postavlja uvaženi Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje postavit ću premijeru gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče Vlade Hrvatska je u postupku i prekomjernog deficita i u postupku makroekonomske neravnoteže, da je s pravom u postupku i jednom i drugom dovoljno govori činjenica da ste u potpunosti netočno informirali hrvatsku javnost vezano za deficit u 2014. godini. Naime, početkom ove godine prije svega par mjeseci javno ste se hvalili kako će deficit za prošlu godinu iznositi nešto više od 12 milijardi kuna, međutim ovih dana smo dobili informaciju da će deficit za prošlu godinu biti veći ni manje ni više nego za 50% u odnosu na ono što ste najavljivali. Dakle, deficit će biti oko 18 milijardi kuna. Kako je moguće da ste pogriješili za 6 milijardi kuna kad se govori o proračunu? Oče li i ovogodišnji proračun doživjeti istu sudbinu? Europska komisija očekuje, kao što smo mogli vidjeti jučer dodatne uštede u visini od 0,4% BDP-a odnosno negdje oko 2 milijarde kuna. Iz medija možemo vidjeti da se uštede planiraju agencijama, zavodima, institutima, na javnim investicijama no neki i spominju podizanje poreza i podizanje trošarina. Osim uštede od 0,4% BPD-a Komisija očekuje i prijedlog strukturnih reformi kako ne bismo prešli u slijedeću fazu u postupku makroekonomskih neravnoteža. Gospodine predsjedniče, evo molim vas da nam kažete, zapravo hrvatskoj javnosti da rečete koje su to strukturne reforme, kako će izgledati proračun za ovu godinu, koliko će se on stvarno realno smanjiti i koja će biti sudbina tog proračuna, hoće li on narasti kao deficit, hoće li narasti kao i u prošloj godini evo 50% više nego što ste najavljivali na enormnih 18 milijardi kuna?
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Nije vam to točno. Deficit je i dalje centralne države 12 i nešto milijardi kuna, trebao je biti 15, imali smo uštede od 3 milijarde kuna. Radi se o takvoj metodologiji koja se primjenjuje prema svima pa onda i svima povećava deficit. Da je to tako bilo u vrijeme prethodne Vlade deficit bi bio 30 milijardi kuna. Dakle, brojke iza kojih stojimo stojimo. Dakle, gospodari se racionalnije, odgovornije. Najveći dio, najveći dio deficita ide na otplatu kredita i kamate, kredita. Dakle, Hrvatska je vrlo blizu primarnog suficita što znači da kada ne bi bilo svih mogućih dugova koje imamo, šaptanja, da bi Hrvatska praktički bila u suficitu. Dakle, sjetimo se što je bilo 2011. godine i koliko je od ukupnog deficita išlo na potrošnju i na prekomjerne troškove države. Mi danas jesmo opterećeni dugom puno manje nego neke države, mnoge su opterećene ali je ta situacija puno čistija i puno upravljivija nego prije četiri godine i to su činjenice, a metodologija je metodologija. Dakle, svako jamstvo, svaki detalj se računa u državni dug. Da je to tako uvijek bilo onda se uopće bojim reći koliki je hrvatski deficit bio 2011. godine, strah me je to reći, ali ovo je dakle deficit centralne države od 12 milijardi i još nešto milijuna kuna. Trebao je biti 15, 12 je, možete biti mirni.
Komentar Frano Matušić. Izvolite.
Pa meni se čini da ste se vi više došaptavali sa vašim ministrom kojeg mnogi zovu optimistom bez pokrića, ali je činjenica da je objavljen podatak da je deficit za prošlu godinu 18 milijardi kuna. Od te činjenice ne možete pobjeći, ne možete pobjeći ni od činjenice, od netočnog podatka kojeg ste danas iznijeli a to je da rate kredita ulaze u taj deficit, ne ulaze, ne ulaze, ne ulaze. Prema tome, ponovno se konzultirate sa optimistom bez pokrića, gospodinom Grčićem. Prema tome, gospodine predsjedniče nemojte obmanjivati hrvatsku javnost. Bilo bi dobro da u ovom trenutku otvorite dijalog sa svima u hrvatskom društvo kako bismo izašli iz ove situacije a posebice kada taj dijalog dolazi od institucija kao što je institucija predsjednice Republike. Dakle otvorite dijalog o lošem stanju i otvorite dijalog o pronalaženju rješenja jer očigledno da sami ne znate pronaći rješenja. Nažalost, prisilit će nas Europska komisija da određena rješenja brzinski tražimo i to je ono čega se bojimo. Bojimo se da ćete u sljedećih pet dana donijeti možda i neke nerazumne odluke i neke nepovoljne odluke za hrvatske građane, a imali ste prilike da u jednom otvorenom dijalogu sa svima pa i sa nama ovdje u Hrvatskom saboru raspravimo o ključnim i temeljnim potezima koje Hrvatska treba povući kako ne bi dalje upadala u probleme s kojima se susrećemo očigledno svakodnevno i s kojima ćemo se susretati u budućnosti. A kakav će biti stvarno deficit u ovoj godini, ja mislim da ćemo vrlo brzo vidjeti i nadam se obzirom na ove zahtjeve iz Europske komisije da ćemo vrlo brzo raspravljati o rebalansu državnog proračuna ovdje u Hrvatskom saboru pa da ćete valjda tada otvoriti karte i reći koje strukturne reforme i kako mislite premostiti cijelu situaciju.
Pravo da postavi pitanja sada dobija poštovani Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje je za ministra financija gospodina Borisa Lalovca. Pažnju mi je privukao podatak da su u prvom kvartalu ove godine prihodi državnog proračuna porasli na razinu od nekih 21,9 milijardi kuna. Najveći dio porasta od toga imamo zahvaliti porastu prihoda od PDV-a u odnosu na isto razdoblje prošle godine porastao za skoro za milijardu kuna. Rasli su i prihodi kako smo mogli vidjeti o poreza na dobit, poreza na dohodak pa i trošarina. U biti me zanima koja je osnova tog rasta odnosno radi li se tu o većoj poreznoj disciplini koja je rezultat možda uvođenja reda u to područje ili ipak o većoj gospodarskoj aktivnosti? I onda u skladu s tim da li možemo govoriti o određenim trendovima koje su eventualno projekcije? Hvala.
Na pitanja odgovara ministar financija gospodin Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče hvala na pitanju. Da, prvi kvartal ove godine pokaziva da prihodi od PDV-a su negdje milijardu kuna veći nego što su bila u prvom kvartalu prošle godine. više je razloga za to, svakako ono što ohrabruje da se sve pokazatelje ono što je nedavno dala i FINA objavila podatke za 2014.godinu i podaci iz fiskalizacije i podaci DZS-a pokazuje da se gospodarske aktivnosti imaju pozitivne trendove. To najbolje vidimo po PDV-u jel po samom to rastu naplate po PDV-u se vidi puno prije nego što dođu obračunske kategorije i prije nego što DZS ispita određene gospodarske aktivnosti. Znate da smo u ove zadnje dvije godine bile su brojne promjene u sustavu PDV-a podizanja granica PDV-a sa 85 tisuća na 230 tisuća kuna, znači jako veliki broj malih poduzetnika izašao iz sustava PDV-a, također ulaskom u EU promijenila se metodologija obračuna PDV-a plaćanja PDV-a kod uvoza, također brojne promjene PDV-a su bile kod naplate kod malih i srednjih poduzeća negdje onih do tri milijuna kuna gdje smo rekli kada se naplati PDV da se tada i plati državni proračun, te također jedna vrlo velika promjena koja je bila u sustavu PDV-a odnosila se na građevinska poduzeća gdje su oni mogli koristiti taj PDV za svoju likvidnost, a nije ulazio u proračun. Znači sve ove mjere koje Vlada RH sada sam ih ovdje nabrojao 3, 4 mjere su pozitivno utjecale na gospodarske aktivnosti i sada se ogleda u povećanim prihodima PDV-a. Znači ne mora značiti da svaki puta jačom nekakvom poreznom disciplinom možete naplatiti PDV nego svakako u partnerskom odnosu sa poduzetnicima gdje slušamo i razumijemo probleme koji se nalaze, a vidite da se to u konačnici i vraća kroz pojačane poslovne aktivnosti. Zahvaljujem.
Poslušajmo sada pitanje Nadice Jelaš. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje postavljam ministru poduzetništva i obrta gospodinu Gordanu Marasu. Dakle jedna od dobrih obećavajućih rekla bih vijesti koju smo ovih dana čuli, a objavila ju je Financijska agencija o tome da su hrvatski poduzetnici u 2014.godini ostvarili čak 200% veću dobit od 2013.godine. Naime, eto nažalost oporbenog HDZ-a. Dakle u 2013.godini dobit je iznosila 4,5 milijarde kuna dok je u 2014.čak 9,5 milijardi veća te iznosi 14 milijardi. Naravno da su za ovakve rezultate najzaslužniji sami poduzetnici, prvenstveno oni koji su orijentirani prema izvozu i doprinose njegovom kontinuiranom rastu, ali zasigurno je i to da je ovako dobrim pozitivnim trendovima doprinio i ulazak Hrvatske u EU, ali i svi napori koje Vlada ulaže prvenstveno eto prema onim poduzetnicima koji su orijentirani k izvozu. U tom kontekstu važno je naglasiti da će otprilike za mjesec dana hrvatski poduzetnici moći aplicirati na bespovratna financijska sredstva europskih strukturnih fondova koja su mnogostruko veća nego što je to do sada bio slučaj. Naime, u tekućoj financijskoj perspektivi od 2014.do 2020.godine hrvatskim malim i srednjim poduzetnicima na raspolaganju je 7,5 milijardi kuna. Vaše ministarstvo je prije otprilike tjedan dana plasiralo pozive za dodjelu sredstva u ovoj godini u 2015.godini u ukupnoj vrijednosti od preko milijardu kuna. U tom smislu moje pitanje gospodine ministre glasi, koje tvrtke konkretno iz kojih djelatnosti će moći aplicirati na navedena sredstva, o kojim iznosima potpora je riječ i kada ćete potpisati prve ugovore o dodjeli sredstava?
Na pitanja odgovara ministar poduzetništva i obrta Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo na pitanju. Dobro ste primijetili da su trendovi pozitivni, da su tvrtke ostvarile 200% veću dobit, da su mali poduzetnici zaposlili 25 tisuća više ljudi nego godinu dana prije, da je izvoz narastao među malim i srednjim poduzetnicima preko 7 milijardi kuna. I to su trendovi koji su ohrabrujući, naravno najzaslužniji su poduzetnici. Nakon toga i jedan veliki izazov je tržište koje je pred nama. Ali tome smo doprinijeli i mi kao Vlada sa određenim poticajima i sa određenom promjenom i klime i raspoloženja i nekim potezima poput i plaćanja PDV-a po naplaćenoj fakturi i povećanju razine za ulazak u PDV na 230 hiljada kuna. Omogućili smo naravno da se u 2013. i 2014. više tvrtki otvori jer je pojednostavljeno otvaranje tvrtki i sve to je dovelo do ovih rezultata. A koliko su poticaji doprinijeli tome vrlo jednostavno je vidjeti samo iz grafikona koji govori da smo krenuli 2102. sa 376 milijuna kuna poticaja, 2013. 730 milijuna kuna, 2014. milijardu i 240 milijuna kuna i ova godina će biti 4,3 milijarde kuna poticaja najviše iz Europske unije. Bilo bi dobro da smo se na taj način postavljali i prije 2010., '11., '09. da smo poticali male i srednje poduzetnike vjerojatno bi ovi rezultati o kojima vi govorite već tada dali određene pozitivne signale ali nismo, nažalost smo se stiskali i nismo pomagali onima koji mogu najviše pomoći da hrvatsko gospodarstvo krene naprijed. Što se tiče ovog natječaja koji ste spomenuli on je raspisan prije tjedan dana za, znači naredno razdoblje od 2014./2020.. Radi se o najvećem natječaju ikada raspisanom u Hrvatskoj, jednom natječaju za milijardu i 130 milijuna kuna namijenjenom malim i srednjim poduzetnicima i na njega se mogu javiti gotovo svi mali i srednji poduzetnici izuzev poljoprivrede i ribarstva i određenih djelatnosti poput rudarstva i drugih stvari koje su vezane za određene druge resore, odnosno za nešto šta se po direktivama Europske komisije ne podupire na ovaj način. Znači milijardu i 130 milijuna kuna najveća moguća potpora je 15 milijuna kuna za proizvodnju i moguće je znači otvoriti halu, otvoriti i kupiti strojeve do 15 milijuna kuna. Sa druge strane participacija i bespovratna sredstva se odobravaju od 35 do 45%. Za 45% je za male poduzetnike za one koji imaju manje od 50 zaposlenih a 35% za one koji imaju više od 50 zaposlenih. Znači mogućnost vrlo jednostavna i vrlo lagana da se dođe do 15 milijuna kuna za projekt od primjerice 30-ak milijuna kuna otvara mogućnosti da u ovoj godini već ugovorimo stotinjak, 150 projekata. I ja sam uvjeren da ćemo s obzirom na dinamiku koju smo imali u prethodnim natječajima od objave a to je bilo prošli tjedan u četvrtak do sklapanja prvih ugovora imati period od ne više od 6 mjeseci. Znači možete očekivati da će prvi poduzetnici potpisati ugovore u 9., 10. mjesecu i da će se ti projekti vrlo brzo krenuti sa realizacijom. Znači vrlo jasna poruka poduzetnicima, sredstva su osigurana, mogućnosti imate pa i za vlastito financiranje kroz određene mogućnosti kreditiranja preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj bitno je samo da imate dobar projekt. I sve je naravno vrlo transparentno i na taj način želimo doći do svakog pojedinca, svakog poduzetnika kako bi ostvarili svoje projekte i nastavili ove pozitivne rezultate. Hvala vam lijepo.
Zastupničko pitanje sada će postaviti kolega Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja svoj pitanje upućujem ministru poljoprivrede, gospodinu Tihomiru Jakovini. Gospodine ministre kako je moguće da je odlukom Vlade Republike Hrvatske o utvrđivanju špekulativnih zaliha šećera utvrđeno postojanje špekulativnih zaliha u tvrtkama u kojima iste zalihe šećera nisu utvrđene u nadzoru nadležnih državnih tijela. Niste li već sa cijenom šećera koju moraju plaćati naši prerađivači dovoljno naštetili prehrambeno prerađivačkoj industriji i hoće li troškovi povlačenja šećera sa tržišta postati troškovi državnog proračuna u slučaju podizanja ustavnih tužbi od strane prerađivača što oni najavljuju? Stvara li se ovdje još jedna šećerna afera? I hoće li mi kako je svojedobno i predsjednik vlade Srba, Hrvata i Slovenaca Nikola Pašić u šećernoj aferi vezanoj uz njegovog sina prije gotovo jednog stoljeća odgovorio "Deca ko deca vole šećer.". I vi odgovoriti kako je sve po zakonu i pravdi.
Ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Lucić u … [[Govornik se ne razumije.]] špekulativnih zalihama šećera i ostalih poljoprivrednih proizvoda je obaveza koju smo morali ispoštovati i preuzeti sukladno ulasku Republike Hrvatske sa 1.7.2013. godine. Metodologija na osnovu koje je Komisija izračunala prekomjerne količine šećera a ovdje pitate o šećeru za gotovo 140 poslovnih subjekata koji su na svom skladištu vezano za trogodišnji prosjek uvoza, izvoza, proizvodnje zaliha u trenutku ulaska u Republiku Hrvatsku imali je zapravo provedbena metodologija kako je to računala Europska komisija za cijelu Republiku Hrvatsku. Napomenuti ću da su prvi izračuni od strane Komisije koji su došli i koji su teretili Republiku Hrvatsku bili na nivou gotovo 56 tisuća tona prekomjernih zaliha. Da smo u idućih par mjeseci uspjeli ispregovarati i na osnovu određenih izuzeća i argumenata to skinuti na nekih 37 tisuća tona prekomjernih zaliha. Svi naši poslovni subjekti koji od uvoznika, od samih šećerana do konditorske industrije su već 2012. godine imali prezentacije u kojim smo ih upoznali šta se može desiti da ako u tom periodu od zadnje 3 godine koje računa komisija šta bi im se moglo desiti ako imaju većih količina šećera u svojim zalihama odnosno u promatranom periodu. Te smo prezentacije radili kako Ministarstvo poljoprivrede, tako na Vijeću za prehrambenu industriju u kojem sjede svih 20-ak najvećih hrvatskih tvrtki koje se bave da li konditorskom industrijom ili direktno šećerom, kao što su bile prezentacije i u Hrvatskoj gospodarskoj komori koja je aktivno radila na tome. U tim prezentacijama smo zapravo i predočili šta se desilo baltičkim zemljama odnosno zemljama koje su ulazile u zadnjem krugu sa detaljnim izračunima i pokazateljima kako se to radilo na njihovom primjeru, na neki način već i pripremajući naš realni sektor da će slična ili ista metodologija biti primjenjivana i za Republiku Hrvatsku. Na Vijećima za prehrambenu industriju su bili i drugi kolege iz Vlade i ministar financija koji je točno u prezentaciji i pripremi uredbe rekao da to neće biti trošak i nećemo dozvolit da to bude trošak koji će pasti na račun državnog proračuna nego u pravilu na one koji nisu dobro planirali uvoz odnosno zalihe i u trenutku ulaska Republike Hrvatske imali veće količine šećera na zalihi ili ne. Vladina uredba nakon završenih umanjenih količina koje smo dobili od komisije, druga uredba je išla samo korigirati rok do kad tu količinu moramo izvest, govorimo o 30.9.2015. godine. Do kraja godine moramo izvijestiti komisiju o tome da smo izvezli na treća tržišta. Čak u trenutku ako ćemo pogledati i cijene po kojima su poslovni subjekti uvozili 2012. i 2013. i normalne količine, ali i one količine koje su imale u bescarinskom uvozu na VTO kvote pokazuju velikim razlikama u cijeni odnosno dobitima koje su ostvarili u 2012. i 2013. Preko 700 eura je bila cijena, oko 750 eura čak je bila tona šećera, bescarinski se uvozila za 300 do 320 ili 350 tona. Jednostavno su loše planirali, znali su, bilo im je prezentirano, bilo im je objašnjeno šta se desilo zapravo u zemljama koje su zadnji puta ulazile, a imale su špekulativne ili prekomjerne zalihe u svojim skladištima, u svojoj proizvodnji u 3 godine i jednostavno moramo provesti ono što je naša obaveza. Sustav je napravio maksimalno što je, uspjeli smo argumentirano objasniti da i zbog loših vremenskih prilika u tri godine suše, poplava, kiša, zbog zabrane uvoza šećerne repe iz trećih zemalja nismo mogli na neki način imati ni digestiju ni proizvodnju koja je. Dobili smo opravdano umanjenje, ali ovih 37 000 do zadanog roka moramo izvesti i to naši poslovni subjekti znaju. To moraju jednostavno napraviti. Cijene šećera trenutno su puno niže odnosno po toni izvezenog šećera poslovni subjekti eventualno imaju štetu od 100 do 120 eura.
Vrijeme ministre. Sad ćemo čuti da li je kolega Lucić zadovoljan ili nije ovim odgovorom.
Naravno da nisam zadovoljan gospodine potpredsjedniče jer upravo oni ljudi koji dolaze iz prerađivačke industrije tvrde upravo suprotno, da ova komisija koju je oformilo ministarstvo i ove tvrdnje koje iskazuje ministar poljoprivrede nisu točne. Prehrambena industrija i konditorska industrija koja danas zapošljava preko 14 000 ljudi je doista ogorčena na ovakvo rješenje ministarstva i oni će svoju upravo, svoj put u dokazivanju svega ovoga tražit na Ustavnom sudu. I bojim se da će kao i mnoge druge prijave koje su uslijedile od trgovačkih društava, a sjećamo se i afere prošlogodišnje također sa kvotama šećera gdje je sud presudio u korist dakle tvrtke Viro da bi ministar rekao jednostavno on ne priznaje sud, on priznaje svoju odluku jer je to njegova odluka. Bojim se da će i ovdje na štetu državnog proračuna također uslijedit kazne dakle u određenom vremenom periodu jer upravo ovih 140 trgovačkih društava tvrdi kako imaju odgovorne zalihe, kako su zalihe samo na mjesec dana, da nisu imali prekomjerne zalihe, a kamoli špekulativne zalihe. Gospodine ministre, bilo bi bolje da ste se konzultirali, dogovarali, da ste jednostavno i prihvatili sugestije trgovačkih društava. Ovako uništavate najprofitabilniju prehrambenu konditorsku industriju i vaše odluke će itekako imat velike štete upravo na ovu profitabilnu proizvodnju u Republici Hrvatskoj.
25. pitanje postavlja kolegica Karolina Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Mirandu Mrsiću. Ono se odnosi na program garancije za mlade, odnosno mjere koje je Vlada Republike Hrvatske u okviru tog programa poduzima kako bi smanjila nezaposlenost mladih. Osobito me poštovani ministre zanima mjera koju smo donijeli izmjenama Zakona o doprinosima, a odnosi se na mjeru koja je namijenjena poslodavcima koji sklope s mladom osobom ugovorom na neodređeno vrijeme, dakle oni se oslobađaju plaćanja doprinosa na razdoblje od 5 godina. U tom kontekstu zanima me koliko je mladih iskoristilo ovu mjeru od početka ove godine, koliko je poslodavaca zaposlilo mlade osobe i općenito kakvi su trendovi u tom smislu zabilježeni od početka ove godine u odnosu na zapošljavanje mladih. Zahvaljujem.
Na pitanje odgovara ministar Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Trendovi na tržištu rada se mijenjaju, od onih godina recesije kada smo akumulirali broj nezaposlenih u Hrvatskoj, u ovom trenutku u Hrvatskoj se zapošljava. Vidimo to u SZ županijama koje su inače vrlo jake u malom i srednjem poduzetništvu gdje ova prva tri mjeseca bilježimo porast broj zaposlenih. Mjere aktivne politike zapošljavanja koje smo počeli provoditi u vrijeme krize kada nije bilo otvaranja radnih mjesta daju svoje rezultate. Od 47 000 mladih ljudi koji su bili u stručnom osposobljavanju za rad, ona mjera 1600 odnosno 2400, otprilike 28 000 mladih ljudi je dobilo radno mjesto, dobilo ugovor o radu bilo na određeno, bilo na neodređeno vrijeme. I kada smo analizirali tu mjeru vidjeli smo da preko 90% mladih ljudi dobiva ugovor na određeno vrijeme bez obzira na stručnu spremu. Stoga je Vlada, a i Sabor je to potvrdio izmjenom Zakona o doprinosima omogućila da poslodavac ukoliko zaposli mladu osobu mlađu od 30 godina i da joj ugovor na neodređeno vrijeme da će biti oslobođen doprinosa na plaću onaj bruto dva u iznosu od 17,2% što na prosječnu plaću kroz 5 godina iznosi oko 100 000 manje kuna uplata u državni proračun. Dakle, olakšica poslodavcu. To nije usmjereno samo ka poslodavcu jer će biti mu jeftinije otvoriti radno mjesto i dati ugovor na neodređeno vrijeme, nego je to i mjera koja je izuzetno i populacijska mjera. Usmjerena je ka mlađim ljudima, jer sa ugovorom na neodređeno vrijeme možete početi razmišljati o zasnivanju obitelji, o rješavanju stambenog pitanja, daje vam socijalnu sigurnost. Stoga je mjera izuzetno pronatalitetna, izuzetno populacijska mjera i kada smo krenuli sa 1. siječnjem ove godine znali smo da će ta mjera polučiti uspjeh i u prva tri mjeseca ove godine 10 i pol tisuća mlađih ljudi u Hrvatskoj je dobilo umjesto ugovora na određeno vrijeme ugovor na neodređeno vrijeme što znači da do kraja godine ako nastavimo sa ovim tempom otprilike između 30 i 40000 mladih ljudi u Hrvatskoj će dobiti ugovor na neodređeno vrijeme, ostati u Hrvatskoj, ne tražiti svoje radno mjesto izvan Hrvatske. Mjere koje sada i kroz garanciju za mlade i kroz Europski socijalni fond promoviramo idu za time da u Hrvatskoj se otvore radna mjesta, da mladi ljudi ostanu u Hrvatskoj i da se što više mladih ljudi zaposli na ugovor na neodređeno vrijeme i to uspijevamo. Napominjem da u prva tri mjeseca 10 i pol tisuća mladih ljudi u Hrvatskoj je dobilo ugovor na neodređeno vrijeme, socijalnu sigurnost i ostalo je u Hrvatskoj.
