Poštovane dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice, uvaženi gosti, predstavnici medija, pozdravljam vas u ime Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i otvaram 15. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poštovane dame i gospodo, na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Ureda za razmatranje žalbi BiH i Upravnog odbora RTV BiH čiji su izvještaji na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Ja nemam najave o opravdanosti odsustva, jedino je gospođa Diana Zelenika javila da će zakasniti na početak same sjednice. Trenutno je u sali prisutno, prema izvještaju službi, 37 zastupnika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu na sjednicu, a u skladu sa članom 171. Poslovnika, na početku sjednice prije rasprave o dnevnom redu poslanicima će biti omogućeno postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi. U skladu sa članom 172. Poslovnika najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi, dostavili su sljedeći poslanici: Šemsudin Mehmedović – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, najava pitanja upućena u pripremi 13. sjednice Doma, ali tada nije dat odgovor u usmenoj formi pa je konstatirano da će se odgovor zatražiti na prvoj narednoj sjednici Doma predviđenoj za postavljanje pitanja u usmenoj formi. Napominjem da je Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH u međuvremenu dostavili odgovore u pisanoj formi na navedeno pitanje. Saša Magazinović – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i ministru finansija i trezora BiH, Nikola Lovrinović – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i ministru pravde BiH, Mensura Beganović – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, Maja Gasal-Vražalica – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, Hanka Vajzović – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, Salko sokolović – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i ministru finansija i trezora BiH i Nermina Kapetanović – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i ministru civilnih poslova BiH. Ove najave su u skladu sa članom 172. Poslovnika dostavljene predsjedavajućem Vijeća ministara i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. Obavještavam vas, meni je ovdje napisano, da je osiguran i direktan TV prenos ovog dijela sjednice u skladu sa članom 2 171. stav 2. Poslovnika. Uputili smo dopis odgovarajućem Javnom RTV servisu BiH, međutim službe me obavještavaju da u ovom trenutku nije osiguran direktan TV prenos i ja vas o tome samo obavještavam da imate u vidu tu činjenicu. Nemam razloge zašto je to, vidjećemo kasnije. Mi prelazimo sada na realizaciju našeg dnevnog reda, odnosno ovog uvodnog dijela. Riječ ima gospodin Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, članovi i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja sam, kao što se sjećate i kao što ste rekli u uvodu, postavio pitanja vezano za status prvog zaštićenog prijavitelja korupcije, gospođe ili gospođice Irine Lovrić. Pitanje se odnosilo prema Vijeću ministara, odnosno direktoru Agencije za borbu protiv, odnosno prevenciju borbe protiv korupcije. Ja sam, evo konačno dobio odgovor od direktora Agencije i, naravno, dobio sam odgovor od ministrice Semihe Borovac. Ja sam zadovoljan odgovorom, pogotovo od ministrice Semihe Borovac, ali nisam zadovoljan stanjem, jer oni koji čine takav oblik nediscipline unutar institucija Bosne i Hercegovine još i dan danas nisu disciplinski odgovarali ili bar pokrenut disciplinski postupak, što evo očekujem da u narednom periodu se to desi. S druge strane, šalje se jedna veoma ružna poruka da svi budući prijavitelji korupcije budu, na neki način, pod pritiskom kakav je ova gospođa Lovrić, iz razloga što je, evo smogla snage da prijavi korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine. Prema tome, ja smatram da ova Agencija, s čijim odgovorom nisam zadovoljan, moram biti iskren, da ova Agencija treba učiniti mnogo više da bi zaštitili eventualne prijavitelje korupcije od bilo kakvih neugodnosti koje bi mogli imati na poslu koji obavljaju, u okviru institucija BiH. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Vijeće ministara, nema potrebe nikakav komentar? Dobro. Idemo dalje, gospodin Saša Magazinović.
Predsjedavajući, jesu li ovo komentari ili su pitanja?
Pitanja.
Pitanja, dobro. Moje pitanje je za uvaženog ministra Bevandu i odnosi se na poštivanje zakonske regulative u vezi plaćanja PDV-a i izdavanja fiskalnih računa od strane pravnih lica u smislu eventualne promjene zakona i drugih aktivnosti u pravcu uvođenja reda u naplati PDV-a. Svi smo svjedoci da u gradskim jezgrama možete sjediti u kafićima, kupovati u prodavnicama i da je, maltene postaje rijetkost da dobijete fiskalni račun. Postoje najave akcija tzv. koje traju deset dana, objave se u medijima, ljudi tih deset dana izdaju račun, nakon toga se nastavlja stara praksa. Ako zatražite fiskalni račun onda je u pravilu kasa pokvarena ili je neki 3 drugi tehnički problem. U vremenu kada imamo ogromne probleme sa budžetom, gdje vidimo najave iz entitetskih vlada za zaduživanje kod komercijalnih banaka, a i bez toga svega, smatram da bi u ovu oblast trebalo uvesti mnogo više reda i povesti konkretne aktivnosti kako bi se naplata PDV-a, odnosno krađa novca iz budžeta na ovaj način spriječila. Oni koji kradu tih 17% PDV-a nigdje nisam vidio da građanima omogućavaju 17% niže cijene. Da li je to sa političkom podrškom ili ne, u to ne želim da ulazim, ali problem ovakav kakvim sam ga opisao postoji. Ja znam šta su čije ingerencije, ali isto tako da znam da Vijeće ministara mora pokazati odgovornosat, pokrenuti konkretne aktivnosti i interesuje me koje su te aktivnosti?
Hvala lijepo. Ministar finansija i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici i kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Ja, mi smo se dogovorili da u dva dijela odgovorimo i prvi dio odgovora ću dati ja a drugi direktor Uprave za neizravno oporezivanje. Naime, sukladno Zakonu o sustavu neizravnog oporezivanja BiH osnovana je Uprava za neizravno oporezivanje kao samostalna upravna jedinica koja provodi zakonske i druge propise u ovoj oblasti. Nad ovom institucijom Ministarstvo financija i trezora nema nikakvih zakonskih nadležnosti. Isto tako, propisano je da je Uprava jedini organ u Bosni i Hercegovini koji je nadležan za provođenje zakonskih propisa o neizravnom oporezivanju i politike koju utvrdi Vijeće ministara na prijedog Upravnog odbora, kao i za naplatu i raspodjelu neizravnih poreza na teritoriji Bosne i Hercegovine. Takođe, prema Zakonu o porezu na dodatnu vrijednost, Uprava jedina vrši nadzor nad ... i naplatom PDV-a. Dakle, poštivanje zakonske regulative u vezi plaćanja PDV-a je u nadležnosti Uprave. Upravni odbor Uprave je nadležan za pokretanje pripreme zakonskih propisa u svezi s neizravnim oporezivanjem i njihovih izmjena, uključujući i zakonske propise o poreznim stopama i strukturama, ako to smatra neophodnim u cilju provedbe zakona. Da budem do kraja jasan, vezano za fiskalne račune pogriješili ste adresu. Naime, izdavanje fiskalnih računa od strane pravnih lica je u isključivoj nadležnosti entiteta, i to u Federaciji BiH izdavanje fiskalnih računa, njihovo evidentiranje i kontrola vrši se na Zakonu o fiskalnim sustavima, koji je donio Parlament Federacije, a u Republici Srpskoj to je Zakon o fiskalnim kasama, koji je isto tako donio Parlament RS-a. Evo, toliko u ovom dijelu i sada će direktor Uprave.
