Dame i gospodo zastupnici, kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Objedinit ćemo raspravu o dvije točke dnevnog reda. To su - Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2011. godinu i - Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2011. godinu Prvi dokument podnijela je Vlada, dakle to je Izvješće o izvršenju državnog proračuna, a kod rasprave primjenjuje se članak 176. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra financija, poštovani Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Pred nama se nalazi Prijedlog izvršenja Godišnjeg proračuna za 2011. godinu. Ukratko ćemo prezentirati stanje prihoda i rashoda i deficita izvršenja za 2011. godinu. Ukupni prihodi državnog proračuna koji se sastoje od prihoda poslovanja i prihoda od prodaje nefinancijske imovine u 2011. godini iznosili su 107,4 milijarde kuna što je na razini planiranog, ali ipak predstavlja pad od 0,3% ili 368 milijuna kuna u odnosu na izvršenje u 2010. godini. Prihodi poslovanja čine 99,7% ukupnih prihoda državnog proračuna, a u njihovoj strukturi najznačajniju stavku čine porezni prihodi s udjelom od 57,1% a slijede prihodi od doprinosa s udjelom od 36,1% te te dvije grupe prihoda čine 93,2% prihoda poslovanja, dok se preostali dio odnosi na pomoć i prihode od imovine, prihode od administrativnih pristojbi i prihode po posebnim porezima te ostale prihode. Prihodi od poreza u 2011. godini ostvareni su u iznosu od 61,1 milijardu kuna odnosno za 1,2% su manji u odnosu na 2010. godinu. Najznačajniji porezni prihod je prihod od PDV-a koji u 2011.godini na razini ostvarenja prethodne godine iznosi 37,7 milijardi kuna ili 35,2% prihoda poslovanja. Drugi najznačajniji porezni prihod su prihod od trošarina i posebnih poreza koji su u 2011. godini iznosili 11,2 milijarde kuna ili 10,4% prihoda poslovanja. U strukturi trošarina najznačajnije su trošarine su naftu i naftne derivate te duhanske proizvode koji zajedno čine 9,4 milijarde kuna ili 84,3% od ukupnih trošarina i posebnih poreza. Od poreza na dobit u 2011. godini uplaćeno je 7,3 milijarde kuna što je prvenstveno posljedica povećane dobiti banaka tijekom 2010. godine. Prihod od poreza na dohodak u 2011. godini ostvaren je u iznosu od 1,3 milijarde kuna što je u odnosu na 2010. godinu povećanje od 8,8%. Međugodišnje povećanje prihoda od poreza na dohodak usprkos nepovoljnim kretanjima na tržištu rada rezultat je izmijenjena dopuna Zakona o porezu na dohodak provedenih u srpnju 2010. godine. Naime, tada su izmjenama i dopunama zakona izmijenjene porezne stope poreza na dohodak te razredi za primjenu poreznih stopa, ali se ukidaju i porezne olakšice, porez na dohodak, za plaćene zdravstvene usluge, premije životnog osiguranja, troškovi za potrebe stanovanja i slično. Spomenute porezne olakšice se kod podnošenja godišnjih poreznih prijava za 2010. godinu mogu koristiti samo za prvih šest mjeseci što je rezultiranje smanjenjem isplata povrata poreza za 23,1% što povećanim prihodima proračuna po osnovi poreza na dohodak. Druga najznačajnija grupa prihoda poslovanja su prihodi od doprinosa koji su prikupljeni u iznosu od 38,6 milijardi kuna što je smanjenje od 0,3% u odnosu na 2010. godinu. Prošle godine uplaćen je iznos od 19,1 milijardu kuna doprinosa za mirovinsko osiguranje i 17,7 milijardi kuna za zdravstveno te za zapošljavanje 1,8 milijardi kuna. Prihodi od imovine čine prihode od financijske imovine, prihod od nefinancijske imovine, te kamate na dane zajmove, a tijekom 2011. godine prikupljeni su u iznosu od 2,1 milijardu kuna što je 2,7% manje nego prethodne godine. Prikupljeni prihodi od financijske imovine iznose 1,1 milijardu kuna, a ostvareni su najvećim dijelom od dividendi i dobiti trgovačkih društava u vlasništvu države što je svakako negativno utjecalo na proces investiranja tih društava tijekom 2011. Godine. Prihod od administrativnih pristojbi i po posebnim propisima ostvareni su u iznosu od 3,8 milijardi kuna što čini međugodišnji rast od 6,9%. Ukratko ćemo dati pregled rashoda. Ukupni rashodi državnog proračuna Republike Hrvatske za 2011. godinu izvršeni su u iznosu od 121,4 milijarde kuna što je 0,7% manje od planiranog u odnosu na 2010. godinu. Rashodi su manji za oko 400 milijuna kuna. Rashodi za zaposlene u 2011. godini veći su za 2,1% ili oko pola milijarde kuna u odnosu na 2010. godinu, a realizirani su u iznosu od 22,8 milijardi kuna i čine 18,8% od ukupnih rashoda. Materijalni rashodi izvršeni su u ukupnom iznosu od 8,7 milijardi kuna i veći su za 6 i pol posto u odnosu na izvršenje 2010. godine ili oko pola milijarde kuna. Za subvencije u 2011. godini izdvojeno e 6,6 milijardi kuna što je na razini ostvarenja 2010. godine. Od toga je poljoprivredi 3,7 milijarde kuna. Naknade građanima i kućanstvima izvršene su u 2011. godini u iznosu od 64,7 milijarde kuna. Znači, ukupno oko 53,3% u ukupnim rashodima što je u skladu s planiranim sredstvima u odnosu na 2010. godinu predstavlja smanjenje oko 200 milijuna kuna. Najveći dio rashoda u ovoj skupini odnosi se na mirovine i mirovinska primanja u iznosu od 34,9 milijardi kuna, te naknade u sustavu zdravstva i socijalne skrbi od 19,9 milijardi kuna. Ukupni manjak Državnog proračuna u 2011. godini ostvaren je u iznosu od 14 milijardi kuna što je 4,1% BDP-a. Ukupni manjak konsolidirane opće države u 2011. godini ostvaren je u iznosu od 14,8 milijardi kuna ili na razini 4,3% BDP-a. Jednu napomenu. Ukoliko bi se na ukupno iskazani manjak državnog proračuna u 14 milijardi kuna dodale sljedeće neizvršene obveze u 2011. i ranijim godinama u ukupnom iznosu od 2,2 milijarde kuna što se odnosi na 952 milijuna kuna u poljoprivredi, brodogradilištima 481 milijun kuna, prema Financijskoj agenciji 339 milijuna kuna, za program gradnje brodova za hrvatske brodare 172 milijuna kuna, prema Katoličkoj crkvi za oko 230 milijuna kuna. Manjak državnog proračuna iznosi bio 16,2 milijarde kuna, odnosno 4,7% BDP-a a manjak opće države iznosio bi 17 milijardi kuna odnosno 5% BDP-a. Ukratko ćemo samo dati pregled računa financiranja za 2011. godinu. Ukupni primici od financijske imovine i zaduživanje u 2011. godini ostvareni su u iznosu od 24,5 milijardi kuna čime su financirani izdaci za financijsku imovinu i otplate zajmova te manjak državnog proračuna. U strukturi ukupnih primitaka od financijske imovine i zaduženja najveći dio čine primici od izdavanja vrijednosnih papira i to 19,3 milijarde kuna od čega su 13,3 milijarde kuna odnose na obveznice izdane u inozemstvo a 6 milijardi kuna na obveznice izdane na domaćem tržištu kapitala. Prva je emisija realizirana u ožujku 2011. godine na inozemnom tržištu kapitala u iznosu od 1 i pol milijardu dolara uz kamatu 6,375% godišnje, dospijeće 2021. U srpnju su izdane dvije emisije obveznica. Prva je realizirana na inozemnom tržištu kapitala u iznosu od 750 milijuna eura sa dospijećem 2018. godine uz godišnju kamatu 5,87. Druga emisija je emitirana na domaćem tržištu kapitala u iznosu od 1 i pol milijardu kuna uz godišnju kamatu od 5,75 dospijeće 2016. godine, te domaća obveznica uz valutnu klauzulu u kunskoj protuvrijednosti u iznosu od 600 milijuna eura s godišnjim kuponom od 6 i pol posto i dospijećem 2022. godine. Iz sredstava obveznica podmirene su devizne obveze sa osnova izdataka za financijsku imovinu i otplate zajmova i druge devizne obveze državnog proračuna u 2011. godini. Primici od zaduživanja ostvarene su u iznosu od 4,4 milijarde kuna od čega su na primljene kredite i zajmove od međunarodnih organizacija, institucija i tijela Europske unije te inozemnih Vlada otpada 2,2 milijarde kuna. Zajam za razvojnu politiku gospodarskog oporavka od Svjetske banke u iznosu od 150 milijuna eura s rokom otplate 15 godina i kamatnom stopom od 2 i pol posto povučen je 30. lipnja 2011. godine. Zajam je odobren temeljem mjera provedenih u okviru programa gospodarskog oporavka. Primljene otplate, povrat i glavnice danih zajmova iznose 818,5 milijuna kuna. U 2011. godini izdaci za financijsku imovinu i otplate zajmova iznose 12,7 milijardi kuna od čega se 8 i pol milijardi kuna odnose na izdatke za otplatu glavnica za izdane vrijednosne papire. U ožujku je otplaćena glavnica euro obveznica u iznosu od 750 milijuna eura, a u rujnu glavnica obveznica za restrukturiranje gospodarstva 1991. godine u iznosu od 2,4 milijarde kuna. U odnosu na stanje 31.12.2010. godine glavnica trezorskih zapisa smanjena je za 250 milijuna kuna. Izdatci za dane zajmove ostvareni su u iznosu od 1,8 milijardi kuna, izdaci za dionice, udjele u glavnici iznose 556 milijuna kuna. Izdatci za otplatu glavnica, primljenih kredita i zajmova u iznosu od 1,8 milijardi kuna, u strukturi izdataka za otplatu glavnice i primljenih kredita i zajmova za otplatu glavnice primljenih kredita i zajmova od međunarodne organizacije i institucija EU, te inozemnih vlada otpada 985 milijuna kuna, a na otplatu glavnica primljenih kredita od zajmova od kredita i ostalih financijskih institucija izvan javnog sektora 659,9 milijuna kuna. Otplata glavnice primljenih kredita i zajmova od kredita i ostalih javnih institucija u javnom sektoru iznosi 133 milijuna kuna. Još samo kratko izvještaj o danim državnim jamstvima, izdacima pod državnim jamstvima, te izvješće o korištenju proračunske zalihe. U 2011. godini izdano je 21 državno jamstvo u ukupnom iznosu od 10,3 milijarde kuna, od čega je 6,3 milijardi kuna prema domaćim financijskim institucijama i 4 milijarde kuna prema međunarodnim financijskim institucijama od čega je 2,8 milijardi kuna izdavanje u izravnoj nadležnosti Hrvatskog sabora i za koje je Hrvatski sabor donio posebne zakone. Najveći dio izdanih jamstava odnose se prema javnim poduzećima i sektora prometa, infrastrukture kao što su HAC, Hrvatske ceste, HŽ grupa u ukupnom iznosu od 9,4 milijarde kuna dok se 900 milijuna kuna odnosi na jamstva izdana u sektoru brodogradnje. Pojedinačno po poduzećima najveći iznos državnih jamstava izdano je Hrvatskim autocestama u iznosu od 6,7 milijardi kuna ili 65% od ukupnog iznosa izdanih jamstava. Polovica toga iznosa odnosila se na refinanciranje postojećih obveza. Planirana proračunska zaliha u 2011. godini je iznosila 238 milijuna kuna, iskorištena je u iznosu od 176 milijuna kuna kroz doznačavanje sredstava pojedinim korisnicima, te 54 milijuna kuna izdvojeno za nepravomoćne odluke kroz izdvajanja na posebnom računu. Znači ukratko sam vam zapravo danas tehnički prezentirao, znači izvršenje proračuna za 2011. godinu. Znači, to su brojke koje su zapravo iza nas i sa stajališta Vlade ne bi se previše osvrtali na ono što je zapravo bilo, pogotovo što smo već sada u pripremi proračuna za 2013. godinu. Moramo se ozbiljno pripremiti da način na koji zapravo je bilo postavljeni ti proračuni, koji možemo njega gledati i kao politički akt, kao tehnički akt, kao socijalni i razvojni će odgovoriti zapravo da li smo uspješni ili nismo uspješni u podizanju gospodarske aktivnosti. Ovaj način na koji je dosada postavljeno prepušta zapravo građanima i vama saborskim zastupnicima da raspravljate da li je u tome dijelu da li su bili postavljeni na onakvim mjerilima na kakvim su zapravo trebali biti da potiču gospodarski rast i razvoj zemlje, a u daljnjoj raspravi ćemo se zapravo ukoliko bude potrebno uključiti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zamjeniku ministra. Podnositelj Izvješća o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2011. godinu je Državni ured za reviziju i to temeljem članka 6. Zakona o Državnom uredu za reviziju. I taj ste materijal primili u pretince, a Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo i Odbor za gospodarstvo. I ta ste izvješća primili na sjednici. Pitam želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani gospodin Jozo Serdarušić, zamjenik Glavnog državnog revizora. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Kao što je rečeno pred vama je Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2011. koje je Državni ured za reviziju dostavio Hrvatskom saboru u zakonom predviđenom roku, što znači do 1. lipnja 2012. Ciljevi revizije bili su provjeriti funkcioniranje sustava unutarnjih financijskih kontrola u okviru planiranja i izvršavanja državnog proračuna, ispitati organizaciju i vođenje računovodstva državnog proračuna, provjeriti i usporediti ostvarenje prihoda i primitaka te rashoda i izdataka s planiranim iznosima te provjeriti zaduživanje i izdavanje jamstava te odobravanje sredstava iz proračunske zalihe. I na temelju svega toga, tih provjera, izraziti mišljenje o Godišnjem izvještaju o izvršenju Državnog proračuna RH za 2011. Naravno područja revizije bila su utvrđena i usklađena s ciljevima revizije. Revizijom su obuhvaćeni poslovni procesi koji su u okviru Ministarstva financija organizirani u Državnoj riznici, a odnose se na pripremu, izvršavanje proračuna, državno računovodstvo te upravljanje gotovinom i javnim dugom. Kada je riječ o javnom dugu želio bih posebno naglasiti da su revizijom obuhvaćeni i provjereni podaci koji se odnose na dug državnog proračuna. Dakle, ukupni dug državnog proračuna bez jamstava koncem 2011. je evidentiran u iznosu 148,8 milijardi kuna. Od čega je dugoročni dug 120,9 milijardi, a kratkoročni 19,9 milijardi kuna. Od toga se na unutarnji dug odnosi 90,3 milijarde kuna, a na vanjski 50,5 milijardi kuna. Zajedno s jamstvima koja se plaćaju na teret državnog proračuna i mjenicama dug je iznosio 150,6 milijardi kuna, a računajući i jamstva i mjenice kao potencijalne obveze sveukupni dug koncem 2011. je iznosio 202,7 milijardi kuna čime je ukupni dug državnog proračuna na koncu 2011. veći za 15,4 milijarde kuna ili 12,3% u odnosu na 2010. U odnosu na 2010. u ukupnom dugu je povećan udjel dugoročnog duga sa 83,4% na 85,9%, a smanjen je udjel kratkoročnog duga. Kao što sam već rekao revizijskim postupcima je provjeravana točnost iskazanih podataka u godišnjem izvještaju te dosljednost u primjeni odredbi zakona i propisa koji uređuju proračunske odnose, proračunska načela i pravila. I na temelju tih provjera ured je izrazio uvjetno mišljenje na što su utjecale utvrđene slabosti u vođenju računovodstva državnog proračuna, nedostaci u financijskom izvještavanju te nepravilnosti u zaduživanju, davanju jamstava i korištenju proračunske zalihe. Sve ovo je opisano u nalazu ovog izvješća koje se nalazi pred vama, a izvješće je objavljeno na web stranicama ureda i Sabora. Zahvaljujem na pozornosti.
Zahvaljujem. Pitam žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Onda prelazimo na raspravu. Najprije klubovi. Vrijeme predviđeno za raspravu u ime kluba SDP-a podijelit će uvažena zastupnica Dragica Zgrebec i Nadica Jelaš.
Hvala potpredsjedniče, zamjeniče ministra i zamjeniče Glavnog državnog revizora sa suradnicom, kolegice i kolege. Naše je stajalište da otpočetka krize 2008. godine nisu poduzimane adekvatne mjere za njezino saniranje, a nije se bitnije mijenjala niti proračunska politika. Baš suprotno, dugo se negiralo da je Hrvatska u krizi, da ona većim dijelom proizlazi iz nepovoljne unutarnje i gospodarske strukture pa su i one sporadične mjere kasnile i nisu davale rezultate. U Hrvatskom državnom proračunu problem predstavljaju i prihodi i rashodi. Prihodi su niski u odnosu na proračunsku potrošnju, u visokoj razini se niti ne naplaćuju, o tome smo i jučer govorili, a malo se poduzimalo da se ovi nesrazmjeri ublaže već je i dalje rastao deficit koji se pokrivao zaduživanjem, izvlačenjem ionako niske razine dobiti iz državnih tvrtki i dijelom prodajom imovine. Državni proračun za 2011. temeljio se na sljedećim projekcijama: planirani prihodi od 107,4 i rashodi od 122,3 milijarde kuna bilježili su blagi pad. Deficit je na temelju toga planiran na razini od 14,9 milijardi ili 4,3% BDP-a, a projiciran je rast BDP-a za 2011. u visini od 1,5%. Koje su bitne činjenice trebale osigurati rast BDP-a, a mogu se iščitati iz plana Državnog proračuna za 2011.? To su programi poticanja gospodarstva, jačanja konkurentnosti, industrijski razvoj i restrukturiranje, reforma energetskog sektora, povećanje iskoristivosti fondova EU, poticanje izvoza, regionalni razvoj. A kako su iskorištena planirana sredstva za ove namjene u državnom proračunu? Tako npr. za programe poticanja gospodarstva i jačanje konkurentnosti, industrijski razvoj i restrukturiranje nije utrošeno 23%. Za reformu energetskog sektora nije utrošeno 47% planiranih sredstava. Kad se govori o korištenju europskih fondova, to korištenje je nisko, tek nekoliko desetaka postotaka posebno su podbacile prekogranična suradnja i transnacionalna suradnja. Kad govorimo o regionalnom razvoju na ukupnom razini ministarstva nije iskorišteno 7% sredstava, nisu iskorištena sredstva za IPU i to korištenje je bilo na razini od 7 do 60%, ovisno o programu. Za brdsko-planinska područja nije iskorišteno 33%, za područje posebne državne skrbi 23%,a za infrastrukturu na tim područjima daljnjih 20%. A kako se realizirao državni proračun, rast BDP-a nije ostvaren. Gledajući globalni gospodarski rast u 2011. on je značajno usporen. U zemljama u razvoju on je smanjen za 1 indeksni poen, a u razvijenim zemljama je prepolovljen. Međutim, u Hrvatskoj je nakon nekoliko godina značajnog pada došlo do stagnacije gospodarskog rasta, ali u odnosu na neposredno okruženje. Gospodarska dinamika nakon izbijanja krize je u Hrvatskoj najnepovoljnija, pa i prognoze za Hrvatsku i dalje nisu povoljne. Tako je i u 2011. smanjen broj zaposlenih, godišnja stopa inflacije se udvostručila u odnosu na 2010. dakle sa 1,1 na 2,3. Manjak robne razmjene povećan je za 7,3%, iznosio je 6,7 milijardi eura. Bruto inozemni dug od 45,7 milijardi eura ima tendenciju pada, ali to je posljedica pretvaranja djela duga nekoliko domaćih poduzeća prema inozemnim vlasnicima, koji su svoja potraživanja pretočili u vlasnički udio. Pa je tako na temelju toga došlo do smanjenja, inače bi porast bio nešto veći od 700 milijuna eura. Što se tiče državnih financija, 3 godinu za redom imamo nepovoljna kretanja. Iako su prihodi ostvareni u planiranoj razini, na njihovo ostvarenje značajno su utjecali prihodi od imovine, koji su rasli za 54% iznad plana, na što je utjecala Vlade da se 50% dividende u državnim tvrtkama uplati u državni proračun. I rashodi su ostvareni na razini planiranih i to po IPA-o stavkama, ali s obzirom da nije bilo rebalansa Vlada je preraspodijelila preko 3 milijarde kuna, ili 2,5% državnog proračuna temeljem Zakona o izvršavanju proračuna. To je način na koji smo se mi u čitavo ovo vrijeme protivili, smatrajući da bi prekoračenja i manje utrošena sredstva za izdatke trebalo rješavati rebalansom u Hrvatskom parlamentu. Stoga je i deficit na razini plana, ali vrlo visok s obzirom da se u cijelosti pokriva razina zaduživanja. Neto zaduživanje konsolidirane opće države za 2011. od 14,8 milijardi iznosi 4,3% BDP-a i predstavlja blago povećanje u odnosu na godinu ranije, ali ako se uključe i protestirana jamstva penje se na 18 milijardi ili 5,3%. Tako se i u 2011. nastavljen je rad duga opće države koji je krajem godine iznosio 156 milijardi i povećan za 18 milijardi. Nastavljena je praksa da se proračunska zaliha isplaćuju sredstva za namjene koje su trebale biti ili su bile planirane, a što je registrirala i državna revizija, a prekoračeni su iznosi planirani za državna jamstva i zaduženja gotovo 4 milijarde kuna, što nije dozvoljena praksa. Analizirajući izvršenje proračuna za 2011. možemo samo konstatirati isto kao i kod donošenja državnog proračuna. Državni proračun nije odraz potreba u gospodarskom i socijalnom smislu i samo produbljuje krizu.
Pozivam sad poštovanu kolegicu Nadicu Jelaš da nastavi ovu raspravu u ime kluba SDP-a.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra, zamjeniče glavnog državnog revizora sa suradnicom, poštovane zastupnice i zastupnici. Godišnji izvještaj o izvršenju proračuna nikada nije dobio bezuvjetno mišljenje, redovno je dobivao uvjetno mišljenje. I za 2011. također je mišljenje uvjetno, nema promjena. Doduše iako je uvjetna ocjena zapravo pozitivna ocjena, ali uz određene ograde, odnosno određene uvjete ipak ih tako u kontinuitetu ta uvjetna ocjena nešto govori. Govori o načinu kako država troši javni novac, odnosno novac svojih građana, poreznih obveznika. Pa i izvještaja je vidljivo da se država često ne ponaša odgovorno, ne vodi dovoljno računa ni o naplati prihoda, ni o korištenju državne imovine. Jednom riječju država često nije dobar gospodar. Nije dobro što se uočene nezakonitosti i nepravilnosti u velikom broju iz godine u godinu ponavljaju, ne ispravljaju se i tu tom smislu država je zapravo loš primjer svim drugim pravnim subjektima. Najznačajnije nepravilnosti koje navodi državna revizija, a koje su uvjetovale uvjetnu ocjenu za 2011. godinu, kao uostalom i u prethodnim godinama su sljedeće: ne iskazuju se podaci o potraživanjima koja su prihod državnog proračuna u glavnoj knjizi državnog proračuna i glavnim knjigama proračunskih korisnika. I u tom kontekstu intrigantan je podataka da i primjerice carinska uprava upravo u 2011. godini po prvi puta evidentirala u svojoj glavnoj knjizi potraživanja za prihode državnog proračuna iz svoje nadležnosti. Dakle, potraživanja za PDV kod uvoza, potraživanja za trošarine, carine i carinske pristojbe. Na žalost drugi proračunski korisnici izuzev eto carinske uprave još uvijek to nisu učinili. Dalje, u glavnoj knjizi državnog proračuna nema podataka o imovini koja je u vlasništvu Republike Hrvatske, zato što još uvijek nije uspostavljen registar državne imovine koji treba voditi agencija za upravljanje državnom imovinom. Znamo, naime da država, naročito pojedina njezina ministarstva raspolažu izuzetno vrijednom imovinom koja bi mogla biti izvor značajnih prihoda. Međutim ta imovina nije ni identificirana, a kamoli stavljena u funkciju. Dobar primjer za to je Ministarstvo obrane koje raspolaže tisućama stanova, garaža za koje se ili ne naplaćuje najam ili ako se naplaćuje onda je to u simboličnim svotama. Tu su zatim nekadašnja vojna odmarališta koja su sada eto zarasla u korov i šikaru itd. Sve su to ogromni neostvareni prihodi, a ako su ikada državnom proračunu trebali prihodi onda trebaju sada. Dalje, velike prihode država gubi i na koncesijama koje su u principu jedan dugoročan i vrlo siguran izvor prihoda, ali ne i u Hrvatskoj. Zbog nepotpunosti registra koncesija i nebrige za naplatu prihoda potraživanja države po izdanim koncesijama na kraju 2011. godine iznosila su 200 milijuna kuna. Dalje, tradicionalno područje velikih nepravilnosti su i izdana državna jamstva, tako je prošle godine probijen dozvoljeni iznos zaduživanja države za više od 280 milijuna kuna. Unatoč Zakonu o fiskalnoj odgovornosti koji je stupio na snagu upravo početkom prošle godine i koji utvrđuje odgovornost za zaduživanje iznad plana. Dalje, zajmovi lučkih uprava ugovorenim s međunarodnim financijskim organizacijama uz državna jamstva dakako, a čiji je saldo krajem 2011.iznosio 557 milijuna kuna otplaćivali su se iz državnog proračuna iako dana državna jamstva za te zajmove nisu aktivirana, a u Ministarstvu financija nema ni dokumenata o preuzimanju dugova lučkih kapetanija. Državna kasa doista je nekima služila kao samoposluživanje. Sljedeće, u evidenciju aktivnih jamstava nisu uključena jamstva za kredite HABOR-a. Iako RH jamči za obveze HABOR-a bez izdavanja posebne jamstvene isprave ova jamstva ipak se moraju evidentirati. Dalje, potraživanje države za isplaćena jamstva koja su naplaćena na način da je država stekla određene nekretnine ili udjele u poduzećima nisu evidentirane u glavnoj knjizi državnog proračuna. Osim toga ugovori o stjecanju tih nekretnina zaključivani su bez odluka Vlade. U glavnoj knjizi državnog proračuna nisu evidentirana potraživanja za zatezne kamate po isplaćenim jamstvima, a iz pomoćnih evidencija je vidljivo da su ta potraživanja koncem 2011.godine iznosila 2 milijarde kuna, a da su te 2 milijarde kuna naplaćene možda se ovoga trenutka ne bi trebalo posezati u materijalna prava i plaće zaposlenika u javnoj i državnoj upravi ili bi se namirili neki drugi izdaci. Proračunska zaliha redovno se koristila na nezakonit način. Naime, prema Zakonu o proračunu sredstva proračunske zalihe mogu se koristiti isključivo za namjene koje je prilikom donošenja proračuna nije bilo moguće predvidjeti, a ne za redovne rashode koji su predvidivi i koji se mogu proračunom planirati. Jedan od uzroka ovom neredu i nepravilnostima je nepostojanje normativnih akata koji bi preciznije definirali niz uvjeta kao što su primjerice kriteriji izdavanja državnih jamstava, ocjena investicijskih projekta, odgoda plaćanja, mogućnost obročne otplate ili otpisa potraživanja itd. A kada sustav nije reguliran, a to uz prethodno spomenute normativne akte podrazumijeva jedan cjelovit i efikasan sustav nadzora i kontrole javnog novca, onda zapravo ima puno prostora i za proizvoljna tumačenja i za nezakonita postupanja. Dakle, potrebno je hitno donijeti sve potrebne normativne akte, integrirati sustav područnih riznica s državnom riznicom i zatvoriti slavine iz kojih je nekontrolirano curio proračunski novac, sve to i prije svega radi nas ali i radi EU čija ćemo punopravna članica postati eto za manje od godinu dana, a do tada donošenje nacionalnog proračuna mora biti u potpunosti usklađeno sa direktivama i smjernicama europskog zakonodavstva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Stavove kluba HNS-a približit će nam uvaženi zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra sa suradnikom, zamjeniče glavnog državnog revizora sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, sasvim je jasno birači su na izborima u prosincu jasno rekli šta misle o jednoj politici. Taj proračun koji imamo pred sobom za 2011.godinu njegovo izvršenje nije on samo prikaz tog izvršenja načina rada. On je samo prikaz i realiziranog ali i završnog čina jedne vlasti koja je u četverogodišnjem da ne kažem osmogodišnjem mandatu pokazala kako se vodi odnosno ne vodi ispravna fiskalna ekonomska i društvena politika, kako se vodi odnosno ne vodi plan oporavka ekonomskih aktivnosti, kako se planira rast bruto proizvoda od 1,5%, a on naravno nije bio moguć ni u kom slučaju i kako se u biti povećava vanjski deficit za 9,6% u 2011.godini. I ukoliko se ukupni iskazani manjak državnog proračuna od 14 milijardi kuna dodaju već čuli smo neizvršene obaveze u dijelu obrazloženja rashoda državnog proračuna od 2,2 milijarde kuna manjak naraste na 6,2 milijarde odnosno 4,7% bruto proizvoda, a manjak države 17 milijardi kuna, a dodaju se tome još i drugi dugovi lokalne samouprave izvanproračunskih fondova deficit doseže čak 5% BDP-a. To je ono što treba jasno kazati koja je polazna točka i za ovu vlast i za proračun i vrlo sa zadovoljstvom ću razgovarati nakon izvršenja proračuna za 2012.godinu jer sve ukazuje da ovaj način na koji se danas vodi politika, fiskalna politika je nešto sasvim drugo i to je vrlo, vrlo dobro da po ovim pokazateljima ćemo jasno moći vidjeti šta znači politika ekonomskog rasta, politika koja vodi računa o svojim građanima, a ne predizbornim obećanjima. Indikativno je da je 13 milijardi kuna rashoda na ekonomskim poslovima bilo, na kamatu je od toga otišlo 5,7 milijardi i 4,6 za poljoprivredu, a čak 3,7 milijardi od toga za subvencije. Za sve ostale industrije potrošeno je 236 milijuna, a za istraživanje i razvoj samo 117 milijuna kuna. Neto zaduživanje konsolidirane države iznosilo je 146 milijardi, a ukupni fiskalni manjak 5,3%. Država je sredstva potrebna za financiranje manjka gotovo u cijelosti osigurala novim zaduženjem, a ne uštedama kako to sada radi koalicijska Vlada. Domaći proizvod u Hrvatskoj i dalje je stagnirao, znamo bio je 2010. 1,2, 2009. 6%, 2011.na nuli ili oko nule. Ukupno dodatna vrijednost zabilježena je daljnju realnu međugodišnju stagnaciju. Gospodarska dinamika u odnosu na druge zemlje srednje i jugoistočne Europe bila je najnepovoljnija. Posebno zaostajemo u rastu robnog izvoza, posebno je naglašen snažan pad u 2011.godini investicija u fiksni kapital 7,2%. Industrijska proizvodnja zabilježila je međupolugodišnji manjak od 1,2% u 2011.u odnosu na 2010., a najviše međupolugodišnje smanjenje industrijske proizvodnje zabilježeno je u proizvodnji energije neto 8,6%, a koji su potencijali i potrebe jasno se vide iz politike ove koalicijske Vlade gdje postavljanje ulaganja u energetiku kao prioritet ulaganja u razvoj javnog sektora sa svim prirodnim efektima globalne industrije. Očito je da se državne projekcije u 2011. i državne financije nisu uklapale u ekonomski rast. Uz to je ekonomska i fiskalna politika bila u funkciji izbora, a ne makroekonomske razvojne politike. Često se govori o makroekonomskom i financijskom okruženju i recesiji. To je uvijek nama bilo opravdanje zašto nam loše ide. Međutim, gospodarski rast u Europskoj uniji iznosio je 1,6%, u Europskoj uniji zemalja eurozone 1,1%. A ono što je zanimljivo čak su BiH, Crna Gora, Makedonija i Srbija imale višu stopu rasta. Makedonija čak 3,1%, a BiH 1,7% kao najmanje od spomenutih. Toliko o okruženju, toliko o znanju koliko mogućnosti da se nešto napravi ako se zna. Ne smije se kad se govori o izvršenju ovog proračuna reći da je HNB osigurao visoku likvidnost u državi u financijskom sustavu. Znači uvjeti su postojali, nedostajali su projekti, a to je ono što smo jasno vidjeli kad smo preuzeli vlast. Dakle potencijalni dug države u obliku jamstava državnog proračuna bio je 8 milijardi ili 17,5 bruto proizvoda, a unutrašnji dug povećao se 14 milijardi. Govoreći o proračunu za 2011. godinu ne može se naravno ni zaobići, ne naglasiti ono o čemu raspravljamo i o čemu smo jučer raspravljali, a to je dugovanja za poreze, doprinose, obaveze prema državi. Više od 51 milijarde šta bi rekli 25 milijardi izvjesno naplativih. Spominjali su i korištenje poslovnih prostora, naplate, koncesije itd., itd. Sve je dio toga šta je trebalo izvršiti u prethodnoj godini. Rast vanjskog duga u posljednjih 9 godina porastao je tri puta. Rast deficita bio je usmjeren na potrošnju, a ne na nove investicije i povećanje proizvodnje, izuzetno lošu suradnju fiskalne i monetarne politike u kojoj treba naglasiti, može se slobodno reći, monetarna politika odradila svoj dio posao, a to je stabilan financijski sustav. Na kraju, niti ovaj proračun kao niti prethodni nije imao mjere za prevladavanje gospodarske krize i gospodarskog rasta. Mi zato imamo veliku zadaću, ali imamo znanje, odgovornost i to ćemo napraviti. Dvije rečenice o reviziji. Već niz godina revizija daje uvjetno mišljenje na proračun. Par stavki i mišljenja revizije. Zbog čega je uvjetno mišljenje? Od korištenja proračunske zalihe u 2011. izvršeni rashodi za iste namjene kao i prethodnih godina što znači da su bili predvidivi, pokazuje da se jedna politika kontinuiteta radila neovisno o 2011. i godinama prije na način na koji su evidentirani što jamstva što dugovi, na koji način nisu evidentirani i decentralizirana sredstva, potraživanja i prihodi državnog proračuna, državne imovine, više nego dovoljno govori o načinu na koji se radilo, o načinu na kojem vjerujem nikad više u ovoj državi se radit neće. Hvala lijepo.
Hvala vama. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, zamjeniče ministara, kolege i kolegice. Mnogo sam puta sudjelovala u ovim rasprava o izvršavanju ili donošenju državnog proračuna, ovoga puta prvi puta kao zastupnica. Stoga i za mene ova rasprava predstavlja novo iskustvo, ali te su rasprave sve slične koliko ih ja pamtim, a to znači još iz doba '90.-tih. Izvješće o izvršenju državnog proračuna je sve opsežnije i opsežnije i onda iz toga opsega stranica pokušava se na neki način dokučiti što ustvari u brojnosti tih papira piše i što se ustvari jedno s drugim slaže, a nešto treće sa nečim četvrtim baš i ne. Tako da evo vidim u tom smjeru idu i rasprave prethodnika, raznoraznih je tu bilo zaključaka i pogrešnih i točnih i preskočenih, ali dobro. I to je sigurno dio parlamentarne procedure. Međutim, u ovom izvješću ima 1694 stranice i na sve te 1694 stranice ustvari se obrazlažu tri jednostavne činjenice: da su prihodi izvršeni u skladu s planom, odnosno 13 milijuna kuna više od plana, da su rashodi uključujući i one za kapitalne izdatke oliti nabavu nefinancijske imovine izvršeni 864 milijuna kuna manje od plana i da je deficit slijedom toga ostvaren u iznosu od 777 milijuna kuna manje od plana što znači da je realiziran deficit od 4,1% BDP-a što je jednako kao i u 2010. čime je izvršavanjem ovog proračuna, čime je u biti poništeno planiranje povećanog deficita i širenja proračunskih neravnoteža. Izvršavanjem proračuna i zadržavanjem deficita na razini prošle godine zaustavljen je u 2011. godini rast i širenje fiskalnih neravnoteža. To znači da je u 2011. i to se upisuje na ovih 1694 stranice prvi puta izvršen proračun koji je nominalno manji nego u prethodnoj godini. Vrlo je često u ovim našim saborskim sastancima, druženjima i raspravama čujem da je za 2012. prvi puta planiran nominalno manji proračun nego prethodne godine. To je istina, međutim između plana i realizacije je dug put. U 2011. ta je realizacija ostvarena i prvi puta u našoj proračunskoj povijesti realizirani su rashodi manji nego prethodne godine i vjerujem da će to biti dobar motiv za ovu godinu da ta realizacija donese još jače i još snažniji pad rashoda. Međutim, trendovi koje vidimo u prvih pet mjeseci to baš ne najavljuju, međutim to sada i tako i tako nije tema. Isto tako ostvarenje prihoda o kojem se govori, a koje je na razini planiranog, ostvareno je u uvjetima ukinutog kriznog poreza, tzv. harača i sniženih trošarina na naftne derivate koje su u ožujku prošle godine smanjene u cilju potpore građanima u uvjetima brzog rasta cijena naftnih derivata. Prema tome, i to je osobina ostvarenja ovih prihoda. Ovi prihodi ostvareni u skladu s planom ostvareni su u uvjetima nižih poreza nego što je to bio slučaj u 2010. godini. Za 2012. vidjet ćemo. Osim snižavanja deficita državnog proračuna za 777 milijuna kuna i njegovo vraćanje u okvire 2010. kao što se navodi na 578 strani ovog Izvješća deficit konsolidirane opće države, a to je znači i državnog proračuna i izvanproračunskih fondova i jedinice lokalne samouprave manji je za 2,14 milijardi kuna. To znači ponovo da je mjereno udjelom u bruto domaćem proizvodu deficit opće države ukupnog javnog sektora u izvršenju ostvaren na razini 2010. godine. Međutim, dodatno ovo je smanjivanje deficita ostvareno u uvjetima neplaniranih izdataka za isplatu osigurane štednje Kredo banke. O ovome nema baš nešto posebno u Izvješću, ali saniranje isplata osiguranih depozita nije bilo planirano. Međutim, unatoč toj neplaniranoj isplati koja se i dogodila u vrijeme izborne kampanje, koja se dogodila u vrijeme kada je snažno poljuljano povjerenje u bankarski sustav, posebno u male banke ta je isplata čak i u tom teškom vremenu uspjela smiriti nervozu. Ali uspjela se dogoditi i u okviru ovoga smanjivanja deficita opće države od 2,14 milijardi kuna. Da nije bilo Kredo banke to bi smanjivanje bilo još i veće. Stoga je valjda nakon godinu i pol dana problema u Kredo banci ovo bio zadnji pokušaj da se spriječi uredno izvršenje proračuna u 2011. godini. Isplata osigurane štednje nervoznim štedišama u vrijeme izborne kampanje nije bio jednostavan zadatak, ali je obavljen uspješno. Stoga je tijekom 2011. otplaćeno i 335 milijuna kuna državnog duga više no što je planirano. Rezultat je to smanjivanja kratkoročne zaduženosti i salda trezorskih zapisa i jednim dijelom tečajnih razlika. Operacije zaduživanja obavljene su u skladu s planom tijekom prve polovice godine s obzirom da upravo zbog izbornog ciklusa bilo kakve značajnije operacije zaduživanja i financiranja nisu mogle biti obavljene u drugoj polovici godine, a nisu to niti bile lake ekonomske okolnosti. Nadam se da se više i neće ponoviti. Kao rezultat na računu Ministarstva financija u Hrvatskoj narodnoj banci na dan primopredaje bilo je 31 milijun eura, 80 milijuna dolara. Za izvršavanje znači, dakle sveukupno 770 milijuna kuna za izvršavanje deviznih obveza u siječnju plus 348 milijuna kuna na kunskom računu. To je komentar ujedno i državnom revizoru koji je kao posebno značajan problem istakao da je račun financiranja ostvaren 120 milijuna kuna više nego što je to upisano u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna. Izračunajte samo efekat tečajnih razlika na 24 milijarde kuna i saldo depozita koji sam spomenula 31 milijun eura i 80 milijuna dolara, a redovita otplata i glavnice i kamata državnog proračuna nikada ne može ni doći u pitanje. U 2011. Ministarstvo financije je prvi puta obavilo i operaciju zaštite od valutnog rizika i zaštite od rizika promjena tečaja dolara čime su do kraja prošle godine ostvarene uštede od 136 milijuna eura, a s obzirom na nastavak jačanja dolara u ovoj godini te su uštede do danas i dodatno povećane. Konačno proračuna za 2011. izvršen je u skladu sa Zakonom o fiskalnoj odgovornosti što znači da su rashodi konsolidirane opće države smanjeni za 0,94% bruto domaćeg proizvoda sa 41,9 na 49. Usklađenost izvršavanja proračuna sa Zakonom o fiskalnoj odgovornosti ostvarena je u 2011. iako članak 13. toga zakona je zahtijevao da se fiskalna pravila pripreme i primijene u pripremi proračuna za 2012. godinu. A napominjem da je ta usklađenost ponovo ostvarena unatoč neplaniranoj isplati premija osiguranja za slučaj Kredo banke. Rezultat je stoga izvršavanja proračuna zaustavljanje širenja deficita čime je držim stvoren stabilan temelj za njegovo daljnje snižavanje, ali i omogućeno zadržavanje investicijskog kreditnog rejtinga. Dakle, sve je ovo i svi su ovi brojevi prikazani i opisani na 1694 stranice ovog Izvješća. Međutim, negdje otprilike između stranice 509. i 512. Postoji 5 rečenica koje se rasprostiru točno 9 redaka u kojima Ministarstvo financija u biti pokušava reći da se izvješćem koje se detaljno rasprostire na 1694 stranice u stvari baš nešto i nije u redu. Nakon što je uz pomoć korisnika proračuna sastavilo svih ovih 1694 stranice Ministarstvo financija u tekstualnom obrazloženju ukupnih rashoda ima pet rečenica u kojima ukazuje da postoje nepodmirene obaveze za koje se doduše ne navodi niti iz kojeg su razdoblja, niti na što se odnose, niti da li su dospjele ili nisu dospjele. Od tih pet rečenica može se samo reći da su nevjerodostojne, a o čemu svjedoči i njihov paušalan karakter pa je sasvim nejasno što je Ministarstvo financija željelo reći. Na primjer, kaže se da postoje obveze iz ranijih godina na pozicijama Ministarstva poljoprivrede od 952 milijuna kuna. Ne kaže se o kakvim je obvezama riječ. Na Odboru za poljoprivredu ni predstavnik Ministarstva poljoprivrede nije znao o čemu se tu radi, a sastavni dio ovog Izvještaja i obrazloženje samog Ministarstva poljoprivrede. U tom obrazloženju Ministarstvo poljoprivrede niti jednom riječju, niti jednim slovom ne spominje nikakve neplaćene obveze od 952 milijuna kuna, ali u Izvješću Ministarstva poljoprivrede postoji sljedeća rečenica: "U svrhu prijevoza djelatnika u kontrolu na liniji klanja u klaonice na području Republike Hrvatske nabavljeno je prijevozno sredstvo osobni automobil. Nabavka je izvršena po povoljnim uvjetima." Dakle, pitanje osobnog automobila Ministarstva poljoprivrede je našlo mjesta u ovome opsežnom izvješću, ali ne i ovih 952 milijuna kuna. One se negdje spominju onako usput. Zatim brodogradnja. Opet ništa u Izvješću Ministarstva gospodarstva. Niti jedne riječi, niti jednog slova na 135 stranica izvješća, vlastitog izvješća Ministarstva gospodarstva koje je ono samo dalo i dostavilo u Ministarstvo financija. Ali molim vas lijepo ovo je protivno i zdravom razumu. Kakve bi to još obveze prema brodogradilištima trebale postojati nakon što su doneseni restrukturiranje i sanacije, nakon što iz jamstvene pričuve su plaćeni pozivi po jamstvima, a kakvi bi to još dugovi brodogradilištima mogli biti i kome bi se ti dugovi trebali platiti? Ako ikakvi dugovi postoje, onda su to ogromni dugovi brodogradilišta prema državnom proračunu za plaćena jamstva koja su već plaćena i jamstva koja će se morati preuzeti i u javni dug. Prema tome, međutim stvari postaju puno jasnije zašto su i čemu služe ovih 5 rečenica u 9 redaka kad se dođe do pitanja obveza prema katoličkoj crkvi. Obveze prema katoličkoj crkvi od 230 i nekih milijuna kuna postoje. Stvorene su u razdoblju od 2000. do 2003. godine i to više-manje svi znaju jer su između ostalog te obveze popisane i u stand by aranžmanu koji smo imali u 2004. godini sa MMF-om. Te su obveze regulirane i sporazumom sa katoličkom crkvom koji je sklopljen negdje 2005. godine kojim je između ostalog utvrđeno da ne teku zatezne kamate, a određeno je i da se iznađe trajno rješenje. Trajno rješenje treba naći. Nasuprot stvaranju obveza protekle tri godine katolička crkva sporazumima sa Vladom odricala se dijela sredstava. Pa se za 2009. odrekla 50 milijuna kuna, za 2010. 18,5 i za 2011. 45 milijuna kuna koje joj pripadaju po Sporazumu sa Svetom stolicom. Dakle, ne da nisu ostavljeni dugovi nego su ostavljeni uredno regulirani odnosi. Stoga način na koji se ove informacije pojavljuju u izvješću bez detalja, bez obrazloženja i bez ikakvog spominjanja u izvješćima resornih ministarstava sve kazuje o njihovoj prirodi. Ona je jednostavno nevjerodostojna i motivirana isključivo političkim motivima. A mislim da u Izvješću o izvršavanju državnog proračuna tome mjesta nema. I samo na kraju dvije rečenice o Izvještaju o reviziji, a o tome ću nešto detaljnije govoriti jer sam se javila i za pojedinačnu raspravu. Osobno imam iskustva sa državnim revizorima, supervizorom Narodne banke, velikom četvorkom, poslovnim revizorima, revizorima Europske komisije. Sa svima njima sam radila. Sve njih povezuje određena zajednička osobina, a to je valjda i osobina njihovoga posla. Ono što želim reći, kao što je već istaknuto, Izvješće o reviziji državnog proračuna je uvjetno i još će dugo godina biti uvjetno. Zato
Ja vas ljubazno molim da privedete kraju. Vrijeme je isteklo.
Hoću. Evo, rečenica. Zato jer dio nalaza koji se iz godine u godinu i ponavljaju u Izvješću o reviziji državnog proračuna i nije moguće provesti. Jednostavno nije. Hvala lijepo.
Hvala vama. Poštovana zastupnica Marija Vukobratović smatra da ste rekli nešto netočno što je potrebno ispraviti.
Gospodine potpredsjedniče, točno je da je Odbor za poljoprivredu raspravljao o neplaćenim obavezama iz prethodnog razdoblja, međutim nije točno da pomoćnik ministra nije znao koje su to obaveze nego je samo rekao da će nam pismeno dostaviti specifikaciju točno svih obaveza koje nisu podmirene u prošlom razdoblju. Hvala.
Ne radi se o pomoćniku nego o zamjeniku ministra financija poštovanom gospodinu Borisu Lalovcu koji se sada želi uključiti u raspravu.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ma samo vrlo kratko. Rekao sam u uvodnome izlaganju da nisam htio polemizirati vezano za ovaj dio izvršenja državnog proračuna pa vidim vaše zadnje rečenice da zapravo pokušavamo mi kroz ovaj izvještaj polemizirati. Ja bih vrlo rado volio da niste ostavili 51 milijardu duga poreznoga, 42 milijarde duga neplaćenoga u privredi. Isto tako u zadnje 3 godine što ste zadužili državu 40 milijardi kuna od 2009., 2010., 2011. godine pa da možemo drugačije razgovarati, ali to su činjenice i to su brojke. Kažem vam, nisam htio uz ove milijarde koje sam vam sada tu spomenuo, ja bih volio da ne razgovaramo o tome, da ne polemiziramo jer to je stanje kakvo je, a ovaj dio rješavanja dugova samo da vam kažem vezano za ovaj dio nerješavanja dugova i u drugim agencijama poput FINA-e gdje nismo našli ni ugovore, gdje se nisu izvršavali da vam kažem za informaciju da je jučer isto Ministarstvo financija isplatilo poljoprivrednicima, sada sa 30.06. preko 2 milijarde kuna je išla isplata poljoprivrednicima. Tako da kažem vam da nismo htjeli ući u taj dio, preveliku znači polemiku oko toga. I da sve ove obveze koje smo rekli i koje smo zapravo pronašli da ćemo regulirati i da ćemo izvršavati i nismo se htjeli vraćati na takve stvari. Samo sam vas htio obavijestiti da ako vi smatrate da ste zapravo ostavili uredne financije i urednu državu nakon 40 milijardi kuna u tri godine zaduženja onda se svi trebamo pitati kako zbrajamo. Ako vam je 40 milijardi kuna deficita države uredno ostavljen.
Polemike će se očito nastaviti jer se za ispravak netočnog navoda javila poštovana Martina Dalić.
Pa netočan je navod da poštovani gospodin zamjenik ministra nije želio polemiku, pa naravno da je želio. A uza sve što ste naveli također trebate znati da je sa iznosom kojim su financirani deficiti izgrađene autoceste u Hrvatskoj, popravljene luke, izgrađene ceste, bolnice, sveučilišni kampusi i jedan dugi, dugi popis. Dakle, činjenično je stanje da je Hrvatski državni proračun zadnjih 10 godina bio u deficitu, ali činjenično je stanje također i da je iza toga ostala i neka državna imovina koju danas koriste svi građani. Pa kada izračunate onda ćete vidjeti da su u zadnjih 10 godina, dakle uključujući i mandat prethodne socijaldemokratske Vlade više-manje svi deficiti utrošeni za kapitalne investicije.
U raspravu će se uključiti još jedan klub, to je klub HDSSB-a. Stavove će prenijeti poštovani zastupnik Igor Češek.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Mi iz kluba HDSSB-a nećemo prihvatiti Izvješće o izvršavanju državnog proračuna sa jednom rečenicom – Dao Bog ne ponovilo se! Državnim proračunom za 2011. godinu prihodi su predviđeni u iznosu od 107,4 milijarde kuna a rashodi u iznosu od 122,3 milijarde kuna, uz deficit od 14,9 milijardi ili 4,3% BDP-a. Proračun za 2011. godinu temeljio se na projekciji rada BDP-a od 1,5%, a da stvar bude gora statističko podaci govore da BDP nije doživio nikakav rast, nego stagnaciju ili čak i pad. To je bio iznimno loš proračun, nerazvojan koji je Republiku Hrvatsku gurnuo još dublje u krizu. Mi moramo bit svjesni činjenice da bez rasta i izvoza nemamo šanse, a dug prema inozemstvu i unutarnji dug dalje nisu usmjereni na rast gospodarstva nego na potrošnju. Postavlja se pitanje koja je sigurnost mirovina i plaća, bila je sa onim proračunom, ali isto tako i sa ovim. Što je sa plaćama u privatnom sektoru, što je sa plaćama onih koji plaćaju porez i od kojih živi javni sektor? One su neizvjesne, dijele se otkazi i onda ti ljudi odlaze na zavod i ponovno crpe novac iz proračuna. Taj proračun je apsolutno bio maćehinski prema Slavoniji i Baranji. Ako se je već u predizborno vrijeme HDZ-ove vladavine trošilo novac na otvaranje razno raznih gradilišta, da ne kažemo unajmljenih parcela, gdje se u tu svrhu na podravskog y potrošilo 280 tisuća kuna, a znamo koja marketinška agencija je obavljala tu uslugu. Od tog podravskog y do dana današnjega nema ničega. Žalosno ta cesta je bila, je trebala biti od krucijalnog važenja za gospodarski razvoj Slavonije i Baranje i čitave Podravine, nije se pokrenulo ništa. Da ne bi bilo zabune, ne podržavamo mi niti proračun za 2012. godinu koji se još više pokazao kao maćehinski prema Slavoniji i Baranji, posebno što u njemu nema niti jednog razvojnog projekta, a potpore investicija u poljoprivredi su smanjene za čak 1,35 milijardi kuna. Da li smo mi svjesni što smo učinili poljoprivredi, odnosno gospodo iz vladajuće koaliciji da li ste vi svjesni što ste učinili poljoprivredi? Postavlja se pitanje i u prethodnom proračunu, a i u ovom sadašnjem, što je sa bezbrojnim državnim agencijama koje obično imaju sjedišta u unajmljenim prostorima, a zgrade koje su u vlasništvu Republike Hrvatske zjape prazne. Evo imao sam priliku pročitati jedan članak, da budem iskren nisam ni znao da takva agencija postoji, kaže Hrvatska agencija za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata. Njihovih 7 zaposlenika imaju prosječnu bruto mjesečnu plaću nevjerojatnih 37 tisuća kuna. Više od premijera, predsjednika republike ili predsjednika Sabora. Zaposlenici HAND-e koja je prema definiciji samostalna, neovisna i neprofitna javna ustanova, stoluje u uredima od 488 metara kvadratnih, u strogom centru Zagreba. Pa ispada da svaki zaposlenik ima na raspolaganju komotnih 66 četvornih metara radnog prostora. Doduše kojeg unajmljuju i godišnje za to plaćaju 1,2 milijuna kuna. Godišnje samo za plaće u agenciji potroše od 3,1 milijun kuna. Imaju jedno službeno vozilo, potroše nešto sitno i na same reprezentacije. To je stvarno žalosno, takve agencije bi se trebale preseliti u prostore koji su u vlasništvu Republike Hrvatske i to bi samom državnom proračunu donijelo znatno više novca. Iz svega ovoga možemo izvesti zaključak, tako gdje se ne bi trebalo trošiti ponašamo se kao pijani bogataši, odnosno trošimo nemilice, a ulaganja u gospodarski razvoj i oporavak posrnulog gospodarstva su vrlo minimalistička. Gospodo trebali bi se spustiti sa Markovog trga i podsjetiti manje gradove i općine u Republici Hrvatskoj. Posjetimo Knin, Ogulin, Orahovicu, Viroviticu, Slatinu i sva ostala manja mjesta i bit će vam sasvim jasno kako u njima ljudi žive. Hvala vam.
Hvala vama. Neki vaš netočan navod želi ispraviti uvaženi Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedničke. Pa netočan je navod kolege Češeka da se ništa nije ulagalo u Slavoniju i Baranju, i da se je proračun 2011. maćehinski odnosio prema Slavoniji i Baranji, kao i da od marketinških trikova samo i od podravskog y nije bilo ništa. To je apsolutno netočno. Naime, da ste provjerili od ovih 286 milijuna kuna koje su uložene u podravski y, napravljeno je 11,5 kilometara zasipane ceste sa 11 objekata, mostova i nadvožnjaka. Ne znam tko vam je napravio Slavoniku, ne znam tko vam je počeo radove na mostu preko Drave, ne znam tko vam je gradio škole i dvorane. To je pitanje koje ste zaboravili obuhvatiti u raspravi o proračunu.
Hvala lijepa. Prelazimo sad na pojedinačnu raspravu. Prava na redu je poštovana zastupnica Ingrid Antičević-marinović.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, poštovani zamjeniče glavnog državnog revizora. Moji kolege govorile su upravo kako se kroz prošlo razdoblje zaduživalo, kako se trošilo, a s druge strane bespovratna sredstva koja su nam bila na raspolaganju iz Europske unije koristila su se minimalno. Zbog čega? Naravno zato što za korištenje takvih sredstava treba izuzetan napor, trebaju specifična znanju, trebaju ljudi koji se zapošljavaju u državnoj administraciji, biti za to osposobljeni, a za to očito nije se radilo, o takvim ljudima koji su se zapošljavali kroz svo ovo razdoblje. To je jedan razloga, a drugi razlog je upravo taj što su ta sredstva, koja se koriste, koja se strog kontroliraju do zadnjeg eura. Dakle, to je bilo to. Možda vam je najbolji primjer i lokalne samouprave, neke su u tome bile aktivnije, umjesto da ih je država u tome pomagala, unaprjeđivala, mnoge, u stvari ono što su napravili počesto su pojedinci, i lokalna samouprave, i vodstvo određene jedince lokalne samouprave to učinile same. Ali evo vam primjer samog Zadra koji nije povukao niti eura samostalno, naravno ako se nije radilo o nekim većim i državnim projektima. A obrazloženje je bilo to, nije nam bilo potrebno, ta sredstva nam nisu potrebna. Eto to je inače logika bila kada vidimo u kojem postotku su se osiguravala i povukla sredstva iz pojedinih programa, vidjet ćemo da se tako ponašala i vlast u cjelini do sada. Naime, evo samo da podsjetim kao je Republika Hrvatska korisnica pretpristupnih programa CARDS, PHARE, ISPA i SAPARD, te jedinstvenog instrumenta predpristupne pomoći IPA, koja je zamijenila dosadašnje programe u financijskoj perspektivi od 2007. do 2013. godine, i koja se sastoji od 5 komponenti. Komponenta jedan pomoć u tranziciji i izgradnja institucija, zatim prekogranična suradnja, regionalni razvoj, razvoj ljudskih potencijala, ruralni razvoj kroz koji je RH za razdoblje od 2007. do 2010.godine odnosno koje je Hrvatskoj dodijeljeno 592,6 milijuna eura. Međutim, kroz pretpristupni program IPA RH je za prve tri godine financijske perspektive dakle od 2007. do 2013.godine joj je dodijeljeno 382,61 milijun eura. Zaključeno sa koncem 2010.godine bilo je ugovoreno svega 96,18 milijuna eura iz IPA programa, a ostvareno 25,24%. Od 2007. do 2011.godine Hrvatska je iz programa pretpristupne pomoći od 669 milijuna eura koliko joj je bilo na raspolaganju uspjela ugovoriti samo 276 milijuna dok je za konkretne projekte isplaćeno svega 138 milijuna eura ili tek 21% od ukupnog iznosa. Ja mislim da je to dovoljno za uzbunu i da je dovoljno govori i o ponašanju same vlasti, ali jednako tako govori koje su naše obveze da se to nikako više ne dogodi. Pogotovo što su nam sada na raspolaganju peterostruko veći iznosi što trebamo pripremiti državnu administraciju odnosno ljude u državnoj administraciji, a kao što je rekao i sam ministar Grčić da će nam biti nakon toga potrebno zaposliti najmanje dvjestotinjak ljudi koji će biti sposobni dakle apsorbirati odnosno pripremiti projekte za apsorpciju tih sredstava iz EU. Dakle, kao što smo imali prilike i čuti te pripreme su u tijeku, a pogotovo što je nešto što ohrabruje i naše se zaista pogotovo i da nema krize, a pogotovo u kriznim vremenima trebamo usredotočiti i svu snagu prije svega intelektualnu usmjeriti na to a pogotovo za infrastrukturne projekte o čemu je također govorio ministar Grčić gdje će jedna trećina sredstava biti upravo namijenjena upravo infrastrukturnim projektima pogotovo željeznici, zaštiti okoliša, razvoju ljudskih resursa i jačanju regionalne konkurentnosti. To nam je bila najveća šansa i prilika upravo u regionalnom razvoju da do sada učinimo najviše povučemo puno više sredstava i na kraju krajeva to je možda korištenje tih sredstava možda najbolja škola kako se povlače sredstva i iz drugih fondova. Naravno da u svemu ovome ključnu ulogu imaju i to je u fokusu razmišljanja nove vlasti upravo da se i jedinice lokalne samouprave jer na kraju krajeva život se ne živi u nekakvoj apstrakciji, život se živi u konkretnoj jedinici lokalne samouprave da se jednostavno prisile jedinice lokalne samouprave da budu sposobne povlačiti određena sredstva. Dakle, evo ja sam htjela samo na ovom primjeru prava je šteta zaista jer od toga trpimo veliku štetu. To su otišla, propala su sredstva i na kraju krajeva velika nam je opomena kako moramo biti oprezni, usredotočeni jer na kraju krajeva trebaju i određena sredstva i određene članarine biti uplaćene. Prema tome evo upisujemo se u elitnu školu, upisnina nije baš ni mala, ali ukoliko to znamo iskoristiti ali na ovom nažalost negativnom primjeru jer dugi uče u Cambridgu i Oxfordu, a mi nažalost učimo na greškama i da se ovo više nikad ni ne ponovi. Hvala lijepa.