Prelazimo na 26. pitanje. Postavit će ga poštovana Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče, optimistični potpredsjednik Vlade i ministar financija podnijeli su mjere Vijeću Europske komisije. Naime, nepoznati broj mjera i nepoznati sadržaj tih mjera. Ono što se moglo iščitati iz medija jest da će biti spojene neke agencije, zavodi i instituti u kojima je uzgred budi rečeno zaposleno 26 000 ljudi. Na to smo vas upozoravali prije dva aktualna prijepodneva i tada ste nam rekli da niste tamo nikog zaposlili. Jednako tako na početku mandata doveli ste nepoznati broj ljudi za koje ste rekli da će nakon isteka mandata sa vama i otići. Iskreno se nadam da nećemo morati dugo čekati. Zanima me znate li koliki je broj ljudi u pitanju? Jednako tako me zanima ako se spajaju ministarstva, ako govorite u Bruxellesu u mjerama koje ste predložili Vijeću Europske komisije da ćete smanjiti broj zaposlenih gdje će se zaposliti 1300 novih ljudi za koje su objavljeni natječaji u Narodnim novinama, a oni bi trebali biti zaposleni upravo u ministarstvima, državnim institucijama i zavodima. Ako ste uspjeli to zbrojiti onda se nadam da ste uspjeli i zbrojiti koliko je potrošeno po službenim karticama na što čekamo odgovor već duže od godinu dana po pojedinim ministarstvima. I za kraj, kad smo već kod zbrajanja, molim vas znate li koliko je uzalud potrošeno novca na clin start, outsourcing, HPB, monetizaciju, da ne nabrajam ostale projekte koje ste predložili a potom od njih odustali.
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Na clin start je nešto potrošeno na početku, doduše to su novci na razini koliko se u vrijeme onih vaših prethodnih Vlada trošilo na fešte na otvaranju mostova, farbanju tunela. Dakle, to je svaka kuna je naravno vrijedna i važna, ali to je u odnosu na ono što se ranije radilo zanemarivo. Agencije smo uglavnom naslijedili, dakle od HDZ-a to je činjenica. I da vam ne bi dalje odgovarao na ove provokacije, neću se svadit sa vama. Dobit ćete pisani odgovor. Želim vam samo reći kad već postavljate takva pitanja dajte naučite da ne postoji Vijeće Europske komisije. To ste rekli tri puta što pokazuje da uopće ne znate koje su institucije EU. Dakle, to ne postoji. Prije je bio jedan lapsus. Uporno kad želite ostaviti dojam govorite o tijelima koja ne postoje. Postoji Europska komisija, postoji Europsko vijeće i postoje sektorska vijeća. To nije teško za zapamtiti. Svi ovi mladi ljudi koji ovdje sad prolaze gore i koji nas slikaju to već znaju, a vi ste šesti mandat u Saboru i to još uvijek ne znate. I to je važno, jer smo ušli u jedan novi svijet. Morate znati koja su to tijela da biste razumjeli koja je priroda mjera koje sa njima dogovaramo. To je jako važno. I nemojte sad reći da sam nepristojan. Ovo vam govorim na najpristojniji i na najdobronamjerniji način, a natječaji su natječaji. Gledajte, natječaj je natječaj. Dakle, promatrajte svaki taj natječaj. Stavite svoje špijune i uhode i neka gledaju točno tko je gdje primljen. Evo ga, kolega Đakić je malo prije spomenuo primjer gdje sumnja na sukob interesa i nepotizam. Ja mislim da ga nema, ali provjerit ćemo. Dakle, sve je vidljivo. Kod nas nema tajni, nema ispod stola, nema FIMI Medie i to teško se uklapa u vaš svjetonazor. Dakle, još jednom Vijeće, Europsko vijeće, Europska komisija nema Vijeća Europske komisije. Ne postoji bečki winer šnicel, samo bečki šnicl.
Komentar Sunčane Glavak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Vlade. Znate na današnji dan to mi je sada palo na pamet potonuo je Titanik. I za njega su govorili da je nepotopiv, da je najbolji, da može daleko. A onda je naletio na santu leda i ona ga je zaustavila. Možda su i oni bili malo bahati, možda su i oni željeli nekome docirati kao što to činite vi. Međutim, gospodine predsjedniče Vlade ja se nadam da postoji široko otvoreno more i da Hrvatska neće dugo čekati da vas zaustavi santa leda već će to učiniti izbori. Time što ćete vi nama docirati kako se nešto zove nećete ništa postići. Vaš umiveni imidž u javnosti neće biti umiven, jer kad-tad ponovno ćete izgubiti kontrolu. Ne mogu tu ništa PR stručnjaci, ne mogu tu ništa agencije i to se upravo ovog trenutka događa. Kada nemate što reći onda imate ovaj sjajan osmijeh koji hrvatski građani već pomalo i preziru. Neću odustati od svog pitanja, molim vas da u pisanom obliku dostavite odgovore na moja pitanja. Hvala vam lijepa.
Idemo na iduće pitanje, poštovana Marija Lugarić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče ja sam imala pitanje za ministra Sinišu Hajdaša-Dončića no međutim moje pitanje je prilično slično bilo onom pitanju koje je postavila kolegica Nada Turina-Đurić oko širokopojasnog interneta, a ministar je bio vrlo opširan u svom odgovoru prema tome meni gospodine potpredsjedniče uz vašu dozvolu ne preostaje ništa drugo nego konstatirati zadovoljstvo tim izrečenim odgovorom jer mislim da ga nema potrebe ponavljati, ali i činjenicom da zapravo komercijalni interesi stranih kompanija nisu i ne mogu biti ispred interesa države, ispred državnih interesa. O tome je sada dosta i političkih komentara bilo obzirom da je to bila jedna od tema razgovora predsjednice Kolinde Grabar- Kitarović sa kancelarkom Merkel. I drago mi je što je ministar u svom odgovoru spomenuo i jednu i drugu kao i istaknuo činjenicu da ima mjesta i za jedno i za drugo. Zahvaljujem.
Pitanja nije bilo pa neće biti ni odgovora. Prelazimo na iduće pitanje, 28., uvaženi Dražen Đurović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatske vlade prošlo je, 28. svibnja 2014. godine Klub zastupnika HDSSB-a uputio je prijedlog zaključka o provedbi prethodne rasprave radi zakonskog zaustavljanja ovrha, pljenidbi i deložacije hrvatskih građana iz jedine nekretnine koju imaju u vlasništvu, a u kojoj stanuju. Prošlo je 11 mjeseci otkad smo uputili prijedlog za otvaranje saborske rasprave o ovoj temi. Nakon 11 mjeseci ta se točka nalazi na 61. mjestu novog dnevnog reda Hrvatskog sabora, a tad se nalazila na 50 i nekom, prije 11 mjeseci. Vlada Republike Hrvatske nije se očitovala o tom prijedlogu i očito je da ne postoji politička volja vladajuće većine kako Vlade tako i onih koji vode ovaj Hrvatski sabor da se u Hrvatskom saboru uopće otvori rasprava o problemu dužničkog ropstva hrvatskih građana. Dakle, vi ste dali neke mjere i predložili ste neke mjere. Mi nismo predložili mjere, mi smo predložili otvaranje sveobuhvatne rasprave u Hrvatskom saboru kako plenarno tako i u različitim odborima sa ciljem da vidimo da li mi kao tijelo možemo postići neke zajedničke zaključke koje bi uputili prema Vladi RH i obvezali je da neke mjere poduzme glede tog problema. Ne vidim razloga zašto ni Vlada Republike Hrvatske se ne želi očitovati o ovom prijedlogu niti predsjedništvo Hrvatskog sabora ovu točku dnevnog reda ne želi ni na koji način staviti na dnevni red. Stoga je pitanje vama da li će Vlada Republike Hrvatske uopće do kraja ovog mandata se očitovati i o ovom prijedlogu kluba HDSSB-a? Hvala.
Na pitanje odgovara predsjednik Vlade, poštovani Zoran Milanović.
Poštovani kolega mi se očitujemo djelima iz mjeseca u mjesec. Prema Ovršnom zakonu naša mjera, inače Pantovčak je podnio ustavnu tužbu odnosno ustavno sredstvo protiv tog zakona. Nevjerojatno ali istinito. Dakle, prema toj mjeri nakon što su se stekli svi uvjeti za ovrhu, odnosno za deložaciju, ta grozna riječ, osoba ima ustvari pravo još godinu dana provesti u toj nekretnini i plaćati nekakvu srednju najamninu. Drugim riječima, još na godinu dana se odgađa odnosno anulira pravo vlasnika da dobije svoje. Znate kako to izgleda u mnogim zapadnim državama? Dužan si i ideš van. Mi smo tu toliko socijalni, toliko iskalkulirani, toliko hodamo po jajima da bismo onom broju ljudi koji se nađu u tom problemu, s time što to nisu samo dugovi bankama, to su i dugovi čovjeka čovjeku, obitelji obiteljima, ne samo bankama. Dakle, da se to pravo vlasnika na neki način odgodi ili osujeti. Zamrznuli smo tečaj franka, administrativno to je jedna mjera koja će vam ono u teoriji i praksi biti dvojbeno tretirana. Mi smo to napravili, prva Vlada. Ja znam da to košta, ja znam da će to koštati banke, da bankama to nije drago i ja znam da će banke zbog toga imati manju dobit, da će plaćati manji porez. Jer kada velike banke zarađuju puno i svima nam to malo ide na živce, i meni, i ja im plaćam kamatu od 6% na kredit, onda znam ipak da od te dobiti banaka uzimamo razmjerno veći porez. Sada će taj porez apsolutno biti manji. Ali smo zaštitili jednu grupu ljudi. I ako bude potrebno opet ćemo djelovati. Ali moramo shvatiti i prihvatiti da su pravomoćne i izvršne sudske odluke jedan od temelja poretka i da tu naravno može doći i do zlouporaba i do nepravde ali da to stalno gledamo i držimo pod nadzorom. S obzirom da nisam predsjednik Sabora nemam ništa protiv da se o toj mjeri raspravi sutra, o vašem prijedlogu, ali ovo su činjenice o kojima vam govorim. Dakle, o tome strahovito skrbimo i nismo populisti, nismo demagozi, nismo galamdžije koji će obećati ljudima da će sudski postupak dakle zakonom biti anuliran. Ne znam kako se to radi. Mislim, rado bih ono svakome pomogao. Ja imam jednu nekretninu u kojoj živim i ne znam što bi bilo da nisam u stanju više vraćati ratu kredita. Vjerojatno bih izašao iz stana i uzeo jeftiniji stan. Nešto što je manje, ne znam, što manje košta. Dakle, većina nas je u toj situaciji i potencijalno u tom problemu. I radimo sve da budemo što humaniji prema ljudima i da im ono taj čekić zakona koji zvuči tako moćno ali i tako hladno, pravomoćna izvršna sudska presuda, ne bude krvnik. Katkad je to neizbježno. Nekoliko stotina se aktivno ovrha i deložacija provede u Hrvatskoj i to je uvijek muka gledat. Postojimo mi koji to pokušavamo ljudski, politički, konstruktivno riješiti i postoje plitki demagozi koji se ustvari bore protiv pravne države, a znate koje je naličje takve filozofija i prakse? Nema kredita, nema tijeka novca, nema zarade, nema gospodarske aktivnosti, nema izgradnje stanova. Dakle, uvijek pomoći najslabijima i onima koji su jadni i potlačeni ali od slučaja do slučaja, a sistemski ovako kao što radimo dakle zamrzavanje tečaja franka, prije 3 godine mislio sam da to neće bit potrebno, kad je postalo potrebno ova Vlada je djelovala, prethodna je dopustila da se to dogodi. A ja neću napadati ni banke, ni građane, dogodilo se, tu smo da pomognemo.
Komentira Dražen Đurović.
Hvala. Svakako s jednim stavova koje ste iznijeli se slažem iako nisam zamijetio da su oni u nekoj mjeri i pretočeni u mjere, no u svakom slučaju ukoliko ste za ne vidim razloga zašto se Vlada Republike Hrvatske nije očitovala o ovom prijedlogu 11 mjeseci od kad smo ga uputili u proceduru? Nekoliko je tu stvari, prvo kad je riječ o kreditima građanima u RH su kolaterale takve kakve nema gotovo ni jedna država EU. Dakle imamo preko pet, šest kolaterala odnosno instrumenata osiguranja koji nisu prisutni u kreditima, dakle sav teret kreditnog zaduženja je prebačen i s odgovornosti rizika na kreditnoprimce. Naravno da onda u toj situaciji ti kreditoprimci su dovedeni do te mjere i banke su u tako komfornom položaju da mogu imati kao što i danas imaju praktički najmanji udio loših kreditnih plasmana u EU i to u državi koja je u sedmoj godini recesije, dakle nismo izašli iz recesije, ušli smo u sedmu godinu recesije i bez obzira što smo imali jedan ili dva pozitivna kvartala treći će biti negativan. Prema tome, ostajemo sedmu godinu u recesiji i vjerojatno ćemo imati sedam gladnih recesijskih godina. S druge pak strane u trenutku kad ste vi preuzeli vlast u blokadi je u siječnju 2012. bilo 211 tisuća građana a ukupan dug je bio 13,2 milijarde kuna u ovom trenutku prema zadnjim podacima u blokadi je 317 tisuća građana i dug je 31,5 milijardi kuna. Čak i taj ukupan iznos duga porastao za 7 milijardi kuna od trenutka kad smo mi pisali ovaj dokument prije 11 mjeseci. Mi ne možemo zatvarati oči pred tim problemom i Hrvatski sabor ima odgovornost da razgovara i da predlaže Vladi određene mjere, a ne samo da reagira i odgovara sa da ili ne na ono što je Vlada Republike Hrvatske predložila i volio bi pismeni odgovor na pitanje. Hvala.
Premijeru će pitanje postaviti i kolega Mladen Novak. Kolega Novak pričekajte malo imamo ovdje povredu Poslovnika, kolega Šuker. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, vi ste povrijedili Poslovnik jer u članku 136. u stavku 2., jer članak 136. stavak 2. kaže: "Predsjednik Vlade dužan je osigurati nazočnost najmanje polovine članova Vlade na sjednici Sabora u vrijeme određeno za postavljanje zastupničkih pitanja." I u ovom trenutku je u Saboru 9 članova Vlade. … [[Upadica se ne čuje.]]
Moram priznati da ste u pravu s ovom intervencijom. Pozivam članove Vlade da se vrate, ministre da se vrate u sabornicu. Nastavljamo sa postavljanjem pitanja poštovani Mladen Novak. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade moje pitanje je otprilike isto ono kakvo je bilo i na prošlom aktualnom prijepodneva s obzirom da su se neke okolnosti izmijenile u međuvremenu. Koji je vaš plan po pitanju očuvanja radnih mjesta u Sisku i Sisačko-moslavačkoj županiji i odmah vas molim da mi ne odgovorite na način, nadam se da i nećete na način da to nije posao ove Vlade jer riječ je i o strateškim poduzećima i o poduzećima koja su ili djelom ili većinski u vlasništvu RH a i samo stanje u gradu i županiji pretpostavlja intervenciju Vlade odnosno nekakvu reakciju Vlade. Rafinerija je u ponedjeljak počela sa radom i ima sirovine za otprilike četrdesetak dana. Predviđeno je, barem po onome što čujem iz medija da se na jesen opet počne sa nepoznatom količinom sirovina sa radom. Ovakav način kreni stani znate i sami da je em poskupljuje sam proces proizvodnje, em iskazat će negativne efekte što će danas sutra većinskom vlasništvu bit argument kod donošenja nekih odluka koje bi mogle biti jako loše za našu stranu. Alternativna rješenja koja se mogu čuti su iskreno rečeno i nerealna a s druge strane gotovi projekti koji postoje se, i dokumentacija za njih se ne realizira. Sudbina Petrokemije je nejasna iako znam da su pojedina rješenja koja su nuđena od strane članova Vlade ignorirana. U Sisku se čuju glasine da je upitna sudbina Siscia-e. Projekt za objedinjeni hitni prijem u Sisačkoj bolnici iako je bio na stranicama ministarstva je prolongiran za iduću godinu.
Postavite pitanje vrijeme vam je isteklo.
Pitanje sam postavio odmah na početku.
Onda završimo. Na pitanje će odgovoriti predsjednik Zoran Milanović. Izvolite.
Dobro, čuli ste me i za ovo i za Sisačku bolnicu. …/Govornici govore istovremeno ne razumije se.
Postavili ste pitanje. Ja molim kolege iz HDZ-a da omoguće, molim vas, nalazimo se u Hrvatskom saboru u tijeku je Aktualno prijepodne, kolege postavljaju pitanje iz minimalnog uvažavanja vaših kolega molim vas da se smirite i da im omogućite da čuju odgovor na pitanje. Premijer, izvolite.
Hvala lijepa. Inače samo još nastavak na onu prethodnu diskusiju. Jako je važno nikome ne repliciram ili nikome ne, kako je rekla kolegica dociram, nisam ni docirao. Dakle privatni dug u Hrvatskoj je dug građana ozbiljniji problem od javnog duga. Javni dug je ozbiljna stvar, on se da kontrolirati, ali privatni dug je prst na vratu, to guši ljude i to je ozbiljan problem i time se svaka politika mora pokušat pozabavit, ne može ga riješiti preko noći. A sada da prijeđem na temu koju je otvorio gospodin Novak. To je nekoliko gospodarskih subjekata i jedno je INA odnosno rafinerija gdje smo jasno rekli da smo za, ne da smo za nego da ćemo se boriti za očuvanje hrvatskog rafinerijskog kapaciteta. U pravnom smislu čak mislim da su Sisak i Rijeka jedna rafinerija odnosno da im je na čelu jedna osoba kao predsjednik tog sektora INA-e. Hrvatska mora imati rafinerijski kapacitet. Ne ogovaram za ono što je bilo ranijih godina ni za poslovne, a kamoli kriminalne odluke i aranžmane, međutim moramo očuvati taj kapacitet. U protivno to je puno više od tisuću radnih mjesta u Sisku. Tisuću radnih mjesta je puno, ali puno više od toga jer tih tisuću mjesta u rafineriji se može nadomjestiti vjerojatno i hoće ukoliko takvu odluku oni donesu nečim drugim, možda i boljim za Sisak, možda za te iste ljude. Međutim, ono što ja neću dopustiti dok radim ovaj posao i dok odgovaram hrvatskim ljudima je da Hrvatska odnosno INA postane shoping MOL za prodaju derivata iz rafinerije u Mađarskoj i Slovačkoj na 500 ili nešto manje prodajnih mjesta u Hrvatskoj, BiH, Srbiji jer na to se na od početka ide, dame i gospodo. I oni slijepci koji su Hrvatsku vodili naročito nakon 2004.neki slijepci, a neki politički slijepci dakle da se ne uvrijede slabovidne osobe, su odgovorni ne za veleizdaju nego za nacionalnu glupost. Naše pumpe služe ka shoping centra za prodaju uvoznih slatkiša i stranog goriva i nafte i to je činjenica. Ima ih 500 po cijeloj Hrvatskoj, ima iz 500 po cijeloj regiji. Dakle to je cilj i da sam poslovni magnat iz Budimpešte ili negdje drugdje to mi bio jedini cilj jer mi je rafinerija u Hrvatskoj nepotreban trošak, njima je to maltretiranje. A mi ćemo učiniti sve da to ostane, opstane i da im ne bude maltretiranje. To je pitanje nacionalnog interesa, točka. Hoću li to ostvariti, ovisit će o puno stvari, ali i ovaj podršci. I ne samo ja, ja to sam ne mogu. Druga stvar je Kutina, tu isto nije toliko puno radnih mjesta. Naravno da je svakome tko tamo radi to pitanje života i opstanka. Hotelski kompleks u Kuparima i hoteli koji se grade će izravno i neizravno otvoriti puno više radnih mjesta. Nije stvar samo u radnim mjestima, stvar je naprosto u interesu da Hrvatska to proizvodi, jedna od nekoliko država. Ja sam s obzirom da je to dominantno državno vlasništvo, da je Hrvatska država tamo glavna, a radi se isto o vašoj županiji bio nedavno tamo, ne zato da se slikam kako pijem pivo ili pucam iz kubure nego da razgovaramo sa upravom po tko zna koji puta, ali ovoga puta u Kutini o konkretnim problemima i o rješenju, a to ima nešto bolju perspektivu zato što su oni ogroman potrošač plina, a mi znamo da ovdje postoje oni koji plin žele prodavati, tako da će se taj ciklus vrtiti i dalje. A mi ćemo preko HBOR-a učiniti sve što smijemo i možemo. I to su mislim najvažniji odgovori na vaša pitanje i više nemam vremena.
Komentar ovog odgovora, poštovani Mladen Novak. Izvolite.
S obzirom da više niste imali vremena ja vas molim pisani odgovor. Ali ću malo i nadopuniti ovo. Situacija sa Petrokemijom vam je ista ova koju ste vi naveli sa Rafinerijom Sisak i vrlo je izgledno preuzimanje samog tržišta. Nije ne bitno tko osigurava plin, ali bitno je i koje je tržište. I tu postoji rješenje koje je ignorirano od članova vaše Vlade pa ja se nadam da ćete naći za shodno da u pisanom odgovoru obrazložite i taj dio, ali i ono što još niste spomenuli, a to je i Siscia i na kraju krajeva i Bolnica u Sisku koju sam isto tako spomenuo za koju vidim da je prolongirano. S druge strane nije bilo vremena da vam postavim pitanje i za odlaganje nuklearnog otpada koje je uzbudilo građani na Banovini na Trgovskoj gori. S obzirom da ljudi sami kažu da je to područje Bogom dano za ekološku poljoprivredu, na koji način se oni ako se taj otpad bude odlagao tamo, na koji način se oni mogu reklamirati svoje proizvode. Kupite ekološki čiste proizvode od nas i dobivate proizvod.
Kolega Novak to je sada već novo pitanje o nuklearnom otpadu.
Je, da.
Nemojte izigravati Poslovnik na takav način, imamo uši, čujemo sve, možemo pratiti. Hajde ako želite završite komentar, završite, ali odgovora. Izvolite.
Dobro, hvala lijepo. Završit ću citiranjem jednog od vaših prethodnika koji je rekao "Možemo izgubiti izbore, ali obraz ne".
To je dobar komentar. A iduće 30.pitanje postavit će Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je upućeno potpredsjednici Vlade RH i ministrici socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić. Poštovana gospođo ministrice, 2.travnja krenula je druga faza otpisa duga građanima. Ono što mene zanima je što točno ona podrazumijeva, koga obuhvaća i znači li početak druge faze i prekid otpisa duga korisnicima socijalne pomoći? Također ono što me zanima je da li će naši građani koji su realizirali pravo na otpis dugova u prvoj fazi i po drugom modelu, odnosno drugoj fazi također moći realizirati isti. Hvala vam lijepo.
Odgovara potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih, gospođa Milanka Opačić, izvolite.