Saša je li Vi tražite nešto ponovo? SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Aha, izvolite, izvolite, gospodin Džakula izvolite, nastavite vi dalje samo sa odgovorom. 4
Hvala lijepo. Poštovani predsjedatelju, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, gospodo predsjedatelju Vijeća ministara i ministri, dozvolite prije svega da vas pozdravim. Ja sam zahvalan na pitanju koje je postavio gospodin zastupnik. Prag za registraciju poreza na dodanu vrijednost je 50 tisuća ili 50 hiljada KM. PDV se plaća sukladno članku 3. Zakona na promet dobara i izvršene usluge uz naknadu u Bosni i Hercegovini. Šta hoću da kažem? Dakle, entitetske porezne uprave su nadležne, nadležne za kontrolu da li je neka tvrtka ili neki poduzetnik samostalni prešao oporezivi prag aktivnosti. Mi imamo pojavu da je dosta obveznika iskazalo promet blizu 50 tisuća maraka ali nisu prešli prag dovoljan za registraciju PDV-a. Uprava nije nadležna, nije nadležna za kontroliranje takvih obveznika i stoga je osnovna nadležnost entitetskih poreznih uprava da dostavljaju podatke o ostvarenim prometima. Mi smo pokrenuli zajedničke aktivnosti za razmjenu podataka, a Uprava za neizravno oporezivanje je inicijator cjelokupne razmjene podataka. Ja moram reći da nam ta razmjena ide dosta otežano i da vrlo teško surađujemo i u razmjeni podataka. Isto tako treba reći, sa stajališta Uprave, obzirom da je krajnja potrošnja temelj za raspodjelu sa jedinstvenog računa, da bi bilo potrebno da se ta zakonska regulativa možda uradi i na državnom nivou. Hvala lijepo. Ukoliko bude potrebno dodatno ću obrazlagati.
Hvala lijepo. Ne morate se prijavljivati gospodine Magazinović, ja sam svakako obavezan da Vas pitam šta mislite o odgovoru. Pa evo, sada Vas pitam, hoćete li odgovoriti? Izvolite.
Hvala na pitanju predsjedavajući. Mislim da sam dobio dva izuzetno loša odgovora. To je odgovor na Vaše pitanje, a sada ću komentarisati odgovore. Ja nisam pogriješio adresu. Ja imam toliko iskustva da znam šta je čija nadležnost i to razumijem, međutim politička odgovornost da se ne zatvaraju oči pred ovim problemom mora postojati i u Vijeću ministara, naravno kao i u entitetskim vladama. Dakle, odgovor na moje pitanje – da li se pokreće neka inicijativa, da li će se mrdnuti prstom da se uradi išta, inicira, koristeći svoj politički kredibilitet i poziciju da se uvede red u naplatu PDV-a i da građani počnu dobijati fiskalne račune, odgovor je – nećemo. I ovo je vrlo loša poruka koju smo danas dobili iz najvišeg zakonodavnog tijela Bosne i Hercegovine. Loša je poruka i od direktora Uprave za indirektno oporezivanje. I da sam znao da ćete ovako dogovoriti ne bih Vas pitao jer vaš odgovor je poslao poruku svima onim koji ne izdaju fiskalne račune i kradu na taj način porez, da nastave to raditi, da se ništa ne dešava po tom pitanju i da su sad za sad slobodni da to, da nastave sa svojom praksom. Dakle, vrlo sam nezadovoljan odgovorom, a biću zadovoljan ako ova kratka diskusija po ovom pitanju inicira bilo koga iz Vijeća ministara i onih koji imaju konekciju sa ovom oblasti da inicira bilo kakve korake da se uvede red u državi, kada je u pitanju izdavanje fiskalnih računa. Vrlo loša poruka da ljudi mogu nastaviti s tom praksom.
Hvala Vam gospodine Magazinović. 5 Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, dame i gospodo, koleginice i kolege, svi nazočni ovdje na ovoj sjednici. Dakle, ja sam postavio jedno pitanje, odnosno postaviću ga sada u usmenom obliku, a dostavio sam ga na vrijeme, da se mogu pripremiti za odgovor, a ono glasi – Zašto Tužiteljstvo BiH i javnost ne upozna sa popisom predmeta koji se vode kao ratni zločini, kao i o svim pravnim statusima svakog pojedinog predmeta, pa sam u zagradi stavio istraga obustavljena, nedostatak dokaza, istraga u tijeku, istraga pri koncu ili slično, dakle mogu biti mogući odgovori? Neko od prilike malo obrazloženje. Naime, mnogo je ljudi u Bosni i Hercegovini tijekom ratnih događanja bilo izloženo različitim vrstama stradanja i torture. Oni na različite načine traže odgovor. Svakodnevno su pitanja različitim institucijama, pa i nama zastupnicima – što se učinilo ili čini na istrazi pojedinih događaja i na procesuiranju istih, a u kojima je došlo do kršenja Konvencije o zaštiti ljudskih prava i pravila ratnog ponašanja. Vrlo često zapravo nema odgovora, pa ni toga je li neki događaj uopće zadokumentiran i poduzima li se bilo šta da se isti rasvijetli, odnosno eventualno počinitelja zločina pozove na odgovornost. Ako se popis predmeta po kojima se vodi istraga ne može dati javnosti na uvid, zašto i koji je način da zainteresirana obitelj ili strana dobije odgovor o statusu predmeta koji njih zanima? Objavljivanjem navedenog popisa zasigurno bi se izbjegle nedoumice i špekulacije o kako se radi samo na određenom broju predmeta, da se vrši selekcija predmeta, da se istragama obuhvaća samo određeni prostor i sl. Objavljivanjem ovakvih informacija možda bi se otvorila mogućnost bržeg i boljeg pronalaska dokaza, zainteresirani bi znali da se pojedini događaji uopće ne obrađuju, te bi se otvorila mogućnost da se po istom pokrene postupak pred ovlaštenim tijelima i slično. Na ovaj način bi se izbjegla i manipulacija bilo koje vrste, a vjerujem da bi rad Tužiteljstva postao učinkovitiji, pa ako hoćete i transparentniji. Evo, toliko.