Hvala vama. Pozivam sada uvaženog kolegu Igora Rađenovića da iznese svoju raspravu.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo pred nama je još jedno izvršenje još jedno u nizu sličnih i dosadnih rasprava kako reče kolegica Dalić oko onoga što je učinjeno u prošloj godini, ali jedna od rasprava o još jednoj promašenoj godini o još jednoj u nizu godina u kojima vlada HDZ-a a to je vidljivo iz ovog izvršenja proračuna nije poduzela adekvatne mjere za saniranje gospodarske krize pa se u tom segmentu ni politika proračuna nije mijenjala i to je vidljivo iz ovih brojaka, a vidljivo je i iz uvodnih diskusija pa i iz diskusije predstavnice HDZ-a bivše ministrice financija. Nastavljen je niz podsjetit ću vas kolegice i kolege katastrofalnih rezultata iz 2009.godine, pada BDP-a od 6%, industrijske proizvodnje od 9,3%, trgovine preko 15%. U 2010.priča se nastavila pa tako doduše nešto malo manjim brojkama pa tako padamo s BDP-om 1,2, sa industrijskom 1,4, trgovina gotovo 2% uz daljnji pad građevinarstva, uz daljnji pad investicija i ono što ponajviše boli a to je uz daljnji porast broja nezaposlenih i pada broja zaposlenih. Ono što mi danas imamo u Hrvatskoj a približavamo se toj brojci od 1:1, ono što imamo u Hrvatskoj dakle postotak nezaposlenosti je odmah iza Španjolske, odmah iza Grčke. Španjolska je prvak Europe u nogometu, ali u ovim segmentima nam u svakom slučaju nije uzor. U 2011.dakle godini o kojoj govorimo BDP je i nadalje stagnirao makroekonomski pokazatelji stagnirali i usprkos prognozi da će doći do porasta od 1,5% Hrvatska stagnira, Hrvatska stoji makar susjedne zemlje rastu govorili su to kolege prije mene, makar EU raste u zemljama eurozone preko 1%, a ukupno preko 2%. U Hrvatskoj i nadalje manjak robne razmjene u Hrvatskoj i nadalje proizvodnja energije pada za gotovo 10% i nadalje raste unutarnji dug za 14 milijardi kuna. Deficit koji se na kraju približio toj famoznoj brojci od 5% … nije … na investicije, mjere za prevladavanje krize ostale su na pojedinačnim paušalnim mjerama i akcijama, a pod krinkom da ništa moguće nije učiniti odgovor je zbog gospodarskih kretanja zbog zadane varijable odnosa. Odgovor je da je proračun ujedno izvršila … Ministarstvo financija to izvršavalo. I to je istina, ja oko toga ne sporim i tu je ministrica Dalić bila u pravu. Dakle proračun je uredno izvršavao svoje obveze ali to je postavljen i kao temeljni cilj očigledno bivše Vlada da se proračun svakako izvršava da u predizbornoj godini nikako ne dođe do određenih talasanja. Vlada je izbjegavala odgovorno raspravljati o i prošle godine odgovorno raspravljati i u ovom Domu gdje je tome mjesto pa tako nismo razgovarali o rebalansu a trebali smo budući su izvršene preraspodjele od gotovo 3 milijarde kuna. To je dozvoljeno Zakonom o proračunu dozvoljeno do 5% da se vrše preraspodjele odlukama Vlade ali daleko je bolje da to činimo u Parlamentu. Kao što rekoh, dugoročna politika ne talasa i možda se najbolje ogleda u tome i izvršava državni proračun, možda se najbolje ogleda u tome na koji način se prethodna Vlada odnosila prema dobiti i prema dividendama. Pa tako u travnju prošle godine dakle donosi odluku o obaveznoj uplati dobiti iz javnih poduzeća, tamo gdje država ima većinski paket da to svakako bude 50% i uplata u proračun, a tamo gdje ima manje nalaže se članovima nadzornih odbora i članovima skupština koje zastupaju Republiku Hrvatsku da najmanje 50% također žele uplatiti … [[Ne razumije se.]] Šta su rezultati? Evo kolegice i kolege, indeksi za dividende dakle u odnosu na planirano, makar je dakle u zbroju planirano 100 i to je precizno, indeks za dividende je 716, dakle sa planiranih 48 na 286, a oko dobiti trgovačkih društava dakle uplate u proračun sa planiranih 370 realizirano je 637 milijuna kuna ili 172 indeksa. Drži vodu dok izbori prođu, nasreću nije vam prošlo. Glede mišljenja revizije jasno je da se ovdje radi o dugogodišnjem uvjetnom mišljenju i da sa te strane pomaka nemamo, ali doduše određeni pomaci jesu napravljeni i sa te strane kažem profesionalno unutar samog Ministarstva financija. Pomaci su napravljeni oko OIB-a i oko svega i tu nemam prigovora. Temeljni prigovor je zapravo o političkoj nevolji da se ukupna politika proračuna mijenja. Jučer smo i na raspravi o Općem poreznom zakonu zaključili da država nije baš se ponašala pažnjom dobrog gospodara pa sa te strane nije učinila sve da naplati svoje prihode, da adekvatno upravlja svojom imovinom. Nalazi same državne revizije, dozvolite da samo najznačajnije dakle spomenem, u glavnoj knjizi državnog proračuna, kao u glavnim knjigama proračunskih korisnika nema podataka o potraživanjima koji su na temelju zakona prihodi državnog proračuna, carinska uprava je to doduše prvi put učinila, evidentirala je svoja potraživanja, ali drugi to nisu učinili. Nema podataka o državnoj imovini, znači Agencija za upravljanje državnom imovinom to još uvijek nije uspjela učiniti, nadamo se da će ove godine doći do pomaka. Što se tiče vođenja registara koncesija u registar nisu uneseni pojedini koncesijski ugovori, utvrđena je nejednakost u iskazanim podacima u registru i glavnoj knjizi državnog proračuna, a također je otežano praćenje naplate zbog nemogućnosti uvida u povijesne podatke o stanju duga koncesionara. Ono što posebno zabrinjava, jedan od nalaza revizije je da su primici od zaduživanja suprotno Zakonu o izvršavanju državnog proračuna veći za 281 milijun kuna ili 1,2% od planiranog iznosa. Zatim je tu, mislim da je netko već spomenuo i zajmovi, kolegica Jelaš ako se ne varam. Dug za zajmove od lučkih uprava 556 milijuna kuna nisu aktivirana, u Ministarstvu financija nema dokumenata o preuzimanju duga. U glavnoj knjizi nisu evidentirana potraživanja za otplate glavnica i kamata za zajmove, uz napomenu da nema dokumentacije kojom se potvrđuju obveze državnog proračuna. I još jedna u nizu, možda ne i najmanje važna, ali nešto što se ponavlja i što apelira na odgovornije ponašanje, dakle sredstva proračunske zalihe prema mišljenju revizije nisu obavljana za nepredviđene namjene kako to zakon i predviđa, već dakle za sredstva koja nisu bila osigurana u proračunu i nisu mogla biti osigurana prilikom planiranja već se … i da ih pri planiranju proračuna nije moguće bilo predvidjeti već se iz godine u godinu dakle prenose određene stavke. Umjesto da ih se utvrdi dakle proračunom one se utvrđuju u proračunskoj zalihi što u svakom slučaju nije dobro i ti su se rashodi mogli predvidjeti. Jednom rečenicom, završna godina u nizu nevolje i neželje da se proračunska politika mijenja došli smo na kraj toga puta, put je sada iza nas, nova Vlada ima svoj cilj, ima cilj porasta gospodarstva, ima cilj vraćanja BDP-a, vraćanja BDP-a u pozitivne okvire, vraćanja gospodarstva, buđenja gospodarstva, a nakon toga i standarda življenja hrvatskih građana, vraćanja poštenja i pravednosti u rad državne uprave i na tom putu ja vjerujem da će imati vjetar u leđa ovoga Hrvatskog sabora. U ovoj godini i četiri godine pred nama, a vjerujem i četiri godine iza da će naše povjerenje i opravdati. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Prvo obavijest da je u 10,50 isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta, a odmah nakon toga replika poštovane zastupnice Martine Dalić.
Hvala lijepo. Pa evo kolega Rađenović je ne prvi danas govornik spomenuo pitanje dividende koju su javna poduzeća uplatila prošle godine u proračun, dio njih u iznosu od 50% dobiti. A što mislite čemu uopće služba javna poduzeća? Ona su u vlasništvu države. I zašto je dobro da svi drugi vlasnici imaju logično pravo povlačiti dividendu, a jedino bi to pravo bilo uskraćeno državi kao vlasniku. Javna poduzeća po meni služe da budu profitabilna, neka od njih u kojima država ima vlasništvo kao INA ove godine imaju i triput veću dobit nego što je to bio slučaj prošle godine. Prema tome, javna poduzeća upravo i služe da profitabilno posluju i odbacuju dobit svome vlasniku, jer tada nije potrebno na račun hrvatskih građana povećavati cijene energenata kao što je učinjeno sa cijenom struje. Prošle godine je HEP uplatio dividendu i nije bilo povećanja cijene struje. Ove godine nema ni dividende, a bogme ima povećanja cijene struje. Ja vam takvu politiku baš ne razumijem prema javnim poduzećima.
Poštovani Igor Rađenović će odgovoriti na ovu repliku.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa da, izgleda da se mi ne razumijemo, zapravo razumijemo se jako dobro. Politika bivše Vlade je bila upravo to, ne čini ništa, pusti neka stvari idu u smjeru u kojem idu pa dok izdrži, izdrži. Ne sporim dakako da vlasnik ima pravo povlačiti svoju dobit na kraju godine, ali da li je to i oportuno i da li je to bilo kvalitetno činiti o tome neka prosude hrvatski građani i mi svi ovdje. Ukoliko je tome tako zašto niste predvidjeli to povlačenje dobiti na početku godine kad su ovi indeksi ovako alarmantni kao što sam i govorio. A sa druge strane, svima je jasno da je zamrla gospodarska aktivnost unutar javnih poduzeća Republike Hrvatske, da HEP godinama nije investirao ništa, evo da smo najveći uvoznik energije u svijetu per capita praktički i da sa te strane nije učinjeno ništa da brojne investicije oko preuzimanja alternativnih izvora energija da praktički nije moguće ostvariti budući HEP nije investirao u distribucijsku mrežu. Jasno nam je u kojem su stanju rafinerije u Rijeci, u Sisku, da Vlada kroz svoju politiku nije uspjela učiniti taj investicijski ciklus koji je by the way bio ugovoren i potpisan prilikom preuzimanja MOL-a svojih dionica itd. itd. upravo to je i spor što smo ostavili javna poduzeća da gomilaju administraciju, da gomilaju svoje prihode, a da ne čine ono što je njihov. … [[Govornik se ne razumije.]] dakle da ulažu u svoj razvoj, a samim time i potiču gospodarstvo Republike Hrvatske. Ove godine, evo mi sa ovim mjerama to pokušavamo učiniti i u nedostatku privatnih investicija. Dakle, upravo u smjeru razvoja investicija HEP-a, INA-e i svih drugih javnih poduzeća nastojimo pokrenuti taj glib u kojem ste nas ostavili nakon tih godina u kojima ste uspjeli biti na žalost na čelu Vlade Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. Pozivam sada poštovanog zastupnika Petra Baranovića da se svojom raspravom obrati Saboru i javnosti.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici izvršne vlasti, štovane kolegice i kolege zastupnici. Valjda je dio osobne naivnosti kad se svaki put začudite iznova kako u nekim trenucima koji su prilično ozbiljni čujete smijeh i razdraganost iz redova ljudi koji zapravo su kreatori svih onih pokazatelja rezultata koji su u ovom izvješću o izvršenju proračuna, ali i izvješću revizije sadržani. Ljudi koji me poznaju kažu da sam dosta vedre naravi i da spadam u ljude koji se ne boje. Valjda je to dio profesionalnog habitusa, ali moram priznati da kad se čitaju ove brojke i ova izvješća niti me hvata dobro raspoloženje, a isto tako osjećam određenu tjeskobu. Ono što je sadržano u ovim izvješćima ni u kom slučaju ne ukazuje na dobar pravac kojim ide ova zemlja, ovo društvo. Šta kazati više od onog što su rekli prethodni govornici o osnovnim značajkama politike vođenja proračuna, državnih financija, upravljanja gospodarstvom, državnim resursima, svim onim procesima u društvu koji su prikazani u ovom izvješću, odnosno izvješćima dugi niz godina. Mirimo se sa modelom prema kojem se život u ovoj zemlji financira zaduživanjem iz vani. Svake godine smo nominalno podizali do ove godine, ovo je prvi put da se razina proračuna spustila. Svake godine smo tražili novac vani da bi izmirili onu razliku između onog što realno uprihodujemo, ističemo kao nacija i kao društvo od onog što trošimo. Takva politika dugoročno vodi u pravcu juga do jedne zemlje koju pratimo zadnjih godinu dana intenzivno na malim ekranima i kroz medije, koja prolazi svoje vrlo vjerojatno najteže trenutke u modernijoj povijesti i odista ne bih volio ni kao čovjek, ni kao saborski zastupnik da se ubuduće vodi politika koja vodi u pravcu balkanskoga juga. Osvrnut ću se na par detalja iz ovog Izvješća koje je, o izvršenju državnog proračuna kojeg je podnijela Državna revizija i to ponajprije na vođenje registra koncesija. U izvješću kaže: "Vođenje registra koncesija kao jedinstvene elektronične evidencije koncesija danih na području RH u nadležnosti je Ministarstva financija, pa onda u registar nisu uneseni pojedini koncesijski ugovori, utvrđena je nejednakost u iskazanim podacima u registru i Glavnoj knjizi Državnog proračuna, a također je otežano praćenje naplate zbog nemogućnosti uvida u povijesne podatke o stanju duga koncesionara." Prilično čudno stanje za jednu zemlju koja bi trebala nastojati voditi korektno i odgovorno svoje prihode, prilično čudno. Obzirom da i tih Ugovora o koncesijama pa i nema baš toliko puno, ali nimalo čudno kad na terenu poznate određene specifičnosti, kao lokalni dužnosnik znate da pojedine koncesije kojima je koncident bila upravo država nisu naplaćene godinama. I kad zbog toga i jedinice lokalne samouprave bilježe ne naplatu pripadajućih prava primjerice prema Zakonu o koncesijama na pomorskom dobru gdje jedinice lokalne samouprave imaju pravo na 33% prihoda. To pravo imaju, a naravno nemaju pravo kontrole naplate niti imaju pravo ovrhe ni bilo kojeg drugog instrumenta koji je prisutan u nekim drugim situacijama i predviđen zakonom. Izdavanje, vođenje, naplate koncesije prilično je zabašureno onako u nekakvoj magli kad je u pitanju Hrvatska država. Odgovorno tvrdim da ima koncesija koje nisu naplaćivane godinama i siguran sam da nitko nije napisao takav koncesijski ugovor koji predviđa da se nekome tolerira da ne plati koncesiju godinama. A isto tako i tvrdim da to nije slučajno. I stoga ću kao zastupnik u Hrvatskom državnom saboru iskoristiti svoje zakonske ovlasti zatražiti određeni dio dokumentacije na uvid, pa ćemo se onda svi možda začuditi kad ustanovimo da su pojedine vrlo atraktivne luke nautičkog turizma gle slučaja date osobnim prijateljima ili političkim podobnicima, koncesijski opterećene otprilike koliko kiosk za prodaju bombona na šibenskoj Poljani, pa ćemo isto tako utvrditi da su pojedine luke nautičkog turizma radile bez ikakvih koncesija što naravno nije utvrdila nadležna Inspekcija Ministarstva pomorstva, prometa i veza, pa ćemo utvrditi čitav niz stvari. Isto tako, od države koja je veliki dio svoje imovine stavila putem različitih mehanizama u državno vlasništvo ili pod vlasništvo državnih poduzeća za očekivati je da manirom odgovornog gospodara skrbi o tom državnom vlasništvu. Međutim, prije neki dan smo se u sklopu od jedne od rasprave upoznali sa činjenicom da ne postoji registar u kojem je evidentirana državna imovina. Samim tim nam je potpuno jasno da ne postoji sustavnost u upravljanju državnom imovinom koja se mjeri u vrijednosti od stotina milijardi kuna. Samim time potpuno je jasno da nisu ni iskorišteni potencijali sve te imovine, pa nemojmo se onda čuditi da imamo slučaja o kojima raspravljaju mediji ili neke državne institucije da je država za potrebe jednog ministarstva ili više ministarstava iznajmila poslovne prostore dok u isto vrijeme državna imovina stoji u drači, u paučini, propada i zapuštena. I nitko nije odgovoran. Svi su dapače jutros dobrog raspoloženja. Podsjećaju na putnike iz prve klase Titanika prije potonuća. Orkestar svira, ekipa je razdragana i smije se. Stvarno je situacija u ovom izvještaju za smijeh i za dobro raspoloženje. Čestitam gospodo imate kuraže svaka vam čast! Svaka čast! U konačnici jamstva u 2011. godini predviđeno je 4 milijarde i 900 milijuna kuna izdano 6 milijuna i 775. Ne želim komentirati jer nisam financijski stručnjak i ne mogu se staviti u kožu onih koji su možda u određenim okolnostima i bili prisiljeni, dopuštam. Situacija nije bila jednostavna i nitko ne podcjenjuje okolnosti globalne krize u kojima ste funkcionirali. Međutim, sve ovo prije navedeno nema veze s globalnom krizom. Niti neodgovorno gospodarenje državnom imovinom, a niti nepostojanje korektno vođenog Registra koncesija i korektno vođenje naplate prihoda iz koncesija. To opravdanja nema. Bez ljutnje i bez bilo kakvih političkih primisli očekujem od ove izvršne vlasti da o ovim stvarima koje spomenute povede računa i da dogodine nemamo takvih primjedbi u Izvještaju državne revizije. I na kraju potvrdit ću ono što je rekla uvažena zastupnica Dalić, točno je da se iz sredstava koja su povlačena iz međunarodnih financijskih institucija odista financirao i dio projekata, odnosno projekti infrastrukture javnih objekata, škola i svega ostalog. To je točno. Primjerice i moj grad je bio konzument nekih financijskih supporta i pomoći za gradnju pojedinih objekata. Bili bi nekorektni kad bi tvrdili suprotno. Međutim, kad postanete zastupnik pa kad izađete iz čahure svog grada i krenete obilaziti teren, upoznavati se s podacima stanja na terenu, načinom kako žive građani u pojedinim općinama i gradovima onda osjetite nelagodu jer u vašem gradu bez obzira koliko njegovi građani imali ambicija ili bili zadovoljni i nezadovoljni životni standard je puno primjereniji od standarda nekih općina i gradova koje nisu imale moćne garniture na vlasti, nisu imali spretne ljude, nisu imali dovoljno možda simpatične pa kad dođete u jedne Kistanje ili kad dođete u jedan Gračac u Lici i kad vidite kako ti gradovi i ta mjesta žive onda osjetite ponovno onaj osjećaj tjeskobe, ponovno izgubite dobro raspoloženje, a ponekad često ti ljudi osjećaju i stid. Hvala lijepo.
Hvala vama. Namjeru da replicira prijavio je uvaženi zastupnik Đuro Popijač.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle većina današnjih rasprava, pa i uvaženog kolege zadnja, bavi se zaista i ulažu veliki trud u diskvalificiranju svega onoga što se učinilo tokom prošle godine i ranijih, ali nažalost moramo konstatirati da će vama i ovoj Vladi sve to biti nedosanjani san. Sve ono što se učinilo prošle godine, sve ono što se učinilo teško i u pretprošloj godini nažalost vi ste uspjeli samo u 6 mjeseci toliko pokvariti da se ova država neće oporaviti dugo godina nakon ovoga. Dakle, što je vaš doseg bio? Vaš doseg je bio povećanje PDV-a na 25%, žestoki udar na poduzetništvo novim porezima, nikad viđen udar uopće na uvjete poslovanja i gospodarstva u ovoj državi i sve to je rezultat, dakle da ste već u 6 mjeseci srušili GDP za više od 2%, da ste srozali potrošnju, da ste u jednom mjesecu uspjeli srušiti industrijsku proizvodnju za više od 9%. Evo to je rezultat rada vaše Vlade u samo 6 mjeseci. Dakle, vi se još možete naslađivati evo u ovih nekoliko zadnjih izvješća koliko će se vrtjeti još nažalost jer nemate drugih naravno reformskih zahvata koje moramo slušati u ovom Saboru, ali i tome će doći kraj. Vidjet ćemo već račun u 9. mjesecu kud je dovela politika ove Vlade u proteklih 6 mjeseci.
Na ovu repliku odgovorit će poštovani zastupnik Petar Baranović.
Uvaženi kolega Popijač ja vam znate imam puno karakteristika, ali ne patim od zaboravljivosti, još sam prilično mlad. A kako sam poduzetnik od 19 godine tako pamtim da je prva stopa PDV-a bila 22% pa je dignuta na 23%, čini mi se da je to mehanizam za koji je posegnula u određenim momentima poteškoća … [[Upadica se ne razumije.]] Ja sam bio dovoljno pristojan i dobro odgojen dečko da šutim kad ste vi govorili, gospodine Popijač, pa bi bilo lijepo i vrlo pristojno da se i vi toga držite. Sigurno je da nećemo u 8 godina dignuti zaduženost ove zemlje za dva puta. To je sigurno, to budite uvjereni. Isto tako je sigurno i svakom je jasno u ovoj zemlji da nijedna Vlada u 6 mjeseci ne bi dovela zemlju u stanje u kojem ona jeste danas, ali je isto tako potpuno jasno da je kontinuitet i dominacija vladanja na ovim prostorima vaše stranke gospodine Popijač dovela ovu zemlju u stanje gdje ona jeste ne samo financijski nego i po mnogim drugim kriterijima. Govoriti u ime stranke koja je odgovorna za privatizaciju koja je provedena na način na koji je provedena, koja je odgovorna čak i za neke elemente ratnog profiterstva, koja je odgovorna za zaduživanje kakvo jeste interesantno je vidjeti kako su pojedini ljudi od konduktera postajali milijarderi. To je razlog zbog čega smo danas tu, čak ni vaša Vlada u 4 godine mandata nije isključivo i jedino odgovorna zbog stanja u kojem danas jesmo. To je bio malo duži proces. Hvala lijepo.
Na osnovno izlaganje zastupnika Petra Baranovića sad će replicirati i zastupnica Martina Dalić.
Znate što, željela sam reći nešto konstruktivno, ali mislim da je to bespredmetno tako da odustajem.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, zamjeniče Glavnog revizora, kolegice i kolege. Diskusija o proračunu je uvijek diskusija o politici onih koji su upravljali proračunom, u ovom slučaju za prošlu godinu, znači za 2011. godinu i stoga razumijem da nije sasvim lagodno sjediti s ove lijeve strane i slušati ocjene kolega koji su sad na poziciji uključujući i HNS, kolegu Baranovića, s kojim se apsolutno slažem u cijelom nizu njegovih konstatacija jer ovaj proračun o kojem danas govorimo, znači Proračun za 2011. godinu je kao i cijeli niz prošlih proračuna Vlade HDZ-a bio koncipiran skoro isključivo na način da spasi stranku u opstanku na vlasti. Znači bio je koncipiran na način da kupuje socijalni mir, unatoč sasvim jasnim pokazateljima, sasvim jasnim ekonomskim, brojčanim pokazateljima da gospodarska situacija u zemlji nije dobra. I na koncu, usprkos tome što se godinama pokušalo, znači kupiti pojedine grupacije, veće ili manje birača u Republici Hrvatskoj, koji su očito i podlegli u nekoliko navrata takvim obećanjima HDZ-a. I konačno eto ipak su i ti građani prepoznali prije nego jedna politička, odgovorna, koja bi trebala biti odgovorna, politička struktura da to dalje tako više neće moći, neće ići. Da nećemo moći živjeti iznad vlastitih mogućnosti, da pokrivač kojim se pokrivamo je nažalost prekratak i da ćemo se morati pod taj pokrivač smjestiti onako kako možemo i kako bi. Između ostalog i ovih 40 milijardi o kojima je govorila gospođa Dalić, u nekakvim godinama ispred nas vjerojatno duplo dužim od godinama u kojima smo se zaduživali, konačno i vratili. Od kud? Pa iz džepova naših građana, znači kroz ubiranje poreza. Sasvim je jasno da je ovaj proračun, naš proračun i ovaj sadašnji proračun, postao potpuno prenapet u smislu već predviđenih obaveza koje su dio proračuna. Pa je i gospodin zamjenik spomenuo da je de facto polovica proračuna usmjerena samo u mirovine i u prostro zdravstva i socijale. Gdje će i sa tim sredstvima već vjerojatno ove godine bit jako teško, ili gotovo nemoguće podmiriti sve obaveze koje su nam zadane. Međutim, naravno, odgovornost za politiku, odgovornost za budžet je nešto što bi trebalo samo po sebi biti razumljivo. A iz ovoga ipak, drage kolege proizlazi politička neodgovornost, gdje bi ja čak izuzela gospođu Dalić koja mi je bila vrlo simpatična. Doduše nešto drugo joj je pretpostavljam bilo smiješno, kad je došla za govornicu, a ne sadašnja politička situacija, odnosno financijska i gospodarska situacija u zemlji. Nadam se da je tako bilo, nešto drugo je bilo smiješno, pretpostavljam, a ne gospodarska situacija i naši komentari. Jer ona nije kriva, gospođa Dalić je vjerojatno vrlo korektno radila svoj posao, na koncu proračun kao takav tehnički gledano, brojčano izgleda relativno i solidno. Kad ga se gleda samo kao zbroj brojaka koji ulaze ili izlaze. Međutim, naravno proračun kao takav je politička poruka i njegove reperkusije su u životu građana, onako nema tu korelaciju i nije pravedan, nije dobar, ako fali novaca, ako se ponašamo tako da se zadužujemo da bi plaćali ono što smo obećali, onda je to potpuno kriva priča. I gospođa Dalić u tome nije ništa kriva, ona je samo izvršavala ono, iz Ministarstva financija izvršavala ono što je od nje očekivala vladajuća politika. Prema tome, za to je naravno odgovorna ukupno Vlada HDZ-a na čelu sa gospođom Kosor, a naravno i svim njenim prethodnicima, za koje znamo na koji način su se ponašali i gdje su trenutno, odnosno gdje će vjerojatno i završiti. Znači nije tu sad problem, možemo ovdje plakati za prolivenim mlijekom, ono što ova Vlada, ovi ljudi koji su preuzeli vlast mogu obećat građanima, je da se ovakvo neodgovorno ponašati neće, da ako Bog da i birači da ostanemo dovoljno vremena na vlasti da ove trendove promijenimo. Nećemo činiti ovakve stvari i da ne ćemo obećavati i kupovati njihove glasove na način da ćemo se zaduživati. Evo, pa utoliko i apeliram na kolege da budemo međusobno korektni, jer to su sve činjenice i kažem većinom ljudi koji rade taj posao stručno, u okviru Ministarstva financija sigurno i uopće ne sumnjam u stručnost gospođe Dalić da je to pokušala radit na najkorektniji mogući način. Ali koja je to preprekusija u konačnici kao politika imalo morate kolege priznati da nije dobro. Hvala lijepa.
U ovoj raspravi nekoliko puta spomenuta, sada će replicirati poštovana Martina Dalić.
Hvala lijepo. Rekla je kolegica, kao vjerojatno nije lako slušati sve što kolege iz vladajuće koalicije govore. Znate šta, ja sam vam rekla na početku, ovo je vjerojatno desetak rasprava o proračunu u kojoj ja sudjelujem, prvi puta sudjelujem sa ove strane. Tako da, ne samo iz iskustva, nego i iz svoga vlastitog znanja i struke ja vam znam da se te riječi, kraj je, ne ponovilo se, nikad više, Bogu hvala gotovo je s ovakvom politikom nisu sad prvi puta izrečene u Hrvatskom saboru. Vrlo se često one koriste u proračunskim raspravama kako bi se označilo da slijedi nešto novo i vi sada kao vladajuća koalicija također nam želite reći da sada slijedi nešto novo. Ali s proračunom vam je problem da vam se stvari vide u brojkama. I tako se vidi u brojkama da rashodi idu iznad plana i to najveće kategorije rashoda i da ćemo vjerojatno vrlo brzo morati imati rebalans proračuna u kojem će se to i valorizirati. Pa se zato i šuška o izvanrednoj sjednici tijekom ljeta. Prihodi, kada se stvari malo bolje pogledaju, onda se vidi 5. mjesec, prihodi manji nego lani u 5. mjesecu. Vidi se uz 2% veću stopu PDV-a samo 150 milijuna kuna veći prihod, tako da ja razumijem političku želju da se koriste velike riječi, ali ja vam kao ekonomist znam da se činjenice nažalost ne mogu ignorirati. I samo rečenica još. Ministarstvo financija izvršava proračun koji donosi Hrvatski sabor. I ja se nadam da će i ovo Ministarstvo financija i njegovi čelnici izvršavati proračun onako kako ga je donio Sabor jel sve drugo bi bilo duboko pogrešno i vodilo bi u neželjene demokratske rezultate.
Hvala lijepa. Poštovana Nada Turina-Đurić odgovorit će na ovu repliku.
Vrlo kratko. U pravu ste naravno, pitanje političke ideje i vizije kako gledamo i kako se politički borimo na koncu iz ovih klupa za svoje pozicije. Međutim, ono što moram konstatirati je da ćemo vas teško nadmašiti u promašajima. Hvala.
Sada riječ ponovno dajem poštovanoj zastupnici Martini Dalić da iznese svoju raspravu u trajanju od 10 minuta.
Hvala lijepo. Pa evo u ovoj pojedinačnoj raspravi ja sam se ustvari željela ponešto osvrnuti na ovo izvješće o Državnoj reviziji. A ono što sam u izvješću Državne revizije o izvršavanju proračuna željela reći naznačila sam i na kraju svoje rasprave u ime kluba. Stvarno susrela sam se i radila sam i vodila sam institucije koje su bile podložne i revizije Europske komisije i Državnoj reviziji i Superviziji HNB-a i poslovnih revizora i revizore sve na neki način rekla bih sve te vrste revizora vezuje jedna zajednička osobina. Vezuje jedna rigidna striktnost. Možda je to osobina njihova posla i možda tako i treba biti pa u to ne bih niti ulazila. Polazeći od pretpostavke da je revizor rigidno striktan. Ono što bih željela u svojoj raspravi reći i možda malo progovoriti o onome o čemu se nikada nije govorilo, a to je mogu li se i koji od ovih nalaza se mogu popraviti i zašto se na kraju konca neki od ovih nalaza u reviziji državnoga proračuna pojavljuju kontinuirano i onda se saborski zastupnici čude pa nitko neće nitko nije htio, nitko nije vidio, svi ignoriraju, svi su eto tako zločesti. Pa stoga ovu raspravu posvećujem aktualnom vodstvu Ministarstva financija jer će i ono dio ovih primjedaba imati u svome izvješću o izvršavanju državnog proračuna iduće godine. a onda će se svi tome čuditi kako eto i obrazlagati kako je to ovog puta nešto drukčije. Nepotpunost potraživanje za prihode državnog proračuna u glavnoj knjizi isto kao i potraživanja i prijenos u glavnu knjigu potraživanja iz Porezne uprave. Da bi se ovo napravilo potrebno je investirati nekoliko desetaka milijuna kuna u infrastrukturu, u informatiku, u kompjutere, zaposliti mnoštvo ljudi. I razlog je to što u biti se ove primjedbe ponavljaju iz godine u godinu u svakom izvještaju o izvršenju. Nerealno je ne mogu se u okviru realnih resursa izvršiti i neće se napraviti sigurno ni u nadolazećim godinama. Neka me gospodin zamjenik ministra demantira. Međutim, isto tako pitanje evidencije državne imovine u glavnoj knjizi proračuna. Ministarstvo financija kao takvo i onaj koji upravlja proračun je tu nemoćan ali revizijska primjedba ide njemu i ići će ponovo i vama. Ove primjere koje navodim, a počevši od onoga da sam rekla da je revizor i da je nekako zajednička osobina sviju revizora koje sam upoznala da su rigidno striktni, ono što bih ja preporučila i ono što bih ja rekla, pogledajmo ove vrste nalaza koji se kontinuirano pojavljuju sa zrnom soli, pogledajmo što je u biti, da li te evidencije postoje? Pa postoje sve. Pa evo gospodin zamjenik ministra je danas nekoliko puta opetovano spomenuo porezni dug. Kao što smo već naučili taj famozni porezni dug tih 52 milijarde koje je bilo krajem prošle godine zajedno sa zateznim kamatama koji je danas vjerojatno veći, postoji i od osnivanja Hrvatske države, dakle neke evidencije postoje. Dakle, vrlo precizne evidencije postoje o tome u nekakvim evidencijama Porezne uprave koje vjerojatno nisu savršene čiji je informatički sustav iz '94.godine, tada su postavljeni njegovi temelji. Prema tome, to je ono gdje ne vidim smisla u iscrpljivanju Državne revizije i svim drugim nečim što nije realno da se u realnom vremenu sa realnim resursima i prioritetima može napraviti. A na kraju konca postoji. Ova ovdje primjedba koja stoji koja kaže da su primici od zaduživanja u 2011.veći za 281 milijun kuna, tamo u proračunu također doduše stoji da su ukupni primici od zaduženja veći za 20 milijuna kuna. Ono što sam željela reći, vi ste nesporno ovo zbrojili ali ja pozivam Državnom reviziju da sa bilo kojom Vladom koju god boje joj bude zgodno pođe jednom na proces izdavanja državnih obveznica i neka tamo Državna revizija npr. kaže da se neće izdati obveznica u iznosu od milijardu i pol milijuna dolara nego će se izdati od milijardu 475 milijuna dolara. To vam gospodo državni revizori ne ide. Pa kada na to još dodate tečaj, onda dobijete ovakvu razliku u odnosu na Zakon o izvršavanju proračuna. A jedino što je ustvari tu pogrešno je što je Ministarstvo financija i samo njemu znanog razloga u Zakonu o izvršavanju proračuna upisalo cifru koja ide u zadnju lipu. Da su bili mudriji dali bi si malo prostora i onda te primjedbe ne bi bilo. Ja vam želim reći da ta primjedba revizorski stoji, sigurno ste vi to tako izračunali i zbrojili ali supsticijalno ona nema veze i zato je sasvim pogrešno i zavodi nas sve u krivome smjeru govoriti to i etiketirati nekakvim nepravilnostima u zaduživanju, jel onda isto tako nepravilno bilo otplatiti 330 milijuna kuna duga više nego što je bilo planirano. Ali ne možete vi doći i reći ha plan je plan ja više neću isplaćivati trezorske zapise. Ajd probajte to napraviti. Mislim naravno da to nikom živom u Ministarstvu financija nikada ne bi palo na um. Što se tiče državnih jamstava mislim da je ovaj zaključak pravilan i jednostavno treba definirati što su nova državna jamstva. To su jamstva koja se daju za nova zaduženja, za povećanje salda državnih jamstava. Ovako se gubimo u mnoštvu državnih jamstava koja su izdana za jednostavno za refinanciranje dospjelih kredita, posebno HAC-u. Sami ste rekli, dakle izdano je nekih 7 milijardi kuna jamstava za HAC, jasno je da HAC to nije investirao, sve su to krediti i jamstva izdana u prethodnih razdobljima kojima je sada produžen rok. Prema tome, ono što bi u zaključku željela reći, kao što sam govorila i kada je bilo cjelokupno izvješće o radu Državnog ureda za reviziju, nesporno je revizor tome služi da se u komunikaciji između revizora i onoga nad kojim se revizija obavlja, da se poboljšavaju unutarnje kontrole, procedure i način rada. To je u svakom slučaju primarno korisno za onoga koji se nalazi na čelu institucije. Ali isto tako bih željela skrenut pozornost da su operacije Ministarstva financija vjerojatno i sve ono što se unutar njega zbiva, to su vjerojatno najkompleksnije operacije u državi, ne samo u državnom sektoru nego i u cijeloj ekonomiji i da je u reviziji toga mislim potrebno jednostavno razlučiti stvari koje su bitne za sustave unutarnjih kontrola i pravilno odvijanje svih procesa od onih koji predstavljaju puko inzistiranje na operativno-tehničkim, informatičkim povezivanjima koja jednostavno u realnom vremenu nisu moguća, kojima treba težiti, ali koja nažalost neće biti moguće realizirano u kratkom roku jer će to u biti ostaviti onda vremena i revizija i Ministarstvu financija da se usmjere na ono što je bitno i na ono što je suština posla Ministarstva financija. Hvala lijepo.
Hvala vama. Riječ sada dobiva uvaženi zastupnik Domagoj Milošević.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Pa oko jedne činjenice smo se ipak danas složili, a ta činjenica je da postoji neka ekonomska kriza koja još uvijek je prisutna i u Europi i u svijetu. Interesantno je međutim da proteklih dvije godine otprilike ovaj lijevi dio Sabornice je na drugačiji način naravno nastupao i stupao ne uvažavajući te činjenice. Danas naravno iz sasvim druge perspektive oko te činjenice oko koje se ipak na kraju danas slažemo da postoji ekonomska kriza i to ne samo u Europi nego i šire. Pa treba reći da državni proračun naravno nije sam sebi svrha i nije ovako suhoparno kad krenemo samo sa brojkama nego da prije svega ja mislim da je funkcija državnog proračuna da služi građanima i poreskim obveznicima koji porez plaćaju. Dakle ako govorimo o mirovinama, školstvu ili zdravstvu, pa tim više treba biti zabrinut s obzirom na sve poteze koje gledamo proteklih mjeseci i s obzirom što će to imati za posljedicu u sljedećoj godini, ako već ne u ovoj, u samom punjenju proračuna. Jer upravo tako je, proračun i punjenje državnog proračuna je posljedica prije svega gospodarske aktivnosti, zaposlenosti, a ne uzrok, pa je tako i slabije punjenje proračuna posljedica toga, kao što je naravno privremeno možda i bolje punjenje proračuna posljedica i poreznog nasrtaja, represije, pa naravno i povećanja PDV-a. Treba konstatirati jasno jer to činjenice pokazuju, a to je da je prošle godine porezna presija iako je i dalje bila kriza smanjivana, da je ove godine povećana. Neću otvarati temu ponovo PDV-a i poreza na dividendu, međutim nažalost srednjoročno će se posljedice tih odluka vidjeti i to će biti izrazito loše. Prošle godine je usprkos toj krizi u Europi zaustavljen pad BDP-a, ove godine nažalost lijeva Vlada je ponovno uvela Hrvatsku u recesiju. Prošle godine je rastao izvoz, naravno kao posljedica i neke gospodarske i proizvodne aktivnosti, ove godine kolega Popijač je već rekao i to brojkom, naravno ne samo da izvoz pada nego je i industrijska proizvodnja u žestokom padu. Prošle je godine nažalost odnosno prošle godine je na sreću i najvažniji pokazatelj za mnoge, a to je zaposlenost, ipak bio pozitivan, dakle zaustavljeni su negativni trendovi. Nažalost, ove godine upravo zbog sveg što sam već izrekao i što su i moji kolege izrekli i ta nezaposlenost ponovo raste, zaposlenost pada. Mislim da je to zapravo i najvažniji dokaz nesposobnosti, neimanja plana i krivih poteza koji su u ovih šest mjeseci učinjeni od strane lijeve Vlade. Evo i na kraju treba konstatirati, a to je ono što zapravo govorimo ovih 6 mjeseci, a to je da će sve ovo nečinjenje odnosno činjenje u krivom smjeru imati prije svega katastrofalnu posljedicu na gospodarsku aktivnost, na daljnji rast nezaposlenosti, a time onda logično i sljedeće godine, a i ove to će imati izravnu posljedicu i na pad prihoda u državni proračun. Hvala.
Nekoliko replika. Najprije poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Milošević pa ne znam, ova Vlada je valjda za šest mjeseci toliko problema nagomilala da mi nikad iz te krize nećemo izaći, a skloni ste vrlo zaboraviti ovih posljednjih 8, pa i 20 godina. Jako se dobro sjećam kako je kriza počela. Kriza je počela jednom izjavom: u banani smo. Kad vam prvi čovjek države kaže javno da smo u banani znate kakav je to signal bio poduzetnicima, onima koji su radili u gospodarstvu, tada i meni, panika. Tada bezrazložna panika, štednja, smanjenje potrošnje, zapravo upravo sve ono što ne bi trebalo raditi u krizi. Kada govorite o poreznim nasrtajima da li onda zagovarate tezu koja se izgleda provlači ovdje još od jučer u ovoj Sabornici da porez ne treba plaćati. Pa podsjetit ću vas opet na porezne nasrtaje u jeku krize, dakle kad smo bili u banani, kada je Vlada koju su činili vaši stranački kolege uvodila harač, poreze na plaće, oduzimanja dakle prihoda radnicima, a s druge strane zanemarivala neplatiše poreza, s druge strane zanemarivala činjenicu da je nelikvidnost velika, da država ne servisira svoje obaveze itd. Prema tome ne stoje vaše teze, a posebno to da je u zadnjih šest mjeseci toliko katastrofalno vođena država. Ti problemi egzistiraju kao posljedica od prije. Hvala.
Na repliku će odgovoriti poštovani Domagoj Milošević.
Da, pa prije svega treba reći da je bitno pratiti trendove, a ti trendovi naravno usprkos krizi kao što sam rekao i to se da iščitati iz brojki su prošle godine zaustavljeni, a od samog izričaja jesmo u banani ili ne puno je važnije zapravo ono što se u realnom svijetu dešava ne samo za poduzetnike nego i za građane ove zemlje. A kada smo u pitanju naplate poreza pa upravo je prošle godine ne samo uvođen red, nego je i po prvi puta što je i kopirala vaša Vlada uveden Zakon o posebnoj naplati poreza. Dakle, sad evo mislim da ćemo ponovno raspravljati o tome. Dakle, uopće nema zbora o tome da je jasno da treba plaćati porez, da je jasno da je u krajnjoj liniji pitanje poštivanja vlastite države i vlastite djece i roditelja s obzirom da iz proračuna dobivaju i mirovine i zdravstvo i školstvo da to nije sporno. Samo je pitanje da li ćete i dalje dizati poreznu presiju i na koji način ćete postupati prema svima onima koji danas u vremenima krize ipak pokušavaju poslovati u Hrvatskoj, pokušavaju izvoziti proizvode ili usluge.
Hvala lijepa. Treća replika je poštovanog zastupnika Đure Popijača. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. U pravu ste kolega kada ste ocijenili da je zapravo ovo što smo vidjeli od ekonomske politike ili ne ekonomske politike u ovoj Vladi jedan put bez povratka zapravo za hrvatsko gospodarstvo i za hrvatske gospodarstvenike. Dakle, još jednom ako to do sada nije bilo dovoljno jasno rečeno. Samo podizanje porezne represije, dakle i na stanovništvo i na gospodarstvo rezultiralo je dakle ovim negativnim trendovima u prvih šest mjeseci. Dakle, pad potrošnje je uzrokovan padom potražnje, a što je opet posljedica podizanja cijena, a koje je uzrokovano naravno podizanjem stope PDV-a. I isto tako, dakle ove svakodnevne prijetnje koje najviši dužnosnici Vlade usmjeravaju prema hrvatskim poduzetnicima potpuno su demotivirale hrvatskog privatnog poduzetnika da ulaže, da investira, da se razvija i da zapošljava. Iz tog razloga su ponovno na sceni na tržištu rada negativni trendovi, odnosno povećanje nezaposlenosti. Investicije se ne događaju niti će se događati, dakle niti privatne, niti javne osim zamjene električnih stupova, dakle po selima umjesto drvenih vidimo da se instaliravaju betonski i to je najveći domet investicijskog zamaha koji je ova Vlada u ovih 6 mjeseci pokrenula. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zamjeniče. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Luke Denone. Izvolite poštovani zastupniče.
Kolega Milošević, čini mi se da je stvar pamćenja nešto što je osobina ljudi koji ili slabo pamte ili dobro pamte. Vi nam pokušavate reći da nešto slabije pamtite. Dakle, kažete na temelju ovog izvršenja proračuna, da smo u ovih šest mjeseci jedino što smo napravili uveli zemlju u recesiju kako ste vi rekli. Naravno, ja vas pitam kad smo mi to izašli iz te recesije. Jer ako se ja ne varam bili smo svjedoci prošlih godina pompoznih izjava da vidimo svjetlo na kraju tunela, samo je taj tunel očito bio predugačak pa ga nismo doživjeli, pa da bi se ušlo u recesiju treba negdje i izaći iz te recesije da bi se ponovno ušlo. Ne znam kad smo mi to izašli iz recesije. Ja barem ne znam i ne vidim po nikakvim pokazateljima da nam je prošlih godina bilo nešto puno bolje nego što nam je danas. Dakle, neozbiljno je tvrditi da smo jedino što smo napravili u ovih šest mjeseci uveli zemlju u recesiju. Iz recesije po vama i po vašim riječima smo samo izlazili kada je bilo se vidjelo svjetlo na kraju tunela i kada je to bilo politički mudro reći evo sada smo savladali i prevladali krizu. Trebalo je godine da priznate uopće da je zemlja u krizi. Sa ove strane smo to uporno govorili. Godinama je trebalo da priznate da zemlja jest u krizi.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Domagoj Milošević. Izvolite.
Hvala. Da, ja odlično pamtim. Doduše, nemam mnogo godina, ali imam dovoljno da pamtim i inflacije i hiperinflacije, pa tako onda se treba ponositi i sa posebnim dostignućem kao posljedicom inače i rasta PDV-a i rasta svih od energenata pa svih ostalih cijena što posebno pozdravljaju svi hrvatski građani u proteklih nekoliko mjeseci i rastom inflacije. To je zaista odličan pokazatelj. Ja mislim da prije svega u 2012. godini građani i oni koji su dali povjerenje lijevoj Vladi. Na izborima očekuju vaša rješenja danas. Ne očekuju da se pozivate na '92., osmu, 2004. i slično. Ono čeg se ja sjećam, a to je da je 2002. Ako se ne varam ili treće tadašnja vlada socijaldemokratska ostavila je isto jedno 410000 nezaposlenih u vremenima kad nije bilo najveće svjetske krize, najveće ekonomske krize od 1930., u vremenima kada je naš vanjski dug, dug poduzeća građana i svih koji nešto rade u ovoj zemlji bio daleko manji, pa je time to naravno ta nezaposlenost bila i lakše rješiva u godinama koje su nakon toga slijedile i to je bilo riješeno. O investicijama je nešto rekao kolega Popijač. Svi stalno pričamo o investicijama. Ja samo kažem gledajte, samo pričamo o fasadama, pa tako i u ovom slučaju. Danas zapravo se priča o fasadi. Hajmo pričati zaista o zgradi, hajmo pričati o zidovima, o stropovima, o temeljima. Nemojmo pričati samo o fasadama.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je replika poštovane zastupnice Dragice Zgrebec. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala potpredsjedniče. Kažete, složili smo se o tome da je Hrvatska … [[Govornica se ne razumije.]] kamo sreće da smo se to složili 2008., 2009., pa možda čak i 2010. Jer onda bismo zajednički polučili nekakve rezultate imajući u vidu da smo upravo mi tada iz opozicije izlazili sa masu inicijativa koje su jednim dijelom korespondirale i sa onih vaših 10 ili 15 točaka za izlazak iz krize, a u isto vrijeme smo imali pad investicija u dvocifrenim. Vi ste koliko znam bili zaduženi upravo za taj segment. I da smo ulagali u onaj dio koji je danas Hrvatskoj se pokazuje kao jedan od glavnih elemenata koji narušavaju našu platnu bilancu i robnu razmjenu, a to je energetika ne bi trebalo danas dolaziti ni to povećanja cijena energenata jer bi Hrvatska imala vlastitu proizvodnju možda i za izvoz.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Domagoj Milošević.
Zahvaljujem gospođi Zgrebec što je otvorila pitanje investicija s obzirom da sve investicije ove Vlade, odnosno svi investicijski projekti javnih poduzeća su preuzeti iz bivše Vlade hvala Bogu ili na žalost. Zapravo samo jedan je do sad potpisan. To je Zračna luka Zagreb. Ono što me posebno žalosti, mene osobno zato što je prošla Vlada po prvi puta pokazala interes i za privatne investicije. Evo u 21. stoljeću mislim da je prije svega privatni sektor i investicije i oko tog se svi slažu i vanjski i domaći stručnjaci su oni koji će izvući zemlju iz krize. Ne čujemo da se bilo koje ministarstvo kao što su se i to više resora prošle godine bavilo privatnim investicijama i podrškom privatnim investitorima. Ja vam samo još mogu reći jednu rečenicu, a to je kada smo o tome kad se moglo razgovarati o krizi i priznati činjenica je sljedeća, a to je prije otprilike dvije godine ako se ne varam. Ja tad nisam bio u Vladi RH, ali gospođa Kosor je pozivala vašeg predsjednika stranke, danas predsjednika Vlade, na razgovore. Učinili ste sve u tih dvije godine što ste mogli da se oko ničeg bitnog za ovu zemlju ne dogovore vlast i oporba. U nekim trenucima možda se danas pitate da smo bili pametniji bili bismo neke stvari podržali jer bi danas vama bilo lakše. Pa danas naravno pozivate na konsenzus ponovno nakon evo završenih naših unutar stranačkih izbora.
Hvala lijepa. Razloge za repliku ima i poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Ne treba nama vaš konsenzus, ali možda bi određeni senzus za vas trebao. Vidite kolega Miloševiću poznati rimski senator Marko Poncije Katon pred punske ratove gotovo svaki svoj govor završavao je znamenitom rečenicom: "Ceterum censeo Carthaginam delendam esse" – uostalom mislim da Kartagu treba razoriti. A ja mislim da biste vi i vaši kolege kad god se ustanete bar sljedećih 6 mjeseci svoj govor trebali počinjati i završavati rečenicom: "Oprostite ljudi što smo vam učinili." A vi danas iskorištavate ovu temu da biste se Hrvatskoj u cjelini, praktički čitavim građanima, smijali da je krezub jer ste mu vi izbili vašom politikom zube. I umjesto dakle da ne bježite više od činjenica prigovarate evo kako Vlada ništa nije učinila u 6 mjeseci. Kako smo negirali i onda da je Hrvatska, evo ga tek sada govorimo da je Hrvatska u krizi. Jednog lijepog, mi smo to govorili još 2006. godine, kada smo vidjeli da bauk nelikvidnosti se nadvio nad Hrvatskom. Međutim, to je bilo negirano godinama, još dvije sljedeće godine da bi onda jednog lijepog sunčanog dana preplanuo ušao u Hrvatski sabor onaj koji je sada pred sudom i rekao "Ušla je kriza", nije rekao kroz koji je granični prijelaz ušla. Rekao je "U banani smo", iako smo već tada bili u plantaži banana. Gospodine Miloševiću radi vaše informacije 400 milijuna je osigurano za malo i srednje poduzetništvo, preko HBOR-a ide 8 milijardi za poticanje direktno industrije i turizma. Pametnome dosta!
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Domagoj Milošević. Izvolite.
Pa gledajte ja sam išao isto u Klasičnu gimnaziju pa mogu vam odgovoriti na latinski, ali mislim da hrvatski građani preferiraju hrvatski jezik, ali vam mogu reći jezikom koji očito bolje razumijete nego hrvatski koji je koristio i vaš premijer, a to je hic Rhodus, hic salta to je izrekao i u ovoj sabornici. Dakle, dobili ste mandat hrvatskih građana, građani su ove zemlje kazali za nešto što smo radili da nismo radili, rekli su vi ćete bolje pa sad više pokažite. Dakle, nemojmo voditi te silne rasprave, a ja sam si danas uzeo za pravo u raspravi pojedinačnoj vam ukazati na ono što nije dobro, a rješenja znamo svi. Samo dajte više da čujemo ta rješenja i da vidimo što ćete učiniti. Šest mjeseci je prošlo, jedino što je pokazano da plana i strategije za izlazak zemlje iz krize nema.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je rasprava poštovanog zastupnika Božidara Kalmete. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo javio sam se za raspravu po ovoj točki jer sam slušao ovdje malo diskusije oko korištenja pretpristupnih fondova pa je tu po mom mišljenju svašta izrečeno, a uglavnom bez argumenata, pa sam htio malo evo argumentirano kazati po podacima koje ja ovdje imam i za koje znam da jesu i za koje znam da su točni i provjerio sam pa sam htio malo oko toga kazati čisto istine radi. Dakle, što se tiče IPA-e, to je program koji je završen i to 2007. - 2009. godina, tu su svi predviđeni projekti su realizirani, ostalo je neiskorišteno negdje oko, nešto više od 10-ak milijuna eura, ali je to bilo zbog ušteda temeljem natječaja koji su provedeni. Dakle, IPA 2007. – 2009. je možemo kazati realizirana 100%. Što se tiče prekogranične suradnje i ljudskih resursa tu su ugovorena i iskorištena cjelokupna lokacija. Prema tome, ne možemo ni tu praktički ništa prigovoriti. A IPA 2008. godine Komponenta 1. tu je ostvareno ugovaranje oko 95%, praktički 100%. Što se tiče ISPA-e, a znamo da je ISPA promet i zaštita okoliša tu je iskorišteno 97% sredstava i ono što je važno kazati to je najbolji postotak od svih zemalja koje su koristile ISPA-u. Evo recimo HŽ, znamo da je HŽ-Infrastruktura akreditirana kao provedbena agencija. Imali smo priliku to i vidjeti jer su evo ministri iz sadašnje Vlade bili na otvorenju tog projekta koji je završen, a to je rehabilitacija pruge Vinkovci-Tovarnik, to je 33 km pruge na vrlo važnom X. Koridoru i tu je iz ISPA-e povučeno i utrošeno 500 milijuna kuna. Zagreb-Glavni kolodvor također, on je doduše sada u realizaciji, ali je iz IPA-e tu povučeno 150 milijuna kuna. Okučani-Novska 450 milijuna kuna IPA to će se realizirati i negdje natječaja u vrijednosti oko 100 milijuna kuna uglavnom na pruzi Rijeka-Zagreb, ne znam Goljak-Strabik, Leskovac-Karlovac itd., itd. Što se tiče poljoprivrede i SAPARD-a koji je završio tu je postotak bio 48%. Jel mogao biti veći? Je. Jel' mogao biti manji? Mogao je biti i manji. I to je činjenica. Ali, ako uzmemo prosjek koje su druge zemlje koje su koristile taj SAPARD kakav je bio njihov postotak onda možemo kazati da smo ipak bolji od njih jer su druge zemlje to iskoristile u visini od 25 do 30%. Dakle, to je zaključeno. IPARD je u tijeku i dosada je potpisano ugovora jedna trećina, dakle oko 380 milijuna kuna i u obradi je još oko 360 milijuna kuna. Dakle, još jedna trećina. Dvije trećine su dosad što iskorištene što u obradi. Tako da evo to su neki podaci koji su istiniti, to su činjenice i to sam imao potrebu kazati. I s obzirom da je ovdje bilo kazano i nešto o Zadarskoj županiji pa ću ja i to reći. Mislim da je Zadarska županija među najaktivnijima kada su u pitanju aktivnosti oko pripreme i realizacije pretpristupnih fondova. Do sad je povučeno negdje oko 33 milijuna eura pretpristupnih fondova. A što se tiče pripremljeni projekata, recimo samo za Sveučilište u Zadru je pripremljeno oko 230 milijuna eura, a sve skupa negdje oko 900 milijuna eura. Prema tome, nekakve, ja samo ne bi želio da se, a često to ovdje čujemo neovisno od koga, nije bitno, paušalne ocjene pa sam evo imamo potrebe da kažem koji su i kakvo je stanje kad je u pitanju organizacija ovih sredstava iz pretpristupnih fondova. Ja bih želio, ja bih želio da vi realizirate i više, ja bi želio da vi realizirate više, doista jer mislim da nam je to svima potrebno i da je to dobro. I zato ću navijati, ali kako sad stvari stoje to treba ipak tek vidjeti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo prijavljenih 5 replika na vaše izlaganje. Idemo po redu. Razloge za repliku prijavio je poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, kolega Kalmeta vi ste spomenuli dvije ključne stvari. One jedinice lokalne samouprave koje su se dobro organizirale i koje su se dobro pripremile da tako kažem, istrenirale za povlačenje pretpristupnih fondova imale su sjajne rezultate. Kao što je to bio slučaj sa gradom Zadrom i Zadarskom županijom. Jer pretpristupnih fondovi nisu ništa drugo nego priprema i trening za povlačenje sredstava iz EU fondova. Međutim, ono nije dobro, nije dobro kad mi u ovoj sabornici zanemarujemo činjenice koje niko ne može osporit, a to je da smo mi dvije za PHARE 2005.-2006. imali povlačenje preko 96%. Da kad govorimo danas o pretpristupnim fondovima i kad govorimo da je samo 40% povučeno, zaboravljamo da je taj proces u tijeku, s obzirom da se radi o velikom iznosu. Vi ugovorite jedan projekata, vama postotak skače za nekakvih 20, 30 postotnih poena. Međutim, kad govorimo o pretpristupnim fondovima mislim da za Hrvatsku, za hrvatske građane, za poduzetnike u Republici Hrvatskoj, za jedinice lokalne samouprave je daleko bitnije što Vlada u ovom trenutku radi za povlačenje sredstava iz EU fondova, koji bi trebali praktički početi krajem slijedeće ili početkom 2014. godine. U Vladi postoji jedno tijelo koje koordinira, nekada se na to tijelo svakih mjesec zvao i šef Europske komisije u Zagrebu da ga izvijestimo u kojoj smo fazi. To tijelo u principu na određen način prisiljava jedinice lokalne samouprave da kandidiraju projekte i da na takav način financiramo nešto iz EU fondova, da ne moramo koristit si sredstva vlastitog proračuna. No, da bi se prikrilo loš rad tog koordinativnog tijela za kojega u ovih 6 mjeseci, nismo ni jedanput čuli šta radi, napada se nešto što je prose priče.
Hvala lijepa. Na izlaganje poštovanog zastupnika Božidara Kalmete repliku ima poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Pa dobro, dakle kolega je zapravo iznio suštinu i demantirao većinu onoga što smo čuli od poštovane zastupnice kada je govorila o korištenju sredstava pretpristupnih fondova. Pa treba evo, ako išta smo dobro napravili, a očigledno da u ovoj raspravi kao što smo čuli sa ove druge strane, malo toga je i navedeno dobroga. Završili smo pregovore, a sve vi što činite zakonima koji dolaze u ovaj sabor zapravo žestoko se trudite da ugrozite ovaj posljednji, posljednju etapu, a to je ratificiranje ugovora. I molim vas da više ne donosite zakone u Sabor koji će ugroziti završetak tog pristupnog puta. A što se tiče samih investicija, mi smo se naslušali, dakle za početka rada ove Vlade, od prvog potpredsjednika stotine, stotine, stotine natječaja će biti raspisano, 5 i 6 mjesec ili 01.04. pa ako to ne bude tako onda ću ja zapravo razmisliti da li da govorim, interpretiram njegove riječi: "Razmislit ću dal mi je mjesto u ovoj Vladi." Natječaja 0, pa je rekao do 9. mjeseca ako se ne vidi, a ko se ne vidi snažan gospodarski iskorak, ne znam što ću raditi u ovoj vladi, očigledno velika 0. Pa je naravno prolongirao svoje obećanje da će to učiniti na kraju 3. mjeseca iduće godine pa ćemo vjerojatno ako Vlada preživi do tada ponovno slušati nekakve nove rokove kada će to zapravo hrvatski gospodarski oporavak krenuti.
Hvala lijepa. Sljedeći, sljedeća replika i replika poštovanog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Kalmeta budući da ste spomenuli samo parcijalni uspjeh vezan za Hrvatske željeznice, određenim relacijama i prugama, ja bih htio ipak vas upozoriti kao i javnost na činjenicu ili stanje u kojem se Hrvatske željeznice danas nalaze. Samo na 18% ukupne duljine naših pruga, najveća dopuštena brzina vlakova je jednaka projektiranoj brzini. Za brzine vlakova od 160 kilometara na sat sposobno je tek 4,15% ukupne duljine kolosijeka otvorene pruge. Dok je za brzine od 100 kilometara na sat sposobno isto tako malih 12%. Komercijalne brzine u teretom prijevozu iznose neprihvatljivih 25 kilometara na sat, a u putničkom 45 kilometara na sat. Još je lošije stanje kolodvorskih kolosijeka i skretnica. Pružno tijelo većine željezničkih pruga izrađeno je prije više od stotinu godina. Odvodni sustav nije obnavljan i danas je ne mnogim dionicama izvan funkcije. Kapitalni remont mreže kasni na 1800 kilometara mreže, što dovodi u pitanje opstanak željezničkih pruga. Kontaktna mreža … [[Govornik se ne razumije.]] podstanice i postrojenja za sekcioniranje stari su oko 35 godina, a propisana obnova kontaktne mreže svakih 8 do 10 godina nije se izvodila zbog nedostataka financijskih sredstava. Mogli bi još navoditi probleme koji se nalaze u Hrvatskim željeznicama, zato je kažem ovako parcijalno iznošenje pojedinih uspjeha neprihvatljivo. Hvala.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovanog zastupnika Božidara Kalmete.
Da sve ste nabrojili osim nabavku nagibnih vlakova koji je bio sjajan posao, koji je u HŽ-u, … [[Upadica se ne čuje.]] nabrajan itd. Ali slažem se u jednom s vama da situacija u HŽ-u nije sjajna i da treba naći način kako prvenstveno infrastrukturu, a onda i mobilne kapacitet poboljšati, urediti, popraviti itd. itd. Mi smo, napravili smo koliko smo mogli i znali, mislim da smo napravili, kad je u pitanju željeznica, sad smo prešli na drugu temu, ali evo vrlo kratko. Mislim da smo napravili dosta i puno, i sačuvali radna mjesta, i renovirali pruga, i nabavili voznog parka itd. itd. uz sve to još i smanjili izdavanja iz državnog proračuna. To ste napravili i vi doduše, smanjili ste još dodatnih 500 milijuna na već smanjena izdavanja iz državnog proračuna za Hrvatske željeznice. E sad, evo rekao je prije kolega Milošević, kada vi znate bolje izvolite. ako bude bolje ja ću vam prvi priznati da je bolje ali čini mi se da neće biti bolje nego da će biti gore.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je replika poštovane zastupnice Ingrid Antičević Marinović. Izvolite poštovana zastupnice.
Kolega kada ste upravo govorili ja mislim da ste se najviše opservirali a ja sam o tome govorila kako nažalost smo propustili priliku da više povučemo sredstava iz pretpristupnih fondova, vi ste govorili da sam ja o tome paušalno govorila. Ja sam se koristila podacima u koje se vi možete uvjeriti dobrim dijelom iz samog izvješća o kojem danas raspravljamo, a i o svim podacima koje nije objavila jedna politička stranka ova ili ona, iz pozicije ili opozicije nego su mjerodavni podaci koje možete vidjeti na internetskim različitim stranicama.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Božidar Kalmeta.
Kolegice nisam govorio da ste vi govorili paušalno, ja sam rekao da se često znaju čuti u Saboru paušale ocjene, tako da nisam rekao da ste vi. Ja sam samo rekao i provjerio sam to prije nego što sam to rekao nazvavši dolje župane Zadarsku županiju, rekao sam da je do sada povučeno 33 milijuna eura iz pretpristupnih fondova, da je u pripremi oko 900 milijuna eura, a samo od toga 230 milijuna na program Zadarskog sveučilišta. Evo hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ivanke Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine Kalmeta potaknuli ste me na jednu repliku spominjući upravo jedan program koji se danas događa. Govoreći o iskorištenosti IPA programa spomenuli ste i rekonstrukciju željezničke pruge Okučani-Novska. Upravo danas potpisuje se ugovor za tu rekonstrukciju ali to želim istaknuti iz sljedećeg razloga. Želim da naša javnost i građani čuju da je to program koji je već pripremljen prije, da se on sada realizira. I nije samo jedan jedini nego je stotine takvih programa pripremljeno u mandatu prošle HDZ-ove vlade koji sada dolaze na realizaciju. A ono što često znam čuti barem u mojoj županiji od naše županice da ova Vlada stvara pozitivna ozračja i da će se sve pokrenuti svodi se upravo na to da nismo dobili još niti jedan jedini projekt u našu županiju. Evo u ovih 6 mjeseci nijedan natječaj, očekujemo te silne natječaje za 400 milijuna kuna. Kada je predsjednik Vlade bio u županiji nije obećao 400 milijuna kuna pa sada ne znam od kuda tih 400 milijuna kuna, vjerojatno kao i ovi telegrafski stupovi, betonski i ove silne fasade od kojih nisam vidjela nijednu završenu.