Gospodine zastupniče, dakle da, mi smo u startu podijelili otpis duga na dvije kategorije. U prvoj kategoriji su bili korisnici socijalnih naknada, u drugoj kategoriji su naši građani koji ispunjavaju određeni dohodovni cenzus. Dakle 2,5 tisuće po samcu ili 1250 kuna po članu kućanstva u zadnja 3 mjeseca. S time da se u taj dohodak računa i 23 olakšice koje smo naveli, mogu ih pronaći isto tako na našim web stranicama ili web stranici Vlade da vide koje 23 olakšice ulaze u sam dohodovni cenzus ili naprosto otići u 5 regionalnih centara koji su počeli funkcionirati u kojima rade djelatnici Centra za socijalnu skrb ali i FINA-e i porezne uprave kako bi mogli u potpunosti uz pomoć informatičkog sustava vidjeti sve, dakle kompletan dohodak u zadnja 3 mjeseca i procijeniti da li uz ove olakšice ispunjavaju uvjete za otpis duga. U ovom trenutku negdje oko 28 tisuća i 900 potvrda je izdano za otpis duga od toga 5600 korisnika, dakle 5600 naših građana ima u potpunosti otpisane. 9000 ljudi je još u procesu otpisa duga. Moram reći da nažalost skoro 5000 korisnika socijalnih naknada nije do samog roka onog kojeg smo prvoga odredili nije otišlo u FINA-u, nismo im poslali obavijesti. Nakon toga jedan dio je došao, međutim još uvijek jedan dio naših korisnika nije otišao do FINA-e i nije dakle iskoristio mogućnost za otpis duga. Stoga pozivam još jedanput i sa ovoga mjesta sve one koji ispunjavaju uvjete, koji su korisnici socijalnih naknada, osobnih invalidnina ili koji ispunjavaju ovaj dohodovni cenzus neka odu u FINA-u, neka odu u 5 regionalnih centara, dakle Split, Rijeka, Zagreb, Varaždin i Osijek, u centrima za socijalnu skrb i neka provjere uvjete za otpis duga. Mi smo zbog toga što još jedan dio negdje oko tisuću korisnika socijalnih naknada nije krenulo prema FINA-i i nisu krenuli u otpis duga, mi smo produžili rok za njihov otpis duga do 30.5., dakle do kada mogu podnositi zahtjev i ovi iz ove B kategorije, mogu podnositi i korisnici iz ove A kategorije, dakle korisnici socijalne pomoći. Moram reći samo da smo, da ćemo drugi tjedan potpisati još jedan sporazum sa još jednom faktoring društvom, dakle društvom koje je otkupilo određena dugovanja, to je B2 holding. Na taj način smo ustvari potpisali sa 5 agencija koje su otkupile dugove od određenih vjerovnika i na taj način smo zatvorili sada u potpunosti sve one koji imaju određene dugove kod sebe, dakle i građani će moći doći do otpisa duga. Ja se nadam da će brojka od ovih 28 tisuća i 900 biti ili tolika ili možda veća. Ako i ne bude značiti će to samo da naši građani koji su blokirani nisu ljudi koji žive ispod linije siromaštva i da imaju drugu nekretninu koju mogu staviti u funkciju pa ću biti zadovoljna i sa tim stanjem koje će nam onda definitivno biti crno na bijelo da vidimo koji građani jesu ispod socijalnog minimuma koji su blokirani a koji imaju možda i po 2, 3 stana što nam se već sada pokazuje u samom pretraživanju podataka.
Sada ćemo čuti pitanje Sonje König. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče našeg Sabora. Poštovana ministrice Mrak Taritaš, u tijeku je provedba programa energetske učinkovitosti obiteljskih kuća, programa koji našim građanima donosi mnoge koristi i dugoročne uštede. Potaknuta nevjericom i upitima Zagrepčana prošle godine postavila sam vam pitanje je li točno da zbog nezainteresiranosti gradske uprave od svih županija u Republici Hrvatskoj jedino građani Zagreba ne mogu aplicirati za subvencije u iznos od 40% za energetsku obnovu svojih obiteljskih kuća. Poštovana ministrice je li se u međuvremenu nešto promijenilo?
Na pitanje odgovara ministrica graditeljstva i prostornog uređenja poštovana Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Hvala lijepo na tom pitanju, jer to pitanje zaista je izazvalo dosta nevjerice i među građanima grada Zagreba koji su tek tada postali svjesni da za razliku od drugih građana Republike Hrvatske koji mogu, koji su mogli podnijeti zahtjev za energetsku učinkovitost svoje obiteljske kuće, oni to nisu mogli učiniti. Slijedom svega toga da bi svi građani Republike Hrvatske a ne samo njih koji žive u 116 od 556 jedinica lokalne samouprave mogli koristiti program ove Vlade koji se provodi putem Fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša pred 2 tjedna je na Vladi bila izmjena programa. Ta izmjena programa je donesena u smjeru da svi građani Republike Hrvatske sada mogu koristiti Vladin program na način da Vladin program direktno provodi Fond za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša. Putem natječaja koji je on objavio aplicirati će se u tom fondu i svi građani Republike Hrvatske takvo i građani grada Zagreba će imati tu priliku i koristiti program energetske obnove obiteljskih kuća. Zgodno je za napomenuti da prema zadnjim podacima koje mi imamo u Republici Hrvatskoj ima 930 tisuća obiteljskih kuća. Glavnina toga je napravljena između 1970. i 1990., otprilike 45% u periodu kada nisu bili standardi kakvi su nastali iza '90.-tih, to znači energetski vrlo loše. Zahvaljujući ovom programu koji je Vlada donijela i koji provodi fond će svi građani Republike Hrvatske, pogotovo oni koji imaju kuće, obiteljske kuće iz tog perioda moći koristiti subvencije a rezultat tih subvencija je sljedeće da te kuće em u svom fizičkom izgledu izgledaju puno bolje nego što su danas ali to je zapravo najmanja stvar. Ono što je bitno, bitno je da građani Republike Hrvatske koji imaju svoje obiteljske kuće će znatno manje, kontinuirano i trajno koristiti za energente, dakle oni će to direktno osjetiti na svom novčaniku. Program je vrlo jednostavan, za taj program nije više potrebno niz projekata koji su bili prije, dakle potrebno je aplicirati, potrebno je imati dokaz vlasništva, potrebno je imati legalnu kuću i potrebno je imati prvi nalaz koji kaže u kakvom je kuća stanju. Iza toga se ulazi, dobivaju se sredstva, ulazi se u program, na kraju se isplaćuje i rezultat toga će se zaista vidjeti. Sredstva koja su osigurana omogućuju već tijekom ove godine nekakvih 10 000 obiteljskih kuća da zaista uđu u taj program, a ono što je važno da zaista i građani grada Zagreba imaju sada po prvi put mogućnost aplicirati u takav program. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedi pitanje poštovane Nansi Tireli, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo svoje pitanje upućujem ministru financija gospodinu Lalovcu. Ministre, u prošli četvrtak Vlada je donijela odluku o povećanju naknada posjednicima otpadnih automobila, dakle građanima i smanjenju parafiskalnih nameta za sve uvoznike i proizvođače tih automobila što je za pozdraviti takvu odluku i u svakom slučaju nešto pozitivno. Ono što me interesira jeste vaš odgovor kao evo najodgovornijeg čovjeka za svaku potrošenu kunu u Republici Hrvatskoj s obzirom da takvom odlukom ćemo imati oko 14 milijuna godišnje gubitka odnosno manjka otkuda se misli nadoknadit tih 14 milijuna kuna i na koji način će se oni uistinu i isplatiti.
Na pitanje odgovara ministar financija Boris Lalovac, izvolite.
zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena zastupnice zahvaljujem na pitanju. Znači budući da Vlada Republike Hrvatske već dvije-tri godine radi na smanjivanju parafiskalnih nameta da bi olakšala poslovanje gospodarstvu, ovo je također bio jedan od uvjeta da se smanje određena opterećenja. Za poslovanje fonda isključivo je nadležan ravnatelj i ovo je isključivo pitanje u domeni znači … sredstvima koji odgovara zapravo ministar Zmajlović i detaljne upute o ovome ćete dobiti u pisanom odgovoru u konzultaciji svakako sa ministrom Zmajlovićem. Međutim, svakako je vrlo važno ukazati da analizom npr. i dubinskom analizom poslovanje fonda se ukazuje da oni također imaju značajna oročena sredstva koja oročavaju kod poslovnih banaka. Tako da ne vidim razloge da oni ne mogu nadoknaditi ovu razliku smanjivanja određenih dijelova parafiskalnih nameta, znači da se određene uštede u njihovom poslovanju svakako mogu naći i nadoknaditi ovu razliku, ali je bitno da se cjelokupni teret prema gospodarstvu i građanima smanjuje. Ali detaljni odgovor ćete dobiti od mene zapravo u koordinaciji sa ministrom Zmajlovićem. Zahvaljujem.
Komentar, Nansi Tireli.
Zahvaljujem ministre. Drago mi je evo što ste sad rekao ovo na kraju da ću dobiti odgovor vaš zajedno u koordinaciji sa ministrom Zmajlovićem jer uistinu smatram da je potrebna izuzetno ozbiljna koordinacija vas kao ministra financija i ministra zaštite okoliša. Nažalost, mi oko 700 milijuna kuna trošimo na posebne kategorije otpada. To nije od jučer, ta nakaradnost našeg sustava traje od 2007. godine. Vi ste sad u poziciji da kao ozbiljan ministar prvi put napravite rezove gdje ćete reći da ćemo sa koncesijom na ovaj način prestat i da ćemo sve one naknade koje se isplaćuju iz državnog proračuna na svaki mogući način svaku kunu od tog otpada vratit u državni proračun, a za to vam postoji samo jedan način. To je da sva ta roba se preuzme od oporabitelja, postane vlasništvo opet fonda i da je fond prodan na burzi što je jedino ispravno u ovom trenutku. Ovako od 2007. dozvoljavamo da pojedinci sebe nazivaju kraljevima otpada, imaju potpuno pravo jer od 2007. uistinu se pogodovalo samo određenim pojedincima da bi stvarali kapital koji je u biti vrijednost i imovina svih građana Republike Hrvatske. Najozbiljnije vas molim napravite sve da se koncesije ukinu, novi zakon koncesije više ne prepoznaje. U dogovoru sa ministrom Zmajlovićem riješite taj problem i recite jedanput zauvijek dosta jer inače ako nastavimo ovako dalje sa ovakvom praksom biti će sve gore i gore. Imate još jednu obavezu, uzmite si u ruke izvješće Državnog ureda za reviziju iz 2012. godine, dogovorite se sa ministrom unutarnjih poslova i sa relevantnim institucijama, pročitajte reviziju koja se odnosi na 2010. godinu i sankcionirajte sve one koji su radili protupravne radnje koje u toj reviziji stoje.
Slijede dva pitanja premijeru Milanoviću. Prvo će postaviti Petar Baranović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade, pitanje koje vam upućujem je u principu stvar, stvar je zapravo principa da budem precizan. Radi se o privatizaciji i o iskustvu koje imam kao saborski zastupnik. Naime, temeljem dojava građana ali i otvorenim slučajevima u hrvatskoj javnosti, u medijima, u više navrata sam tražio od vaših ministara pa i od vas odgovore na pitanja o pojedinim privatizacijskim slučajevima, jednako tako i o imenima koja koriste na pojedinim lokalitetima Republike Hrvatske poljoprivredna zemljišta u državnom vlasništvu. U svim tim slučajevima u kojima se radi o gospodarenju državnom imovinom, o otuđenju državne imovine, prodaji državne imovine, najmu državne imovine, redovito sam dobivao odgovor da mi se podaci ili ugovori ne mogu dati na uvid jer partneri konkretno u slučajevima privatizacije ne pristaju da se hrvatskom saborskom zastupniku daju ugovori o privatizaciji na uvid i na čitanje. Zapravo je moj dojam kao zastupnika, a vjerujem i svih ostalih kolega da već dugi niz godina na slučajevima privatizacije vlada omerta, zakon šutnje, da sve političke garniture koje su do sad dominirale u hrvatskoj politici i vladale zapravo solidarno drže stvar u ladicama daleko od očiju javnosti. Moje je pitanje upućeno vama. Da li ste spremni kao premijer i da li ste spremni kao Vlada u Hrvatski sabor uputiti potrebne izmjene zakona da privatizacijski ugovori i popratna dokumentacija vezana za sve slučajeve privatizacije u Hrvatskoj od kojih su mnogi kontraverzni, a mnogi kriminalne naravi konačno postanu dostupni hrvatskoj javnosti, građanima i što je vrlo bitno hrvatskim saborskim zastupnicima. Hvala lijepo.
Odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Hvala vam. Volio bih da ste bili bar malo ili imalo konkretni, vjerojatno ćete u odgovoru pojasniti na što ste mislili. Ja ne vidim u stvari zašto bi s tim bilo tko imao problema. Mi, moja Vlada i ja sigurno ne, jer u tim privatizacijama nismo ni sudjelovali, naročito ne u onim značajnijima. Ne znam šta je sad u zadnje vrijeme bilo privatiziramo ali to su u svakom slučaju toliko male transakcije u odnosu na one koje su prethodile da je eto zanemarivo. I da, ne vidim u stvari razloga da se tu radi bilo kakav misterij zaštite poslovnih interesa ili interesa partnera. INA je privatizirana zakonom, dakle ne uredbom, ne nekakvim ono, bio je i u Saboru i bilo je tu i povjerenstvo. Tako da, recite konkretno šta vas zanima, pa ćemo onda, možemo ići konkretno, a možemo i sistemski. Ne?
Komentar Petar Baranović, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja vjerujem da je malo kolega u sabornici koji su slušali moje postavljeno pitanje da nisu shvatili na što ciljam, pa ću ponoviti repeticiju … [[Govornik se ne razumije.]] vi se volite koristit latinštinom pa ću i ja malo vašom praksom. Da li ste spremni u Hrvatski sabor uputiti potrebne izmjene zakona da svi dokumenti, ugovori koji prate svaki pojedinačni privatizacijski slučaj budu dostupni na zahtjev hrvatskih saborskih zastupnika, ali i šire hrvatske javnosti. Naime, u svakom odgovoru na pitanje koje sam postavljao u ovom mandatu dobivao sam odgovor da partner iz ugovora ne dopušta da se ugovor da na uvid. Zbog čega hrvatski zakoni omogućavaju da se državna imovina, odnosno slučajevi vezani uz otuđenje i raspolaganje državnom imovinom ne drže pod velom tajnosti. To smatram neprihvatljivim. Konkretni slučaj HTP Primošten. HTP Primošten konkretni slučaj na koji nisam dobio ugovor od Vlade RH, naša sam ga u Primoštenu na putu igrom slučaja, pa sad danas tvrdim da vi kao premijer imate posla s tim slučajem ako ste odgovorni premijer hrvatske Vlade. Hvala lijepa.
E sad da je bilo ovako konkretno postavljeno možda bi odgovor bio konkretan, a ovako nam ne preostaje ništa drugo nego da čujemo pitanje Igora Češeka.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću postaviti vrlo konkretno pitanje predsjedniku Vlade RH gospodinu Milanoviću. Poštovani premijeru, sada je mjesec travanj i svi smo upoznati koliko je Vlada RH zainteresirana za uspješnu turističku sezonu, te je moje pitanje sljedeće. Kako se Vlada RH odnosno Ministarstvo turizma zajedno sa Ministarstvom poljoprivrede angažira da hrvatska hrana, odnosno hrvatski proizvodi budu plasirani na turističke destinacije i kako će se to statistički prikazati? Jer svima nam je poznato da se samo prikazuje broj noćenja i broj turista, no nigdje nije vidljiv udio domaćeg proizvoda koji je ugrađen u pruženu uslugu gostu. Mi u Slavoniji smo mišljenja da turistička sezona može biti uspješna jedino i samo ako se proizvodi hrvatskog sela nađu na trpezama turističkih hotela i u turističkoj ponudi RH. Zahvaljujem se na odgovoru.
Odgovara predsjednik Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Sve mjere, svi poticaji bilo oni koji idu automatizmom iz EU, pa ne možemo govoriti da je to zasluga bilo koje vlade, moje ili one prethodne, bilo projekti potpore fondovske potpore malom i srednjem poduzetništvu, proizvodnji, industriji. Sve to ide isključivo prema jednome, prema jačanju konkurentnosti, snage, tržišne pozicije hrvatskih proizvođača. Mi smo kad govorite o turizmu i turističkoj sezoni djelatno, dakle konkretnim aktima, pravnim akcijama raščistili teren za mega investicije. Zadnja su Kupari. Nije to bio posao od 15 minuta, ali boga mi nije ni od 20 godina koliko je trajao nerad. Tamo će se sada ulagati stotine milijuna eura izravno, a neizravno u prateće uslužne sadržaje, radna mjesta, restorane i šta ja znam šta sve ne gdje će gosti tih velikih hotela, skupih hotela 8 mjeseci godišnje trošiti novac i kupovati, dakle automatski ono po inerciji više hrvatskih proizvoda. To je samo jedan primjer kako to funkcionira. A od hotela do hotela niti se sav novac troši u hotelima, niti je to jedini oblik ponude. Ali recimo ja znam iz iskustva, odnosno iz osobne znatiželje da razgovaram stalno sa menadžerima i vlasnicima, postoje neki hotelski lanci značajni, recimo u Istri koja je najbliže zapadu gdje je 80 do 90% one sekcije food and beverage, dakle hrana i piće hrvatskog porijekla. A recimo u nekim hotelima je to manje od 10%. Sve ovisi o menadžmentu. Dakle, velike turističke profitne kuće imaju interesa u tome da uglavnom baziraju ponudu u hotelu na robi hrvatskog porijekla čiji vlasnici tih hotela nisu Hrvati i postoje obrnute situacije gdje su Hrvati vlasnici, a imaju sve uvozno. Dakle, uvjetno rečeno uvozno, jer iz EU kad gledate nacionalnu bilancu da uvozi se, ali sve je to jedinstveno tržište. Dakle, nema carina, nema barijera, sve je to domaća roba. Prema tome, mi se borimo i to vrlo aktivno i djelatno da ojačamo konkurentnost malih poduzetnika, proizvođača, svega i svačega. To nisu samo velike tvornice. To je cijeli lanac koji je uvezen, cijeli eko sustav. Ali na kraju jako puno ovisi i o procjeni konkretnog poduzetnika, a mi smo tu da ga na neki način usmjeravamo i da mu nudimo da ga tjeramo da uzme ono što je bolje, jeftinije. Jer kad bi bila samo tržišna logika, kad bi se države rukovodile samo tržišnom logikom onda bi svi mali propali, kad bi bila samo tržišna logika, vraćam se na primjer INA-e odnosno MOL-a kao vertikalno integrirane korporacije koja INA-u gleda na takav način onda bi se ponavljam još jednom na INA-nim pumpama, crpkama prodavala samo nafta odnosno derivati napravljeni negdje drugdje. A ovo u Hrvatskoj bi se sve zatvorilo. Jer to se financijski gledano iz perspektive van Hrvatske perspektive ne isplati. Ali to je onda područje politike, ne politiziranja nego politike da se popravi ono što je pokvareno. I sada da ne lutam u temi, eto to je odgovor na vaše pitanje. Dakle, nama izvoz raste, izvoz robe, izvoz hrane raste. Sada je rublja ojačala, pitanja je koliko će trajati. Na tome su naši izvoznici gubili mjesecima. Pazite, naši izvoznici hrane u Rusiju su odjednom počeli nuditi robu koja je za prosječnog Rusa bitno skuplja. Pala je rublja 50%, sada se trend okreće, tu će "biti kruha" pod navodnim znacima i za proizvođače hrane iz Slavonije, iz Podravine jer se tržište ponovno vraća. Dakle, sve je to naš prostor. Naša jedna od najvećih prehrambenih firmi izvozi 70% svoje proizvodnje. To je još uvijek premalo, treba izvoziti 90%.
Odgovor komentira poštovani Igor Češek, izvolite.
Zahvaljujem. Pa naravno da nisam zadovoljan odgovorom jer nisam vas pitao kakav je izvoz prema Rusiji i uskom tržištu nego kako će se povezati hrvatski turizam sa hrvatskom poljoprivredom. Konkretan odgovor nisam dobio. Međutim, ono što mogu pročitati, a to je program Vlade RH za mandat 2011-2015. gdje ste napisali u stavci o poljoprivredi da će Vlada poljoprivrednu politiku voditi temeljem između ostalih crta iskorištavanjem vlastitih posebnosti u povezivanju poljoprivrede i turizma. Ja ne vidim još nitijednu konkretnu mjeru, da je napravljena ili učinjena kako bi se ta poljoprivreda i turizam povezali. A ono što ide u prilog, meni u prilog a nikako u prilog RH, to je nažalost deficit izvoza naspram uvoza. Jer ako pogledate statističke pokazatelje, a statistika nikad ne laže, u 2012. godini smo bili u deficitu 1 milijardu američkih dolara, u 2013. godini milijardu i 200 milijuna američkih dolara. Dakle, vidimo da iako je rastao nešto izvoz ali rapidno raste uvoz. Ono što je dobro i pohvalno raste broj noćenja iz godine u godinu, ali ne raste naš izvoz, ne raste naša potrošnja naše hrane. Pogledajte samo koliko smo uvezli svinjskog mesa u posljednjih godinu dana, koliko se povećao uvoz, za 50% uvoz prehrambenih proizvoda, mliječnih proizvoda. Dakle, ova Vlada nije napravila nikakve konkretne mjere kako bi spriječila taj uvoz i kako bi potakla izvoz, kako bi potakla hrvatskog poljoprivrednog proizvođača da napokon stane na noge, da napokon hrvatski proizvodi hrvatskog seljaka budu na stolu na hrvatskom Jadranu. I molim pisani odgovor.
Približavamo se kraju, preostala su nam još dva pitanja. Poslušajmo ono Gordana Jandrokovića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje za gospodina ministra Hajdaš-Dončića. Gospodine ministre prije nekoliko dana vrlo ste ružno javno napali Zavod za statistiku optuživši ga za šlampavost i nekompetenciju. Razlog za taj neobičan ali po mojem mišljenju i nepromišljen čin jest vaše uvjerenje da je zavod krivo obračunao visinu proračunskog deficita uključivši u njega i jamstva Vlade RH za Zračnu luku u Zagrebu. U odgovoru kolegi Matušiću neizravno je to podržao i predsjednik Vlade Milanović spominjući ponovno deficit od 12,5 milijardi kuna. Čelni čovjek zavoda odgovorio vam je da je zavod radio po propisima i da se nikakva pogreška u metodologiji nije dogodila. Složit ćete se vjerojatno sa mnom da ta rasprava ostavlja vrlo ružnu sliku o funkcioniranju važnih državnih institucija te vas molim za sljedeći odgovor. Smatrate li da ste postupili ispravno i jeste li svojim napadom na Zavod za statistiku ozbiljno ugrozili njegovu vjerodostojnost kao jedne od ključnih institucija u našem odnosu prema EU? Budući da jamstvo za zračnu luku ne smatrate dijelom deficita koji je onda prema vama stvarni deficit i po kojoj metodologiji obračunavate deficit? I zanima me na kraju s obzirom na ovu polemiku koju ste imali, a da biste obranili svoju vjerodostojnost, jeste li spremni hrvatskoj javnosti dati na uvid cjelokupnu dokumentaciju o uvjetima davanja u koncesiju Zračne luke Zagreb?
Evo i odgovora ministra Hajdaš-Dončića.
Dakle, kao što znate cijenjeni saborski zastupniče da je cjelokupna dokumentacija objavljena u istom trenutku kada je koncesijski ugovor potpisan, to znači u prosincu 2013. godine ne samo na web stranicama ministarstva nego i ondašnjoj Agenciji za javno-privatno partnerstvo. Još jednom naglašavam, evo tu je i kolega ministar financija, da država nije izdala nikakvo jamstvo za Zračnu luku Zagreb. Dakle, nema jamstva Ministarstva financija. A da li ja mogu komentirati birokrate iz Državnog zavoda za statistiku i EUROSTAT-a? Mogu. Zato jer guide lines ili manuals ili da tako kažemo upute o načinu klasifikacije javno-privatnog partnerstva ili koncesije su vrlo rastezljive i mogu se tumačiti ovako i onako. I moje osobno mišljenje je, dakle od tog ja ne odustajem, što je meni bilo logično ako je to Hrvatski državni zavod za statistiku dakle čak nevezano to što mi upravljamo državom za 18 godina ćete možda vi smatram da svaki Državni zavod za statistiku bi u principu trebao imati vjerojatno onako prvenstveno nekakve nacionalne interese i već kada daje neke dokumentacije ili podatke da se jednostavno konzultiraju. Dakle, nije to moj napad na njih kao neku neovisnu instituciju, to je recimo onako moj lagani mentalni sukob sa birokratima koji su isti u Hrvatskoj i u Europskoj komisiji. Dakle, oni nisu neko naše tijelo koje je presudno za naš odnos sa Europskom komisijom, oni su jednostavno kako da kažem produžena ruka EUROSTAT-a a moje je pravo da s argumentima koje ću i dalje zastupati i braniti kažem da nema argumenata, mislim što je ušlo, budimo jasni dakle to je ušlo u deficit RH, budimo jasni po meni apsolutno to nije trebalo uči u deficit i to je to. Hvala.
Komentar Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ja se ne slažem s onime što je kazao ministar. Smatram da ste zaista ozbiljno ugrozili, idete kod predsjednice Kolinde možda?
Kakav komentar takva i reakcija sabornice. Izvolite nastavite komentirati odgovor.