Hvala lijepo. Ministar pravde. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, uvažene zastupnici i zastupnici i kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Statistički podaci o radu Tužiteljstva BiH dostavljaju se za prethodnu godinu istekom te kalendarske godine, pa ću podsjetiti da su ti podaci dostavljeni Parlamentarnoj skupštini za 2014. godinu. U tom Izvješću je broj presuđenih predmeta, podignutih optužnica, broj otvorenih i broj obustavljenih istraga. Dakle, radi se samo o statističkim podacima. Uporište Tužiteljstvu za ne otkrivanje podataka daje Zakon o kaznenom postupku BiH. Naime, tužitelj je u mogućnosti da praktično vodi istragu u tajnosti, te da na samom kraju sasluša osumnjičenog koji tek tada može saznati da je protiv njega vođena istraga. Ovim zakonodavac 6 prepušta nadležnost i daje odgovornost za cjelokupan postupak otkrivanja i rasvjetljavanja kaznenih djela tužitelju na način što istražni postupak u cjelosti stavlja u ovlaštenje i dužnost tužitelja, ograničavajući sudsku intervenciju u istražnom postupku samo na slučajevima u kojima je istraga, odnosno pojedine radnje i mjere koje se sprovode u istražnom postupku proizvode ili mogu da proizvedu takve posljedice kojima mogu biti narušena ili ograničena neka od osnovnih ljudskih prava i sloboda građana, primjerice pretres stana. Dakle, isključiva nadležnost za sprovođenje istrage zakonom je data tužitelju. O pokretanju istrage odlučuje tužitelj. Tu odluku tužitelj samostalno donosi u formi naredbe o sprovođenju istrage. Zakon izričito ne propisuje obvezu tužitelju o obavještavanju osumnjičenog o donošenju naredbe o sprovođenju istrage. ZKP tužitelju omogućava da od samog otkrivanja kaznenog djela usmjerava istražni postupak u smjeru koji će mu omogućiti efikasno iznošenje predmeta pred sud, odnosno podizanje i zastupanje optužnice na glavnom pretresu. U vezi ovog postavljenog pitanja želim istaći i sljedeće. Državna strategija za rad na predmetima ratnih zločina, donesena 2009. godine, predviđa uspostavu na nivou Suda i Tužiteljstva BiH, centralizirane evidencije svih predmeta ratnih zločina u domaćem pravosuđu koja će se redovno ažurirati. Centralizirana evidencija je uspostavljena tijekom 2011. godine, dakle sa znatnim zakašnjenjem u odnosu na rokove postavljene strategijom. Takođe, i po uspostavljanju baze podataka predmeta ratnih zločina pri Tužiteljstvu BiH, dolazilo je do određenih poteškoća u pogledu korištenja baze pdoataka od strane okružnih i županijskih tužitelja. Obzirom da je u prethodnom razdoblju evidentiran značajan broj paralelnih istraga u predmetima ratnih zločina, bilo po događaju ili po licima, nadzorno tijelo zaduženo za praćenje provođenja strategije, tužiteljima Tužiteljstva BiH i tužiteljima županijskih i okružnih tužiteljstava, te tužiteljima Tužiteljstva Brčko Distrikta, sugeriralo da prilikom otvaranja istrage u predmetima ratnih zločina, bilo protiv poznatih ili nepoznatih počinitelja, prethodno izvrše provjere u bazi podataka predmeta ratnih zločina da li je već pokrenuta istraga protiv te osobe. Kriteriji provjera je – događaj, osumnjičeni, oštećeni. Dakle, po Strategiji za ažuriranje baze podataka predmeta ratnih zločina zaduženi su Sud i Tužiteljstvo BiH, a podatke koriste pravosudne institucije koje procesuiraju ove kaznene predmete.
Hvala lijepo. Gospodine Lovirnović, imate riječ. Izvolite.
Kratki komentar. Dakle, ja vjerujem da je ministar koristio podatke, odnosno činjenice iz zakona, kako je sam rekao, međutim, dakle moje pitanje nije ni išlo na osobu osumnjičenog, nego na događaj. Dakle, tako da sada je tu stvar tumačenja. Međutim, ja bih volio da ovaj odgovor dobijem u pisanoj formi, pa ću dalje vidjeti šta ću s tim. Hvala lijepo.
Evo, čuli ste zahtjev uvaženog zastupnika. Prema tome molim vas da i u pisanoj formi dostavite odgovor. Gospođa Mensura Beganović ima riječ. Izvolite. 7
Hvala. Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajući, kolegice i kolege, zastupnici, članovi Vijeća ministara. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara ili da budem preciznija ministru civilnih poslova, s obzirom da se odnosi na obrazovanje koje je u resoru tog ministarstva. Dakle, – Kakav je status Bosne i Hercegovine vezano za učešće u PISA testiranju i istraživanju u 2018. godini? To je ocjenjivanje, međunarodno ocjenjivanje znanja i kompetencija učenika u dobi od 15 godina. Da li je Agencija za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje podnijela zahtjev Vijeću ministara, te ako je zahtjev, da li je zahtjev odobren, a ako nije, zašto nije? Ja ću ukratko pojasniti o čemu je riječ, s obzirom da je to u Bosni i Hercegovini možda manje poznato. Dakle, PISA testiranje je jedno testiranje i istraživanje međunrodnog nivoa. To je Programme for international Student Sssessment i to je najveće međunarodno obrazovno istraživanje koje ispituje znanje i kompetencije učenika u dobi od 15 godina, to kod nas je zapravo kategorija učenika koji su u prvim razredima srednjih škola. Provodi se u trogodišnjim ciklusima i svaka zemlja učesnica ovog ispitivanja, odnosno istraživanja, dobiva rezultate koji su dobri i pouzdani indikatori za ocjenu stanja u sistemu obrazovanja i za mogućnost korektivnih atkivnosti da sistem obrazovanja bude unaprijeđen, što u Bosni i Hercegovini definitivno je jedan od dobrih razloga da budemo učesnici ovakvog jednog međunarodnog ispitivanja. Za razliku od drugih ispitivanja znanja, odnosno kompetencija, PISA ispitivanje ne tretira i ne ocjenjuje ispitivanje koje ima rezultat provjeriti sposobnost učenika za reprodukciju stečenog znanja, nego za primjenu stečenog znanja, što je vrlo često manjkavost u našem obrazovnom sistemu, kada učenici napuste ili studenti napuste sistem obrazovanja, onda ona znanja koja pokupe, koja steknu, vrlo u ograničenom obimu primjenjuju u stvarnosti i u svom profesionalnom radu i životu. U posljednjem PISA istraživanju je sudjelovalo više od pola miliona učenika iz 74 zemlje svijeta među kojima Bosna i Hercegovina nije, i to je jedina zemlja iz regije, pa ja bih rekla i iz Evrope, koja ne učestvuje u ovakvom jednom istraživanju, i bilo bi zaista tužno da se to ne dogodi ni u naredne tri godine. Istovremeno želim naglasiti da smo jako sretni kada vidimo i čujemo da naši učenici postižu izvrsne rezultate na matematičkim, fizičkim, informatičkim olimpijadama. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Ministre, izvolite. Ministar civilnih poslova. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjeni članovi Kolegija, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, cijenjeni zastupnici. Naravno, ja ću ovo dostaviti i u pisanoj formi odgovor na ovo pitanje. Njega treba detaljno obrazložiti, ali ono što mogu kazati a to je da je ovdje evidentno propust Agencije za predškolsko i osnovno obrazovanje. Informacija koju ja imam je to da se oni pravdaju time da nisu imali dovoljno finansijskih sredstava za taj projekat, ali sigurno da za takav projekat koji je od izuzetno velikog značaja za Bosnu i Hercegovinu ne može biti opravdanje to koje ste vi naveli. 8 Uglavnom kada dobijem detaljan odgovor od nadležne agencije, ja ću Vam ga u pisanoj formi proslijediti. Hvala.
Hvala Vam ministre. Imate li potrebe da dajete komentar gospođo Beganović?
Nema potrebe, može pisani odgovor.
Dakle, dobićete odgovor u pisanoj formi, zadovoljni ste ovim odgovorom. Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje ide ka Vijeću ministara – Da li je Strategija za sprovedbu Istambulske konvencije za period 2014-2018. usvojena od strane Vijeća ministara? Budući da je ista prije godinu dana ratificirana i usvojena mi nemamo, kao Zastupnički dom, informaciju uopće o stanju, usvajanju ili neusvajanju iste. Takođe molim da vaša informacija ili odgovor sadrži sveobuhvatne informacije vezane za Strategiju – u kojoj fazi je sprovedba iste, da li za njenu sprovedbu su uključeni svi relevantni akteri? Ukoliko nisu, zašto nisu, te da tačno imenom navedete koje su institucije uključene u sprovedbu iste, kako bismo znali ko je za koje rezultate ove sprovedbe zadužen? Ukoliko ista nije usvojena, molim razlog zašto nije ista usvojena? Podsjećanja radi, Konvencija Vijeća Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, poznatija kao Istambulska konvencija, usvojena je 01. avgusta 2014. godine. Ratificiranjem ove konvencije Bosna i Hercegovina se obavezala da će poduzimati zakonodavne i sve druge institucionalne i organizacione okvire za prevenciju nasilja nad ženama, nasilja u porodici. Budući da do 2018. je Strategija, ukoliko nismo već napravili neke rezultate, godinu dana poslije njenog usvajanja, mislim da kasnimo, te molim Vijeće ministara da se očituje povodom istog. Hvala.