Hvala lijepa. Iscrpili smo listu prijavljenih za pojedinačnu raspravu. Molim zamjenika ministra ministra financija gospodina Borisa Lalovca na kraju završnu riječ.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Evo danas nakon rasprave o izvršenju proračuna za 2011.godinu zapravo i prije ovoga izvršenja svi smo svjesni situacije u kojoj se i državne financije nalaze i što je još veći problem u kakvom se stanju nalazi privreda. Ovo što ste bili rekli neke stvari o ovome dijelu usporavanja ajmo reći pada gospodarske aktivnosti prvih 6 mjeseci je svakako posljedica mislim htjeli vi to ili ne priznati je posljedica ne donošenja odluka u zadnjem periodu. Pogotovo kao što znate uvijek neke brojke dolaze malo sa zakašnjenjem tako da me čudi ovaj vaš dio kao da smo mi nekih 6 mjeseci šta smo napravili. A ja bih vas pitao šta ste zapravo znači vaš program gospodarskog oporavka koji je donio da nema nažalost investicija, nažalost govorim. Ne govorim da bih vas kritizirao nego volio bih da je to napravljeno pa ne bi imali pad u prvome dijelu, a pad je isključivo u energetici. Najveći dio pada gospodarske aktivnosti je u energetici. Glavni dio pada je što je ajmo reći jedan dio je bilo i zbog suše i zbog niske proizvodnje iz hidroakumulacijskih jezera znači niska proizvodnja, povećani uvoz HEP-a, znači to je definitivno jedan od razloga. Drugi od razloga pada gospodarske aktivnosti je zapravo problemi koje imamo u petrokemijskoj industriji, znate šta smo zapravo zatekli i kako pokušavamo riješiti danas pitanje petrokemijske industrije. Također problem u željezari. Ja ne kažem da ste zapravo ne tražim krivca nego tražim pokušavanje rješavanje problema koji danas pokušavamo riješiti. Znači problem petrokemijske industrije, problem željezare, problem brodogradnje. Znači to su sve industrije koje su dugi niz godina bile u takvim problemima kakve jesu. Nažalost nisu bile restrukturirane i danas jednostavno ta slika broji kojoj ne možemo pobjeći htjeli mi to priznati ili ne je problem nečinjenja i ne vršenja restruktura koji od nas zahtijevaju. Znači ono što smo rekli osim financijskoj konsolidaciji koji ćemo zapravo nastojati izvršiti kroz izvršenje državnog proračuna za 2012.godinu su i ove strukturne reforme. Strukturne reforme iza sobom svakako vuku ovakve posljedice da će u početku i biti problema. Biti će problema i sa zaposlenima, u pravu ste, ne znamo da li će biti, imamo problem strukturne zaposlenosti znači gdje će jedan dio poduzeća koji je evo što smo gledali problem u nelikvidnosti gdje smo rekli da postoji 72 tisuće poduzeća koji su blokirani, 43 milijarde kuna gdje imate blokade preko 20 milijardi kuna i gdje se unutra nalazi 50, 60 tisuća zaposlenih koji nisu na Zavodu za zapošljavanje a nalaze se u tim poduzećima, šta s njima? Nažalost, da li su oni dio ove brojke nezaposlenih? Nažalost jesu. Nažalost jesu jer to su problemi koje će netko morati riješiti i reći da netko ako je blokiran tri tisuće dana da nažalost nemamo o čemu kao vi znate iz privrede o čemu razgovarati ako je netko blokiran 10 godina. To su problemi koji se trebaju rješavati. To su problemi koje ova Vlada rješava. Vidjet ćemo kakvim uspjehom ih rješava, manjim ili većim ali to su sve problemi koji se trebaju rješavati. Znači ne bježimo od odgovornosti i od loših rezultata koji jesu prvih ovih 6 mjeseci. Samo ne bih htio da ostane o nečinjenju. Jako puno se čini. Ono što sam vam rekao u ovim strukturnim reformama koje činimo, jel se vidi to na rezultatima prvog GDP? Ne vidi se. Slažem se da se ne vidi, ali to su sve posljedice koje moramo riješiti da bi mogli u drugom dijelu ove godine i u sljedećim godinama pokušati preokrenuti trend. Znači to su jedne činjenice. Ovo što ste rekli zapošljavanje nekih ljudi da stoji u jednome sustavu, ako su kažem i blokirani i nisu nažalost ne služe za rast i razvoj pitanje je nažalost netko će morati i reći znači i podvući tu crtu. To su jako teške odluke. Svaki dan smo zapravo u razgovoru sa radnicima i sa tim problemima u poduzećima i vjerujte nam da nam evo ja kažem da dolazim iz privrednog sektora i jako nam je teško objasniti i naći rješenja koja imamo. Ono što će biti također jedan problem ukoliko i zato smo i naša proračunska politika je ove godine bila da iznos deficita ne smije biti veći od … [[Ne razumije se.]] Na nedavnim sastancima na Vijeću ministara financija u Luxemburgu gdje sam bio prisutan i gdje zapravo su sve države članice predstavljale svoje nacionalne programe reformi, gdje sam zapravo vidio kako se razgovara i pokušavaju rješavati problemi i situacija je izuzetno ozbiljna i puno ozbiljnija nego što mi mislimo. Ovaj dio proračuna koji je, koji ste zapravo 4,3 ili 4,1% znači mi bi samim ulaskom u Europsku uniju odmah ušli u jedan proces jer pitanje je da li bi mogli pristupiti fondovima Europske unije zato što nemamo financijsku disciplinu. Znači Vlada Republike Hrvatske čvrsto stoji iza izvršenja Državnog proračuna za 2012. godinu, čvrsto stoji iza toga jer nemamo alternativu. Sljedeće godine smatram ukoliko ne bude rasta morat će biti još većih rezova jer ukoliko pristupamo zemljama članicama Europske unije moramo biti fiskalno odgovorni. Od nas ne samo da to traži Europa zato što netko to od nas traži nego mi postavljamo zapravo da smo mi ozbiljna Vlada, da ćemo izvršavati ono što smo postavili. Tako da evo ispričavam se ako sam malo oduzeo vremena. Samo da vam kažem, znači ne želimo postavljati ono što je bilo, bilo je, znači samo da kažemo da nas čeka vrlo težak posao u rješavanju tih problema i ja se nadam da u ovim nekim problemima gdje ćemo zapravo sigurno trebati potporu i cjelokupne javnosti da ćemo imati i vašu potporu.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje poštovani zamjeniče ministra imamo prijavljen ispravak netočnog navoda poštovanog zastupnika Đure Popijača. Izvolite.
Pa netočno je gospodine zamjeniče da ste konstatirali da mjere koje ste donijeli u ovih 6 mjeseci nisu pogoršale gospodarsku situaciju. Jesu, naravno činjenica je da su neke stvari sigurno naslijeđe, od toga ni ne bježimo. No međutim, problem će biti tek posljedice ovih mjera što ste vi sada donijeli, dakle veliki novi porezni pritisak, opterećenje gospodarstvenika, demotiviranje poduzetnika i gospodarstvenika da ulaze u nove poduzetničke poduhvate. Sve će to naravno pogoršati postojeću gospodarsku situaciju i dovesti do još većih problema.
Hvala lijepa. Ovime smo iscrpili… … [[Upadica se ne razumije.]] Nažalost nismo registrirali, nemojte se ljutiti. NeIscrpili smo listu prijavljenih klubova i zastupnika za pojedinačnu raspravu. Zaključujem raspravu. O izvješćima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti za to. Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2011. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2011. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za. Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Ima. Molim rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 112 za i 3 glasa suzdržana donesen Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2011. godinu. Sukladno odredbi članka 111. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Godišnje izvješće o izvršenju Financijskog plana Hrvatskih voda za 2011. godinu. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 115 glasova za donešena Odluka o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2011. godinu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2011. godinu. Molim da dizanjem ruke utvrdimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Ima. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 113 za, 1 suzdržan, donešena Odluka o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2011. godinu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2011. godinu. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Ima. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 112 i 2 suzdržana donešena Odluka o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2011. godinu. Sljedeće, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskog fonda za privatizaciju za 1. do 3. mjesec 2011. godinu. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Ima Hvala lijepa. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, za 112 i 3 suzdržana donešena Odluka o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskog fonda za privatizaciju za 1. do 3. mjesec 2011. godinu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Agencije za upravljanje imovinom za 4. mjesec valjda, državnom 12. 2011. godinu, piše državnom 12. Ok, od 4. do 12. mjeseca 2011. godine. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Ima. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 116 za i 4 suzdržana glasa donešena Odluka o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za 4. mjesec do 12. mjesec 2011. godinu. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2011. godinu. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Ima li suzdržanih? Ima. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 113 za, 6 protiv i 1 suzdržan donešena Odluka o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2011. godinu.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Nećemo se protivit da se rasprava održi, ali mislim da nije dobro da raspravljamo o zakonu kojega nije raspravilo matično tijelo. Izmjena zakona se možda čini benigna jer je samo jedan članak, međutim ovo me neodoljivo podsjeća na izmjenu roka trajanja Zakona o dospjelim, a nenaplaćenim potraživanja 2003. godine. Kažem nećemo se protiviti kao klub da se raspravlja o tome, ali smatramo da to naprosto nije dobro iz razloga što je ova tema vrlo često bila tema za političko potkusurivanje, međutim vrlo interesantno da u zadnjih dva mjeseca je narastao i iznos duga i firmi koje su blokirane pa oni koji su toliko silno kritizirali da je to posljedica nečije nesposobnosti su naglo zašutjeli. Jer mislim da ova točka zaslužuje itekakvu pozornost, daleko šire od ove izmjene zakona da se rok za podnošenje zahtjeva za reprogram duga produžuje za 30 dana jer mislim da nije problem u ovome roku nego je problem daleko dublji, kriza je daleko dublja i ona se ne može riješit na ovakav način i to naprosto treba reći hrvatskim građanima, hrvatskim poduzetnicima. Jedna totalno promašena tema i promašen način gorućeg problema u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče hvala vam lijepa na upozorenju. Razumijem vašu brigu i nadam se da ćete je iskazati u raspravi. Nažalost, ne možemo izbjeći neka iskustva i standarde koje je u ovaj Sabor uvela vaša vlada, a i vezano za ovaj moment koji sada imamo. Dakle, nema rekao bih pravničkim rječnikom bitne povrede odredbe Poslovnika. Taj standard je uveden za vrijeme vlade odgovornosti HDZ-a. Nastojat ćemo taj standard promijeniti i imati uvijek mišljenje nadležnih radnih tijela Sabora. Hvala vam lijepa. Idemo dalje. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa na savjetu. Želi li predstavnik predlagatelja Vlade Republike Hrvatske obrazložiti? Izvolite poštovani zamjeniče ministra, gospodin Boris Lalovac.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Dana 28. veljače 2012. godine stupio je na snagu Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom kojom je poreznim obveznicima ponovo dana mogućnost reprogramiranja poreznog duga, ali sada … [[Ne razumije se.]] do 31. siječnja 2012. godine i to na rok koji je produljen sa 30 na 36 mjeseci. Rok za podnošenje zahtjeva bio je 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona, istekao je 29. ožujka 2012. godine. U praćenju primjena navedenog zakona uočeni su određeni problemi u naplati reprogramiranog poreznog duga, prvenstveno zbog razdoblja u kojem je mjera mogla ostvarit rok od 30 dana te neinformiranosti poduzetnika o mogućnosti plaćanja poreznog duga utvrđenom mjerom. Sa svrhom da se poduzetnicima olakša poslovanje u smislu rješavanja problema nelikvidnosti pokazalo se potrebitim utvrditi novi rok za podnošenje zahtjeva radi naplate poreznog duga ovim putem i to u trajanju od 30 dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona. Svi ostali uvjeti ostali su nepromijenjeni u odnosu na važeći zakon. Također je važno ponoviti da zahtjev mogu podnijeti samo oni porezni obveznici koji nisu i reprogramu po važećem zakonu. Samo ukratko izvješće znači o zahtjevima za reprogram i otplatu duga koji je bio do 21. lipnja do koliko je obračunao. Zaprimljeno je 8572 zahtjeva za reprogram poreznog duga. Ukupan iznos dugovanja je 3 milijarde 918 tisuća 598 553 kune i 94 lipe. Znači blizu 4 milijarde kuna u reprogramu. Do sada je odobreno 3021 reprogram u ukupnom iznosu duga koji je ušao u reprogram iznosi milijardu i 104 milijuna kuna i poduzetnici kojima se odobrava reprogram zapošljava oko 32 tisuće 648 radnika. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Da li predstavnici radnih tijela žele uzeti riječ? Ocjenjujem da ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Idemo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Prvi klub koji se prijavio je klub Hrvatske zajednice i poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra. Evo imamo ovaj kratak zakon jedan članak. Gospodin zamjenik ministra je prijedlog ovog zakona u stvari stavio u kontekst olakšavanja gospodarske krize, pomoći poduzetnicima, borbe protiv nelikvidnosti. Međutim, bit ovoga prijedloga je da Ministarstvo financija kada se donosio zakon nije dovoljno dobro ocijenilo potreban rok, a koji je potreban da se ljudi jednostavno prijave na ovu mjeru. Pa ja mislim da je nekako fer reći o čemu se tu u stvari radi. Radi se o tome da je u zakonu rok za podnošenje prijava za reprogram poreznog duga bio 30 dana i bio je prekratak, a da li ste mogli znati da će biti prekratak bilo je jasno i kada se je ovaj zakon donosio. Stoga radi se stvarno o jednoj tehničkoj izmjeni i tehničkom pitanju koje ne rješava i ne nudi odgovore na bit problema. Jer bit problema je ta da se mi danas nalazimo u lipnju, da je na primjer ova mjera o reprogramu poreznoga duga donošena dva puta, da je ona sigurno i u 2011., a vjerojatno sad i u 2012. dala određeni prostor dijelu poreznih obveznika kojima se je dug nagomilao zbog krize. Međutim, ništa od ovih zakona ne nudi, a posebno ne ovaj jedan članak ne nudi stvarne instrumente za umanjivanje i izlazak iz krize. Bilo je o tome naravno dosta govora ovih dana, ali željela bih i na ovom mjestu ponoviti, a govorili su mnogi o tome i u prethodnoj raspravi. Povećanje poreza i uvođenje novih poreza koje se dogodilo u proteklih šest mjeseci opteretilo je poduzetnika, poslalo je jasan signal kako hrvatska Vlada vidi poduzetnika i kako vidi njegovu ulogu. I stoga vrlo će teško ovo produljenje roka od 30 dana umanjiti i poništiti negativne učinke ekonomske politike koju u zadnjih 6 mjeseci karakteriziralo isključivo povećanje poreza, uvođenje novih poreza i to takvih poreza koji su jasno signalizirali da se ne isplati ulagati, da se ne isplati raditi jer onda se na kraju oporezuju dividende, kamate ne ako držite novce u banci. I bilo je i danas govora o tome kako je 2009. kada je kriza bila na svom vrhuncu kako su i tada uvedeni novi porezi. Točno, istina je i bilo je govora o tome da i to možda nije bio najbolji put. Ali ti su porezi u međuvremenu ukinuti, a pitanje ostaje. Ako tada uvođenje novih poreza možda nije bio najbolji put zašto je i ova Vlada ponovo krenula sa novim porezima uvođenjem i povećanjem poreza. Time je u biti učinila stratešku grešku, jer je izgubila onaj potencijal i ono strpljenje i ono povjerenje koje je imala na početku mandata da započne strukturne reforme, da otvori pitanje reformi koje bi vodile trajnom i daljnjem snižavanju rashoda. Ono o čemu smo govorili u prethodnoj točci, daljnjem još jačem i još intenzivnijem snižavanju rashoda, a govorim o reformama koje su vezane uz pitanje nagrađivanja, nagrađivanja vezano uz uspješnost na radu, uz veću učinkovitost zdravstva, uz veću učinkovitost javne administracije i njezino jeftinije i bolje funkcioniranje. Na žalost takvih pitanja i takvih rasprava ovdje nema. Te reforme nisu jednostavne, a umjesto da govorimo o njima strpljenje građana i nekakav manevarski prostor poduzetnika potrošen je kroz nove poreze. I naravno stoga da će biti jako teško kao što ste rekli gospodine zamjeniče ministra sa tim se baviti u nadolazećem razdoblju jer je to očigledno nužno. Međutim, vrijeme je potrošeno. Stoga nije problem u ovih 30 dana. Očigledno predlagač zakona je pogriješio kada je u veljači donošen originalni zakon, pogriješio je u procjeni roka koji je potrebno dati poduzetnicima da se prijave na ovu mjeru. Problem je što ova mjera ne pogađa u bit problema i ne donosi makar jedan, makar prvi instrument prema izlasku iz krize. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo jedan ispravak netočnog navoda prijavljen, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa željela bih ispraviti netočan navod da se uvođenjem novih poreza zapravo otežava gospodarstvu. Dapače, sasvim suprotno smanjeni su, smanjeno je za 2 postotna poena doprinos za zdravstveno osiguranje čime je smanjena cijena rada pa i tako troškovi poslovanja. Došlo je do daljnjih smanjenja nekih tzv. neporeznih prihoda. Dakle, ono što smo već imali smanjenje još se dalje smanjuje što bi u jednom dijelu povećalo, odnosno pojeftinilo investiranje. Kroz HBOR i ove godine smanjene su kamate za 1%-ni poen, ali je produljen i … [[Govornica se ne razumije.]] period za kredite, povećana je i ročnost npr. za turizam na 17 godina što je nekakav i objektivan rok otplate takvih investicija za reinvestiranu dobit. A to, porez na dividendu zapravo ne znači povećanje troškova jer je to dobit koja se izvlači iz tvrtke koja se nereinvestira pa je onda i normalno da se barem na takve prihode koje ostvaruje dioničar plati barem prosječni porez koliko se plaća na cijenu rada.
Hvala lijepa. Obaviješten sam da ima povreda nekog Poslovnika. Izvolite poštovana zastupnice.
Pa da, radilo bi se o saborskom Poslovniku i povredi članka, kako su mi kolege koji se u to bolje razumiju sugerirali, 209. Zato jer gospođa Zgrebec nije ispravljala netočan navod što bi zahtijevalo nekoliko riječi već je komentirajući raspravu organizirala vlastitu novu raspravu koja ima formu replike, a na koju ja sad ne mogu odgovoriti.
U skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora moram vam reći da niste utvrdili povredu Poslovnika, a nisam je ni ja utvrdio. Prema tome, zasada je i nema pa ćemo tako i zaključiti raspravu o toj temi. A javio se u ime predlagatelja zamjenik ministra Ministarstva financija poštovani Boris Lalovac.
Hvala potpredsjedniče. Samo kratko na vaše izlaganje zapravo da vam obrazložim način ovo što ste rekli da neće, ja se slažem da, ovaj dio što smo danas i zašto smo ga donijeli, možda nisam bio sasvim možda jasan u načinu predlaganja. Da, ovaj dio ponovno gdje smo dali mogućnost reprograma ne radi se o tome da smo zapravo u prvom onom dijelu da smo dali prekratak rok nego je istina bio jedan problem vezano zašto smo ga dali. Zato što smo smatrali da ćemo Zakonom o financijskom poslovanju koji je zakon koji je trebao već biti, odnosno nadam se sljedeći tjedan da će biti na raspravi u ovom Visokom domu, smatrali smo da će biti puno prije u saborskoj proceduri. Međutim, pri izradi samog tog zakona smo zapravo imali, ajmo reći različitih stajališta u raspravama, tako da nažalost razlog zbog čega dajemo još jednu priliku poduzetnicima je upravo zbog toga što taj zakon koji je trebao biti što smo ga pustili u dva čitanja nismo išli po hitnoj proceduri budući da se radi o jednom opsežnom zakonu i htjeli bi u tome imati konsenzus i socijalnih svih partnera u tome dijelu, znači koji bi zapravo trebao zamijeniti ovaj dio reprograma konstantnog reprograma dugova. Znači, ovo neće riješiti. Znači, ono što ste zapazili zapravo da je evo jučer i danas cijele dane sam tu s vama, znači da pokušavamo biti aktivni i proaktivni u djelovanju u ovome dijelu pogotovo u problemima koje nalazimo u gospodarstvu. Razlog zašto je ovaj dio zakona je jedan dio zato što Zakon o financijskom poslovanju nije donesen do 15.07. I ja sam osobno isto nezadovoljan sa rokovima zašto on nije, ali kažem imali smo dosta tehničkih problema. Zašto će biti tek prvo čitanje sljedeći tjedan, a to je jedan od zakona gdje bi pokušavali konsolidirati ovaj dio privrede na način zapravo gdje ćemo sveobuhvatnije pokušati riješiti ovaj problem nelikvidnosti. Znači, ovo je samo još jedna mjera prije donošenja toga zakona zapravo da poduzetnicima damo do daha prije donošenja novog zakona gdje bi zapravo očekujemo jednu raspravu, javnu raspravu i svih socijalnih partnera da znamo u ovome u tome donošenju, predloženo u tome novog zakona, Zakona o financijskom poslovanju koje je ajmo reći jedna nova praksa na našem tržištu gdje smo zapravo probali vidjeti najbolje prakse vani kako se događaju. Znači, da probamo konsolidirati cijelu privredu. Ono što je istina je da ćemo cijelu ovu godinu probati konsolidirati privredu, rješavati strukturne reforme i ovo je samo još ajmo reći jedan dio time outa znači prije nego što dođe taj zakon. Ja sam, sam isto osobno nezadovoljan zašto taj zakon nije došao prije, ali evo nažalost takve su bili nažalost i problemi. Evo i zbog toga je glavni razlog zbog čega dajemo još jednu priliku prije nego što dođe taj zakon. Hvala.
Hvala i vama. Idemo nastaviti sa raspravom o prijedlogu zakona po klubovima. Sada je na redu klub Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. O ovom zakonu smo raspravljali 22. veljače u ovom Domu, raspravljamo danas i to ova današnja rasprava je nepotrebna da se mislilo unaprijed prije veljače. Vladanje jest umijeće i stvar je ovdje u umijeću. Kaže zamjenik ministra da se čeka, ovaj zakon se mora donijeti zato što se čeka ovaj drugi zakon pa se mora ovaj donijeti. Znači, vlast je u potpunosti neusklađena. Lijeva ne zna što radi desna. To prilično neozbiljno ispada. Već nekoliko puta smo rekli nemojte brzati, upozoravali, molili, kumili nemojte po hitnom postupku, dajte u dva čitanja, a kada već dajete u hitni postupak vidjeli smo nekoliko puta kad su bili zakoni na brzinu doneseni da smo u tijeku još nismo počeli došli za govornicu već smo dobili amandmane na stol. Vlada daje amandmane na vlastiti prijedlog. Istina je mijenja se samo jedan članak, ali zna se da se zbog jednog krivo upotrijebljenog zareza može izgubiti glava. I zbog jednog članka mogu izgubiti poslovne glave, tako da se poslužim tim izrazom, ljudi koji se bave biznisom. A najbitnije je što oni zapošljavaju radnike, najbitnije je da ti radnici zadrže svoje radne statuse, odnosno da primaju plaće, da privređuju, da skrbe o svojim obiteljima. Kada smo 22. veljače raspravljali u ovom Domu upozoravali smo na to da treba vidjeti da li su neplatiše poreza, odnosno da li su oni kojima se reprogramira porezni dug oni koji su stvarno u financijskim problemima i to u financijskim problemima zbog ekonomske krize ili oni koji su izvlačili iz svojih poduzeća novac i upotrebljavali ga za nešto drugo, za svoje privatne potrebe ili za ulaganje u neke druge biznise. Svjedoci smo da su mnogi, ne svi, ali mnogi jesu poslovni ljudi upravo se služili protuzakonitim radnjama da bi ispraznili račune svojeg poduzeća i da ne bi plaćali državi poreze i ostale namete. Zato Klub Hrvatskih laburista stranke rada vam sugerira nemojte produžiti na 1 mjesec, produžite na 3 mjeseca do jeseni. Nemojte opet da 15.09. raspravljamo o ovom istom zakonu ili da ova promjena zapravo ne poluči nikakav rezultat jer će biti zaista uzaludan posao. A ovaj dom kada raspravlja o stvarima koje se naoko čine benigne stvarno gubi autoritet. I sami znate kako prolazi sabor u anketama, u očima hrvatskih građana. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeći klub zastupnika, klub HNS-a i poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Osjetljivost Vlade na gospodarstvo o kojem je bilo kritike kod rasprave o Općem poreznom zakonu, jasno se vidi i kroz ovaj prijedlog zakona. Apsolutno se prihvaća stanje zatečene nelikvidnosti, naslijeđene nelikvidnosti, nemogućnosti određenih pravnih subjekata da reagiraju sa odgodom koju smo imali u 2, odnosno 3 mjesecu i ponovo se daje mogućnost šansa, prilika da sva svoja dugovanja prema državi odgode na 36 mjeseci. Da budu u prilici i mogućnosti da javljajući se na natječaje, posebno od javnog sektora, u energetici, u onim kapitalnim investicijama energetike u koje je bilo -7% prošle godine. Iako ima jako puno prostora da se pokrene gospodarstvo kroz posebno Ministarstvo gospodarstvo i Hrvatsku elektroprivredu. To je jedan od onih zakona koji se izlazi u susret imajući u vidu stanje zatečenog gospodarstva. Puno je bilo rasprave da se nije ništa napravilo. Pa u ime kluba HNS-a moram ponovit ono što je ova Vlada, ali i ovo što je koalicijska većina u Saboru donijela, kao bi olakšala i unaprijedila stanje u gospodarstvu. Već je rečeno, al ponovit ću. Smanjenje davanja od 2% na zdravstveno osiguranje, to je ukupno 2,5 milijarde manje opterećenje u gospodarstvu. Smanjenje vodne naknade i naknade za šume u iznosu od 50%, ulaganje, odnosno oslobađanje plaćanja dobiti svih oni koji reinvestiraju tu dobit, ulažu dalje u razvoj u zapošljavanje. Smanjenje javne potrošnje jasno definirano u proračunu za 2 milijarde isključivo kroz racionalizaciju nepotrebnih troškova. Kreće restrukturiranje javnih, državnih tvrtki. HAMAG, Ministarstvo malog poduzetništva je osigurao i jamstva, i kredite i očekuje se da bude ukupan iznos i broj kredita veći 3 puta u odnosu na prošlu godinu, odnosno koliko ste imali u prošloj godini i zadnje tri, toliko ćemo mi vjerojatno u ovoj godini i realizirat, ako ne i premašit. Krediti Hrvatske banke za obnovu i razvoj u suradnji sa bankama koje je dogovarala Vlada Republike Hrvatske, kamatom od 3 do 3,5% za sve one koji su izvoznici, za turistički sektor. Sredstva od 3 do 3,5% za obrtni kapital, za sve one koji imaju šansu, koji imaju mogućnost da se dalje mogu razvijat, da mogu udahnut u ovoj teškoj gospodarskoj krizi. To je rezultat ove Vlade. Država i državne tvrtke, još nije donesen Zakon o financijskom poslovanju, međutim imaju odredbu, naputak, odluku Vlade da uredno u valuti plaćaju svoje obaveze poduzetnicima. A to je više od 75% ukupnih prihoda, odnosno prometa u Republici Hrvatskoj. To je ono šta smo mi uspjeli i on šta će se provodit, a donošenjem Zakona o financijskom poslovanju to će se i zakonski regulirat. Opći porezni zakon od kojem smo raspravljali u prethodnoj točci jasno sprječava nelojalnu konkurenciju, one koji ne plaćaju poreze, oni su nelojalni u odnosu na one uredne, na one kvalitetne. Stimuliranje građana, ulaganje u sunčevu energiju do 30 kilovata, osigurava građanima Republike Hrvatske da budu povlašteni proizvođači električne energije. Da omoguće obrtnicima i poduzetnicima, na cijelom jadranu, na cijeloj Hrvatskoj, da mogu biti proizvođači, da ispate to ulaganje dogovoreno sa bankama bez svoga jamstva, kao povlašteni proizvođači da mogu imati jamstvo za povrat kredita, da štedimo energiju. Ali da građani prvi puta u povijesti ove Republike Hrvatske zahvaljujući Ministarstvu gospodarstva budu ti koji će dobivati sredstva i poticaj zato što su energetski učinkovit. Šta reći o zatečenoj, neko je spominjao, sivoj ekonomiji? Pa ko ju je stvorio, ko je dopustio? Pa vjerojatno neko ko je vladao zadnjih 8 godina, a to je po nekim statističkim podacima 29%. I tu je veliki prostor i naravno očekivanje i vjerujem da ćemo, iako ove godine imati i zakone i mjere kojim bi se to suzbilo, smanjilo i reguliralo. Dakle, klub HNS-a pozdravlja i podržava donošenje ovoga zakona. Hvala.
Hvala i vama. Imamo zahtjev za ispravkom netočnog navoda. Poštovana zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa netočno je da je tek sada, nedavno javnim poduzećima izdane odluke, naredbe da imaju plaćati na vrijeme. Mi imamo zakon koji je donio ovaj Sabor, koji regulira rokove plaćanja i kojeg su se svi dužni pridržavati. Međutim, društvo Hrvatske željeznice se ne može pridržavati niti zakona, niti odluke. I zbog toga je dužno dobavljačima i to više-manje postaje javna tajna, i nalazi se u teškoj financijskoj situaciji. Jednostavno zato jer su im smanjeni transferi iz proračuna, a nisu poduzete daljnje, one o kojima sam govorila, tzv. strukturne reforme. Da se i stvarno smanje troškovi poslovanja Hrvatskih željeznica, kako bi se opravdao taj transfer, to smanjivanje transfera iz proračuna. Stoga se proračun ne smanjuje onim što se zapisuje na papiru, nego stvarnim mjerama i reformama. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Sada je na redu poštovani zastupnik Josip Salapić i Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je još jedan možemo reći slobodno porezni zakon. Jučer smo cijelo poslijepodne raspravljali o čitavom setu poreznih zakona. Više-manje smo se složili o tome da država treba dati priliku poduzetnicima posebno u uvjetima financijske i gospodarske krize. Ali isto tako uvažene kolegice i kolege možemo slobodno u ime kluba HDSSB-a reći da smo od Vlade RH od SDP-a, HNS-a i partnera očekivali više. Danas gospodin zamjenik ministra kaže da sam osobno nije zadovoljan što danas ovim zakonom produžujemo rok reprogramiramo poduzetnicima vrijeme na još 30 dana zbog tzv. neinformiranosti o načinima mogućnostima plaćanja duga, odgode plaćanja 36 mjeseci. Pa nam je zamjenik ministra objasnio da se ne radio o tome samo nego da se radi o tome da Zakon o financijskom poslovanju nije još donijet, a već je trebao biti. Mi smo uvažene kolegice i kolege već više od 6 mjeseci zastupnici novog saziva Hrvatskoga sabora, a imali smo situacije da smo nekada išli kući u 15, 16 sati jer nismo imali o čemu raspravljati ili smo se bavili sa potezima bivše vlasti i napadali da ono što je radila bivša Vlada ništa nije bilo dobro, da će dolaskom nove vlasti biti sve bolje u Hrvatskoj, a vidimo da u Hrvatskoj je sve gore i da se vraćaju problemi i poduzetnika ali i hrvatskog naroda i građana … u Hrvatskoj sve teže, teže i teže živi. Klub HDSSB-a očekivao je od hrvatske Vlade puno više. Mi podržavamo donošenje ovoga zakona jer smo rekli jučer u raspravama da se poduzetnicima prvenstveno onima koji zapošljavaju radnike građanke i građane RH treba dati prilika da se u poremećenim gospodarskim prilikama u RH uzrokovanih krizom i u okruženju europskom hrvatske ali u samoj zemlji pomogne. No mi smo jučer kada smo raspravljali o Opće poreznom zakonu raspravljali imati prilike vidjeti da postoje apsurdne situacije, da država duguje sama sebi, da država u nekim poduzećima sama sebi ne plaća poreze, da sama sebi ne podmiruje obveze jer nije u mogućnosti. Prihvaćamo i to da se radi o radnicima i da treba sačuvati radna mjesta, ali prihvaćamo i to da se teret ravnomjerni teret raspodjele krize treba odnositi na sve. Ja sam jučer govorio o primjerku Bizovačkih toplica, država je sagradila kompleks koji je u 99%-om vlasništvu RH. 12 godina svake godine 10 milijuna kuna gubitka. 21 tisuća kvadrata koja se zimi treba grijati plinom dakle 100, 200 tisuća kuna računa za plin, trebate ugrijati bazen da se ljudi mogu kupati u bazenima, dolaziti na terapije i na liječenja ali isto tako ne možete ostvariti toliko prihoda da te račune platite državnoj tvrtku. Tada državna tvrtka prijeti isključenjem istoj toj svojoj državnoj tvrtki da ako u roku od ne znam 30 ili 60 dana ne plati dug doći će do isključenja plina, struje, električne energije. Onda država daje pozajmicu sama sebi da naplati potraživanje svoje tvrtke državnoj tvrtki plinu, Elektroprivredi, Vodovodu, INA-i u određenom dijelu dok je INA bila u državnome vlasništvu, a potom ponovno se gomila dug na ono što je država sama sebi pozajmila. U isto vrijeme ta firma nema novaca da plati poreze i doprinose državi i tako se vrtimo u začaranom krugu. Poštovani kolegice i kolege, ovaj prijedlog zakona treba prihvatiti ali treba poslati jasnu poruku, da narod RH od Vlade očekuje više, da se očekuje da će se konkretnim zakonima i konkretnim mjerama pomoći gospodarstvu jer ako gospodarstvo nastavi padati u ovome trendu u kojem ste nastavili, započeli ili krenuli ili niste krenuli ovih 6 mjeseci nećete napraviti ništa i nažalost oni koji su dali glas za promjene u Hrvatskoj neće dobiti ništa i ponovo će teret krize, teret problema danas ovdje sa poduzetnika pasti na radnike, a sa radnika na njihove obitelji, a s obitelji na sve veće i veće siromaštvo i na sve veći broj nezaposlenih. To su potezi koji su se od vas i od Vlade RH, a i od vladajuće većine u Saboru očekivali. Mi dajemo potporu ovome zakonu ali tražimo od vas više, tražimo da se Zakon o financijskom poslovanju što prije dođe u Hrvatski sabor. Ne trebamo ići na godišnji odmor 15. ako u Hrvatskoj nije dobro. Postoje problemi, postoji narod koji očekuje bolje, a postoji Vlada koja ta očekivanja treba ispuniti. Za sada to nije tako. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Prelazimo na raspravu u trajanju od 10 minuta, pojedinačnu raspravu zastupnika i prijavio se poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zamjeniče ministra financija. Naočigled mala promjena u zakonu, međutim promjena koja postavlja niz pitanja na koje nismo dobili odgovore prilikom rasprave u ovom Saboru o izvornom zakonu. I nešto što danas jasno ovdje treba reći, da niti tada nije napravljena struktura poreznog duga, nisu raščlanjeni porezni obveznici koji zbog gospodarske krize su zapali u teškoće, ali i te teškoće imaju nekoliko razloga. Jer mislim da je i zbog hrvatskih poduzetnika i zbog poštovanja prema njima i zbog hrvatske javnosti treba jasno reći jednu činjenicu, pa tko normalan neće plaćati poreze i doprinose prema državi ako je zatezna kamata 14%, a istovremeno se može zadužiti uz 5 ili 6% ili na bilo koji drugi način. Dakle, očigledno da je došlo do određenih anomalija i da je to razlog zašto se ne izvršavaju obveze prema državi. Međutim, kada govorimo da pomažemo poduzetnicima u RH onda ja sve ovdje nas pitam, jesmo im pomogli kada smo im digli struju 20%, kada smo im digli cijenu plina 30%, kada sa raznoraznim izmjenama poreza na dodanu vrijednost njihov trošak ako hoće ostati konkurentni na tržištu itekako će se povećati i niz, niz, niz drugih nepogodnosti koje se događaju u ovoj državi. Dobro se zna da 67% blokiranih trgovačkih društava koje sa 40 i još nešto milijardi naraslo na preko 50 i negdje oko 20 ako govorimo o nominalnom iznosu čine trgovačkog društva bez ijednog zaposlenog. I to sam govorio dok sam bio još i ministar i kasnije kao saborski zastupnik. Imamo osobni identifikacijski broj, izmijenili smo Zakon o sudskom registru i temeljem tog izmijenjenog Zakona o sudskom registru preko 50 tisuća trgovačkih društava koji su osnovane po starom zakonu registrirano je trebalo promijeniti svoj upis u sudski registar i na takav način bi eliminirali preko 80% onih koji ne plaćaju svoje obveze prema i državi i prema nekom drugom iz nekog drugog razloga, nego dođu u određene probleme, otvore novu firmu pa idu tako dalje. Pa tako danas i prvi potpredsjednik Vlade nudi jedno spasonosno rješenje, jedna velika tvrtka koja je u problemima izdvojit ćemo iz te tvrtke jednu tvrtku i ona će nastavit dalje poslovanje a vi dragi vjerovnici koji očekujete da vam se plati iz te tvrtke nešto objesite to mačku na Republika Hrvatska i ostat ćete bez toga. Između ostalog i ta tvrtka je porezni dužnik. Kakvu mi poruku šaljemo? Zašto sam rekao u ime kluba da ćemo se složit s ovom raspravom ali da nije raspravljeno na matičnom odboru i da me ovaj zakon neodoljivo podsjeća na jedan drugi zakon koji je ista ova koalicija donijela 2002. godine. I tada, možete pogledati u arhivima ovog Visokog doma, vidjet ćete da se govori o 24 milijarde poreznog duga 2002. godine. O 24 milijarde poreznog duga. Uzmite da u proteklih 10 godina prosječna zatezna stopa je bila između 12 i 14% pa obračunajte na te 24 milijarde pa ćete vidjet što se … [[Ne razumije se.]] Koji je efekt toga zakona bio, znate koliko, silni posao porezne uprave koja je praktički zanemarila sve poslove, radila to, a efektivno se nije naplatila niti 1 milijarda kuna. I ono što je postignuta određena nagodba upitno je kako i pod kojim uvjetima. Dakle, trebali smo iz tog primjera nešto naučiti. Ajdemo pogledati tada tko je šta kako raspravio pa ćemo vidjeti da su naprosto i nažalost problemi potpuno isti. Dok god u Hrvatskoj, vi ako vam netko nešto duguje i ako je to bjelodano i ako vi njega tužite i ako vi taj spor ne riješite u roku od mjesec, dva dana mi ćemo se ovdje međusobno prepucavat lijevi i desni o nelikvidnosti. Međutim svi, bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali, ali govorim ovdje u ime poduzetnika, svi oni prije svega traže pravnu sigurnost i ne može se dogoditi da vama sudski spor traje nekoliko godina i to nas je dovelo u ovu cijelu priču. Zašto ako pričamo već o tome da imamo nekakve crvene lampice i to je projekt koji je napravio netko drugi, a netko se drugi hvali s njim, zašto ne primijenite OIB. Zašto Visoki trgovački sud ne izvrši registar po novom Zakonu o sudskom registru, tih 50000 poduzeća pa će vam se otvorit jasno lepeza koji su ti dužnici i tko je s kim … [[Ne razumije se.]] Jer gledajte, ako određena državna poduzeća, a od 1.6.2009. godine sva su bila u roku od 60 dna plaćanja ne izvrše svoje plaćanje, a HEP je recimo u zadnjih nekoliko mjeseci otišlo na preko 120 dana svojih obveza dok mu Vlada nije odobrila ovaj kredit koji je odobrila zadnje, ako država ne izvrši svoje obveze kako će onda dobavljači izvršit svoje obveze prema državi. Dakle tu je niz otvorenih pitanja i mi s ovih 30 dana i s ovim reprogramom nažalost nećemo ništa riješiti. Ima nešto tu, kolegica Zgrebec će se toga sjetiti jer smo se često prepucavali oko toga, a to je ona odredba u Zakonu o izvršenju državnog proračuna kad je bila postojala mogućnost da se da obročna otplata na 10 mjeseci onima koji se nađu u određenim problemima i ne mogu podmiriti svoj porezni dug. Tada je klub SDP-a bio a priori protiv tog, a govorimo o mjeri i mogućnostima u trenutku kad je gospodarski rast u Republici Hrvatskoj bio preko 5%. Zato nažalost nemojmo se previše zamarat i lamentirat s tim 52 milijarde, mi ćemo reći mi smo ostavili 40 i toliko, sad je 52. Na takav način nećemo napraviti ono što je naša obveza prema građanima i poduzetnicima Republike Hrvatske, a to je da im u ovim teškim trenucima olakšamo život i da im u ovim teškim trenucima olakšamo poslovanje. Ili, model preko HBOR-a A, B i C. Pa već od prve primjene modela A smo jasno došli do jedne spoznaje koja kasnije se vidi i kroz model A+, a možete vidjeti danas i kroz programe koje servira ova Kukuriku koalicija, da nažalost većina poduzetnika ne može ponuditi kolateral da bi podigla kredit, da su nisko kapitalizirana i da je to stvarni problem u ovom trenutku poduzetnika u Republici Hrvatskoj. Ako imate takav problem onda logična stvar da ne možete riješiti niti problem poreznog duga. Stoga nemojmo mazati oči jedni drugima, nemojmo se politički prepucavati jer nažalost dolazi nam vruća jesen. Prilikom donošenja proračuna smo upozoravali da smanjenja proračuna koja predlažete nisu papirnato pokrivena. To su prava koja netko ima i dok ih s nekim ne ispregovarate vi ih ne možete uzeti. Prošao je 6. mjesec, što imamo danas? Raspravu o božićnici, raspravu o regresu, raspravu o pravima ljudi koji primaju plaću iz državnog proračuna. Sve je to govoreno tu i prilikom predstavljanja programa tadašnjeg mandatara gospodina Milanovića, isto tako sve je to govoreno prilikom donošenja proračuna, a sve se to reflektira itekako na ovaj porezni dug. Jer ako zdravstvo okrene godišnje što iz državnog proračuna, što iz direktne naplate koje imaju bolnice 35 milijardi kuna. Ako se točno zna koji je rok naplate prema dobavljačima lijekova onda će nam biti jasno i zašto je ovakav nekakav lanac. Stoga s ovih 30 dana nažalost nećemo dobit ništa. Možda bi bilo bolje da ste dali odmah 60 dana tako da za 30 dana ne budemo opet išli u hitnu izmjenu zakona i s obzirom da dolazi ljeto. Što se nas u klubu HDZ-a tiče možda ste to trebali produžiti da ovaj rok imate do 1.9., ali nažalost mislim da ste poduzetnicima u Republici Hrvatskoj daleko više odmogli sa povećanjem cijene struje i plina, sa novim poreznim opterećenjima nego što ćete im pomoći s ovim. I nažalost, živi bili pa vidjeli za 36 mjeseci koji će biti efekt ovih nagodbi. Ništa bolji, ništa efikasniji od onih nagodbi Zakona o dospjelim a nenaplaćenim potraživanjima. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Razloga za repliku na vaše izlaganje ima poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Evo kolega, izražavate veliku sumnju da će išta biti od ove naplate. Ja bih vas isto podsjetila, ja mislim da ćete se oko toga složiti jer smo jedanput i razgovarali o tome i pred kraj mandata ste i sami o tome razmišljali. Naime, 2004. godine promjenom vlasti ukinuli ste, vaša vlast tadašnja je ukinula onaj jedini zaštitni mehanizam, to nije bilo nešto spektakularno, ali ipak je bio kakav takav mehanizam i osiguranje da pojedinac ne može osnovati novu tvrtku ukoliko je poslovanjem svoje dosadašnje tvrtke ostavio goleme dugove i državi na ime poreza, dobavljačima, kreditorima druge vrste i radnicima. To je ovaj što je sada pred sudom, 2004. godine to mu je jedna bila od prvih mjera. A egida je bila eto mi želimo brzo osnivanje novih tvrtki, a mi smo tada govorili čekajte, tvrtke neka se osnuju ali nemojte to omogućiti onima koji su prevarili i državu i radnike i time stvorili nelojalnu konkurenciju broj 1 odmah u startu za ostale koji ne žele ništa drugo nego pošteno raditi, plaćati svakome onome što ga i pripada. Jer na ovakav način, dakle od 2004. godine kada se to ukinulo u startu su bili zakinuti oni i praktički je bilo nemoguće po zakonu poslovati jer nije se nitko mogao sa takvima, a takvih je bilo ne mali broj. Sjetimo se samo i obrtnike. Mnoge obitelji su zavijene u crno. Nakon desetogodišnjeg parničenja dobili su presudu. Idu izvršiti, nema ni tvrtke, nema nikoga, nema nitko više u toj ulici ne stanuje. Dakle, i kad smo mi onda govorili da će se, da neka se to ne odnosi na ove ljude dobivali smo odgovor da eto i to pravo se može izvrgnuti pa taj može osnovati tvrtku na oca, sina, ženu, muža, kćer. Mi smo rekli je, svako pravo se može zloupotrijebiti ali nemojmo onda mi zakonskim rješenjima trčati u prilog tome. Ja mislim da se oko toga slažete i to je jedna bila velika nepravda. Možda je to bio i put sve što nas je kasnije zadesilo.
Vrijeme. Hvala lijepa. I na kraju, javili ste se? Odlično. Izvolite. Odgovor na repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče, moja je greška što nisam digao tablicu. Kolegice antičević, da u pravu ste i nas dvoje smo ne jedanput o tome razgovarali. Ali vi isto tako jako dobro znate to ste zaboravili reći jer vam ne paše da je Ministarstvo financija bilo uvijek a priori protiv te odluke i dobro znate da je taj zakon se pržio u Saboru nekoliko mjeseci i točno se zna kad je donesen. Prema tome, zato i je uveden OIB i nesporno je. Ja vam, dakle tu ste u pravu i to je nešto što sam ja i rekao. Ali isto tako ne možete reći da su sudske presude, tamo gdje je sve čisto izrečene u roku od mjesec dana, da bi tih problema bilo daleko manje, a isto tako zato i jesmo uveli OIB da eliminiramo razno razne moralne vertikale u Hrvatskoj koje imaju mreži firmi preko ovoga ili preko onoga i da naprosto pokažemo da one osnovne odredbe Zakona o neposrednim odnosima se itekako ne mogu primijeniti na te tvrtke jer iz razno raznih primjera se može dokazati da su one itekako povezane, a to prema poreznim zakonima u Republici Hrvatskoj inspektori mogu napraviti. To su inspektori Porezne uprave dužni napraviti, a da bi to mogli napraviti mora se primjenjivati OIB. Prema tome, izvolite primijeniti OIB i onda ćete riješiti 80% ovih problema.
Hvala lijepa na odgovoru na replici, a sada završna riječ zamjenika ministra Ministarstva financija, gospodina Borisa Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo odmah da odgovorim na ovaj dio što je rekao gospodin uvaženi zastupnik Šuker. Znači, primjena OIB-a je krenula. Znači, radimo još na prikupljanju nekih dodatnih podataka i nadamo se da će rezultati primjene toga OIB-a biti vidljivi vrlo brzo. Ukratko još. Znači ovo što ste zapravo iznijeli ove probleme tu ja se slažem i način na koji rješavamo ove probleme su dosta komplicirani. Ono što ste rekli to sam i ja rekao zadnji puta. Dug od 43 milijarde kuna je oko 20 milijardi je onih poduzeća gdje nemate zaposlenost. Na koji način rješavati ovaj primjer nelikvidnosti. Prvi način rješavanja je da ćete morati takva poduzeća koja nemaju ni zaposlene, a imaju toliko nagomilani dug morat ćete ih brisati. Jednostavno tu nema daljnjeg spora, znači očistiti taj dio. Druga razina rješavanja problema nelikvidnosti za ona poduzeća u kojima imate zaposlene, a koji vidite da samim svojim opterećenjima na žalost morat će ići u stečaj. Na žalost, to je još jedan dio radnika koji će doći na Zavod za zapošljavanje ali to je jedna realnost. I treća razina rješavanja ovih problema je da ćemo pokušati ovim što sam rekao Zakon o financijskoj konsolidaciji probati taj dio duga koji je u funkciji, znači poduzeća koja imaju tržište, imaju proizvode, imaju znači svoju industriju da ćemo ih probati konsolidirati i ubaciti u privredu. Znači ne bih htio da se stekne krivi dojam o tome da se nije radilo na Zakonu o financijskom poslovanju. Znači, izuzetno se radilo na Zakonu o financijskom poslovanju. Radi se o jednom kompliciranom zakonu koji zapravo hrvatska praksa još ovdje ne poznaje. Zašto donosimo takve zakone? Zato što nešto ne funkcionira u ovom sustavu. Znači u državi ne funkcioniraju neke institucije i zbog toga je razlog i donošenja i intencija Ministarstva financija da poduzme što god može napraviti da se proba riješiti ovaj dio, a ne samo sjediti i da će se sam problem od sebe riješiti. Neće se riješiti. Znači, ovaj Zakon o financijskom poslovanju koji će, znači intenzivno se radilo na njemu, znači morate se usuglasiti budući da u ovome slučaju neće samo država sudjelovati u konsolidaciji privrede nego i banke i ostali vjerovnici. Znači, morate promijeniti i druge zakone kao što su Zakon o trgovačkim društvima, Zakon o kreditnim institucijama itd. Postoje još neke zakonske regulative koje morate riješiti da bi donijeli ovakav jedan zakon. Znači, mi smo zapravo zakon, znači intenzivno se radilo. Znači pokušali smo vidjeti najbolju praksu koja ima u susjednim zemljama i oni su se susretali s takvim problemima. Znači, intenzivno se radi na takvom jednom zakonu. Znači ovo što sam vam rekao. Ovo je samo jedan, znači vidjeli ste u šest mjeseci s kolikom zakonskom regulativom, promjenama, načinu ponašanja i šta sve Vlada radi znači za poduzetnike. I zato bih još jednom htio podvući u ovome dijelu, znači da stvarno ne ulazimo u te neke demagoške rasprave. Znači, kako Vlada ne stoji iza poduzetnika vrlo smo svjesni da svima nama ovdje koji stojimo zapravo poduzetnici daju plaću. Znači, oni iz ovoga svoga dijela koji uplaćuju doprinose. Znači, puni se dio proračuna tako da smo svjesni u tome dijelu. I država će sve i Vlada napraviti da konsolidira gospodarstvo. Samo bi nam bilo draže zapravo da su ostavljene malo čišća privreda nego što je. Zahvaljujem.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Time je rasprava o tekstu zakona završena. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, a sada dvije obavijesti. 1. Osma sjednica Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora održat će se sutra u srijedu 4. Srpnja ove godine u 8,30 sati dvorana Josipa Jelačića. 1. Sada ćemo zastati sa radom, pa ćemo početi u 15,00 sati sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Hvala vam lijepa. Vidimo se u 15,00 sati. Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o mjerama naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom, PZ br. 109. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za Konačni prijedlog zakona? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Nema. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 120 glasova donešen Zakona o dopuni Zakona o mjerama naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom.
Nastavljamo sa radom. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, drugo čitanje, P.Z. br. 98; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona članak 155. do 157. Poslovnika. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite kolega Mlakar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. S obzirom na utvrđeni dnevni red i točke koje su bile predviđene i na ove nagle promjene koje se događaju tražim u ime kluba HDZ-a stanku od 15 minuta.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a izvolite kolega Burić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče iz istog razloga i klub HDSSB-a traži stanku od 15 minuta.
Kolega Vukšić, izvolite.
U ime kluba Hrvatskih laburista stranke rada iz istih razloga tražimo stanku od 10 minuta.
Utvrđujem stanku od 10 minuta. Kolegice i kolege stanka je završene. Ispred kluba HDZ-a izvolite kolega Davor Ivo Stier.
Kolegice i kolege. Evo iako je rasprava bila predviđena o Zakonu o HRT-u, u prvom redu za srijedu kako je rečeno, bitno je to što se, očito postoji od vladajuće većine volje da se na brzinu odradi ova rasprava. Iako kao što znamo bilo obećano da će biti jedna ekstenzivna javna rasprava. Znamo da ovoga tjedna imamo isto tako najavljenu raspravu civilnoga društva, struke, nije se čekalo da se to odradi pa da onda u ovoj sabornici raspravljalo, nego se brza sa ovim rješenje, da se ide sada u raspravu. Međutim, uz to i ono što nas puno više zabrinjava jest to činjenica da ministrica kulture Zlatar-Violić jučer nije govorila istinu Hrvatskom saboru, zastupnicima u Odboru za medije. Obmanula je i Hrvatski sabor i hrvatsku javnost. Govorila kako Europska komisija, dala zeleno svjetlo, da je Vlada uvažila sve primjedbe komisije, a to naprosto nije točno. Komisija je uputila primjedbe pogotovo oko izbora glavnog ravnatelja i eksplicite sugerira da je potrebna dvotrećinska većina ako se želi izbjeći politizacija i politička kontrola nad HRT-om. To Vlada u ovom prijedlogu, konačnom prijedlogu Zakona o HRT-u nije uvažila i odgovor ministrice jučer je trebao biti taj da Vlada nije uvažila prijedlog komisije, barem ne u potpunosti. Umjesto toga ona je rekla da je uvaženo i to jednostavno ne možemo prihvatiti. Da predstavnica Vlade Zorana Milanovića na taj način obmanjuje i Hrvatski sabor i hrvatsku javnost. Mi tražimo da se taj dokument Europske komisije, već kad se Vlada na njega pozvala, da se distribuira, naravno prijevod na hrvatski jezik, da se distribuira svim saborskim zastupnicima i da do tada ne raspravljamo o ovoj točki dnevnog reda. Nego da rasprava bude tek kada dobijemo pune materijale i da možemo biti u potpunosti svi saborski zastupnici i cjelokupna hrvatska javnost onda o tome što je doista u tom stavu Europske komisije izrečeno. Još jednom želim izraziti naše nezadovoljstvo time što smo jučer dobili krivu informaciju, potpuno krivu informaciju. Ja se nadam ministrice da ste svjesni težine toga, da jučer ste propustili priliku reći i istinito odgovoriti na pitanje saborskih zastupnika. Nažalost na odboru jučer ste dali neistinitu tvrdnju i mi tražimo, evo da se taj dokument dostavi svim saborskim zastupnicima prije nego što nastavimo s ovom raspravom. Hvala vam.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a kolega Burić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice, kolegice i kolege. Manje-više sve što je rekao kolega Stier je točno, manje-više. Netočno ili možda je trebalo preciznije reć, nije se govorila jučer na odboru neistina nego je izrečena bezočna laž. Treba govoriti tako da nas ljudi razumiju. Dakle, ako sebi jedan ministar ili ministrica u Vladi Republike Hrvatske dozvoli lagati pred zastupnicima u Hrvatskome saboru onda je to jednako valjan ili barem jednako valjan razlog da istog trenutka odstupi s dužnosti koju obnaša. I mi kao klub zastupnika izražavam i nezadovoljstvo, ali i ogorčenje sa nekoliko stvari kad je u pitanju ova točka dnevnog reda. Osim toga što se služite lažima i obmanama, koje očito postaju osnovna karakteristika rada većine ove Vlade, neću još govoriti svih članova. Onda jednako tak ne možemo, a ne konstatirati da smo svjedoci, pa kad je u pitanju i ovaj dopis iz Europske komisije koji pokušavate zatajit, a o kojem ćemo prozborit, budite sigurni i u raspravi. Pokušavate obmanut ne samo zastupnike Hrvatskoga sabora, nego i cjelokupnu hrvatsku javnost. Uvodite svojevrsno silovanje demokracije, jel ovo što radite nije ništa drugo nego silovanje demokracije. Rečeno je nakon prvog čitanja, i nije nam trebala preporuka Europske komisije samo zato, nego smo to ovdje zaključili svi zajedno, da će prije drugog čitanja biti provedena široka javna rasprava. Zar nije sramota, dvije stvari, da je danas navrat nanos stavljena ova točka dnevnog reda na raspravu nakon što su svi klubovi zastupnika dobili barem jedan javni poziv za okrugli stol koji se treba održati 5. u četvrtak, za 2 dana. Dobili smo svi pozive da sudjelujemo u organizaciji okruglog stola, odnosno u radu okruglog stola u organizaciji civilnog društva, Hrvatskog helsinškog odbora. I vjerojatno bi većina klubova zastupnika sudjelovala u tome. Zašto se bojite čut što će predstavnici civilnog društva, a toliko ste se pozivali i u prethodnom mandatu dok je HDZ bio na vlasti, kako treba slušat glas naroda, pa i civilno društvo je glas naroda. I osim toga ovo je uistinu krajnje licemjerno da sada kada je poziv stigao mi danas trebamo zaključiti raspravu o ovom prijedlogu zakona, čemu onda okrugli stol prekosutra? Rugate se ovom odlukom da se danas raspravlja prije tog okruglog stoga, rugate se predstavnicima hrvatske javnosti. I na kraju pokušaj da se o ovome raspravlja i u ovome terminu, ovo je od tolike važnosti za RH, za medijske slobode u RH da je gotovo nevjerojatno da ga stavljate u poslijepodnevni termin. Jest, znamo da Hrvatska televizija prenosi ovo i normalno je da prenosi. Međutim isto tako je činjenica da je o ovoj točci dnevnog reda bilo mjesto trebala je početi kao prva točka ujutro jer se o njoj ima što raspravljati cijeli dan, a ne od tri sata sada pa do ne znam kada. I iz tog razloga izražavamo svoje ogorčenje ovakvim odnosom ne samo prema oporbi u Hrvatskom saboru, ne samo prema zastupnicima u Hrvatskom saboru nego prema cjelokupnoj hrvatskoj javnosti. A vas gospođo ministrice nakon što ste izrekli laž pozivam da date svoj mandat na raspolaganje hrvatskoj Vladi i premijeru.
Hvala. Prije nego dam riječ Hrvatskim laburistima htio bih samo podsjetiti, pročišćeni dnevni red za nastavak 4.sjednice Hrvatskog sabora dostavljen je na vrijeme iz kojeg je bilo vidljivo kada će biti rasprava o konačnom prijedlogu Zakona o HRT-u. Nadalje, molio bih uvažene kolegice i kolege, a ovo se tiče trenutno gospodina kolege Burića, povrijedili ste članak Poslovnika 214. nisam izrekao opomenu ali ubuduće bit ću prisiljen. U ime Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo jučer smo održali sjednicu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije i istina je na odboru smo bili obmanuti. Jednostavno osjećam se poniženo, osjećam se neugodno, žao mi je što se radi zastupnicima u Hrvatskom saboru i jednostavno ne mogu dokučiti zbog čega se to radi. Prije svega ovo je prevažna tema, ovo je prevažna tema da bismo raspravljali onda kada zbrzamo druge teme pa sada ćemo rezervno, nema ništa drugo pa ćemo o HRT-u. Kada sam govorio prošli tjedan ili prije desetak dana o HRT-u rekao sam da je HRT jednako važna kao HNB. Oni koji to ne shvaćaju shvatit će možda kada će biti kasno. HRT je jedina tribina na kojoj će moći govoriti političari kada krupni kapital zagospodari svim medijima, a uglavnom sve medije drži u svojim rukama. HRT nije samo bitna zbog nas političara, to je najmanje važno, bitna je zbog hrvatske javnosti. Ako je HRT javna što nije, ja tvrdim da nije, a ovaj zakon potvrđuje te riječi da se sada želi i ono što je tragovi onog javnog uništiti, tada moramo se povinovati javnosti. Mi smo iz ovog procesa odlučivanja isključili javnost ozakonjeno isključili, a sada kada smo rekli da ćemo između dva čitanja napraviti nekakvu javnu raspravu, nismo napravili javnu raspravu jednostavno je poslužilo tih desetak dana za dvije, tri tehničke ispravke. Ja sam do prije donošenja i rada na ovom zakonu vjerovao da ipak postoji riječ i da postoji čast zastupnika i da ono što se kaže i u 4 oka da se zastupnici jer predstavljaju narod ili ministri koji su isto tako bili izabrani od zastupnika ili su i sami izabrani na listama, da treba vjerovati ljudima. Međutim, sada više ne vjerujem, sada sam što se tiče politike postao bezvjernik. Tražili smo u završnoj riječi sam tražio od ministrice gospođe Zlatar odgovor na dva pitanja. Pristaje li da se glavni ravnatelj bira dvotrećinskom većinom i pristaje li na to Vlada, ne osobno ministrica, da mišljenje novinara pri izboru glavnog urednika bude obvezujuće. To su dvije najvažnije stvari. Tu bi Kukuriku koalicija pokazala da joj je stvarno do demokracije, da joj je stvarno do javnosti, da joj je stvarno do hrvatskih građana i da stvarno poštuje i uvažava čak i činjenicu da građani plaćaju 80 kuna mjesečno. Međutim, to se nije dogodilo. U ime kluba Hrvatskih laburista također tražim da se ta rasprava odgodi, da se održi javna rasprava u četvrtak i da se ovo odgodi za idući tjedan. I želio bih isto tako reći da sam razočaran ministričinim stavom jučer na odboru i isto bih se tako pridružio zahtjevu HDSSB-a da ponudi svoj mandat na raspolaganje. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo jedan ispravak netočnog navoda. Javio se zastupnik Boris Blažeković. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Naime, ja sam isto bio na tom odboru jučer i uopće se ne osjećam obmanutim, a kolega Vukšić nije rekao o čemu se radi ta obmana. Pa bih molio da barem onda u svojoj raspravi kaže u čemu je sadržaj te obnove.
Hvala. Nastavljamo sa radom. Svi uvjeti za raspravu po toj točki dnevnog reda su ispunjeni. Izvolite kolega Mlakar.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. U ime kluba HDZ-a govorio je kolega Stier i tražio je da se odgodi rasprava o ovoj točki dnevnog reda i tražio je isto tako da se podijeli materijal, dopis Europske komisije preveden na hrvatski jezik kako bi svi zastupnici bili upoznati sa sadržajem i mišljenjem Europske komisije vezano uz ovaj zakon. Ja vas molim da se odlučuje o tom prijedlogu prije nego nastavimo s raspravom.