Smatram da ste svojim napadom na Zavod za statistiku ozbiljno ugrozili i njegovu vjerodostojnost ali i vjerodostojnost Vlade Republike Hrvatske i svih državnih institucija. Zavod za statistiku kao što ga vi nazivate je produžena ruka EUROSTAT-a i sve brojke, sve statistike, sve informacije koje dolaze od Zavoda za statistiku u Bruxellesu se uzimaju ozbiljno kao činjenica kao fakat. Dakle, porukom jednog hrvatskog ministra Zavodu za statistiku da radi šlampavo, da je nekompetentan dovodite u pitanje rad te institucije i sve informacije i brojke koje stižu u Bruxelles i napravili ste vrlo ozbiljan gaf koji će dugoročno itekako pobuditi sumnju u rad Zavoda za statistiku a naravno i dodatno pobuditi sumnju u sve one brojke i manipulacije kojima se služite i ovoga puta. Dakle, što se tiče proračunu vi i dalje inzistirate na tih 12,5 milijardi eura, čuo sam evo i predsjednika Vlade, kuna pardon, svi znamo da se radi o gotovo 18 milijardi kuna. Dakle išli ste i u Bruxelles zato da biste opravdali to što niste dobro prikazali i vidim ministra financija nije mu svejedno jer on jedini izgleda u ovoj Vladi ozbiljno shvaća kritike i opasnosti koje su se nadvile na Hrvatskom. A što se tiče ugovora o koncesiji niste objavili sve, cjelokupnu dokumentaciju, izravni sporazum nije objavljen to jako dobro znate a u njemu piše ono što je sporno. I zato da biste zaštiti vlastitu vjerodostojnost, vi ste se hvalili da je to najbolji ugovor koji je Hrvatska u koncesiji napravila ikad, onda objavite taj tekst kako bi hrvatski građani procijenili da li je to zaista najbolji ugovor ili je to još jedan veliki vaš neuspjeh kao i monetizacija i željeznička pruga Dugo Selo-Križevci. Hvala vam lijepa.
Posljednje ali ne zbog toga manje važno pitanje postavit će poštovana Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Najprije moram reći da je moje pitanje trebalo biti upućeno ministru gospodinu Vrdoljaku, ministru gospodarstva. Predsjednika Vlade sad trenutno nema, ne znam što je bilo tako žurno da još jedno pitanje ne može saslušati i odgovoriti. Ja bi voljela kad bi on mogao odgovoriti na ovo moje pitanje kad već ministar gospodarstva nije tu, gospodin Ivan Vrdoljak.
Ovako. Postupit ćemo po Poslovniku kojeg biste trebali poznavati. Ukoliko nema ministra može odgovarati predsjednik Vlade ili neki i od potpredsjednika Vlade. S obzirom da imamo ovdje potpredsjednika Vlade zaduženog za gospodarstvo imat će tko odgovoriti na vaše pitanje. Sad ga postavite. Izvolite.
Pa ja mislim da je premijer gospodin Milanović predložio gospodina Vrdoljaka za ministra gospodarstva pa sam mislila da je on tu.
Postavite pitanje molim vas.
Može. Ministarstvo gospodarstva je u cilju poticanja povećane energetske učinkovitosti i korištenja obnovljivih izvora energije osiguralo sredstva, nadam se u cilju transparentnosti i što poštenijeg dodjeljivanja tih sredstava raspisalo javni poziv, od toga da je trebalo tu navesti sve ciljeve, prioritete, prihvatljive projektne aktivnosti, neprihvatljive, iznos, intenzitet, dokumentaciju, rok za podnošenje itd. gospodin ministar Ivan Vrdoljak potpisuje ovaj javni poziv kojim poziva sve neprofitne organizacije 9. veljače. Nakon toga se formira i povjerenstvo, sve na izgled izuzetno transparentno dok nije došao odgovor i to i nama koji smo bili jako brzi pa smo već 11. nosili na protokol Ministarstva gospodarstva tu prijavu sa odgovorom: "Povjerenstvo nije razmatralo vašu prijavu kako je fond sredstava po vremenu zaprimanja bio iskorišten s 9. veljačem." 9. veljače se potpisuje javni poziv a već 9. veljače su iskorištena sva sredstva. Moje pitanje gdje je 5 milijuna kuna za koje se objavio ovaj javni poziv, odnosno kada su, gdje i kako pozivani oni kojima je raspoređen novac dok mi ostali nismo mogli ni vidjeti javni poziv?
Na pitanje odgovora potpredsjednik Vlade poštovani Branko Grčić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice Juričev zaista ovo je toliko detaljno pitanje i vrlo specifično da ćemo morati potražiti pisani odgovor od Ministarstva gospodarstva.
Gospođe i gospodo zastupnici, a odgovor izvolite, da oprostite.
Zato bi bila vrlo rado da je tu predsjednik Vlade pa da mu kažem da ne govori da kod njih nema ništa ispod stola od transparentnosti, politikantstvu i prečicama i trikovima kako se dolazi do novca.
Aktualno prijepodne je završeno. Oglašavam stanku. Nastavit ćemo u 15 sati prvom točkom dnevnog reda Godišnje Izvješće o državnim potporama. STANKA U 13,10 SATI.
Kolegice i kolege, nastavljamo po dnevnom redu. 1. Godišnje izvješće o državnim potporama za 2013.godinu. Godišnje izvješće dostavila je Vlada RH sukladno odredbi članka 17. Zakona o državnim potporama. Prijedlog akta ste primili. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za poljoprivredu, Odbor za lokalnu i područnu samoupravu, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je u ime predlagatelja zamjenik ministra financija Igor Rađenović, uvodno zamjeniče. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Dozvolite nekoliko minuta, desetak najviše o Godišnjem izvješću o državnim potporama i to za 2013.godinu koje je danas pred vama. Dakle Ministarstvo financija, Vlada u cjelini koja nam to predlaže ali i Ministarstvo financija sukladno Zakonu o državnim potporama po prvi puta izradilo ovo godišnje izvješće za 2013.godinu. budući da svakako vi svi to u ovoj dvorani znate da je do tada ovo izvješće pred vama branila Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja i ona ga je izrađivala. A ulaskom u EU sa novom ulogom Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja i novom ulogom procjena državnih potpora ta zadaća je zapala za Ministarstvo financija. Dakle obveza izrada redovitih godišnjih izvješća o državnim potporama sukladno je metodologiji prikazu pregleda državnih potpora koji se koristi u cijeloj EU odnosno sukladno odredbama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između RH i europskih zajednica tj. njihovih država članica. Naime, govorimo o izvješću za 2013.godinu izvješću u kojem Hrvatska u prvom polugodištu još uvijek nije članica EU, dakle mi smo to od 1.7.2013.tako da se ovo izvješće odnosi i na dio života u EU i dio života još onog starog, više se ni ne sjećamo da do prije samo dvije godine nismo bili članica EU čak i manje od toga. Dakle Godišnje izvješće o državnim potporama sadrži i analitički prikaz državnih potpora u RH dodijeljenih u 2013.godini zajedno sa revidiranim podacima za potpore u 2011.i 2012.godini, a temelji se na podacima dodijeljenih državnih potpora koje su Ministarstvo financija koje je sakupilo … te podatke dostavili svi davatelji potpora. Oni su brojni, to su nadležna ministarstva, agencije, fondovi, HBOR i brojne jedinice lokalne ili područne samouprave. Odlučili smo u ovom izvješću uključiti i potpore poljoprivredi i ribarstvu iako one nisu navedene, kaže potpore kroz zakon nisu predmet zakona, no međutim ocijenili smo u Ministarstvu financija i u Vladi da bi ovo izvješće s obzirom na veličinu potpora u ribarstvu i poljoprivredi da bi ovo izvješće trebalo sadržavati i te podatke. Dozvolite nekoliko agregiranih, brojčanih podataka, dakle u 2013.godini u Hrvatskoj je ukupno dodijeljeno 8 milijardi 486 milijuna kuna potpore, udio tih potpora u BDP-u iznosio je 2,6%, a u rashodima države 6,8%. Po jednome zaposlenome u RH statistički potpore su iznosile 6.220 kuna, a po jednom stanovniku RH gotovo 2.000 kuna 1.973,05 kune. Dakle te brojke su nešto značajne svojim postotkom svojim udjelom nego one u EU. O tome ću možda reći nešto kasnije. Vraćam se statistici, potpore sektor industrije i usluga čine 65,2% ukupno dodijeljeni potpora sa udjelom u BDP-u od gotovo 1,7%, dok potpora sektora u poljoprivredi i ribarstvu čine 34,8% gotovo 3 milijarde kuna sa udjelom u BDP-u nešto manje od 1%. Unutar strukture potpora u industriji i uslugama, sektorske potpore su tu sa udjelom od 63% i nadalje prevladavaju u odnosu na horizontalne potpore uključujući regionalne potpore i potpore na lokalnoj razini na koje se odnosi udio od 37%. Unutar najznačajnijih sektorskih potpora najviše je u sektoru prometa, zatim usluge javnog radiotelevizijskog emitiranja HTV milijardu i 200, sektor brodogradnje sanacija i strukturiranje poduzetnika u poteškoćama u 2013.to je bilo 141 milijun kuna, te potpore sektoru turizma sa iznosom od svega 1% unutar sektorskih potpora. Unutar horizontalnih potpora u užem smislu da tako kažemo tako ih kao posebno pozitivne definira i Europska unija i njene strategije, a to su potpore za istraživanje, razvoj i inovacije, zaštitu okoliša, očuvanje energije, male i srednje poduzetnike, usavršavanje, zapošljavanje, kulturu te razvoj širokopojasnih mreža. Dakle te da tako kažemo poželjnije potrebe s aspekta politike koju nosi Europska unija, ali nosimo i mi kroz strategiju i kroz odluke Vlade. Najvažnije je dakle one u užem smislu dodijeljene su sa milijardu i 300 milijuna kuna, najznačajnije je za zaštitu okoliša i uštedu energije nešto preko 800 milijuna kuna, mali i srednji poduzetnici 137 milijuna kuna, istraživanja, razvoj i inovacije 9,5% ili gotovo 123 milijuna kuna, zapošljavanje 6,5%, kultura 5,8, usavršavanje 3,5 te zadnje i ne najmanje važno, ali brojčano najmanje te 2013.godine, a to je razvoj širokopojasnih mreža u iznosu od 1,2% ili 15 milijuna kuna. U '13. godini, dakle godini na koju se odnosi ovo izvješće dodijeljeni su i regionalne potpore i to u iznosu od 591 milijun kuna, potpore na lokalnoj razini od gotovo 167 milijuna kuna i tzv. deminimis potpore ili potpore male vrijednosti u iznosu od 617 milijuna kuna. Prije nekih zaključnih izlaganja … za usporedbu rekao sam prije koju minutu nekoliko riječi o potporama u Europskoj uniji, dakle državne potpore u Europskoj uniji globalno, zajednički zauzimaju znatno manji udio u BDP-u, kod njih to iznosi, dakle … 0,52% i to ne računajući 0,52% BDP-a, sjećate se da su naše brojke znatno veće i to ne računajući doduše potpore za željeznički promet i potpore za uvažavanje gospodarske i financijske krize, dok potpore za poticanje industrije i usluga iznose 0,43% i gotovo 90% tih potpora dodijeljeno je za horizontalne ciljeve, dakle ciljeve od zajedničkog interesa, a ne pojedinačne okomite ciljeve. Države Europske unije i postotno kažem postoje znatne razlike, ali ne bih pogriješio kada bih rekao da smo tu pri dnu onih poželjnih omjera i odnosa, bilo je nekih statističkih ali dobro da ne odem previše za ovo uvodno slovo, dakle puno više su države Europske unije u pravilu usmjerile svoje potpore prema strateškim ciljevima, zacrtanim za 2020., dakle za potpore za ostvarenje pametnog, održivog i uključivog razvoja, odnosno potporama koje su u većoj mjeri poticale horizontalne ciljeve kao što su regionalni razvoj, istraživanje te zaštita okoliša. U odnosu na prethodne godine dakle u 2013. godinu primjetno je blago smanjenje dodijeljenih potreba što zbog i to je naša ocjena, što zbog gospodarske krize, što zbog poteškoća u poslovanju korisnika u Republici Hrvatskoj, ali i smanjenih proračunskih mogućnosti i nešto učinkovitijih potpora ali vjerujem da ćete u raspravi vi pokazati i dati svoje ocjene oko toga, dati palac gore ili dole za određene politike, određenih sektora u dodjeljivanju potpora. Naime, ukupno dodijeljene potpore u '13. u odnosu na '12. su manje za 3,6%, a u odnosu na '11. za 6%. Značajniji pad je u sektoru poljoprivrede, pad je od 16,6 u odnosu na '12. i 30,3% u '11., ali dakako da je dio toga kompenziran, značajni dio čak i povećan kroz fondove Europske unije. Industriji i uslugama potpore su u odnosu na 2012. bile manje za 5%, a u odnosu na '11. za 1% u 2013. Pad je i u tim potporama. Ono što je važno za naglasiti, da bolja učinkovitost korištenja sredstava poreznih obveznika u okviru industrijske politike potrebno je učiniti dodatne napore ne bi li se promijenili, dakle da bi promijenili dosadašnje trendove i samu strukturu dodijeljenih potpora i želja je dakle da one u većoj mjeri doprinesu gospodarskom razvoju uz ostvarenje dodatne vrijednosti, ali dakako i uz osnovni cilj i uvjet svega dakle da se poštuje i tržišno nadmetanje. Stoga jedna od glavnih … ekonomske politike mora biti usmjerena u načelu u kojem se dodjelom državnih potpora neće nagrađivati oni koji nisu u stanju dakle poboljšati svoje poslovanje, narodski rečeno gubitači i to na uštrb onih poduzetnika koji posluju pozitivno, koji posluju zdravo i zapravo kroz učinkoviti sustav potpora u uvjetima gospodarske krize mogu poslovati bolje na radost kažem i svojih vlasnika i svojih radnika, ali dakako i gospodarstva u cjelini. I stoga da ne bi i to je naša strategija i cilj, što više dakle potpora dati horizontalnih potpora, potpora u zdrave gospodarske subjekte da ne bi kažem ti zdravi gospodarski subjekti indirektno kroz proračunska davanja u najširem smislu bile žrtve dakle tog sustava u kojem novac za državne potpore ide u svojevrstan bunar bez dna. Stoga prilikom dodjele potpora i to je ono na čemu mi u Ministarstvu financija i u Vladi stalno apeliramo na sve davatelje državnih potpora, a rekao sam da su ona puno šira od samih ministarstava do jedinice lokalne samouprave. Tražimo da se kod dodjeljivanja potpora postupa načelima dobrog gospodara pri čemu svaki davatelj potpore pojedinačno svoja ograničena proračunska sredstva mora što je moguće više usmjeravati u tzv. dobre potpore, potpore horizontalnog karaktera, a u što manjoj mjeri u sektorske potpore jer je evidentno da je taj udio sektorskih potpora bio prilično značajan u usporedbi sa drugima i želimo da se dakle taj udio na maksimalnu moguću razinu smanji. U cilju svih ovih navedenih načela Vlada Republike Hrvatske donijela je smjernice politike državnih potpora. Zajedno s ovim izvješćem su one usvojene na Vladi. Razvidno je iz tih smjernica koje su neki od vas dakako i pomno proučili, moja je procjena, a procjena institucije koju predstavljam Vlade Republike Hrvatske, da je razvidno navedeno da su tamo jasno navedeni i naglašeni upravo ovi ciljevi i načela, dakle što više horizontalnih potpora, a sve u cilju modernizacije sustava državnih potpora, dobrim dijelom … pokrenutih od pravila igre koja smo dakle preuzeli ulaskom u Europsku uniju i od one konačnice da ocjenu državnih potpora. To je možda rečenica koju nisam izrekao a vrlo je važna, dakle da ocjenu državnih potpora u konačnici ipak daje Europska komisija i da je ona nešto stroža i u najmanju ruku jednako stroga kao što je nekad bila Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, a znate onda koje sve posljedice mogu nastupiti ukoliko se neka potpora ocijeni nelegalnom. U skladu s time i to je ono što je i misao vodilja naših smjernica svaki davatelj državnih potpora mora voditi brigu o načelima i preporukama koje su ne samo dakle obveza u RH već poštivanje i ekonomskih, tržišnih načela kao jamca uspjeha provedba ekonomskih politika Vlade RH na zajedničkom europskom tržištu što kažem uvijek volim reći. Evo dame i gospodo, rekao sam deset. Uzeo od vaših 12 minuta za uvodno slovo. Otvoren za raspravu o Izvješću o državnim potporama za 2013. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji Odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba nezavisnih ljevičara Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Kad ocjenjujemo samo izvješće možemo reći da je pregledno s mnogo podataka. Svakom od nas može itekako koristiti i nema razloga da se izvješće ne prihvaća. Ali pokušajmo ocijeniti vladinu ekonomsku politiku kroz podatke koje nam ovo Izvješće daje. I onda možemo samo nekoliko jasnih poruka izvući iz ovog izvješća. Primjer svega da skoro 4 i pol puta više dajemo za potpore ako to stavimo u odnos prema bruto društvenom proizvodu negoli to radi Europska zajednica 2,6 u odnosu na 0,5 ukupne europske potpore. Možemo reći da je problem i nizak BDP u odnosu na europske zemlje, ali je evidentno da ogroman dio jednostavno bruto društvenog proizvoda dajemo potpore. Kad s druge strane promatramo kako dijelimo potpore e tu dolazi do najvećih problema i najviše negativnih ocjena ekonomske politike Vlade RH. Zašto? Iz jednostavnog razloga što 63% dajemo za potpore sektorske, a samo 37% dajemo za horizontalne potpore. Što znače sektorske potpore? Sektorske potpore znači neprekidno financiranje neprovedenih restrukturiranja, neprovedenih konsolidacija i neprekidno financiranje neuspješnih. E sad pitamo se da li su jednostavno te ogromne sektorske potpore koje dajemo dale rezultata, jer netko bi očekivao da u ovom mandatu će barem toliko ogromne sektorske potpore koje nisu uobičajene, nisu ni dobro došle kad gledamo tržišnu utakmicu i konkurentnost da li su dale rezultate. I onda je odgovor ne, nisu dali rezultat. Kad s druge strane gledamo naše deficite koji su nećemo sad govorit koliko, ali su enormni. Neprekidno ih financiramo novim kreditima a što utvrđujemo? Utvrđujemo da ukupno dane potpore vam prelaze 6 cijela hajde manje su od 6,8% ukupnih troškova. Znači u proračunu značajni dio izdvajamo. I sad moramo pitati a tko je odgovoran da tolika sredstva izdvajamo za potpore koje ne daju rezultat? I onda dolazite da za te rezultate su opet krivi članovi Vlade. Gdje odlaze potpore? U željeznicu, televiziju, brodogradnju iako budimo iskreni značajno pada udio u brodogradnji i one su rezultat ugovora o privatizaciji, pa sumnjam da se u tom dijelu nešto može načiniti. Prema tome, dobar dio javnog sektora i dalje ima sektorske potpore, a nisu provođena restrukturiranja i određene promjene. Mislim da najjači primjer toga je Hrvatske željeznice, teretni promet koji neprekidno ima potporu za potporom, a iste su kao i 2011. kad gledamo teretni promet. Čak opravdanja možemo naći za putnički promet jer to radi Europa, to ni za Europu nije posebno problematično jer jednostavno zna se da putnički promet bez subvencija ne može, pa barem u ovom dijelu kad gledamo gradimo nove kompozicije, zapošljavamo u Hrvatskoj, pa je to i opravdana potpora. Ali kad gledate teretni promet tamo u biti nije utrošeno restrukturiranje, nije provedeno restrukturiranje, nema modernizacije i jednostavno samo pokriće gubitaka koje neprekidno trošimo i tu je jedan od naših najvećih problema. Prema tome, ostaje pitanje zašto Vlada nije jačim zahvatima, odgovornijim poslovima restrukturiranja načinila efikasniji gospodarski sektor u onom dijelu gdje je Vlada većinski vlasnik da bi smanjili te neprihvatljive potpore. Ili obrnuto, da bi kroz određeni dio tih potpora na vrijeme nešto provela. I tu i je jedan od najvećih problema, jer vi kad gledate mi smo na sanaciju i restrukturiranja utrošili samo 6%, izvinjavam se 4% od sektorskih potpora. Samo 4%. A u biti sektore ćemo promijeniti ako više uložimo u restrukturiranje. Ako provedene procese, znači kad bi čak te sektorske u većem iznosu bile uložene u restrukturiranje mi bi mogli reći ajde potrošili smo novac ali sutra ćemo imati efikasnu gospodarsku granu koja više neće biti u potporama. I u biti sada nam je jasno zašto su neprekidni prigovori Europske zajednice kad govorimo o ekonomskoj politici Vlade RH a to je neefikasan sektor koji je pod upravljanjem Vlade RH. I nadalje je preskup za budžet, preskup za građane Hrvatske i to je jednostavno dio gospodarstva koji ne ulaže, dio gospodarstva koji ne generira nekakav razvoj i gospodarski rast. Prema tome 4 godine, ili 3 godine izvinjavam se, ovog mandata Vlade i potrošene ogromne novce kojih nema nego nam predstavljaju deficit i minus, a nismo proveli osnovne poslove, nismo proveli restrukturiranja. Jer da su provedena tada bi izdvajanja za restrukturiranja bila daleko veća i imali bi sutra prostora da ne smanjujući potpore više ulažemo u horizontalne potpore, znači više ulažemo u regionalni razvoj. Jer problem Hrvatske je nedovoljno ulaganje u regionalni što je osnovna karakteristika u Europi gdje se posebni novci daju za regionalni. To su ulaganja koja jednostavno u Europi imamo i u telekomunikacijama, zaštiti okoliša za razliku kod nas gdje se nedovoljno u tom dijelu ulaže. I u biti trošimo novac poreznih obveznika na gubitaše i neuspješne. I to je cijeli ovaj mandat bez ja bih rekao naznaka da će iduću godinu biti bolje. Zašto? Jer u tim sektorima imamo potpuno isto stanje. I zato ocjenjujemo da smo neracionalno trošeći novac državnog proračuna koji ima značajan utjecaj na deficit potrošili i 2013. godinu bez značajnijih rezultata za gospodarski rast. Još bih se htio sa par riječi dotaknuti i jamstava. Jednostavno izdanih jamstava u 2013. je preko 6 milijardi kuna, od čega na financiranje cestovne i željezničke infrastrukture skoro 5 milijardi i 800 milijuna. I sad se pitamo da li su to jamstva koja ćemo uspjeti naplatiti ili nisu? I onda ćemo vidjeti kako generiramo deficite u državnom proračunu. Zašto? Uloženo u cestovnu infrastrukturu ne vraća se. Čak smo autocestama skinuli 0,40 lipa, jest da je trebalo za ulaganje u željeznicu i državne ceste i regionalne ceste a sada tamo još više generiramo minuse. Što znači da će sva ova jamstva jednostavno leći na državni proračun i deficit državnog proračuna. Što reći o željeznicama? Isto ono što i u Europi. U Europi ulaganje u željeznicu, pogotovo kad govorimo o infrastrukturi, nisu potpore koje se smatraju da su prave potpore, to su jamstva koja su prihvatljiva jer se ulaže u infrastrukturu. Ali što je problem kod naše HŽ infrastrukture? Problem HŽ infrastrukture je da sav teret na državni proračun, dubioza u teretnom prometu ne padne na proračun, tada dio toga skrivamo u HŽ infrastrukturi. A to znači da i ta sredstva će sutra pasti na teret i deficita i proračuna jer to nije ulaganje u HŽ infrastrukturu. S druge strane zbog bitke da ovakav neracionalni HŽ teretni promet održimo mi naplaćujemo 50% cijene najma željezničke infrastrukture pa će nam sutra i strani operateri voziti po nižoj cijeni. A iz niže cijene vrlo teško ćete isfinancirati ja bih rekao infrastrukturu. To je naš problem, znači 5 milijardi i 800 milijuna kuna uloženo u prošloj godini za jamstva u željeznici i cesti je potencijalni deficit jer ne vidimo šanse da grane koje su to dobile vraćaju iz prihoda. Premalo je jamstava koje je dano u regionalni razvoj, koji je dano u ja bih rekao turizam i da govorimo u nova radna mjesta. I to je na neki način osnovni problem zašto nema i gospodarskog rasta. Govoriti o poljoprivredi i ribarstvu mislim da se ne trebamo opterećivati, to je jedna prednost, jer se taj dio smanjuje, a sve više i više će se koristiti europska sredstva. I to je nešto što znači da ćemo imati iste uvjete poslovanja kao poljoprivrednici u Europi i da ćemo po tim kriterijima moći povlačiti ta sredstva. I samo treba biti efikasan u povlačenju tih sredstava. Govoreći o brodogradnji, tu sad samo treba pratiti redovito ugovore, a to znači da li kupci brodogradilišta ulažu svoj dio u brodogradilišta jer jednostavno više od 50% su njihovi udjeli u restrukturiranju brodogradilišta da bi izbjegli bilo kakve rizike da brodogradnja opet negativno utječe na državni proračun. Prema tome, govoreći o poticajima bojimo se da se ništa bitno neće promijeniti niti u izvješću za 2014., ali ni 2015. I da u biti teret restrukturiranja će biti taj koji ćemo prije ili poslije morati platiti da provedemo to restrukturiranje a tada će iznosi biti daleko veći. Ono što također želim naglasiti Narodna banka je rekla da se banke nedovoljno rasteretile dugova, potraživanja prema gospodarstvu, ali isto tako kad promatrate koliko smo mi to subvenciju dali kroz otpis poreza ocjenjujemo premalo. Prema tome ni u tom djelu privatni sektor nismo dovoljno rasteretili a znamo da nam je privatni sektor u stravičnim dugovima. Prema tome, još uvijek nas čeka rasterećenje za poreze i doprinose. Bilo bi bolje da to nismo proveli kroz postupke potpora jer se to kontrolira, traži se posebne programe, traži se povrat sve smo to trebali učiniti kroz predstečajne nagodbe jer su to sustavi koji ne ulaze u potpore a jednostavno smo mogli shvatiti ako ne oporavimo privredu, ako joj ne oprostimo dio dugova nećemo imati veći gospodarski rast niti veće zapošljavanje. Prema tome neracionalno korištena vrlo, vrlo vrijedna sredstva preko 6,8% ukupnih troškova a nismo postigli ono što želimo, nismo postigli odgovorne javne sektore i to je ono što nas čeka. Kako to nije provedeno ni 2014. ni 2015. bojimo se da će izvješća biti i u buduće.