Hvala lijepo. Ministrica za ljudska prava, gospođa Borovac. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Kolegija, uvaženi zastupnici. Evo, želim da odgovorim na pitanje gospođe Maje Gasal vezano za usvajanje Strategije za provedbu konvencije Vijeća Evrope za prevenciju i borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici u Bosni i Hercegovini za period 2014.-2018. 9 Odmah da kažem da Vijeće ministara još nije usvojilo ovu Strategiju, a navešću i razloge zbog čega. Naime, interresorna radna grupa u kojoj su bili predstavnici svih nadležnih institucija koje su praktično i odgovorne za provedbu ove Strategije kao i predstavnici entiteta sačinili su osnovni tekst ove Strategije i uputili je prema Vijeću ministara. U toj proceduri, koja je i propisana, potrebno je bilo pribaviti mišljenja nadležnih institucija. Ona su uglavnom dobivena od svih onih institucija koje, prema Poslovniku Vijeća ministara, moramo pribaviti, i bila su pozitivna, a na Strategiju, osnove Strategije izjasnile su se, bilo je potrebno da se izjasne i vlade entiteta. Vlada Federacije se je izjasnila pozitivno, dala je pozitivno Mišljenje na ovu Strategiju i određene preporuke koje su zatim ugrađene u ovu Strategiju, dok Vlada Republike Srpske se nije očitovala ni nakon nekoliko traženja od strane Ministarstva, odnosno Agencije za ravnopravnost spolova. Ono što je urađeno u tom periodu jeste da su pojedinačno se ministarstva iz Republike Srpske pozitivno očitovala na ovu Strategiju, kao što je Ministarstvo za obrazovanje i kulturu i Ministarstvo pravde iz Republike Srpske, dok je Ministarstvo unutrašnjih poslova dalo negativno Mišljenje. To negativno mišljenje odnosilo se, prije svega, na to da nije potrebno na državnom nivou donositi ovakvu strategiju jer već entiteti imaju dovoljn o kapaciteta i osnova da provedu konvenciju, navedenu Konvenciju Vijeća Evrope o prevenciji i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, a uradili su i vlastite strategije entiteti. S obzirom da smo dobili ovakvo mišljenje mi smo se opredijelili da Strategiju uputimo Vijeću ministara sa svim dobivenim mišljenjima na razmatranje, ali je na, i 04.04.(?), na 14. sjednici Vijeća ministara od 06.07.2015. godine ova Strategija je, osnovi Strategije su povučeni sa dnevnog reda na zahtjev zamjenika, mog zamjenika, gospodina Jovića, iz razloga da pokušamo još jedanput da sa Ministarstvom unutrašnjih poslova usaglasimo određene te nesporazume, odnosno da damo dodatna pojašnjenja i dodatne konsultacije. Direktorica Agencije je odmah sutradan dogovorila sastanak i obavljen je razgovor u Ministarstvu unutrašnjih poslova, ali im je ostavljen rok od 15 dana da se Ministarstvo ponovo očituje na ovu Strategiju. međutim, mi smo preključe dobili ponovo negativan stav koji je praktično ponovljeno mišljenje da tu Strategiju nije potrebno donositi od strane Ministrarstva unutrašnjih poslova. Dakle, ovdje ima, mi smo odlučili da po proteku od 15 dana, kako smo to i dogovorili, ponovo stavimo Strategiju na Vijeće ministara iz razloga što je država Bosna i Hercegovina kao potpisnica ove Konvencije u obavezi izvještavanja prema Vijeću Evrope o provedbi konvencije, Instambulske ove konvencije i mora, ovaj, praktično postoji obaveza države da koordinira taj proces, prati izvršenje aktivnosti i izvještava Vijeće Evrope o provedenim aktivnostima, jednostavno što je to i obaveza države Bosne i Hercegovine. A jedini mogući način jeste da se preko osnova ove Strategije uspostavi taj mehanizam praćenja i realizacije Konvencije na entitetskim nivoima. Znači, ova osnovi Strategije biće stavljeni na dnevni red, već na dnevnom redu sjednice Vijeća ministara koja je zakazana za sutra. Mi se nadamo da ćemo m oći da obrazložimo ovo, iznijećemo stav Ministarstva unutrašnjih poslova i praktično ostajemo pri stavu potrebe donošenja ovog značajnog dokumenta koji će pratiti politiku realizacije Konvencije. A da li je počela uopšte primjena i priprema na provedbi ove Konvencije, pa Agencija za ravnopravnost spolova u dogovoru sa entitetskim agencijama je već pokrenula određene aktivnosti na nekim pripremnim radnjama koje se tiču, prije svega, praćenja sistema mehanizama zaštite i pružanja pomoći ženama koje su izložene nasilju. I to bi bili neki dokumenti koji bi prema Strategiji trebali da se urade od strane zajedno agencija entitetskih i agencije na državnom nivou. Sve institucije su uključene u realizaciju ove strategije prema nadležnostima za entitetski nivo, Distrikta Brčko i nivo države. Tako da praktično mi ćemo samo moći da pratimo, a ovaj Parlament će, iz obaveze koju Vijeće ministara ima prema Parlamentu, kroz izvještavanje biti 10 upoznat sa svim aktivnostima koje budu, koje nakon usvajanja Strategije budu provedene i dostavljene kroz izvještaj Vijeću Evrope. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Gasal-Vražalica izvolite.
Ja se zahvaljujem na sveobuhvatnom odgovoru i informacijama uvaženoj ministrici, samo bih je zamolila u narednom periodu da pored agencija na državnom nivou ili džender centara da jedan od strateških partnera nije samo ovaj Dom nego i Komisija za ravnopravnost spolova, da nas blagovremeno informišu o svim aktivnostima vezano za ovu Konvenciju. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedavajući i članovi Kolegija, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, kolege zastupnici. Moje pitanje je kratko, ja ga zapravo ponavljam jer sam isto to pitala, postavila isto pitanje 25. marta 2015., kada je upućeno prethodnom sazivu Vijeća ministara. Ono glasi – Da li su Vijeću ministara BiH prilikom razmatranja Ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore uz tekst Ugovora dostavljeni kao prateći materijal Granični dokumenti koji su sastavni dio ovoga Ugovora, i to kako stoji u članu 2. samoga Ugovora to je tekstualni opis protezanja granice, to smatra prilogom broj 1, i topografska karta razmjera 1:25.000 sa ucrtanom graničnom linijom, to je prilog broj 2? Mislim da je u međuvremenu bilo zahtjeva da se dostavi i Ugovor ili Nacrt ugovora o granici o kojem govorim pa bi bilo dobro da se nekad to uradi zastupnicima. Ja sam ga slučajno imala i ovo sve stoji u Ugovoru. Vijeću ministara je pitanje upućeno. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Ministar civilnih poslova, gospodin Osmanović. Izvolite.