Meni nije poznato da bi netko, nismo dobili materijal, slažem se, međutim ne znam da li je to i obveza. Materijale, konačni prijedlog zakona smo dobili, ja samo mogu napomenuti da je prijedlog, zakonski prijedlozi biranja ovo što je možda sporno vama da je u skladu s Ustavom Republike Hrvatske. Prema tome, konstatiram da su svi uvjeti za raspravu. Ne mogu, neću vam dati riječ. Izvješća ste primili na sjednici. Prije sam pročitao odbori koji su proveli raspravu. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Gospođa ministrica, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Prvo ću obrazložiti razlike između rješenja koja su bila dana u nacrtu prijedloga i diskutirana u prvom čitanju na Saboru u odnosu na razlike koje su nastale između dva čitanja. Nakon toga ću odgovoriti na ova pitanja koja su bila vezana uz jučerašnji odbor za informiranje i na komentare koji se tiču načina na koji sam izložila dopis Europske komisije. Napominjem na samome početku da prema pravilima naše komunikacije, komunikacije ministarstva sa Europskom komisijom mi uopće kao ministarstvo nismo ovlašteni davati dokumente Europske komisije u javnost. Ne da ne želimo nego nismo ovlašteni i naša komunikacija sa Europskom komisijom ide preko Ministarstva vanjskih, pa preko delegacije u Bruxellesu. Tako da u tom smislu takve smo upute dobili direktno. Da li da mogu nastaviti? Dobro. Što se tiče razlika između rješenja koja su predložena konačnim prijedlogom u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona i koji su razlozi zbog kojih su te razlike nastale. Nakon što su razmotrene sve primjedbe koje su iznesene na saborskoj sjednici, kao i na sjednicama radnih tijela, nakon što su analizirane primjedbe koje su se pojavile u kontinuiranoj javnoj raspravi koja je otvorena i dalje bila na web stranicama ministarstva, usvojene su nakon analize određene primjedbe i prijedlozi. Prvo, obzirom na nepreciznost činjenice da li se urednici biraju javnim natječajem ili ne, iako je to specificirano u drugim aktima propisano je u ovom drugom konačnom prijedlogu da se glavni urednici na HRT-u i glavni urednici pojedinih programa biraju na temelju javnog natječaja. Bilo je to jasno iz prvoga ovoga puta eksplicitno. Na taj način se u potpunosti osigurava transparentan način izbora glavnih urednika i urednika pojedinih programa. Dodane su nove odredbe koje osiguravaju da Nadzorni odbor HRT-a i vijeće HRT-a se mogu konstituirati kada je imenovana većina Nadzornog odbora HRT-a i Vijeća HRT-a, čime se osigurava nesmetano funkcioniranje tih tijela. Neke izmjene tiču se samih rokova. Produljen je rok od 15 dana na 30 dana u kojem se Nadzorni odbor HRT-a i Programsko vijeće HRT-a mogu očitovati o odlukama i aktima drugih tijela čime je dato više vremena za kvalitetno očitovanje dotičnih i navedenih tijela. U prijelaznoj odredbi promijenjen je i rok u kojem Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora treba predložiti Hrvatskom saboru imenovanje vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja te je on skraćen od 30 dana na 8 dana, računajući od dana stupanja na snagu ovoga zakona. Jednako tako što se tiče prijedloga ugovora koji HRT dostavlja Vladi Republike Hrvatske navedeno je da će se taj prijedlog uputiti prije potpisivanja na mišljenje Programskom vijeću HRT-a i Nadzornom odboru HRT-a koji će biti izabrani prema ovome zakonu. Prema tome je rok produljen na 15.prosinca. Ako se Vijeće HRT-a i Nadzorni odbor HRT-a na zahtjev vršitelja dužnosti ili glavnog ravnatelja ne očituju o tom prijedlogu ugovora u roku od 10 dana traženja potpisivanju ugovora može se pristupiti bez njihova mišljenja. Na ovaj način želimo prije svega omogućiti novoizabranim tijelima da sudjeluju u utvrđivanju sadržaja i programskih obaveza za ugovor između Vlade i HRT-a budući da je to ne jednogodišnji privremeni ugovor nego petogodišnji ugovor koji nas obvezuje do kraja 2017. godine. Sada bih se na kraju osvrnula na pismo Europske komisije koje je datirano sa 28. lipnja. Ja pred sobom nažalost nemam transkript jučerašnje sjednice za koju svi znate da je bila vrlo kratka i da smo u obrazloženjima bili vrlo kratki iz razloga terminske kratkoće jer je počinjala sjednica Sabora. Da je bilo traženo ja bih pročitala cijeli tekst, ali ponavljam, eksplicitno smo dobili zahtjev da sami kao ministarstvo ne distribuiramo ove materijale. Pismo Europske komisije može se podijeliti u dva dijela. U prvom dijelu se izražavaju zadovoljstva zbog promjena koje su usvojene u razlikama na prvi prijedlog zakona, a te se tiču ponajviše na status glavnoga ravnatelja, na činjenicu postroženih uvjeta za njegovo imenovanje i na činjenicu što je izbrisana odredba da temeljem jednogodišnjega izvještaja on može biti smijenjen u kratkome postupku. Jednako tako se izražava zadovoljstvo da su, dakle uz smanjenje ovlasti pojačani kriteriji za njegov izbor. U drugome dijelu pisma a to sam rekla jučer na odboru se gospođa … [[Govornica se ne razumije.]] obraća ponavljajući ono što je poznato iz prethodnoga pisma, a to je da poznavajući i imajući u vidu da praksa imenovanja i način izbora glavnih ravnatelja na radio televizijskim postajama u Europi nije ujednačen, da ostaje pri svojim komentarima i preporukama moram vas upozoriti da su sve formulacije u tom pismu, formulacije u kondicionalu i formulacije u preporukama a ne u zahtjevima. Zbog toga apsolutno ne mislim da je došlo i u kom smislu do obmanjivanja javnosti i da u tom dijelu ona ponavlja primjedbe koje su bile iskazane i prvi puta, a tiču se preporuke da izbor glavnoga ravnatelja bude u dvotrećinskoj većini. Ja bih se htjela u ovom trenutku osvrnuti na slučaj zakona i izbora zakona od 2010. na koji smo se vrlo često pozivali u raspravama kako na radnim tijelima tako i ovdje. Kada se 2010. glasalo došlo je do konsenzusa. Međutim, glasanje o samome zakonu i moram reći da i ovdje u sabornici se dvotrećinska većina na dvije razine spominjala. Spominjala se kao obavezna za glasovanje o samom zakonu. Ta je primjedba poklonjena činjenicom da je našim Ustavom propisano na koje zakone se odnosi odredba o dvotrećinskoj većini u Saboru. Druga razina na kojoj se spominje dvotrećinska većina tiče se izbora samoga ravnatelja. Dakle, to je unutar tekstualni, dakle ne status zakona nego status izbora glavnoga ravnatelja. U prethodnom zakonu iz 2010. godine i to je bilo jedino mjesto gdje se spominjala dvotrećinska većina kada je bilo rečeno da se glavni ravnatelj bira dvotrećinskom većinom članova Upravnog i Programskoga vijeća. Napominjem međutim, a to je bilo dijelom rasprava i jučer na odboru da je način na koji su se sastavljale oba dva tijela i Programsko i Upravo vijeće bilo u zakonu eksplicitno kotiranje između pozicije i opozicije gdje je ponovo bilo jasno u kojoj prednosti je ona strana koja je na vladajućoj poziciji kako god zbrajate. I drugo, da je rasprava koja se također jučer povela budući da je bio prisutan gospodin Čičak koji je naveo svoju ideju načina na koji način bi civilne udruge trebale sudjelovati u radu Programskoga vijeća moram kazati da se to odnosi na onaj dio iz pisma iz Bruxellesa koji spominje ne dvotrećinsku većinu, nego spominje i kategorije koje su izvan političkog odlučivanja, spominju parcipativni način odlučivanja i fer, odnosno pravedno odlučivanje. Dakle, po mojem čitanju ovoga teksta, dakle uz preporuke i kondicionale i činjenicu da se ne radi samo o preporuci o dvotrećinskoj većini već da se radi i o drugim načinima, dakle kako se može osigurati fer i participativno ponašanje u smislu toga kada se i kako konstituira Programsko vijeće. Mišljenje Ministarstva kulture, mišljenje predlagača zakona je da i ovoga puta u Programsko vijeće se može konstituirati temeljem prijedloga predstavnika civilnoga društva to je posve jasno, nezavisnih stručnjaka civilnoga društva u potpunosti. Međutim, imajući na umu broj registriranih civilnih udruga u Hrvatskoj po zdravom razumu doista moram kazati da je nemoguće napraviti popis kvalificirani i donositi odluke koje udruge i koje civilne udruge bi trebale imati predstavnike u takvome tijelu. Mislim da se radi o više tisuća samo u našem sektoru kulture, obrazovanja i medija, a kamoli da govorimo o civilnim udrugama koje pokrivaju i područje humanitarnog, socijalnog, ekološkog ili nekog drugog djelovanja. Dakle, Programsko vijeće je otvoreno za sve kandidature, ali ideja da se neke udruge kvalificiraju važnijima od drugih čini mi se sasvim nedemokratsko. Hvala.
Hvala i vama. Kolega Mlakar, vi ste odmah nakon što sam dao riječ ministrici digli pločicu za povredu Poslovnika i sada ponovo. Da li je to jedna povreda ili dvije? Izvolite, povreda Poslovnika kolega Mlakar.
Da, gospodine potpredsjendiče. To je jedna povreda. Citirat ću članak, članak 208. i 209. Vi ste povrijedili jer neovisno o redoslijedu zastupnik može dobiti riječ kad želi govoriti o povredi Poslovnika. Ja sam želio govoriti o povredi Poslovnika. Vi mi niste dali riječ. Zbog toga se javljam ponovo. Ono što je bio prijedlog …
Oprostite, prije evo nego što navodite nisam pogriješio. Poslovnik nije povrijeđen u točki 208. niti uopće u startu jer najprije sam dao predlagatelju riječ. Tada sam primijetio vašu pločicu, ali izvolite.
Žao mi je da ste kasno primijetili. Ja sam pločicu digao prije nego ste dali predlagatelju riječ. Povrijedili ste članak 208. i 209. Poslovnika koji govori o redoslijedu davanja riječi zastupniku koji ima pravo govoriti prije drugih kada upozorava na povredu Poslovnika.
Konstatiram da povrede Poslovnika nije bilo. Imate mogućnost koristiti poslovničku mogućnost. Znači da dadete Odboru za Ustav, Poslovnik, da date pisanu primjedbu. Upućujem vas na to. Izvolite.
Nisam dovršio jer ste me već dva puta prekinuli. Gospodine potpredsjedniče, prijedlog kluba HDZ-a je bio da se odgodi rasprava o ovoj točki dnevnog reda dok se ne upoznamo sa materijalom koji je pristigao iz Europske komisije. Mi nismo tražili da nama sadržaj dokumenta prepriča ministrica kulture nego smo tražili sadržaj dokumenta preveden na hrvatski jezik. S obzirom da nismo dobili ja vas tražim da odredite stanku od 20 minuta na zahtjev kluba HDZ-a.
Ne možete ponovo dobiti stanku. Rasprava ide dalje. Svi preduvjeti za raspravu postoje, a niti je Sabor dobio prijedlog Europske komisije. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Prvi se javio zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo ministrice netočno je da ne možete podijeliti dopis Europske komisije saborskim zastupnicima. To je apsolutno netočno, to nigdje ne piše. Ako treba evo i u Bruxellesu to provjeriti provjerite. Pa kako mislite da je i Nacionalni odbor pratio pregovore, a da nije imao uvid u dokumente koje je pripremila komisija? Kako mislite da Parlament i članica EU rade svoj posao koji im je i utvrđen Lisabonskim sporazumom da ne mogu imati uvid u dokumente Europske komisije? Ja ne tražim da se objavi dopis Europske komisije u Narodnim novinama, ali da se podijeli saborskim zastupnicima to apsolutno je moguće i to nisu učinili isključivo jer niste htjeli, jer nemate političku volju.
Imamo još jedan ispravak, ali prije toga imamo povredu Poslovnika. Izvolite kolega Drmić.
Ja moram reagirati, povrijeđen je članak Poslovnika 115. Taj članak jasno govori da su ministri, odnosno članovi Vlade dužni dati na zahtjev Hrvatskom saboru, odnosno zastupnicima sve dokumente, sve materijale i odgovarati na sva upućena pitanja iz njihovog djelokruga. Tako da mislim da ovo što je tražio klub HDZ-a zasigurno potpada pod ovaj članak. Ja osobno imam mišljenje o ovom prijedlogu Zakona o HRT-u i nije mi potrebno mišljenje iz Bruxellesa niti da bih potkrijepio svoje mišljenje niti da bih ga mijenjao, ali ipak inzistiram da se u ovom tijelu primjenjuje ovaj Poslovnik koji je trenutačno na snazi. A ako vam nešto ne odgovara možda je vrijeme da ga mijenjate.
Nije povrijeđen Poslovnik, međutim isto tako ministrica vjerujem da će vam naknadno dostaviti ovo mišljenje Europske komisije. Ovog trenutka je nemoguće. Imamo ispravak netočnog navoda, kolega Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ministrica je prilikom svog uvodnog izlaganja istakla netočan navod da je aktualni važeći Zakon o HRT-u iz 2010. godine koji je donesen političkim konsenzusom da je davao prednost poziciji. To jednostavno nije točno zbog toga što su bez obzira na paritete, omjere u Programskom vijeću i Nadzornom odboru glavne odluke morale biti donošene dvotrećinskom većinom. Što znači da je i dio ljudi koje je izglasala i predložila opozicija morao biti suglasan sa tim odlukama. Pa zar stvarno mislimo da bi u ono vrijeme, 2010. godine, pred parlamentarne izbore da bi se opozicija SDP, HNS i ostali složili sa prijedlogom zakona koji bi favorizirao poziciju, odnosno tada vladajuću stranku HDZ sa svojim partnerima koje je vodila Vlada? Prema tome, radi se o netočnom navodu.
Hvala. Gospođa ministrica izvolite, u ime predlagatelja. Ja vas molim da izađete. Hvala.
Aha dobro, u redu. Htjela sam samo ponoviti, ne, radi se o ovome da smo sada dali da se kopira temeljem ponovljenoga zahtjeva zbog formulacije da bude dostupan svim zastupnicima. Ja samo ponavljam da sam direktne upute koje smo dobili iz Europske delegacije u Hrvatskoj bile da mi kao Ministarstvo kulture ne smijemo umnožavati i dostavljati dalje. To ne znači da neka druga tijela u Bruxellesu i ovdje to ne mogu raditi, međutim to nije u našoj ovlasti i takve upute sam dobila. Žao mi je ako je došlo do greške u komunikaciji. Sada je dokument išao na umnožavanje, svi ćete ga dobiti na stol. Ako sam tako možda i prekršila preporuku koju sam dobila iz delegacije ispričavam se.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a zastupnik Jasen Mesić. Izvolite kolega.
Mislio sam gospodine predsjedavajući, zahvaljujem, ali mislio sam da ćemo pričekati dokument pa da ćemo onda krenuti sa raspravom s obzirom evo da je ministrica
Kao što sam i uvodno rekao svi preduvjeti za raspravu su ispunjeni. Izvolite.
Dobro, ako su ispunjeni preduvjeti to mi je jako drago čuti. Međutim, volio bih da su bili ispunjeni preduvjeti u javnoj raspravi između prvog i drugog čitanja ovog zakona. Volio bih, kao što su kolege rekle evo prilikom početka ovog popodnevnog zasjedanja, da smo imali priliku prisustvovati okruglim stolovima koje organizira civilno društvo. Isto tako volio bih da su ispunjeni i ostali preduvjeti pa da se stvarno kao što to ćete vidjeti u preporuci Europske komisije da se itekako vodilo računa i da se ovaj zakon donosio sa velikom pažnjom, sa velikom osjetljivošću i poštujući itekako postupak javne rasprave. Ali, s obzirom da kao što vi kažete gospodine predsjedavajući da je to sve ispoštivano onda možemo nastaviti. Ne želim se vraćati ponovno na ono što smo govorili prilikom prvog čitanja da ovaj zakon zapravo na neki način otvara sumrak javne televizije. Ne želim se vraćati na ono što smo govorili kad smo rekli da će vladajuća većina u Hrvatskom saboru, vladajuća koalicija moći samostalno birati i Nadzorni odbor i Programsko vijeće i Glavnog ravnatelja bez ikakve potrebe da konzultira opoziciju. Ne želim se vraćati na to. Ajmo se skoncentrirati na one stvari koje su kao nove u ovom drugom prijedlogu zakona, odnosno u konačnom prijedlogu u drugom čitanju. Govori se da će se glavni urednici birati putem natječaja. Da Glavni ravnatelj više neće moći imenovati glavne urednike koja je bila jedna od glavnih primjedbi kad smo govorili u prvom čitanju. Spominje se doduše natječaj, ali nigdje se ne spominje tko, kako, na koji način i po kojim kriterijima će ga provesti. To je samo obmanjivanje i skrivanje prave istine. I to ćete vjerojatno kad se ispune dodatni uvjeti, gospodine predsjedavajući, možda nešto o tome moći pročitati. Uvode se novi rokovi. Uvode se novi rokovi zato da bi se ovaj zakon mogao donijeti brzopotezno, brzinom munje prije ljetne pauze kako slučajno vijesti sa HRT-a ne bi uznemirivali članice i članove Vlade, kako ne bi uznemirivali hrvatsku javnost, kako bi se mogao postaviti privremeni ravnatelj prije 15.07. Onda se njemu produžuju rokovi na 90 dana da može raspisati javni natječaj tako da ima dovoljno vremena napraviti sve unutar koalicijske konzultacije i tek onda kad se sve posloži, kad znamo tko je taj koji smo rekli da mora imati fenomenalne sposobnosti jer će to biti najveće javno poduzeće u Hrvatskoj koje nema upravu nego ima samo Glavnog ravnatelja, e onda će se po tom pitanju po tom čovjeku formulirat natječaj koji će odgovarat skoro pa njegovoj osobnoj karti i njegovom CV-u. I to će onda biti transparentno biranje, kao što to možemo čuti ili čitati. Govori se da nikoga ne zanima miješanje u programski dio, da se brinemo oko financijskog stanje, pa što je sa Zagrebačkim holdingom. Pa 2 godine imate potpunu vlast u Zagrebačkom holdingu u svim tijelima, prstom niste mrdnuli. A kad se tražilo u Zagrebačkoj skupštini, podsjetit ću vas, da se konsenzusom donose odluke u tim tijelima, da se mogu provesti programi restrukturiranja, glasali smo zajedno s vama jednako. Zašto se oko toga ne sekirate, što građani Grada Zagreba tako plaćate, pa odjedanput niste zabrinuti oko toga? Zašto vas ne brine ako predsjednik Vlade gospodin Milanović kaže da ga uopće ne zanima informativni program, nego da ga zanima obrazovanje i kultura? Zašto se ne prihvaća novi prijedlog ugovora između HRT-a i Vlade Republike Hrvatske koji predviđa osnivanje novog 4. specijaliziranog kanala, koji će imat u sebi kulturu, obrazovanje, umjetnost i program za mlade? Ovih mjeseci traje javna rasprava u čitavom civilnom društvu, u kulturnim institucijama di se nastoji zaštititi taj program. O tome se niko previše ne sekira, niko se previše ne sekira što Vlada Republike Hrvatske krši zakon ove zemlje. Vi možete se ne slagati sa zakonom, vi možete zakon mislit da je loš, bez obzira što ste glasali za njega, vi možete misliti da ovaj zakon nije dobar za budućnost, ali dok ste građani ove zemlje, dok ste dužnosnici ove zemlje izvolite poštivati zakone koje ste između ostalog i vi glasali za njih. Mjesecima ne popunjavate tijela na Hrvatskoj radioteleviziji, mjesecima ne raspisujete natječaje, ne provodite natječaj za popunu mjesta u Programskom vijeću, Nadzornom odboru. Prije neki dan nije moglo biti doneseno mišljenje jer nije bilo dosta članova tijela, a mišljenje je nužno i trebalo je biti dostavljeno zajedno sa prijedlozima do 01.07. u Hrvatsku vladu. Radi se o novom ugovoru sa Hrvatskom radiotelevizijom na sljedećih 5 godina. Sve to što smo vam govorili, i slažem s onim kolegicama i kolegama, pa nije baš najbitnije što uvijek možemo pročitati i dolazi iz Europe. Ali ne bi ništa rekao da vam to isto ovdje nismo govorili i mi, da vas isto nismo pozivali na pitanje političkog konsenzusa. Inače to je u zadnje vrijeme prisutno u društvenom i političkom životu. Pozivaju se mnoge političke stranke, snage, oko političko konsenzusa, oko strateških pitanja ove države. A istovremeno dok se traži politički konsenzus u rješavanju bitnih problema u ekonomiji, gospodarstvu, društvu. Istovremeno u Hrvatskom saboru rušimo jedan politički konsenzus koji je bio postignut. Pa zamislite kako bi vi reagirali da smo se mi tada postavili na taj način, Pa ne bi bili ni na jednoj sjednici prisutni. Pozivamo, tražimo politički konsenzus oko rješavanja društvenih pitanja, istovremeno rušimo konsenzus koje smo zajednički donijeli. Zar Hrvatska radiotelevizija nije društveno pitanje par excellance i u sadašnjosti i u budućnosti? Zar je stvarno nužno ovaj zakon donijeti na taj način da između prvog i drugog čitanja nema otvorene i javne rasprave ni jednog javnog regularnog održanog stola? Zar je stvarno potrebno da nam Europska komisija govori o momentima, o momentima koje smo trebali sami ispoštivati u zakonu. Ja mogu i šutit za govornicom, meni nije problem. Ja se nadam da su ispunjeni uvjeti i da krenemo dalje sa raspravom.
Kolega Mesiću, kolega Mesiću izričem vam opomenu, vrijeđate predsjedatelja. Ja vas molim da se držite i ubuduće teme dnevnog reda, a ne da spominjete Holding ili nešto što nema veze sa HRT-om. Stvoreni su preduvjeti, izvolite nastavite sa izlaganjem.
Pa ja sam vukao paralelu, to mi je i trebalo. Znači mogu nastavit?
Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedavajući. Drago mi je evo da su se ponovno stekli uvjeti, pa da možemo u miru nastaviti daljnju raspravu. Ono što vam želim reći, na kraju je nešto drugo. Volio bi naravno da smo mogli imati bilo kakvu mogućnost da zajednički popričamo o strategiji medija u Republici Hrvatskoj. Volio bi da smo imali mogućnost na neki način reć kud to želimo Hrvatsku radioteleviziju, da ju vidimo u budućnosti. Da govorimo o novim medijskim strategijama, da govorimo o multimediji, da govorimo o 3. i 4. kanalu i na koji način bi to u budućnosti trebalo funkcionirati. Da govorimo o tome na koji način ćemo zaštiti da Hrvatska radiotelevizija bude stvarno javni i nezavisni medij, a ne glasilo stranačke većine. Mislim da bi to bio pravo mjesto i ovaj Sabor, njegovi odbori na kojima se mogla voditi i na kojima se mogla voditi ta tematska rasprava. Nažalost, nije. Ali ono što je bitno i zato se želi ovaj zakon izgurati na brzinu. Nije ta briga za stanje na HRT-u, jer provođeći važeći zakon možete smijeniti na HRT-u koga god hoćete. Ali je problem ako važeći zakon ostane na snazi da ne možete imenovati koga god hoćete, nego morate postaviti takav zakon da možete imenovati koga god hoćete i u Nadzorni odbor i u Programsko vijeće i za glavnog ravnatelja, e da bi on mogao kako hoće putem natječaja staviti glavne urednike. Ako ne vjerujete da je to tako, taj dokument će bit vrlo brzo iskopiran, pa ćete onda moći se i u to uvjeriti, ako slučajno ovoga niste, nemate povjerenja u ono što vam govorim. I na kraju želim reći još jednu stvar, posebno se tiče polja kulture. Imao sam čast raditi jedan period u Vladi Republike Hrvatske kao ministar zadužen za polje kulture. U tih godinu dana smo imali 6, što izmjena i dopuna, što predloženih novih zakona iz sektora kulture u ovom Saboru. Svih 6 su doneseni jednoglasno, i izmjene i dopune, i novi zakon, svih 6. I ima tu vas kolegica i kolega koje sam obilazio, savjetovao se, razgovarao iz ondašnje vlasti, sadašnje opozicije i iz opozicije sadašnje vlasti. I nastojao napraviti za to jedno specifično područje najbolje rješenje. Prema tome, može se kad se hoće postići konsenzus, može se jel ima u svim političkim opcijama ljudi koji razumiju, koji žele i koji stvarno vide u budućnost ono o čemu sam vam govorio, moglo se i ovaj puta, ako se ima političke volje.
Hvala i vama. Imamo ispravak netočnog navoda kolega Igor Dragovan. Izvolite.
Ispravljam navod kolege Mesića i nije točno da ova vladajuća koalicija i ova parlamentarna većina ne poštuje zakone ove zemlje. Točno je da zakone ove zemlje niste poštovali vi jer da ste ih poštovali onda ilegalno uzeti novac ne biste držali u stranačkoj kasi, a vi ste bili i ministar u toj Vladi u koju vas je doveo Ivo Sanader i član predsjedništva te stranke koja danas objašnjava zašto je lovu držala u stranačkoj kasi i to nije prijavila mjerodavnim organima. To je kršenje zakona ove zemlje. I to novce građana i poreznih obveznika ste držali tamo gdje im nije mjesto.
Hvala. Kolegice i kolege ja vas molim za budimo tolerantniji kada kolega govori dozvolimo mu da kaže. Molim? Govori ispravak netočnog navoda. Kolega Mesić javili ste se za povredu Poslovnika.
Povrijedio je cijenjeni kolega Dragovan je povrijedio članak 209. Poslovnika. Prvo uopće nije govorio ono što sam govorio i nije ispravio netočni navod. Ja sam eksplicite govorio o provedbi važećeg Zakona o HRT-u i govorio sam o tome da je dostavljeno mišljenje u Vladu da je dostavljeno prijedlog ugovora za sljedećih pet godina ako znate o čemu govorim bez mišljenja zajedničkog nadzornog odbora i programskog vijeća jer jednostavno nisu popunjeni. I to je istina, a možemo se vi i ja o tome okladiti ako hoćete jer vam ja to garantiram.
Hvala lijepa. Nastavljamo s raspravom. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministrice, kolegice i kolege. Hrvatski laburisti Stranka rada jedini su se zalagali za još hitniji postupak. Ja čitavo vrijeme govorim da je trebalo tu agoniju na HRT-u završiti davano prije. Zato smo mi predlagali hitne izmjene i predlagali smo nakon hitnih izmjena temeljitu raspravu o HRT-u i zbirno zakonodavstvo koje se tiče svih medija. Međutim to se nije poštivalo i sada imamo ono što imamo. Ovo je zapravo najlošiji akt vezano uz medije u 22 godine hrvatskoga višestranačja. Kada mi iz oporbe podižemo glas protiv nepravilnosti, nepravdi, neuvažavanja opozicije ili obmane glasača, a glas dižemo često zbog toga što nam je dužnost, vlast nas je bez obzira ili je riječ o ministrima, njihovim zamjenicima ili kolegama zastupnicima etiketira. Služimo se kažete demagogijom, politikantstvom i skupljamo jeftine političke poene. To je naravno rekao sam već etiketiranje, nemoć, nedostatak argumenata. Ali vidi vraga, oni koji etiketiraju sami se čak i u stručnim raspravama služe i demagogijom i politikantstvom. Svako pa i najopasnije snižavanje demokratskih i profesionalnih standarda opravdavaju floskulom mi preuzimamo odgovornost. Kada na kritike vlast odgovara etiketom znak je to da nema odgovora na vruća pitanja, znak je to da vlast nema rješenje za goruće probleme u Hrvatskoj. Svako gušenje demokracije, svako gušenje demokratske procedure pa i u Saboru, svako gušenje parlamentarizma vlast opravdava floskulom, mi preuzimamo odgovornost ili mi smo se usudili preuzeti odgovornost. Pa to je najveći, po tome je najveći u preuzimanju odgovornosti bio Ivić Pašalić. On je o mnogočemu odlučivao i bio je odgovoran za mnogo toga. Poslije mu nitko nije dokazao tu odgovornost kao što neće ni vama. Odgovornost na taj način preuzimaju na svoja leđa uglavnom autokrati ili autokratske vlasti, onaj dio prljaviji dio posla u ime takvih ljudi ili takvih vlasti obavljaju niže i više pozicionirani činovnici. Svaka sličnost s nama ili s vama ovdje u Hrvatskoj nije slučajna već namjerna. Usudi se koje li hrabrosti preuzeti odgovornost za zapošljavanje ljudi na po državu ključnim mjestima bez natječaja, usude se koje li hrabrosti na čelna mjesta javnih poduzeća postavljati partijske kadrove, to je stvarno odgovorno. Usude se jer im to pravo daje tumače dijeliti politički plijen. Kao da su na nekoj nagradnoj igri dobili državu i mogu s njom raditi što ih volja. Tako se Kukuriku ova vlast ponaša i s jednim jedinim javnim hrvatskim medijem HRT-om koju su ruku na srce sve dosadašnje vlasti devastirale ili pretjeranim upletanjem u program ili neuplitanjem nečinjenje što je također veliki grijeh. A što čini ova Kukuriku vlast? S jedne strane govori da je HRT ne zanima, a s druge povlači poteze koji će ugušiti jedini javni medij u Hrvatskoj. I dok predsjednik Vlade Zoran Milanović tvrdi da ga HRT a posebice Informativni program ne zanima s druge strane ovom izmjenom zakona podčinjava taj isti Informativni program nepolitici, jer bismo u tome bili mi Hrvatski laburisti a mi ne želimo sudjelovati u gušenju medijskih sloboda niti u isključivanju javnosti iz odlučivanja o javnoj televiziji. Znači Vlada podčinjava i HRT a posebno Informativni program jednoj političkoj istina upitnoj opciji. Pazite, ne zanima ga program, ali će ga zato kontrolirati. To je ta dosljednost. Vlast tvrdi da se ovim izmjenama i dopunama stvaraju uvjeti za bolje funkcioniranje tijela HRT-a. a tijela su ravnatelj, on je iznad svega pa i iznad ovog Sabora, a kamoli ne bi bio iznad Prisavlja. Drugo tijelo je nadzorni odbor, a treće koje ćemo moći za dan, dva svrstati u ne u medijsko nego u botaničko tijelo. Riječ je o programskome vijeću. Zašto će se njime od sada moći baviti samo botaničari? Jer će vijeće biti pretvoreno u fikus. Problem predloženih promjena nije u stvaranju uvjeta za bolje funkcioniranje tijela HRT-a te za provedbu restrukturiranja već su problemi veliki poput Mount Everesta u načinu izbora glavnih urednika. Tu je kvaka 22. Problemi su s ovim prijedlozima nepopravljivi. U gušenju medijskih sloboda ovo je najočitiji akt. Način na koji će se birati ili točnije postavljati glavni urednici, a onda i svi ostali urednici pa i urednik informativnog programa koji jest, ma što god zborio gospodin Milanović, najjavniji dio javne televizije. Dakle način izbora ne osigurava samostalnog urednika, ne jamči samostalnost novinara. Ovaj način izbora pljuska je javnosti koja se isključuje iz odlučivanja, ali joj ostaje na leđima velika, najveća odgovornost, plaćanje tv pretplate. Vlada se ponaša po onoj čuvenoj "vaši su troškovi, a naše ideje". U ovom slučaju ideje su protiv tih koji snose troškove. Programsko vijeće jest ključ i samostalnosti i ključ pomoću kojega se brane interesi javnosti na HRT-u. Zašto Programsko vijeće postaje fikus i to kržljavi fikus? Zato što ni o čemu ne odlučuje. Ono analizira, prati i što kad izanalizira i što kad otprati prikazano. Primjedbe će reći kome, glavnim urednicima. I što će glavni urednici učiniti, primit će na znanje i gledati mig glavnog ravnatelja, jer on ih je postavio, on ih može i kad god to poželi i smijeniti. Vijeće će postati debatni klub, u koji pod ovim zakonom i propisanim okolnostima neće htjeti sjesti niti jedan stručnjak, niti jedan predstavnik civilnog društva koji drži do svojega dostojanstva. Stručnjak nad svim stručnjacima, nadčovjek i nadmenadžer, nadglavni urednik, übermensch bit će glavni ravnatelj. On je pazite, stručniji od čitavoga vijeća, on je stručniji od glavnih urednika, on je stručniji od urednika, on je stručniji od svih novinara. Osim što je nadstručan za novinarstvo stručan je za poslovanje. U tome je jako stručan. Sada ćete se vjerojatno začuditi zbog ovih riječi da su ove izmjene zakona napisane za konkretnu osobu bio bih sretan. Zašto, zato što takva osoba postoji u Hrvatskoj, imamo je, što takva osoba uopće i postoji na svijetu, da je svijet. Nema te osobe koja u sebi ima svaka znanja i sve te vještine. Biznismen ne može dobro svakoga dana procjenjivati rad urednika i novinara. Ne samo da ne može već i ne smije. Uostalom, posao glavnog ravnatelja i glavnog urednika je inkompatibilan. Poslovni glavnog ravnatelja i glavnog urednika se ne smiju ni preklapati, a ni spajati, a ovaj zakon upravo to ne samo da omogućuje već i propisuje. Najveća mana još uvijek važećeg zakona je upravo u tome što se preklapa s nepreklopivim, što svi o svemu odlučuju, što Nadzorni odbor i Programsko vijeće odlučuju zajedno, što se upravljanje umiješalo s uređivanjem. Zakonodavac ne zna ili ne želi znati niti što je javni sadržaj na javnoj televiziji, ni što je javna televizija u društvu, ne zna ni kakav odnos trebaju imati politika i društvo, u kakvom su odnosu HRT i javnost. Veliki je bezobrazluk tvrditi da u Hrvatskoj ne postoji 11 stručnih i od politike neovisnih ljudi koji dakle razumiju javnu televiziju i koji nisu politički poltroni, trećerazredni političari koji nakon što odrade posao za svoje gazde ostatak vremena posvećuju vlastitim ili interesima pojedinih klanova. Programsko vijeće jeste bit, ono je srž javne televizije, ono je za program ključ, a ključ može biti ako odlučuje o onima koje nadzire. I velika je pogreška u Programsko vijeća uvući dva kreativca s HTV-a. To je čak i protivno duhu ovoga zakona koji propisuje da članovi vijeća ne smiju biti u sukobu interesa. Znači ne mogu biti vezani uz program HRT-a, ali i bilo koje druge televizije. A u tome vijeću, Programskome vijeću po ovome zakonu sjediti će dva novina ili dva redatelja ili dva montažera koji svakodnevno stvaraju program na HRT-u i biti će na svakoj sjednici svakoga dana kada rade svoj posao u sukobu interesa. Biti će oporba novinaru ili oporba … sami sebe, al dvoličnost je karakteristika već 6 mjeseci na političkoj sceni kako je bilo i tamo. Kako će novinar u vijeću ocjenjivati svoj rad, kako će ocjenjivat rad svojih konkurenata. Ovo je apsurdno. Da, mislio sam da bi jedan član vijeća, kreativac s HRT-a mogao biti spona između vijeća i programske jedinice, ali sve sam sigurniji da je to pogrešno. Oduzimanjem ovlasti vijeću isključujete javnost iz odlučivanja o karakteru HRT-a. Osim toga, civilnome društvu ste zalupili vratima iako se stalno zaklinjete u demokraciju, u građane, u pravo na medijske slobode na suodlučivanje. Vama su građani dali povjerenje i vi možete izgleda raditi što želite, a računat ćete položiti za 3,5 godine. Ne, mi koji smo izabrani od naroda moramo račune polagati svaki dan, baš svaki dan. Neće se kreativci na vijeću usuditi govoriti otvoreno i ne daj Bože kritično jer će doživjeti odmazdu od glavnog urednika, odnosno glavnog ravnatelja ili točnije glavnih nadzirača, cenzora, glavnih šaptača, pa bili oni u osobi gospođe Ankice Mamić, bili u osobi gospođe Zrinke Bardić ili bili u osobi nekog trećeg, četvrtog i moćniji od prije spomenutih osoba. Ovo je treća vrsta šaptača. Za prve dvije ste sigurno čuli i čak ste ih gledali, jednog na filmu, drugog na televiziji, treće ćete samo nadzirati iza kulisa. Treću vrstu šaptača postoji samo u Hrvatskoj. Ovim izmjenama javna televizija izgubila je svaku šansu. Što se promijenilo u prijedlogu između izmjena i dopuna Zakona o HRT-u između dva čitanja? Nije provedena javna rasprava i nisu se uvažile primjedbe izrečene od stručne javnosti, od saborskih zastupnika i udruga civilnog društva. Skraćeni su neki rokovi i sada ravnatelj zamislite postavlja glavne urednike na temelju natječaja. Nema obvezujućih mišljenja novinara jer se slobodno mislećih novinara vlast plaši. Pa kako bi se onda dogovorili stalno ponavljaju neki zastupnici. Kako bi se novinari dogovorili? Oni su k'o rakova djeca, dogovorili bi se, ali vama je cilj da se ne dogovore. Vijeće je bilo sastavljeno od ljudi koji su pripadali prije svega političkim opcijama, bili su kaži mnogi trećerazredni političari, a gazde su se samo skrivale iza njih, slažem se. Ali izaberimo u vijeće kvalificirane ljude koji neće ovisiti o politici. Ti isti koji štekću na vijeće valjda će ukinuti izbore za ovaj Parlament jer po njima narod je često birao krivo. Intencija je vidi se jasna, pokoriti, staviti u vlastitu funkciju, javni medij. A kako se moglo, moglo se drukčije. Trebao je Sabor izabrati Nadzorni odbor i Programsko vijeće. Taj Nadzorni odbor je trebao izabrati glavnog ravnatelja, Programsko vijeće je trebalo izabrati glavne urednike uz obvezujući mišljenje novinara. Obvezujuće mišljenje novinara je ključno za demokratičnije funkcioniranje javne televizije. I najveći problem, najveća zamjerka ovom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o Hrvatskoj radio televiziji je upravo u tome što je isključila javnost. Ovim prijedlogom zabija se lijes na kojem piše blago počivajuća sloboda medija. Uvodi se izravna što državna što stranačka cenzura. Hrvatska radiotelevizija koja mora biti plafon u medijskim slobodama prouzročiti će potpuno gaženje medijskih sloboda. Politika će u potpunosti zagospodariti javnim medijem, a to je dokaz da nam treba tutor i da ono što svako malo dobivamo iz Bruxellesa da treba biti u imperativu. I sve ono što se dogodilo jučer na odboru i ovo što se događa danas i ovo preskakanje dnevnog reda samo je dokaz da namjere sa ovim zakonom nisu časne. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Samo napomena kolega Vukšiću, nije bilo preskakanja dnevnog reda. Imamo ispravak netočnog navoda kolega Marin Jurjević. Izvolite kolega.
Netočna je teza kolege Vukšića da preuzimanje odgovornosti čine bit autokratske vlasti. To je zaista ta teza da se čovjek prekriži ni livo ni desno. To je totalna ignorancija, totalno neznanje. To je čista demagogija onih koji ionako nikada neće preuzeti odgovornost vlasti kao misle da mogu govoriti ili kako se to kaže u Splitu da mogu štrapat prvo što im padne na pamet. I još bih svima preporučio nije ovo literarna grupa ovo je Hrvatski parlament. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. Ispričavam se kolegice Antičević, nisam primijetio. Ne, ne, nisam primijetio. Ne mogu vam dati riječ, oprostite.
Kažete kolega da je …
Kolegice Antičević, oprostite nisam primijetio da ste najavili ispravak netočnog navoda i ne mogu vam dati riječ [[Upadica Antičević: Samo malo!]] Ne, ne. Nastavljamo. Ne možete govoriti [[Upadica Antičević: Ali onda mogu vam nešto kazati. Ja ću samo jednu rečenicu reći.]] Kolegice, molim vas držimo se Poslovnika [[Upadica Antičević: Pa ja se držim Poslovnika.]] Ne, ne držite se Poslovnika [[Upadica Antičević: Ali ja samo želim nešto u buduće reći. Pusti me da govorim. Želim nešto reći.]] Kolegice ne možete govoriti, ne možete iz klupe govoriti. Kolegice Antičević izričem vam opomenu. Ne možete govoriti iz klupe, niste dobili riječ. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova. U ime kluba SDP-a, kolega Josip Kregar. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ministrice, dame i gospodo. Pale su teške riječi i nastala je atmosfera u kojoj se sve manje govori o zakonu. Govori se o mnogim drugim stvarima, izjavama koje doista možda se i tiču televizije. Možda se tiču naših osjećaja, nekih rizika koje budućnost nosi, na koju ćemo stranu prema demokraciji ili autoritarnom poretku. Ali u ovom zakonu nema riječi odnosno premalo se govori. Zbog toga htio bih odmah konstatirati da potreba za donošenjem ovog zakona postoji. Ja sam naravno bliži kolegi Vukšiću koji smatra da u tome kasnimo. Ali molim to ne znači da smo u nečemu u ovom prijedlogu krivi. Ja znam da postoji silno očekivanje da se što brže riješi ta situacija pa i ova podjela je zapravo na podjelu više na one koji žele status quo da se ništa ne mijenja i kojima je ovako dobro kako je danas i na one koji su obećali i sada zagovaraju promjene. Ali vratimo se na zakon jer sam rekao da potreba za takav zakon postoji. Postoje pisani i nalaze se u dokumentu i postoje nepisani razlozi ali notorni svima koje ću i izreći, koji govore u prilog donošenja ovakvog zakonskog teksta. Naravno, da bismo mi možda više voljeli jedan Zakon o medijima i o medijskim slobodama, jedan integralni zakon koji je i najavljen. Ali vjerojatno uz ovakve opstrukcije i uz ovakav način rasprave neće tako brzo biti donesen. Ali postoje neke bjelodane stvari koje se vezuju uz donošenje ovog zakona i trebaju biti rečeni. Prije svega institucije upravljanja Hrvatskom radio televizijom su blokirane i nefunkcioniraju. To se ne može riješiti jednostavnim novim izborom članova jer se radi o tome da je i sadašnja situacija rezultat sistema koji je pokazao i svoje loše rezultate. Ne radi se toliko o političkim opcijama više jer Hrvatsku radio televiziju ne kontrolira ni jedna politička stranka. Nema više nazivanja od strane ministra i komentiranja toga što je bilo rečeno. Ali to ne znači da vanjskih i nelegitimnih utjecaja ne, štoviše ima ih više nego ikada. Pa sami ste zadnji puta govorili o tome kako dolaze delegacije i novinari i drugi zainteresiranih za lobiranje u pojedinoj stvari. Radi se više o osobnim interesima nego o načelnim stvarima, jer zagovornici status quo imaju sasvim konkretne ciljeve. Njima nije stalo niti do ovakve polarizacije, niti do plemenitih riječi o tome kako će se sačuvati demokracija i o tome da li je ovaj ili nije ovaj zakon majka svih zakona u medijskim slobodama. Druga stvar, sasvim je bjelodano da postoji nešto što ne mogu nazvati drukčije nego crnom listom novinara na Hrvatskoj radio televiziji. U ovom međurazdoblju dok institucije ne funkcioniraju mnogi su od djelujućih institucija prije svega uprave i neodgovornih urednika uklonjeni sa svojih položaja, pa novinari koje smo smatrali simbolima medijske demokracije nemaju više pravo već imaju zabranu pojava na Hrvatskoj radioteleviziji. Lista njihovih imena je dosta dugačka. Ali da jedan Denis Latin ne može više na televiziji dobiti emisiju, da se uklanjaju emisije zbog toga što su bile pa recimo i politički nepočudne jer su otvarale neke nezgodne teme. Pa to je istina. Neće biti to popravljeno samim ovim zakonom, neće, ali je sasvim jasno da je to posljedica nesređenog stanja na HRT-u. Osim toga pa nećemo moći zanemariti ni činjenicu da su se počeli pokazivati ili otkrivati i kriminalni aspekti slučajeva. Činjenica da postoji tako jaka i velika vanjska proizvodnja, činjenica da toliki broj ljudi na HRT-u ima tako malu produktivnost u programu je zabrinjavajuća, ali je još više zabrinjavajuća zbog toga što se tu radi o velikim sredstvima i velikim poslom. Ne uvijek sasvim transparentnim i ne sasvim poštenim. Pri kraju još dvije stvari. Tu je bilo govora u ranijoj raspravi o tehničkoj opremljenosti televizije i njenoj usporedbi sa zapravo tehničkom opremljenosti privatnih televizija. I pokazalo se, i doista je to istina, da postoji jedno veliko, enormno kašnjenje, da su sredstva potrošena ali tehnološka revolucija na HRT-u nije uspjela. I da je to nešto što samo po sebi bi već zvalo na alarm i govorilo o potrebi da ste nezadovoljnima sadašnjim poretkom stvari. Ja program neću komentirati. Previše ga svi gledaju pa mislim da je i to razlog da postoji jedno rašireno nezadovoljstvo na HRT-u. Ali zaključit ću sa ovim prvim dijelom. Neki jednostavno vole mutnu vodu pa onda zagovaraju status quo jer u tome se neki dobro snalaze. Oni koji žele promjene i oni koji žele ubrzati promjene i oni koji žele medijske slobode i otvaranje HRT-a profesionalnijem i boljem radu oni se ne mogu zadovoljiti sa onim što je status quo, a ne može se on promijeniti niti se to može promijeniti bez ja bih rekao dosta značajnih zahvata u strukturu tijela odlučivanja i upravljanja HRT-om. Ovaj zakon se ne tiče drugih stvari. On se tiče načina vođenja HRT-a, a tu možda imam i nešto drugačije stajalište od mojih prethodnika. Prije svega ja bih pozdravio onu promjenu koju ste uveli početnim članovima zakona koji se tiče zalaganja za predavanje legitimnosti i jačeg programskog udjela za one emisije koje se tiču javnog zdravlja, Domovinskog rata ili manjina. Ali ono što je glavni sadržaj zakona tiče se odnosa između triju glavnih tijela. Jedno je ravnatelj, drugo je Nadzorni odbor i treće je vijeće, odnosno Programsko vijeće. Što se tiče Nadzornog odbora njegova uloga je prilično velika. Ona odgovara onoj ulozi koju ima Nadzorni odbor u kompanijama pa i javnim i komunalnim poduzećima. Prema tome, ravnatelj nema takvu slobodu kakva mu se ovdje pripisuje. Ali kad kažem ravnatelj ima nešto što želim istaknuti. U ovoj situaciji mi moramo imati ravnatelja opremljenog i osiguranim sredstvima uvođenja reda jer zapravo podijeliti ovlaštenja i zamagliti ovlasti pojedinih tijela značilo bi ravnatelja svesti na drugorazrednu figuru kojom netko iz sjene, a sa puno iskustva ili sredstava, može upravljati. Zbog toga ja mislim da nije ništa pogrešno u tome da ravnatelj ima jak i istaknut položaj, da ima ovlaštenja upravljanja Radiotelevizijom. Uostalom tu je bilo govora da je to nepoznato. Pa čekajte sve do prethodnog zakona pa uvijek smo imali pojedinca kao ravnatelja, a ne upravu. Ja se sjećam gospodina Galića kao ravnatelja i svi su ga hvalili. Ja bih ga i danas pohvalio. Pa bio je pojedinac, a ne tročlana uprava. Što se tiče vijeća tu je njegova uloga, gospodin Vukšić je to govorio, kaže premala, sveden je na fikus. Nisam sasvim siguran, pogledajte članak 15. zakona – Programsko vijeće ima jaka ovlaštenja. Ono će ih morati i primjenjivati. Ono neće odlučivati o svakodnevnim poslovima, ali to da jedno tijelo provjerava, nadzire, daje upute nikako nije oduzimanje ovlaštenja tom tijelu, dapače samo za svakodnevno poslovanje neće odlučivati jedno takvo kolektivno i korektivno tijelo. Nadzorni odbor nadzire, on ne vodi, i to je ta značajna razlika. Međutim, ima i jedna važnija stvar koja se tiče sva ta tri tijela i istaknuto je u problemu koji se ovdje ističe kao problem konsenzusa od izbora članova i sastava tih tijela. Mislim možda prije toga samo naglasiti činjenicu da doista Glavni ravnatelj je pojedinac, a na njega će se svi ti principi i primjenjivati. Prvi princip je transparentnost izbora. Ja kad čitam taj zakon imam taj dojam. Pa pazite, predviđeni su i to precizno dosta kriteriji koje mora zadovoljiti svaki kandidat. Nadam se da će ih biti dosta. I uostalom neće se javiti nitko ako ne bude imao ovlaštenje. Druga stvar, postupak koji je ovdje predviđen je transparentan više nego ikada. Ovdje se predviđa da će ta osoba morati izložiti javno svoj program, da će pred, a Odbor za informiranje itd. našeg Sabora dobiva presudnu ulogu u tom postupku i bit će tijelo odgovorno osigurati kvalitetu izbora i transparentnost postupka. Što se tiče prava odbora i svih članova zapravo Sabora da ispituju i provjeravaju stavove kandidata to je jedan veliki dobitak. Kao što je recimo, usput rečeno, mislim i veliki dobitak u ovlaštenju vijeća da ne smije intervenirati prije emitiranja emisije. To je zabrana cenzure koja se ovdje dosta eksplicitno i vidi, vrlo na praktičan način daje. Što se tiče savjetodavnog mišljenja koje se tiče zapravo ravnatelja i onih urednika bilo bi dosta teško provedivo da takvo mišljenje bude obavezno jer to bi tek značilo, ovdje je gospodin Vukšić govorio o konfliktu interesa, birat će ga ljudi kojima će odgovarati osoba jednog određenog profila. Nastavit ćemo one borbe klika i grupa koje postoje na HRT-u to uopće nitko ne skriva. Savjetodavno mišljenje je međutim jedan dobar korektiv i uputa da se primjeni ono načelo koje se ovdje poriče, a to je načelo konsenzualnosti. Ono vrijedi i za druge stvari. Pogledajte članak 8. stavak 4. prijedloga ovoga zakona koji upućuje na postupak unutar ovoga Sabora, konzultiranju, usuglašavanju mišljenje između klubova. Pa to je … [[Govornik se ne razumije.]] konsenzualnosti, a to da na kraju će odlučiti većina i to je točno, ali to je i ranije bio slučaj. Osim toga htio bi još neke stvari navesti, komentirati jer vrijeme ističe. Prvo, gospoda prethodnici su naglasili da rasprava nije bilo, rasprava je bilo, pa sam gospodine Vukšić, ja ću ga citirati, kaže: "Ovih mjeseci traje rasprava." i to je točno. Ta rasprava je prvenstveno služila tome da se raščiste stavovi i da se uputi na potrebu brzine donošenja ovakvog zakona. Tu ništa nije sasvim novu, tu ništa nije tako ne raspravljano, pa mi smo raspravljali satima o nacrtu tog zakonskog teksta. Dakle, rasprava je bilo. Tu je dovedeno u pitanje i postupak europskog konzultiranja. Ja zapravo pohvaljujem ministarstvo da se upustilo u taj vrlo tegobni postupak rasprave i konzultiranja sa Europskom komisijom. Ono, međutim što u tome mislim da nije sporno, je da Hrvatski sabor donosi odluku, Europska komisija daje mišljenje. I mislim, sad imate ta podijeljena dva pisma. Pismo neupitno potvrđuje suglasnog, odobrenje, ako neko želi na taj način, da se taj zakon usvoji. Ne da ostane onako kako je bilo. Zbog toga politika Europske komisije u Hrvatskoj ovisi doista o nama, ali mi u ovom slučaju smo vezani samo jednom stvari, a to je da pošteno i iskreno izražavamo svoj stav, da tražimo njihovo mišljenje, al da odlučimo prema onome što je naša volja. I dozvolite da to sve sažmem u tri stvar. Prvo, ovaj zakon je nužan jel na to sile odnosi koji postoje na Hrvatskoj radioteleviziji. Drugo, on je potreban zbog toga što financijska i druga situacija Hrvatske radiotelevizije zaslužuje i traži čvrsto jače vodstvo. I treće, ne može se unaprijed diskvalificirati bilo koja politika koja će uzeti ovaj zakon kao instrument, kao nedemokratska ili protiv slobode medija. Pričekajte, vidite, bilo je prilike pokazati … [[Govornik se ne razumije.]] da zaključak svih bude iskren, takve politike do sada nije bilo.
Hvala lijepa. Imamo 2,4,6,8 ispravaka netočnih navoda na vašu raspravu. Prvi se javio Davor Ivo Stier. Izvolite kolega Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kregar rekli ste da glavna stvar je urediti odnose između tijela u HRT-u. Da je to glavno pitanje ovog zakona, onda bi se uredili odnosi između tijela, a ne nečin izbora tih tijela. Dakle, vi idete zapravo…
Javili ste se kolega Stier, ispravitE netočan navod. Ne, ne.
Pa da to nije glavno pitanje, nego glavno pitanje je kako ćete izabrati, i naravno ne tako da bude participativno, nego da vladajuća većina može izabrati koga god želi. Hvala.
Kolega Stier ovo nije ispravak netočnog navoda. Oprostite, ali nije. Sljedeća za ispravak javila se Sunčana Glavak. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ispravit ću netočan navod. Kolega Kregar rekli ste Nadzorni odbor ima ulogu kao u komunalnim poduzećima, ovo je doista strašno što smo čuli. Ja sam i u raspravi prošli puta u prvom čitanju apelirala na to da ne promatramo Hrvatsku radioteleviziju kao poslovni subjekt, već kao javni medij ili javni servis. I netočno je to što kažete, jer naime u poduzećima, pa i komunalnim, ili HEP-u, ili ostalima postoje uprave, a vi ovdje suspendiramo upravu i istodobno tamo nadzorni odbor može kontrolirati ravnateljstvo, razumijete. Vi potpuno brkate neke stvari. Osim toga, nešto vam moram priznati, bili ste vrlo iskreni danas, za razliku od vaših kolega, da se neće javiti nitko…
Hvala. Ovo je već replika kolegice Glavak, oprostite. Morat ćemo pričekati. Kolegice Glavak, molim vas završite.
… za funkciju glavnog ravnatelja tko neće imati ovlaštenje i napokon ste glasno rekli ono što mi stalno govorimo. Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Hvala lijepa.
Morat ćemo pričekati novi Poslovnik, tada ćete moći replicirati. Hvala. Sljedeći za ispravak javio se Jasen Mesić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Naime, cijenjeni profesor Kregar je izrekao netočni navod kada je rekao da će Nadzorni odbor sad imat ovlasti kontrolirati ravnatelje i ravnateljstvo. Naime, u opsegu i djelokrug rada Nadzora odbora se ništa ne mijenja u odnosu na važeći zakon. Jedino što se mijenja je način izbora. Prema tome, Nadzorni odbor će moć isto što je mogao i do sada sukladno zakonu. Zato ispravljam taj netočni navod.
Hvala. Sljedeća za ispravaka javila se zastupnica Ana Lovrin. Izvolite kolegice.
Gospodine potpredsjedniče. Dakle, netočno je kolega Kregar rekao da se pitanje upravljanja HRT-a ne može riješiti provođenjem važećeg zakona, koji je a pro po donijet konsenzusom u ovom Saboru. Istina je da je to itekako moguće, da su na vrijeme izabrani članovi, nedostajući članovi tijela koja su trebali imenovat ravnatelja dvotrećinskom većinom.
Oprostite kolegice Lovrin, ovo je ispravljenje mišljenja.
Ne, ne nije ispravljanje mišljenja, to je bila konstatacija. Ovo je bila konstatacija.
Ne, ovo je mišljenje. To je mišljenje kolegice.
Gospodine potpredsjedniče bilo je egzaktno rečeno da je nemoguće.
Oprostite, završili ste. Oduzimam vam riječ. Nemojmo koristiti ispravak netočnog navoda za ispravljanje mišljenja.
Nije točno, ovo je nasilje, ali dobro, dobit ću opomenu. Hvala.
Sljedeći se javio zastupnik Josip Đakić. Kolega Đakiću izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa u nizu netočnih navoda koje je cijenjeni profesor izrekao ja ću samo jedan ispraviti, a to je da je, da će se moći javiti na natječaj za glavnog ravnatelja samo oni koji će imati ovlaštenje. To je apsolutno netočno, i to ne stoji nigdje u zakonu, ali vjerujem da ste mislili na ono da će imati potvrdu o parterskoj podobnosti. To je vjerojatno to trebalo biti.
Hvala. Sljedeći ispravak. Molim vas kolege. Sljedeći ispravak javio se kolega Branko Vukšić. Izvolite kolega Vukšić.
Poštovani profesore vi ste rekli da sam ja rekao da je bilo rasprave o ovom zakonu mjesecima.
Ovih mjeseci traje rasprava, tako ste rekli.
Da, ali ne o zakonu. O zakonu čak, raspravlja se o Hrvatskoj radioteleviziji. Čak ni ministrica u svojim prvim nastupima, nastupnim nastupima je govorila o zakonu u kojem Programsko vijeće glavnog urednika bira i u kojem je obvezujuće mišljenje novinara.
Hvala. Sljedeći za ispravak javio se kolega Branko Bačić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa u stvari već su moje kolege dijelom ispravile taj netočan navod gospodina Kregara koji je rekao da je za prijavu, za natječaj za člana Programskog vijeća potrebno ovlaštenje. Ja sam shvatio kao dopuštenje za prijavu. Pretpostavljam da je to lapsus u ovom slučaju bio jer tako u zakonu ne piše ali se bojim da to ustvari nije bio lapsus da ustvari to jest duh ovog zakona da će se javljati samo oni koji za to budu imali dopuštenje od onoga, a znamo od koga.
I zadnji ispravak netočnog navoda kolega Dinko Burić. Izvolite kolega Burić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Kregar ispravljam vaš netočan navod kako je mišljenje komisije da ustvari dalo suglasnost za ovakav prijedlog zakona. Neću to elaborirat nego ću u svojoj raspravi reći točno što je komisija rekla.
Hvala. Sljedeći za raspravu u ime kluba HNS-a kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je konačni prijedlog izmjena i dopuna jednoga važnoga zakona. Ističem to jer se stječe dojam da se donosi …, stječe se dojam o onome što smo čuli iz nekoliko prijašnjih rasprava i iznošenja stavova kroz tzv. ispravke netočnih navoda. Ne, ne donosi se novi zakon nego se iz postojećeg zakona izvlači ono što je najbolje, ostavlja se i unapređuje prijedlozima kako izmijeniti one odredbe koje su do sada omogućile nažalost da nefunkcionalnost HRT-a ali ono puno gore od toga a to je netransparentnost njenoga funkcioniranja dođu do nevjerojatnih razina pa ako hoćemo i opsega. Dobro je da je Ministarstvo kulture dobro i pomno proučilo sve ono što je rečeno 21.lipnja i nakon toga i što je iskoristilo mogućnost da ovaj prijedlog dostavi na vrijeme kako bi se izmjene i dopune zakona izglasale prije ljetne stanke kako bismo svima onima koji na HRT-u rade pošteno rade i osjećaju je svojom kao kreativci i marljivi ljudi kako bismo im omogućili i otvorili prostor za kreativnost ali jednako tako i za sve ono što žele učiniti kako bi HRT doista postala javni servis. U ovakvim okolnostima nažalost to im nije dopušteno. Kolega Kregar reče da su popisi takvih koji su izgradili ne samo svoj integritet novinarski, autorski nego su neosporno dali svojim radom i obol demokratizaciji društva koji su pokazali višu razinu društvene odgovornosti čak i od one koja bi se od njih očekivala, dakle da je popis takvih koji ne smiju dospjeti pred ekran ili pred mikrofon nažalost sve dulji. I to već svjedoči da situacija na HRT-u nije dobra. Dobro je da se izmjenama i dopunama u ovoj konačnoj varijanti koja je pred nama unapređuju neki instituti, prije svega preveniranje blokada nadzornog odbora i programskoga vijeće odnosno omogućavanjem da se konstituiraju čim se izabere većina članova, odnosno preveniranje situacija u kojima bi netko od članova zbog ovog ili onoga razloga ostao neizabran. Također je dobro da se imenovanje glavnih urednika i urednika programa glavnih urednika programa zapravo daje u proces na javni natječaj čime se zapravo uvodi transparentnija metodologija odabira a i viša razina kod odabira viša razina odgovornosti. Točno je, rasprava o ovom dokumentu kojega imamo ispred nas formalno pravno traje relativno kratko jer je formalna procedura od momenta kada se nacrt izmjena Zakona o HRT-u našao pred Hrvatskim saborom pa do danas trajala relativno kratko. Ali nije ona nastala sama od sebe, nije nastala niti takva procedura niti sadržaja onoga o čemu se raspravljalo. To su rasprave koje traju ne samo mjesecima nego i duže. Danas smo čuli nekakvu vrstu žala, ja bih nazvao to prilično licemjernim jednim načinom komunikacije kada se tuži neto ovdje na ovoj govornici što se ne čeka eto jedan okrugli stol nevladinih udruga na kojemu bi valjda imalo biti rečeno sve što je relevantno o ovome zakonu. Ja sam i mnogi drugi zastupnici iz ovoga Doma sudjelovao na dosta skupova koji su organizirali i Hrvatsko novinarsko društvo i sindikat ali isto tako i druge osobito koalicije nevladinih organizacija osobito u proteklih godinu dana i nigdje nisam vidio predstavnike HDSSB-a, nigdje nisu pokazali razinu interesa da se uključe u tu raspravu da kažu što stranka o tome misli ali nisam vidio niti predstavnike HDZ-a sve donedavno dok nisu kreativci na HRT-u organizirali javno prikazivanje onog filma "5 minuta do 12" kojim su pozvali na spas javnoga servisa. Tek tada su se pojavili predstavnici HDZ-a. Danas na taj način govoriti, izražavati žal što se nije civilno društvo uključilo zapravo je licemjerno. Niste slušali civilno društvo ni u ono doba kada ste imali mogućnost promijeniti stvari jer ne zaboravimo na izborima se konstelacija odnosa promijenila prije nešto više od 6 mjeseci, a problemi na HRT-u postoje jako, jako dugo. Meni je potpuno razumljivo kada gospodin Mesić pa maka i u ime svoga kluba govori na način na koji govori jer i on osjeća stanovitu odgovornost kao ministar kulture za stanje na HRT-u, bivši ministar kulture, kao ministar kulture u vremenu i kada je donsen zakon kojega sada mijenjamo i kada su se dogodili najveći problemi na HRT-u. možda je to obranaški stav da umjesto da se kritički govori o propustima zapravo sada viče o onome što se želi mijenjati kako bi se od sebe odmaknula stvarna odgovornost za ovo postojeće stanje. Dopis iz Europske komisije koji je dostavljen Ministarstvu kulture ovdje se uzima kao argument tezi da je Europska komisija protiv ovoga zakona. Pa ja bih molio kolege zastupnike koji na taj način nastupaju da najprije kažu javno da li su glasnogovornici Europske komisije ili zastupnici u Hrvatskome saboru, to da u startu raščistimo. Drugo, mišljenje s preporukama došlo je iz Uprave za proširenje. Nije došlo iz Glavne uprave za informatičko društvo i medije, nije došla iz uprave koja je stručna za ovo područje i nije obvezujuće jer ne postoji acquis. Dakle budite minimum korektni i recite kad govorite o tome da se ne poštuje ono što je Europska komisija preporučila, da ne postoji obveza da se to što Europska komisija u ovome slučaju preporuča ugradi u hrvatske zakone, jer doista ne postoji. A ja ću vas podsjetiti što ste radili do prije 7 mjeseci. Vi koji danas govorite da preporuke i kondicionali koji su nam došli iz Uprave za proširenje jesu vrhunaravni standardi koje moramo poštivati. Vi ste do prije godinu dana tu istu Europsku komisiju otvoreno lagali i varali na način da ste prijedloge zakona koje ste donosili u Hrvatski sabor falsificirali jer ste ono što je na engleskom jeziku prevodili na hrvatski s greškom pa smo u prošlome mandatu neke zakone po tri puta morali donositi zato što vam ih je Europska komisija vraćala na doradu, zato što niste poštivali ono što je pisalo u certifikatu u zakonu. A taj certifikat u ovaj zakon niti postoji niti mora postojati. Tada ste varali Europsku komisiju, a ovo nema veze s tim. I vi nam ne možete držati prodike o tome kako se i na koji način poštuju preporuke ili nalozi. U onom slučaju su bili nalozi jer se radilo o obvezi pretakanja europske pravne stečevine u konkretne formulacije u našim zakonima. Toga ovdje nema. Druga stvar. Zamjerka o tzv. kvalificiranoj i 2/3-skoj većini koju nam ovdje nudite kao argument je zapravo kukavičje jaje. Vi vrlo dobro znadete da Zakon o HRT-u se nije morao donijeti po tzv. 2/3-skoj većini. To što je on postigao konsenzus brojem ljudi koji su za njega glasovali pa oprostite to se događa svakoga petka. Svakoga petka najmanje pola zakona koji se usvoje u ovome Visokom domu dobije gotovo sve glasove zastupnika koji su u Sabornici. Ali nigdje nije propisano da ti zakoni moraju biti doneseni 2/3-skom većinom i neće ni biti zato jer to definira hrvatski Ustav. A druga stvar, pitanje izbora glavnoga ravnatelja. Onoga časa kada se odlučuje o tome u Hrvatskom saboru mora se poštivati hrvatski Ustav koji definira što to Hrvatski sabor donosi po običnoj, po kvalificiranoj, a što po 2/3-skoj većini. To što se on dosad birao po 2/3skoj većini ali ne u Saboru, ste prešutjeli. On se birao negdje drugdje i to je onda bilo moguće transferirati odnosno transponirati nekim propisom u nadležnosti i obveze nekog drugog tijela. U ovom slučaju mi tu obvezu niti imamo, a bilo bi vjerojatno i došli bismo i u situaciju kad bi se netko zainatio da traži ustavnost toga zakona da bi ga vjerojatno i srušio. Sve to prešućujete iz vrlo prizemnih političkih interesa, da se odmakne fokus javnosti od stvarnoga stanja. Očito je da što se više bližio datum konačne rasprave o ovome zakonu pa i njenoga donošenja to je nervoza u nekim krugovima sve više i više rasla. To su različiti krugovi, različiti kumovi, različiti interesi i interesne grupe, svi zagovornici status quoa. To su oni koji su redovito nazivali urednike na HRT-u svake večeri ili svakoga jutra da bi im rekli što smiju raditi, što ne smiju raditi, koga se smije pozvati u emisiju, koga se ne smije pozvati u emisiju. Nemojte me tjerati da govorim o imenima i konkretnim slučajevima jer u tome slučaju govorili bismo o HDZ-u i o konkretnim dužnosnicima i ministrima vaših vlada. Vi vjerojatno iz tog rakursa i s tim osjećajem što ste radili ne vjerujete ni jednoj ni drugoj vladi i ja mogu razumjeti vašu poziciju jer vi očekujete da će se prema HRT-u ponašati i sljedeće vlade jednako kao što se ponašala i vaša. Ja to kažem mogu razumjeti, ali ne moram prihvatiti. Više se ne smije dozvoliti situacija da šef kabineta predsjednika ili predsjednice Vlade direktno naziva urednika u informativni program ili urednika pojedine emisije uvjetuje tko može sjediti u studiju ili tko može nastupiti u kojoj emisiji. Ja se nadam da je to vrijeme prestalo u prosincu prošle godine i da se više nikada neće ponoviti. Nažalost, ponavljalo se i poslije prosinca ali ne s pozicije vlasti nego s pozicije stranke koja se impregnirala u sustav upravljanja HRT-a, pa i unutarstranačkoj kampanji HDZ-a nazivalo se, tražilo i zahtijevalo tko može, a tko ne može sudjelovati u pojedinim emisijama. I to je postojalo. Dakle razumijem iz kog rakursa kritizirate kad kritizirate, ali budite do kraja otvoreni. Prijedlozi kojima će se postojeći Zakon o HRT-u unaprijediti svakako će osigurati transparentniji model upravljanja, podići će razinu odgovornosti svih onih koji budu obnašali odgovorne dužnosti u sustavu HRT-a, dovest će ih u poziciju da ne smiju birati podobne i gore od sebe jer će time ugroziti sebe i izvršenje vlastitih obveza i vlastitih zadaća definiranih ne samo zakonom, ne samo statutom HRT-a nego i ugovorom između HRT-a i Vlade. I svakako će omogućiti da se javnost neposrednije odnosi prema relevantnim pitanjima kao što je ispunjenje obveza javnoga servisa i da se dođe konačno u situaciju da većini građana ne bude ovo što je sada, a to je da ih je baš briga što se događa na HRT-u jer je više ne cijene i jer je više uopće ne uzimaju u ozbiljno kao relevantan medij nego upravo suprotno, da ih itekako zanima kako se troši više od milijardu i 200 milijuna njihovih novaca koji se svake godine alociraju za funkcioniranje HRT-a i da budu zainteresirani i privučeni kvalitetom programa. Mi smo gospođo ministrice kao klub zastupnika predložili da podignete letvicu i u slučaju izbora glavnoga ravnatelja na način da sa pet godina kako je to sada formulirano, pet godina radnoga iskustva u upravljanju poslovnim sustavima podignemo to na 10 godina iskustva na odgovornim poslovima u medijima ili drugim poslovnim sustavima. I još nešto na kraju želim reći, vašim prijedlogom Konačnoga prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u izazvali ste buru na dijelu političke scene. Ja vam čestitam između ostaloga jer ste nam još jednom omogućili da na čistac istjeramo sve one koji su zatečeni s pekmezom, s prstima u pekmezu koji se zove Hrvatska radiotelevizija. Nadam se da su takvima koji su Hrvatsku radioteleviziju koristili za svoje privatne i političke, stranačke interese da su ta vremena prošla, odnosno da su tim gospodarima situacije na HRT dani odbrojani.