Hvala. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika Grubišić-Kajin, nema nikoga, gube pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Krešimir Bubalo i Dinko Burić, nema ih, gube pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Na žalost još jedno izvješće u ovom visokom domu koje je pase. Mi smo raspravili Izvješće o izvršenju državnog proračuna za 2013. po prilici prije 7,8 mjeseci. 2014. je već potrošena a već smo potrošili i 4 mjeseca 2015. Ovakva izvješća bar kako ih mi doživljavamo u klubu HDZ-a prema Hrvatskom saboru prije svega bi treba biti kao podloga za raspravu o proračunu slijedeće godine. Međutim, kolegice i kolege koliko smo mi u stanju ispolitizirati ono što u depolitici naprosto nema mjesta najbolji primjer je i današnje aktualno prijepodne, jer možda da su mnogi sudionici današnjeg aktualnog prijepodneva pročitali ovaj uvodni dio pa da su vidjeli što su potpore, što se smatra potporom vjerojatno ne bi bilo rasprava kakvih imamo a isto tako kad govorimo o deficitu vjerojatno bi drugačije raspravljali. Jer evidentno je iz današnjih, današnjeg aktualnog prijepodneva da nama još uvijek nije jasno što je potpora, da li je otpis poreza potpora, nije potpora, da li su nekakva jamstva potpora ili nije potpora, da li nešto potpisano uz ugovor je potpora ili nije potpora. Sve to u principu na određen način piše u ovom izvješću. Međutim, ja bi se nadovezao tamo gdje je kolega Linić stao, možda su potpore najveći problem zašto Hrvatska u proteklim godinama svog postojanja nije provela program restrukturiranja u državnim poduzećima. Zašto? Pa zato što izuzev ministra financija kojega glava boli od tih silnih potpora svakom ministru je daleko lakše kod premijera i u svojoj političkoj stranci iskamčit da dobije određene potpore i da na takav način osigura pomoć bez obzira da li je to horizontalna ili sektorska potpora nego da ide u program restrukturiranja koji je uvijek bolan, težak i nad onim nad kojim se provodi nije nimalo ugodan. I zato mi danas situaciju sa potporama imao potpuno identičnu kakva je ona bila i prije petnaestak godina, samo manjim iznosima jer tada je bio manji proračuna. Međutim, bez da nabacujemo se s lijeva i desna jer ako uzmemo zadnjih 16 godina da možemo reći da smo podijelili, 8 jedni, 8 drugi, međutim kad pogledate ove tablice onda ćete vidjeti u principu da jedni i drugi smo napravili to što smo napravili. Da li mi danas nakon silnih milijardi a možemo kad pogledamo što se učinilo 2002., 2003. pa onda što se učinilo u vremenu od 20014. do 2011. ta cijena priča nas u brodogradnji košta 25, 26 milijardi sani s osnova jamstava koje je država preuzela. Da li mi danas imamo zdravu brodogradnju? Nemamo, mi imao Uljanik koji funkcionira tako samo zbog toga što ima specifičnu proizvodnju i pitanje je dokle će bit. Ovi drugi praktički više ne postoje. A da smo mi tu brodogradnju natjerali da se restrukturira, da se pretvori u nešto što može opstat na tržištu vjerojatno ne bi potrošili tih 25 milijardi nego bi nekakvih 15 milijardi uložili u nešto drugo gdje smo mogli otvoriti tisuće i tisuće radnih mjesta i vjerojatno ne bi imali danas ovoliki broj na burzi. Hrvatske željeznice, kolegice i kolege 2005. Hrvatskim željeznicama je na kunu njihove zarade trebalo iz državnog proračuna dati 2,85, da kažem samo za onu prostu reprodukciju da mogu nešto investirati u infrastrukturu i da mogu odražavati ono što imaju. Kad se krenulo malo u program restrukturiranja za dvije godine se taj radni omjer spusti na 1,85 a onda to mnogima nije pasalo, pa se stalo i pitaj Boga da li opće danas iko može u Hrvatskom željeznicama izračunati taj radni omjer. Međutim, kao što smo se nabacivali sa jamstvima za brodogradnju i ubacivali ih u deficit proračuna nekakvih prethodnih godina tako nažalost u deficitu na današnji proračun su jamstva za Hrvatske željeznice. Jedna Vlada je imala ili dvije nesreću da ima brodogradnju, druga Vlada ima tu nesreću da ima hrvatske željeznice i pitaj Boga što će imati treća Vlada ako mi ne shvatimo da potpora ima jednu sasvim drugačiju nakanu, dakle nakanu da se provede program restrukturiranja, nakanu da se znanost i znanje ubaci u gospodarstvo i da se tu pomogne, na kraju potpora služi zato da ono što pojedina država i politika procijeni da treba poticati da ga stvori da bude konkurentan na svjetskom tržištu. I da zato postoje političke volje i da se to vidi kroz ekonomsku onda mi ne bi mi imali ovakvo izvješće. Jer gledajte ovo izvješće će biti potpuno identično za 2014., 2015.nemate nikakve razlike. A znate zašto nemate razlike? Zato što se politika nije promijenila, strukturne reforme se nisu proveli i onda rezultat te cijele priče ne može biti drugačiji. I zato ovakva izvješća moraju ići u roku od 15 dana kada se u ovom Saboru raspravlja o izvješću o izvršenju državnog proračuna jer svaka rasprava poslije nema smisla. Zašto? Zato što ovo izvješće nam govori nešto ustvari ne kazuje nam ono što nam nikad nije niti kazivalo, a to je koji je efekat tih potpora. To je onaj famozni fiskalni učinak o kojem ja stalno u ime kluba govorim kada su pojedini zakoni, dakle ako je država u nešto uložila 500 milijuna, milijardu kuna, 10 milijuna uopće nije bitno koji je to iznos onda želimo znati zašto smo to uložili i što očekujemo od tih 10 milijuna. Nažalost, vi u ovom izvješću takve ocjene nemate. Izvješće je kvalitetno tehnički napravljeno da se razumijemo, tu nema nikakvog prigovora, ali da li smo mi političku u Hrvatskoj, a očigledno je da ovo sve što se događa spremni razgovarati na ovaj drugačiji način, da smo mi u politici zato da nekome kažemo ne radiš dobro, da bi mogao funkcionirati i da bi oni poslije tebe mogli opstati moraš napraviti to i to. Ne, mi to nismo u stanju napraviti nego je lakše iskamčit novce i dati novce i ja se neću nikome zamjeriti. Rezultat toga je ovo što je. jer kada usporedite potpore u Hrvatskoj kome se daju i kolike potpore su iz hrvatskog proračuna, kolike potpore iz proračuna članica EU onda ćete vidjeti da one koje su gospodarski, infrastrukturno puno jači od nas imaju manje potpora. Zašto? Zato što su imali snage u određenom momentu provesti reforme, restrukturirati se i novce pravilno iskoristiti. Jer gledajte da li ćemo mi HŽ-u dati ih proračuna milijardu kuna ili ćemo im dati dvije milijarde jamstava za istu stvar, to je dragom Bogu svejedno. Po novoj metodologiji i jedno i drugo je deficit državnog proračuna, prema tome svejedno. Da li imamo situaciju u HŽ-u danas koji nam garantira da taj HŽ sljedećih nekoliko godina može živjeti bez toga? Nemamo. HŽ može jedino živjeti s takvim ili sa više novaca u sljedećim godinama, ista priča kao što je bila priča kod brodogradnje. Poljoprivreda, pa gledajte svi su se hvalili koliko smo novaca dali poljoprivredi. A da li smo mi sa tim novcima pripremili svoje poljoprivrednike da povuču novce iz fondova EU, da li smo znanost i znanje koje imamo usmjerili u praktičnu proizvodnju? Nismo. Jer gledajte u pojedinim godinama prošlog desetljeća potpore uz kapitalnu pomoć u poljoprivredi su iznosile preko 4 milijarde i 800 preko 5 milijardi kuna. A kada dođete na ljeto na more, što imate na tržnicama, što imate u trgovačkim lancima? Koliko imate proizvoda sa hrvatskog sela? Ništa. I onda se realno postavlja pitanje da li smo mi te milijarde utrošili s tim da novoj generaciji hrvatskih ljudi na selu bude bolje ili smo ih bacili da kupimo socijalni mir? I to je ono ključno pitanje koje se premeće na svakoj stranici ovoga teksta, na svakoj stranici si vi to pitanje možete postaviti. I onda je logična stvar da si postavljate pitanje gdje je tu ekonomska politika. Ja stalno govorim da je proračun najjača poluga za vođenje ekonomske politike jedne Vlade ako se ona racionalno vodi. Zašto? Pa ako se i ove potpore racionalno pokažu i prikažu pa i onome kome one pogoduju u datom momentu će postati svjestan da na takav način ne može dugo živjeti. Međutim mi danas govorimo o 2013.zato uopće neću govoriti o brojkama jer one su passe ali govorim vam kolegice i kolege za godinu dana će drugi neki saziv raspravljati o izvješću 2014.ili 2015., zaključak će biti identičan. Najveći korisnici potpora državnih jamstava su i u 2009., 2010., 2012., 2013., 2014., 2015., 2016.i pitaj Boga gdje će se to zaustaviti. valjda dok nam netko iz Europe ne povuče ručnu i da kaže da to više ne smijemo raditi jer očigledno mi možemo jedino na takav način funkcionirati. Jer koja je logika da mi u 12.mjesecu prilikom donošenja proračuna tvrdimo da je deficit državnog proračuna 12 milijardi, istovremeno popratni dokument uz taj proračun su predviđena jamstva, a i u Zakonu o izvršenju državnog proračuna se kaže koliko je to i zna se da po ESO metodologiji je to praktički deficit. I mi kažemo ne to nije deficit iako svi u ovoj sabornici u ovoj Vladi znaju da ti kojima damo jamstva neće moći vratiti te kredite da će ti krediti u nekim budućim vremenima pasti na teret državnog proračuna. i onda se mi prepucavamo da li je netko imao deficit 12, 15, 16 ili 17 međutim gledajte u konačnici javni dug RH je 300 milijardi, javni dug RH je 90% BDP-a i nažalost nemojmo govoriti, meni je smiješno kada netko kaže deficit državnog proračuna je povrat kredita. Ne, kredit nije u deficitu državnog proračuna niti se prihod od kredita vodi kao prihod, niti se plaćanje kredita vodi kao rashod. Zašto? Zato što se kredit diže zato što je proračun u minusu da bi se platili određeni rashodi. Ti rashodi su deficit državnog proračuna. Međutim danas predsjednik Vlade koji voli ovako držati lekcije je nekoliko puta rekao da deficit državnog proračuna čine povrat kredita. Hrvatska kao prvo uopće ne vraća kredit jer ga nema od kuda vraćati, niti je prodala imovinu, niti je u suficitu prema tome, Hrvatska ako se zaduži ona se zadužuje isključivo za reprogram starih kredita. Ono što je u deficitu državnog proračuna su kamate. E sada gledajte kolegice i kolege, ako će deficit državnog proračuna ove godine biti 15 milijardi kuna, bez obzira koja je to kamata ali čuli ste jučer guvernera oko … on će definitivno rast za 2 godine, on ovako nizak ne može ostati. To je odluka da euribor i libor bude ovako nizak, koncept Europske središnje banke i da kažem Vlade, bez obzira kako se ona zvala, koja sa tim niskim kamatama želi potaknuti privatni sektor da nešto radi, da investira u Europskoj uniji. E sad ova kamata od 3% će u jednom datom momentu skočit na 4 ili 5%, međutim nama problem ovih potpora je nerestrukturiranja i onaj kreditni rizik od 2,75 i ocjena i Centralne banke i poslovnih banaka da najveći dio hrvatskog gospodarskog sektora nažalost nije solventan i nije kreditno sposoban. I ni sa jednom potporom iz državnog proračuna ako nismo spremni provest program restrukturiranja, ako nismo spremni provest reforme mi tim poduzećima pomoć ne možemo, pa da im čak Hrvatska narodna banka otpusti devizne rezerve i da im da sa 0 kamata kredita oni nisu u stanju ništa napravit. Zašto? Zato što nisu pripremljeni na to. Ali gledajte, mi svake godine od 8 milijardi pa na više dajemo kroz potpore i poticaje. Koliko smo otvorili radnih mjesta sa tim potporama i poticajima? Niti jedno, niti jedno radno mjesto praktički, niti jedno radno mjesto. I kad uzmete da Hrvatska svake godine kao direktne i indirektne štete rata, posljedica rata plaća negdje oko 10 milijardi kuna iz državnog proračuna onda vam je sve jasno. Jer i onaj deficit mirovinskog sustava je posljedica između ostaloga nerestrukturiranih hrvatskih tvrtki zato što su se ljudi slali u prijevremenu mirovinu da se prikrije nesposobnost da se provedu reforme. Na kraju krajeva, nemojmo zaboravit ovaj tzv. kapital fond koji je bio pri mirovinskom gdje su bili udjeli veliki hrvatskih tvrtki s osnove što one godinama nisu plaćale mirovinski doprinos i sad vam je to posljedica ovoga ovdje. I u onom trenutku kad mi shvatimo i da javno privatno partnerstvo i ako potpišete nekakav dokument … javno privatno partnerstvo da garantirate kompanjonu iz javnog privatnog partnerstvo u međunarodnoj zračnoj luci da ćete mu pokrit nešto ako mu se nešto ostvari onda je logična stvar da vam to netko računa u deficit. To što vam netko kaže da nije dobio suglasnost Ministarstva financija onda mu treba prije svega predsjednik Vlade reći da je prekršio Zakon o proračunu, jer stvoriti bilo kakvu obvezu u budućnosti potencijalnu ne može nitko bez suglasnosti ministra financija i Vlade Republike Hrvatske i onda se taj koncesionar, dozvolite mi malo i privatnosti, na kraju sjeti pa mojim Velikogoričanima zatvori vrata tako da ljudi ne mogu niti na posao, da ne bi slučajno koji gost koji dođe u zračnu luku došao tamo u nekakvo prenoćište, prespavao tu, ostavio koju kunu itd. Ali da se mi ponašamo prema i potporama i svojim ljudima kao što trebamo onda je ministar prije svega, a i ostali sudionici u priči, i gradonačelnik i župan trebali tom koncesionaru reći ti si dobio koncesiju kod nas i ponašaj se onako kako su se ponašali svi ostali i otvori ljudima vrata. A mi provedimo reforme i nemojmo davat uzalud potpore. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Stjepan Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker, puno puta se spominju potpore u poljoprivredi, na to se gleda kao nešto čudno, nevjerojatno loše, uvijek u nekakvom negativnom kontekstu kao da je to nešto posebno što je štetno i tako, a ja želim reći vrlo jasno da su te potpore u poljoprivredi polučile itekako značajne rezultate. Povećana je i proizvodnja i sve ostalo, a čemu svjedočimo danas? Svjedočimo padu proizvodnje, povećanja uvoza prehrambenih proizvoda, poljoprivrednih proizvoda itd., ali ne želim se na to, to sam dosta govorio o tome. Ali želim reći jedno područje, isto tako možda potpora koje bi mogle, možda ja ne govorim dobro ali evo tu je zamjenik ministra pa bi možda mogao, bilo bi dobro čuti koje bi možda mogle spadati u onu kategoriju nedopuštenih potpora. Danas je bilo govora ovdje o ugljikovodicima i gledajte sad, ovom novom uredbom o onoj poznatoj renti o ugljikovodicima, naknadi za eksploataciju ugljikovodika, norme one 50% državi, 30% općina i lokalna samouprava, županija i gledajte sad što se događa. Dobro ako je to tako riješeno, ali ima jedan momenat gdje se sada od one cijene HEP-u se daje cijena od 1,70. Pa gledajte negdje 50 lipa curi. Ministar Lalovac ide tamo u Bruxelles, a ovdje mu isto tako novac bježi. Pazite, to je jedan problem koji za mene isto tako spada u neku kategoriju, vi možda bolje poznajete to područje, nedopuštenih potpora. Kako? On dobiva ovdje, a još i država ne naplaćuje svoj dio iznosa po onoj naknadi za eksploataciji ugljikovodika. To je dvostruka greška i mislim da isto tako treba i takve vrste ajmo reći nedopuštenih potpora sagledavati i vrednovati na jedan odgovarajući način. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Milinkoviću gledajte, kad govorimo o potporama u poljoprivredi da bi rekli da su te potpore uspjele onda se ne bi dogodilo upravo ovo o čemu vi cijelo vrijeme pričate, o uvozu hrane i svega skupa nego bi s tim potporama proizvodnja na hrvatskom selu bila tržišno konkurentnija od onoga što dolazi izvana. Dakle to je smisao potpora. Da li smo se mi posložili baš tako, ne znam baš da li jesmo ili nismo. A što se tiče nedopuštenih potpora i ovu priču sa HEP-om i ugljikovodicima, pa u obrazloženju ovog izvješća stoji jasno što je dopuštena, a što nedopuštena potpora. Ako vi samo jednoga sudionika na tržišnoj utakmici oslobodite određenih davanja, a porezna oslobođenja ili otpis poreza se isto tretira potporom, ako oslobodite samo jednoga a ta renta je ništa drugo nego jedna vrsta parafiskalnog nameta ili poreza, dakle onda ste učinili nelegalnu utakmicu, nedopuštenu utakmicu. Jer svi koji žele kupiti plin od toga koga vadi tamo kod vas u Molvama je logična stvar da trebaju isti bit prisutni ili ako je država se već odlučila dati takav status državnoj tvrtki onda to mora reći da je to zbog toga da bi hrvatski građani imali jeftiniji plin, a ne može ta tvrtka dobit to jeftinije a da to hrvatski građani i hrvatski gospodarstvenici ne osjete na svom džepu. I logična stvar bi bila da hrvatski građani, hrvatski gospodarstvenici imaju plin jeftiniji 50 lipa, onda bi se ta odluka smatrala pametnom i logičnom. A ovako se stvara jedna nelojalna konkurencija i ako netko podnese prijavu u Bruxelles budite sigurni da će ta potpora bit proglašena nedopuštenom i da će u konačnici onaj koji je dobio morati uplatiti te novce u državni proračun.
Hvala. Davor Bernardić, replika. Izvolite.
Evo poštovani kolega Šuker, pa evo da ste ovu raspravu koju ste sada imali vodili 2003. godine ja bih bio sretan, Hrvatska bi možda danas drugačije izgledala. Vi ste spomenuli da li smo se spremni zamjeriti, da li smo spremni preispitati ulaganje, da li smo pripremili naše poduzetnike, da li smo pripremili poljoprivrednike, da li smo osigurali radna mjesta. 2003. godine dok smo imali instrument sve do 2013. godine da dajemo kroz državne potpore instrumente i pomažemo sve koje smo trebali pomagati mi smo to mogli iskoristiti upravo da pripremimo poljoprivrednike, da pripremimo gospodarstvo, da pripremimo radnike, da pripremimo i našu industriju za ono sve što će se dogoditi 2013. ulaskom u EU. Danas su te mogućnosti limitiranije. Vi ste 2003. godine bili ministar financija, bili ste 8 godina. Od tada je prošlo 12 godina sve skupa. Danas je 2015. a svi ovi ciljevi o kojima ste govorili nisu ostvareni. Dakle gdje je problem? Da smo se tako ponašali 2003. godine danas bi Hrvatska drugačije izgledala, danas bi to bila neka uspješnija ekonomija, danas bi to bili pripremljeni poduzetnici, danas bi naše firme i tvrtke bile spremne za konkurenciju u EU i danas bi ta razina zaposlenosti bila veća a naravno samim time i razina nezaposlenosti. Vaša rasprava je dobra. Ja podržavam stil kojim ste krenuli u raspravu, no mislim da ste za nju zakasnili punih 12 godina.