Ovako slično pitanje postavljeno je i od strane Kluba poslanika SBB-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH na 9. sjednici, održanoj 25.03.2015. godine, kada je donešen zaključak kojim se zadužuje Vijeće ministara da Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi informaciju da li je prilikom razmatranja i prihvatanja Ugovora o granici između 11 Bosne i Hercegovine i Crne Gore Vijeću ministara BiH dostavljen kompletiran prateći dio Ugovora: 1) tekstualni opis protezanja granice – prilog 1 i 2) topografska karta sa ucrtanom graničnom linijom – prilog 2. Navedeni prilozi sastavni su dio Ugovora, članak 2. U vezi ovog pitanja Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH predmetni upit dostavio je Ministarstvu civilnih poslova radi postupanja po istom. Ministarstvo civilnih poslova BiH je dostavilo traženu informaciju Vijeću ministara koja je na 13. sjednici, održanoj 01.07.2015. godine, razmotrilo i usvojilo informaciju te ... u vezi zaključilo: 1. Potvrđuje se da je prilikom razmatranja i prihvatanja Ugovora o granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore 06.11.2014. godine Vijeću ministara BiH dostavljen kompletiran prateći dio Ugovora. 2. Zadužuje se Ministarstvo civilnih poslova BiH da informaciju dostavi Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Ministarstvo civilnih poslova je traženu informaciju dostavilo Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH 07.07.2015. godine, aktom broj taj i taj. Napominjemo da su isti dokumenti dostavljeni Predsjedništvu BiH koji će na sjednici zakazanoj za 23.07.2015. godine kao tačku dnevnog reda razmatrati Ugovor o granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Hvala.
Hvala Vama. Gospođo Vajzović imate li potrebe da dajete komentar?
Hvala lijepa. Nemam nikakav komentar osim da bi trebalo dostaviti i zastupnici kad bude vrijeme da se o tome govori.
Hvala Vam lijepo. Svakako će to doći u Parlament, to bez Parlamenta neće ići, takva je procedura. Riječ ima gospodin Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam kolegice i kolege, predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministre u Vijeću ministara i sve prisutne u sali. Moje je pitanje, kako je već rečeno, usmjereno prema predsjedavajućem Vijeća ministara i Ministarstvu finansija i trezora i glasi: – Na 6. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, održane 11. februara ove godine zaduženo je Vijeće ministara da pripremi i uputi u proceduru izmjene cjelokupnog zakonodavstva koje se odnosi na obaveze i prava imenovanih i izabranih zvaničnika u institucijama Bosne i Hercegovine, uključujući i Zakon o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, odnosno Zakona o sukobu interesa, te pozdakonske akte koji proizilaze iz njih – pravilnike o radu u upravnim i nadzornim odborima, 12 pravilnike o naknadama za rad u interresornim radnim grupama, komisijama i radnim tijelima, pravilnike o nabavki i korištenju službenih automobila. I obzirom da Vijeće ministara do danas nije u parlamentarnu proceduru uputilo izmjene naprijed navedenog zakonodavstva pitam predsjedavajućeg i ministra u Vijeću ministara – Da li je Vijeće ministara usvojilo izmjene pomenutog zakonodavstva? I ako jeste – kada će biti upućeno u dalju proceduru, a ako nije – tražim obrazloženje, obzirom da je zaključak Parlamentarne skupštine usvojen u februaru ove godine, i od tada je prošlo više od 5 mjeseci? Kratko obrazloženje: Obzirom da se kasni sa realizacijom zaključka Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine u parlamentarnu proceduru upućuju se prijedlozi izmjena pomenutog zakonodavstva od strane poslanika. Takvi prijedlozi nisu sveobuhvatni i ne mogu sistemski riješiti obaveze i prava imenovanih i izabranih lica u institucijama Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala Vama. Ministar finansija, gospodin Bevanda. Izvolite.
Još jednom pozdrav svima. Evo ja ću odgovoriti na pitanje uvaženog zastupnika, gospodina Sokolovića. Znači, uzimajući u obzir fiskalnu održivost i poštujući iskazano opredjeljenje ovog cijenjenog Doma Vijeće ministara je još na svojoj 94. sjednici u prošlom sazivu usvojilo zaključke kojima je zadužilo Ministarstvo financija i trezora da pripremi Politiku plaća i naknada u institucijama Bosne i Hercegovine za period 2015.-2018. godina, kao jedan krucijalni dokument iz koga bi slijedile izmjene svih ovih zakona i pratećih akata. Ministarstvo financija i trezora je izradilo Prijedlog politike plaća za ovo razdoblje i isti dostavilo na usvajanje Vijeću ministara a što je sve u skladu sa odredbama članka 3. stavak 1. točke 10. Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. Prijedlogom ove politike plaća između ostalog utvrđena su i osnovna načela na kojima će se zasnivati politika plaća, naknada i svih ostalih davanja, izdataka proračunskih i njezina provedba za period od 4 godine. Predmetnim aktom između ostalog utvrđena su i načela koja su, ukratko zbog formata datog za odgovor, izraditi analize postojećih relativnih odnosa između plaća izabranih i imenvoanih osoba, rukovoditelja institucija i kolegijalnih tijela, polazeći od objektivnih kriterija vrednovanja i usporedne analize sa sličnim poslovima i predložiti eventualne korekcije koeficijenata. Uvažavajući zaključke Parlamentarne skupštine da postojeća kriza zahtijeva korekcije plaća imenovanim i izabranim osobama u najvišim tijelima zakonodavne i izvršne vlasti na razini Bosne i Hercegovine i da izabrani dužnosnici vlastitim primjerom trebaju pokazati ... prilagodbu primanja realnoj ekonomskoj situaciji, te da je socijalna sigurnost najugroženijih kategorija prioritet svih razina vlasti, sasvim normalno treba izmjenom zakona provesti ovu politiku. Uvjet za primjen u zakona na temelju kojih će smanjiti i korigirati plaće izabranih i imenovanih dužnosnika je izmjena članka 9. stavak 2. Ustava BiH. Precizno i restriktivno treba utvrditi korišćenje prava na naknadu plaća nakon isteka mandata imenovanim dužnosnicima, a posebno prispitati duljinu roka u kome se pravo ostvaruje. Preispitati način i utvrđivanje visine 13 naknada za članstvo u upravnim i nadzornim tijelima kao i drugim radnim tijelima koje imenuje Vijeće ministara i Parlamentarna skupština, vodeći računa o opsegu posla i odgovornosti koju nose članstvo u navedenim tijelima. Za ovu realizaciju potrebno je donošenje seta zakona koji reguliraju ovu oblasti, i tu je gospodin Sokolović potpuno u pravu, bilo da se radi o novim zakonima ili izmjenama i dopunama postojećih, te niz podzakonskih akata koji proizilaze iz ovoga. Naglašavam da je Vijeće ministara na 123. sjednici, 11.02.2015., ... prijedlog plaća za ovaj mandatni period '15.-'18., koji je pripremilo Ministarstvo financija, treba biti predmet razmatranja i odlučivanja novog saziva Vijeća ministara. Budući da je puno novih personalnih promjena i imajući u vidu naprijed navedeni zaključak Vijeća ministara kao i Parlamenta, te uzimajući u obzir najavu usvajanja ekonomsko reformske agende i prilagođavanju ... ovoga tom dokumentu Ministarstvo financija je predložilo Vijeću ministara da se iz procedure razmatranja povuče Prijedlog odluke o usvajanju politike plaća i naknada u institucijama za ovaj period. Trenutačno Ministarstvo financija sa svim relevantnim institucijama analizira sadržaj politike plaća i naknada u institucijama za ... periodu i po okončanju predmetne analize, što će biti vrlo brzo, Ministarstvo financija će istu ponovo uputiti na usvajanje Vijeću ministara. Uzimajući u obzir sve navedeno Ministarstvo financija i trezora mišljenja je da je za realizaciju zaključka, koji je donio Zastupnički dom, a na koju se sasvim normalno referira gospodin Sokolović, potrebno pristupiti polazeći od zakonskih odredbi koje podrazumijevaju donošenje Politike plaća u institucijama za konkretno izborno razdoblje, a istovremeno izmjene cjelokupnog zakonodavstva kojim se regulira oblast plaća i naknada u institucijama Bosne i Hercegovine. Napominjem da smo mi već donijeli niz pravilnika, ali ovo je krucijalni akt na koji, iz svega slijede svi ovi zakoni, intenzivno radimo na tome i vrlo skoro ćemo ga proslijediti na Vijeće ministara, a sasvim normalno odmah nakon toga i na Parlament. Evo, hvala.