Vrijeme kolega Beus. Hvala. Vaša rasprava je izazvala buru. Imamo 4 povrede Poslovnika i 8 ispravaka netočnih navoda. Povreda Poslovnika, prvi se javio zastupnik kolega Jasen Mesić. Izvolite kolega. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Smijem pročitati gospodine potpredsjedniče? [[Upadica Batinić: Da, da morate kazati koji članak Poslovnika je povrijeđen.]] Dobro. Ja ću vam onda pročitati. Naime, radi se o članku 214. gdje je prekršen da se u svom govoru nije držao teme o kojoj se raspravlja, da je na neki način omalovažavao i vrijeđao druge zastupnike i da je svojim ponašanjem ipak odstupio od općih pravila ponašanja u Saboru. E sad, mogu navesti zbog čega je … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] [[Upadica Batinić: Mikrofon uključite.]] HDZ-a da smo varali, prevarili, obmanuli Europsku komisiju kad smo donosili zakone bitne za postupak pridruživanja. Naime, o tome je vodila brigu i to vrlo dobro vodila brigu gospođa Pusić koja je tada kontrolirala nacionalna vijeća u odnosu za pregovore sa Europskom komisijom i to joj ne bi moglo promaknuti. To je potpuno nedovoljno [[Upadica Batinić: Vrijeme kolega Mesiću. Evo isteklo vam je vrijeme. Žao mi je.]] E dobro, ali imamo još 20 ispravaka netočnih navoda tako da nije problem.
20, nisam zabilježio vaših 20. Hvala. U ovoj sabornici je bilo, dat ću pojašnjenje vezano za što ste najavili povredu članka 214. Poslovnika. Nisam izrekao opomenu nikome niti sam prekidao bio. Bilo je još i žešćih, odnosno jačih da tako kažem rasprava. Međutim, nisam sa time kolegu Beusa opomenuo, jer postoje činjenice za ono što on tvrdi. Međutim, to je nešto što vas upućujem na Odbor za Ustav i Poslovnik da oni procijene da li je bila Poslovnika od strane Gorana Beusa Richembergha, članak 214. ovo što ste iznijeli. Sljedeća se javila zastupnica Đurđica Sumrak za povredu Poslovnika. Izvolite kolegice.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa meni je jako žao što ste vi ovo sad rekli. Naime, ja bih sad htjela i vas upozoriti [[Upadica Batinić: Koji članak Poslovnika?]] da članak 214. Rekli ste da kolega Beus, dobro on je poznat po tome, uživa vjerojatno sad što mi sad svi dižemo pločice. Međutim poznato je to njegovo. Vrijeđa i prošli saziv ovog Hrvatskog sabora, cijeli Hrvatski sabor, hrvatsku Vladu, pa evo i svoju potpredsjednicu stranke gospođu Pusić, današnju ministricu kad je rekao da su se zakoni falsificirali, oni zakoni za Europsku uniju. Prošla Vlada je završila pregovore, dobila sv čestitke Europske unije. Sram vas može biti! A gospodine potpredsjedniče vi ste sada rekli da postoje za njegove riječi i dokazi. Pa ja vas lijepo molim da se vi ovdje ispričate ili da te dokaze donesete.
Radi se o prijevodu, radi se o činjenicama, radi se o prijevodu a nadam se da će biti prilike. Sljedeća se javila za povredu Poslovnika Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. I ja mislim da ste vi povrijedili Poslovnik i to članak 214. Jer niste opomenuli zastupnika Beusa Richembergha kada je omalovažavao i vrijeđao druge zastupnike čime je svim zastupnicima HDZ-a poglavito onima koji su nekad obnašali dužnost u izvršnoj Vladi rekao ovdje sa saborske govornice da smo falsifikatori i da smo podnosili falsifikate u ovaj Hrvatski sabor, a sjetite se da ste sada na sjednici opomenuli i komentirali kada je bilo izrečeno da gospođa ministrica laže što se slažem da nije lijepo rečeno. Moglo je biti rečeno da možda govori neistinu, ali na ovaj falsifikat što je kazneno djelo pa onda bi mogao podnijeti kaznenu prijavu protiv tih koji su falsificirali nešto Hrvatskom saboru niste ni komentirali, a niste ni sukladno Poslovniku izrekli opomenu zastupniku.
Ovakvo tumačenje, znate kad je bilo rečeno imenom i prezimenom tada sam upozorio i sada sam odgovorio kolegici Đurđici Sumrak i kolegi Jasenu Mesiću. Što se tiče povrede članka i od moje strane, članka 214. Poslovnika od strane kolege Beusa da uputite upravo Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav da da tumačenje. Hvala. Imamo ispravke netočnog navoda. Prvi se javio kolega Dinko Burić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, prvo ispravljam netočan navod uvaženog kolege koji je rekao da je ovim prijedlogom zakona se pokušalo izvući najbolje iz prethodnog zakona. A ja ću vam pročitati samo jednu rečenicu iz ovog mišljenja Europske komisije koja kaže: "Treba napomenuti kako se primjerenijim čine odredbe trenutno važećeg zakona koje spomenutoj nadležnosti daju Vijeću HRT-a, a Uprava HRT-a samo predlaže kandidate." Dakle, nije točno.
Radi se, to mi čitate pismo.
Nije točno. To nije točan navod i što se tiče vašeg netočnog navoda o tome da je Europska komisija da je HDZ obmanuo Europsku komisiju. Ja mogu samo reći da je on djelomično netočan. Nije obmanuta bila Europska komisija od strane HDZ-a. HDZ je obmanuo vlastiti narod.
Ispravljate mišljenje kolega Burić. Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda kolega Jasen Mesić. Izvolite kolega Mesić. Možda samo napomena evo neće vrijeme krenuti. Imate samo pravo na jedan ispravak netočnog navoda.
Bez obzira što ih imam jedno 15 zapisano.
Imate ih 15 tako je. Uporno ste dizali, ali ograničite se na bit. Imate jednu minutu. Izvolite.
Dobro. Onda ispravljam netočan navod da sam bio odgovoran ministar kad je donošen ovaj zakon. Ne to je bio kolega, gospodin Božo Biškupić. Ali samo moram reći da ne moram imati razloga obranački stav jer sam provodio vrlo savjesno važeće zakone, a netko drugi bi trebao imati obranački stav jer ne provodi trenutno važeće zakone i to kolega Beus vrlo dobro zna. Hvala vam.
Hvala vama. Sljedeći ispravak netočnog navoda kolega Davor Ivo Stier. Izvolite kolega Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Netočno je da smo mi rekli da moramo provesti to što Komisija kaže. Mi smo rekli da ako se već javite i kažete što je Komisija rekla da to morate točno citirati, a ne govoriti neistine. Netočno je da jedino, da bi se trebala glavna uprava koja je nadležna za medije javiti po ovome. Uobičajena je praksa kolega da glavna uprava za proširenje komunicira sa zemljom koja je u statusu kao što je Republika Hrvatska, pogledajte malo i vidjet ćete da je to uobičajena praksa. A naravno da Glavna uprava za proširenje onda kontaktira sa ostalim dijelovima Europske komisije. Netočno je to što se traži dvotrećinska većina za izglasavanje ovog zakona. Nitko to ne traži nego se spominje dvotrećinska većina za izbor Glavnog ravnatelja. I naravno netočno da smo mi obmanjivali Bruxelles. Ako je netko obmanjivao to možete pogledati i razgovarati sa ministricom Pusić pa vjerojatno to je dio i nekih vaših unutarnjih pitanja. Hvala.
Hvala kolega Stier, vrijeme. Sljedeći ispravak zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja ću odustati jer ne želim stvarno pločicama našim hraniti egotripove pa ni gospodina Beusa Richembergha.
Hvala. Sljedeći se javio kolega Branko Bačić. Izvolite, ispravak.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ja nisam koristio institut povrede Poslovnika već institut netočnog navoda. Naime, nije točno kolega Richembergh da je bivša Vlada falsificirala dokumente i time obmanula Europsku komisiju. I gospodine potpredsjedniče to nije samo netočan navod, to je uvreda svim članovima pregovaračkog tima, to je uvreda članovima bivše Vlade, to je uvreda i za
Shvatio sam kolega Bačiću i reagirao sam. Upućujem vas na odbor. Ispravite netočan navod.
Točno je gospodine potpredsjedniče, točan je navod da je bivša Vlada završila najteže pregovore koje je itijedna članica EU imala na putu da uđe u članstvo EU.
Hvala. Sljedeći zastupnik Željko Reiner. Kolega Reiner potpredsjedniče izvolite.
Ali još mi traje vrijeme čini mi se gospodine.
Ne, ne. Ne ispravljate navod.
Pa ispravio sam, dakle netočan je navod da je, ja sam rekao gospodine potpredsjedniče da je to netočan navod.
Radite povredu Poslovnika. Kolega Bačiću povrijedili ste Poslovnik. Ispravili ste netočan navod i počeli ste pričati o nečemu drugom. Uputio sam vas na Odbor za Ustav, Poslovnik da
Gospodine potpredsjedniče ja ispravljam netočan navod.
Govorili ste u ispravku netočnog navoda
Apsolutno
Molim vas dajte da završimo, budite kolegijalni. Dao sam potpredsjedniku Reineru riječ. Izvolite kolega Reiner ispravak netočnog navoda.
Gospodine potpredsjedniče niste mi dopustili da do kraja ispravim netočan navod. Nije mi jasno u čemu sam ja prekršio Poslovnik što ispravljam netočan navod? Ako mi to možete objasniti.
Nemam vam što objašnjavati. Rekao sam o čemu se radi.
A onda ste mi trebali dopustiti da do kraja dovršim.
Govorili ste, ispravili ste netočan navod. Počeli ste govoriti o povredi Poslovnika. Završili smo! Kolega Bačiću upućujem vas na Poslovnik. Potpredsjedniče Reiner izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne. Najprije sam dao riječ potpredsjedniku Reineru. Kolega Reiner izvolite.
Gospodine potpredsjedniče dozvolite mi da ispravim netočne navode vezane uz to da li moramo obvezno ili ne moramo poštivati ono što kaže Europska komisija. Naravno da ne moramo. Oni to ne traže od nas, nismo mi ni trebali pridružiti se EU. Ni to nitko nije nas tjerao. Prema tome, to je navod koji ispravljam kao krivi. A isto tako, želim vrlo jasno ispraviti navod jer onaj mitski dokument koji vidim da se stalno spominje, a nitko ga neće reći, jasno kaže u tome, dakle Europska komisija, da oni predbacuju da umjesto kvalificirane većine, oprostit ćete mi nisam ovjerovio svoj prijevod nego ga čitam iz engleskoga, nacrt zakona uvodi apsolutnu većinu u Parlamentu i stoga politička stranka koja drži većinu u Parlamentu može utjecati kad god želi. Dvotrećinska većina bi bila puno jači garant da se izbjegne politički utjecaj u ovom procesu. To piše unutra.
Hvala. Kolega Šuker, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora u ime kluba HDZ-a ja vas molim da nam omogućite da raspravljamo. Vi niste tu da raspravljate sa zastupnicima nego da vodite sjednicu i imajte isti kriterij prema svima inače ćemo se mi koristiti odredbama Poslovnika i onda ćete vidjeti kako će to izgledati. Ali, ja vas lijepo molim da se odnosite … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Kolegice i kolege svatko u ovom Saboru ima jednako pravo govoriti, a vaše tiranije je dosta i vaših tumačenja zakona je dosta.
Kolega Šuker … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Kolegice i kolege molim vas mir! Budimo korektni, budimo tolerantni. Kolega Šuker vi ste povrijedili Poslovnik. I izričem vam opomenu prema članku 214. Uvrijedili ste i prijetite predsjedatelju, a kolegi Bačiću i vezano vašim kolegama nisam nikada oduzimao riječ niti bilo kome drugome. I upravo radi možda delikatnosti i moje subjektivne procjene upućujem vas na Odbor za Ustav i Poslovnik. Znači, koristite poslovničku mogućnost. Izvolite kolega Šuker, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedavajući izrekli ste mi opomenu, a da niste rekli s čim sam prekršio Poslovnik. Ja sam se javio u ime kluba HDZ-a i molio sam vas samo kao predsjedavajućega da zastupnicima HDZ-a omogućite korektnu raspravu. Da ih ne prekidate, da im dozvolite da govore. I što ste mi vi napravili? Po starom partijskom sistemu bum opomenu. Kaj mi budete i zatvorom prijetili možda?
Kolega Šuker ovako, prema članku 214. koji govori, kaže: "Zastupniku se izriče opomena ako stavak 1., 2., 3., 4. i 5. omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja", a vi ste i neku dozu prijetnje izrekli. I sada u vašem ponovnom istupu opet prijetite i omalovažavate. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Reiner, molim vas. Samo da završim pa ćete onda, zapisao sam. Nemojte da moramo Poslovnik koristiti na onaj način koji nije primjeren. I ponovno tvrdim nisam oduzimao vašim zastupnicima riječ. Ali ono što jesam i što ću uvijek činiti i što je dužnost predsjedatelja da se držimo svi zajedno Poslovnika. I ponovno kažem ako procjenjujete da sam povrijedio Poslovnik imate mogućnost prema Poslovniku uputiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav u pisanoj formi. Ja vas molim da to učinite. Kolega potpredsjedniče Reiner izvolite, povreda Poslovnika.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče ja isto smatram da je povrijeđen članak 214., a povrijeđen je zbog toga što vi ste sad reagirali, naravno to je vaše pravo interpretirati izjavu bilo kojeg zastupnika ovako ili onako, ali istodobno nemate iste kriterije prema zastupnicima iz vaše koalicije jer kada su se vrijeđali zastupnici HDZ-a vi uopće niste htjeli reagirati. Hvala lijepo.
Mislim da sam odreagirao i nemam namjeru, postoji zapisnik gdje se može iščitati i vidjeti reakcija koja je bila na izlaganje, odnosno Gorana Beusa … [[Upadica se ne razumije.]] Dozvolite, dozvolite. I uputio sam. Nemam namjeru sada tu debatirati oko toga. Imamo ispravak netočnog navoda, kolegica Ivanka Roksandić. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Nadam se da neću dobiti opomenu. Niste slušali civilno društvo ni kad ste imali vlast, to ste rekli kolega Richembergh. Ne, baš obrnuto. Kod donošenja ovog zakona godina dana se donosio prijedlog važećeg zakona. Godinu dana velika javna rasprava u udrugama, strukovnim, udrugama civilnog društva se provodila. I drugo, rekli ste da smo obmanuli Europsku komisiju, ma netočno, nacrt teksta je bio na čitanju u stručnim službama Europske komisije, ona se pozitivno očitovala. Moji kolege su već rekli, onda smo obmanuli vašu potpredsjednicu, a ona je na Nacionalnom odboru upravo provela čitanje i dala zeleno svijetlo i za ovaj zakon. Dakle, sve što ste govorili, čitav niz ovih netočnih navoda ste izrekli, izazvali upravo zato, upravo zato ste izazvali ovakvu reakciju naših kolega.
Hvala. I zadnji ispravak netočnog navoda, kolega Josip Đakić. Izvolite kolega Đakiću.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ispravit ću netočan navod kolege Beusa. Kad je ustvrdio da smo falsificirali dokumente koje smo slali prema Europskoj uniji. Naime, to je apsolutno netočno i sami ste to opovrgnuli u svojem izlaganju o donošenju Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Pa ste rekli sljedeće: "Odlično je da je Ministarstvo kulture u tom smislu kao ključna spona, naravno u širem smislu to je Vlada, ali u užem smislu zna se tko je odradio svoj posao, zna se tko je bio na liniji sa Europskom komisijom, dakle u užem smislu je Ministarstvo kulture tu pokazalo visoku razinu zrelosti, fleksibilnosti i iskrenosti.", to su vaše riječi [[Upadica: To je točno. Hvala hvala.]]
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. U ime kluba zastupnika HDSSB-a, podijeljena rasprava, kolega Ivan Drmić. Izvolite kolega Drmić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, gospođo ministrice. Malo je nezgodno danas ponovno pričat o ovoj temi, ako je bilo prije desetak dana, osjećam se kao da smo jučer raspravljali o ovim istim izmjenama zakona. Jasno mi je da je cilj vladajuće koalicije, još onu večer kad su pročitani izborni rezultati, poznavajući dosadašnju politiku i lijeve i desne opcije u ovoj državi, jasno mi je bilo da će vrlo brzo doći do izmjena ovog zakona ili da će se novi zakon donositi pod krinkom izmjena, te da će se Hrvatska radiotelevizija vrlo brzo pokušati, a vjerojatno i uspjeti, po svemu sudeći, staviti pod svojevrsnu političku šapu. I ova današnja događanja i ona prije desetak dana kada je bilo prvo čitanje, pokazala su da sam bio u pravu. Sve mi je to bilo jasno, ali isto tako nije mi jasno čemu tolika žurba. Čemu tolika žurba da se između prvog i drugog čitanja nalazi samo desetak, čak i manje radnih dana. Toliko žurite s ovim drugim čitanjem, da ste još malo požurili dogodilo bi nam se da je u Sabor drugo čitanje stiglo prije prvog čitanja, premda to izgleda nemoguće. Očekivali smo u ovih desetak dana da će se u državi provesti jedna javna rasprava i vi ste rekli, kada kod zadnjeg donošenja zaključka, da očekujete u ovom periodu da će jedna kvalitetna javna rasprava biti provedene. Ja vam moram reći da tada ja nisam mislio da se javna rasprava odnosi na onu raspravu koju ste vi vodili na sastanku predsjednika stranaka Kukuriku koalicije. Pa čak, uvjeravam vas i da u onom dopisu Europske komisije, gdje se traži minimum dvije trećine glasova da se to ne misli na glasovanje na sastanku predsjednika Kukuriku koalicije. To se vjerojatno misli, kako sam ja barem shvatio na završno glasovanje u Hrvatskom parlamentu. Evo toliko ste brzi bili da i Hrvatski helsinški odbor, danas sam baš primio poziv u klub, koji je radio jedan s dobro namjerom, uvjeren sam, okrugli stol, o Zakonu o Hrvatskoj radioteleviziji. Uspjeli su ga sazvati, jedva stigli pozvati goste, a neće ga stići održati prije izjašnjavanja u ovim izmjenama zakona. Posebno mi je zanimljivo u današnjom raspravi ovo prepucavanje HDZ i SDP, tko ima bolje mišljenje, tko je bolje primio mišljenje Europske komisije, ko je bolji vjernik Europske unije, tko je nevjernik Europske unije, ko se usuđuje da krši jedna, jednu od deset zapovjedi Europske unije. Zanimljivo je kad jedna stranka na drugu priziva oganj Europske unije, kada svetu kaznu Europske unije priziva na drugu stranku. Čuli smo u raspravi da je HDZ razočarao svoje birače, to smo vidjeli na prošlim izborima, ali je uspio završit mandat da nije razočarao Europsku uniju. Po onome kako vi radite na ovom zakonu, a to je i postala praksa, vidim da ćete duplo jači bit od HDZ-a, razočarat ćete i Europsku uniju, razočarat ćete i svoje birače. Ja vas moram razočarati, uvjeren sam da ćete stavit tu šapu, da ćete izabrati svoje urednike, i novinare, i portire, i čistačice, spremačice, sve što dolazi na Hrvatsku televiziji, da vam to neće pomoći da još jednom osvojite mandat, jer hrvatski birači nisu blesavi. Ako on živi loše, ne prima plaću, dobio je otkaz, nema novaca za fakultet djetetu sigurno neće pogledati navečer vijesti ili dnevnik na HRT, vijesti na radio Zagrebu i čuti tamo od nekog SDP-ovog spikera da se u ovoj državi živi dobro, pa će on odlučit ipak glasovati za vas, to neće biti tako. Dokaz vam je i to da je HDZ imao jednu vrhunsku PR- uslugu na Hrvatskoj radioteleviziji, imao i svoga ravnatelja televizije, glavnog direktora, predsjednika uprave, ne znam svaka stranka drugačije zove, al sve se svodi na isto. I nije im ništa pomoglo, jer da je danas bi i dalje Jadranka Kosor bila premijerka i dalje bi provodila politiku HDZ-a u Hrvatskoj vladi. A počev od prvog dna mandata ove Vlade pa do danas vidljivo je da se i ovoj Vladi ne smiješi dobra budućnost, izbori će stići vrlo brzo. Uvjeravam vas da će Hrvatska televizija biti kao jedan mali helex od 0,5 miligrama, poslije dnevnika ćete bolje spavati, ali ujutro kad se probudite i kad izađete na ulicu ipak će vas čekati realnost i ona očito neće biti nimalo dobra. Hvala vam lijepa.
U ime istog kluba raspravu nastavlja kolega Burić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Prije nego što bilo što kažem vezano uz ovaj prijedlog zakona, evo javnosti radi, ovo smo sad dobili na klube jel tako zastupnici Hrvatskoga sabora? Dobili smo taj famozni dopis Europske komisije. Sram vas bilo, dali ste nam dopis na engleskom jeziku, uopće nije u pitanju da li netko zna ili ne zna, u Hrvatskome saboru se govori i piše hrvatskim jezikom. I zastupnici Hrvatskoga sabora imaju pravo dobivati sve dokumente na hrvatskome jeziku. Pa zar se moraju dobivati? Pa zar se treba podsjećati i ponovno podsjećati riječi Ivana Kukuljevića Sakcinskog, mislim da je još 1843.godine, pa što vi želite poslati hrvatskom narodu ne samo zastupnicima poruku ovdje? Pa i u Europskom parlamentu svaka zemlja koja je zastupljena koja je članica EU ima i dobiva dokumente prevedene na jezik matične zemlje. Toliko o tome. Međutim, kada ste nam već dostavili ovo na engleskom jeziku, evo dopustite mi ja ću potrošiti svojih par minuta pa onda taj famozni dokument pročitati na hrvatskom jeziku. Evo ovako "Vaša ekselencijo, zahvaljujemo na zadnjoj verziji nacrta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u primljenom 22. linja 2012.godine, a posebice zahvaljujemo na pismu ministrice Violić s objašnjenjem najnovijih promjena. Dopustite mi iskazati zadovoljstvo brzom reakcijom po ovom pitanju u dijelu koji se odnosi na zabrinutost koju smo izrazili. Posebice smatramo dobrodošlim brisanjem odredbe koja se odnosi na razrješenje generalnog direktora HRT u slučaju neprihvaćanja godišnjeg izvješća o radu. Također izražavamo svoje zadovoljstvo što su u nadležnosti generalnog direktora ograničene te što su dodani novi zahtjevi koje treba ispuniti osoba koja će biti imenovana na mjesto generalnog direktora". E ali sada ide ono što vam se ne sviđa i što želite sakriti. "Međutim, zapazili smo da naša prethodna primjedba vezana za potrebu da odluku o imenovanju tijela u HRT-u donosi kvalificirana većina nije u potpunosti uzeto u obzir. Dopustite mi naglasiti da iako nema idealnog modela sprečavanja političkog utjecaja na javne medije ipak je važno da glavna tijela uprave i članovi glavnih tijela budu izabrani na fer način uz participativno sudjelovanje svih sudionika. Ostale naše primjedbe navedene u prilogu ovom pismu odnose se na nadležnosti glavnog ravnatelja HRT-a kao i na zahtjeve koje mora ispunjavati osoba izabrana na tu poziciju. Dopustite da ponovim i moj komentar koji se odnosi na rezultate javne rasprave o nacrtu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u i potrebi da rezultati javne rasprave budu uzeti u obzir od strane vlasti, a kako bi se osigurala najšira moguća javna potpora novom zakonu. Kao što sam prethodno rekla komisija će nastaviti pomno pratiti neovisnost javnih medija i još jednom izražavam svoju nadu da će naši komentari biti koristan doprinos u postupku usvajanja ovog akta ostajemo vam na raspolaganju za daljnje konzultacije po ovom pitanju. S poštovanjem, Alexandra Cas Granje. Dostaviti njegovoj ekselenciji veleposlaniku Vladimiru Drobnjaku". I evo 4 komentara doslovnog prijevoda. "Promjene u postupku imenovanja tijela u HRT-u. postupak imenovanja treba biti transparentan, fer i uključiti u sudjelovanje svih zainteresiranih dionika. Napominjemo kako umjesto kvalificirane većine sadašnji zakon traži dvotrećinsku većinu, novi nacrt zakona uvodi apsolutnu većinu u Saboru preko 50% svih zastupnika. Stoga politička stranka koja ima većinu u Saboru može potencijalno imenovati koga god želi. Dvotrećinska većina osigurala bi snažniju garanciju za izbjegavanje političkog utjecaja u procesu imenovanja i ako nema idealnog modela za sprečavanje političke interferencije u javnim medijima važno je da vodeći ljudi, pozicije i članovi glavnih tijela u HRT-u budu izabrani na fer način i uz participativno sudjelovanje svih glavnih dionika. Nadležnost glavnog direktora HRT-a, primjedba, revidirani nacrt članak 9. sadrži odredbu o novoj nadležnosti glavnog ravnatelja u imenovanju i razrješenju glavnog i odgovornog urednika, citiram "sukladno prethodno provedenom javnom natječaju", pa sada dalje mišljenje. I nakon što se o tome dobiva mišljenje novinara i zaposlenika međutim to je mišljenje samo savjetodavno i nije obvezujuće za glavnog ravnatelja. Međutim nema nikakvih smjernica za provedbu takvog javnog natječaja, tko će sudjelovati u procesu i zbora i tko će donijeti krajnju odluku. Treba napomenuti kako se primjerenijim čine odredbe trenutno važećeg zakona koje spomenute nadležnosti daju Vijeću HRT-a, a Uprava HRT-a samo predlaže kandidate. Uvjeti koje treba ispunjavati glavni ravnatelj, vezano za uvjete koje treba ispunjavati osoba imenovana na mjesto glavnog ravnatelja članak 8. koji dopunjava članak 20. smatramo dobrodošlim uvođenjem dodatnih kriterija za mjesto glavnog ravnatelja. Međutim bilo bi smatramo dobro da se zadrži uvjet od 10 godina radnog iskustva umjesto 5 godina koje predlaži novi nacrt Zakona o izmjenama i dopunama". Toliko o tome da je to prijedlog HNS-a. nije, nego je to preporuke Europske komisije. Ostale napomene. Završavam, "nejasno je zašto se rečenica Nadzorni odbor HRT-a može biti konstituiran nakon što bude imenovana većina njegovih članova javlja dva puta u cijelom tekstu u članku 11. koji mijenja članak 22. i u članku 14. koji mijenja 25.". E ovo je prijevod manje-više ajde plus-minus koliko je baš precizan ali to je prijevod. Ovo je na hrvatskom i tako ste nam trebali dostaviti da možemo raspravljati na hrvatskom jeziku. Osim ako smatrate da već sada trebamo govoriti ovdje na jezicima koja će nam diktirati Europska komisija. Neće to tako ići. Znate šta, moj kolega Drmić je to jako dobro rekao. Toliko žurite stvarno da bi ispalo evo da je i drugo čitanje moglo biti prije prvog čitanja, ali ključno pitanje kolega Kregar je ovdje rekao ne raspravljamo o zakonu. Ma o čemu mi trebamo raspravljati ovdje? Pa ovo je rasprava o tom prijedlogu zakona. Ključno pitanje je način izbora glavnog ravnatelja, ključno pitanje su ovlasti koje ovakav prijedlog zakona daje tako izabranom glavnom ravnatelju da bira i određuje glavne urednike s neobvezujućim mišljenjem koje će mu davati novinari ili neki drugi predstavnici. To su ključna pitanja o kojima mi progovaramo ali vi kao da ne želite to čuti. Ključni problem koji vladajuća koalicija želi ovakvim prijedlogom zakona postići jest uspostaviti kontrolu nad medijima. To je ključni problem. A zašto uspostaviti kontrolu nad medijima? Da bi kontrolirala razmišljanja građana jel je poznato da možeš imati već smo govorili o razlici između totalitarnih i nazovi demokratskih sustava. Tamo gdje nema upotrebe sile nije potrebna kontrola misli. A u demokratskim sustavima gdje nema formalno upotrebe sile, treba kontrolirati misli. I treba odvratiti pažnju građana indoktrinirati, dakle treba ih razuvjeriti da ono što im se događa nije loše po njih. To sve što lošije žive što su sve siromašniji što su sve opterećeniji porezima, treba ih uvjeriti putem medija da je to u njihovom dobru da je to u njihovu korist. I u tome je sva ova poanta. I kada je odnos prema Europskoj komisiji mi nismo ludi za tim da nam diktira bilo tko. Rekli smo već nemojmo dozvoliti da zamjenjujemo naredbe iz Beograda nekad iz Beča, pa Budimpešte, pa Beograda sada iz Bruxellesa. Nemojte da Hrvatsku stalno prati prokletstvo slova B. ali je isto tako činjenica da se ponašate dvolično prema Europskoj komisiji u skladu s onim vani plazi, a unutra gazi. E tako se odnosite kad je u pitanju i povinovat ćete se vi i ovi prije ili poslije kad budete dobili odbijenicu. Onda ćemo mi možda još jedanput raspravljat o izmjenama i dopunama zakona itd. vjerojatno, ne bih se uopće iznenadio tome. Javna rasprava koja je uistinu morala biti provedena, što vam je trebalo da ste ju ovakvim žurnim davanjem i drugog čitanja jednostavno onemogućili. Kao da se uistinu radi o izvanrednom stanju pa imamo potrebu za tako hitnim donošenjem ovog zakona, a da nismo mogli pričekati ne samo ova dva dana nego možda još i koji mjesec. Samo zapamtite, ja znam da određena vrsta izvanrednog stanja i vlada u danas vladajućoj koaliciji. U strahu jesu velike oči, ali zapamtite nikad sila nijedna, bila ona i formalna ili ovako silovanje demokracije nije spriječilo narod da napravi ono što ima…
Mogu li vas najljubaznije zamolit da privedete kraju.
Završavam. A to je ono kad dobiju pravo za iskazat što misle o postupcima vladajućih na redovnim izborima.
Hvala lijepa. Imamo tri ispravka netočnog navoda. Prvi se javio uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Imam ispravak netočnog navoda na gospodina Drmića koji je rekao da zazivamo oganj Europske unije. Nismo zazivali nikakav oganj, pozivamo samo na zdrav razum i na poštivanje ovih stvari koje nam se navode u mišljenjima Europske komisije jer smatramo ih dobrima.
Drugi navod ispravit će poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam, gospodine potpredsjedniče. Pa ja isto imam ispravak netočnog navoda. Gospodine Drmić, evo vi ste rekli u svom izlaganju za Kukuriku vladu da će razočarati i narod i Europsku uniju. Kolega Drmić, oni su već razočarali hrvatski narod, a evo u ovih 6 mjeseci Europska unija je već pet puta poslala negativno mišljenje na neke njihove postupke i na derogaciju demokratskih zakona, tako da oni to već rade. Tu je ispravak, hvala.
I Domagoj Hajduković misli da je izrečeno nešto netočno što bi valjalo ispraviti.
Hvala, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo ispravljam navod gospodina Drmića kad je rekao da postoje grješnici i vjernici što se tiče Europske unije. Koliko ja znam, ulazak u Europsku uniju bio je konsenzualna odluka ovoga Sabora, dakle hrvatskog naroda. Prema tome, tu nema grješnika i vjernika nego to je odluka svih nas da to želimo napraviti i da tome stremimo. Prema tome, trebamo prihvatiti neka pravila koja taj ulazak u zajedničku uniju, dakle Europsku uniju i nalaže. Prema tome, ne možemo govoriti o grješnicima i vjernicima, to je vanpredmetno.
Nije ovo baš bio ispravak netočnog navoda, to ćemo se još morat naučiti kako se ispravlja netočni navod dok to ne ukinemo potpuno. Prelazimo sad na pojedinačnu raspravu. Prvi se prijavio uvaženi zastupnik Davor Stier. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo, neistine i obmana, na tome koncipiram ovaj prijedlog zakona i to već prigodom prvog čitanja dok je bila ministrica kulture na sjednici Odbora za medije postavio sam joj vrlo kratko pitanje i pitam je da li u onom prvom očitovanju Europske komisije, s obzirom da se bila pozvala na to, ne zbog toga što mi trebamo pošto-poto sve što dolazi iz Bruxellesa prihvatit, ali već kad se pozvala na to mišljenje komisije onda sam je, a usput nek bude rečeno to prvo mišljenje nikad nismo dobili ovdje u Saboru, dobili smo sad ovo drugo, ali postoji još jedno, to nismo vidjeli. I onda sam je pitao da li tamo stoji da je važeći zakon bolji od ovoga koji predlaže Vlada Zorana Milanovića i ona k'o iz topa kaže takve formulacije nema. Pa sam je zamolio da pročita s obzirom da je bilo vidljivo da ima dokument pred sobom, da pročita što točno piše. Govorim o ministrici koja je dužna znati o tome jer vodi cijeli proces. I onda je rekla, pročitala i doista evo možda ona po prvi puta, a možda nije vidjela da doista je tamo pisalo da je važeći zakon bolji od ovoga koji predlaže Vlada Zorana Milanovića. Ja sam mislio da je to dovoljno upozorenje da ne idemo ponovno u neistine i obmane, da ministrica će biti pažljiva, da kada govori u ime Vlade u Hrvatskom saboru da govori istinu i punu istinu. Međutim evo, prilikom drugog čitanja opet sjednica Odbora za medije i nažalost opet obmana. Jer vidite što piše u zaključku odbora koji smo dobili: Europska komisija, o tome je referirala ministrica pa je konstatirano da je Europska komisija zauzela pozitivan stav o ovom prijedlogu zakona s obzirom da su uvažene primjedbe, pazite uvažene su primjedbe, piše u zaključku. Dakle ministrica je uspjela obmanuti zastupnike koji su bili na odboru. I piše lijepo konstatirano da su uvažene primjedbe koje su se onda odnosile na ovlasti glavnog ravnatelja, na način njegova izbora glavnih urednika itd. Međutim evo, iako na engleskom naš zahtjev je bio da dobijemo hrvatski prijevod, nismo to dobili još, ali naravno razumijemo i ovo što nam je komisija poslala i pročitao i kolega maloprije. Nažalost evo i Hrvatska televizija ne znam da li dalje prenosi, mislim da više ne, možda i prenosi, ali još jednom evo da ponovimo kako je i ovdje rečeno da nažalost evo komisija napominje da komentari o potrebi za kvalificiranom većinom nisu uvaženi. Dakle, s jedne strane ministrica u Hrvatskom saboru kaže uvaženi su, s druge strane sama komisija piše nisu uvaženi. Dakle neistine i obmane, na tome je koncipiran ovaj zakon. I možemo samo si zamisliti kako će biti koncipiran rad HRT-a ako ovaj zakon bude usvojen. Na obmanama i lažima. Bit će to partijska televizija koja će pokušati prikriti pravu stvarnost da je hrvatski građani ne mogu vidjeti i ne mogu čuti. U cijeloj ovoj raspravi pa u onom prvom čitanju evo kolege iz SDP-a su se trudili da kažu pa ne piše nigdje u dokumentu komisije da mora biti 2/3-ska većina, pa oni su samo apelirali na neku kvalificiranu većinu, nisu objasnili na kakvu kvalificiranu većinu su mislili pri izboru glavnog ravnatelja HRT-a. I mi smo uporno govorili, pisali su i rekli su nemojte govoriti neistine. Međutim evo bilo je potrebno doći do drugog čitanja i da eksplicitno Komisija opet to napiše, da jasno kaže niste uvažili i kad smo govorili o kvalificiranoj većini mislili smo da je potrebna dvotrećinska većina u Saboru za izbor glavnog ravnatelja. Zašto? Kaže zato da ne bi vladajuća većina u Saboru mogla imenovati koga god želi. Zato da to bude garancija da nema političke kontrole nad HRT-om. Naravno, nije to toliko bitno što je Komisija rekla, mi smo to upozoravali. Ali na žalost kolegama iz SDP-a je bilo potrebno da to Komisija napiše da jednom to shvati, a opet nisu priznali. A što se te primjedbe tiče gospodine potpredsjedniče evo i potpredsjednik Hrvatskog sabora Nenad Stazić je govorio svojedobno kad se sada važeći zakon 2010. raspravljao on je baš upravo tada ja ću još jednom podsjetiti rekao, a time su se složili i zastupnici iz HNS-a, da kada saborska većina bira glavnog ravnatelja HRT-a to je onda izborni plijen, a sada što predlaže SDP i koalicijski partneri. Upravo to. Dakle, SDP i partneri gaze, doslovce gaze po onome što su prije govorili. Ali što je najgore gaze po pravima hrvatskih građana na javni servis da imaju pravo na javnu televiziju. Isto u ovom komisijinom dokumentu traži se ekstenzivna šira javna rasprava. Pa jeste li možda otišli n a web stranicu Ministarstva kulture. Još je stari prijedlog zakona. Nisu ni čak ovaj novi koji se danas raspravlja stavili na web stranicu, pa je to javna rasprava. Zar to nije dovoljan dokaz da su izbjegli bilo kakvu raspravu. Zašto? Ne žele se suočiti sa onim što struka ima za reći, što civilno društvo ima za reći, a i što hrvatski građani misle. Ima još jedna stvar koja je zabrinjavajuća, a to je nije nitko do sad spomenuo. Ja ću biti vrlo oprezan pri tome, jer ne bih želio nešto krivo interpretirati. Međutim, u ovom dopisu Komisije imam nešto iskustva u tome pa to doista kolegijalno sugeriram. Pažljivo pročitajte onaj dio gdje kaže da će Komisija nastaviti vrlo pažljivo monitorirati nezavisnost, neovisnost HRT-a. Ne treba nam pojačani monitoring ako želimo na vrijeme završiti proces ratifikacije i ući u Europsku uniju 1. srpnja 2013. Ja se nadam da nikome nije palo na pamet da ugrozi proces ratifikacije. Ne bi li bilo možda nekome u interesu da Hrvatska pričeka neke druge zemlje prije ulaska u Europsku uniju. Ja se doista nadam da ne idemo u akumulaciju takvih faulova, takvih grešaka a bilo ih je. Zakon o policiji, Zakon o sprječavanju sukoba interesa. A evo vidimo i ovu rečenicu u Zakonu o HRT-u. ministrica se na kraju ispričala zbog toga što možda nije neka mišljenja ili preporuke iz europskih delegacija poštivala. Ja bih volio da se ona ispričala Hrvatskom saboru, a i hrvatskoj javnosti što nije govorila istinu. Hvala vam.
Imamo replika nekoliko na vaše izlaganje. Prvi se javio kolega Dinko Burić. Izvolite kolega Burić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega. Prvo vezano uz vašu konstataciju da nismo dobili niti prvi dokument. Točno. I to je velika sramota vladajućih i mi smo se morali snalaziti, došli smo mi do tog prvog dokumenta. Ali kad ste rekli što piše u tom prvom dokumentu vezano uz neistinu, odnosno laž koju je izrekla ministrica evo ja ću vam pročitati na drugoj stranici prvi odlomak. „Cjelokupna procjena Zakona o HRT-u koji je usvojen međustranačkim konsenzusom 2010. godine jako je dobar, ali problemi su se pojavili u njegovoj provedbi. Novi nacrt zakona u smislu garancije neovisnosti je nešto slabiji. Kako bi se izbjegao korak unazad u tom pogledu zakon treba razumno provoditi od strane hrvatskih vlasti.“ Ovo je pisalo i u onom prvom dokumentu. To je ostalo i u drugom dokumentu kao da se ništa nije dogodilo. A vezano uz vašu konstataciju o potrebi vrlo obazrivog tumačenja ove rečenice da će Komisija nastaviti pomno pratiti neovisnost. Ja ću vas samo ispraviti ne piše HRT-a nego neovisnosti javnih medija. Dakle, bojim se neću prejudicirati niti ja, neću donositi preuranjene zaključke ali ovoliko gafova u tako kratkom vremenu kad je u pitanju odnos Hrvatske sa Europskom unijom uistinu da za razlog razmišljati nije li možda uistinu želja da mi zastanemo pa da pošlepamo još nekoga. Ma Srbiju zna se o čemu se radi. Toliko ljubavi, prijateljstva i našeg Predsjednika države sa predsjednikom Srbije onim prošlim. Pa vjerujem da će se oni, sljubit će se oni i sa ovim novim, neće to biti problema.
Hvala kolega Buriću, vrijeme.
Da se o tome razmišljati. Nisam ja o tome do sad tako razmišljao. Sad ću pomno pratiti što se događa.
Vrijeme kolega. Hvala. Imamo odgovor na repliku Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Moramo o tome razmišljati da smo sačuvali neki oblik parlamentarnog nadzora Vlade i kod europskih pitanja kao što je bio Nacionalni odbor onda bi imali to institucionalizirano da bi mogli kontrolirati što se čini i vjerojatno ne bi bilo ovakvih grešaka. Na žalost toga nema. Moramo i na plenarnoj sjednici. Ali ono što je bitno da doista kada Vlada nam uputi neki prijedlog, kad nas treba i izvijestiti o tome što je dobila iz Bruxellesa da govori istinu. Jer mi možemo imati stranačke razlike, možemo imati Vladu SDp-a i HNS-a, stranke Liberalnih demokrata ali ne smijemo imati vladavinu SDP-a i HNS-a neoliberalnih autokrata.
Hvala. Sljedeća replika zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Stier, evo ga, slušala sam vas pomno i govorili ste o ratnom plijenu i dobro ste to, odnosno ne o ratnom nego o izbornom plijenu, ali to bi bilo isto. Upravo je o tome govorio i kolega Stazić kad se je donosio novi Zakon o HRT-u. Upravo o tome, pohvalio je tadašnje ministarstvo gospodina Biškupića i rekao konačno prekrasno, evo ga, imamo zakon koji dolazi, imamo Javnu televiziju za opće dobro. Ona ne može pripadati ni Vladi, ni stranci. Vlade se mijenjaju, zakon ostaje. I onda se sve promijenilo. Oni su eto dobili vlast i uzeli su svoj plijen u ruke i shvatili su doista da treba nešto promijeniti jer da je HDZ u osam godina imao HRT na ovaj način na koji će sada imati kukuriku vjerujte mi drugačije bi se malo stvari rješavale i dešavale. Dakle, potpuno su, pa ja bih rekla primitivne insinuacije nazivanja nekih urednika kad evo sad nedavno čujemo da neke PR gospođe nazovu glavne urednike, diktiraju vijesti koje će izaći, koje neće izaći pa onda su si mislili u kukuriku je pa to ćemo mi i ozakoniti sada. Zašto bi se previše mučili. Mi ćemo evo, ali njima vrijeme teče, njima je jako to žurno jer u petak treba izglasat čovjek koji je već imenom i prezimenom tu, on to čeka sada pet na deset su metnuli godina nebitno, čovjek valjda ima 5 godina radnog staža. I oni će njega imenovati, mi ćemo osam dana skraćeni rok, više nema 30 dana nego osam dana. Znači, žurno je. Vidimo da se kolege iz SDP uopće nisu javile za raspravu, njih par, jer jako je nezgodno znate uzeti nakon nekoliko godina fonogram pa pročitati što se je govorilo. I istina samo danas iz oporbe, odnosno iz vladajuće stranke oprostite iz vladajuće stranke oni koji imaju silnu hrabrost govoriti pozitivno o ovom danas će govoriti da neke generacije kasnije mogu vidjeti na koji su se način ponašali i degradirali i derogirali sve demokratski donesene zakone, a možda baš u cilju što je rekao gospodin Burić ali i vi treba o tom razmisliti koga mi čekamo za ulazak u EU.
Hvala. Vrijeme. Imamo odgovor na repliku, Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice Sumrak rekli ste, naravno za neke PR agentice koje nazivaju nažalost koliko sam ja upoznat izgleda da i neke su sjedile u režiji i čak stavljali to na facebook dok se emisija. Dakle, evo toliko o tome tko utječe i na koji način. Ali, ako ovaj zakon bude izglasan budite uvjereni neće biti potrebno da nitko iz Banskih dvora mora nazvati na Prisavlje, oni sami će se javljati premijeru i moliti za dozvolu da li smiju ili ne smiju nešto objaviti.
Hvala. Sljedeći za repliku javio se kolega Boris Blažeković. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Samo bih se htio osvrnuti na onaj dio govora gospodina Stiera gdje je rekao da je ministrica Zlatar obmanula članove odbora. Ja sam bio na obje sjednice odbora, na drugoj nisam vidio gospodina Stiera, na prvoj je bio, i nigdje nisam primijetio da je gospođa ministrica obmanula članove odbora pa tako ni ovaj Hrvatski sabor ni hrvatsku javnost. Točno je rekla da se ovaj dokument sastoji iz dva dijela. Jedan dio je pohvalan, a jedan dio je sa određenim rezervama, a po raspravi gospodina Stiera ispada da ovo je najvažniji dokument od samog zakona sa čim se ni u kom slučaju ne bih mogao složiti. Ovo su preporuke i ovo nije dio acquisa na koji bi Hrvatska bila obvezna bez obzira što u svakom slučaju treba pokazati veliku dozu senzibilnosti spram svega onog spram svih uputa koje nam Europska komisija daje.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega morate i možete ako želite pročitati što piše u zapisniku sa sjednice tog odbora i vidjet ćete vrlo jasno da su saborski zastupnici bili obmanuti. Jer tu lijepo piše kako je komisija, naravno konstatirala, da je konstatirano da je komisija dala pozitivan stav jer su uvažene primjedbe koje je komisija dala. A to je netočno. Dakle, ministrica je obmanula jer je navela zastupnike da misle kako je uvažila primjedbe komisije. To piše u zapisniku te sjednice, a to jednostavno nije točno.
Hvala. Sljedeći za repliku javio se Branko Bačić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Stier evo slažem se s vašom raspravom, a ja bih samo dodao kako je ovaj zakon ustvari dokaz da je dvostruko mjerilo vladajuće koalicije ustvari jedina konstanta u njezinom radu. Naime, sad nam se ovim zakonom želi ukazati kako je javni natječaj za čelna mjesta i kadroviranje u Programsko vijeće vrhunac demokracije kad se kadrovira na HRT-u kao javnom mediju. A do jučer je iz iste ove Vlade, iz iste ove koalicije govoreno kako je javni natječaj HDZ-a ustvari smokvin list kojim HDZ pokriva sramotu načinom na koji je kroz javne natječaje imenovao članove upravnih vijeća i nadzornih odbora u javnim poduzećima. Dakle, s jedne strane kad je HDZ se zalagao za javni natječaj, za imenovanje osoba u upravna vijeća, u nadzorne odbore onda je to bilo ustvari pokrivanje partijskog kadroviranja, a sada kada se kroz ovaj zakon pokušava kroz javni natječaj imenovati članove nadzornog odbora, članove Programskog vijeća u HRT to je sada vrhunac demokracije. Prema tome, taj dvostruki aršin kažem je jedina konstanta u radu koalicije. A vama gospodine potpredsjedniče evo želim samo reći da ste mi maloprije oduzeli riječ i s time ste mi skratili raspravu za pola minute, a s time nisam izgubio puno ali čini mi se načinom na koji ste se ponašali maloprije prema zastupnicima HDZ-a da polako vi gubite autoritet kojega ste po meni doista s pravom stekli u proteklih 6 mjeseci vodeći ovaj Sabor kao potpredsjednik Sabora. Hvala.
Hvala. Sljedeća za repliku javila se kolegica, aha pardon, kolega Stier odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Bačić pa nisu oni htjeli imati taj javni natječaj. I u prvom prijedlogu nisu ga ni imali, ali došle su te kritike komisije pa su pokušali onda staviti neku vrstu javnog natječaja da mogu reći uvažili smo te primjedbe. Ali, neće oni obmanuti tako jednostavno niti hrvatsku javnost, niti hrvatske zastupnike pa očito niti Europsku komisiju. Jer lijepo se kaže u ovom drugom dopisu komisije da taj javni natječaj zapravo ničem ne služi jer kaže jasno niste naveli koje su smjernice o tome kako će se provodit javni natječaj, tko će sudjelovati u postupku izbora i ko će na kraju donijeti konačnu odluku. Dakle, ostaje partijska televizija i glavni ravnatelj moći će imenovati koga god želi.
Sljedeća za repliku javila se zastupnica Ana Lovrni. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa. Pa kolega Stier, jasno je to iz svih ovih rasprava da jedino dvostruka mjera jesu, dvostruka mjerila jesu konstanta ovih 6 mjeseci. Ja bih nešto se nadopunila na ovaj izborni plijen. Pa evo vladajući već gotovo 6 mjeseci pod parolom odgovornosti, izmjenama niza zakona, zapravo dijele fotelje kao taj plijen. Od tuda je u ime kluba SDP-a i bilo tako žučno zastupana teza da se po postojećem zakonu o HRT-u nije moglo riješiti upravljanje na HRT-u što je potpuno netočno. Ono se nije moglo riješit zato jer je Hrvatska vlada i ministrica u toj Vladi jasno govorila mjesecima da neće primijeniti važeći hrvatski zakon. I nije ga primijenila, jer to ne bi mogao ni Odbor za informiranje učinit jer ima većinu vladajućih. Prema tome, moglo se, ali se nije htjelo. Zašto? Da se namjerno stvori upravljačka kriza, da bi to bio izgovor za izmjenu zakona. Da se onda u zakonu način izbora ravnatelja HRT-a izmjeni, tako da on bude izabran isključivo po mjeri vladajućih. I kolega Kregar jer vrlo vehementno govorio o proskribiranim novinarima, o crnim listama, o nekoj strašnoj situaciji, a ja pitam SDP i Kukuriku koaliciju, a koja nam je garancija da nakon ovako samovladajućeg izabranog ravnatelja, po mjeri vladajućih neće biti crnih lista i neće biti proskribiranih novinara, ali će vjerojatno onda te liste biti također po mjeri vladajućih i onda te liste neće bit problematične. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolega Stier izvolite.
Hvala. Evo kolegice Lovrin, kažu nam iz SDP-a i Kukuriku koalicije, moramo im vjerovati oni će donijeti zakon, al onda će to implementirat na način da će samo imenovati sposobne, dobre ljude na transparentan način. Vidjeli smo kako je to ministrica kulture napravila sa ravnateljicom Klovićevih dvora, sa ravnateljem Državnog arhiva u Osijeku. Dakle, ljudi, naravno postavljeni su, oni koji su smijenjeni, smijenjeni su zbog toga što su bili sposobni, čak nisu bili stranački angažirani, ali zato su dovedeni drugi ljudi koji su imali po partijskom ključu, morali su biti imenovani.
Hvala. I zadnja replika. Zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Stier vratit ću se na ono što je očito izazvalo buru, a to je monetoring Europske komisije. Dakle, s kojim pravom pitam se, se ignoriraju brojne primjedbe hrvatskih udruga i stručnjaka. Dakle, vratimo se u Hrvatsku malo. Dakle ove primjedbe dolazile su i iz Hrvatske, ne samo Europske komisije, iz Europske komisije naravno diplomatskim rječnikom uljuđenije i možda malo ljepše umotano u celofan, u Hrvatskoj vrlo konkretno. Izravno uplitanje politike bit će ovako donesen Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji. S nevjerojatno lakoćom mi ignoriramo sve preporuke, sve preporuke domaće javnosti, zainteresirane javnosti, jer ta javnost upravo i plaća Hrvatsku radioteleviziju, ne plaća je nitko drugi. I taj javnost mora biti uključena. I upravo ovo što je Hrvatski helsinški odbor htio napraviti, dakle javnu raspravu, ono što je propustilo Ministarstvo kulture, osim u virtualnom svijetu koji isto tako nije ažuriran kao što ste dobro primijetili, pa je jednako tako ni komentari, kao ni novi nacrt, ovo drugo čitanje zakona. Dakle, i to se suspendira na ovakav način. Europski dokumenti koji vrlo jasno zadužuju članice, dakle, države članice Europske unije da urede svojim zakonodavnim okvirima uređivačku neovisnost i financijsku stabilnost javnog medijskog servisa, kao što je kod nas Hrvatska radiotelevizija, da nabrajam brojene rezolucije koje o tome govore. Dakle i to u potpunosti ignoriramo. Mnogo puta spomenula se partijska televizija, Kukuriku televizija, da tako je možete misliti o tome što god želite. I ja mislim da bi bilo fer da nam skratite muke i kažete napokon ime i prezime, dakle tko će biti sljedeći dobitnik i tko će biti glavni ravnatelj HRT-a. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na novu raspravu, a pardon kolega Stier evo ponovno isprika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice ja se s vama slažem, doista nije najbitnije to što je komisija rekla i što je Vlada Zorana Milanovića nije htjela čuti, nego to što ne želi čuti i što hrvatska struka ima za reći, i civilno društvo u Hrvatskoj. Nažalost, evo tj. jedna paradigma gdje moramo konstatirati, i to je žalosno, da ponekad izgleda da komisija bolje brani hrvatske nacionalne interese od vlastite Vlade i ne samo po pitanju političke kontrole nad HRT-om. Pa vidite komisija je tak koja stopira da čovjek koji bi bio u sukobu interesa u Nadzornom odboru INE nam ode tamo, pa to komisija stopira, to je u našem nacionalnom interesu da nemam čovjeka koji je u sukobu interesa. Pa ispada nažalost da više se brine o hrvatskim nacionalnim interesima u nekoj komisiji u Bruxellesu nego što je ovdje u Banskim dvorima.
Hvala. Sljedeća za raspravu prijavila se zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite kolegice.
Hvala vam poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege. Danas i oni koji su bili veliki zagovornici svega onoga i ja bih rekla i sluge pokorni, svakog slovca što je dolazilo iz Europske unije, čak i nekritičkog, a i onoga koji su bili snažni protivnici svemu tome. I jedni i drugi danas mašu papirom koji je potpisala gospođa Aleksandra Cas Granje šefica administracije za proširenje inače Španjolka. Inače gospođa koja dolazi iz zemlje u kojoj glavnog direktora nacionalne javne državne televizije imenuje Vlada. Imenuje Vlada za vrijeme mandata na mandat od 4 godine, koliko traje mandat te Vlade. Tako je bilo sve do nedavno, a svakako puno poslije i nakon toga nego što je Španjolska postala zemlja Europske unije. Toliko gospodo o autorici, odnosno o tome što mi moramo biti upoznati, dakle i sa praksom koja vrijedi u pojedinim zemljama. Tek nakon toga, tek nedavno snažnim reformskim zahvatima generalnog direktora, državne njihove televizije imenuje obična većina u Parlamentu. Svima je vama poznato i ovo vam nije bilo poznato, a ja ću vam dati i izvore objavljeno je javno u žurnalu za 2010.godinu od autorice Isabel Fernandez Alonso dobre poznavateljice cijele povijesti javne televizije najprije po diktatom Franca pa onda sve do današnjih dana u samoj Španjolskoj. Svima je nama poznato da ne postoji u ovoj stvari acquis, dakle nema jednodušnog rješenja i da zemlje u EU imaju raznolika rješenja i to vam je svima dobro poznato. Recimo u Belgiji u pojedinim njihovim regijama također šefa imenuje javne televizije dakle tih pokrajinskih imenuje Vlada ta pokrajinska. Recimo, svima vam je također poznato tko imenuje glavni upravljački … glavno upravljačko tijelo BBC-a, koje onda imenuje samo generalnog direktora. Imenuje ga kraljica. Doduše mi nemamo kraljicu. Prema tome, mi imamo bilo je intencija u povijesti da je imamo. Prema tome postoje raznolika rješenja. I ja bih rekla da mi cijelu energiju smo ovdje potrošili o tome ko koga imenuje. Ja mislim to je bilo savršeno jasno i mislim i transparentno rečeno i danas to najveću sumnju izaziva kada se nešto kaže otvoreno i kada se postave rješenja koja ne mute vodu, koja su jasna koja čovjeka koja pojedinca iznose na čistinu kojemu daju velike ovlasti ali još veće odgovornosti. Postavljamo se na takav način. Ja bih rekla da je ovaj cijeli zakonski projekt postavljen po načelu kada sam angažiran za nešto odgovoran sam za sve, za razliku od onog pravila koje je vrijedilo do sada kada sam angažiran za sve nisam odgovoran nizašto. E te posljedice mi danas imamo ovdje i sami ljudi, ljudi profesionalci, ljudi koji su osvojili umove i srca hrvatskih gledatelja upravo oni govore da stanje na HRT-u treba srediti. A ono nikad nije proizvod ovakve ili onakve čudi nego uvijek sistema odnosno sustava koji je zakonski reguliran. I očito je da tu treba nešto mijenjati. Ja ne kažem da onaj čak zakonski nije bio napravljen s nekim dobrim namjerama i ne treba bježati od toga da je donesen s potporom ali pokazalo se upravo da je takvo skrivanje iza kolektivnih tijela koje je produkt još socijalizma, što šire tijelo, pa kada su svi odgovorni nitko nije odgovoran. Ja mislim da nama treba jedan generalni zakon koji će upravo govoriti jer su nam negdje odnosno u mnogim stvarima i potrebna tijela osim pojedinca kojeg će postavljati i onda i odgovornost za pojedinaca i neće biti skrivanja iza pojedinih tijela. Dakle, savršeno jasno je rečeno koji su uvjeti za postavljanje ali jednako tako i za razrješenje. Pa još bolje ako vidite u tom članku koji su uvjeti za razrješenje pojedinog člana ili programskog vijeća ili samog glavnog ravnatelja onda ćete vidjeti da su oni koji su taksativno navedeni nisu neke kaučuk norme iz kojih se može sakriti politika. Može to politika učiniti. Nemojte vi mladi gospodine Mesiću koji se mjerite svojim lakotom, ja znam da je to vama neuvjerljivo i ja vas ne uvjeravam. Ja ovdje govorim hrvatskoj javnosti. Jer ne možete izaći iz one svoje. Što je? E kada već tražite što je o tome nisam mislila reći. Ali kada vi tražite da mi kažemo što je bilo a onda ću vam reći. Devedesetih godina gospodo uništili ste svu industriju, a HRT pretvorili u jedinu svoju tešku industriju. Ali unatoč tome izgubili ste, izgubili se onda izbore. I međutim niste se okanili HRT-a ni čim ste zauzeli vlast pa se sjećamo pozivanja i ondašnjeg premijera kako treba osloboditi poreze HRT-u to je išlo preko ministra financija. Pa sjećate se kada ste iz besplatnih, kada je Vlada odlučila iz svog besplatnog prostora Ministarstvo pravosuđa preseliti u prostore HRT-a u Dežmanovu i koje milijune plaća. Iz besplatnog prostora ući u iznajmljene prostore i plaćati najamninu za te kvadrate. Gospodo, to je ludilo na kvadrat. Ali to ludilo još očito nitko nije platio. A vi ste se razbaškarili pa kao nikom ništa. To je bilo prošlo, malo smo izgubili izbore i nikom ništa. To ne može biti nikome ništa. Jel. Nadalje, što je sa određenim osobama o tome je također govoreći u ime kluba SDP-a govorio gospodin Josip Kregar. On je spomenuo gospodina Latina, ja ću spomenuti novinarke žene Maju Sever, Elizabetu Gojan dakle to su posljedice ovakvog rada. A o financijskom aspektu, e tu bi se tek dalo govoriti satima, ako ne i više. Prema tome, ovaj jedan model koji uspostavlja osobe koji uspostavlja transparentne načine imenovanja ali jednako tako i razrješenja. I budimo otvoreni da se svako pravo i bez obzira koliko ono stipulirano i koliko je taksativno nabrojeno ono ponovit ću, ne omogućava jednu veliku širinu primjene je i velika odgovornost. Ali mi se ne bojimo odgovornosti. Danas je ovdje bilo rečeno ne znam tko je govorio kada je govorio u ime kuba, spominjanje uopće odgovornosti i pravdajući se ovakvim zakonskim rješenjima pozivajući se na odgovornost da se to naziva demagogijom. To je riječ koju nije popularno uopće spominjati. To su neke stvari dakle pitanje odgovornosti, solidarnosti, zajedništva to su proskribirane riječi to su riječi koje izazivaju sumnju ali to su riječi kojima ćemo dati sadržaj i vjeru. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Bila je najava povrede Poslovnika, potpredsjednik Reiner izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 214. Poslovnika jer u verbalnoj bujici u kojoj smo svašta čuli od prosvijećenog apsolutizma do teške industrije zapravo uvrijeđen zastupnik Mesić. Ja očekujem da ćete vi konzekventno postupiti na način kao što ste i ranije.
Što se tiče povrede Poslovnika ja sam očekivao da ćete najaviti nešto drugo, međutim nisam osjetio da je sa time povrijeđena osobnost gospodina Mesića. A isto tako upućujem ukoliko smatrate da je moje tumačenje da nije bilo povrede Poslovnika da nadležnom odboru uputite pisani trag. Imamo četiri ispravka netočnog navoda. Prvi se javio zastupnik kolega Vladimir Šeks. Izvolite, kolega Šeks.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Uvažena poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović je pretpostavljam učinila jedan lapsus, ako se ne radi o lapsusu onda se radi o pogrešnom navodu. Vaša tvrdnja da je '90.-tih godina Hrvatska okretali ste se prema HDZ-u, prema oporbi da smo uništili industriju, pretvorili da jedino industrija je bila televizija, teška industrija i izgubili izbore. Vjerojatno ste malo zaboravili pa da vas podsjetim. '90. godine izbore je hametice dobio HDZ. '92. godine također je HDZ pobijedio na izborima, a vi ste ako se dobro sjećam tek prešli prag od 5%. '95. godine je isto HDZ pobijedio na izborima. Tako da ta vaša tvrdnja pretpostavljam da je malo plod zaborava i malo dekoncentracije.