Hvala. Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Kolega Bernardić, ja nisam uopće zakasnio. Govorio sam to i 2003. kao oporbeni saborski zastupnik. I ako sam se za išta tukao i lomio cijelo vrijeme kao ministar financija je da vidimo kud idu te potpore. I zato jesam raspravljao ovako kao što sam raspravljao i raspravljat ću dok god se neke stvari u Hrvatskoj ne promijene. I zato jesam uzeo zadnjih 16 godina. Zašto? Zato što zadnjih 16 godina otpada 8 na lijevu, 8 na desnu stranu da ne bi ispalo da nekoga napadam i ovako. Zato znači rekao sam generalno jer je to na žalost po Hrvatsku i hrvatski narod nešto što možemo povući znak jednakosti. A to što netko kaže da nešto provodi, ovo izvješće je najbolji pokazatelj da se to tako ne događa. I prema tome, ja sam govorio o činjenicama koje su takve kakve jesu. Zato i jesam rekao ako netko ne bude spreman provesti reforme, ako ne bude spreman restrukturirati velike državne sustave da će ovo Izvješće možda sa malo drugačijim ciframa bit potpuno identične i za 2015., šesnaestu sve do onog trenutka dok netko ne bude bio spreman. Jer čekaj malo, hajd se ti malo okreni, pa posluj na tržištu onako kako treba, a mi ćemo ti pomoći da budeš još uspješniji. A druga stvar, niste u pravu kad kažete da se moglo. U onom trenutku kad je Hrvatska počela pregovore za ulazak u EU tada je Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja itekako počela kontrolirati potpore. Prema tome i one godine od praktički 2005. do ulaska u EU nije se moglo raditi što hoćete. I evo najbolji vam je slučaj brodogradnje. Brodogradnja nije mogla dobit ni jedno jamstvo dok nije dobila suglasnost iz AZTN-a da to jamstvo koje će dat država da će između ostaloga i koristiti za restrukturiranje brodogradnje u RH.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista – Stranke rada Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću biti vrlo kratak u svojoj diskusiji, jer prije mene su dva bivša ministra financija govorili pa oni su puno stručniji bili u tom području i puno toga su rekli, pa ne bih se htio ni ponavljati. Ono što želim reći kada je u pitanju Godišnje izvješće o državnim potporama za 2013. godinu onda slažem se sa onima koji su rekli da rasprava o tome ne daje nikakvog efekta jer maltene dvije godine raspravljati o potporama je nešto što je prošlo. Iza nas je prošla i 2014. godina i vrlo je teško uspoređivati da li su potpore i dale određene efekte ili nisu. Zato bi bilo bolje da vezano za ovakve stvari Sabor to dobiva kao, više kao informaciju ali i mogućnost da Izvješće o potporama, bilo bi dobro raspravljati da je sad recimo rasprava o potporama za 2014. godinu onda bi to imalo određenih efekata. Inače što se tiče samog Izvješća o državnim potporama nemamo nikakvih primjedbi. Ono je stvarno stručno napravljeno, značajni broj podataka je koji itekako može poslužiti za informaciju i usporedbu ono što se dešavalo o potporama bilo da su, kad su u pitanju horizontalne potpore, bilo da kada su u pitanju sektorske. Znači sve analize su praktično date u samom izvješću i istina je da samo izvješće i je negdje nastavak onoga što je i radilo Agencija za koja je praktično pripremala Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja i ono se puno ne razlikuje osim toga što praktično 2013. godine ulaskom u EU i Ministarstvo financija je preuzelo tada obavezu da i radi ovo izvješće. Jasno da ulaskom u EU onda smo izgubili dio suvereniteta kada je u pitanju utvrđivanje pravila o tržišnom natjecanju, a jasno da o tom širokom području je vrlo bitno i ovo područje koje obuhvaća potpore. Ono što bih htio samo naznačiti vezano za ovo izvješće, iz njega je to jasno vidljivo, a ovdje je bilo o tome i jednim dijelom govora, kada se uspoređujemo Hrvatska sa EU onda kod nas potpore u BDP-u su 2,36% a prosjek u EU je 0,52%, što je razlika 4,5%, značajno velika razlika. Uspoređujući se sa drugim zemljama u EU isto možemo vidjeti da Hrvatska je daleko u najgoroj situaciji kada su u pitanju odnos BDP-a i potpora, tako da imamo praktično iza nas je Litva sa 1,57% u BDP-u, što je značajni dio manjeg udjela, Malta sa 1,54 pa je onda 5 zemalja koje se kreću tamo negdje blizu 1%, od 1,3 do 1%, to su Slovačka, Slovenija, Mađarska, Danska i Češka. Ostale sve zemlje su ispod 1%. Ali, nešto što bih još htio naznačiti iako je ovdje vidljivo u ovom izvješću da ukupno potpore su iznosile u 2013. godini 8 milijardi i 486 milijuna i jedan dio uspoređujući ove sve podatke od 2011., 2012. i 2013. godine onda vidimo negativne trendove, onda vidimo da recimo učešće u BDP-u je 2,6% a pad je na osnovu 2011. i 2012. godinu. Isto kad govorimo i o rashodima države, oni isto osjeti se određeni pad, pa je to i pitanje kada je u pitanju uspoređivanja sa zaposlenima sa iznosom po zaposlenom od 6200 kuna pa i stanovniku od 1974 kune, osjeti se u svim pokazateljima svi padovi. E sad, to bi možda bilo i dobro kada bi samo uspoređivali potpore pa manje ove potpore, ali pitanje je da li i kakve efekte su dale te potpore? Efekata je vrlo malo o čemu su prethodnici prije mene govorili. Jasno da ti pokazatelji nisu dobri za Hrvatsku. Jasno da samo i pitanje pokazivanja ovdje, iako to nije u nadležnosti Ministarstva financija ali uspoređivanje i ovdje su obrađeni podaci iz poljoprivrede, ja ću samo jedan podatak reći jer po tome vidimo da potpore su padale počev od 2011. godine kada su iznosile 570,8 milijuna eura, 2012. 471,3 milijuna eura i 2013. 390,3 milijuna eura. E sad, ako sa druge strane usporedimo ove određene podatke i vidimo što se to dešavalo u poljoprivredi i kad vidimo da negdje oko prema podacima negdje preko 98 tisuća korisnika prima potpore u poljoprivredi onda kad uzmemo OPG-e to je negdje 95 100 korisnika potpora ili njih 97% u postotku, a kad su u pitanju pravni subjekti i poslovni subjekti 3047 što je negdje oko 3%. I kada je u pitanju podjela tih potpora onda na pravne subjekte otpada jedna trećina potpora što je nesrazmjer kada uzmemo ovaj dio postotka i financijske dijelove. Jasno ovdje, na što je dosta bilo primjedbi, o čemu se govori, na primjer Agrokor po nekim podacima je ostvario te 2013. godine oko 100 milijuna kuna potpora. Što znači oni koji su veći oni dobiju i veća, značajnija sredstva, a možemo na listi bogataša vidjeti na kojem mjestu se nalazi Todorić itd., i onda reći da li su te potpore pogodovale tom dijelu. To je stvar određene analize i rasprave koju treba vidjeti. Ali mora se reći općenito unutar toga da potpore nisu dale svoje efekte. Slažem se sa onima svima koji su rekli da ovo izvješće je daleko zakašnjelo. Bilo bi dobro da mi sad u ovo vrijeme raspravljamo o potporama za 2014. godinu. No dobro, ovo izvješće kao izvješće kakvo je, kao što sam rekao na početku dobro je, kvalitetno je napravljeno, može poslužiti kao nekakva podloga usporedbe podataka ali teško možemo određene zaključke iz toga izvlačiti ako se u međuvremenu desilo nešto još drugo u 2014. godini, a mi smo maltene u polovici 2015. godine. Efekti su neki sasvim drugačiji. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Stjepan Milinković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Tušak uvijek se nekako kad se spomene ta poljoprivreda uvijek sam nekako osjetljiv i osjećam potrebu se javiti jer uvijek se nekako gleda sa tim potporama u poljoprivredi kao da su one, da to je novac koji je bačen u vjetar i uvijek kao da nisu polučile dobar rezultat. Slažem se s ovom vašom tvrdnjom da su možda bili neravnomjerno raspoređene, da su oni koji su imali puno i dobivali. Ali što se tiče OPG-a odgovorno tvrdim da su potpore rezultate, da je u tom u prilog tog govori i proizvodnja, povećanje proizvodnje. To sigurno je bilo dobro, oni operativni programi koji su bili oni su, dakle ljudi su formirali i staje i sve ostalo što je išlo tome i povećala se proizvodnja. Ali ovako drastično smanjivanje potpora koje se dogodilo, vi ste o tome govorili tako da se ne ponavljam. Za jednu takvu stratešku granu sigurno je napravljeno da se uz ostale okolnosti, naravno uz ostale okolnosti ne popravljive posljedice. Da ne govorimo sad u ovo novije vrijeme, pa evo vidite da naši poljoprivrednici upozoravaju sad već nekoliko mjeseci šta je s tim potporama. Onda puno puta dobivaju, govorimo i o sadašnjem vremenu, to je poljoprivredna je proizvodnja jedna kontinuirana, jedna složna proizvodnja koja traži jedan kontinuirani, sveobuhvatan pristup da se ta proizvodnja nastavi. Ne može se tu ako se nešto pokvari sada, ne može se to brzo popraviti, to traži 5,6 godina da se popravi stanje na terenu. I onda imao to što imamo o čemu su danas i kolege u aktualnom prijepodnevu govorili. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor kolega Tušak. Izvolite.
Hvala. Pa je kada je u pitanju poljoprivreda ja ću, slažem se da u jednom djelu nije novac bačen u vjetar, ali posljedice na poljoprivredi itekako se vide. Poljoprivreda je definitivno na koljenima. A samo ću reći jedan podatak najnoviji koji sam neki dan saznao, kada je u pitanju mjesne prerađevine. Uvoz mesnih prerađevina je narastao na 15 200 tona i praktično prvi puta se desilo da je uvoz mesnih prerađevina veći nego što je izvoz, znači prvi puta se je to desilo u ovoj godini. Iz toga vidimo da u poljoprivredi itekako nije vođeno računa i sada se postavlja pitanje ako mi više uvozimo mesa i mesnih prerađevina nego što ih izvozimo koje će to posljedice će biti za Hrvatsku. Kada je u pitanju istočni fond, kada je u pitanju godine i vremena koje će itekako trebati proći da se to oporavi i gdje nam je uopće situacija kada ukupno govorimo o strateškoj grani poljoprivrede koja bi trebala biti itekako veliki zamajac, pokretač svega onoga drugoga počev od turizma, ali počev i od radnih mjesta i počev od svega onoga drugoga što je znači povećanja pitanje i dohotka i uspješno poslovanje i malih OPG-a, i industrije i svega skupa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče, pomoćnice, poštovane kolegice i kolege. Ne treba dvojiti da ovo izvješće malo kasni, znači 2015. smo godina, ušli smo u EU, u biti bilo bi za očekivati da izvješće za 2014. godinu bude što prije na saborskim klupama i da onda puno mogu reći i kvalitetnije možemo raspravljati i o samome ovome izvješću uspoređujući ne šta smo čuli maloprije u raspravama kako se ništa neće promijeniti, nego da se to jasno vidi i pokaže. Ja po tom pitanju u ime kluba HNS-a mogu reći da očekujem da 2014. u usporedbi sa 2013. će biti puno bolja u smislu i učinkovitosti potpora i u smislu usmjerivanja sredstava u horizontalne potpore jer ono što je jasno i vidljivo i u strategiji Vlade a u biti i načinu na koji radi EU a mi po tom principu isto primjenjujemo jer je to najbolje i najkvalitetnije a to je ulaganje u horizontalne potpore koje su na nivou EU, na nivou 90% svih potpora i to ulaganje u istraživanje i razvoj, zapošljavanje, kulturu, usavršavanje, zaštitu okoliša, očuvanje energije, malo i srednje poduzetništvo. I sama činjenica da već u 2013. godini su horizontalne potpore u odnosu na 2011. 60% veće, u odnosu na 2012. su 29% veće ukazuje da je ova Vlada mijenjala način i pristup državni potpora i da taj smjer u svakom slučaju će biti i dalje i 2014. i da će se to podizati na takav način do onog osnovnog cilja doći do 90% državnih potpora horizontalnih. I to je ključna poruka koja se vidi šta možemo zaključit iz ovoga izvješća i u kom smjeru idu državne potpore. Dakle, ove državne potpore idu u smjeru onog kojeg mi želimo svi i vjerujem da će to biti jasno u 2014. Gledajući izvješće naravno uspoređujući prosjek EU 2012.gdje je usporedba ovoga izvješća, gdje kaže da je udio u BDP-u u Hrvatskoj državnih potpora uključujući znači industriju, usluge, poljoprivredu, ribarstvo i promet na nivou Europe 0,52% BDP-a, a u Hrvatskoj 2013. je bio 2,36%. Onda treba reći da i naglasit da u tom segmentu 2013. u tih 2,36% BDP-a udio poljoprivrede, ribarstva i prometa je bio 1,12% a industrije i usluga 1,24. Jer ono što je sigurno poljoprivreda u 2014. se okrenula, oslonila, ne samo zato što je htjela nego zato što je Vlada usmjerila svojim mjerama i programima prema europskim fondovima, prema fondovima i ruralnog razvoja i onom europskom proračunu i taj dio više ne ide ih hrvatskog proračuna, osim domaće komponente nego ide iz europskih fondova odnosno europskog proračuna, čime je još sasvim jasno još jedan zaključak da će to biti manje sve skupa u 2014.i da je Vlada na taj način pripremila i realizira da bi sve ove brojke koje imamo u ovome izvješću 2014.godine bile bolje i kvalitetnije. I naravno kada gledamo ako onda uspoređujemo sa prosjekom EU onda će biti sasvim jasno da ta razlika ne dobra za Hrvatsku će biti puno, puno manja i da ćemo već 2014.imati puno manju razliku manje negativnu razliku u odnosu na prosjek EU. A to znači da je ova Vlada radila po pitanju državnih potpora, ne damo učinkovito nego da je pripremila onaj segment državni potpora da se prema gospodarstvu radi na način pripreme projekata iz europskih fondova, a ne državnog proračuna. I to je u biti ključni zaključak i usmjerenje ovoga izvješća o državnim potporama za 2013.i koje ja vjerujem vrlo brzo ćemo moći potvrditi sa izvješćem iz 2014.gdje će se jasno vidjeti da se smanjio udio potpora u BDP-u, da se to značajno smanjilo, ja vjerujem oko 30-ak posto bi se moglo čak smanjiti i da se ide prema horizontalnim potporama i na taj način u biti ostvaruje se taj cilj državnih potpora odnosno povlačenja i zamjene sa europskim fondovima. Ne treba kada se gleda ovo izvješće zanemariti činjenicu da sve zemlje EU koje su navedene u tablici 36 dugo su u EU, da su sve one modele, a posebno fondove mogle puno kvalitetnije primijeniti i svesti državne potpore na 0,54% BDP-a, a ova Vlada će vjerujem i 2014.i 2015.drastično smanjiti taj udio u BDP-u povlačeći sredstva iz europskih fondova i dokazati da znamo upravljati državnim potporama i znamo ih usmjeravati prema onim horizontalnim. Još jednom da naglasim zaštitu okoliša, očuvanje energije, istraživanje i razvoj, inovacije, zapošljavanje, kulturu, usavršavanje, malo i srednje poduzetništvo jer je to potpuno jasno i vidljivo da se realiziralo u 2014., a naročito u 2015.godini. Naravno u ime kluba HNS-a podržavamo ovo izvješće. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega spominjali ste ovdje povlačenja sredstva i spominjali ste i ruralni razvoj. Mi smo ovdje u klubu HDZ-a već dvije godine u stvarnosti upozoravamo na lošu iskoristivost sredstava, ali upozoravamo posebice na ovo povlačenje 332 milijuna eura koja su namijenjena bila ruralnom razvoju. E sada zbog šlampavosti, kašnjenja, loše napisanog programa ruralnog razvoja koji je vraćen sa nizom pogrešaka ova sredstva se neće moći povlačiti. Neće se moći povući trebalo se u lipnju, ali tek u lipnju ide sada na drugu sjednicu, jel tako, ide na drugu sjednicu. Da li će tek na jesen se moći dio sredstava povući za naše seljake vezano za ruralni razvoj i koja će to sredstva biti, e o tome će se još razgovarati. Vidite, kada se radio o ruralnom razvoju i poljoprivredi onda bi tu trebao odgovarati ministar poljoprivrede koji je zaista šlampav, ja to moram reći, sutra ću mu to reći kada budemo raspravljali. Ovaj put vama govorim da ipak bi trebali biti realniji u ocjenama vezano za povlačenje sredstava iz EU posebice kada govorite o poljoprivredi jer nije dobro.
Hvala. Kolegice Sumrak ja bi sugerirao da sutra ne govorite da je ministar šlampav da ne upotrebljavate taj izraz jer povrijedili ste Poslovnik, zato sugeriram da ima i drugi odabir riječi. Odgovor kolega Gjurković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, u sklopu rasprave o državnim potporama za 2013.godinu kako je bilo prije mene rasprava u ime klubova pa su rekli da nema zaključka da će se to u biti sve nastaviti kako je i bilo do sada ništa ne valja. Ja sam samo rekao da su 2013.godine povećanje i horizontalnih potpora i očekujem i 2014.smanjenje i učešća državnih potpora u državnom bruto proizvodu posebno zbog povlačenja sredstava i koje jesu išle iz EU i usmjerenja i načina rada ove vlade da se ne iz državnog proračuna nego kroz projekte i europske fondove i europski proračun, Fond za ruralni razvoj neću reći kompenzira nego ulaže puno učinkovitije nego što se ulagalo kroz državne potpore. Sredstva europskih fondova nisu i neće biti izgubljena. Određena kašnjenja kod dokumentacije strategija koja su potrebna da bi se odobrila sredstva dobrim dijelom su već prošla, a sami znate da omotnica 2014.-2020.godine je omotnica od 6 godina. Prema tome, zakašnjenje može postojati, ali gubitka novca neće biti.
U ime Kluba zastupnika SDP-a Davor Bernardić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Pa ovo je jedno od najvažnijih pitanja za jednu zemlju. Nažalost, mogli smo čuti dijapazon rasprava, posebno one kako smo trebali paziti u zadnjih 25 godina gdje dajemo novce, no da smo pazili gdje dajemo novce danas bi Hrvatska drugačije izgledala, hrvatsko gospodarstvo bilo konkurentnije, zaposlenost bi bila veća, hrvatski radnici bi imali veće plaće i Hrvatska bi bila sasvim sigurno u puno povoljnijoj situaciji nego što je to danas. Da je ovaj govor prošli ministar financija održao 2004. ili 2003. kad je preuzeo mandat na početku sasvim sigurno danas bi Hrvatska drugačije izgledala no nije. U međuvremenu smo, ne samo u zadnjih 12 godina potrošili 50 milijardi na sektor prometa, na brodogradnju 90 milijardi, poljoprivredu 80 milijardi, bankarski sektor 70 milijardi. Znači mi smo potrošili 7 odnosno 8, možda čak i 10 državnih proračuna a da ne znamo koji je efekt i što je to značilo za ljude ove zemlje. Svaku treću godinu naše države mi smo samo bacili u vjetar i rekli smo evo ne znajući koji je efekt za građane ove zemlje, za gospodarstvo i to je ključno pitanje. Što Hrvatska ima od toga da država potroši 9 milijardi kuna godišnje kao u ovom izvješću, što to dobiva naša zemlja, da li mjerimo taj uspjeh, da li imamo taj performans menadžment da se tako izrazim. Da li smo pripremili ljude s tim novcima da budu konkurentni, poduzetnike, da uđu u Europsku uniju, poljoprivrednike. Odgovor je nažalost nismo. Zašto? Zato jer su se sredstva davala bez da je itko ikad gledao i pratio te efekte. I dok smo mogli pripremat Hrvatsku, kad nismo ušli u proces euroatlantskih integracija, dok nismo ispregovarali određena stajališta, dok smo mogli davati naše novce našim tvrtkama da se razvijaju bez rigoroznih europskih pravila to nismo učinili. A sada iz pojedinih rasprava čujem kao da se ploča mijenja no promijenili su se uvjeti. Članak 107. ugovora o funkcioniranju Europske unije koji jasno prohibira što se sve ne smije subvencionirat državne potpore, članak 108. koji govori kako to zemlja članica mora implementirati, povezan sa člankom 109., dakle mi smo sada u situaciji da imamo vrlo jasne uvjete što to znači državne potpore i ne možemo više ulagati u sve. Dakle moramo isključivo ulagati u one niše koje nam propisuje Europska unija, na način koji propisuje. I tu dolazimo do onog što je možda ključni razlog uspjeha po pojedinim sektorima, a to je da je Europska unija, htjeli mi to priznat ili ne, natjerala Hrvatsku da riješi neke svoje goruće probleme i natjerat će je još više. Možete šta god hoćete reći ovoj Vladi, no ova Vlada ostat će u povijesti zapisana kao jedina hrvatska Vlada koja je riješila pitanje brodogradnje. To je istina, to je fakt, to je činjenica, to je realnost. Ali, jer uvijek ima ali, što možemo napraviti da sektorske potpore iz ove jedne uspješne priče koja se polako smanjuje, a to su dotacije za brodogradnju kroz sektorske potpore smanjimo dodatno na uštrb nekih drugih potpora, horizontalnih potpora npr. za istraživanje i razvoj. Moramo se suočiti sa jednom isto tako nesretnom činjenicom, nesretnim faktom da mi nismo uspjeli u godinama i godinama reformirati javnu televiziju. Javna televizija je strateški interes Republike Hrvatske, javna televizija je nužnost svake zemlje da ima svoju kuću koja neće isključivo egzistirati na komercijalnim programima nego će raditi programe koji su upravo za dostupnost i pokrivanje tematike širih društvenih slojeva, ne vodeći računa isključivo o profitu. No iz ovog izvješća je sasvim razvidno 2013. godine da u tome i u dobrom dijelu toga nije se uspjelo i prema tome to je jedan novi izazov za ovu Vladu, ali isto tako i za sav onaj posao koji nas čeka jer nažalost ili na sreću taj posao ćemo morati zajednički završiti. Ali ono što ću posebno istaknuti je mala i srednja poduzeća. Dakle mala i srednja poduzeća su najviše osjetila krizu, potpore upravo njima su iznimno smanjene upravo zbog njihovog nepovjerenja u financijske institucije i nemogućnosti dobivanja kredita kod komercijalnih banaka i sada se na sreću opet sa Europskom unijom otvara novi operativni program Europske unije kohezija i konkurentnost koja će omogućiti tim malim i srednjim poduzećima više novca iz europskih strukturnih fondova. Ali da priča tu ne stane, ono što je možda najvažnije je da hrvatske banke uz potporu hrvatskih jamstvenih institucija moraju stvoriti povoljniju klimu da poduzetnici u Hrvatskoj mogu jeftinije doći do svog novca i to je ključna pretpostavka razvoja malih i srednjih poduzeća u uvjetima u kojima smo bili pritisnuti krizom, uvjetima u kojima je Europa imala European recovery plan gdje je de facto plasirala sredstva za likvidnost i u uvjetima u kojima Hrvatska jednostavno mora pomoći tom sektoru koji se u Hrvatskoj nažalost još nije dovoljno izgradio. Jer osnova svake konkurentnosti svih razvijenih zemalja, najrazvijenijih zemalja o njima govorimo, volimo se s njima uspoređivati. U Europi je to Njemačka, na svjetskoj razini je SAD su mala i srednja poduzeća. To je temelj, temelj konkurentnosti. I to bi bilo super da njima možemo dati potpore za istraživanje i razvoj. Istraživanje i razvoj ove godine te potpore su povećane i to je svakako jedna, znači 2013. godine u odnosu na dvanaestu one su povećane i to je svakako jedna, znači 2013. godine u odnosu na dvanaestu one su povećane i to je svakako jedna stvar koju treba istaknuti ili pohvaliti, no nedovoljna. Na žalost mi smo u situaciji dok smo imali novce nismo reformirali našu industriju zadnjih 25 godina. Hrvatska koja je nekad imala najprecizniju industriju u svijetu, najbolju u pojedinim dijelovima industriju u svijetu nije reformirala svoju industriju i mi na žalost danas ne možemo i nemamo kome dati novce horizontalne potpore za istraživanje i razvoj. Zašto? Zato jer je kod nas RND industrija u nezavidnom omjeru u odnosu na druge gospodarske grane i to je velika šansa danas za Hrvatsku zato jer u ukupnoj količini potpora mi možemo stvoriti uvjete da velika količina novca uz pametno ulaganje, uz dobru investicijsku klimu upravo ide u potporu istraživanju i razvoju. To je velika šansa i izazov za Hrvatsku. Ako to uspijemo napraviti ovdje, ako uspijemo privući ili stvoriti, generirati kroz dobre postojeće primjere poduzeća koja će nam omogućiti takvu vrstu razvoja mi ćemo im moći pomoći i mi ćemo iz toga itekako imati koristi. Jer podsjetit ću vas jedan ERBAS koji je vrhunska industrija, koji ulaže u istraživanje i razvoj praktički cijeli svoj novac je u velikim problemima pred WTO-om. Zašto? Zato jer EU takvom jednom poduzeću treba omogućiti državne potpore, a državne potpore kao što znamo u EU su zabranjene. S druge strane imamo neka poduzeća, neke konkurente koji kroz sustav javne nabave da sad ne spominjem ostvaruju određene ugovore koje na žalost jedan ERBAS ne može se s njima nositi. I mi imamo zapravo sad situaciju da imate jednu vrhunsku firmu u EU i oni ne znaju načina kako da im više novca usmjere u istraživanje i razvoj. Znači, to je problem u pojedinim zemljama EU, to je problem u EU u cjelini i mi imamo taj veliki dio kolača koji nam stoji na raspolaganju i možemo, zaista možemo uz drugačiju promjenu investicijske klime u Hrvatskoj i politike omogućiti da jedan dio sredstava kroz ovih sredstva državnih potpora koje su 2,60% bruto društvenog proizvoda alocirano upravo u istraživanje i razvoj. I zato s jedne strane kad gledaš podatak, da duplo je veće povećanje u odnosu na 2012. za ulaganje u širokopojasni Internet, duplo veće. Ali s 15 na, sa 8 na 15 milijuna kuna. Dakle, nedovoljno. Negdje sam pročitao na internetu neko kolerirano istraživanje od studenata tehničkih fakulteta koji su zapravo podvukli u istraživanju kao generalni zaključak tamo gdje je Internet najbrži ljevica je puno jača od desnice. Pa prema tome, preporučujem vam gospodine zamjeniče ministra da cijelu Hrvatsku uz pametno ulaganje premrežite brzim internetom i to će biti sasvim sigurno jedan od nužnih temelja i stupova da bi pravo na pristup informacijama, ali to je temeljno ljudsko pravo i uskoro će vjerojatno kroz 50 ili 100 godina sasvim sigurno biti dio modernih ustava u cijelom svijetu, da to jednostavno pravo omogućimo ljudima bez obzira gdje oni žive. Dakle, svatko mora imati pravo na brzi Internet u RH. To treba biti nešto o čemu se uopće ne razgovara. To treba biti nešto oko čega nema kompromisa, to treba biti nešto što je minimum standarda za sve hrvatske građane. Ako će onda i ljevica biti jača tim sreće više za SDP, odnosno za sve stranke lijeve koalicije. I na kraju, zaključit ću s time da iz ovog Izvješća za 2013. mi smo u fazi kad još gledamo dualne efekte, dakle efekte neulaska i ulaska u EU, na pola godine smo ušli. Biti će interesantno vidjeti izvješće za 2014. godinu sasvim sigurno. I apeliram na dvije stvari koje po mojem mišljenju da su ključne. Konačno u ovoj zemlji moramo početi razmišljati kada nešto dajemo, a da ovdje dajemo 6220 kuna po svakom zaposlenom u ovoj zemlji što dobivamo kao efekt za zemlju, za narod. Što dobivamo kao korist za zemlju od novaca koje dajemo? 6220 kuna po zaposlenom. Kada tako budemo razmišljali onda ćemo se imati pravo nadati da ćemo razvit pojedine gospodarske grane, da ćemo moći nešto napraviti u ovoj zemlji i sasvim sigurno tu jedan od ogromnih prostora i potencijala upravo vidim RND sektor, naravno uz promjenu investicijske klime. I to je nešto gdje Zagreb ima velik potencijal, ali to je nešto gdje Hrvatska ima velik potencijal s obzirom na strukturu obrazovanosti stanovništva po pojedinim sektorima. Ali s druge strane to je nešto što definitivno može omogućiti Hrvatskoj rast kakvog do sada nije imala. Tračak optimizma, ono što zapravo budi optimizam u ovom izvješću je da smo mi sa manje novaca uspjeli ostati jednako konkurentni, odnosno uspjeli smo ostati praktički na istoj razini bruto društvenog proizvoda. To je optimizam. To ovdje treba istaknuti i reći i to se očito vidi i u ovom Izvješću za 2013. godinu. Evo hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Pojedinačno ne možete više prijaviti. Vrijeme je isteklo. Prelazimo na tri replike. Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bernardić evo ja ću, mislila sam od nečeg drugog ali krenut ću od ovog vašeg twitanja. Vidim vi twitate dobro ljevica, vidim kako vam idu pobjede, baš dobro, evo sad zadnja u Karlovcu, odlični ste bili. Dobro u Gudincima je nešto drugo, ipak je došao ministar poljoprivrede sa službenim autom oblijepljen onak kao baš prava novokomponovana pjevačica sa svojom slikom i sa svim tim je došao, je došao je tak. Ali to je sve zbog twitanja jer u tome ste bolji, to ste rekli i to je točno. Ali vidite kolega Bernardić, ja bih vam nešto sada rekla, ovo je bilo ozbiljno malo onako sarkastično ali još nešto ozbiljnije. Spomenuli ste poljoprivredu i ja se s vama slažem. Da, trebalo je sigurno više kontrole vezano za subvencije i za potpore. Međutim, da nije bilo u to vrijeme subvencija i potpora koje su postojale poljoprivreda se ne bi mogla niti obnoviti niti malo, ovako je. A morate priznati, mlad ste čovjek, imate pristup internetu i možete pročitati, da je tadašnje Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva dobilo sve pohvale od EU za svoje pretpristupne pregovore i za to na koji način je ispregovarano. Bilo je tu jako puno posla, trebalo je napraviti mnogo, mnoštvo edukacija, arkod i sve ostalo. Znate i vi to, i mi smo to radili tu u Zagrebu. Ono što bih ja rekla i složila se s vama, da, povoljnija klima, naravno. Ali vjerujte mi tu povoljniju klimu u gospodarstvu, a spomenut ću i poljoprivredu treba činiti na neki drugi način. Kad dolaze ulagači jako je nezgodno, znate, recimo dođe se u Hrvatske šume a ravnatelj je matematičar. Što ćemo sad?