Hvala Vama. Gospodine Sokoloviću imate li potrebu da dajete komentar?
Evo samo kratko.
Izvolite.
Ja se zahvaljujem ministru. Osjećam da se i u Ministarstvu i u Vijeću ministara ozbiljno razmišlja da se riješi ovaj problem. Evo, vidite iz zasijedanja u zasijedanje, na neki način, imamo politizaciju ovoga pitanja. I vrlo bi bitno bilo da riješimo ovo pitanje, jer ćemo na takav način, evo na kraju krajeva, riješiti politizaciju i nećemo dozvoliti da se stvari neriješe sistemski i sveobuhvatno već da ad hoc kako kome kad na um padne iz ovih ili onih razloga rješava to pitanje. I evo, još jednom da vas upozorim vrijeme je vrlo važan faktor, znači, evo, ja ovdje nisam osjetio ili čuo od Vas da ste rekli – mi ćemo to uraditi za 10, 20 dana, ovaj, radimo, uradićemo. Ali evo, molim vas da to bude što prije i da ovo skinemo sa dnevnog reda. Hvala. 14
Hvala Vama. Riječ ima gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, predsjedavajući Vijeća ministara, kolegice i kolege, dame i gospodo i svi prisutni. Moje pitanje Ministarstvu civilnih poslova i predsjedavajućem Vijeća ministara glasi – Šta radi Sektor za zdravstvo Ministarstva civilnih poslova BiH, odnosno Odsjek za evropske integracije i međunarodnu suradnju, obzirom da na stranici Ministarstva nema podataka o dokumentima, programima i ... zadacima, međunarodnoj suradnji i evropskim integracijama u oblasti zdravstva, te da u Izvještaju o radu Vijeća ministara za 2014. godinu u dijelu koji se odnosi na rad tog Ministarstva, usput budi rečeno koje je na samo pet stranica, nema podataka niti slova o poslovima Sektora i kada će biti usvojen Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva civilnih poslova Vijeća ministara BiH? Zašto je ... stranica Sektora za zdravstvo i Odsjeka za evropske integracije i međunarodnu suradnju? Koji zakoni su doneseni ili unaprijeđeni iz oblasti ovog Sektora, odnosno Odsjeka i zašto nema o tome ni riječi u Izvještaju Ministarstva civilnih poslova? Kako je moguće da državni službenik u radno vrijeme u Ministarstvu civilnih poslova obavlja aktivnosti vršitelja dužnosti u CCM-u i da li je tačno da se još uvijek upotrebljava pečat Ministarstva civilnih poslova a za rad CCM-a, odnosno pečat Ministarstva civilnih poslova da se upotrebljava vaninstitucionalno? Zašto Parlamentarna skupština BiH nikada nije bila obaviještena o aktivnostima u sjeni, učincima, cijeni koštanja, od visine ličnih dohodaka uposlenika tog Sektora, odnosno Odsjeka, koji čini se djeluju kao svrha sami sebi do besmisla da niti o radu niti o međunarodnim aktivnostima i koristi koju bh građani imaju od toga nikada nisu izvijestili Parlamentarnu skupštinu BiH? Da li predsjedavajući Vijeća ministara i ministar civilnih poslova iako su novi, u novom sazivu, ... se apsolutno ne odnosi i nije projicirano na njih, ali namjera da riješimo problem jeste, da li oni imaju saznanja o naprijed navedenom i hoće li se suočiti s neophodnim izmjenama unutar Ministarstva? Da li je konačno vrijeme da se suočimo s internim neradom i nelogičnom organizacijom određenih ministarstava a u sklopu onog što bi se moglo nazvati reformom javne uprave, smanjiti troškove koje plaćaju bh građani? Ako poslanici ne mogu putovati na međunarodne konferencije u toku zasijedanja Parlamenta, što je sasvim u redu, i što podržavam gospodine predsjedavajući, kako onda voditelji ... Ministarstva civilnih poslova mogu bez ikakvih limiti putovati bilo gdje bez da o tome Parlamentarna skupština BiH, resorni ministar i predsjedavajući Vijeća ministara budu ikad obaviješteni i bez da o tome se podnese redovan izvještaj predsjedavajućem Vijeća ministara, ministru, zastupnicima i bosanskohercegovačkoj javnosti? Primjera radi, jedan od rukovoditelja jednog od ova dva pomenuta sektora Ministarstva civilnih poslova sada je ležerno u avionu za Istambul u kome će, dakle, prisustvovati konferenciji u jednom od najelitnijih hotela u Istambulu. I mislim da takve stvari treba otvoriti konačno u Parlamentarnoj skupštini BiH da se zna ko, kad, gdje putuje, ko, šta radi, kakve koristi Bosna i Hercegovina ima od toga. I samo još jedno pitanje, vodeći računa da sam spomenula famozni CCM pitam, s obzirom na činjenicu da imam informacije, odnosno znam da se CCM većim dijelom oslanja na rad, odnosno na financiranje iz sredstava Globalnog fonda – Koliko sredstava Globalnog fonda je Bosna i Hercegovina privukla u protekle 4 godine, s obzirom da je rukovoditelj CCM-a visoki dužnosnik Sektora za međunarodne odnose, odnosno zdravstvo jednog od dva sektora? Koliko, 15 dakle, novaca, miliona, stotina hiljada maraka je privučeno u Bosnu i Hercegovinu, s obzirom da u bolnicama poput Zenice i ostalim bolnicama se ne rade nikakve operacije izuzev hitnih jer nema konaca, sanitetskog materijala, nema ničeg, apsolutno nema higijenskih sredstava, a visoki dužnosnici određenih sektora putuju, a pri tom je povik samo na zastupnike Parlamentarne skupštine BiH? Hvala.
Ministar za civilne poslove, ministar civilnih poslova, gospodin Osmanović. Izvolite.