Hvala vam. Vrijeme je isteklo. Sljedeći ispravak netočnog navoda, kolega Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U nizu netočnosti ja ću također ispraviti da je netočno da smo '90. godine stavili Hrvatsku televiziju pod kontrolu i izgubili izbore, to je apsolutno netočno. Točno je da ste stavili 2001. godine televiziju pod kontrolom, podržavili je, imenovali u ovom Saboru Galića. To je točno. I 2003. izgubili izbore, i to je točno. Tako ćete i sada.
Hvala. Sljedeći se za ispravak javio kolega Davor Ivo Stier. Izvolite kolega.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa evo i ja ću podsjetiti da oni koji su imali partijsku televiziju bila je upravo partija i bio je Veljko Knežević jel tako zadnji, glavni čovjek Radio Zagreba tada, da ne govorim i dalje kako je bila struktura rukovodstva televizije i onda ste izgubili izbore, dakle HDZ je tada pobijedio. A ako hoćete ponovno sada partijsku televiziju opet ćete izgubiti na izborima.
Hvala. Sljedeći ispravak, zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zastupnica Ingrid, zastupnica u Hrvatskom saboru i naša časna zastupnica, promatračica u Europskom parlamentu netočno se izrazila i netočno navodi onu svoju konstataciju od '90.-toj godini da je HDZ zauzeo Hrvatsku televiziju i od nje učinio tešku industriju i izgubio izbore. Ja bih samo jedno rekla, uvažena kolegice. '90.-te godine HDZ je došao na vlast demokratskim putem. Hrvatska televizija je u to vrijeme, u vrijeme Domovinskog rata odigrala jednu časnu ulogu i ne bih ju ja nazivala teškom industrijom uopće nego bih ju nazvala osmom silom u Hrvatskoj nakon branitelja hrvatskog naroda i svih onih domoljuba. Tako da u to vrijeme ne treba ponižavati Hrvatsku televiziju, možemo početi govoriti o 2001. godini pa nadalje.
Hvala. Imamo prijavljene četiri replike. Prvi se javio Davor Ivo Stier. Izvolite kolega.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegice Antičević, spomenuli ste slučaj Španjolske, slučaj Velike Britanije, ali niste rekli jer niste ni mogli reći da su Vlada Španjolske ili britanska vlada, odnosno njihovi ministri obmanuli njihove parlamente. O tome je riječ ovdje, o tome je riječ, da je ministrica došla i dala potpuno netočnu, neistinitu informaciju. Da, ovo što vi govorite može bit točno. Ne postoji tvrdi acquis. Ali evo pročitajte i ono prvo pismo iz Europske komisije koje nismo dobili gdje komisija podsjeća nema tvrdoga acquisa Europske unije, ali zato postoji puno acquisa Vijeća Europe, a Hrvatska je također članica Vijeća Europe.
Hvala. Sljedeća replika, zastupnik Jasen Mesić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Ima dosta stvari o kojima bih mogao replicirati cijenjenoj gospođi zastupnici Ingrid Antičević ali samo ću reći jednu stvar da to raščistimo jedanput za svagda. Dakle dio zakona je dio acquisa, to je onaj dio zakona koji se odnosi na državne potpore zato što se pretplata tretira kao državna potpora i taj dio tretira acquis zbog toga što bi inače to bila nelojalna konkurencija komercijalnim televizijama. Dakle, taj dio je sasvim sigurno sastavni dio acquisa. Zbog toga je zakon bio o pregovaranju u poglavlju 8.-Tržišno natjecanje, u 10. poglavlju koje je vezano za medije je on bio politički benchmark. Posebno se tada raspravljalo o izboru Programskog vijeća i nemojmo više to potezati. Naravno da ovaj dio izmjena nije sastavni dio acquisa jer da je sastavni dio acquisa onda ovakvo mišljenje bi onemogućilo da se zakon dalje donosi, to je potpuno jasno, ali ovaj dio je. Dajte da to jedanput već razgraničimo. Ne namjeravam dalje navoditi stvari koje su navedene jer imat ću priliku za raspravu pa hvala.
Hvala i vama. I još jedna replika, zastupnik Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Poštovana kolegice, rekli ste da je ovo sustav, vaš sustav koji donosite to je sustav jednog čovjeka koji je po vama najbolji sustav. Navodili ste tko na taj način bira glavni ravnatelj. Suština je koju nitko ne želi čuti način na koji se biraju glavni urednici. Ovo nije tvornica cipela, ovo nije tvornica za proizvodnju struje, ovo je medijska kuća. Znači način na koji se biraju glavni urednici ovdje se postavljaju politički komesari, glavni urednici su postali politički komentari. Ovo je najgore što se moglo dogoditi. Ovdje ravnatelj suuređuje programom izborom, načinom utjecaja kako se biraju glavni urednici i ovo je samo varka natječajem. I tko, tko se natječe, tko odlučuje o natječaju, glavni ravnatelj. Kome se mogu žaliti koji ne prođu na natječaju, glavnom ravnatelju. Prema tome tko postavlja glavnog ravnatelja, većina postavlja glavnog ravnatelja. Znači tko vlada televizijom, partija.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Za pitanje nečije neovisnosti nije ključno čak tko koga imenuje, pitanje je dalje, najvažnije pitanje jer uvijek netko nekoga imenuje, negdje se više sakrije, negdje manje, negdje sasvim otvoreno pa onda izaziva i najveću sumnju, a trebalo bi upravo obrnuto da bude. Pitanje je koliko kasnije imamo kontrolnih mehanizama i koliko je takvoj osobi ili takvom onda poslije tijelu moguće samostalno raditi. To je ključno pitanje.
Hvala. Imamo još jednu repliku, zastupnik Dinko Burić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, moram priznati da sam iznenađen vašom raspravom. Kad je to kolega iz HNS-a bio rekao kako se radi o komentarima nekih nestručnih ljudi iz Europske komisije, pa sam mislio hajde njemu tako ponekad izleti svašta. Ali vama kao našem promatraču u Europskom parlamentu da kažete da su i da omalovažavate oni koji su pisali ovakve dopise moram priznati da me to iznenađuje. Ali evo, nešto drugo vam želim reći. Znate, postoji onaj jedan pojam bandit koji govori o širini frekvencijskog pojasa, odnosno jednostavnim rječnikom o količini informacija koja prolazi kroz jedan kanal u određenoj jedinici vremena.Znate što će, kako će izgledati središnji Dnevnik na HTV-u nakon ovoga? Imat će jako slab benit, kasnit će signal. Vi ste nešto rekli kolega u smislu neće morati iz Banskih Dvora ili sa Iblerovog trga zvati urednike nego će se sami javljati. Ja mislim da će biti još malo drugačije, da će se prvo Dnevnik sa onim pravim signalom gledati na Iblerovom trgu i u Banskim Dvorima, a onda će ostali građani Republike Hrvatske sa slabim benitom, sa malo zakašnjelim signalom dobit onu verziju koja će biti tamo iscenzurirana i izrežirana. Tako će izgledati ako ovako bude primjenjivan ovaj zakon koji ste vi ovdje stavili. I još jedanput samo naglašavam molim vladajuće da vode računa o tome da se nikad više u Hrvatskom saboru ne dogodi da dobivamo dokumente na bilo kojem drugom jeziku osim na hrvatskom jeziku. Nikad više. To je podcjenjivanje Hrvatskog sabora i Hrvatske države i svih hrvatskih građana.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Kao prvo, poštovani kolega ja sam samo navodila praksu gospođe koja je potpisnica ovog dopisa u njezinoj domicilnoj zemlji i ništa drugo. I ja time nisam vrijeđala gospođu niti sam je slavila, niti sam je vrijeđala nego sam govorila istinu, a ja se istine ne bojim ni u zemlji, ni u Europi, ni bilo gdje. To je moja dužnost da ja govorim uvijek i svugdje. Jer nije samo biti hrabar reći nešto na 10 metara ili na 10000 kilometara. Prema tome, svakome svoje, činjenice na čistac. To je jedna stvar. A što se tiče toga koliko ja znam kolega ovdje mi danas govorimo o Hrvatskoj radioteleviziji, o javnom servisu. Ne govorimo o slavonskoj televiziji.
Hvala. Sljedeći za raspravu u trajanju od 10 minuta, zastupnik Jasen Mesić. Izvolite kolega Mesić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo s obzirom da sam imao priliku govoriti u ime kluba neću ponavljati one stvari koje sam na neki način kritizirao. Doduše, smatram ih vrlo očitima. Ali moram reći da primjećujem kako odmiče ova rasprava da ovdje ima cijenjenih zastupnika u ovom Saboru koji se više zalažu za donošenje ovog zakona nego matično ministarstvo. Neki zastupnici tome pristupaju kao svojem djetetu, kao da su oni pisali taj zakon, kao da su oni bili predlagatelji, kao da su ga oni tko zna gdje umjesto da evo daju neke prijedloge i amandmane i gle čuda uvijek kad daju neke amandmane uvijek im se amandmani uvaže. Vjerojatno zato što su dobri. Volio bih isto tako reći da mi je žao što nismo imali priliku imati pet mjeseci javne rasprave koliko smo imali za zakon koji je donesen 2010. godine. Imali smo priliku za javnu raspravu od onog momenta kad je prvi draft objavilo Ministarstvo kulture. To nije dobra praksa. Ja nemam problem reći da se sa puno odluka koje je donijela ministrica Zlatar Violić slažem. Odluka o višegodišnjem financiranju programa u kulturi je odlična odluka. Međutim, ovaj prijedlog zakona je loš. I mnogi koji se danas zalažu i govore da je ovaj zakon dobar jednako su tako sjedili u prošlom sazivu i hvalili onaj zakon koji smo donijeli političkim konsenzusom. Ja ne moram izražavati neku preveliku tugu. Nisam nikad bio gost na središnjim informativnim emisijama Hrvatske radiotelevizije. Nikad nisam nazvao ni jednog urednika, nikad nisam bio gost u otvorenom što mnogi naši saborski zastupnici jesu dok su bili u oporbi. Prema tome, nemam s time nikakvih problema i ne izražavam tugu. Dapače, ja sam vrlo zadovoljan. Zadovoljan sam kad danas čitam zapisnik onih sjednica iz 2010. godine kad su naše kolegice i kolege hvalili zakon. To je, ja sam zbog toga ponosan. Ponosan sam zbog tog razuma koje su onda kolegice i kolege iz svih političkih stranaka pokazali prilikom donošenja tog zakona. Kamo sreće da je danas tako. Žao mi je danas neki zastupnici nisu primijetili pri raspravama na okruglim stolovima vezano uz ovaj zakon. Ja moram priznati da neki put nisam ni njih primijetio, a neki put moram priznati da su me poveli i službenim saborskim automobilom kako bi mi prištedili povratak na Gornji Grad. Prije toga nije bilo potrebe da se pojavljujem na javnim raspravama u donošenju zakona jer je javna rasprava trajala 5 mjeseci i da je bilo ovakvo mišljenje Europske komisije onda o tom zakonu ne bi ga pustili u proceduru ni pod razno. Zato se ne osjećam tugu. Osjećam malu zabrinutost. Svi bi mi morali osjećati zabrinutost. U 10 mjesecu će biti izvještaj o monitoringu. Šta ćemo i tko će snositi odgovornost ako se ovo pitanje tamo pojavi. Šta ćemo onda raditi? Isto tako želim reći da je normalno da ovo piše Uprava za proširenje zato što se radi o političkim kriterijima, upravo onim kriterijima u kojima je u poglavlju 10. ovaj Zakon bio benchmark i ovo je stvarno uobičajena procedura. Ja nemam nikakve probleme i nikad mi nije palo na pamet urgirati na Hrvatskoj radio televiziji …
Oprostite, ja molim da netko isključi aparat. Ne znam čiji je mobitel ali smeta.
Ja mislim da je moj predsjedniče.
Onda vas molim kolega Mesiću da ga stavite da ne zuji toliko.
Evo ja se ispričavam. Molim vas za ispriku. Ali evo priznao sam, pa onda nema. Nije mi palo na pamet bilo kad urigirati za bilo kakvu koprodukciju usmeno ili pisano, za bilo kakvu vanjsku produkciju. Ali ovim prijedlogom zakona to nećete riješiti. Možete staviti soli na rep sa ovim prijedlogom zakona, jer iste ovlasti ima Nadzorni odbor koliko ima u važećem prijedlogu zakona. Govorilo se tu o kriterijima o izboru Glavnog ravnatelja. Već mogu zamisliti cijenjenog kolegu predsjednika Odbora za medije kako otvara raspravu i ispitivanje poznavanja medijskog zakonodavstva i IT tehnologije. To će biti odličan intervju. Zašto ne bi na odboru, predsjedniče odmah vam predlažem da uvedemo testiranje, verificirani test slijepi pod šifrom pa da vidimo tko kako poznaje i tko će koga što pitati da li će ga koga tko moći što pitati o medijskom zakonodavstvu o kojem ruku na srce, evo nažalost nemamo još pripremljenu strategiju bez obzira što ju je ministrica najavila. Ja isto uvijek sam govorio i smatram da ovaj zakon treba doći treći ili četvrti u nizu, ako se stvarno želi riješiti stanje. Uvijek sam govorio da se po važećem zakonu ako se on provodi mogu napraviti i kadrovske promjene na HRT-u, znam da su smanjeni dugovi na HRT-u, znam da je Programsko vijeće napravilo izvještaj na gotovo čini mi se 900 i nešto stranica, nikad komentara o tom izvješću nismo dobili. Znam da se sada krši zakon jer se ta tijela mjesecima ne popunjavaju i znam isto tako da su neki zastupnici jako zainteresirani da se ovaj zakon dođe pod mujs brzo, da se čim prije imenuje privremeni ravnatelj. Mogu biti potpuno miran i nemam nimalo tuge od toga i to neki od vas dobro znaju. Volio bih, i rekao sam to u raspravi kluba, sektor kulture je na neki način stvarno specifičan. Kad god prevlada u tome politički stav loše je. I bilo je toga lošeg i u nekim momentima i HDZ-ovih ministara i ministara iz kukuriku koalicije kad je god tako prevladalo. Zato je jako dobro takve zakone donositi koliko se god može usaglašenije, koliko se god može koordiniranije i koliko je god moguće političkim konsenzusom. To bi bila moja želja kao zastupnika u ovom Saboru. Nadam se da ćemo to moći. Nadam se da nećemo morati ovako natezati se s rokovima da čim prije zakon danas stavimo pa da imamo onaj rok od 8 dana da na odboru možemo imenovati privremenog ravnatelja pa da možemo u miru izglasati to u Saboru 13.07. pa otići na godišnji odmor da nas slučajno nešto ne zaskoči i još postaviti vrijeme rokova za provođenje natječaja od 90 dana. Odlično. Pa zar nismo čuli da je stanje katastrofalno, da treba hitno reagirati? Pa zašto onda produžujemo rok? Moram priznati da mi to baš nije jasno. Zahvaljujem svima kolegicama i kolegama iz svih stranaka koji su sudjelovali u javnoj raspravi, davali prijedloge i diskutirali i na odborima i bilo gdje. Mislim da je to dobro. Nadam se da će bar ova rasprava i konačni prijedlog zakona biti objavljen na web stranici ministarstva gdje je još uvijek verzija iz svibnja mjeseca. Toliko o vrijednosti javne rasprave. To je stvarno, ne bi se trebalo događati prilikom donošenja ovakvog zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo na vaše izlaganje ispravak netočnog navoda, kolega Josip Kregar. Izvolite.
Samo kratko. Netočan je navod da je ministarstvo prihvatilo prijedloge sve koje smo mi dali. Suprotno, pogledajte stranicu 20. odbijeni su prijedlozi koji se upravo tiču rokova i ispuštanje jedne faze radi ubrzanja postupka. Dakle, to je ministarstvo odbilo, a bio je prijedlog u prethodnoj raspravi o nacrtu.
Hvala. I na vaše izlaganje imamo 2, 4, 6, 7 replika. Prvi se javio Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Poštovani kolega Mesiću ja sam, ne slažem se s vama u jednoj stvari, to smo više puta raspravljali, ja sam bio za hitne promjene na HRT-u. Stojim i dalje iza toga. A sad ono s čim se slažem. Slažem se s vama da bi trebali uvesti test, ali kolega nemamo većinu bit ćemo preglasani, neće biti testa. Kaže predložit ćemo ali bit će odbijeno. Niste bili u središnjem Dnevniku kažete, niste bili u Otvorenom. Sad ćete biti još manje i u Dnevniku i u Otvorenom. A zaračunajte si koliko puta ćete to biti.
Hvala. Sljedeća replika, a joj, joj isprika kolega. Izvolite, odgovor na repliku.
Cijenjeni predsjedniče Odbora za medije nemoguće je da ću sad biti još manje, prema tome tu se ja s vama ne slažem jer dosada nisam bio nijednom. S obzirom da je ta televizija bila pod tolikom čizmom HDZ-a nisam bio nijednom. Razumijete? I sad će biti još gore, onda stvarno nemam sreće. Hvala.
Hvala. Sljedeći za repliku javio se zastupnik Goran Beus Richemberg. Izvolite kolega Beus.
Kolega Mesiću doista je ganutljivo slušati vas kad vi pozivate, kad apelirate da rasprava traje 5 mjeseci, da se postigne visoka razina suglasnosti, da se postigne konsenzus oko ovih izmjena i dopuna. Ja bih vas tu pitao gdje ste bili kad je vaša vladajuća većina u prošlome sazivu zadnjih mjesec dana svoga mandata bez ikakve rasprave, bez nazočnosti opozicije usvojila po najbržem mogućem postupku više od 40 zakona? Gdje ste tada bili kad ste tako opredijeljeni za javnu raspravu, komunikaciju, konzultacije? Jeste li svjesni koja se šteta tada napravila kad je 40 zakona usvojeno praktički tzv. brzim vlakom? A to što niste bili nijednom u središnjoj informativnoj emisiji, bez obzira radilo se o Dnevniku, Otvorenom ili nečemu drugome pa nismo vam mi ti kojima bi se trebali žaliti. Među vama sjede ljudi kojima se izravno možete požaliti koji su određivali tko smije u ime HDZ-a ići u središnje informativne emisije, tko smije uopće doći na televiziju i što smije reći. I vi vrlo dobro znadete da je upravo HRT pod palicom HDZ-a generirala sve vaše glasnogovornike. Od Mačeka, Pavića, zatim ovih recentnih koje ste imali. Dakle, sve su to ljudi koji su došli s HTV-a zato što ste vi tamo odgajali tu vrstu kadrovskoga potencijala i koristili ga. Dakle, nemojte se žaliti nama. Obratite se glasnogovornicama svoje stranke u recimo zadnjemu mandatu dok ste bili ministar one bi vam mogle dati puno meritorniji odgovor na to pitanje. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Mesić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ja sam impresioniran količinom senzibiliteta
Potpredsjednik.
Potpredsjednik, odnosno predsjedavajući ispričavam se. Impresioniran sam količinom senzibiliteta kod cijenjenog kolege Beusa koji je rekao da se ja nešto žali. Ne, ja se ne žalim ja samo konstatiram. S obzirom da je spomenuo u svom istupu da se ja možda sa sebe mičem odgovornost. Ne, ja tražim da se ta odgovornost istraži do kraja, ako sam slučajno negdje pogriješio. Samo dozvolite. Sve su političke garniture na ovaj ili na onaj način pokušavale kontrolirat taj sustav, potpuno svjesno da ko kontrolira informaciju taj kontrolira društvo. I izvadak iz jednog citata, gospodine potpredsjedniče prilikom donošenja zakona 2010. godine. Mjesec dana prije izbora sam bio u kampanji, priznajem, prilikom izbora sam bio u kampanje. Kad je donošeno tih 40 zakona sjedio sam u ministarstvu i isto tako sam rekao da sam u tom mandatu imao 6 što izmjena i dopuna zakona, što novih zakona koji su doneseni jednoglasno zajedno s vašim glasom.
Hvala. Sljedeća replika, potpredsjednik Josip Leko. Izvolite kolega potpredsjedniče.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Mesiću. Ja bih ponovio ono što kaže i predstavnik Europske komisije, dakle nikakav zakon, nikakvo zakonsko rješenje ne mogu spriječiti zloupotrebu vlasti pa i prema Hrvatskoj radioteleviziji. S time se slažem. E, s obzirom na to da je razlika da li želimo ravnatelja izabrati kvalificiranom većinom ili kvalificiranom dvotrećinskom većinom. Nema nikakvog utjecaja kad se zloupotreba vlasti vrši. Dokaz tome je da je vaš predsjednik, predsjednik stranke i Vlade u kojem ste vi bili ministar putem telefona, preko radija obustavio rješenje o porezu na televizijsku pretplatu. Dakle, poluge vlasti mogu se zloupotrijebiti javno i nejavno. Drugi pokušaj ucjene Hrvatske televizije bio kad je vaša Vlada htjela eliminirati pretplatu na Hrvatskoj televiziji jer vam nije odgovarala na tada Hrvatska televizija. A vi ste bili ministar u toj Vladi. I treće što želim reći, ova rasprava posebno velikog broja HDZ-ovih zastupnika i jeste polemična, i dobro je, i imate pravo na to, ali razlog je za to da imate ovdje govoriti više nego u drugim temama, jer o drugim temama imate lako odgovore vašim političkim stavovima. Nakon 8 godina vlasti vaše stranke i vaših Vlada, i strmoglavog pada životnog standarda zaista je lakše govoriti kako će biti izabran ravnatelje Hrvatske televizije, nego kako ćemo popraviti onaj standard koji je strmoglavljen za vrijeme vaše vlasti.
Vrijeme kolega Leko.
Hvala lijepo.
Hvala vama. Što ste prije, ispravak netočnog navoda ste ne … [[Upadica se ne razumije.]] Znači odustajete od ispravka? Hvala. Izvolite na odgovor na repliku.
Dajte si još to samo ispravite da nisam bio ministar dok je predsjednik Vlade bio gospodin Sanader. I ja znam da cijenjenom gospodinu potpredsjedniku Leki nije lako, mora braniti nešto što je gotovo neobranjivo. Zašto se ovdje pozivao i zašto toliko govorimo? Pa zato što rušimo jedan politički konsenzus koji smo imali. Ja vjerujem da je gospodine Leko bio u prošlom sazivu sabora …/Upadica: Je.", pa borim se za to, za taj koncept. Pa jel moguće da smo onda svi skupa bili manje pametni nego što je to danas većina u Saboru? Zato govorim, da li je moguće da smo mi taj HDZ koji kažete da smo htjeli ukinuti pretplatu zbog toga što nam nije odgovarao? Pa to znači da ga nismo kontrolirali. Danas ovdje slušamo da smo ga kontrolirali čitavo vrijeme. Onda to, opet smo u koliziji.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Dinko Burić. Izvolite kolega.
Evo poštovani kolega Mesiću vi ste u jednom trenutku iskazali zabrinutost zbog toga što će se dogoditi u 10 mjesecu kad bude išlo izvješće, dakle prema Europskoj komisiji. Međutim, ja moram reć, mene ne brine toliko to izvješće, ja iskazujem veću zabrinutost ne zbog toga, kakvo će biti izvješće zbog ovakvog prijedloga zakona, nego što će ovakav prijedlog zakona, ako zaživi, a bojim se nažalost da će zaživjet, značit za hrvatske građane. Bojim se da on znači novo ispiranje mozga hrvatskim građanima kao što je to bilo, ne kako je rekla poštovana kolegica Antičević 90. godina. U ratnim godinama, nego onako kako je to bilo 45 godina od 1945. do 1990. godine kada je upravo u funkciji partije, čiji je danas vladajući SDP slijednik. Javna televizija služila u funkciji tog ispiranja mozga. I još me više brine činjenica da danas u Hrvatskoj, ne znam da li ste vi svjesni iz vladajuće koalicije? Gotovo nećete naći nikoga ko je za ovaj prijedlog zakona u ovom obliku, osim vas 88 iz vladajuće koalicije.
Hvala. Imamo odgovor na vašu repliku. Kolega Mesiću izvolite.
Pa naravno da sam na neki način to spomenuo zbog toga, zbog one rečenice koju ste više puta citirali vi cijenjeni kolega gospodine Burić i cijenjeni kolega Stier je to nekoliko puta spomenuo, da će se nastaviti pažljivo promatrati. Ja isto tako mislim da to nije bezazleno, a stvarno mi ne bi bilo drago da se netko, da tako kažem na to zapikne, pa da zbog toga imamo određene probleme u procesu ratifikacije. Jednostavno to ne bi bilo dobro za Hrvatsku, to ne bi bilo dobro za sve nas, to ne bi bilo dobro za društvo. I zbog toga sam na neki način zabrinut. S obzirom da sam bio potaknut velikim senzibilitetom nekih kolega zastupnika, na bilo koju moju izjavu ili moj istup.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ja ću podijeliti zabrinutost sa kolegom Mesićem u vezi donošenja ovog zakona. Jer stvarno ova hitnost i brzina, ova je brža nego da je Europski zakon u pitanju, brža je nego da je po hitnom postupku. Ovo je najhitniji postupak što je mogao biti i sve govori o tome da zapravo se ne želi poslušati ni jedna, kritički osvrt, ni jedan prijedlog konstruktivan koji govori o tome da bi ipak trebalo zadržati upravu i tijelo upravljanja u HRT-u nego se želi baš onako kao što se to i vidi, pod izlikom blokade rada i upravljanja koju je sam donio Odbor za informatizaciju koji ima većinu … koalicije kukuriku. Blokirali ste rad i izbor onih koji bi trebali i dalje raditi i rukovoditi, koji bi dvotrećinskom većinom odlučivali. Danas čujem od vaših kolega zastupnika da će trebati ovlaštenje onomu tko će se javiti za ravnatelja kao što to kaže gospodin Kregar. Ja sam to protumačio da stvarno treba potvrda o … podobnosti kako bi on bio izabran. To je zabrinjavajuće vraćanje u ono vrijeme kao što je kolega Stazić znao reći u svom izlaganjima predpolitičkog doba, preddemokratskog doba kada je stvarno partija vladala i kada je govorila što će biti u programu, što će to hrvatski narod gledati i kako će biti složene emisije od zabavnih, edukativnih, informativnih. Sve će biti pod kontrolom i jasno će se pitati moćnika u vidu predsjednika Vlade kada tko smije biti na kojem mjestu ravnatelj … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] Kada prvi puta dozvoli da netko digne glas, a vjerujem da ćete biti i vi koji ćete doći na red na HRT-u da budete na jednoj od emisija pa.
Hvala. Vrijeme. Hvala lijepa. Sljedeća replika Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Mesić dotakli ste se jedne vrlo važne teme to je konsenzus. I tu je jedna zanimljiva konstatacija, nakon evo 6 mjeseci jer naravno nitko nije očekivao da će se s dupkom promijeniti loša gospodarska situacija ali da, da će se pokrenuti barem neke strukturne gospodarske reforme, a Vlada to nije učinila i onda sada kada ne zna više kako bi unaprijed traži zbog toga što je kriza traži konsenzus. Ali kada kažu da je kriza u HRT-u onda konsenzus ne treba, kada treba partijski kadrovirati tu nema konsenzusa. Tu oni mogu sami dapače samo oni mogu to jer to je u interesu da hrvatska javnost da hrvatski građani ne vide ili barem ne čuju. Naravno da oni vrlo jasno vide što se događa ali barem da to na ekranu ne moraju slušati i ne moraju vidjeti na HRT-u.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Stier vi možda ne znate ali ja sam pobornik konsenzusa. Naime, posebno u sektoru kulture to sam nekoliko puta rekao. I mogu ponoviti da smatram da ima vrlo dobrih odluka koje je ministrica donijela. Ponovno ću reći kao primjer odluku o višegodišnjem financiranju. Vi možda kolega Stier ne znate ja sam bio pobornik konsenzusa u tom smislu i prije dok sam ja vodio Ministarstvo kulture pa smo zato i imali takav rezultat u Saboru i zahvaljujem mnogim danas kolegicama i kolegama koji su danas prisutni i koji su glasali za taj prijedlog. Bio sam pobornik konsenzusa i u Zagrebačkoj skupštini. Ima ovdje kolegica i kolega iz Zagrebačke skupštine koji zna da smo prof. Kregar i tako koji znamo da sam nemalo puta glasao zajedno s kolegama iz SDP-a jednoglasno kako bi donijeli neke strateški bitne odluke. Prema tome, ja ne mislim da je konsenzus nešto loše i smatram stvarno da bi ga uvijek trebalo podržavati pa i u nekim strateškim stvarima za gospodarski napredak RH. Stvarno mi nije jasno zašto ovaj put konsenzus koji smo imali isti ljudi koji su za njega glasali sada ga žele rušiti.
Hvala. I posljednja replika Nada Turina Đurić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ma uistinu evo vaša zabrinutost oko izvješća o monitoringu koji očekujemo negdje u 10. mjesecu je ovdje stvarno deplasirana. Mi odnosno vi da ste se brinuli oko slike Hrvatske vezano za slobodu javnih medija unatrag desetak godina vjerojatno bi Hrvatska bila u EU već prije 5, 6, 7 godina. I vi niste uistinu zabrinuti za izvješće o monitoringu, vi ste uistinu zabrinuti što nažalost više nećete preko svojih teklića, glasnogovornika i ostalih svojih ekipiranih kadrova u HDZ-u vezano za medije moći maltretirati, ucjenjivati urednike, odnosno ravnatelja i urednike na HRT-u. to je prava istina. Vi niste zabrinuti za to što će reći EU vezano za ovaj zakon.
Hvala. Imamo odgovor na vašu repliku. Kolega Mesić. Izvolite.
Ma mislim, gledajte stvar moje zabrinutosti je i jedna stvar koja ne može biti deplasirana. To je samo dokaz da imam određeni senzibilitet kao i mnogi zastupnici u ovom Saboru. A već sam vam rekao da nisam zvao nikad niti jednog urednika, da nikad nisam bio gost na informativnim, prema tome nisam imao potrebe za zahvat, a nisam imao potrebe ni intervenirati kada su mi svi prijedlozi zakona prolazili u ovom Domu jednoglasno. Prema tome, o čemu pričate? O deplasiranosti zato što u mišljenju Europske komisije stoji da je važeći zakon bolji od novog prijedloga? Pa za to sam zabrinut. Mislio sam da ćemo ići prema boljemu, to sam stvarno zabrinut.
Hvala. Sljedeća rasprava zastupnik Boris Blažeković. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice, kolegice i kolege. Pa čini mi se kao da sam prespavao dvadesetak godina svoga života i evo sada sam se našao u jednoj situaciji gdje svi problemi koji su nastali i ukupna situacija u društvu, gospodarstvu, medijima je nastala u zadnjih 6 mjeseci. Kukuriku koalicija je kriva za situaciju u kojoj se danas nalazi ukupno hrvatsko društvo. Nevjerojatno. Moram priznati da nisam veći dio svog života bio orijentiran na politiku nego na nekakve potpuno druge stvari ali su me određene situacije u hrvatskom društvu natjerale jednostavno da se politički angažiram u želji da to promijenim. Hvala i hrvatskim građanima da sam danas u prilici da to i aktivno činim. Ovaj Zakon o HRT-u odnosno izmjene i dopune Zakona o HRT-u donose se iz razloga jer HRT naprosto upravljački ne funkcionira. To je jedini pravi razlog. Bez obzira nas ova pozivanja na konsenzuse kako je donesen bivši zakon što je u svakom slučaju pohvalno a bilo bi lijepo da se i ovaj zakon donese konsenzusom, slobodno svi glasate za ovaj zakon. Bez obzira na dobre namjere toga zakona taj zakon je onemogućio funkcionalno upravljanje HRT-om i zato se sada donose izmjene i dopune tog zakona kako bi se omogućilo funkcioniranje i rukovođenje HRT-om. Javna radiotelevizija je sigurno neobično važna ustanova u svim zemljama, a posebno u tako devastiranoj zemlji kao što je Hrvatska. Hrvatska medijska scena sustavno je uništavana od početka '90-tih pa do današnjeg dana. Jedan od najvažnijih segmenata društva prepuštan je nekompetentnima da odlučuju o njegovoj sudbini i to u početku s jasnim stranačkim direktivama, a pred kraj uz neminovnu devastaciju. Zbog baš tih stranačkih direktiva prepušten je tajkunskih privatizacijama koje su uz opet političko nerazumno upletanje dovelo do situacije u kojoj smo danas. Ja određene dijelove svih svojih rasprava pišem iz razloga jer smatram da je to odgovoran način spram hrvatskih građana kako ne bi preskočio ili izrekao neku krivu tvrdnju. Komercijalizacija medija ubrala je svoj danas satravši brojne novinarske veličine i potencijalne talente. U proteklom vremenu potpune nebrige države za medije ukoliko nisu bili u cijelosti u službi vladajućih politika doveli su do sadašnjeg stanja kada zainteresirani građanin mora konzultirati brojne medije da bi došao do prave odnosno do pune, istinite informacije ili opisa nekog događaja. Proteklih se godina vlast odnosila spram medija posebice onih koji nisu bili u njezinoj službi ili je nisu servisirali kao spram neprijateljske djelatnosti koje su se nekako uspjele mimo svih instalirati u društvo i u biti ih je najbolje bilo maknuti i još da nema te zločeste međunarodne javnosti koja je to čudnovato biće, bog te pitaj zašto i za čiji račun štiti. Tom nebrigom i razvojem neslobodnog, ovisnog društva vlast je medije i medijsku scenu prepustila samodevastaciji kroz potpunu komercijalizaciju koja sama po sebi nije uopće loša, čak štoviše i potrebna je, kad bi postojala ravnoteža javnog, kvalitetnog, sređenog i uređenog medijskog prostora. I potpuno je pogrešna teza da sloboda medija znači potpunu nebrigu države i vlasti za razvoj medijskog prostora. Država i vlast imaju obvezu brinuti o medijskom prostoru i o razvoju medijske kulture te novinarske djelatnosti, isto kao što mora brinuti o razvoju političkih stranaka, sloboda, demokraciji, kao što mora brinuti o razvoju društva u cijelosti. To je složen i ozbiljan posao koji zahtijeva kompetentnu i stvarno zainteresiranu vlast koja je spremna i koja zna koristiti sve resurse zajednice. No da se vratim na današnju temu ovog zakona. Zahvaljujući potpunoj nebrizi vlasti u prošlih 8 godina danas više nema "Vjesnika", HINA je na koljenima, a HRT se guši unutarnjim kadrovsko-klanovskim ratovima i nevjerojatnoj količini pokušaja nekakvog kvazi snažnog utjecaja na program HRT-a, raznih PR agencija, PR stručnjaka, slobodnih strijelaca, producenata, glazbenih lobija, proizvodnih lobija, trgovačkih lobija itd. Da bi se uočilo da nešto na HRT-u ne valja, posebno na HTV-u nije neophodna dubinska analiza iako je dubinska analiza stanja na HTV-u dobrodošla. I sva zainteresirana javnost i nezainteresirana ili poluzainteresirani hrvatski građani vide da na HRT-u naprosto nije dobro. Dovoljno je pratiti sam program, njegovu kvalitetu i gledanost, čuti žalopojke HRT djelatnika, zaviriti u tehničku opremljenost, pogledati financijska izvješća. Za zemlju kao što je Hrvatska koja je devastirana uređen javni medij kao što je HRT jest nasušan i zato je krajnje vrijem da se rad HRT-a odmah uredi. Svaki je potez u tom smjeru vrijedan i hitan je. Ukoliko ova vlast želi ući u strukturne reforme, a očito je da je što pokazuje i ovim izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u neophodni su zakonski okviri za funkcioniranje te tako značajne javne ustanove. Radi se o izmjenama i dopunama zakona koje uređuju samo jedan segment rada HRT-a, radi se o promjenama zakona u cilju funkcionirajućeg upravljanja. Uvjerenja sam da ovakav prijedlog izmjena i dopuna zakona upravo omogućuje uspostavu funkcionirajućeg upravljanja tom značajnom kućom. Velika količina ovlasti stavlja se u ruke glavnog ravnatelja koji u potpunosti odgovornost za uspješno funkcioniranje HRT-a dijeli s nama saborskim zastupnicima. HRT jest javna i konačna odgovornost za funkcioniranje te ustanove po mom uvjerenju i treba biti na demokratskim izabranim saborskim zastupnicima. Na nama je da osiguramo okvir za funkcioniranje, a to je izbor najvažnijih rukovodećih kontrolnih tijela i pri tome je na ravnatelju da organizira tehnički, programski, urednički, kreativni rad ustanove. Tako ustrojen HRT treba potpuno samostalno, neovisno i najviše novinarsko-uredničko-stručnom i kompetentnim osnovama u cijelosti bez ikakve diskriminacije područja ili profesionalne etike prikazivati programe od važnosti za cijelo društvo i to informativnom, obrazovnom, kulturnom, zabavnom i sportskom programu. Jasno i jednostavno. Ovim izmjenama postavljen je zakonski okvir koji omogućava efikasno upravljanje HRT-om. I samo još jedna napomena na koncu. Još jednom želim reći, bio sam na svim sjednicama Odbora za medije i nigdje ni u jednom trenutku nisam vidio ni doživio da je ministrica Zlatar obmanula ijednog člana odbora svojim iskazima, tumačeći, ne dajući uz relevantno objašnjenje ne dajući ovaj tekst članovima odbora u ruke, ali ga tumačeći u dva dijela gdje je rekla da je jedan dio pozitivan, a da je jedan dio sa primjedbama. To je jasno i glasno rekla. Ne znam na koji se zapisnik kolega Stier poziva, ali taj zapisnik očito ako je sa zadnje sjednice taj zapisnik nije verificiran. To je neverificirani zapisnik, vi se pozivate na neverificirani zapisnik. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 4 replike. Prvi se javio kolega Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Boris, rekli ste da je moguć konsenzus u donošenju ovoga zakona. Da bi konsenzus bio svih političkih opcija zasigurno postoje i amandmani koji su upućeni u ovom drugom čitanju. To bi trebali biti … [[Govornik se ne razumije.]] koje bi trebale biti … [[Govornik se ne razumije.]] Sve primjedbe i prijedlozi koji bi došli iz civilnog društva bi trebali biti raspravljeni. To je izostalo. Ja sam također da zajednički nađemo način kako da riješimo konsenzusom ovaj zakon da bude … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatskim građanima ali i pred cijelom svjetskom javnosti kao i prošli puta dosljedni da želimo imati pravi zakon koji će biti i upravljanje i referendum i sve ono o čemu ste govorili jasno. Ja ne vidim da izvješća govore nešto loše. To su izmišljotine. Izvješća govore o popravljanju stanja na HRT-u i u financijskom pogledu i u programskom. Jedino ako smeta to što izvješćuje Hrvatska radiotelevizija o suđenju Čačiću. Možda ako smeta u nekim drugim izvješćima o stanju nacije i države, o nekompetentnosti aktualne vlasti. Možda o nedonošenju pravih rješenja za o ovakvoj bahatosti u prijedlogu zakona kojom želite nametnuti partijski diktat u Hrvatskoj televiziji koja je javna do sada bila, a od sad će biti državna. I zadnji put sam u raspravi rekao ukinite onda pretplatu nek' je financiraju ministri, pa nek bude njihova i neka budu oni na čelu.
Hvala. Imamo odgovor na repliku zastupnik Boris Blažeković. Izvolite kolega.
Potpuno suprotno mislim od kolege Đakića, a samo bih se htio referirati na dio gdje on govori o izvješćima. Kriva su izvješća. Ja nisam govorio o tome. Naime, vi ste govorili o drugim izvješćima. Ja nisam govorio o tome što izvještava Hrvatska radiotelevizija, nego sam govorio da bi Izvješće o radu Hrvatske televizije bilo dobro došlo, a ne o tom što izvještava odnosno što prenosi Hrvatske televizije u svojim emisijama.
Hvala. Sljedeći za repliku javio se kolega Ivan Drmić, izvolite.
Poštovani kolega Blažeković sa većinom vašeg izlaganja bih se mogao i složiti. Vi ste na jedan vrlo dobar način prikazali sve one probleme koji danas tište Hrvatsku radioteleviziju od netransparentnog poslovanja, od tehnološke zaostalosti, zaostajanja Hrvatske radiotelevizije i sve ono ostalo što ste nabrojali ja to potpisujem. Međutim, jedino a možda je i najbitnije u čemu se ne mogu složiti s vama to je da će se ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona ti problemi na bolji način rješavati. Do sada je bilo jako teško vršiti nadzor nad finacijskim poslovanjem Hrvatske radiotelevizije. Postoje razni lobiji, grupe ljudi koji debelo koriste ovakvo anarhično stanje na Hrvatskoj radioteleviziji gdje je minimalan ili nikakav nadzor i gdje krčme negdje oko milijardu i pol kuna koji se skupi da tako kažem na jedan vrlo žestok način od hrvatskih građana. I prošli put sam u svom izlaganju spominjao kakve sve ovrhe Hrvatska radiotelevizija i na koji način i od kakvih siromašnih ljudi naplaćuje radiotelevizijsku pretplatu. Mislim da ovim Zakonom dodatno se komplicira situacija na Hrvatskoj radioteleviziji jer ste potpuno izbrkali tko koga imenuje glavnog direktora, tko imenuje Nadzorni odbor, tko koga nadzire i tko je kome odgovoran. U budućem periodu sigurno će se vidjeti da će to poslovanje Hrvatske radiotelevizije biti puno manje transparentno, a i ovo do sad kako je bilo je vrlo alarmantno i zasigurno treba nešto poduzeti da se to vrati u okvire zakona.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Blažeković. Izvolite.
Apsolutno sam uvjerenja da se nešto trebalo promijeniti i isto tako sam uvjerenja da je ovo rješenje kvalitetno rješenje. Naime, odgovornost je na nama, krajnja odgovornost za funkcioniranje rukovođenja ne za program, nego za funkcioniranje rukovođenja HRT-a jest na većini zastupnika Hrvatskog sabora. Ja mislim da je to ispravna odluka zato jer mi jesmo reprezenti hrvatskih građana i tu odgovornost za njihovu televiziju moramo preuzeti mi. To se zove parlamentarna demokracija.
Hvala. Sljedeća replika Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Blažeković, da je sve tako dobro onda bi ova rasprava tekla potpuno drugačije. Smatram i vidim da je ministrica, pratim rad ministrice od početka ulaska u hrvatsku Vladu dobar. I vjerujem da je ministrica sigurno za kompromis, a kompromis mora biti takav da je ova rasprava zaista trebala biti šira i duža jer se radi o interesima hrvatskih građana. Hrvatska radiotelevizija treba biti servis građana Republike Hrvatske a ne niti jedne političke stranke, niti Vlade. Ako smo za konsenzus, onda na ključnim pitanjima za Hrvatsku trebamo ići dvotrećinskom većinom glasova i u tim ključnim mjestima. A posebno uvaženi kolega, ako je svoju primjedba dala Europska komisija koja prati napredak Hrvatske u ovome vrlo, vrlo ključnom vremenu za zemlju, došlo je do promjene vlasti, nova Vlada je preuzela kako vi kažete odgovornost za Hrvatsku. Bit će vrlo loše ako Europska komisija da negativno mišljenje o nekim zakonima koje je Hrvatski sabor donio u zadnje vrijeme, no ima ih nekoliko. I to nije dobro. Vi ste zastupnik većine i možda tako trebate govoriti. Ali kada govorim o odgovornosti za Hrvatsku i za interese hrvatskih građana onda trebamo odgovoriti zajedno. A Hrvatska radiotelevizija je servis građana Republike Hrvatske, a tu pretplatu mjesečno plaćaju i u teškim uvjetima i oni koji ne rade, dobivaju opomene i ovrhe zbog neplaćanja pretplate Hrvatskoj radioteleviziji, pa dio birača koji nisu dali glas vama, vašoj stranci, niti SDP-u niti vašim partnerima, nego možda i oporbi u Hrvatskom saboru. Pa tako da zajedno ako ćemo poštivati volju hrvatskih građana na ovom osjetljivom i ključnom pitanju trebamo zaista postići konsenzus. I siguran sam da se gospođa ministrica u tome slaže. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo odgovor na repliku, kolega Blažeković. Izvolite.
Htio bih reći da se slažem da ne bi bilo dobro da bilo što, što ide prema Europskoj uniji i što treba uskladiti sa aquisom i sa pravilima Europske unije bilo šta da nam vraća Europska unija natrag. Ja se nadam da će toga biti vrlo malo, vjerojatno će još nešto biti, ali će to biti vrlo malo, nadam se zanemarivo. Volio bih da uopće ne bude, ali da ćemo negdje neke stvari pogriješiti jeste. Ovo je jedna druga priča. Ovo nije stvar koja se tiče acquisa i nije obveza Hrvatske da uskladi taj dio zakona sa zakonodavstvom EU iako u svakom slučaju treba uvažiti primjedbe i treba razmišljati o primjedbama koje je dala Europska komisija. No to ne znači da se tako neće i postupati, to ne znači da je unaprijed sa ovim rješenjem riješeno da će se televizija voditi nedemokratski, da će se voditi autoritarno jednopartijski, samo je ovdje odgovornost prebačena sa jednog tijela koje je ionako bilo podijeljeno politički većinom glasova manjina-oporba, sa tog tijela se prebacuje na jednu osobu koja je odgovorna nama zastupnicima u Hrvatskom saboru. Moje duboko uvjerenje, vi kažete da ja govorim ono što moram, ne, uvjeravam vas da ne i uvjeravam hrvatsku javnost da ne, govorim ono što stvarno mislim. Stvarno smatram da odgovornost za upravljanje HRT-om jest na Saboru.
Hvala. I zadnja replika, kolega Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Blažeković pitali ste za ovaj zapisnik, ovaj danas distribuiran od 2. srpnja, i nismo ga mi pisali u HDZ-u, pisale su ga stručne službe, potpisao ga je predsjednik odbora koji se protivi ovome prijedlogu i ja ne vidim zašto bi on panegirike zapravo potpisivao ili nešto pozitivno ako je rečeno da nije tako. Prema tome, očito je neka obmana tu bila. A činjenica da vi niste stigli niti pročitati zaključak odbora čiji ste član samo dokazuje koliko se brza s ovom raspravom i kako zapravo je to potpuno nekvalitetno, a u svrsi je samo da se što prije izglasa ovaj prijedlog Zakona o partijskoj televiziji.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Blažeković izvolite.
Gospodin Stier rekli ste sad jednu neistinu jer vi ne znate da li sam ja pročitao ili nisam. Ja sam rekao da nije verificiran. To je nešto potpuno drugo. Svaki zapisnik se na prvoj sljedećoj sjednici verificira. To vam je postupak ako niste znali, to je procedura. I to nije napravljeno. To će se napraviti, taj zapisnik će doći na sljedeću sjednicu odbora. I kad se onda bude verficirao onda će to biti verificirani i punovrijedni dokument. Ovo što vi govorite je pamflet. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Molim vas, molim vas kolegice i kolege. Završili smo sa replikama. Sljedeća rasprava, zastupnik kolega Zvonko Milas. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospođo ministrice sa suradnikom. Ja se više ne bih vraćao na to da li je ovaj Visoki dom saborski zastupnici da li su obmanuti, ako jesu to je poruka. Mi smo reprezentativni predstavnici hrvatskog naroda, to je poruka cijeloj javnosti. Ja bih se opet vratio na prvo čitanje ovog zakona, dakle na prijedlog o izmjenama i dopunama gdje smo čuli da u Saboru nije raspravljeno, a nije ni razgovarano o Izvješću Programskog vijeća niti nam je podastrijeto Izvješće o poslovanju HRT-a u financijskom, programskom uopće u funkcioniranju u protekloj godini. Naravno da nitko ne dovodi u pitanje legitimitet koalicije na vlasti da mijenja, dopunjava zakone ukoliko misli da će time unaprijediti područje na koje se taj zakon odnosi pa tako ni Zakon o HRT-u. Međutim, meni osobno su razlozi zbog kojih se to, odnosno obrazloženja koja se navode zbog kojih dolazi do promjene izmjene zakona blago rečeno su mi maglovita. Ovaj zakon koji je na snazi je donesen konsenzusom. Prije toga dobili smo zeleno svjetlo Europske komisije kao dio preuzetih obveza i jednostavno nije mi jasno u kom smislu se govori da HRT ima tešku financijsku krizu, da upravljački sustav ne funkcionira, a da nam to nije nigdje podastrto, da nam to nije nigdje dokazano, odnosno da kako mi to volimo reći ona druga strana koja je zakonom ustanovljena da vodi tu kuću nije imala priliku to reći saborskim zastupnicima, dakle samim tim i javnosti. Ja nemam ništa protiv da se i neslužbenim izvorima saznaje, informira o tome što, kako i na koji način funkcionira HRT, ali ukoliko ignoriramo upravljačka tijela koja su zakonom ustanovljena i to ponovit ću dvotrećinskom većinom, dakle konsenzusom, tijela koja su izabrana isto u ovom Saboru i to na način da su čak i urednici i Radija i Televizije izabrani uz mišljenje kreativnog osoblja, dakle novinara i svih drugih koji stvaraju program. Onda se pitam zbog čega ta tijela koja su definitivno izabrana zakonski i to na vrijeme nisu mogla dalje raditi? Ja mislim da je i ovaj Sabor kriv za to. Definitivno zakon nije proveden, a zakon se donosi za to da se po njemu postupa i da se provodi. Dakle, nismo ispunili zakonsku obvezu popunjavanja upražnjenih mjesta u Programskom vijeću i u Nadzornom odboru, mjesta koja će vjerojatno i u budućem nekom sastavu Programskog vijeća biti napuštana ne znam zbog kojih razloga privatnih ili nekakvih drugih, ne bih htio navodit, ali mislim da više-manje svi znamo zbog kojih razloga su vijećnici napustili sadašnji saziv Programskog vijeća i da smo pristupili zakonskoj popuni tih mjesta ja sam siguran da bi upravljačka tijela i dalje nastavila funkcionirati. Da li dobro rade ili ne? O tome se može i mora razgovarati. Međutim, nakon izbora glavnih urednika tada je sve stalo ili bolje rečeno tada je sve počelo. Ponovit ću još jednom, po prvi put usudim se reći, dakle dvotrećinskom većinom svih onih koje je ovaj Sabor izabrao uspostavljeno je dakle upravljačka, upravljačko tijelo na HRT-u bez ikakvog utjecaja politike. Možda je i to problem, možda je i to problem što ih treba mijenjati, ali ponavljam ukoliko želimo meritorno razgovarati o poslovanju i svemu onom što se radio o Hrvatskoj radioteleviziji, a moramo čuti od onih koji su zaduženi i koji su odgovorni za to, na koji način i kako su oni to radili. Kolega Blažeković je rekao da smo mi odgovorni, pa slažem se da jesmo. Samo koliko sutrašnja vlast, odnosno sutrašnje upravljačko tijelo koje će voditi HRT bude loše radile, kakve ćemo mi konsekvence iz toga povuć, što ćemo dat svi kolektivne ostavke? Kakvu ćemo odgovornost imat? Nije mi jasno, kako možemo govorit o financijskoj krizi, ako nemam pojma uopće, nismo ni jednu brojku vidjeli o poslovanju, financijama, u financijskom smislu HRT-u za prošlu godinu. Ja imam spoznaje da je financijska situacija više nego solidna, konsolidirana. Dapače, unatoč vraćenim dugovima koji su nastali u vrijeme velikih glavnih ravnatelja koje mi danas hoćemo ponovno vratiti na scenu. Na koncu, što će se dogodit? Ja mislim da će ono što je najbitnije, a to je ono što proizvodi Hrvatska televizija, to je program, to je dakle, ono što je najbitnije hrvatskoj javnosti, jednostavno će stradati. Dogodit će se daljnji financijski gubitci, restrukturiran će trpitit, imat ćemo novog VD na 6 mjeseci, odnosno 90 dana će imati da raspiše natječaj itd. itd. Ne vidim tu ništa dobro. S druge strane pitam se zašto između dva čitanja nismo imali javnu raspravu, zašto se barem nismo toliko pokazali, kako bih rekao demokratski orijentirani i pokazali javnosti da nam je interes Hrvatske radiotelevizije kao definitivno najvažnije nacionalnog medijskog servisa iznad svega. Samim tim da nam je interes javnosti iznad svega, ovako samo pokazujemo da je politički interese i kontrola HRT ipak ispred interesa javnosti. Hvala.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje imamo prijavljene 2 replike. Prava se javila kolegica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Milas, pažljivo sam slušala vaše izlaganje i doista ono što bi željela, evo i vama u svojoj replici reći jest to da, danas smo dosta ovdje čuli o Hrvatskoj televiziji od 90. do sada. Ništa naravno i ne želimo se vraćati u prošlost i slušati o televiziji Jugoslavenskoj prije 90. i zakonima koji su tada vrijedili. Međutim, evo bili ste hrvatski branitelje, danas smo čuli od nekoliko kolegica i kolega, koji su se vrlo negativno prema Hrvatskoj televiziji i zakonima koji su tada vrijedili 90. u vrijeme Domovinskog rata ovdje izjašnjavali. Pa evo vi kao branitelj možete i sami sigurno svjedočiti da je to bilo vrijeme kad je doista trebalo, Hrvatska televizija je doista imala važnu ulogu u tom Domovinskom rata. Je kolega Kregar, je, je, je. Možda ne za ljude kojima taj Domovinski rata nije bio baš ni blizak niti važna, ali onima kojima je, je, ne vama nisam vama to rekla. Ali onima kojima je Domovinski rata doista bio važan, Hrvatska televizija je puno značila. I vrijedili su drugi zakoni, nek su vrijedili. Ali danas, evo, danas smo u 21. stoljeću, a mi se vraćamo na nekakve zakone, jednopartijske, pa to nije dobro.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolega Milas izvolite.
Hvala lijepo. Pa gospođo Sumrak naravno da je Hrvatska radiotelevizija odigrala veliku ulogu u vremenima bitnim, dakle za stvaranje samostalne Republike Hrvatske. U vremenima Domovinskog rata, evo ja ću to završit svoju repliku s riječima, nikad ne mogu zaboraviti, mislim da se zove Vladimir Dopuža koji je završavao dnevnik :"Pozdrav hrvatskim braniteljima ma gdje bili." toliko o tome.
Hvala. I još jedna replika, zastupnik Ivica Mandić. Izvolite kolega.
Ja bih replicirao uvaženom kolegi. Možda opravdana sumnja u funkcioniranje javne televizije sa izmjenama ovog zakona. S obzirom da gospodin, kolega uvaženi zastupnik ima iskustvo da je kao osoba i iz civilnog život i iz udruga, bili i član programskog vijeća. To vjerojatno nije vezano, nije utjecaj direktno politike na javnu televiziju, a vidim gospodin sada je u saborskim klupama na čemu mu čestitam. Također, ovdje bi se složio sa svim kolegama, da odgovornost treba preuzeti Sabor, kod izbora ravnatelja, a ravnatelje preuzima odgovornost za funkcioniranje javne televizije. Ovdje se ne moramo bojati jednopartijske televizije, jer u Republici Hrvatskoj postoji komercijalne televizije. Najlakše se riješiti javne televizije klikom na drugi program, a taj puta će ravnatelj odgovarati i pred građanima Republike Hrvatske i pred ovim Saborom. Ja u to ni jednog trenutka ne sumnjam, da će javna televizija biti u službi hrvatskih građana, a prije svega i u službi ovog časnog doma.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolega Milas izvolite.
Hvala lijepo. Kolega, da ja jesam bio u Programskom vijeću, dapače bio sam predsjednik Programskog vijeća i to mi je na čast i ponos i zapamtio sam čak kolegu Stazića, koji je rekao: "Bez obzira što sam danas ovdje politika je … [[Govornik se ne razumije.]] ali dobro je radio svoj posao." Dakle, da li će se to dogoditi što vi kažete, da li će glavni ravnatelj preuzeti odgovornost i dobro voditi. To je sve, naravno da mora, a da li će to biti dobro to je, pustite, to nismo vidoviti Milan. Međutim, ja govorim o trenutnoj situaciji, govorim o zakonu koji je na snazi. Samo me zanima koji su to pokazatelji, kad govorimo o financijskim ili bilo kojim drugim, koji su uvjetovali donošenje novog zakona, a pozivamo se stalno na njih? Ja ih nisam vidio, niti pisano, niti mi je tko konkretno ih obrazložio.
Hvala. Sljedeći za raspravu prijavio se kolega zastupnik Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo pošto nisam imao pravo replicirat onima koji su replicirali. Tek nekoliko nejasnoća da se pojasni što zapravo Hrvatska radiotelevizija jest. Evo kolegi koji me ometa sa strane, samo da kažem da javna televizija nije ono što on misli da je javna televizija. Kaže ovako: "Građani koji plaćaju 80 kuna mjesečno trebaju klikom, ako im se ne sviđa program otić na neki drugi program." Evo to je shvaćanje javne televizije, znači on smatra da je to još samo jedna komercijalna televizija na koju se plaća tamo neki namet. Drugo, veliko nepoznavanje, stalno brkate pojmove između upravljanja i uređivanja. Upravo to ja pokušavam i u prošlim raspravama sam govorio što je upravljanje, što je uređivanje. Upravljači se ne mogu miješati u posao urednika. Ne smiju po zakonima, pa čak će biti i kontradiktorno jer to čekamo da donesete pa ćemo onda te zakone pokušati vam oboriti jer vidimo da ovo ne vodi nikamo. Prvo, zbog javnosti ne zbog kolege, zaključak se ne daje na verifikaciju odboru nego se daje zapisnik na verifikaciju, a zaključak potpisuje predsjednik odbora i on odgovara za taj zaključak. Prije se govorili o sastavu vijeća, sastav vijeća neke zemlje EU su vratile političare u programska vijeća. Recimo Republika Austrija je to napravila i rekli su najbolje je vijeće bilo prije kada su bili političari u njemu i sada je najbolje to sam čuo od direktora Austrijske televizije gdje sam bio gost nekoliko dana. I ne bi sada kolegama iz HDZ-a, ne treba imati širom zatvorene oči. Da, vaši su glasnogovornici određivali kakvi će biti programi na HRT-u, Maček je bio daleko utjecajnija osoba od bilo kojeg urednika informativnog programa. Nekad je gospodin Marčinko bio na izravnoj vezi sa zagrebačkim poznatim brdom, a poslije toga je Maček iz Banskih dvora kormilario i to su činjenice koje možete lako provjeriti. A sada o ovom zakonu i uzrocima zbog čega je taj zakon donesen. Da, stanje na HRT-u je izvanredno. Netko je pitao da li je izvanredno stanje. Nije izvanredno stanje u državi ali je na HRT-u izvanredno i to izvanredno loše. Kriza je višestruka a prije svega najveća kriza je programa. Program je infantilan i o programu bi mogao govoriti tri sata, analizirati što je loše u tom programu. Trebalo je to izvanredno stanje zaustaviti ali ne na ovaj način. Mi ćemo samo sada napraviti to da će doći jedna druga garnitura koja će potencirati sa svojim ljudima izvanredno stanje jer je sustav loš. Ne postoji sustav dobar u kojoj jedan čovjek odlučuje sve. Ukinimo Parlament, uvedimo kralja i uspostavimo diktaturu. To je onda najbolje, ovo što vi radite to je. To bi poslovni ljudi nazvali neprijateljskim preuzimanjem HRT-a, to je neprijateljsko preuzimanje HRT-a. o svemu će odlučivati, nemate pravo na to zbog toga što milijardu 200 milijuna kuna plaćaju hrvatski građani. Što je još problem ovog zakona? Ne poštuju se građani, ne poštuje se struka, ne poštuje se civilno društvo. Prije je ministrica rekla da nisu našli formulu kako uključiti civilno društvo da ima jako puno udruga civilnog društva. Ali su vidite našli formulu kako isključiti civilno društvo iz procesa odlučivanja na HRT-u. Tko u ovoj dvorani misli, a da zna procese u medijima da je puno bolje za razvoj medijskih sloboda da glavni urednik bude postavljan od strane jednog čovjeka, da glavni urednik odgovara jednome čovjeku koji se po naravi posla ne smije miješati u uređivanje. Glavni urednik će biti postavljen od strane glavnog ravnatelja, a glavni ravnatelj će na prijedlog glavnog urednika odobravati ili ne odobravati urednike na HRT-u. to znači svi urednici na HRT-u će biti slobodna volja glavnog ravnatelja. Čak ajdemo poštovati to vaše pravo, a zbog čega ste onda oduzeli i ono zadnje pravo, a to je obavezno mišljenje novinara. Ponovit ću ponovno, postoji u nekim komercijalnim medijima u zapadnoeuropskim televizijama pa čak i tiskanim medijima, u američkim medijima, komercijalnim medijima, privatnim medijima gdje se obvezuje da se glavni urednik bira mišljenjem novinara. Mi smo to na javnoj televiziji jednostavno ukinuli, rekli smo to ne treba jer mi imamo Supermana koji će to sve znati raditi. I sada vi kažete ono časna nam riječ, vjerujte nam. Po čemu bi vjerovali? Što se ovo 22 godine na HRT-u koja je uvijek bila u nekakvom odnosu prema veze su bile nekad tajne nekad javne sa politikom, a sada se slažem nema utjecaja ni HDZ ni SDP na HRT-u, tamo vladaju klike. Kolega je prije pitao neki pokazatelji treba pokazatelje zašto je loše stanje. Prvi pokazatelji su što je pet članova vijeća dalo ostavke. Nijedan član vijeća nije dao ostavke zbog toga što je rekao ili su otišli što je rekao odbor za medije loše radi, Odbor za medije je kriv, Sabor a ja sam kivan na Sabor ili kivan sam na tu i tu partiju. Svi su otišli zbog toga što se nisu slagali sa uređivačkom politikom i sa utjecajem pojedinih klanova na HRT-u. Znači krivac sasvim sigurno za takvo stanje nije izvan televizije. Ono što sam uvijek govorio kada sam razgovarao sa novinarima sa HRT-a i oni snose odgovornost lošega stanja na HRT-u jer su pristali biti sluge gospodara. To nisu trebali. Ne opravdava kredit ili svoje stanje u obitelji na sluganstvu. Sasvim sigurno da ne. Bilo je pitanje jeli je to novi zakon ili to nije novi zakon, to su samo nadopune zakona? To je novi zakon jer je suština nova, oprostite sve ostalo je kada se donosio ovaj zakon koji svi tako hvalite bio sam na nekoliko rasprava. Jedna je bila na Filozofskom fakultetu gdje sam rekao ovo je loš zakon jer je ne provodiv. Ja sam s kolegama iz Kukuriku koalicije u potpunosti slažem. Ovo je loš neprevediv zakon. To je ako je nešto neprovedivo onda je loše. Zato što se isto tako miješaju kompetencije kao što se miješaju kompetencije sada zapravo sada se ne miješaju kompetencije, sada su kompetencije u rukama jednog čovjeka pa on može sve raditi. Prije mi je moram odgovoriti zbog javnosti ne zbog kolege kojega više nema, rekao je ovdje da ovo nije lateralna grupa nego Sabor. To je rekao kolega iz SDP-a a ja samo poručujem da u Saboru nije propisano govoriti siromašnim, kabastim ili priprostim jezikom i da se može govoriti na literaran način čak dapače bilo je ovdje u Saboru jako dobrih govornika koje su ljudi upravo cijenili zbog te. I na kraju bih još govorio nešto o crnim listama. Crne liste postoje od prije, crne liste postoje već sada i jao onima koji su se našli na onim prijašnjim na ovim oni su jako debelo prekriženi. Crne liste se već sada rade u političkim kabinetima i to je točno program su ponovno počeli glasnogovornici i PR-ovci voditi na Hrvatskoj televiziji. Uostalom, poznat je slučaj da je uredniku "Dnevnika 3" sadržaj dnevnika govorila ili od njega saznavala dan i pol prije objave onog famoznog maila ministrice Holy. Nitko nije pokrenuo iz Kukuriku koalicije pitanje odgovornosti, nitko nije pitao dobro oprostite kako se to može događati, a sad čitavo vrijeme govorite da Hrvatski sabor snosi odgovornost za ono što se događa na Hrvatskoj televiziji. Pa što nije netko pitao o tome. Mi iz oporbe jesmo pitali zašto se to događalo, zašto se događa na taj način. Jednostavno ako donesete ovaj zakon pali ste na ispitu iz demokracije, ukidate slobodu medija, gazite one tekovine koje smo mislili da je pušten duh iz boce i da se više ne može vratiti natrag. Međutim to što se ponavljam ponavljat ću do besvijesti svaki puta, glavni urednik bira u političkom kabinetu, a to jest to i što netko kaže jer mi odgovaramo, nas 78. Znači jednostavno priznajete da političkom voljom će biti izabran glavni urednik.