Hvala. Čut ćemo odgovor kolege Bernardića, on je fizičar možda će znati. Kolega Bernardić, izvolite.
Pa ne, evo … [[Govornik se ne razumije.]] s pregovorima kako je netko dobio pohvale za pregovore. Ja sam jednom bio isto na jednim pregovorima i onda kad su rekli kao ovaj gospodin je izvrstan pregovarač. Kad vam netko kaže da ste izvrstan pregovarač znači da ste pristali na sve. … [[Govornik se ne razumije.]] niste ispregovarali ništa. Kad vam kažu s ovim se ne da raditi, ovaj je nemoguć, znači da možda brani svoje interese. Tako da postoje dva ruba iste oštrice. Što se tiče twitanja mora da ste me zamijenili s nekim, ja jesam na twitteru ali nisam aktivan twiteraš. A što se tiče pobjeda mislim da svaka pobjeda u ovom Domu i u bilo kojoj sferi hrvatske državne institucije treba biti pobjeda za Hrvatsku. Evo, mislim da ćete se s time složiti.
Hvala. Stjepan Milinković, replika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. E neću o pregovorima, kolega Bernardić vi ste govorili o govorima i o tajmingu toga govora i ja sam osobno, ja se divim sjajnim govornicima i ovdje ih je bilo u ovom Visokom domu sjajnih uistinu ali daj Bože da govori dobri i vrhunski mogu promijeniti stanje, ali ja sam onoga razmišljanja da više govori jedno djelo, dobro djelo, kvalitetno nego sto riječi. Ali pustimo to, govore. Recimo nešto o tim potporama o kojima ste vi govorili da je bačeno brdo novca u vjetar i to bez ikakve kontrole. Tako sam ja to razumio. Ja se ne slažem s vama. Nije točno. Ja poznajem ono područje koje solidno poznajem, područje poljoprivrede i operativnih programa i svega i oni su zasigurno polučili rezultate. U prilog toga govore oni brojni pokazatelji koji su govorili u prilog povećanja proizvodnje itd. A i bili su nadzori. Bili su nadzori koji su određene nepravilnosti i sankcionirali itd. I to je sigurno. Ali se ne može jednu takvu stratešku granu na neki način prelomiti e sad ćemo mi, ne samo od potpora nego i od onoga nereguliranog tržišta, umanjivanje odjedanput cijene mlijeka zato što je netko tamo drugi se sjetio. Molim vas lijepo, to je vrlo bitno. I slažem se da treba urediti. Pa evo dajem vam ideju za uređenje ovih nepravilnih potpora, nedopuštenih potpora o kojima ja govorim glede ove eksploatacije ugljikovodika. Ako HEP dobiva taj kubik plina po 1,70 kune onda to meni nije jasno. Evo u tom dijelu vam dajem na razmišljanje da … jer i državni proračun gospodine ministre gubi, po onoj osnovi 50%, gubi sigurno. Evo to je ta računica i zato evo da nemate problema tamo u Bruxellesu ja vam dajem tu ideju da riješite to pitanje, dobit ćete više još po toj osnovi. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, kolega Bernardić. Nećete odgovoriti? Hoćete.
Da, da, hvala vam lijepo. Pa evo, da, ja se s vama slažem, dobro je činiti dobro. Dobra djela govore puno više od tisuću riječi. Dobro djelo je bilo pomoći 20% poljoprivrednika koji su uspjeli vraćati svoje kredite. Dobro djelo je bilo pomoći onih 20 ili 30 poduzetnika koji su uspjeli zaposliti nove ljude. No, davanje novca u ovaj ostatak koji nije uspio ili ne daj Bože nije došao u priliku da uspije ili ne daj Bože je uzeo novce a s tim kasnije nije napravio ništa nije dobro djelo. To je bačeni novac. I o tome sam govorio. Da, za tih 20% sve, apsolutno, 30%, 40%, 50% u pojedinim sektorima. Ali ako u operativnom programu u poljoprivredi samo 20% ljudi vraća kredite onda znači da imamo problem. Dakle, da na vrijeme nismo taj problem detektirali, da na vrijeme nismo ušli u evaluaciju potpora pa i u ovom slučaju u poljoprivredi i da što danas? Što smo napravili? Pa mi smo tim ljudima napravili medvjeđu uslugu jer smo mi ugrozili njihove egzistencije. Zašto? Jer smo ih dragali po glavi. Nisam ih ja dragao po glavi, dragali su ih neki. Sve će biti u redu, mi se borimo za vas, mi smo vaša stranka, ajmo naprijed, ajmo svi na cestu, sad je vrijeme, sad ili nikad. I što danas? Ljudi jedva spajaju kraj s krajem. Vidite, taj oblik rasprave na cesti, taj oblik dodvoravanja o kojem je maloprije govorio i kolega Šuker bilo bi dobro da smo u ovom Hrvatskom parlamentu imali prije 13 godina. Vjerujem da danas ne bi imali ovih problema.
Sunčana Glavak replika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardić, vi vrlo dobro znate da se izbori ne dobivaju u virtualnom nego u realnom svijetu. Kada apelirate na to da širokopojasni Internet zahvati cijelu Hrvatsku onda bismo mogli apelirati i na to da možda televizijski signal našeg javnog servisa jednako tako dobro bude pokriven u cijeloj Hrvatskoj što nije slučaj. Spomenuli ste javni servis, po ne znam koji puta podsjetiti ću na to da je HRT najveće javno poduzeće u RH. 1 milijardu 300 milijuna kuna daju hrvatski građani na ime pretplate. Kad govorimo o potporama morali smo, sjetit ćete se u pregovaračkim poglavljima čak promijeniti naziv pa mi to sada ne nazivamo više pristojbom već RTV pretplatom. Rekli ste jednako tako da se ne očekuje od javnog servisa da on ima profit, međutim nitko ga u tome ni ne priječi. Javni servis može imati profit, on zato ne smije biti ne konkurentan, on može biti konkurentan i treba biti konkurentan samo je pitanje na koji način se javni servis vodi, na koji način se njime upravlja. Kada govorimo o konkurentnosti onda bismo se mogli možda vratiti transparentnosti. Pa vas pitam slažete li se s onim što glavni ravnatelj javnog servisa radi od svih zastupnika u Hrvatskom saboru kada mi nešto od njega tražimo a on na potpuno netransparentan način se odnosi prema Hrvatskom saboru. Dakle, dobivaju toliko velike potpore, toliko velika sredstva međutim ignoriraju Hrvatski sabor i sve zastupnike. Javni servis da u službi javnosti, konkurentan da svojim proizvodom a proizvod konačni je program.
Hvala. Odgovor. Izvolite.
Evo hvala vam lijepa. Pa da evo vidite oko toga se slažemo, to je pitanje apsolutno koje je pitanje, to je veliki financijski kolač za državu i HRT se počela restrukturirati i zato će biti interesantno pogledati upravo izvješće o državnim potporama za 2014. godinu koje će na ovoj stavci biti nešto drugačije. Dakle, kasno se počelo restrukturiranje no počelo se. Uvijek je pravo vrijeme za napravit dobre stvari, nema loše vremena. Dakle, uvijek je pravo vrijeme da se dobre stvari naprave. Bilo bi dobro da su možda počete raditi prije, prije 10, 15 godina, nažalost nisu. Zato vjerujem da će sada i taj sektor biti restrukturiran u slijedećih dvije do tri godine. Ako mi ne budemo sami to mogli restrukturirat, restrukturirat će nas stroga europska regulativa. To je ono što je važno. Ali danas sam zapazio vašu raspravu kada ste pričali o Titaniku vjerojatno sa željom da ne završimo kao Titanik, vjerujte nećemo, evo i moja obiteljska loza to demantira budući da su moji daleki rođaci se uspjeli spasiti s tog Titanika, Hrvati iz Like, prema tome za Hrvatsku čak ni na Titaniku i za Hrvate nije bilo mogućnosti da ih potope. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Završno, za završnu riječ javio se Igor Rađenović zamjenik ministra. Izvolite zamjeniče.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo dozvolite nekoliko završnih rečenica da se ostane na raspravi. Prije svega zahvala, pohvala svima onima, a to su gotovo svi predstavnici klubova koji su pohvalili sažetost i informiranost ovoga izvješća da je ono napravljeno dobro. Ministarstvo financija ga je po prvi put napravilo, kažem nakon AZTN-a imamo tu nezahvalnu zadaću i pomalo nezahvalnu ulogu sada mene kao predstavnika Vlade, zamjenika ministra financija i koje je zapravo objedinilo sve ove silne potpore, dakle gotovo 9 milijardi koje dajemo. Čuli smo raspravu, evo i oko poljoprivrede, i oko željeznice, i oko brodogradnje, završili smo i na Titaniku i dosta je teško neskromno rečeno jednom zamjeniku ministra osvrnuti se na sve te okolnosti. Imali smo i dvije rasprave bivših ministara financija koji su uvijek govorili i perspektiva nas u Ministarstvu financija da svaka potpora osobito u doba kada je teško uravnotežiti prihode i rashode i kada nam je konvergencija a ne divergencija tih prihoda i rashoda prioritete onda se i nama svaka čini ponekad pomalo nepotrebnom, pa evo i hrabrost dva ministra koji su nažalost u međuvremenu, dva bivša ministra, koji su u međuvremenu otišli dosta o tome govori. Ali pustimo tu moju nezahvalnu ulogu. Ono što mi možemo napraviti u okviru Ministarstva financija i u okviru te zadaće koje činimo a to je da ćemo i ovaj registar potpora dakle pokušati objelodaniti onako kako je to danas moderno i mjerodavno, staviti ga na Internet, u završnoj smo fazi oko natječaja u tom smjeru i vrlo brzo nešto slično kao što imamo registar koncesija koji je usput rečeno također možemo popraviti, vrlo brzo do kraja ove godine, ja se nadam najkasnije ćemo i registar potpora imati na web stranici i on će biti dakle interaktivan, svi obveznici davatelji potpora nužni će ga, zapravo bit će zamoljeni pravilnikom, odlukom Vlade da dakle pune tu informaciju i tada ćemo puno aktualnije i puno … [[Govornik se ne razumije.]] a ne ovako sa pomakom, podsjećam vas opet da govorimo o 2013. godini kada djelom u prvoj polovici godine čak i nismo bili u EU, dakle kada ćemo puno … [[Govornik se ne razumije.]] imati ove informacije oko potpora pa sa te strane i pod svjetlima javnosti kažem to ćemo moći riješiti, o njima ćemo moći prije razgovarati. A to je na tragu i onoga što je govorio i kolega Šuker ako se ne varam, da rasprava o ovome, i ja se sa njim slažem, imamo oko izvješća o izvršenju proračuna i bilo bi dobro da tada ta dva izvještaja poklopimo. Europske obveze su nama do kraja 6 mjeseca i mi ćemo ih u svakom slučaju uspjeti i na ovaj način onda u tom pogledu izvršiti a onda i sama rasprava o izvršenju proračuna može biti pomaknuta, ona je ako se ne varam obično u travnju ili svibnju, gledam one koji su duže u Saboru, ali u svakom slučaju može se raspraviti prije ljetne stanke i sa te strane možemo pomoći. Ne mogu a ne reći, mi smo i ovo izvješće poslali prije dobrih 5, 6 mjeseci u Sabor ali zašto dosada nije došlo na dnevni red ali dobro, to već nije problem izvršne vlasti, često imam tu repliku kao vaš bivši kolega si to dopuštam da budem malo kritičan i prema samom radu Sabora. Kao što rekoh široko je područje. Ne bih se složio … evo osobito pred kraj kolega Bernardić je uspio podići atmosferu, ne bih se složio da je sve zapravo bilo crno bijelo, dakako da kao u onom starom bosanskohercegovačkom filmu svakog dana u svakom pogledu sve više napredujemo. Puno smo pomakli kažem ako mogu govoriti ovako općenito u ime svih onih davatelja potpora, pomakle su se određene točke i nije baš svaki novac bačen uzaludno. Istina je da mi imamo i da mnogi davatelji potpora rade svoje revizije učinkovitosti i da u tom pogledu imamo napretke. Istina je da su trendovi pozitivni, govorili su kolege i u brodogradnji i u željeznici i u poljoprivredi. Ima više … potpora, e sada jesu li ti trendovi pozitivni, pozitivni u svakom slučaju jesu, jesu li dovoljno brzi, jesu li dovoljni kvalitetni, o tome očigledno možemo imati svaki svoje političko mišljenje. No da ne bi ja previše oko toga dužio i sam sam rekao u početku da mi je nezahvalna uloga da govorim u ime svih davatelja potpore, to praktički je nemoguće. Još jednom zahvala svima onima koji su ovo izvješće pohvalili, zahvala na onim prijedlozima koji su eventualno rečeni gdje stvari možemo popraviti. Još jednom ako mogu dati ovako jedno obećanje taj registar potpora, kvalitetan, interaktivan, javan očekujemo i moramo, evo razgovarao sam sa kolegicom Šeler ako ne do ljeta onda svakako do kraja ove godine upogoniti i obznaniti urbi et orbi i sa te strane vjerujem ono što mi kao sa aspekta Ministarstva financija možemo pomoći da informacija bude što je moguće kvalitetnija, to ćemo u svakomu slučaju učiniti, a sve vaše prijedloge, kritike ugraditi u izvješća za sljedeću godinu. 2014.ne možemo više puno popraviti, 2015.vjerojatno možemo vjerujem da će ta izvješća kao što rekoh dolaziti prije i praktički podržavam ovaj prijedlog da idu zajedno sa informacijom o izvršenju proračuna, mislim da bi to bila dobra praksa koju bi onda mogli upogoniti. Evo još jednom hvala svima i vjerujem da će ovo izvješće dobiti vašu potporu. Hvala lijepa.
Hvala zamjeniče ministra. Zaključujem raspravu. O izvješću ćemo glasati u petak.
Godišnje izvješće o državnim potporama za 2013. godinu. Rasprava o godišnjem izvješću je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće o državnim potporama za 2013. godinu.". Molim glasujte o prijedlogu zaključka. Hvala lijepa. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen većinom glasova, 86 glasova za, 18 suzdržanih i ništa protiv glasova.
Prelazimo na: 2. Prijedlog odluke o proglašenju "Nacionalnog dana oboljelih od multiple skleroze". Predlagatelj odluke je Klub zastupnika SDP-a. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja odluke primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu je proveo Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješće ste primili na sjednici. Vlada RH je dostavila mišljenje. U ime predlagatelja kolegica Ana KOmparić Devčić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa poštovane kolegice i kolege. Evo pred vama se nalazi prijedlog kluba SDP-a da se 26.rujna proglasi nacionalnim danom oboljelih od multiple skleroze. Multipla skleroza je bolest koja ne utječe samo na osobe koje boluju od te bolesti nego na sve one koje vole i brinu o toj osobi. Pronalaženje ravnoteže življenja sa multiplom sklerozom, odnosa u obitelji, s djecom, s partnerom, njegovateljima važno je za ukupnu dobrobit. Čitava obitelj živi sa multiplom sklerozom, a bolest može promijeniti obiteljske odnose. Multipla skleroza bolest je središnjeg živčanog sustava koja se manifestira sa različitim kliničkim simptomima koji smanjuju u svakom slučaju kvalitetu života oboljele osobe. Najčešći simptomi koji prate ovu bolest jesu poremećaj ravnoteže, tremor, ukočenost, opća slabost, spazam, poremećaj sfinktera, seksualni problemi, smetnje vida, smetnje kretanja i govora. To je bolest koja zahvaća u dobi između 19.i 40.godine života. U Hrvatskoj od ove bolesti boluje oko 4 tisuće osoba, iako statistika govori da je broj vjerojatno i veći jer nemamo registra oboljelih od multiple skleroze. Važno je naglasiti da ova bolest dva puta češće pogađa žene nego muškarce. Osim tjelesnih simptoma osobe s multiplom sklerozom imaju brojne emocionalne probleme od depresije, tugovanja, stresa, tjeskobe i niz drugih problema koje izravno utječu na kvalitetu života kako osoba oboljelih od multiple skleroze tako i osoba koje ih okružuju. Zbog svega navedenog, a na temelju zahtjeva Društva multiple skleroze Hrvatske, klub SDP-a predlaže Hrvatskom saboru da se 26.rujna proglasi nacionalnim danom oboljelih od multiple skleroze. Zašto baš 26.rujna? 26.rujna 1979.godine u Rijeci uz prisustvo osoba oboljelih od multiple skleroze te neurologa iz Rijeke i Zagreba osnovano je društvo odnosno Udruženje za pomoć oboljelima od multiple skleroze i srodnih bolesti i od tada i sve do danas oboljeli od multiple skleroze obilježavaju 26.rujna kao svoj dan. Proglašavanjem 26.rujna nacionalnim danom oboljelih od multiple skleroze naglašavamo važnost dana za sve oboljele i one koji na poseban način žive ovu tešku bolest čime ukazujemo javnosti na postojanje i potrebe oboljelih od multiple skleroze u RH. Ispred kluba SDP-a kao i svih oboljelih od multiple skleroze molim vas kolegice i kolege da podržite ovaj prijedlog.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Multipla skleroza je prvi put prema kliničkim slikama opisana negdje u 14.stoljeću, a potpuni opis je napravio neurolog Jean-Martin Charcot 1868.i to baš na temelju ovih simptoma i kliničke slike o kojima je govorila kolegica KOmparić Devčić. Trnci u rukama, nogama, slabost, spazam, brzo umaranje, vidni poremećaj itd. I sada ćete vi reći zašto ja sada u današnje vrijeme današnjih spoznaja, današnjih dostignuća i tehnoloških zašto ja to spominjem. Zato što mi imamo vrsne stručnjake u tom područje koji to poznaju. I sada je magnetska rezonanca ona je nesporna u tome i bez nje je jednostavno nezamislivo, ali što se događa. Dobro je to spomenuti kao jedan od problema sad kad o ovom raspravljamo jer je cilj i ovog obilježavanja dana da se na neki način potakne, kako se kaže senzibilizira javnost glede te bolesti, da se na taj magnet, bez obzira na ove mjere, itekako još dugo čeka i zato osobe sa multiplom sklerozom upozoravaju na taj problem da se ne bi smjelo u tom, bez obzira na ove namjere i ministrove ove akcije subota i ostali popodnevni dani, nije ta lista još tako pomaknuta, a ona za osobe oboljele od multiple skleroze traži brzinu i djelovanje odmah. Druga stvar koju ste govorili, dakle multipla skleroza kronična upalna bolest, autoimuni proces kao kasna posljedica, da ne ulazimo poslije u tu patogenezu ali u svakom slučaju ona ima i svoj tijek koji se dijeli u nekoliko faza i to je bitno za znati. Možda je dobro za znati isto u smislu ovoga evo na neki način osvješćivanja javnosti i ukazivanja na te probleme. Naime ona ima, ovo neću ponavljat što je kolegica govorila koji je broj, većinom su žene u onoj punoj dobi i zasigurno to kod oboljelih i određene psihičke smetnje uzrokuje i depresije, zatvaranje i naravno sa posljedicama za cijelu obitelj. To je nesporno. Ali sam tijek bolesti mislim da je vrlo važno spomenuti na ovom mjestu je vrlo bitno zato jer on zahtijeva i liječenje i sad to razrađeno po tim … bolest, sekundarna, progresivna itd. I kako se radi, u onoj akutnoj fazi ide sa kortikosteroidima liječenje, ali u ovoj drugoj fazi je održavanje toga, to je interferon, to isto znate mnogi da je, ali postoji i jedna skupina lijekova koju je dobro spomenuti ovdje isto tako, a to su ovi lijekovi skupi, da ne govorim o imenima, ne bih htio vas s tim zamarati ali skupih lijekova, a vi znate kako je to sa povjerenstvima i sa svim. I zato osobe oboljele od multiple skleroze kažu da bi u tom dijelu trebalo isto određene napore učiniti da se to sa liste skupih lijekova da budu dostupni. To je druga stvar koju je bitno na ovom mjestu spomenuti. Treća stvar je ono što upozoravaju društva multiple skleroze, ova društva multiple skleroze postoje, ja ih znam nekoliko koja su vrlo aktivna i ovaj dan 26.9. on se obilježava već, on se obilježava i oni poznaju problematiku. Oni poznaju problematiku i upozoravaju na određene stvari koje treba na neki način, a to je ono da recimo njima nedostaje psihologa. Naravno i onaj ultrazvuk je isto primjer neke ovako tehničke stvari koje su im potrebne. Oni upozoravaju i mogu reći da su vrlo informirani glede bolesti koliko ja znam, kolika su moja poznavanja jer komuniciram s njima često i u tom dijelu. Ali je potrebno spomenuti još jedan momenat, da osobe oboljele od multiple skleroze imaju iste probleme kao i sve osobe s invaliditetom, a nije mali broj i to je pitanje koje isto treba otvoreno na ovom mjestu vrlo jasno reći, a to je ono da oni glede ostvarivanja svojih prava iz socijalne, glede zapošljavanja, glede zdravstvene i mirovinske zaštite oni moraju proći određena vještačenja, a to je ovo jedinstveno tijelo vještačenja. Oni kažu kad će, kako, kad, kad će i kako. To je problem sigurno koji treba na ovom mjestu postaviti pitanje da i oni na to ukažu, znači da ovaj sustav i oni govore da ovaj, razvidno je da ovaj sustav vještačenja kako je sada postavljen neće moći dugo funkcionirati obzirom da se ne zna i dalje tko su osobe sa tjelesnim oštećenjem, koje osobe s invaliditetom itd. i zato oni upozoravaju da se ne bi smjeli donositi ovakvi propisi, da se ne bi smjeli donositi propisi koji su teško provedivi u odnosu koji čak idu na štetu. To su tri stvari koje ja želim na ovom mjestu baš sa ono namjerom s tim da ćemo mi podržati naravno obilježavanje ovaj dan 26.9., ali svakako je potrebno spomenuti da se ova društva oboljelih da oni žele o mnogim stvarima govore kao i ostale osobe s invaliditetom, sa posebnom pozornošću i u tom smislu dakle uz ovu napomenu da ćemo mi podržati dakle ovaj prijedlog. On je sad, u ovom vremenu je taj dan se obilježava, on je malo simptomatičan, mi to znamo medicinski, sad je izborna godina pa je dobro reći evo sad smo mi taj dan, mi smo bili prvi ti koji smo to predložili, ali ja kažem da i dobra djela koja zahtijevaju svakodnevno djelovanje za osobe s multiplom sklerozom, sa osobama s invaliditetom kako nam se ne bi događalo da nam roditelji sa djecom sa teškoćama u razvoju dolaze prosvjedovati pred ovaj Visoki dom. Mislim da to traži trajnu skrb, ne samo jedan dan u godini. Evo u tom smislu mi ćemo podržati ali svakako o ovim stvarima treba razmišljati. Hvala vam lijepo.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega, naravno da ćemo podržati i dobro ste govorili o svemu tome i to je jedna dobra inicijativa. Naime tog dana već obilježava, udruge obilježavaju ali neka bude i službeno da je to taj dan i zaista treba ukazati na sve probleme koji postoje. Zaista ono što najviše nas, mene osobno potresa, to je kad se desi iznenada, kao grom. Netko tko ima 19 godina dosta simptoma, ali nisu na vrijeme simptomi prepoznati, jedan dug je put, rekla bih dug sigurno za dijagnosticiranje svake bolesti pogotovo ovakve, da dođe se do prave dijagnoze i onda nažalost se stane i razmišlja samo o svom kraju. I da, dobro ste rekli, trebalo bi ali to će se sigurno i činiti, uraditi puno više za osobe s invaliditetom, a posebice evo sad kad govorimo o osobama u ovoj bolesti pa osigurati im, ali i svima bržu dijagnostiku, bržu magnetsku rezonancu, PCT, ne znam, a jednako tako u liječenju tako mladih osoba trebao bi HZZO odobriti te skupe lijekove, učiniti sve da oni budu i dalje radno sposobni. Jer ta bolest može jedno vrijeme mirovati posebice ako se uspije na neki način i stres i sve ostalo, okolinu uz lijekove i može zaista biti mirna i može čovjek i raditi. A onda kad to sve popusti na žalost onda opet se vraćamo na staro. Ali zato kad postoji takva medikamentna terapija ali je skupa treba ju i odobriti. Eto hvala.