Ja se zahvaljujem na ovom postavljenom pitanju i ulaženje u suštinu problema kad ... određena ministarstva pa i Ministarstvo civilnih poslova. Naravno, jedan dio odgovora ću dati odmah a drugi dio odgovora zaista zahtijeva ... pisanu formi sa detaljnim analizama putovanja, rezultatima tih putovanja itd. Znači, u skladu sa članom 15. Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave „Službeni glasnik BiH“, br. 5/03, 26/04, 88/07, 59/09 i 103/09 i članom 15. važećeg Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva civilnih poslova BiH u Sektoru za zdravstvo, između ostalog, obavljaju se poslovi i zadaci koji su u nadležnosti Bosne i Hercegovine i koji se odnose na utvrđivanje osnovnih principa, koordinacija aktivnosti, usklađivanja planova entitetskih tijela vlasti, definisane strategije na međunarodnom planu u oblasti zdravstva, a naročito u pogledu izrade Strategije za Sektor zdravstvene zaštite u Bosni i Hercegovini u saradnji sa entitetima i Brčko Distriktom BiH, praćenje pristupa EU u zdravstvenom sektoru u Bosni i Hercegovini i određivanje prioriteta za donacije kao i njihove koordinacije, te pitanja međunarodnih sporazuma i međunarodne saradnje u zdravstvenom sektoru, praćenje provođenja međunarodnih sporazuma i konvencija koje je Bosna i Hercegovina ratifikovala. Imajući u vidu obimne nadležnosti Ministarstva civilnih poslova kao i brojne oblasti u kojima Ministarstvo djeluje, vođenje web stranice Ministarstva je zahtjevan posao u koji moraju biti uključeni svi sektori Ministarstva. Tako je i obaveza Sektora za zdravstvo da dostavlja na objavu materijale koji su u njihovoj nadležnosti. Uočeno je da postoje nedostaci, da je veći broj dokumenata neobjavljen, te se intenzivno radi na iznalaženju tehničkih i kadrovskih rješenja za optimalno korištenje web stranice. Podsjećamo vas da je Vijeće ministara BiH samo u proteklom mjesecu usvojilo: 1. Usvojilo Operativni plan Bosne i Hercegovine za potpisivanje i ratifikaciju Konvencije Vijeća Evrope o krivotvorenju medicinskih proizvoda i sličnim krivičnim djelima koja predstavljaju prijetnju za javno zdravstvo. Konvencija nije objavljena. 2. Potvrdilo interes za učešće Bosne i Hercegovine u programu EU Zdravlje za razvoj nakon čega je Minsitarstvo civilnih poslova uputilo pismo interesa Evropskom komesaru za zdravlje i sigurnost hrane za pristupanje Bosne i Hercegovine EU programu Zdravlje za razvoj. Dakle, aktuelne i značajne aktivnosti Odsjeka za evropske integracije i međunarodnu saradnju Sektora za zdravstvo nije bilo na web stranici. Kada je u pitanju Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva civilnih poslova BiH u skladu sa obavezom propisanom Odlukom o načelima za utvrđivanje unutrašnje organizacije 16 organa uprave Bosne i Hercegovine „Službeni glasnik BiH“, broj 31/13 i Odlukom o razvrstavanju radnih mjesta i kriterija za upis poslova radnih mjesta u institucijama Bosne i Hercegovine Ministarstvo civilnih poslova je pripremilo Nacrt pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva civilnih poslova BiH, te isti dostavilo 30.06.2015. godine Komisiji za analizu radnih mjesta Ministarstva pravde BiH radi davanja mišljenja na prijedlog opisa poslova, službeničkih radnih mjesta koja se razvrstavaju, a koja su predviđena navedenim Nacrtom pravilnika. Prema mojim informacijama u Ministarstvu pravde, koje je zatrpano dostavljenim pravilnicima, Nacrt pravilnika Ministarstva civilnih poslova bi se mogao naći negdje u oktobru ili novembru na dnevnom redu, odnosno mogli bi dobiti odgovor Ministarstva pravde. A poslije znate proceduru, Ministarstvo civilnih poslova je u obavezi da taj Nacrt pravilnika dostavi Ministarstvu finansija i trezora, Uredu za zakonodavstvo, Ministarstvu pravde, kad oni daju svoje mišljenje poslije se to nalazi na Vijeću ministara. Po našoj procjeni usvajanje Pravilnika Ministarstva civilnih poslova BiH moglo bi se naći negdje krajem ove godine. Ovo što se tiče korištenja pečata, zloupotreba pečata, ja to prvi put čujem. Zaista nakon ovog što ste Vi ovdje postavili detaljno ćemo napraviti analizu i dostaviti vam ovo sve u pisanom odgovoru. Putovanja u Ministarstvu civilnih poslova ima zaista dosta, ima ih na pretek. Ja sam pokušavao, odnosno tražim da nakon svakog putovanja se dostavlja detaljan izvještaj o rezultatima istih i da vidimo kakvi su efekti tih putovanja. Naravno, tražim od svih onih koji imaju kontakte sa međunarodnim organizacijama, sa drugim ministarstvima nama prijateljskih zemalja da se određeni problemi, kada je u pitanju zdravstvo, aktueliziraju i da se traže određeni programi i implementacija istih. Većina tih putovanja plaćaju one institucije koje pozivaju predstavnike Ministarstva civilnih poslova. Mi imamo jako ograničen fond za putovanja naših funkcionera iz Ministarstva i to zaista striktno gledamo kako i na koji način da se štedi kada su u pitanju putovanja. Tamo gdje su organizatori određena ministarstva ili nevladine organizacije mi nemamo uticaja kakvi hoteli se koriste, kakve su, da kažemo, tu određene beneficije, ali ono što je ispred Ministarstva tu se zaista striktno vodi računa. I da završim, ovaj dio, drugi dio Vašeg pitanja ćemo dostaviti u pisanoj formi i zaista detaljno sve te stvari obraditi. Hvala.
Hvala Vama. Gospođo Kapetanović, imate li potrebu Vi. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, ja se nadam da ste Vi pravilno shvatili moje pitanje. Ono nije uopće personalizirano, upućeno niti na Vas niti na predsjedavajućeg Vijeća ministara, s obzirom da ste Vi tek preuzeli mandat, ali ono što ja očekujem od Vas je, duboko vjerujući u Vašu odanost i predanost radu, da riješite problem. Stoga ja izražavam nezadovoljstvo, ne cjelokupnošću odgovora jer niste u ovom času u prilici da date odgovor, pa tražim da mi se u roku od 15 dana u pismenoj formi dostavi: Kompletan izvještaj o radu Sektora za zdravstvo, Ministarstva civilnih poslova BiH, odnosno Odsjeka za evropske integracije i međunarodnu suradnju za period 2010. do današnjeg datuma, do ovog dana 22.07. Detaljan izvještaj o svim međunarodnim 17 aktivnostima, učešćima na međunarodnim konferencijama šefova odjela i svih uposlenika za period 2010. do danas, visinu isplaćenih dnevnica u proteklom periodu, odluke o putnim troškovima, smještaju i tko ih je snosio. Imena rukovoditelja svih uposlenika, kvalifikacionu strukturu, nivo obrazovanja, potrebni nivo obrazovanja, opis poslova i broj uposlenih. A što se tiče pečata molim vas da provjerite, to je jedan od razloga zašto ja nisam htjela da učestvujem u CCM-u prije nekoliko godina, ima ovdje jedan od kolega koji zna da je to istina. Dakle, mi zastupnici iz Parlamentarne skupštine BiH smatramo da nije normalno da se vaninstitucionalno koristi pečat Ministarstva civilnih poslova za rad nečega što je moglo osnovati Ministarstvo civilnih poslova, ali da se pečat koristi izvan ove zgrade ne. Molim vas da provjerite to. Hvala vam.