Hvala. Imamo tri replike. Kolega Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Vukšić dobro ste primijetili. Da, urednički integritet bitno će biti narušen i srušen ovim zakonom i ovakvim izborom urednika, programa. U svakom slučaju o njemu se može reći samo da on štiti profesionalni interes novinara od svih oblika političkog utjecaja i tako bi trebalo biti, kao i utjecaja drugih društvenih skupina i pojedinaca, a u cilju vjerodostojnog, kvalitetnog informiranja javnosti. Kvaliteta znači izvrsnost, etičnost, inovativnost, smjelost, temeljitost, točnost, vjerodostojnost, kompetenciju u oblikovanju najsuvremenijih novinarskih i medijskih formata. Sve to dolazi pod upitnost ovim zakonom i načinom izbora onih koji će provoditi takve političke odluke ove većine koja je osmislila zakon koji će diktirati rad svih tih urednika, a onda i novinara. To se vidi i u ovih 6 mjeseci. Počelo je kao što ste rekli. crne liste su napravljene, dealovi su u najvećem … i sada to sve pretvorimo u zakonski okvir, jasno govoreći da urednički integritet ćemo prekrižiti, to je mrtvo slovo na papiru. Kvaliteta, raznolikost i javni interes apsolutno ne trebaju biti zastupljeni. Interes Kukuriku koalicije mora biti na prvom mjestu, tako to treba definirati u zakonu. Interes Kukuriku koalicije mora biti prije svega zastupljen u ovom zakonu i na HRT-u. To su željeli reći ovim zakonskim prijedlogom.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Kolega Vukšić, izvolite.
Poštovani gospodine Đakiću, slažem se da će biti urednički integritet narušen. Sasvim je prirodno da, uobičajeno čak da glavni urednik treba odgovarati tijelu koje nadzire program, koje analizira program, a to je vijeće. Glavni urednik po prijedlogu ovoga zakona, ja tvrdim jer ovaj zakon jer je suština promijenjena, sada će odgovarati glavnom ravnatelju. Glavni ravnatelj može smijeniti, imate tamo jednu odredbu, neda mi se sad tražiti, krivo izrečen dobar dan može biti smijenjen glavni urednik. Zato kažem da ovo nije politička poruka, ovo nije politička rasprava, u tome štitim slobodu novinara. Predugo sam bio u toj profesiji, a da bih prešućivao takve stvari. Glavni urednik je taj koji mora biti neovisan, glavni urednik je taj koji mora donositi odluke sam, normalno po visokim novinarskim kriterijima. A što se tiče crnih lista samo da pojasnim, crne liste urednici čak i rade samoinicijativno kako bi se dodvorili vlasti. Znate da ima ono da je najgora autocenzura, autocenzura je gora od cenzure jer novinar kaže možda to vlasti smeta pa nećemo. Znači te crne liste su napravljene, a kada bismo analizirali možemo skupa svi predstavnici klubova analizirati pet dana programa i vidjet ćete bjelodano kako se to danas radi.
Hvala. Imamo još jednu repliku, kolega Zvonko Milas. Izvolite kolega.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodine Vukšiću, ja doista ne sumnjam u iskrenost vaših namjera da stanje na televiziji bi trebalo biti onako kako bi govorite. Međutim, zamislite kako će izgledati Programsko vijeće kad se izabere na način kako ovaj zakon bi trebao izabrati. Dakle 9 članova ako se ne varam koje će izabrati većina plus 2 novinara koja su tu, obrazloženje je otprilike da se lakše integrira vijeće u kuću, odnosno u program itd. Meni to baš nije jasno, to je kao kad glavni kuhar pred gostom otprilike govori kako mu je jelo, hvali ga itd., umjesto da gost kaže da li je bilo dobro ili nije. A odlazak iz vijeća je bio i nažalost bit će uvijek, razlozi su uvijek različiti. Nekad i zbog klanova, ali recimo ovaj slučaju se dogodio zbog, gospodin Kujundžić je otišao u politiku, gospodin Tomić mislim da je zbog posla kojim se bavim, gospodin Grivičić zbog obveza koje je imao kao predsjednik Poljoprivredne komore itd., itd. Dakle ja ponavljam, ovo vijeće je bilo sastavljeno od doista kompetentnih ljudi, 5 doktora, 3 doktora iz područja medija. Ako je itko mogao nešto meritorno o tome reći i ako je itko napravio nešto pod utjecajem politike to je bilo vijeće koje trenutno još uvijek živi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, izvolite kolega Vukšić.
Poštovani kolega, sasvim sigurno da je od presudnog značenja za funkcioniranje HRT-a Programsko vijeće. Programsko vijeće treba biti sastavljeno od stručnjaka, to smo rekli, ali ti stručnjaci pod pretpostavkom da nisu vezani uz politiku i da nisu u sukobu interesa. Gospodin Tomić je vjerojatno otišao zbog sukoba interesa jer radi filmove, zapravo scenarije za filmove koji su uvijek u koprodukciji sa HRT-om. Ali sad zamislite koliko će biti u sukobu interesa dva novinara koja će sjediti u onom Programskom vijeću. To stvarno ne mogu, prvo sam povjerovao, sad nije bitno zašto sam povjerovao na početku jer je bilo dobro da jedan novinar koji bi bio neka spona, međutim ne. Ako ne dozvoljavamo sukob interesa u Programskom vijeću tada novinari nemaju mjesta u tom Programskom vijeću. Tada isto tako moraju igrati za jednu stranu. To sam prije kad sam govorio rekao ne znam šta će biti u tom trenutku, hoće li biti istovremeno i član Programskog vijeća i novinar, kako će ocjenjivati priloge svojih kolega i svoje priloge. Sasvim sigurno da bi trebalo vratiti na staro, da bude 11 novinara. Novinari itekako imaju na druge načine izražavati i mogu itekako svoja nezadovoljstva izražavati i Programskome vijeću ako je to Programsko vijeće ono koje će stvarno imati nekakav utjecaj. Ovo Programsko vijeće bez ovlasti, a ovlasti znamo da nije samo promatranje, analiziranje. Sasvim sigurno da onda nema kao što sam prije rekao bit će to više za analizu botaničara nego Programskog vijeća.
Hvala. I zadnja replika, zastupnik kolega Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Vukšić, vi ste govorili o neprovodivosti ovoga zakona. A vrlo je lako vidjeti da je ovaj zakon jako provodiv i to tako da će u petak kada bude glasovanje ovom saborskom većinom onih koji dolaze obično petkom dići ruku, dakle zbog dizanja ruku biti proveden. Dakle, bit će proveden. Pa kako god to vi mislili da je on neprovediv. I nadalje, zaista kada pogledam u ovom materijalu kako se bira i Nadzorni odbor i Programsko vijeće i glavni ravnatelj onda je potpuno jasno da je onaj duh o kojemu ste vi govorili da je izišao iz boce duh nedemokracije zapravo jedan duh koji je bio pritajen nakon Treće internacionale i duh Treće internacionale ponovo živi. Upravo ovo je jedan od primjera toga duha Treće internacionale.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Vukšiću, izvolite.
Evo ja vas moram razočarati. Ja sam govorio o prošlom zakonu. Ja sam govorio o zakonu koji je sada na snazi, znači ne ovom novom. Ovaj je jako provediv jer čovjek sve radi u svojim rukama. Znači, ja sam govorio o sadašnjem važećem zakonu. On je neprovediv. I kad su bile rasprave govorio sam o tome da će donijeti samo nevolje i tad su me uvjeravali isto i neki članovi Kukuriku koalicije da sam u zabludi i da će biti … [[Govornik se ne razumije.]] bio sam u pravu. Kao što mogu unaprijed reći mada nisam vidoviti Milan. Netko je rekao da ovaj Zakon će donijeti vrlo velike nevolje Hrvatskoj radioteleviziji.
Hvala. Sljedeći za raspravu prijavila se zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Jeliću, ministrice nam na kratko nema. Dakle, vratit ću se na ono što je bilo dosta puta spominjano, a to je da primjedbe koje su bile iznesene nakon prvog čitanja jednostavno nisu usvojene ili su ignorirane. Ovo što je došlo danas pred zastupnike su mali kozmetički zahvati nedovoljni za uljepšavanje slike koja se želi napraviti ovim izmjenama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Rekla bih da su samo površinske jer primjerice glavni ravnatelj ne može se smijeniti ukoliko mu izvješće nije prihvaćeno. To je prihvaćeno kao sugestija i što onda. I onda ćemo opet reći sorry. To smo već čuli. Sorry nije mu izvješće prihvaćeno i što onda? Dolazi nova osoba, pa ćemo opet imati nekog novog, pa će opet biti sorry ako mu izvješće nije prihvaćeno i tako do unedogled. Može se izrotirati do sljedećih izbora ne znam koliko osoba, koliko ravnatelja, koliko v.d.-a i tako možemo imati u nedogled ciklus biranja glavne osobe na Hrvatskoj radioteleviziji. Dakle, uređivačka neovisnost u koju se svi zaklinjemo ili zaklinjete koji ste do sada govorili nemojmo zaboraviti uvelike ovisi i o financijskoj neovisnosti i to jasno treba reći. U uvjetima financijske ugroženosti pogotovo ako financiranje ovisi o političkim odlukama ugrožena je i uređivačka neovisnost. Javni medijski servis prisiljen je svojim programom izlaziti u susret političarima, nekad vidljivo, nekad nevidljivo ali i komercijalnim interesima naravno kako bi osigurao egzistenciju. U obrazloženju i obrazloženjima koje smo imali prigode vidjeti nije navedeno zašto se zapravo ukida uprava i zašto se ponovo uvodi funkcija glavnog ravnatelja. I ponovo ću podsjetiti HRT ima preko 3000 zaposlenih. Tamo se vrti ogroman novac i on je zanimljiv mnogima. Glavnom ravnatelju dajemo iznimno velike ovlasti. Osim toga, podsjećam zakon miješa funkcije, njegove funkcije menadžera, čovjeka koji mora upravljati tim golemim resursom u odnosu s onima na sadržaj posebno u dijelu kada govorimo o uređivanju programa. Danas smo čuli kojekakve epitete. Primjerice, za HRT smo čuli zaostao, da ima infantilan program. Pa molim vas kolegice i kolege u Hrvatskom saboru pa zar vi onda gledate takav HRT? Pa koliko ovdje ima kandidata za glavnog ravnatelja? Pa izađite iz političkih funkcija, izađite iz fotelja, izvolite, predajte svoje knjižice, iskaznice, kako god se to zvalo i dođite na megdan. Odite, kandidirajte se. Budite hrabri! Najlakše je pljuvati po svemu onome što se radi na Hrvatskoj radioteleviziji i svi sve znaju o tome što se tamo događa ispod žita, iznad žita, tko ima ovakve ili onakve liste. Stoga doista, kada govorite o Hrvatskoj radioteleviziji govorite s argumentima. Spominjali ste neke od uvaženih kolega, novinara. Govorili ste neistine. Kolega Latin danas uređuje Dnevnik. Kolegica Elizabeta Gojan, jedna od vrsnih vanjsko-političkih novinarki prati vanjsku politiku. Prati naravno i naše dužnosnike koji naravno ne obavljaju vanjsku politiku zabava u svom kabinetu u Zagrebu nego ih prati po svijetu. Kolegica Maja Sever radi u redakciji Hrvatske uživo. Pa dal' vi uopće gledate taj program? Jel' vi išta znate o tom programu? Ili jedino što znate da treba usvojiti, prihvatiti ovakav zakon i da ovakav zakon treba izglasati i to odmah, odmah u petak da bi se lijepo idući tjedan moglo smijeniti sve koga se smijeniti trebalo. Jednako tako kolega predsjedniče odbora, pa mi ćemo imati izvanrednu sjednicu. Ja mislim da je to neminovno, ne Sabora nego barem odbora, jer mi ćemo morati obezglavljenu kuću nekako osposobiti. Tako kaže zakon. Dakle, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije ma gdje bili članovi Odbora izvolite se lijepo vratiti gdje god bili. Valjda će iz Španjolske ako netko ide na put onda će platiti mu se putni troškovi da dođe na izvanrednu sjednicu. Dakle, tako predviđa zakon. Mi moramo u roku od 8 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona mi moramo imenovati vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja na rok od 6 mjeseci. Ne piše tko ta osoba mora biti, koje kriterije mora zadovoljiti, ništa ne piše. Možemo dovesti bilo koga, ali moramo nekog imenovati odnosno to će učiniti naravno parlamentarna većina i svakako ćemo lijepo se vidjeti na izvanrednoj sjednici. To je ono što ćemo između ostalog izglasati, odnosno što ćete izglasati u petak. Jednako tako ukoliko taj Glavni ravnatelj koji će jednog dana zasjesti u tu primamljivu fotelju Glavnog ravnatelja neće moći obnašati svoju funkciju onda će on trebati imati zamjenika, a zamjenik treba preuzeti upravljanje. A tu osobu ne verificira nijedno tijelo, barem nam to zakon nikako nije objasnio koje su kvalifikacije te osobe i ponovno na koji rok može biti imenovana i koje bi joj bile ovlasti. Glavni ravnatelj i dalje bira glavne urednike i tko će se javiti na natječaj, a naravno onaj s kim se dogovorio. Pa kaj će se netko javiti na natječaj ako zna ono mislim nemoj se javiti, gle sorry nisam se s tobom dogovorio jer će biti smijenjen. Dakle, mislim da je ovo vrlo šlampavo, da je ovo vrlo neodgovorno i vrlo nedorečeno. Urednici, urednici moraju biti prvi među novinarima. Urednici moraju biti autoriteti. Ne zato jer njima piše urednik nego zato što on jednostavno mora svojim kvalitetama biti autoritet novinara, a ne da bude posljednji među onima koji donose odluke ili koji upravljaju. Kako bi se novinarska profesija sačuvala od nestručnih interesa, od nestručnih odluka, od bilo kakvih utjecaja, a to se činilo ovdje i danas, oprostite ne mogu svi znati sve i nismo svi kvalificirani za sve pa tako nemojmo se i svi baviti HRT-om jer mislimo da smo čuli ili negdje pročitali ili netko nam je rekao da tamo nešto ne valja jer ovaj netko radi nekako drukčije nego bi možda trebalo. Dakle, ne možemo funkcionirati na razini trača kada govorimo o javnom servisu. Umjesto da govorimo o glavnim urednicima čiji bi kriterij trebalo prvenstveno biti stručnost ili stručne kvalifikacije mi smo to odmah u startu izgubili. Glavni ravnatelj, njega dakle bira Sabor većinom pa kako god to htjeli zvati vrlo jasnim rječnikom da bi nas javnost razumjela to je najizravnije miješanje politike u upravljanje HRT-om. To zapravo znači ono što i znači, Glavni ravnatelj doći će i otići će sa smjenom vlasti. Njegova će dakle funkcija biti u rukama ili njegova će sudbina ovisiti o onome tko ima premoć u Hrvatskom saboru. Budući da je odgovoran za sve i za financije, uređivačku politiku, dakle o svemu na HRT-u odlučivat će parlamentarna većina. Još ću nekoliko riječi reći o ugovoru. Puno poštivanje procedure pregovaranja i potpisivanja ugovora preduvjet je da se financiranje HRT-a smatra legitimnim. Već mjesecima, kolege s one strane sabornice pa i ministrica, uvjeravate hrvatsku javnost da je na HRT-u kriza upravljanja koja se može riješiti samo novim zakonom i to je bio argument što se nisu popunjavala tijela. I što se dogodilo? Zbog te odgovornosti prošli tjedan Nadzorni odbor i Programsko vijeće nisu mogli u skladu sa zakonom usvojiti nacrt ugovora i poslati ga Vladi. Za to nije kriv važeći zakon niti ljudi koji rade u tim tijelima nego isključivo parlamentarna većina koja je opstruirala popunjavanje tijela. I to je jednostavno tako. S kojim pravom pitam se i tko je dao mandat da se na ovakav način igrate i ugrožavanjem svojim činjenjem, odnosno nečinjenjem financijsku neovisnost i stabilnost HRT-a? S obzirom da mi je vrijeme pri kraju zaključit ću HRT mora ostati javni servis, tko ne zna njegovu definiciju lijepo molim da pročita. Nisam sigurna da pred iduće izbore, ma kada bili, nećete vi iz parlamentarne većine ponovno posegnuti za HRT-om ali na sasvim drukčiji način obrnuvši teze i uvaliti nam zakonski prijedlog koji će biti potpuno suprotan sa ovim danas. Nisam sigurna, ali vidjet ćemo. Postoje naše riječi, snimljene su pa ćemo moći se uvjeriti u istinitosti ili neistinitosti izrečenog. Suzdržimo se samo od deplasiranih izjava i paušalnih rješenja kakve nam nudi ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 1 repliku. Kolega Branko Vukšić, izvolite.
Poštovana kolegice Glavak sasvim sigurno se slažem s vama da je financijska neovisnost jako važna za HRT, čak mislim da je jednako važna političkoj neovisnosti ako ne i važnija od političke neovisnosti. Jedan sam od rijetkih koji se zalaže za ukidanje te pretplate upravo zbog financijske neovisnosti po uzoru na BBC i nemam dovoljno vremena da obrazložim zbog čega je to, ali sasvim sigurno da mnogi tajkuni koji se oglašavaju, tvrtke koje se oglašavaju na HRT-u imaju svoje zahtjeve. Ne slažem se s vama da ne postoji mobbing na HRT-u, tamo se ucjenjuju novinari. Elizabeta Gojan, Maja Sever, Denis Latin, Robert Zuber, Sanja Mikleušević-Pavić, Aleksandar Stanković svi su oni ili dobili po prstima zato što su se usudili govoriti o korupciji na HRT-u, Aleksandar Stanković je bio proganjan zbog toga što je se usudio u Saboru govoriti o tome. Ostali svi imaju dva žuta kartona, samo se čeka kad će ih baciti na cestu. Prema tome, to što Denis Latin radi večeras Dnevnik to je pohvalno da radi Dnevnik, ali znamo da je zbog Ive Sanadera izgubio Latinicu. Znamo što se sve radilo. Znamo da su glasnogovornici skidali emisije sa ekrana. Mislim nemojmo zatvarati oči sad i praviti se kao da se ništa prije nije događalo. Još jedanput samo ponavljam da po mom mišljenju su bile dovoljno završne odredbe u 2. mjesecu i da su se onda mogle izvršiti promjene i da smo mogli sada raditi onaj sveobuhvatni posao, a to je promjena Zakona o HRT-u i svih ostalih medijskih zakona. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, zastupnica Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Vukšić ja ne znam je li postoji mobbing, ponovno kažem svi nešto znaju, svi nešto govore. Kolege koje ste spominjali ja neke od njih dobro poznajem, s nekima sam radila. Tko je što skidao ili nije skidao mislim ako imate nešto konkretno izvolite to jasno i glasno reći. Nemojte imputirati nekome da je radio nešto jer ste to opet čuli. Dakle, vraćamo se na razinu trača. I treće, kada se usklađivao zakon s pravilima o državnim potporama zapravo je najveći napor tada napravljen i najviše je bilo rasprave oko toga da bi se nadziralo poslovanje. Dakle, nemojmo to zaboraviti i stalno se priča da se na HRT-u krade. Kažem, nije preko 3 tisuće zaposlenih nešto ukralo. Da je, samo jednu rolu toalet papira, ljudi moji tamo ne bi više bilo ni cigle ni zgrade. Prema tome, nemojte donositi paušalne ocjene. Ako nešto znate dužni ste to i prijaviti. To se treba procesuirati, da se to dokaže, tko, što, kada, zašto, kako, na koji način. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeći za raspravu javio se potpredsjednik Nenad Stazić. Izvolite kolega Staziću.
Bruxelles je o ovom zakonu Vladi rekao ovo, Bruxelles je o ovom zakonu Vladi napisao ono, Bruxelles je jako ljut što Vlada predlaže ovakav zakon. Ova Vlada previše sluša Bruxelles kad je riječ o ovome zakonu i tako gotovo 5 sati se raspravlja o ovom prijedlogu u ovoj sabornici. A istina jest da ovaj zakon uopće nije predmet akija, dakle on ne spada u pravnu stečevinu Europske unije, njega se ne treba usklađivati. A zašto ga se ne treba usklađivati, o tome nešto govorila kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Zbog toga što je europska praksa različita. Negdje uprave, ravnatelje imenuju monarhi, kraljevi, kraljice, negdje Vlada, negdje gornji dom Parlamenta, negdje donji dom Parlamenta, negdje u suradnji kao u Francuskoj, pola predsjednik pola mislim gornji dom. Kad pitate francuza kao ste vi sad sigurni da će predsjednik imenovati najbolje ljude u to Programsko vijeće. To je kod njih u Francuskoj ono što je kod nas zapravo Vijeće za elektroničke medije, oni dodjeljuju koncesije, oduzimaju koncesije i upravljaju javnom televizijom. Odnosno, Programsko vijeće su javne televizije. Kad pitate francuza kako vi sad znate da će predsjednik baš najbolje izabrati, onda će vam svaki francuz reć zato što u Francuskoj nema boljih, nema boljih. Oni imenuju uvijek najbolje. Praksa je dakle različita, pa ne može biti ni unificiranog modela. Svaki model ima svoje prednosti i mane, nema idealnoga, pa ni ovaj nije idealan, o tome nešto kasnije. Drugi prigovor koji se ovdje dosta glasno čuo je zašto je Vlada sada podijelila na klupe tekst iz Bruxellesa na engleskom jeziku. A kad je počela rasprava tražilo se da podjeli tekst iz Bruxellesa, pa kad je tekst iz Bruxellesa podijeljen onda se počelo galamiti, a zašto je podijeljen na engleskom jeziku. Pa na kojem da se podjeli nego na onom na kojem je stigao. Pa ja bi još shvatio da je podijeljen tekst na kineskom, pa se malo teže čita kinesko pismo, ali baš na engleskom da je to stvorilo takvu nervozu kod zastupnika, to mi nije previše jasno. Pogotovo kad je taj dokument podijeljen na zahtjev zastupnika i upravo ti isti koji su tražili da se to podjeli, su najviše poslije galamili. Što su ga uopće dobili, jer ih se eto uvrijedilo što im se to podijelilo, što se ispunilo njihov zahtjev. Treća primjedba, vlast će zloupotrijebiti ovaj zakon jer je on napisan tako da ga se može zloupotrijebiti. … [[Govornik se ne razumije.]] vlast može zloupotrijebiti svaki zakon. Može zloupotrijebiti situaciju što je na vlasti. Vama kolege iz HDZ-a to ne moram objašnjavat, vi to jako dobro znate. Kako se može zloupotrijebiti vlast. Da li će vlast zloupotrijebiti situaciju što je na vlasti ili ne, to ovisi o toj vlasti, o kvaliteti te vlasti. Nema tog zakona koji to može spriječiti. Pa zar je u Hrvatskoj postojao zakon po kojem se moglo imati crne fondove stranačke, po kojem se moglo izvlačiti novac iz javnih poduzeća? Ja ne znam za takav zakon. Pa da li se to događalo, pa događalo se. Pa zašto, pa zato što je vlast bila nepoštena, eto zato ni zbog čega drugog. Hoće li ova vlast zloupotrijebiti ovaj zakon, pa ako bude loša vlast onda hoće, ako ne bude loša vlast onda neće. Koja je stvarna snaga Hrvatske radiotelevizije danas, koji je njezin politički utjecaj? Mali, kraj postojanja još 2 televizije s nacionalnom koncesijom. Koje po gledanosti sada pobjeđuju HRT. Koja je snaga, pa može se i dalje urušiti, može pasti na snagu Vjesnika i može doživjeti sudbinu Vjesnika ako se ova Vlada ne bude bavila Hrvatskom radiotelevizijom. Upozoravali smo tada u opoziciji na položaj Vjesnika, molili smo bivšu vladu, molili da učini nešto, da od Vjesnika napravi jednu javnu novinu, ne htjeli ste da ostane stranački bilten. Šta se dogodilo? Pa nije ga nitko htio čitat, nije niko htio kupit Vjesnik na kiosku, dat 4 kune za njega, i propao je. Radnici odlaze sad, novinari odlaze na cestu, upropastili ste to. Onaj ko bi to pokušao iskoristit na isti način radioteleviziju, pa znate šta bi doživio? Pa to isto. Radiotelevizija bi propala jer ju nitko ne bi gledao, ljudi bi prestali plaćat pristojbu jer bi rekli nećemo plaćat da gledamo propagandne emisije, političke tamo, neće plaćat i televizija bi propala. Pa to samo lude glave može netko napraviti da se ta stvar vodi u tom pravcu. Nekad je moć te javne televizije, odnosno Hrvatske radiotelevizije bila velika zbog toga što je to bila jedina televizija, nije bilo konkurencije. Do 1990. godine apsolutnu moć, apsolutnu vlast na toj televiziji je imala partija. Šta se dogodilo, na izborima 1990. godine HDZ je premoćno pobijedio. Pa nije taj HRT tada se zvao Radiotelevizija Zagreb pomogao partiji da pobijedi. Do 2000. godine HDZ je imao apsolutnu vlast na HRT-u, pa pazite potpredsjednik stranke gospodin Vrdoljak, potpredsjednik stranke, bio je i potpredsjednik Vlade il ne znam što je bio u Vladi. Je bio ravnatelj HRT-a, ravnatelj direktno. Pa jel to pomoglo HDZ-u da ostane na vlasti 2000. godine? Pa nije, HDZ je izgubio izbore. Prema tome, ne treba tu stvar mistificirati i ne treba pretjerivati u tom pogledu, nije pomogao niti može pomoći. Koji su razlozi da se ovaj zakon mijenja, pa zar mislite da bi netko zdrave glave išao mijenjati zakon koji funkcionira, koji se primjenjuje i koji daje dobre rezultate? Pa zar bi netko zdrave glave išao mijenjati zakon kad bi na HRT-u sve štimalo? Al tamo uprava traži da se smijeni predsjednica Nadzornog odbora, predsjednica Nadzornog odbora traži da se smijeni kompletna uprava. Programsko vijeće se raspalo. To programsko vijeće je napustila odmah Sanja Ivić, kad su izabrali ovog glavnog urednika televizije, a dva člana vijeća Tomić i Gorštajn su napisali članak o tome zašto izlazi iz bijesa, zapravo su rekli da će ostat unutra i da će pisati kao to vijeće radi da bi se i drugi ljudi mogli smijati, a ne samo oni. Vijeće se raspalo. To programsko vijeće dok se nije raspalo takvo kakvo je nije izabralo za glavne urednike oni koji su imali podršku 75% kreativnog osoblja, ali je one koji su skupili jedva 51%. Tamo kreativni ljudi njima se ne daje da radi ili im se daju neki sporedni poslovi, pa tamo je opći cirkus. Pa Vlada bi krajnje neodgovorna kada bi dopustila da se taj cirkus nastavi jer šta bi se dogodilo sa HRT-om? Ma ono što se dogodili i sa Vjesnikom, propao bi. 3,5 tisuće ljudi na ulicu. E pa to nećemo dopustiti samo zbog toga da netko ne bi mogao tu kverolanski prigovarati bez sadržaja i bez smisla. Ovo vjerojatno nije najsretniji oblik zakona. On predstavlja tipizaciju to sam rekao i kod prvog čitanja. Ja osobno nisam zbog toga presretan. Ali svi znamo da smo u dobroj vjeri pokušali raditi na prošlom zakonu, u dobroj vjeri i jedna i druga strana i da smo konsenzusom donijeli zakon koji ali priznajmo si, ne daje očekivani rezultat. Ne daje kvalitetu ni programa ni kvalitetu upravljanja HRT-om, ne daje, nažalost ne daje. Pa nitko sretniji i od Vlade i od mene i od vas da daje, ali ne daje. I sada se to mora ispravljati. Mora se ispravljati. Ovakvi primjeri nisu nepoznati Europi, ovakvi primjeri sastavljanja uprave, ovakvi primjeri sastavljanja programskog vijeća. Nije to nepoznato Europi zbog toga nećemo biti diktatorska zemlja, a ja sam uvjeren da Vlada ovo zloupotrijebiti neće. A kada bi pokušala bila bi loša Vlada, samo bi to pokazala ništa drugo, nego da je loša Vlada. A druga konzekvenca koja bi iz toga proizašla je da bi uništila HRT i svaki daljnji svoj utjecaj na tom HRT-u jer bi on propao. Prema tome, ako nam je stalo do te kuće, ako nam je stalo da se ona spasi iz ovoga kamo je krenula a nije krenula dobro onda prihvatimo ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo prijavljena tri ispravka netočnog navoda i dvije replike. Prvi za ispravak javio se Davor Ivo Stier. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Stazić više toga je bilo netočno i niste se složili sa vlastitim mišljenjem koje ste izrazili 2010.ali ja ću samo jednu stvar ispraviti. Prijedlog i zahtjev je bio sa se dopis komisije prevede na hrvatski i tako distribuira. Vi ste to vjerojatno zaboravili. Ali to je bio zahtjev i to još nije učinjeno. Dakle, nije naknadno nešto kada smo dobili pa onda opet tražili nego od početka. Tražili smo dopis Europske komisije da se distribuira svih saborskim zastupnicima i to prijevod na hrvatski jezik. Hvala.
Hvala. Sljedeći ispravak zastupnika gospođa Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo ja sam željela jednako ispraviti ovaj netočan navod u poznatom osebujnom govoru gospodina potpredsjednika Hrvatskog sabora Stazića, međutim evo kolega Stier je rekao ono što sam željela. Hvala.
Hvala vam. I zadnji ispravak kolega Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi potpredsjedniče Stazić netočno ste rekli da bi HRT mogla doživjeti sudbinu Vjesnika. HRT financira država iz državnog proračuna, a isto tako građani i građanke RH plaću RTV pretplatu. Ako je ne plate dobiju ovrhu, opomene, ovrhe čak i oni koji ne rade. Dakle, nije točno. Nego je točno ako se ovako nastavite obrazlagati zakone koji bi se trebali donositi konsenzusom da ćemo svi zajedno propasti. Hvala lijepa.
Hvala. I prva replika javio se zastupnik Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Već iz izlaganja potpredsjednika Stazića da je HRT briga Vlade polako se nadzire upravo to što o čemu danas zapravo sporimo, a to je činjenica da Vlada a jasno da i Kukuriku koalicija želi preuzeti javnu televiziju. Javnu jer je javna, narodna, hrvatska. E, još uza sve to gospodin potpredsjednik Sabora traži povjerenje svih saborskih zastupnika u dobroj vjeri i namjeru te iste Vlade, dakle traži od nas da svi mi vjerujemo da oni imaju dobru vjeru i nadu. Pa ako je naša dobra vjera prema Vladi Kukuriku koalicije zbog čega ta ista Kukuriku koalicija ne dopusti da ima dobru vjeru i u nas pa se izglasamo dvotrećinskom većinom.
Hvala. Imamo odgovor na vašu repliku. Kolega potpredsjedniče izvolite.
Gledajte, osnivač HRT-a je RH. Prema tome, Vlada ništa sebi ne uzima. Vlada time što je izabrana mora voditi brigu o nečem što je vlasništvo RH. Ona se toga ne može odreći, kada bi se toga odrekla bila bi posve neodgovorna Vlada jel. Proračun baš ja ne znam to je bio ispravak, ja sada ne, ne od vašeg kolege koji kaže da se HRT financira iz proračuna. Ma to je posve neistino. Pa tako ispravlja se navod a da se govori potpuna neistina jer se ne pozna situacija. Nema jedne lipe iz proračuna ne ide na HRT, HRT financiraju građani putem pristojbe.
Hvala. I zadnja replika Josip Đakić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Stazić potpredsjednik ovoga Doma govoreći u svom stilu traži od nas da budimo konstruktivni. Mi smo vas poslušali u konstruktivnosti, zajednički riješili vaše primjedbe. Ministar i Ministarstvo kulture uvažili su sve primjedbe koje su bile kod prvog čitanja. To ovaj put ne vidimo, ne vidimo kod vas. 12 amandmana koje je klub HDZ-a uputio u proceduru, ne vidimo da ste bilo što pokušali kako bi konsenzusom riješili ono što stvarno ne možemo prihvatiti i s čim se ne možemo složiti. Ono kada govorite o tome da komisija nema primjedbi. Točno je da to nije dio acquisa ali komisija nalaže, upozorila je na dosegnute standarde osiguranja neovisnosti upravljačkog tijela od saborske većine. I nejasno je kako se to mišljenje može tako lako odbaciti. Kako danas govorite da iz proračuna se ne financira. Pa po novom zakonu vi ste bili predsjednik Odbora za informatizaciju kada je donesen zakon i znate da privremenim ugovorom za dio programa hrvatska Vlada osigurava sredstva. Ovim stvarno ono što ste željeli spriječiti, o čemu ste govorili vraćate ponovo, stavljate javnu televiziju da bude državna. Protiv toga ste se borili, u vašim iskazima to piše, o tome ste raspravljali i rekli ste da ne želimo više takav sustav, da ne želimo više to. I nije točno kada govorite da je blokada i da ništa ne valja. Blokirali su je oni koji imaju većinu u Odboru za informatizaciju i medije, a to ste vi, koalicija. Kukuriku koalicija ne želi da funkcionira ni Programsko vijeće koje ima ipak većinu još uvijek i nije se raspalo, ali trebalo ga je dopunit sa kompetentnim ljudima i stručnim da i dalje donose odluke.
Hvala lijepa. Imamo odgovor na repliku, kolega potpredsjednik Nenad Stazić. Izvolite.
Nismo mi blokirali to da se za glavne urednike izaberu oni koji imaju značajnu podršku kreativnog osoblja. Pa nismo mi bili ti koji su to blokirali. Ako postoji naša odgovornost, ali kolega Đakiću i moja i vaša to je da nismo poslali dovoljno kvalitetne ljude u to Programsko vijeće, bar neke od njih. I da nisu bili dovoljno odgovorni da iskoriste kvalitetu zakona koji smo im dali u ruke i da tu televiziju vode prema uspjehu, a ne prema neuspjehu. Nisu imali dovoljno odgovornosti, to je naša odgovornost. Sad ju moramo ispravljat. Pozivam vas da budete konstruktivni da, ako vam je stalo do nečega čemu je osnivač Republika Hrvatska što predstavlja imovinu Republika Hrvatske, što predstavlja značajno kulturno dobro, da ne dopustimo, svi zajedno da ne dopustimo da propadne. Poziv da to izglasamo 2/3-skom većinom, a slušajte moramo najprije Ustav promijenit, najprije Ustav jer u Ustavu piše koji se zakoni donose 2/3-skom većinom, koji kvalificiranom većinom, koji običnom većinom. Prema tome, kad se na nešto poziva ajmo se pozivati u skladu sa razumom i u skladu sa važećim propisima. Hvala.
Hvala. Prije nego što dam riječ kolegici Ivanki Roksandić, kolega Mesiću ne možemo na repliku ili odgovor na repliku ispraviti netočan navod. Evo u redu je, prihvaćeno. Izvolite kolegice Roksandić.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa evo nastavit ću na ono što je kolega Stazić rekao sada, to me je ponukalo. Kaže mi već ovdje raspravljamo pet sati o ovom zakonu, pa raspravljamo i raspravljat ćemo zato što nismo imali prilike između dva čitanja nigdje više raspravljati. To smo danas čuli u mnogim ovim raspravama. Čudi me jedino ono, a otišao je kolega Stazić, bili smo zajedno u prošlom mandatu kao i neki od ovih tu kolega i sjetim se dobro rasprava onoga što se vodilo i u Odboru za informatizaciju, informiranje i medije i na plenarnoj sjednici kad se donosio ovaj važeći zakon. Sjećam se koliko smo upravo svi isticali kako se treba osigurati stabilno, odgovorno upravljanje HRT-om, kako se treba osigurat financijska stabilnost za što je evo zeleno svjetlo dala i Europska komisija. I danas smo čuli u ovom mišljenju Europske komisije kako je ovaj važeći zakon puno bolji, donosi bolja rješenja za sigurnost i opstanak HRT-a. No ne znam što se to desilo između one rasprave od prije godinu dana nekih istih ljudi koji ovdje danas sjede u sabornici i ovog novog prijedloga, jer tada su oni hvalili i to uvelike hvalili i ministarstvo i ministra jer je javna televizija opće dobro, ona ne može pripadati ni Vladi ni stranci. Vlade se mijenjaju, stranke dolaze druge na vlast, javna televizija ne može biti izborni plijen jer to nije dobro za tu televiziju da se mijenja njezino vodstvo, njena koncepcija svaki put nakon izbora. Pa mi samo 6 mjeseci nakon izbora mijenjamo sve ono za što smo se upravo zalagali na raspravi kod donošenja važećeg zakona, a zalagali smo se upravo za nepristrano, cjelovito informiranje, da ne možemo slušati u vijestima komentare urednika. To smo svaki puta isticali kad god bismo mi ovdje u sabornici raspravljali o izvješću, o Programskom vijeću i radu HRT-a. Tada smo ponovo ispočetka upozoravali na netransparentno trošenje novca, nikada to nismo u potpunosti dokazali ali smo o tome raspravljali i isticali prevažnost ovoga medija. A što smo dobili ovim zakonom? Neću ponavljati i opetovati ono što smo kod prvog čitanja ovog zakona i na što smo upozoravali ili se ništa nije ni promijenilo. Ništa, gotovo ništa nije od prijedloga koje smo čuli od kolegica i kolega u ovoj sabornici uvažilo, osim jedne jedine, a to je da se glavni ravnatelj bira na osnovu javnog natječaja, da on izabere urednike, glavne urednike i urednike programa na osnovu javnog natječaja. On raspisuje natječaj, on odabire, jedino što se javljaju na natječaj a do sada ih je postavljao. Drugo, skratili smo rokove kod imenovanja glavnog ravnatelja pa će Odbor za informatizaciju, informiranje i medije kao što je rekla kolegica Glavak imati jako brzo posla i to ne znam kad će sve uspjet obaviti jer od dana kad donesemo ovaj zakon, kad on profunkcionira u roku 8 dana će predložiti ovaj odbor Hrvatskom saboru imenovanje v.d. ravnatelja pa vjerujem da je on već negdje pripremljen, da je to imenovanje pripremljeno i da će samo doći na naše stolove. Dakle ništa, apsolutno ništa od onih dobrih prijedloga, držim dobrih prijedloga na koje je oporba upozoravala, nije izabrano. Zanima me još nešto, hoćemo li produljenjem nekih rokova, rok da se natječaj mora raspisati za glavnog ravnatelje, privremeni odnosno v.d. ravnatelj, u roku 90 dana pa onda tražit suglasnost. Hoćemo li cijeli taj postupak dovesti do toga da ćemo imati možda čak i v.d. ravnatelja do kraja ove godine, pa možda onda još i 6 mjeseci ako se taj natječaj bude morao poništiti, ako ne dođe do imenovanja ravnatelja. Postavljam jedno sama sebi pitanje i svima nama, hoćemo li opet imati krizu na HRT-u, hoćemo li mi šta promijeniti. Ma nećemo ništa, nećemo ništa promijeniti jer ove promjene kolegice i kolege zaista ništa ni ne mijenjaju, osim što su, upotrijebit ću jednu nehrvatsku riječ, isfrizirane na brzinu da bismo evo mogli doći do drugog čitanja, da bismo evo mogli doći do drugog čitanja, da bismo opravdali onu svrhu i onaj cilj donošenja ovoga zakona a to je postavimo na rukovodno mjesto, na mjesto glavnog ravnatelja osobu koju većina i koju politika hoće. To upravo ovim zakonom i dobivamo. Zašto me zato muči onaj konsenzus koji smo imali kod donošenja ovog zakona, važećeg sadašnjeg zakona. Pa često se u ovoj sabornici kolegice i kolege mi svi i iz oporbe i iz vladajućih pozivamo na konsenzus kod nekih prevažnih stvari. Kolega Mesić je rekao da je on uvijek za dogovore. Ja isto spadam u one ljude koji smatraju da ako je nešto za dobrobit hrvatskog naroda i naše države, naše Hrvatske da moramo onda imati nekakav dogovor. Mi smo taj dogovor kolegice i kolege uvažavajući da je HRT nešto što je prevažno i djelatnost HRT-a prevažna za hrvatsko društvo upravo u prošlom mandatu i postigli. Je li taj zakon u potpunosti dobar ili nije u praksi? O tome bi trebalo isto razgovarati. Ali očito da postoje ipak političke kočnice, kolega Vukušić koji koče primjenu važećeg zakona. Vukšić, ispričavam se, koji tu primjenu koče. A ovo što ćemo sada dobiti vi ste dobro rekli. Ako u petak donesemo u zakon pali smo na ispitu demokracije. No, na žalost ova Vlada pada svakodnevno na ispitu demokracije. Gotovo svi zakoni koje u posljednje vrijeme donosimo, o kojima raspravljamo su onako kozmetički samo popravljeni malo obojani, a iza svega se krije uglavnom vidjet ćete kolegice i kolege kad malo napravite analizu zakona u stvari promjena upravljačke strukture. Još jedan zakon će doći uskoro na raspravu Zakon o Nacionalnoj zakladi za znanost gdje pod parolom da želimo sva sredstva ujediniti za razvoj znanosti na jedno mjesto opet mijenjamo upravljačku strukturu Nacionalne zaklade. I onda se i građani već pitaju u javnosti ne samo mi zašto? Zato da bismo postavili svoje ljude na odgovarajuća mjesta. Evo to je odgovor, odgovor zašto moramo po, ja ću reći hitnom jer ovo je za mene hitan postupak. Pred 10 dana smo imali prvo čitanje. Ovaj tjedan imamo drugo čitanje bez one javne rasprave. Moram se ispričati kolegama koji su me pozvali u Novinarski dom na ovu raspravu. Što ćemo mi ići, o čemu ćemo raspravljati? Možemo jedino zadovoljiti onu nekakvu našu građansku obvezu i potrebu da ipak na nekom mjestu s udrugama civilnog društva nešto kao zastupnici koji smo odabrani od naroda raspravimo. Inače nema svrhe ta rasprava jer ona neće biti nigdje. Nju nećemo moći nigdje čuti. Mi koji smo željeli njoj prisustvovati nećemo ju nigdje moći reći. Evo mislim da ne radimo dobro, da je to još jedan pokazatelj da zaista zakone donosimo po hitnom postupku samo zato da bismo ponovno kadrovirali, da bismo ispočetka postavili podobne ljude na odgovarajuća mjesta. Evo hvala.
Hvala lijepo uvaženoj zastupnici. I sljedeća je uvažena zastupnica Martina Banić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, kolegice i kolege. Moja današnja rasprava o Konačnom prijedlogu zakona o Hrvatskoj radioteleviziji bit će vrlo kratka i neće se puno razlikovati od moje prošle rasprave od prije desetak dana kada smo pred sobom imali i Nacrt spomenutog prijedloga zakona. Razlog nije samo u tome što su kolege već sve rekle već razlog je u tome da nisu uvažene glavne primjedbe koje se odnose na izbor Programskog vijeća, Nadzornog odbora i glavnog ravnatelja. To potvrđuje već ono što sam i ranije kazala, a to je apsolutna kontrola Hrvatske radiotelevizije. Hrvatsku radioteleviziju pretvaramo u servis Vlade ili preciznije u servis Kukuriku koalicije. Konačnim prijedlogom izmjena Zakona o HRT-u predlaže se da vršitelj glavnog urednika Hrvatske radiotelevizije da se imenuju u roku od 8 dana od donošenja zakona. Rok za imenovanje privremenog glavnog ravnatelja HRT-a od strane saborskog Odbora za informiranje smanjen je sa 30 na 8 dana, a rok trajanja imenovanja je 6 mjeseci, dok je rok za raspisivanje natječaja za glavnog ravnatelja produljen na 90 dana. Iz spomenutog proizlazi da jedini cilj bez prave rasprave što prije imenovati privremenog ravnatelja koji će doslovno kontrolirati program. Zbog toga se teško oteti dojmu kako Kukuriku koalicija zbog svoje neučinkovitosti predviđa negativne trendove na koje želi utjecati putem Hrvatske radiotelevizije. Tako da su odlučili poraditi na svom imidžu na način da im Hrvatska radiotelevizija posluži kao PR agencija. A na izjave koje su ovih dana dolazile iz Vlade kako Vlada u predlaganju izmjena nema nikakve političke motive i nema namjeru uređivati informativni program teško je povjerovati. Doduše, učinjena je kozmetička promjena te će se sada glavnog urednika i urednike pojedinih programa birati glavni ravnatelj na temelju provedenog javnog natječaja uz prethodno mišljenje novinara i drugih zaposlenika, a sve ostale ovlasti koje su uistinu široke ostaju glavnom ravnatelju. Tako bi glavni ravnatelj trebao upravljati poslovanjem, raspolagati nekretninama, imovinom, predlagati Nadzornom odboru Statut HRT-a, donositi opće akte, predlagati program rada i financijski plan Hrvatske radiotelevizije itd. Ovih dana dolazi upozorenje od strane značajnog broja udruga za ljudska prava, kulturnih institucija, strukovnih udruga čiji predstavnici su pokazali neslaganje sa predloženim zakonom. Kao što smo već čuli za četvrtak je i najavljen i okrugli stol na kojem će predstavnici različitih kulturnih institucija i civilnog društva govoriti o prijedlogu zakona i kako su najavili tom prilikom će poslati Vladi poruku o načinu usvajanja zakona, ali će iznijeti svoj stav o uklanjanju udruga civilnog društva iz procesa odlučivanja na Hrvatskoj radioteleviziji. Kolegice i kolege, sve češće smo svjedoci kako se Vlada poziva na donošenje odluka političkim konsenzusom, a istovremeno mijenjamo zakone koje smo donijeli konsenzusom, te smo hvalili široku javnu raspravu koja je ovog puta izostala. Preostaje mi jedino ponoviti kako ovaj prijedlog nije način na koji ćemo riješiti probleme na Hrvatskoj radioteleviziji. Hvala lijepa.
Hvala lijepo uvaženoj zastupnici. A sljedeći je na redu uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, gospođo ministrice sa suradnikom. Pa evo da se je htjelo pomoći HRT-u zasigurno se bi popunilo Programsko vijeće sa onim članovima koji nedostaju. Da se je htjelo moglo se jednako tako zbog okolnosti pod kojima se traži izlika za donošenje novog zakona i razriješiti one koji su i u Nadzornom odboru i Programskom vijeću i prije 4 godine od strane Odbora za informatizaciju i medije koji raspisuje natječaj za Programsko vijeće i za Nadzorni odbor. Da se je htjelo moglo se je jednako tako kao što su razriješili i članovi zaklade i u Fondu hrvatskih branitelja. Jednako tako prije isteka roka su razriješeni, tako su mogli biti i ovi ako nisu radili doista svoj posao dobro. Sve se je moglo samo da se je htjelo. Nego se je išlo ciljano donijeti novi zakon kojim ćemo političkim diktatom instalirati političkog komesara koji će voditi Javnu televiziju, pod navodnicima javnu. Nikada više ovim zakonom neće biti javna nego će biti državna. Bit će državna jer tako želi saborska većina. Saborska većina koja je našla zajednički jezik u prošlom mandatu, koji je donijela zakon konsenzusom zajedno s nama, koja ga je pohvalila, koja je govorila sve najljepše o radu Ministarstva kulture i Vlade koji su našli usaglašenje kako bi HRT bila stvarno javna i kako bi u tom demokratskom procesu koji traje i koji se stalno regenerira i usavršava došli do toga da usaglašavanjem klubova zastupnika većine i manjine dođemo do jednoga razumnoga rješenja kako se odlučuje o članovima Programskog vijeća, a tako i o članovima Nadzornog odbora te onda i u Upravi HRT-a. Uprava HRT-a je stvarno odgovorna, jer to je složen, veliki sustav kao što je HRT i sigurno treba kvalitetna i kvalificirana uprava, a i njezina odgovornost. Po svemu sudeći koje vidimo rezultate oni su napravili korake u smanjenju potrošnje, financiranju i dubioze u HRT-u, napravili su određene korake u sadašnjem i proteklom mandatu 2011. godini pa i u ovim prvim mjesecima 2012. No međutim nije to dovoljno. Ne može im se vjerojatno, ili im se može, evo kolege kažu da su vidjeli primjere da im se može politički instruirati kako da stvaraju program. Vjerojatno su pretjerali u nekim svojim emisijama, da li informativnog karaktera ili onih drugih koje govore o događajima u Hrvatskoj. Vjerojatno se nekome to nije sviđalo i zbog toga se išlo na promjenu zakona. Ja ne vidim razlog zašto se naši amandmani ovog puta ne razmatraju. Zašto nije provedena rasprava, zašto nije saslušano civilno društvo, zašto svi oni koji su dosada odlučivali nisu uključeni? Javna rasprava je trajala mjesec dana prošli puta. Mjesec, punih mjesec dana. Zaprimljeno je preko 40 prijedloga, mišljenja o tekstu nacrta prijedloga. Najveći dio je uvažen. Po završetku javne rasprave tekst je detaljno revidiran i upućen Europskoj komisiji. U svojim mišljenjima dato je od Opće uprave za informacijsko društvo i medije i Opće uprave za tržišno natjecanje dobila se suglasnost. Gdje su danas? Ima li ih danas? Vidimo da Europska komisija i njezini relevantni čimbenici govore o tome da je važeći zakon bolji od ovoga predloženoga. I to je ono što nas brine da dolazimo u jednu sferu koja neće biti dobra za Hrvatsku, koja neće biti dobra za hrvatsku javnost, koja će siguran sam donijeti neprilike svima. A moglo se je i drukčije. Moglo se je bez ove sile koju primjenjuje sada većina jer svaka sila traje za vremena. Neće to pomoći u prikrivanju bilo kakvih afera, bilo kakvih nebuloza, bilo kakvih promašaja u donošenju zakona, bilo kakvih obrana kad treba svog koalicijskog partnera braniti, bilo kakvih pogrešaka u izričaju koje su u prijašnjem vremenu ismijavane, kritizirane. I ne može se reći da je to odgovornost na jednoj osobi i na politici koja će upravljati. Ovo je bitno pitanje za Hrvatsku državu, ovo je bitno pitanje Javne televizije ili državne televizije, pitanje je partijske televizije i podjele partijskog plijena ili ne. Budite uvjereni ja sam slušajući sve ovo, vidjevši ovu brzinu, hitrost u donošenju ovog zakona prepoznao striktni cilj. A on vjerujem će se u konačnici očitovati u još onim stvarima koje ne bi željeli. Sada HRT počinje svoj program sa hrvatskom himnom. I završava svoj program sa hrvatskom himnom. Ovakvim nastupima hitrosti, netransparentnosti i želje da što prije se imenuje onaj tko će biti odgovoran i podoban samo koalicijskim partnerima u kukuriku koaliciji možemo očekivati da će Program HRT-a počinjati sa kukurikanjem pijevca, a tako i završavati. Vjerujem da to kukurikanje pijevca će prestati kad završi taj pijevac u loncu. Jer drukčije ne mogu protumačiti ove nakane da se ovako naprasito bez javnosti, bez javne rasprave, bez onih relevantnih čimbenika koji su dosada upozoravali na sve ono što se događa u ovom zakonu, a zakon jasno i transparentno govori o tome što je to ugovor sa Vladom, koje programe će se financirati, što to građani plaćaju, kako prezentirati se u hrvatskoj javnosti, kakva treba biti odgovornost, kako se štite interesi urednika i nemiješanje politike u uređivačku politiku, što je to kvaliteta, što je to uređivački integritet, što je to raznolikost. Sve su to stvari koje su jasno definirane i ne možete pobjeći od njih. Ni hrvatska javnost neće dozvoliti, budite uvjereni, ovakvo bahato, naprasito mijenjanje zakona. Vjerujem ni oni koji su upozorenja poslali iako ja to ne bih želio. Ja ne bih želio nikako da čekamo Srbiju u našim europskim integracijama kao što je rekao gospodin Burić, ja ne bih želio da je to razlog i uopće ne želim ni aludirati ni sumnjati da je to razlog zbog čega stalno prkosimo Europskoj komisiji. Ne bih želio da to bude istina jer apsolutno nam je interes svima vjerujem da smo to donijeli konsenzusom da smo završili pregovore i da budemo članica EU gdje i pripadamo. Vjerujem da se nećemo buditi uz kukurikanje pijevca, uz program Hrvatske radiotelevizije i da tako nećemo završavati. Vjerujem da će se naći razuma da se amandmani koje je HDZ predlaže uvaže, i da se nađe konsenzus u ovomu jer nikada više nećemo se moći jedni drugima pozvati na konsenzus o bilo kojim pitanjima koji su danas važili za hrvatsku državu. Ako ne možemo oko ovoga naći konsenzus i zajedništvo kako ćemo oko gospodarskih prilika, kako će kod zakonskih rješenja koje i nema ih pravih, kako bi se izvukli iz krize. Kako ćemo tražiti jedni druge kada bude Hrvatskoj teško, a teško joj je sada. Kako mislite u budućnosti donositi bitne odluke konsenzusom i pred očima Europske unije zajedno stajati. Svi ste se zaklinjali da je ovo najbolji zakon, evo transparentni prikaz i potpredsjednika Stazića kao predsjednika Odbora za improvizaciju tada, kolege Beusa i svih drugih koji su raspravom učestvovali, sve sam proanalizirao. To je najbolje, to je najdemokratskije, to je s puno uvažavanje nas kao oporbe kojoj ste dali priliku da svoje primjedbe uvrstimo u zakon. Pa ja sam nekada bio na to malo i, onako bi ne bi. Uvjeravali su me moji kolege da je to dobro i da to sigurno ide pravim putem i bio sam siguran da smo na pravom tragu, da smo donijeli Zakon o Hrvatskoj javnoj televiziji koji će vrijediti dugo vremena i da će ona funkcionirati na pravi način. Ovo vidim da nema, ovo je cilj samo, bahatost većine koja ne želi poslušati nikakve demokratska načela i ne želi ugraditi one amandmane koji sigurno bi našli zajednički način u daljnjem radu i poslovanju.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvi se javio zastupnik Petar Baravnović. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, štovane kolegice i kolege. Zastupnik Đakić je izrazio bojazan vezano uz početak i kraj programa Hrvatske radiotelevizije. Budite bez brige neće nitko kukurikat, himnu ćete slušat i dalje. Kad će i da li će pijetao završiti u loncu, otom potom. Vaša razmišljanja i predviđanja kako će se stvari po ovom zakonu događati ovako ili onako, vrlo je vjerojatno proizlaze iz vašeg dobrog poznavanja metodologije rada vaše stranke koja gdje god vlada stavlja sve pod svoju stranačku kontrolu. Pa čak i do funkcije časnog posla onog što mi u dalmaciji zovemo škovacin, to su marljivi i vrijedni ljudi koji gradove održavaju čistima. Jel u Šibeniku do poraza vaše stranke niti škovacinom se nije moglo postat, ako se nije potpisalo člansku iskaznicu HDZ-a. Al vratimo se na temu, tema je Hrvatska radiotelevizija. Ono što se želi postić ovim zakonom, to je da se više nikad ne desi da jedan od ključnih stranačkih autoriteta, kao što je bio gospodin Vrdoljak bude direktorom televizije, niti da to bude danas direktorom bivši predsjednik mladeži jedne političke stranke. Ono što se želi spriječit to je da vrlo utjecajni urednici ne budu članovi glavnog odbora jedne stranke, igrom slučaja to je HDZ, a isto tako i nekih 4 ili 5 glasnogovornika vaše stranke od kolegice Glavak, pa do Mehuna, Mačeka i ostale ekipe, izašli su iz tog inkubatora. Nemojte nas, nemojte nam molim vas dijeliti lekcije o stranačkom kadroviranju, bar nemojte vi iz HDZ-a. To je ipak uvreda zdravog razuma intelekta građana Republike Hrvatske. Kritike na zakon imate apsolutno legitimno pravo, al nemojte o stranačkom kadroviranju, bar nemojte vi gospodo iz HDZ-a. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Zastupnik Josip Đakić. Izvolite kolega.
Pa evo kolega Baranović me zamolio da ne dijelim lekcije, ja ću samo dijeliti ono što je stvarnost i istinitost. A to je sljedeće, 2001. godine a onda zakonom od 2003. godine SDP je tada vladajućoj poziciji se odlučuje za stvaranje javne televizije. On je taj HRT dobio kao jedan izborni plijen 2000. godine. I prvi ravnatelj tada Galić svoj prvi mandat je dobio na način da ga je premijer Račan predložio Saboru, a Sabor ga je izglasao kao ravnatelja HRT-a. Dakle, na jedan način na koji se biraju čelnici nekih velikih organizacija. To je izrekao vaš potpredsjednik Stazić, Sabora. To je isto izrekao i vaš kolega Beus Richembergh, jednako tako. I rekao je da je protiv toga. Ne znam kako su danas promijenili mišljenje i danas su za takav način. Baš za takav identičan način protiv kojega su bili. Ovo svjedoči da nema tu razmišljanja svojom glavom, nema više onoga što sam imao pred godinu dana samo, izbrisano je iz memorije, mora bit tako jer partijski diktator tako nalaže. Neko mu se je grdo zamjerio neko na Hrvatskoj televiziji, neko je bio u nekoj opciji gdje nije trebalo biti vjerojatno, neko je dao nešto u program što nije smjelo biti. A čelnik ove koalicije je premijer Zoran Milanović, vjerojatno njegov diktat mora se slušati i ne smijete imati više svoje mišljenje. To govore ova svjedočanstva koja su bila u raspravama o ovom zakonu koji je još uvijek na snazi. I stoga vas ja uvjeravam da niste baš u pravu kada govorite o škvoacinima, jer Hrvatska radiotelevizija se ne može ni zamisliti, ni usporediti s bilo kakvim škvoacinima. Raznih ljudi, raznih opredjeljenja koji su i uređivačka politika, koji su najviše vjerovali po HDZ-u cijelo ovo vrijeme, al nisu taknuti niti maknuti.
Vrijeme. Hvala vam. Imamo još jednu repliku. Zastupnik Damir Rimac. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice. Dragi kolega Đakić predlažem i apeliram suzdržavanje od deplasiranih izjava i populizma prvenstveno koje se tiču hrvatske himne. A nekoliko riječi vezano za hitros, brzinu i netransparentnost koju ste spomenuli. Naime, nedvojbeno je u nekoliko rasprava potvrđeno, utvrđeno i zaključeno, pa i na sjednici odbora koju smo imali jučer, ali isto tako i na plenarnoj sjednici kod prvog čitanja. Da je stanje na Hrvatskoj radioteleviziji nezadovoljavajuće, da je financijska situacija katastrofalna i da je organizacijska politika, odnosno organizacija posla nailazi na iznimno velike probleme. Dakle, ovo su sve elementi izvanrednog stanja koji zahtjeva brzo djelovanje. Brzo djelovanje od 10 godina koje je na snazi na HRT-u. elementi kriznog menadžmenta koji postoje na HRT-u zahtijevaju brzo i učinkovito djelovanje kako bi se barem stanje pokušalo promijeniti.