Stjepan Milinković, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolegice Sumrak, dakle to je sve stoji ovo da su to relativno mlađe osobe, da uistinu prolaze teško razdoblje i oni u društvima ovima oboljelim od multiple skleroze oni govore živi se, ali teško, uistinu sa teškim psihičkim naporima i hajmo reći vremenski ako nema težih komplikacija dolazi i to u obzir, teža komplikacija od nekad naglih respiratornih infekata do zatajenja bubrega. A da ne govorimo o tom i u tom dijelu svaki napor je dobro došao. Dakle od jedinice lokalne samouprave gdje može isto tako. Pa mi, u mojoj sredini ja sam ponosan, mi svake godine jedan ili dva dana posvetimo takvim osobama u prirodi gdje oni mogu biti zajedno sa svima nama itd. Ali naravno, ona sredstva na koja oni uporno upozoravaju evo za ovaj primjer angažiranja psihologa koji je i potreban. To je nesporno da je potreban. Treba. Puno puta sredstva neka odu negdje, a za takve udruge mislim da mora bit, da ne govorimo o stručnom dijelu od lijekova, od ovih skupih lijekova itd. a da ne govorimo i o tome dijelu, a da ne govorimo i o drugim stvarima koje treba dodatne napore uložiti kako bi se kvaliteta življenja tim osobama učinila boljom. Fala lijepo.
Mirela Holy, replika.
Poštovani kolega, hvale vrijedna je inicijativa kluba zastupnika i zastupnica SDP-a da se, dakle proglasi nacionalni dan oboljelih od multiple skleroze, te da se na neki način usmjeri pozornost javnosti na probleme ljudi koji boluju od ove izuzetno teške bolesti. Međutim, također bi bilo hvale vrijedno kada bi vladajuća većina u ovom Parlamentu otišla jedan korak dalje i donijela zakon kojim bi se legalizirala upotreba marihuane, ako ni za što drugo onda za medicinske svrhe zbog toga što je znanstveno dokazano da marihuana ima doista vrlo pozitivne terapeutske učinke na tretman ove bolesti. Imala sam prilike upoznati Huanita za kojeg ste vjerojatno i svi vi čuli i koji je na žalost završio u zatvoru samo zato što je uzgajao marihuanu za svoje vlastite potrebe. osoba koja ima teži oblik multiple skleroze i kojem je bio omogućen normalan život upravo zahvaljujući konzumaciji ulja od marihuane. Ja smatram da je obaveza svih nas koji se bavimo politikom da radimo u društvenom interesu, da pomažemo ljudima i zbog toga apeliram na kolege i kolegice iz vladajuće većine da izvrše pritisak na Vladu RH i da taj zakon ide što je moguće prije u proceduru jer će na taj način vrlo konkretno pomoći jako velikom broju ljudi koji boluju od ove bolesti u Hrvatskoj.
Stjepan Milinković, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa ja sam rekao da ćemo mi kao klub Hrvatske demokratske zajednice podržati ovu inicijativu sa namjerom, dakle što je i predlagatelj rekao sa ciljem senzibiliziranja javnosti i naravno popravljanja kvalitete življenja oboljelih od multiple skleroze. U ovom drugom dijelu nisam suglasan sa vama iz više razloga. Svaka čast vašim razmišljanjima, ali u tom dijelu držim da mi imamo vrlo kvalitetnu struku koja kvalitetno radi sa ovim i sa lijekovima i sa drugim pomagalima, a da sad ići ovako. Vi puno puta se zalažete za legalizaciju i govorite o lakim i teškim drogama. To je jedno područje kompleksno koje može ako dođe u onom krivom smjeru ako ode može izazvati neželjene posljedice i za obitelj i za širu zajednicu, a smrtnost pojedinaca u onoj kategoriji konzumenata droga je nekoliko puta viša nego u ostaloj populaciji. Dakle, to je područje za jednu širu raspravu i u tom dijelu ja ne dijelim vaše mišljenje glede ovog drugoga. U ovom prvom dijelu sam suglasan. Hvala lijepo.
Tatjana Šimac-Bonačić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Milinkoviću, mislim da se svi slažemo da je jako bitno na vrijeme napraviti dijagnostiku, naravno i kod multiple skleroze. Inače kod svih bolesti da zapravo što prije krenemo u terapiju. Međutim, ja bih htjela da dobre stvari koje su stvarno dobre da pohvalite, a vi ste spomenuli liste čekanja da sumnjate da su one smanjile sa ovim programima koje je ministarstvo, ministar Varga i ova Vlada zapravo dali. Pa ja ću vam reći za program plus. Program plus od dana od kad je počeo od 11.2. kad je bio Svjetski dan bolesnika čak je i 40 tisuća naših sugrađana, bolesnih sugrađana oni su dobili termin prije no što je zapravo bio planiran. I reći ću vam još par podataka. U KBC-u Osijek nema čekanja, možda dan dva za gastroskopiju, za kolonoskopiju. Recimo u Splitu magnet mozga prije je bilo 12 mjeseci čekanja sad se smanjio na mjesec dana čekanja. U KBC Rijeci recimo katarakta se operiralo prije je bilo 200 i ne znam 70 dana, sad je to smanjeno na nekakvih 70 dana. Prema tome, dijagnostika je bitna i naravno ova Vlada radi napore da se što prije napravi, zapravo da se dođe na red, što prije da se smanje liste čekanja. I mislim da je ovim programom plus to upravo napravljeno. I zato kažem vam, apeliram što je dobro pohvalite nemojte kuditi i sumnjati. Hvala lijepa.
Stjepan Milinković, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa meni je drago da se mi slažemo i mislim da je ovo područje zdravstva i područje … [[Govornik se ne razumije.]] multiple skleroze ali i od osoba s invaliditetom koje moraju imati jedan konsenzus u tom dijelu. Ja podržavam svaki napor koji će unaprijediti i zdravstvenu zaštitu i bilo što. Ali sam naglasio, ja nisam protiv toga da se liste čekanja smanjuju, ali sam naglasio da oboljeli od multiple skleroze, oboljele točnije rečeno, da zahtijevaju puno brže i efikasnije i da to treba na poseban način na neki način postaviti. Na to ova društva oboljelih na neki način upozoravaju uporno, to je bitno. Ali da ovaj program plus i to da je to neku revoluciju strašnu napravilo, popravlja naravno ali to nije baš jednostavan posao. Ima listi čekanja naravno po mnogim područjima itekako još da se čeka. Ako ćemo baš ići u to, a ako ćemo ići u širinu ja mogu reći po pitanju obiteljske medicine i primarne zaštite ruralnih područja da su oni u vrlo teškoj situaciji. O tome sam govorio i gospodinu ministru. Dakle, to su stvari sve koje treba unapređivati, od naravno i programa plus i naravno i skrbi za oboljele od multiple skleroze. Sve su to stvari koje trebaju dodatne napore na svim razinama. Naravno vi ste u poziciji i vlasti i možete utjecati da se i tim društvima oboljelih, a da se ne daje samo tamo za one koji pišu ono samo pozitivno o svemu, znate vi što ja želim reći. Hvala lijepa.
U ime kluba DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista kolegica Vesna Sabolić nije prisutna, klub gubi pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolegica Sonja König.
Hvala vam lijepa poštovana potpredsjednice našeg Sabora, kolege i kolegice. O uzrocima multiple skleroze i o samoj bolesti kao što smo čuli ne znaju puno niti vrhunski stručnjaci, a kamoli naši ostali sugrađani kao i mi sami. Do današnjeg dana lijek za multiplu sklerozu nije pronađen, oboljeli i njihovi najbliži bore se s tom bolešću svakodnevno i uporno. I važno je da se u tu borbu i u pomoć oboljelima uključi što više naših sugrađana kao i mi sami. No o tome malo znamo, relativno smo malo informirani unatoč ogromnom trudu članova Saveza društava multiple skleroze Hrvatske i ostalih nevladinih, vladinih i ostalih organizacija. Malo znamo da multipla skleroza djeluje na mnoge funkcije ljudskog organizma, da se kod oboljelih osoba razvija određeni stupanj invaliditeta, da je to bolest s tisuću lica, da su od osobe do osobe simptomi drugačiji zbog čega oboljeli dugo čekaju konačnu potvrdu svoje dijalize, odnosno dijagnoze. Malo znamo i o tome da je trenutačno u fazi istraživanje nekoliko desetaka novih lijekova čija se učinkovitost u liječenju multiple skleroze tek ispituje. I zato je prijedlog Odluke o proglašenju Nacionalnog dana oboljelih od multiple skleroze dobrodošao. Time će se skrenuti dodatna pozornost širenju svijesti o ovoj teškoj bolesti i klub HNS-a će ga podržati. Naš zadatak i želja je izjednačavanje mogućnosti osoba oboljelih od multiple skleroze stvarajući uvjete za njihovo aktivno uključivanje i ravnopravno sudjelovanje u društvu, poštivanje dostojanstva, sprečavanje bilo kakve diskriminacije, promoviranje i implementiranje konvencije UN-a o pravima osobe s invaliditetom i kroz to osvještavanje javnosti o multiploj sklerozi. Donošenje Odluke o proglašenju Nacionalnog dana oboljelih od te bolesti ide u tom smjeru i još jednom zato pozdravljam u ime kluba HNS-a takav prijedlog koji ćemo kao što sam rekla sa zadovoljstvom podržati uz nadu da će se lijek što prije pronaći. Svima koji se s tom bolešću bore želim zaželjeti snagu i daljnju upornost jer kako kaže naslov jedne pjesme koju potpisuje Dadu i koju ću ako dozvolite pročitati "Vi ste heroji". "Iznenada dođe da te zagrli svojom rukom, teška je kao tona i obaspe te samom mukom. Oni koji se sa njom bore svaki dan novo uče, danas si bolje, sutra si gore i naučnici se sa njom muče. Tvrdoglava je ona, neda da se išta o njoj zna, da ti je što gore ona gleda i da ti nemaš sna. Ne daj se ti što se sa njom svakog dana teško boriš, učini sve, vježbaj stalno da na nogama ti opet stojiš. I težih je protivnika bilo i protiv tebe sve su dali, nikad im nije bilo milo i na kraju uvijek su pali. I svi koji se sa njom bore zapamtite heroji vi ste ne predajte se tako rano pa još ništa izgubili niste." Hvala lijepa.
Hvala kolegice. I prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolegica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Sve nas je zapravo dirnula ova pjesma koju nam je kolegica Sonja danas pročitala i zato mogu reći da ovo radimo u ime tih heroja, tih 4000 naših sugrađana koji su oboljeli od multiple skleroze i zbog toga naravno pozdravljam i ovo obilježavanje, označavanje Dana bolesti multiple skleroze jer na ovakav način zapravo osvješćavamo još više, dajemo na znanje našim drugim sugrađanima kako pomoći onima koji su oboljeli. Kad kažemo tih 4000 heroja, 4000 oboljelih moramo ovdje naglasiti da je dijagnostika vrlo duga i vrlo teška, komplicirana i zbog toga se negdje navodi da je i 2 puta više oboljelih od ovoga što imamo negdje tih 4000. Naime, dugo vremena prođe dok se na kraju ne obavi ta magnetska rezonanca koja će zapravo potvrditi tu dijagnozu a simptomi počinju rano, simptomi naravno mogu zavarati, mogu biti dio nekakve druge bolesti itd. međutim prava zapravo dijagnoza se uspostavlja magnetskom rezonancom. Zbog toga vrlo često oboljeli od multiple skleroze ostaju ne dijagnosticirani. Inače što se tiče same simptomatologije ona je vrlo široka od problema govora, poremećaja vida, zatim gubitka mobilnosti itd. Tu su i poremećaji ravnoteže i mislim da su kolege i kolegice prije govorile i smetnje kontrole mokrenja, stolice, poremećaj koordinacije pokreta, mentalni poremećaji itd. Znači niz simptoma koji zapravo imaju u osnovi tu jednu podmuklu bolest multiplu sklerozu. Prema tome, sigurno da je cilj svima nama kao društvu zapravo i liječnicima što ranije postaviti upravo ovaj dijagnozu odnosno početi liječenje jer na takav način kad se već uspostavi dijagnoza, počne liječenje na taj način zapravo mi odgađamo progresiju bolesti i onaj najgori kraj koji jest a to je zapravo invaliditet. Naravno da nam je cilj poboljšavati kvalitetu života takvim našim sugrađanima. Znači multipla skleroza jedna je vrlo progresivna degenerativna bolest. Etiologija zapravo, pitanje koje etiologija, nešto se spominje čak i poremećaj prehrane odnosno način prehrane itd. međutim to nije još zapravo nije rečeno. Ja bi ovdje još napomenula društva koja se osnivaju, to je društvo Multiple skleroze pa ću spomenuti i moje iz Dubrovačko-neretvanske županije koje je počelo rad od 2004. godine. Naravno društvo koje osvješćuje, unaprjeđuje i liječenje i rehabilitaciju, i zaštitu bolesnika naravno s multiplom sklerozom. Moramo reći da ta društva odnosno udruge sigurno rade na unaprjeđenju života. Danas smo čuli i potpore takvim bolesnicima, koje i pjesnici kroz pjesme govore, međutim ja ću reći ono što najčešće kažu u tim društvima, a to kažu nema bolesnika među nama, samo je netko manje zdrav od nas jer nisu svima, to su sa raznom simptomatologijom, ali nisu svima dijagnosticirani. Prema tome, ja ću reći ovdje primjer na koji radi to jedno društvo, jedna udruga da se zapravo radi i socijalizacija među njima kroz korištenje slobodnog vremena, da se zapravo na taj način podupire i volonterizam jer vi znate da u društvima, udrugama ima jako puno volontera koji zapravo pomažu tim našim sugrađanima. Evo recimo ovo društvo kontinuirano radi i psihološke pomoći, kreativne radionice, zatim kiropraktiku koja je prilagođena oboljelima od multiple skleroze, zatim vježbe sa fizioterapeutima, sate slikanja, sate književnosti, na taj način zapravo oni provode svoje vrijeme skupa, na taj način im je lakše. Što se tiče lokalnih, jedinica lokalne samouprave naravno da jedinice lokalne samouprave imaju veliku ulogu u pomoći takvim našim sugrađanima, to su ipak osobe sa invaliditetom, najčešće na takav način završe. I evo reći ću primjer, mi vodimo dva programa, a to je transporter za osobe sa invaliditetom, naravno i za ove koji uključuju multiplu sklerozu a isto tako imamo posebno brigu i skrb o bolesnicima s multiplom sklerozom. Prema tome, još jedan put podržavam proglašenje ovog dana bolesnika multiple skleroze na taj način ćemo zapravo još više se osvijestiti, još više tražiti mogućnosti za pomoć našim sugrađanima. Hvala lijepa.
Hvala. Stjepan Milinković replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo otišli smo malo ajmo reći u stručne vode ali mislim da je dobro i to malo razmijeniti. U tom djelu smo suglasni dakle da magnetska rezonanca i u tom smislu je bila i moja intervencija i ovih društava Multiple skleroze koji su na neki način upozoravaju da svakako treba, jer je to bitno i glede terapije pravovremene i brze terapije, jer ovaj oblik u kom sam ja govorio o relaksirajućoj revitalizirajućoj toj formi u kojoj 85%, izuzetno je važno imati da je ona između, u tim fazama multipla skleroza je tiha i onda nakon određenog vremena ostavlja iznimne funkcionalne distabilitete. I zato je bitno dakle da i dijagnostika ali i naravno adekvatna terapija. I sad ću vam reći da već sada po novom ima osim ovih lijekova prve linije koje su dakle na ovoj listi koje su skupi lijekovi, već i drugi lijekovi, druge linije su već u pripremi i u upotrebi i koji dakle, i osobe oboljele od multiple skleroze inzistiraju da budu dostupni čim prije i čim bolje svim oboljelima od multiple skleroze. Hvala lijepa.
Tatjana Šimac-Bonačić odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Milinoviću ja mislim da je i vama kao liječniku jasno da je multipla skleroza ima toliko simptomatologije dok se postigne ona konačna dijagnoza da to stvarno prolazi, jer kad vam neko dođe sa smetnjama vida vi nećete odmah ići na magnetsku rezonancu, nećete posumnjati da boluje od multiple skleroze. Znam jako puno ljudi kojima se, su u tijeku postizanja dijagnostike. Prema tome, ovo je jedna podmukla bolest koja je progresivna i upravo zbog toga, zbog te njene progresivnosti ne možemo mi svaki simptom slati na magnetsku rezonancu i tu ne možemo govoriti o tome da nema mjesta na magnetskoj rezonanci ili da su nam tu liste čekanja duge, nego upravo zbog samog načina bolesti koja je progresivna to se događa. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege čast mi je na galeriji Hrvatskog sabora predstaviti i pozdraviti njegovu ekselenciju gospodina Valeriua Stefana Zgoneu predsjednika zastupničkog doma Parlamenta Rumunjske koji boravi u službenoj posjeti RH. Pozdravimo ga. Sada ćemo nastaviti s radom. U ime predlagatelja završna riječ kolegice Ane Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo kolegice i kolege, ja vam se u ime kluba SDP-a želim zahvaliti svima koji su sudjelovali u raspravi, svima onima koji će podržati prijedlog da se 26.rujna proglasi nacionalnim danom oboljelih od multiple skleroze. I upravo sve ovo što ste u svojim raspravama izrekli pa i kolega Milinković o svim problemima s kojima se susreću osobe s multiplom sklerozom, ali ne samo osobe s multiplom sklerozom nego i osobe s invaliditetom oboljele od drugih bolesti i te liste čekanja i lijekovi itd. upravo sve to što ste vi govorili ide u prilog tome da treba proglasiti dan za oboljele od multiple skleroze jer je to dan kada se će oni posebno isticati sve problem s kojima se susreću i senzibilizirati javnost i nas svih zajedno. Pravit ću se da nisam čula onaj dio o politici i izborima, mislim da to nije bilo baš korektno jer od kada govorim u ovom Saboru o osobama s invaliditetom stvarno nikada se nisam služila politikom i govorila sam zaistinu o svim problemima s kojima se oni susreću. A što se tiče legalizacije marihuane, ja osobno apsolutno to podržavam, pogotovo u medicinske svrhe. Mislim da ona može pomoći olakšati brojne bolesti pa i bolest multiplu sklerozu.
Hvala. Stjepan MIlinković, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Meni je drago da se u većini slažemo kolegice KOmparić Devčić i da se razumije sveukupna problematika osoba s invaliditetom i u tom dijelu nema neki, a glede onog mog razmišljanja ja nisam rekao nisam ništa loše mislio ili razmišljao o korektnosti nekorektnosti, nego mislim da kao što kaže naš predsjednik Sabora pustimo neka govore. Ja sam u tom smislu rekao da je simptomatično, budući se taj da već obilježava od '79., 26.obilježava i to je naše Društvo oboljelih od multiple skleroze. Ali sada evo vi ste se sjetili i mi to podržavamo i u svakom slučaju sve ove moje napomene koje su glede unapređenja kvaliteta življenja i adekvatnog liječenja osoba s multiplom sklerozom. Hvala lijepa.
Ana KOmparić Devčić odgovor na repliku.
Kolega MIlinković, ja ću se opet praviti da nisam čula to što ste komentirali jer zaistinu mislim da ovaj Visoki dom i donošenje ovako važne odluke o proglašenju nacionalnog dana za bilo koju skupinu u našem društvu mislim da nije ni mjesto ni vrijeme za ovakav način politikantstva. A to što osobe s multiplom sklerozom obilježavaju 26.rujna već sve te godine, obilježavaju ga, ali sada ovaj Visoki dom daje na važnosti svemu tome i kaže da će to postati nacionalni da. I mislim da su to zavrijedile. I molim vas, još jedanput vas molim kada govorimo o osobama s invaliditetom nemojmo uključivati u to politiku, ja vas zaista to molim.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu odluke glasat ćemo u petak. Kolegice i kolege, nastavit ćemo sutra u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Hvala lijepo. Doviđenja.
Idemo dalje. Prijedlog odluke o proglašenju Nacionalnog dana oboljelih od multiple skleroze. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim glasujte o prijedlogu odluke. Hvala lijepa. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 107 glasova za, donesena odluka u tekstu kako je predložio predlagatelj. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, dobro jutro. Trebali bi nastaviti rad u plenarnom zasjedanju 17 sjednice po utvrđenom dnevnom redu ali već u praksi Hrvatskoga sabora i to sada sve intenzivnije i intenzivnije digla se jedna zastupnička ruka pa da čujemo. Poštovani zastupnik Vuljanić.