Hvala. Izvolite kolega Đakiću, odgovor na repliku.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa naime ni ovog puta niste u pravu mladi kolega. S obzirom da izvješće i priopćenje za medije predsjednice programskog vijeća jasno govori o tome da niste ovaj hrvatski Dom izvješće od 920 stranica o stanju na HRT-u htjeli dostaviti Vlada ga je odbila kako bi imala izliku reći da stanje ne štima, da je tamo revolucija, da je tamo krizni menadžment, da je tamo kriza, da je tamo strahota. To apsolutno nije točno. I financijski pokazatelji pokazuju da HRT ide k dobrom putu i oporavku. Nužnost je bila popuniti programsko vijeće da može dvotrećinskom većinom odlučivati ili raspustiti i programsko vijeće i nadzorni odbor prije roka … za nove. I to ste mogli sve učiniti u 6 mjeseci da ste htjeli pomoći HRT-u da bude javna. Htjeli ste da bude vaša. I u tome je cijeli problem, nema tu demagogije. To jasno pokazuje brzina, netransparentnost, nesuradnja, ne pokazivanje ni trunke da bi jedan amandman od ovih 12 prihvatili govori o tome da ne želite suradnju sa onima koji su pružili ruku onda kada je to bilo potrebno, kada je to bilo potrebno i zbog EU i zbog nas samih i da bi HRT bila javna. Vi to ne razumijete danas. Danas ste ograđeni ogradama koje ne bi smjele biti u ovakvim momentima kada bi trebali jedne druge uvažavati i sagledati stvarnost koja je pred nama. Neće to biti dobro vidjet ćete. Bit će vam još o političkim utakmicama u ovom Domu i raspravljat ćemo o onom što se događa. Živi bili pa vidjeli. Rekao sam vam svaka sila je …
Hvala. Sljedeći za raspravu javio se potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite kolega.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažena gospođo ministrice. Pa evo ja bih se prvo referirao možda na ovo što je zadnje bilo govoreno a više puta ponavljano kao svojevrsna mantra a to je priča kako je na HTV-u sada sve u rasulu, program loš, nikoga ne gleda, ništa ne valja, gospodarski propalo itd. Kada se donosio prošli zakon u prosincu 2010.godine i ja ću naglasiti konsenzusom tada svih političkih stranaka u Hrvatskom saboru taj je zakon bio izrađen u skladu sa pozitivnom stečevinom i EU i Vijeća Europe, prošao je dva čitanja u Europskoj komisiji, pozitivno je prihvaćen u euroviziji i zapravo je doživljen čak i izvan Hrvatske kao jedan poželjni model za funkcioniranje javnih televizija pa i šire u tranzicijskim zemljama jugoistočne Europe. On je zapravo donesen u sklopu usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa standardima EU kao jedan od preduvjeta za pristup Uniji i to u sklopu poglavlja 23 vezanog uz ljudska prava. Tada a ja podsjećam i sada ću citirati upravo na tragu ovog što sam rekao konsenzusa koji je postajo su predstavnici sadašnje koalicijske vlasti i većine govorili točno suprotno nego što govore sada. Ja ću sada citirati recimo uvaženog zastupnika Stazića koji je o tom zakonu rekao: "Mislim da on zaslužuje pohvalu jer je javna televizija opće dobro. Ona ne može pripadati ni Vladi ni stranci. Vlade se mijenjaju, stranke dolaze druge na vlasti, javna televizija ne može biti izborni plijen jer to nije dobro za tu televiziju da se mijenjaju njena vodstva, njene koncepcije svaki puta nakon izbora. Ovaj zakon predstavlja odustajanje od etatizacije televizije itd." dakle, točno suprotno onom što se sada događa i što se sada ovdje govori kao razlog za mijenjanje zakona. Jer ponavljam, ako se neki zakon tako brzo mijenja za godinu i pol, valjda on ne valja onda. Onda ga mijenjamo ili treba mijenjati zato što on ne valja. Tu vidimo zapravo su ljudi koji sada govore protiv njega govorili za. Evo dozvolite mi da citiram drugog važnog partnera koalicije uvaženog zastupnika Gorana Beusa Richembergha koji je tada rekao: "HRT jedan je od najsnažnijih brendova koje Hrvatska uopće ima. To je jedan od najkvalitetnijih medija kroz koje možemo izraziti ne samo svoj identitet nego i svoje interese. HRT jedini je medij koji je moguće doseći iz drugih zemalja čitavog južnoslavenskog govornog područja, vrlo jednostavno još uvijek s visokom dozom respekta". Moram reći ako govorimo o podacima zadnjih pet godina je nakon pet godina ponovno počela rasti gledanost televizije. Prije nekih tjedan dana HRT je dobio prestižnu nagradu medijskih kuća i 16 država jugoistočne Europe kada je između 110 medijskih kuća izabran kao najbolji. Prema tome ne stoje zapravo izjave da to ništa ne valja, da je sve to upropašteno itd. te izjave su zapravo izgovor da bi se napravile kadrovske promjene na HTV-u, da bi se zavladalo HTV-om i da on umjesto javnog servisa bude ono što je ponuđeno a to je model jedne komesarske, partijske televizije u kojoj će novi ravnatelj HRT ima sve ovlasti, pretvorit će je u jedan autoritarni servis vladajuće parlamentarne većine i imat ćemo jednu situaciju da ćemo imati jedino državno poduzeće koje neće imati upravu nego jednog jedinog ravnatelja sa apsolutnim vlastima, ovlastim da donosi odluke o poslovanju, ovlaštenje citiram "obustavi od izvršenja akt Programskog vijeća HRT-a i ravnateljstva HRT-a ako on smatra", dakle on osobno jedan čovjek smatra da nije u skladu sa zakonom i da ugrožava poslovanje HRT-a, što god pod tim pojmom ugrožavanje poslovanja HRT-a se može staviti, a može se naravno sve i svašta. Ravnatelj će imenovati i razrješavati glavnog urednika HRT-a i Hrvatskog radija, dakle oni će apsolutno ovisiti o njemu, on će imenovat svog zamjenika, opet citiram "da upravlja te vodi poslove HRT-a odlučuje o raspolaganju nekretninama i imovinom HRT-a, on će predlagati Statut HRT-a, donositi opće akte HRT-a, predlagati financijski plan i završni račun HRT-a", pa prema tome zapravo nitko drugi i ne treba tamo očito na tom HRT-u jer će on imati sve ovlasti i svu vlast. Programsko vijeće HRT-a svesti će se zapravo na jedno pjevačko društvo, jedno pjevačko društvo koje će smjeti nakon svega eventualno raspravljati o programu pa i onda što će raspravljati opet neće nikoga morati tangirati. Dakle sve to skupa se svodi na diktaturu zapravo jednog čovjeka kojem će se dat ogromne ovlasti, potpuno se eliminira uloga civilnog društva koja je naravno sad kroz izabrane članove iz svojih redova moglo sudjelovati, odlučivalo o izboru glavnog urednika, programe, televizije, radija itd. Prema tome, dogodit će se ono što nije po prvi put da se događa sa Hrvatskom televizijom. Ja znam da hrvatski narod ima onu poznatu bolest amnezije, međutim ja podsjećam da smo mi taj scenarij vidjeli 2002. godine. Tada je vlast predvođena istom ovom strankom kao i sada organizirala pod imenom "Forum 21" pritisak, promijenio se zakon, vratila se politika na televiziju, instalirali su se kadrovi određenog partijskog profila i nakon toga je to isto tijelo, "Forum 21" prestao postojat, obavio je povjeren mu zadatak i dogodilo se ono što se dogodilo. Prema tome stvar se ponavlja, povijest se ponavlja, nažalost ljudi zaboravljaju šta se dogodilo prije 10 godina. Sad se događa to isto, blokirao se rad Programskog vijeća namjerno iako je prošlo od parlamentarnih izbora 6 mjeseci, da je postojala politička volja ovaj Sabor, vladajuća većina imala je dovoljno vremena da izabere nove članove vijeća što bi naravno omogućilo normalno funkcioniranje HRT-a. Očito se to nije željelo jer se željelo promijeniti kadrovsku strukturu uprave HRT-a i zavladati HRT-om. Prema tome treba vrlo jasno reći o čemu se radi, mislim da nam je svima to jasno. Jasno je to i nama koji govorimo i ukazujemo na to da će se to provesti. Mi znamo da postoji većina vladajuća, znamo da uzaludno što god mi to sad govorili potrošili smo tu ogroman broj sati na to, provest će se volja jedne političke većine. Međutim treba ukazati i treba jasno reći da to nije dobro, to je točno suprotno onome što se događalo prije dvije godine sa tim istim zakonom jer se tada postigao konsenzus, postigao se jedan razgovor. Tadašnja vladajuća većina je prihvatila sugestije i postigla konsenzus, sada se to ne želi napraviti i ja mislim da to sigurno nije dobro niti za HRT, a niti za Hrvatsku državu. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prvi se javio zastupnik Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Kolega i po struci i po zastupstvu u Saboru, kolega Reiner. Naime, bio sam nazočan osobno upravo govoru kojega ste vi citirali, i kolege Stazića danas potpredsjednika Sabora i gospodina Beusa Richembergha kada je izrečene ove pohvale ili hvalospjevi na račun zakona koji je bio do sada na snazi. Rekao bih kada samo prije godinu i pol dana usporedimo te govore koji su izrečeni onda i slušamo danas ova izlaganja zapravo trebali bi se zapitati radi li se o jednom licemjerju. I još se od nas pri tome traži da imamo kako rekoše dobru vjeru i da im vjerujemo u dobre namjere. Pa ako su onda izrečeni ovakvi hvalospjevi pa zbog čega uopće imamo ovaj zakonski prijedlog danas na raspravi, promjene ovoga zakona, a toliko je hvaljen bio prije godinu i pol dana. Radi li se ovdje o licemjerju i to krajnjem.
Hvala. Imamo sljedeću repliku, kolega Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Reiner, moramo jasno reći što je ovo. Centralno pitanje koje se postavlja dal stvarno političko uplitanje u uredničku politiku HRT-a je na snazi kroz ovaj zakon, da li će to stvarno biti moment kada će biti urušen urednički integritet koji jasno štiti profesionalne interese urednika i novinara od svih oblika političkog djelovanja. Zar stvarno ne shvaćamo da je to na sceni kroz ovaj zakon koji želimo spriječiti da bude ovakav, koji želimo poboljšati kroz sve ovo što smo stavili u amandmane. Zar stvarno ne želimo da to bude javna televizija koja će biti u službi građana, da bude javni interes zadovoljen, da bude javni interes odgovor HRT-a na potrebe i želje korisnika svih dobnih, rodnih, nacionalnih skupina koje ga financiraju i nadziru. Zar stvarno ne vidimo da ovakvi politički nasrtaj nije dobar i ne vodi dobromu? Zašto nismo umjesto ovih pet članova Programskog vijeća imenovali nove, raspisali natječaje, ako znamo da je Tomić bio u sukobu interesa i dao ostavku, Grivičić također, otišao je zbog toga što više nije bio u Poljoprivrednoj komori. Sanja Ivić ne znam iz kojih ona razloga, Milan Kujundžić bavljenjem politikom, Viktorija Car. Pa to su ljudi koji su svi zamjenjivi i moglo se izabrati nove, kvalitetne, stručne da dalje popune Programsko vijeće i nastave s radom. Ja ne vidim nikakvog razloga koji se stavlja da je to samo zbog toga što je takvo katastrofalno stanje na Hrvatskoj televiziji. To apsolutno nije točno.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite kolega.
Uvaženi gospodine zastupniče, ja mislim da je to točno što ste vi rekli da zapravo se sve to skupa nije napravilo naprosto zbog toga da bi se danas, odnosno u petak moglo izabrati novo rukovodstvo koje će biti podobno, koje će slušati. A naravno da se to moglo, naravno da se ovih pet ljudi moglo u svih ovih pustih mjeseci izmijeniti. Jasno je da su oni mogli preuzet normalno svoju funkciju, jasno je da se mogla normalizirati ta jedna kriza upravljanja sa HRT-om koja je izazvana raznim razlozima. Ja vjerujem da je tu bilo naravno i tendencioznih razloga, međutim naravno da se to moglo sve napravit ali se nije htjelo napraviti. Nije se htjelo napraviti upravo zato da bi se danas moglo ponuditi ovaj zakon i da bi ga se u petak silom većine moglo izglasovati i napraviti onakva struktura kakva je po volji partijskoj veličini. Svima nam je jasno da je to tako, prema tome ovo vaše pitanje ja shvaćam isključivo kao retoričko. Hvala lijepo.
Hvala. I zadnja replika, zastupnik Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Poštovani kolega Reiner, istine radi, rekli ste da je HRT dobio prestižnu nagradu između 16 zemalja itd. Povjerovali ste logotipu na HRT-u, to je bilo oprostite na izrazu silovanje gledateljstva, to je jedna minorna ne prestižna nagrada, to je nagrada opskurna. To je nagrada koje su dobivale takve tvrtke da je uzalud utrošiti iti jednu riječ na te tvrtke koje su dobile i ta, ne ko Zlatna kuna je za to Oscar. Ovo je čisto bilo jedna finta koja se napravila. To je zapravo jedna prijevara, podvala i Hrvatsko novinarsko društvo je tražilo da se skine ta markica sa Hrvatske radiotelevizije i to je samo još jedan dokaz da je ovu upravu i ovo vodstvo televizije trebalo smijeniti ja još jedanput kažem davno prije.
Hvala. Prelazimo dalje na raspravu. Javio se zastupnik Dinko Bošnjak, izvolite kolega.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, kolege zastupnici. Donošenje Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji omogućit će se političko instaliranje glavnog ravnatelja HRT-a koji će nadalje imenovati svoje političke podobne i glavne urednike. U članku 8. stavak 5. izmjena zakona se govori da će prije imenovanja glavnih urednika glavni ravnatelj zatražiti savjetodavno mišljenje novinara i drugih zaposlenika koji kreativno sudjeluju u stvaranju programa o tome da li kandidati za izbor mogu uspješno obavljati dužnost za koju se natječu ili za koju se predlažu. Nigdje ne stoji što se dešava u slučaju da to mišljenje bude izrazito negativno. Pa svima nama je jasno da će to poslužiti kao pokriće za donošenje političkih odluka i izbora podobnih. U obrazloženju gdje se navode razlozi zbog kojih se zakon donosi govori se o modernoj javnoj televiziji. Sve možemo povjerovati, ali nikako da će politički imenovani glavni urednici zastupati interes svih građana na Hrvatskoj radioteleviziji. Prije će biti da će nas uvjeriti kako mjere koje donosi Vlada ukazuju na svjetlo na kraju tunela, a ne to što je prava istina da su nas gurnule još dublje u recesiju. Možda bi trebalo popraviti rejting Vlade koji iz dana u dan pada pa se tako i požurilo sa ovim prijedlogom zakona da nas uvjeri u javnim medijima da pod ovom Vladom živimo nikad bolje samo toga nismo valjda svjesni dovoljno. Zahvaljujem.
Hvala. I zadnji prijavljen za pojedinačnu raspravu, zastupnik kolega Davorin Mlakar. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja bih počeo malo drugačije od svojih kolega mada je mnogo toga i najbitnijeg rečeno u ovom zakonu. Rekao bih kao prvu konstataciju ovo nije zakon o Hrvatskoj radio televiziji, ovo nisu ni izmjene Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji. Ovo je zakon o kadrovskoj politici vladajuće koalicije ili vladajuće stranke, a to ću i obrazložiti podacima iz samog zakona. Od 25 članaka zakona koji nam je ponuđen na klupe 23 govori isključivo o kadroviranju, imenovanju pojedinih tijela i njihovim nadležnostima. Samo dva članka i to članak 1. govori o poslovanju, nešto o proširenju poslovanja Hrvatske radiotelevizije. I ono što nije kadroviranje je članak 25. zadnji članak ovoga Zakona koji govori da ovaj zakon stupa na snagu danom objave u „Narodnim novinama“. Dakle, čak i u ta dva članka predlagatelj, a uvjeren sam da to nije stručna ekipa radila, nego to je isključivo politički obojen zakon. Čak i u ta dva članka zakona predlagatelj nije bio dovoljno korektan pa da uzme u obzir nekakva načela prihvaćena od civiliziranih naroda kako se to kaže i u pravnoj terminologiji, a to je da svaki zakon ako nema posebno opravdanih razloga dobija rok kojim se upoznaje javnost sa tekstom, sadržajem zakona i onime što taj zakon uređuje. Dakle, vokatio legis taj rok od 8 dana se ostavlja u pravilu svim zakonima da se oni na koje se zakon odnosi imaju prilike upoznati sa sadržajem zakona. Ne vidim stvarno niti jedan razlog u donošenju ovoga zakona zašto je još i taj rok skraćen pa zakon stupa na snagu danom objave u Narodnim novinama. Ono što je važno, dakle da zakon govori isključivo o kadroviranju, o namještanju ljudi na važne funkcije u Hrvatskoj radioteleviziji, a cijelo vrijeme slušamo priče o stanju na radioteleviziji, o tome kako postoji razloga urediti tu medijsku kuću drugačije. Uzimaju se u obzir i neke usporedbe koje mogu koristiti taj izraz su deplasirane jer situacija u izdavačkom poduzeću Vjesnik i u tiskanim medijima ne može se uspoređivati s elektronskim medijima. I mislim da je tu velika razlika i prevažan utjecaj javne televizije koji na žalost tiskani mediji nemaju, ali istovremeno ne mogu biti ni argument kada se govori o Zakonu o Hrvatskoj radioteleviziji. Ono što su mnogi već rekli uvjeravate nas kao što je iz radionice Zorana Milanovića došlo nekoliko zakona pa ste nas uvjeravali da su natječaji manje transparentan način imenovanja i izbora nego što je to političko imenovanje na pojedine funkcije. To su bila obrazloženja uz donošenje Zakona o državnim službenicima. To isto je bilo obrazloženje kada su se mijenjali ljudi od najviših rukovodećih dužnosti, pa do puno nižih razina odgovornosti u javnim poduzećima. Sada se priča u donošenju ovog Zakona o povjerenju koje trebamo imati da je ovaj sustav bolji, da je bolje imati jednog čovjeka koji predstavlja cijelu javnu instituciju nego što je to bila uprava više člana uprava koja je garantirala na neki način demokratski proces odlučivanja u javnoj televiziji. A onda da pokažemo do koje mjere je ovo šlampavo predložen zakon koji bi se trebao zvati Zakon o kadroviranju na Hrvatskoj radioteleviziji je dokaz da za tog glavnog ravnatelja, za tog najvažnijeg čovjeka ili najvažniju osobu koja će upravljati javnom televizijom trebaju slabiji, manji uvjeti nego što trebaju uvjeti za članove Nadzornog odbora te iste televizije. Pa je radno iskustvo za glavnog ravnatelja propisano 5 godina, a za članove Nadzornog odbora 10 godina. To je nekonzistentno. To je na brzinu sročena odredba koja vjerojatno uopće nije imala za cilj urediti odnose na toj javnoj televiziji, nego je trebala zadovoljiti naloge koji su dobiveni da bi se čim prije izvršila razrješenja pa potom imenovanja rukovodećih ljudi. Pitanje izbora Glavnog ravnatelja, znanja koja ti ljudi koji se javljaju na natječaj moraju posjedovati su ovlaš navedena u zakonu, ali nigdje nije rečeno kako će se utvrditi, tko će utvrditi i koji su objektivni kriteriji i pokazatelji da oni koji će sutra dobiti Glavnog ravnatelja znaju koja su to njegova znanja i vještine ili kako ste u članku 8. napisali između ostalih znanja najmanje 5 godina radnog iskustva u upravljanju poslovnim sustavima, poznavanje medijskog zakonodavstva i novih informacijskih tehnologija te i druge uvjete propisane Statutom. Tko će kada i kako istestirati ta znanja, o tome nema niti jedne riječi niti se može utvrditi što bi ta osoba trebala znati da bi je se moglo na to mjesto izabrati običnom većinom kako predlažete. I ono što mislim da je važno reći, ovdje nije očito ni poslušana struka, nisu uvažena mišljenja ne samo javnosti, civilnog društva nego vjerojatno ni onih ljudi koji su i dosada radili kreativno u javnom servisu, onih ljudi koji su održali tu kuću sve ove godine i koji vjerojatno imaju najviše prava dati svoje mišljenje tko bi bile osobe koje mogu voditi tu kuću. Naše je mišljenje, a i poslovica je da čovjek i magarac znaju više nego samo čovjek. Vjerojatno i uprava višečlana zna više od jednog makar i supermena Glavnog ravnatelja i od svih brendova koje je ova kuća iznjedrila vjerovao bih u ovaj zakon da ste napisali samo jedan članak da je odabrao Đelo Hadžiselimović. Ali ove ljude neće odabrati Đelo Hadžiselimović, ove ljude će odabrati politika i zbog toga s velikom strepnjom gledamo na primjenu ovog zakona. Sve primjedbe koje smo iznijeli i u raspravi u prvom čitanju nedavno nisu uzete u obzir. Čak ni ona da u članku 12. u onome što je osnovno za rad Nadzornog odbora mora stajati da Nadzorni odbor nadzire rad Glavnog ravnatelja. Vi ste i to propustili upisati. Upućujete nas na druge odredbe iz kojih bismo trebali razumjeti da bi na neki način Glavni ravnatelj trebao ali ne nužno i morao odgovarati Nadzornom odboru. I osim što odgovara Saboru koji će ga izabrati ili imenovati on mora odgovarati Nadzornom odboru jer Nadzorni odbor nadzire ne samo rad HRT-a nego i njenog Glavnog ravnatelja. I istovremeno da nisu amateri pisali zakon on ne bi mogao, taj Glavni ravnatelj, sudjelovati i u radu tijela koje nadzire njegov rad i u radu ravnateljstva jer onda se stvarno postavlja pitanje što će nam sva ova tijela koja ste pobrojali, bilo bi dovoljno zaključiti HRT treba samo jednog jedinog Glavnog ravnatelja postavljenog od saborske većine i to će biti ta nova vrijednost koju je ponudila ova Vlada. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prvi se javio kolega Jasen Mesić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa mene čudi da uvaženi kolega Mlakar se čudi da ovaj zakon stupa na snagu danom objave, a ne 8 dana nakon objave u Narodnim novinama kao što je to čest, čest slučaj. To je jednostavno stvar matematike. Naime, to je tako izračunano da se stigne za vrijeme ove saborske sjednice donijeti zakon, izglasati ga, imenovati prirodno v.d. Glavnog ravnatelja, predložiti ga preko odbora budemo naložili predsjedniku odbora da to sazove, na brzinu donijeti prijedlog tu i u petak čini mi se da je 13.07. petak lijepo ga izglasati i mirno otići na godišnji. Ali zato što smo tu malo požurili onda ćemo tome imenovanom v.d. kolega Mlakar dati duži rok od 90 dana da ne mora žuriti sa raspisivanjem javnog natječaja neka dobro, lijepo promisli kako bi se stvarno izabrala najbolja tijela.
Hvala. Sljedeća replika, zastupnik Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Da, da kolega Mesić i kolega Mlakar replika je na raspravu gospodina Mlakara, da crni petak i još k tome trinaesti jel' bit će taj dan kada će zapravo u neku ruku umrijeti jedan dio demokracije u RH bez ikakve sramote, srama, bez stida potpuno bestidno. Kao što je bilo bestidno recimo postavljanja, govorili ste o kriterijima onih koji će biti i u Nadzornom odboru i u Vijeću HRT-a, dakle o tome ste govorili, kao što je bez kriterija recimo postavljen na isti način i potpuno istom metodologijom direktor HEP-a koji sam je priznao da on od toga ne zna ništa. Ali zato će biti zaposleno 20 pomoćnika i ne znam ni ja kojih, onih podobnih koji će mu pomoći u HEP-u jel'.
Hvala. Time smo završili pojedinačnu raspravu. Prelazimo na raspravu u trajanju od 5 minuta u ime klubova zastupnika. Prvi su se javili Hrvatski laburisti stranka rada. Kolega Branko Vukšić. … [[Upadica se ne razumije.]] Isprika, meni je bilo krivo složeno. U ime kluba HDZ-a kolega Jasen Mesić. Izvolite u trajanju 5 minuta.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospođo ministrice. Evo ga pri kraju ove rasprave o Konačnom prijedlogu ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u ajmo reći ovako hipotetički ako stvarno uvažimo mišljenje da je stanje na HRT-u ajde da od nekog stvarno čujemo da je stvarno tako kao što se želi prikazati, ajde recimo. Što mislite taj Glavni ravnatelj koji bude izabran da li će on imati veći autoritet i snagu ako bi ga se izabralo konsenzusom ili s dvije trećine ovdje u Hrvatskom saboru ili samo ako bude izabran od većine? Što mislite da li će taj čovjek i ta tijela koja će po ovom zakonu i koji će očito silom većine biti izglasan, da li će oni imati veći autoritet i snagu ako su izabrani dvotrećinski ili ako su izabrani 50% plus 1? Ako već treba pod mujs rješavati te nagomilane probleme. I to nije stvar Ustava. Zakon se može donijeti kako se zakonski donosi, ovdje je stvar izbora tijela i to u mišljenju Europske komisije lijepo piše. Dakle, radi se o proceduri izabiranja tijela na HRT-u, mi možemo zakon donijeti kao što se zakon donosi i onda lijepo u zakonu propišemo da se glavnog ravnatelja bira dvotrećinski. Ako je to tako, ako je to tolika briga u tome. Ja ne mislim da je to glavni problem, ja mislim da problemi HRT-a itekako leže u budućnosti. Zbog toga smo i već i na prvom čitanju inzistirali na strategiji. Mislim da je užasno bitno da se i oko toga postigne konsenzus. Zato što je HRT stvarno institucija od strateškog interesa za očuvanje kulturnog identiteta. Kako bi drukčije mogli razmišljati u jednoj zemlji od 5 milijuna stanovnika, 4,5 milijuna stanovnika koji ulazi u Europske integracije od više stotina milijuna. Na koji način ćete čuvati kulturu, jezik, svoju audiovizualni sektor, izražaj, na koji način, na koji način ako već sad dovodimo u sumnju taj četvrti kanal vezan za kulturu. Na koji način? Ovako nećete. Ja mislim da bi to bila, trebala bit prva rečenica te strategije koje mislimo da je trebala bit podloga ovom zakonu, možda bi i na neki način i vjerovao da su se neke … [[govornik se ne razumije.]] Ali ja znam da je ovdje bilo ljudi koji su na svojim blogovima, čim je došlo do promjene vlasti govorili mi idemo na promjenu zakona, svi će bit smijenjeni u roku mjesec dana, super poruka, super poruka. Ljudi ovdje naši, kolegice i kolege, to je kako su pisali na svojim blogovima i naravno da im je to na neki način u interesu. Ja tu vidim određenu vrstu revanšizma, ne vidim baš brigu za funkcioniranje sustava. Zato ne vjerujem da na ovaj način nije dobro. Zakon se može donijeti pedeset plus jedan al ajmo ga donest dvotrećinskom većinom. Ili stvarno mislite da je puno bolje da to izglasate sami, stvarno mislite da će tako puno bolje HRT funkcionirati. U zadnje 2 godine imate par financijskih gubitaka, to da smo dobili izvještaj Programskog vijeća onda bi to vidjeli. Da smo na bilo kojem odboru mogli imati tematsku raspravu financijskog poslovanja, onda bi to vidjeli. Trenutno imate situaciju da vam visi zakonska odredba o pristojbi, odnosno o državnim potporama, jer je do 1.7. trebalo biti u Vladu dostavljen prijedlog novog ugovora koji je baza i pretpostavka da bi opstala pretplata zajedno sa zajedničkim mišljenjem Nadzornog odbora i Programskog vijeća. Tog mišljenja nema, jel ta tijela nisu popunjena. Ako komercijalne televizije dignu tužbu u ovom trenutku dobit će, jer ugovor sa Vladom nije ispoštivan, a bez ugovora pretplate nema, nema. Razmislite o tome, razmislite o tome. Ja znam da vama možda je to sad naporno, da vam je to dosadno, ali govorim vam istinu i to u zakonu jasno piše i ja vjerujem da to ministrica može potvrditi. To smo željeli i upozoriti danas ovom raspravom. Hvala vam lijepa. Bez opomene sam.
Hvala. Ne radi se o opomeni, nego se radi o upozorenje o isteku vremena. U ime Hrvatskih laburista stranke rada, kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice. Ne treba, ne slažem se da treba sve smijenit, ne treba sve na Hrvatskoj radioteleviziji smijenit, treba reć da je na Hrvatskoj radioteleviziji ima jako, jako puno dobrih novinara, dobrih urednika, profesionalaca, kvalitetnih i nije čak ni problem u znanju i onih koji loše rade, u neznanju nego je problem u sluganstvu, u autocenzuri, a tj. krivo upravljanje Hrvatskom televizijom. Tu se od početka slažemo, Kukuriku koalicija i Hrvatski laburisti. Ja govorim samo o načinu. Pitali su me kolege da li ćemo dati amandmane na ovaj zakon, normalno da nećemo dati mi smo predložili zakon, nije čak uvršten u raspravu, nema smisla. Ovo jest silovanje demokracije jer poručuje sve ono što god vi govorili, to je ono "Psi laju, karavane prolaze.", mi ćemo i onako donijeti zakon, mi ćemo staviti pod svoju kontrolu. Možda čak, evo sad ja priznajem možda su s nekim dobrim namjerama, možda stvarno vi vjerujete, evo sad slušajući vas vi možda stvarno vjerujete u to, mislim. Ovoga, dobro, al vjeruju u moć na Hrvatskoj televiziji. Najgore je to što se plašite novinara, savjetodavni karakter, pa što to znači pitat ćemo novinare, vi želite, vi znate kako je, čini mi se da urednica informativnog programa na taj način izabrana, i kad je dobila 48% mišljenje novinara, onda je rekla pa šta to ima veze to je samo 2% fali, ništa drugo, i bila je. To je Hloverka Novak-Srzić koja 15 ili 17 godina pali i žari na Hrvatskoj radioteleviziji. Prije me kolegica iz HDZ-a pitala ako znam neka prijavim, pa ovdje su prijavljivali u Hrvatskom saboru su novinari, Aleksandar Stanković je govorio o korupciji na Hrvatskoj radioteleviziji. Da li znam da se neko kažnjava, da imaju žute kartone, imaju opomene pred otkaz, samo zbog toga što su govorili. Elizabeta Gojan je dobila opomenu pred otkaz zbog toga što je kao predsjednica sindikata, ili predsjednica novinarskog društva sada me nemojte držati za riječ, govorila ono što mora kao predsjednica sindikata, ne može razdvojit te dvije funkcije, dobila opomenu pred otkaz. Maja Sever je smijenjena zato što govori, Maja Sever je dobila opomenu pred otkaz. Tamo se svete ljudima, tamo ljude zovu na kave i prijete im i kažu, prijete, pokušavaju podmićivat, svašta rade. Svi zatvaramo oči, da li to policija zna, zna policija, rekao sam zadnji puta, pisalo je u novinama, konkretni podaci su. Policija je došla do saznanja i politika je rekla maknite se, pustite HRT na miru. Znači, sve se zna samo što neki se prave ovdje koda su prvi put čuli da se nešto lošeg događa na Hrvatskoj radioteleviziji. Ključ svega je odnos glavnog urednika, ravnatelja, odnosno urednika, novinara i glavnog ravnatelja. Ne smije se glavni ravnatelje miješati u program, a on se miješa samim postavljanjem bez da je iko sudjelovao u tom procesu. Glavni ravnatelj raspisuje natječaj, na temelju natječaja određuje koga će primiti za glavnog urednika radija, o kojem moram reći, nismo rekli ni jednu riječ, Hrvatskog radija koji je izgleda nezanimljiv, koji je dobar, koji je jako dobar. Znači to je miješanje koje ćemo pokušati osporiti jer to se ne smije, drugi zakoni priječe. Praksa u Europi ne dopušta da se oni koji upravljaju tvrtkom miješaju u poslove urednika. Da li su komercijalne i javna televizija konkurentske? Nisu. Samo je jedino žalosno to što su komercijalne televizije bolje u javnome sadržaju od javne televizije. Informativni program na komercijalnim televizijama od javne televizije ili je gledaniji, uglavnom nešto tu ne štima. Ostali sadržaji se ne smiju poklapati. HRT ne smije biti treća komercijalna televizija, zadaća HRT-a je "služenje" interesu javnosti, dramski program, obrazovni program i zabavni program ali domaći ne licenciran. I na kraju da bi samo vam dočarao kakav je HRT danas, jedini najveći brend je odabrao, nije snimio, nije smislio, nije režirao nego odabrao. To je sramota za HRT-u. Sasvim sigurno da Hrvatski laburisti ne mogu podržati takav zakon.
Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda kolega Marelić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Vukšić je nešto rekao, a možda sam ja čitavo vrijeme slabo slušao ali sam čitavo vrijeme u sabornici. Desna strana šuti ništa nisu reagirali, nešto se događa. Jel ovo stanje sigurno je ovo stanje o radioteleviziji koji se danas događa i zato je ovaj zakon i dat da se ovako izmijeni. Hvala.
Hvala. I rasprava u ime kluba HNS-a Petar Baranović. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Klub HNS-a će podržati ovakav zakon i podržat će razloge njegovog donošenja, a oni se prema našem mišljenju mogu svrstati u dvije osnovne skupine. Jedna je financijsko, materijalno i tehničko stanje na HRT-u jer vjerovali ili ne ovi ljudi koji večeras ovdje s nama stoje uz kamere imaju plaće toliko niske da bi vi vrlo vjerojatno ostali šokirani, 75% otprilike posto djelatnika HTV-a ima plaću do 4 tisuće kuna i samo je čudo i vjerojatno životna akrobatika kako uspijevaju imati strpljenja do ove kasne ure snimati ovaj prijenos i raditi za tako skromna primanja. Drugo je ono što su novinari kroz povijest HRT-a doživljavali ja inače ne čitam ako ste primijetili kada izlažem u ime kluba ni pojedinačno ali ipak sam ovaj put morao ponijeti šalabahter jer bi vrlo vjerojatno zaboravio spomenuti neke od najsvježijih samo … svježim slučajevima Latina, Ana Jelinić, Elizabeta Gojan, Maja Sever, Robert Zuber, Sanja Mikleušević, Aco Stanković, Aleksandar Stnković, Lela Knežević, Zoran Šprajc i dalje možemo nabrajati, svi su oni dobivali žute. Jedan karton, dva kartona, opomene pred isključenje i sve to ne zato što su ne znam otuđili određena materijalna sredstva ili napravili nekakva prekršaj nedolaska na posao iz vrlo jasnih razloga, nisu se uklapali u kriterije uređivačke politike, zna se koje. Od gospodina Tončija Vrdoljaka do sadašnjega ravnatelja preko glavnih urednika niza glasnogovornika koji su kasnije dolazili u HDZ, svima je potpuno jasno kako se vodila kadrovska politika u većem dijelu povijesti HRT-a. Jasno da se takve dominacije i takvog načina funkcioniranja HTV-a HDZ neće tako lako odreći. Bilo je polemike oko mišljenja Europske komisije. Ova me rasprava u ovo kasno doba podsjeća na jednu davnu raspravu o Zakonu o ekološko ribolovnom pojasu RH kada smo sljedeći mišljenja Europske komisije pogazili vlastiti Ustav, Međunarodno pravo mora, Međunarodne preuzete obveze po Konvenciji o pravu mora iz '82. pogazili smo čak i temeljne postulate funkcioniranja EU na njihov zahtjev i njihovu pravnu stečevinu jer smo slušali mišljenje i nismo imali karaktera. Zato moramo jednu stvar vrlo jasno apostrofirati, mišljenje nije obvezujuće, obvezujući je hrvatski Ustav. Samo on je iznad ovog Doma, on i još netko drugi za vjernike, za agnostike ostavljam da budu u dilemi. Validnost ovog zakona pokazat će se vrlo skoro. Tada ćete gospodo možda vi dobiti argumente iz oporbe da kritizirate vlast kao što je kazao kolega Stazić kojeg sada nema u tom slučaju vlast neće biti dobra, ako budemo postupali na identičan način. Tehnologiju dobro poznate, to ste u ovim raspravama itekako pokazali. Znate tehnologiju, imate iskustva u političkom kadroviranju, teško vas je stići. Mislim da toliko vješti nećemo biti nikada, niti toliko dosljedni, toliko potpuni, bez greške. To je teško stići. Rasprava između dva čitanja i javna polemika, proteklo je možda malo vremena ali je vremena bilo i polemika se u 10 dana mogla otvoriti. Mogla se otvoriti polemika i mogli su se održati okrugli stolovi. Kako god namjera ove Vlade kroz ovaj zakon i njegovu hitnost u donošenju da kuću koje ove godine u financijskoj projekciji utemeljeno funkcioniranje poslovanja na dvama hipotezama, jedno da će se povisiti visina TV pretplate zašto nema za sada dopuštenja, a druga da postoji dogovor sa sindikatima o smanjenju prava koja su i onako niska. Kao što sam kazao malo prije nikakav dogovor sa djelatnicima HTV-om nije postignut. Televizija je u teškom financijskom organizacijskom stanju i u apsolutnom deficitu kriterija u funkcioniranju. Hvala lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo tri ispravka netočnog navoda. Prvi se javio zastupnik Jasen Mesić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Cijenjeni kolega zastupnik izrekao je netočni navod da zna se koja je bila programska politika na HTV-u. Ali to potpuno nema veze s ovim izmjenama i dopunama zakona jel jasno je predsjednik Vlade rekao da ih ne zanima informativna i uređivačka politika nego dobro financiranje kuće u financijskom smislu. Izmjene i dopune ovog zakona ne govore ni Z o nekakvim promjenama u tom smislu nego samo o izboru tijela. U tome je pogriješio cijenjeni zastupnik.
Hvala. Sljedeći ispravak netočnog navoda, zastupnik Josip Đakić. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, netočan je navod da je Zoran Šprajc bez razloga dobio ono što mu je Programsko vijeće uputilo. Istinito je da je Zoran Šprajc u "Dnevniku" od 18.prosinca 2011. godine u cilju obračuna sa Programskim vijećem istupio kao urednik "Dnevnika", to je istina. To ste zaboravili. I da je Zoran Šprajc također napravio jedan otklon bez pijeteta prema žrtvi Vukovara kada je rekao je li tragedija mogla biti manja. Vukovar je dao sve za obranu Hrvatske, što je Hrvatska dala za obranu Vukovara. U tome je stvar i bit problema koje je počinio Zoran Šprajc.
Hvala. I zadnji ispravak, kolega zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, kolega Baranović nabraja, a ja ga ispravljam u tome, o svim zlima koje je HDZ-ova Vlada i HDZ nanio i u čemu se iskazao u lošem svjetlu. Dakle ispravljam da je samo HDZ taj, nego li je i SDP, počevši od Komadina …, Ferdeljija, Ferenčaka, Holy, Jadovno, …, itd. Vaša Kukuriku koalicija je za 6 mjeseci gotovo nabrojila jednako takvih stvari kao i HDZ za četiri godine. Prema tome ispravljam samo ovo. A vi kao vidoviti Milan, već sad predviđate da ćemo mi gledati kako će to biti lijepa televizija i krasna kada bi to tako provedete vaš zakon.
Hvala. Međutim, mogu konstatirati da niste ispravili ništa. Hvala. I završna u ime kluba HDSSB-a u trajanju pet minuta, kolega Boro Grubišić. Izvolite.
U Europskom parlamentu do 11 traje rasprava, prema tome ništa neobično za mene. Poštovane kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice sa pomoćnikom. Kada gledamo "TV kalendar", a gledam ga svako jutro kao jednu od najzanimljivijih emisija na Hrvatskoj televiziji onda vrlo počesto se spominju afričke, azijske i južnoameričke države u kojima se izvršio u neko vrijeme državni udar. Kako se vrši državni udar? Prvo se zauzmu vojarne, generali, zatim policija i zadnja televizija. To je državni udar i ovo je mini državni udar. Kako god to teško zvučalo, ovo je mini ili tihi državni udar. Jer vladajuća koalicija preuzima u svoje ruke Hrvatsku televiziju, biranje glavnog urednika, odnosno kako se već zove ravnatelja i svih urednika, jasno u piramidi koja se stvara biranjem iz hrvatskoga sabora, dakle od vladajuće većine, piramida vladanja potiče preko Nadzornog odbora, Programskog vijeća koje opet bira većinu Hrvatski sabor, a zatim i jasno glavnog ravnatelja, a on bira glavne urednike. Piramida potpuno jasna, potpuno jasna. Zauzeti Hrvatsku televiziju, najmoćniji mediji, jedna slika vrijedi više nego tisuću riječi i jasno je da je ne samo pred izbore nego i u običnom životu, u svakodnevnom životu televizija najmoćniji medij. Potpuno sigurno i potpuno dokazivo. Što to znači? Mi smo dobili ovdje obećanja i maloprije da kad se to tako dogodi i preuzme vidjet ćemo kako se to lijepo upravlja Hrvatskom televizijom, kako će to bit krasno i lijepo, a ne vjeruju da bi 2/3-ska većina, dakle i dio oporbe bio kvalificiran da i on dadne svoje mišljenje pa da se nekakvim konsenzusom dogovorimo oko toga jer televizija je javna, nije televizija, ili bolje da napišemo ovako konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o kadroviranju Kukuriku radiotelevizije. To bi bio pravi i odgovarajući naziv. Ovako je to ono u 6 mjeseci preuzeti televiziju ne dopunjujući Programsko vijeće namjerno, to je poput ranih radova Karla Marxa, a snimio je i film jedan Želimir Žilnik, slovenski redatelj koji je onda bio izostavljen ili zabranjen u Jugoslaviji jer je plakata za taj film … bila vrlo nelagodna, blago rečeno, jer je prikazivala nešto što se ne može prikazati, baš i nije lijepo prikazivati. A mi stariji se toga sjećamo, i te plakate za taj film. Dakle, jasno je i više nego jasno da će glavni ravnatelj birajući urednike birati zapravo i način prezentiranja i informativnog programa i zabavnog i svega onoga što slijedi, bez mogućnosti da onaj dio građana čiji smo predstavnici mi iz oporbe utječemo na to. Upravo iz ove piramide vladanja i biranja, biranja pa onda i vladanja HRT-om koja je najmoćniji medij. Govorim ovdje o televiziji, ali tu je i radio o kojemu nitko danas ni riječi ne reče osim mislim kolega Mesić, ali koji je izvrstan. Danas je Hrvatski radio izvrstan radio, slušan i uvažavan i od struke, ali i od građana. I uredno slušam i kroniku dana u 3 sata i u 5 sati i ja prije svega informativne emisije, ali je on bogat i zabavnim programom. Zbog čega, ako smo slušali citate od Beusa Richembergha, od Stazića, koji su prije samo godinu dana rekli da je izvrstan zakon. To što je stanje loše, ja ne tvrdim da je dobro stanje na televiziji, ali uredimo to na drugi način, a ne promjenom zakona kojemu ćemo dati sve ovlasti, zapravo dobro jutro predsjedniče Vlade, tako će se pozdravljat ili zdravo predsjedniče Vlade, možda će bit tako najava na Hrvatskoj televiziji kad bude ovakva situacija kao što će se dogoditi 13., nažalost petak i 13. jedan crni, dobit ćemo i toga gospodina koji će biti najvjerojatnije imenovan 13. petak, 13. srpnja, možda jula po nekome.
Vrijeme kolega.
Dakle, brzo i učinkovito djelovanje, rani radovi Kukuriku koalicije dakle u šest mjeseci preuzeti televizije i to je ponovo ponavljam, jedan dio dakle ide vojarne, ide policija, ide televizija. To je ono što, ovo dvoje već zapravo je u neku ruku i … [[Govornik se ne razumije.]] na funkciju Predsjednika Republike [[Upadica Bazinić: Vrijeme.]] Itd. već se ima. Samo još televizija preostale. I ovdje se preuzima televizija. To je mini državni udar. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo tri ispravka netočnog navoda. Prvi se javio Damir Mateljan. Izvolite kolega.
Naravno ispravljam netočan navod gospodina Grubišića to da je ovo mini miči državni udar, jer po toj logici stvari vjerojatno je onda i preuzimanje vlasti od strane koalicije također državni udar. Ovaj zakon kakav god da bio ima legitimitet Sabora. Prema tome, govoriti o državnom udaru je ružno u najmanju ruku rečeno.
Hvala. Sljedeći ispravak javio se zastupnik Petar Baranović. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa naime, ne treba biti vidoviti Milan pa da se vidi apsolutna netočnost i promašenost navoda uvaženog zastupnika Grubišića koji je konstatirao da je ovo nekakav mini državni udar. Meni se čini da on još uvijek ne shvaća da mi živimo u parlamentarnoj demokraciji u kojoj građani biraju svoje predstavnike u kojem postoji Sabor u kojem se odlukama većine donose zakoni koji su obvezni za sve. Oni se donose na temelju Ustava. Da je ovo parlamentarna demokracija, ali ovo nije Gvatemala. Zašto i zbog čega tolika opsjednutost udarima i tim procedurama koje u manje demokratskim državama znadu biti prisutne odista mi nije jasno. Hvala lijepo.
Hvala. I zadnji ispravak zastupnik Jasen Mesić. Izvolite kolega Mesiću.
Naime, cijenjeni kolega Grubišić je rekao da sam samo ja spominjao Hrvatski radio ali spominjao ga je i predsjednik Odbora za medije. Tako ispravljam Hrvatski radio je stvarno odličan u svim vidovima programa.
Hvala i vama. Ovime smo iscrpili listu prijavljenih. I ja pozivam ministricu gospođu Andreju Zlatar Violić za završno obraćanje. Izvolite gospođo ministrice.
hvala gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Na početku je netko bio napomenuo da zapravo ministarstvo ne brani ovaj Zakon nego da to više rade zastupnici. Posao predstavnika ministarstva je da obrazlaže, ne da polemizira. Iz tog razloga ću se suzdržati od svih komentara i mogućih odgovora koji bi imali polemički ton. Pokušat ću još jednom vrlo sažeto iznijeti ključne točke koje nisu ovdje bile točno u raspravi iskazane. Prva jedna napomena sasvim ovako neuobičajena možda, a propos amnezije i zakona na koji se svi pozivamo iz 2010. ovo je kopija Narodnih novina iz prosinca 2010. gdje piše ovaj zakon stupa na snagu danom objave u Narodnim novinama. Vidim da ta praksa nije neuobičajena ni onda kada se nije žurilo i nije bilo neke panike čini se. Drugo, taj zakon je donesen 2010. nakon 7 godina kontinuiranog obnašanja HDZ-ove vlasti pod kontinuiranom ekipom u Ministarstvu poštovanog bivšeg ministra gospodina Bože Biškupića. U tih 7 godina kao ni u prethodnih 12, 13 nije doneseno u Hrvatskoj niti medijska politika, a još manje medijska strategija. Iako je ovaj zakon bio donesen bez medijske strategije, koji je cjeloviti zakon 2010. godine kojima se uređuju svi oni dijelovi koje ste spominjali a tiču se i dijelova acquisa, tiču se načina na koji se regulira potpora u obliku pretplate, tiču se komercijalne konkurentnosti, tiču se odnosa na tržištu, tiču se svih programskih usmjerenja. Ako je taj zakon bio donesen, nakon 7 godina mogućnosti bez ikakve medijske strategije onda doista prigovarati što izmjene i dopune koje se odnose samo na način upravljanja su donesene nakon 6 mjeseci obnašanja vlasti doista mislim da nije korektno. No, možda riječ korektno nije uopće potrebna u ovome izlaganju. Drugo što želim reći to je za ticanje pozivanja na zapisnik, dakle koji je neovjeren, da ću tražiti stenogram sa sjednice iz kojeg će biti vidljivo da sam kao što sam naglasila u kratkim crtama jer je vrijeme bilo ograničeno iznijela i loše i dobre komentare koje je uputila Europska komisija. No, kako oni nisu obvezujući i nisu obvezujućeg karaktera nego su preporuke, dakle ove primjedbe onda dakako da je to ovdje bilo zlouporabljeno kao činjenica da sam rekla da Komisija daje suglasnost. Tu riječ upotrijebila nisam. Što se tiče javne rasprave i pitanja kratkoće i duljine. U siječnju su počeli okrugli stolovi o problemu i problemima nagomilanim u medijima i posebno na Hrvatskoj radioteleviziji. Njih je bilo od siječnja do 5 mjeseca veliki broj. Na njima su sudjelovali, dijelom slušali, dijelom prisustvovali, dakle ne uplićući se u rad civilnih udruga predstavnici ministarstva. I jednako tako mnoge sate proveli u konzultacijama sa predstavnicima sindikata, sindikata novinara i drugim sindikatima koji predstavljaju ili stručnim udrugama koji predstavljaju zainteresirane strane kada je riječ o Zakonu o Hrvatskoj radioteleviziji. Taj razlog što smo proveli opsežne konzultacije i 4 mjeseca sudjelovali u javnim raspravama koje je organiziralo civilno društvo. To je razlog zašto civilno društvo nije očito imalo nikakvu potrebu da u razdoblju od 18.5. kada je prijedlog zakona bio objavljen na stranicama ministarstva nije potakao ni jednu civilnu udrugu, ni jednu stručnu udrugu do HHO-a koji se javio jučer da organizira javnu raspravu. Od 18.5. do danas nije prošlo 10 dana, prošlo je moram reći gotovo 7 tjedana. Dovoljno vremena za sve oblike javnih rasprava. Što se tiče komentara koji su u javnoj raspravi pristigli na web moram reći da je velik dio tih komentara išao izvan onog dosega kojeg se tiču ove izmjene i dopune. Dakle, ticao se bolnih točaka koje jesu bolne točke za ovu društvo. Pitanje pretplate, visine pretplate programa, svega onoga u što ove izmjene i dopune uopće nisu ulazile. I ta pitanja naravno ostaju otvorena, ostaju otvorena upravo i za medijsku strategiju i za eventualnu raspravu o cjelini zakona kakav je. Ali ponavljam doista ovim izmjenama i dopunama nije se ni na koji način ušlo ni pokušalo ući ni mijenjati ono što je zakon iz 2010. izrazio i podcrtao kao javnu funkciju HRT-a. Stoga mislim da su optužbe na taj način posve neprimjerene. Bilo je i komentara da nismo usvojili amandmane. Po onome koliko ja poznajem praksu rada amandmani su bili predani danas na danu drugoga čitanja. Nije bilo vremena da ih se usvoji. Očitovanje o amandmanima biti će u petak ujutro, ako tako bude išlo u saborskoj proceduri. Ili jedan drugi dan. Međutim, očitovanje o amandmanima moram kazati koliko sam ih sada pregledala, u tim amandmanima ima jedan ozbiljni amandman koji dolazi iz redova oporbe gdje se predlaže ponovno da televizijom upravlja tročlana uprava, a da ta uprava bude izglasana kako? Natpolovičnom većinom zastupnika, a ne dvotrećinskom. Pa onda doista ne znam čemu ta igra sa komentarima, prijedlozima i na kraju u pisanoj formi amandmanima. Cilj je bio sasvim jasan, razdvojiti tri tijela sa ovlastima. Tri tijela i tri razine koje su postojale i dosada i mi nismo ušli u to da mijenjamo strukturu nego da se podijele ovlasti. Civilno društvo nije isključeno jer sve civilne udruge i sada imaju prilike ući i biti dionici u Programskome vijeću. Ništa ih u tome ne sprečava. Za članove Programskoga vijeća kao i za ravnatelja podignute su u odnosu na prethodni zakon upravo ove stručne norme. Naime, traži se poznavanje medijskoga zakonodavstva i iskustvo u radu u medijima naprosto iz razloga što vjerujemo da televizija nije jedna od ustanova ili tvrtki među tisućama tvrtki koje postoje nego je riječ o javnoj televiziji i specifičnoj ustanovi od javnog interesa za RH. Mogu vam samo na kraju kazati da ćemo ove amandmane sve koji su došli doista pregledati, pročitati, vidjeti u kojoj mjeri se razlikuju i u kojoj mjeri dobro korigiraju postojeći zakon. Već je danas bilo kazano da će se dignuti norma od 5 na 10 godina i to smatramo apsolutno prihvatljivim. I u tom smislu nikakve, ali apsolutno nikakve opasnosti ne postoje od ovih izmjena i dopuna. Nije se moglo ići u daljnju implementaciju postojećeg zakona. On je možda bio najbolje napisan zakon, ali mjera kvalitete zakona nažalost se mjeri i njegovom implementacijom. Pa kada je u zakonu pisalo i piše još uvijek da se izbor ljudi u Programsko vijeće kvotira odnosom pozicije i opozicije ja ne znam kojim instrumentima mi nismo danas mogli izmjeriti koji ljudi koji su danas u Programskom vijeću pripadaju strani pozicije ili strani opozicije. Hvala.
Zahvaljujem gospođo ministrice. Imamo dva ispravka netočnog navoda na vaše izlaganje. Davor Ivo Stier, izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena ministrice evo spomenuli ste zapisnik Odbora za medije, to je zapravo zaključak tog odbora i naravno pisali su taj zaključak stručne službe Sabora. Pa ako su oni bili obmanuti očito nisu dobili punu informaciju. Vi ste mogli i morali navesti na toj sjednici odbora koje su sve primjedbe Europske komisije. To je bilo i pitanje da li ih ima. Niste ih naveli. Mogli ste i morali ste to učiniti. Niste ih naveli.
Hvala. I ispravak Josip Đakić, izvolite kolega. Što ispravljate?
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Netočan je navod ministrice da udruge i civilno društvo imaju mjesta u Programskom vijeću. Momentalno nemaju, to je netočno. Niste dozvolili da se raspiše natječaj za njih i nemaju sad mogućnost da budu u Programskom vijeću.
Hvala. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem ministrici sa suradnikom. Nastavljamo sutra u 9,30 sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju, drugo čitanje, P.Z. br. 58. Želim vam laku noć.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, PZ br. 98. Rasprava, tekstovi zakona je zaključena. Na klupe je podijeljen prijedlog amandmana. Molim da se izjasnimo o amandmanima. Molim predstavnicu Vlade, poštovanu Ministricu da iziđe. Imate pred sobom. Hvala lijepa. Možemo krenuti. Prvi amandman kluba zastupnika HDZ-a na članak 2.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što intencije toga amandmana da uprava televizije ostane upravljačko tijelo, a da se ne uvodi funkcija glavnog ravnatelja.
Hvala lijepa. Predstavnik HDZ kluba. Izvolite.
Zahvaljujem. Nismo zadovoljni s ovakvim obrazloženje zbog toga što složen i velik sustav kao Hrvatska radiotelevizija, bilo bi bolje da ima višečlanu upravo kao što to imaju mnoga javna poduzeća, a ne da se sva moć koncentrira u rukama jedne osobe jel je i praska pokazala da javnom ustavom višečlana uprava može obavljati kvalitetnije i objektivnije rukovođenje. Prema tome, molim izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Molim da se izjasnimo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa, utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na drugi amandman Kluba zastupnika HDZ-a na članak 3.?
Amandman kluba HDZ-a članak 3.briše se kako glasi amandman odnosi se također na ulogu uprave koja treba upravljati, a ne uvođenje funkcije glavnog ravnatelja. I iz istog razloga Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Predstavnik kluba poštovani zastupnik Mesić.
Ne prihvaćamo ovakvo obrazloženje, naime intencija amandmana je bila da se sukladno prvom amandmanu koji smo predložili vrati uprava, višečlana uprava koja bi upravljala HRT-om a ne da se sva moć koncentrira u rukama jedne osobe koja će biti izabrana saborskom većinom pogotovo što će ta osoba imati presudnu odluku prilikom ubiranja glavnih urednika na HRT-u. prema tome tražim izjašnjavanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 2 kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 3. Kluba zastupnika HDZ-a na članak 4. Molim vas obrazloženje.
Amandman kluba HDZ-a glasi članak 4.briše se također je riječ o članku koji riječ uprava zamjenjuje riječju glavni ravnatelj iz do sada navedenih razloga jer intencija prijedloga i izmjena zakona da se uvede funkcija glavnog ravnatelja. Iz tih istih razloga se amandman ne prihvaća.
Predstavnik kluba HDZ-a poštovani zastupnik Mesić.
Naravno da ne prihvaćamo ovakvo obrazloženje. Intencija sva svih amandmana koji su predloženi do sada upravo je bilo da se pokuša u ovim izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u ako ništa drugo formirati tijelo od više članova koje bi vodilo upravljanje HRT-om a ne da se moć i upravljanja i utjecaja na izbor urednika i utjecaj na program koncentrira u rukama jedne osobe. Prema tome molim izjašnjavanje i o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 3 kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 4 Kluba zastupnika HDZ-a. Poštovana ministrice.
Riječ je o amandmanu koji se odnosi na članak 5. i koji nabraja tijela HRT-a gdje se ponovno navodi uprava u Nadzorni odbor HRT-a programsko vijeće. Iz do sada navedenih razloga uprava HRT-a ne može biti nabrojena u tijelima HRT-a dok nadzorni odbor i programsko naravno jesu. Iz tih razloga se amandman ne prihvaća.
Hvala lijepa. Predstavnik kluba HDZ-a poštovani zastupnik Mesić.
Ne prihvaćamo ovo obrazloženje. Ovaj amandman je upravo imao za cilj da se predloži uprava HRT-a u ovom članku broj 5 i da se i dalje u razradi zakona točno formuliraju ovlasti koje bismo željeli i za nadzorni odbor i za programsko vijeće kako bi se programsko vijeće stvarno bavilo programom, moglo kontrolirati program posebno onaj dio koji se propisuje u ugovoru između Vlade RH i HRT-a koji se trenutno ne poštuje sukladno važećem zakonu koji je na snazi, a da uprava HRT-a preuzima onaj dio financijskog upravljanja te kako bi se daljnje odluke morale donositi dvotrećinskom većinom što bi garantiralo kvalitetu donesenih odluka, a ne koncentriranje moći u rukama jedne osobe koja će birati urednike.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandman broj 4 Kluba zastupnika HDZ-a na članak broj 5 koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 5 Kluba zastupnika HDZ-a na članak broj 6. Molim ministricu da se izjasni.
Amandman broj 5 odnosi se također na funkciju glavnoga ravnatelja. Prijedlog amandmana Kluba zastupnika HDZ-a glasi da HRT-om upravlja HRT sukladno ovome zakonu i statutu HRT-a s obzirom na intenciju i temelj zakona da HRT-om upravlja glavni ravnatelj, amandman se ne prihvaća.
Hvala lijepa. Predstavnik kluba HDZ-a poštovani zastupnik Mesić.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, nismo zadovoljni obrazloženjem. Radi se isto o setu amandmana koji su bili predloženi zbog razloga što smatramo da će ovakav zakon kao što je to ocijenila i Europska komisija biti gori od zakona koji je trenutno na snazi koji u ovom Saboru donesen političkim konsenzusom. Tražimo izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 5 Kluba zastupnika HDZ-a koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Konstatiram da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 6 je povučen. Amandman broj 7. Poštovana ministrica, Kluba zastupnika HNS-a.
Amandman Kluba zastupnika HNS-a odnosi se na promjenu. Riječ je o uvjetima za izbor glavnoga ravnatelja. 5 godina radnoga iskustva upravljanju poslovnim sustavima zamjenjuje se temeljem javne rasprave i prijedloga Europske komisije sa riječima 10 godina iskustva na odgovornim poslovima u medijima i drugim poslovnim sustavima. Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amandman broj 8 Kluba zastupnika HDZ-a. Molim da se izjasnite poštovana ministrice.
Amandman broj 8 Kluba zastupnika HDZ-a uređuje način izbora predsjednika uprave, uvjete za izbore članova uprave, položaj članova uprave i tako redom. Obzirom da u samom zakonu uprava ne postoji već funkcija glavnog ravnatelja amandman se ne prihvaća.
Predstavnik Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Poštovani gospodine predsjedavajući nismo zadovoljni sa ovakvim obrazloženjem predlagača zbog toga što je ovdje evo jasno navedeno šta kandidati za predsjednika uprave i članovi uprave trebaju imati. S obzirom da se u novim izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u uvodi nešto što se zove ravnateljstvo i da će po novom prijedlogu zakona glavni ravnatelj imati pravo sam birati svog zamjenika nije precizirano u prijedlogu zakona ni po kakvim ni po kojim kriterijima osim da će on biti iz tog ravnateljstva. Smatramo da je predložena formulacija iz postojećeg zakona puno bolja i prema tome tražimo izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za amandman broj 8 Kluba zastupnika HDZ-a na članak 8.kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 9 Kluba zastupnika HDZ-a na članak 9. također.
Amandman Kluba zastupnika HDZ-a koji se odnosi na članak 9. govori o tome koje su ovlasti uprave HRT-a. Kako u Konačnom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o HRT-u uprava ne postoji amandman se ne prihvaća.
Hvala lijepa. Predstavnik kluba HDZ-a, poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Nismo zadovoljni gospodine predsjedavajući ovim obrazloženjem, zato smo predložili amandman. Posebno ističem da u ovom amandmanu smo predložili i kako se i na koji način imenuju i razrješuju urednici, na koji način se oni biraju, posebno ovdje se vežemo i za Statut HRT-a. Smatramo da je ova formulacija predložena u amandmanu puno bolja nego u novom predloženom zakonu, a i na tragu mišljenja odnosno preporuka Europske komisije koje smo kao zastupnici imali priliku vidjeti u … Hrvatskom saboru. Prema tome, tražimo izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 9 Kluba zastupnika HDZ-a koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Konstatiram da nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Prelazimo na amandman broj 10 Kluba zastupnika HDZ-a. Molim ministrice da se izjasnite.
U amandmanu broj 10 Klub zastupnika HDZ-a predlaže brisanje članka 10. u kome se zakonom uvodi Ravnateljstvo, dakle prijedlog amandmana je da se briše Ravnateljstvo kojeg čine glavni ravnatelj i ravnatelji ustrojbenih jedinica. Amandman se ne prihvaća.
Hvala lijepa. Poštovani predstavnik kluba HDZ-a zastupnik Jasen Mesić.
Nismo zadovoljni ovim objašnjenjem gospodine predsjedavajući jer u isto vrijeme kad ukidamo upravu javne institucije kao što je HRT uvodimo i neko tijelo koje je zapravo kolegij ravnatelja, a zove se Ravnateljstvo HRT-a koje će zapravo biti izabrano direktno od glavnog ravnatelja koji će iz tog ravnateljstva imenovat svog zamjenika. Nigdje nije precizirano pod kojim uvjetima, na koji rok, prema tome tražimo izjašnjavanje o ovom amandmanu jer praktički ravnateljstvo je neko paratijelo ili kao što smatramo kolegij glavnog ravnatelja.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 10 Kluba zastupnika HDZ-a na članak 10. kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 11 Odbora za informiranje, informatizaciju i medije na članak 14. Možete se izjasnit poštovana ministrice.
Odbor za informiranje, informatizaciju i medije predlaže da se u članku 14. konačnog prijedloga riječi: "te ako se kandidat nije sam predložio izjavu da prihvaća kandidaturu" brišu. Riječ je o tautologiji u tom članku koja ponavlja zapravo dva puta istu obvezu te se ovaj amandman prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Molim amandman broj 12 Odbora za zakonodavstvo na članak 14.
Odbor za zakonodavstvo u članku 14. predlaže da se…
Možete se samo izjasnit. Prihvaćate ili…
Prihvaća se, da, ovaj prethodni.
Hvala lijepo. Postaje sastavni dio. Amandman broj 13 Kluba zastupnika HDZ-a na članak 18. Možete se izjasniti.
Ne prihvaća se. Obrazloženje, u tome članku Statut HRT-a donosi Nadzorni odbor HRT-a uz prethodnu suglasnost Programskoga vijeća. Ne prihvaća se iz razloga što su ovlasti Programskoga vijeća opisane drugim načinima, a statut prema novom prijedlogu donosi Nadzorni odbor na prijedlog glavnog ravnatelja. Ne prihvaća se.
Hvala lijepa. Poštovani Mesić, predstavnik kluba HDZ-a.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Nismo zadovoljni ovakvim obrazloženjem. Pa kad već glavni ravnatelj po novom prijedlogu, odnosno izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u ima tolike ovlasti i ima presudnu odluku pri biranju glavnih urednika i kontrolira i programski dio i poslovanje smatram da je stvarno suvišno da još se i na njegov prijedlog izrađuje statut. I smatramo da bi bilo puno bolje da suglasnost na taj predloženi statut koji donosi nadzorni odbor, a potvrđuje Hrvatski sabor daje suglasnosti programsko vijeće što je jako bitno jer smo svi voljni da na HRT-u imamo kvalitetan program koji bi odgovarao i potrebama javne televizije, a naravno i bio u korelaciji sa ugovorom između Vlade Republike Hrvatske i HRT-a. Prema tome, tražim izjašnjavanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 13 Kluba zastupnika HDZ-a na članak 18. kojeg Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 14 Kluba zastupnika HDZ-a na članak 19. Molim da se izjasnite.
Amandman Kluba zastupnika HDZ-a koji se odnosi na članak 19. ponovo spominje upravu HRT-a i predsjednika uprave HRT-a. Iz razloga što u zakonu ta tijela ne postoje amandman se ne prihvaća.
Hvala lijepa. Molim predstavnika kluba HDZ-a poštovanog zastupnika Jasena Mesića.
Gospodine predsjedavajući, nismo zadovoljni ovakvim obrazloženjem. Već sad na HRT-u ovih dana vlada hiper panično stanje, ništa se više na televiziji ne zna, svi procesi su praktički zaustavljeni i na neki način ovom odredbom smo željeli da se Statut HRT-a donese kako bi ta institucija mogla početi funkcionirat na adekvatan način i tražimo izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 14 Kluba zastupnika HDZ-a na članak 19. kojeg Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 15 Odbora za zakonodavstvo. Molim poštovanu ministricu da se izjasni.
Odbor za zakonodavstvo predlaže da se u članku 20. stavku 4., članku 21. riječ prijašnji briše. Amandman se prihvaća.
Prihvaća se. Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amandman broj 16 Kluba zastupnika HNS-a. Molim da se izjasnite da li prihvaćate.
Amandman Kluba zastupnika HNS-a koji ponovo spominje prijelaz sa 5 na 10 godina radnog iskustva se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio prijedloga zakona. I na kraju, amandman broj 17 Kluba zastupnika HDZ-a. Molim da se izjasnite.
Amandman Kluba zastupnika u članku 22. predlaže da datum stupanja na snagu ovoga zakona postojeća uprava postaje privremena uprava HRT-a. Iz razloga što su privremena rješenja riješena na drugi način i što uprava ne postoji, amandman se ne prihvaća.
Hvala lijepa. Molim da se predstavnik kluba HDZ-a izjasni.
Gospodine predsjedavajući, ne prihvaćamo ovakvo obrazloženje jer je intencija ovog amandmana bila da se skrati jedan korak o odlučivanju oko promjene načina upravljanja na HRT-u i s obzirom da su dati određeni kratki vremenski rokovi za djelovanje privremene uprave ili v.d. glavnog ravnatelja. Smatramo kad bi se usvojio ovaj amandman to bilo puno praktičnije, operativnije, te da bi se moglo funkcionalnije odvijati procesi na Hrvatskoj radioteleviziji u ovom međurazdoblju do izbora, do provedbe natječaja do izbora glavnog ravnatelja i ostalih tijela Hrvatske radiotelevizije. Prema tome, tražim izjašnjavanje o amandmanu.
Molim da se izjasnimo o amandmanu kluba HDZ-a kojeg Vlada Republike ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za prijedlog zakona a prihvaćenim amandmanima. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Možete dati rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za, 35 protiv i 3 suzdržana donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.