Hvala Vama. Poštovane dame i gospodo, na ovaj način mi smo iscrpili ovaj prvi dio naše sjednice, tiče se usmenog postavljanja i odgovora na zastupnička pitanja. Nastavljamo dalje sa radom. U pripremi ove sjednice održane su sjednice sljedećih komisija: Ustavnopravne komisije, Komisije za finansije i budžet, Komisije za vanjske poslove. Ja bih zamolio Komisiju za vanjske poslove da nastavi sa svojom sjednicom danas u toku ove sjednice do okončanja sjednice Doma kako bismo imali izvještaj vezano za ove sporazume o ratifikaciji, jer imam informaciju da je sjednica prekinuta, pa pozivam, ovdje nije predsjedavajuća, prvu zamjenicu predsjedavajuće da organizira sjednicu Komisije. Danas će biti pauza u 14:00 sati jer ćemo u 14:00 sati imati konstituirajuću sjednicu ove grupe prijateljstva za Zapadnu Evropu. Dakle, biće pauza od 14:00 do 15:00 i da u tom periodu održite sjednicu Komisije. Apelujem na sve članove Komisije da se odazovu kako bi se razmotrili sporazumi i kako ih ne bi skidali danas sa dnevnog reda. Ja vas, dakle, molim kao predsjedavajući Doma da to uradite. Zatim, održana je sjednica Komisije za saobraćaj i komunikacije, Komisije za vanjsku trgovinu i carine, Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH. Sjednica Ustavnopravne komisije zakazana za 20. juli 2015. godine nije održana usljed nedostatka kvoruma. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice, želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodate su: Tačka 3. Usvajanje zaključaka u vezi s događajima za vrijeme komemoracije u Potočarima, 11. jula 2015. – prеdlagač: poslanica Aleksandra Pandurević, akt broj: 01-50-1- 1011/15, od 16.07.2015. godine (predloženo da to bude 3. tačka). Tačka 4. Razmatranje informacija o upućivanju pisama generalnom sekretaru Ujedinjenih naroda i predsjedniku Parlamenta Kanade – prеdlagač: poslanica Aleksandra Pandurević, akt broj: 01-50-1-1011/15, od 16.07.2015. godine. Tačka 8. Prijedlog odluke o usvajanju Okvirne prometne politike Bosne i Hercegovine za period od 2015. do 2030. godine, materijal Ministarstva komunikacija i prometa BiH, broj: 01- 29-1010/15, od 16.07.2015. godine. 18 I tačka 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune 2 Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije koji se odnosi na horizontalni program o nuklearnoj sigurnosti i zaštiti od zračenja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2011. godinu, broj: 01,02-05-2-1001/15, od 15.07.2015.godine. S ranijeg dnevnog reda skinute su: Tačka 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH, Zakon broj: 01,02-02-1-38/14 od 05.03.2015. godine (drugo čitanje), skinuta je s dnevnog reda u skladu sa obavještenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Naime, ministar sigurnosti BiH je na sjednici upoznao nadležnu Komisiju s činjenicom da se Vijeće ministara kao predlagač Zakona nije odredilo o amandmanima podnesenim na Prijedlog zakona, te informirao prisutne da je na sjednici Vijeća ministara BiH zakazanoj za 22. juli 2015. godine predviđeno izjašnjenje po pitanju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima BiH. Predloženo je da Komisija odloži izjašnjavanje o Prijedlogu zakona u drugoj komisijskoj fazi, što je Komisija prihvatila. Tačka 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o prekršajima – predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-9/15, od 02.07.015. godine (prvo čitanje), skinuta je s dnevnog reda zbog nedostatka mišljenja Ustavnpravne komisije o ustavnopravnom osnovu i principima Prijedloga zakona (sjednica Komisije nije održana zbog nedostatka kvoruma). Tačka 10. Prijedlog izvještaja o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2014. godinu i Plan rada Nezavisnog odbora za 2015. godinu, broj: 05/1-50-19-818/15, od 17.06.2015, godine skinuta je s dnevnog reda u skladu sa Obavještenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Komisija je usvojila sljedeći zaključak: – Nezavisni odbor Parlamentarne skupštine BiH, kao nezavisno tijelo policijske strukture BiH, nije usvojio niti dostavio Izvještaj o radu za 2014. godinu kako je definirano članom 7. Zakona o nezavisnim i nadzornim tijelima policijske strukture BiH, te Zajednička komisija ne može dati mišljenje o materijalima koji su joj dostavljeni. Tačka 11. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1-844/15, od 29.06.2015. godine, skinuta je s dnevnog reda na zahtjev Komisije za finansije i budžet. Tačka 12. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, broj: 01,02,01/1,02/1-08-861/15, od 30.06.2015. godine, skinuta je s dnevnog reda zbog nedostatka mišljenja Ustavnopravne komisije o Godišnjem izvještaju (sjednica Komisije nije održana zbog nedostatka kvoruma). Tačka 21. Izvještaj o radu Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije BiH za 2014. godinu, skinuta je s dnevnog reda zato što Zajednička komisija nije dostavila izvještaj. Tačka 27. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića podnesene na 13. sjednici Doma, održanoj 10.06.2015. godinem koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podnosim poslaničku inicijativu da se u roku 19 od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u dnevni red Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH uvrsti tačka pod nazivom: Informacija Vijeća ministara BiH o posebnim paralelnim odnosima bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska i Republike Srbije, s posebnim osvrtom na poštivanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine“, akt broj: 01-50-1-787/15, od 10.06.2015. godine, skinuta je u skladu s Obavještenjem Ustavnopravne komisije koja je odlučila da ne raspravlja o predloženoj poslaničkoj inicijativi jer smatra da nisu ispunjeni uslovi propisani odredbm člana 174. Poslovnika Doma za njeno razmatranje, odnosno da je bilo potrebno prethodno pribaviti mišljenje Vijeća ministara BiH o inicijativi. Tačka 28. Razmatranje poslaničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 14. sjednici Predstavničkog doma, održanoj od 30.06.2015. godine koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu koja glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Kolegij Doma da u pripremi i utvrđivanju dnevnog reda svake redovne sjednice utvrdi obaveznu tačku dnevnog reda s nazivom: Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uslova BiH na evropskom putu. Predlažem da Kolegij Predstavničkog doma uvrsti ovu inicijativu kao tačku dnevnog reda na narednoj sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH“, broj: 01-50-1-853/15, od 30.06.2015. godine, skinuta je s dnevnog reda zbog nedostatka mišljenja Zajedničke komisije za evropske integracije. Poštovane dame i gospodo, otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za riječ se javila prva zamjenica predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto. Gospođo Krišto izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, poštovana ministrice, ministri, zamjenici, svi uvaženi gosti na ovoj današnjoj sjednici, sve vas lijepo pozdravljam. Moj prijedlog bi bio da na današnju sjednicu Zastupničkog doma uvrstimo točku dnevnog reda – Davanje suglasnosti na Sporazum o zajmu, Zajam za razvojnu politiku i poslovni ambijent između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je ovaj Dom zaprimio 10.03.2015. godine, pod brojem: 01,02-05-2-362/15. Naime, podsjetit ću sve nas da smo mi ovo imali na sjednici Zastupničkog doma i da nam je, mogu kazati, možda zbog naše nekakve nediscipline ili neodgovornosti, falio jedan glas da ovaj Sporazum bude na dnevnom redu. Uz ovo što ga danas predlažem u svojim materijalima podijeljeni su vam i Zaključak sa izvanredne sjednice Predsjedništva BiH kojom oni traže da mi ovo uvrstimo na dnevni red i damo suglasnost, pošto je ovo dio koji spada, između ostalog, i u ove naše programske, odnosno socio-ekonomske reforme. I ja ću vrlo kratko kao obrazloženje navesti da su, znači vlade entiteta, i Federacije i RS-a, usvojile određeni broj, znači propisa, odnosno zakona kojima je bio cilj pojednostavljenje registracije i određenih djelatnosti koje se tiču toga i mislim da bi s tog aspekta bilo i nužno, da kažem žurno, a i sadržajno da usvojimo i da damo danas suglasnost na ovaj Sporazum. Evo, ja vas molim da ga podržite i u dnevnom redu i da damo suglasnost na predmetni Sporazum, a sva potrebna mišljenja na ovaj Sporazum su u prilogu ovog prijedloga, jer nadležno Povjerenstvo je dalo svoje pozitivno Mišljenje na navedeni Sporazum. Hvala vam lijepo. 20
Hvala Vama. Replika, gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege. Replika se odnosi na predloženu tačku dnevnog reda od zamjenice predsjedavajućeg. Mislim da nisu ispunjeni uslovi da Predstavnički dom danas stavi na dnevni red ovo, s obzirom da je nakon toga što je Sporazum bio na Komisiji za spoljne poslove, Dom odbio da ratifikuje Sporazum i neophodna je potpuno nova procedura za usvajanje ovoga, odnosno ispčetka procedura, što znači da mora Komisija za spoljne poslove ponovo zasijedati, dati saglasnost, pa tek onda to može doći ovdje na sjednicu u Parlament. Sve dotle dok Komisija za spoljne poslove ponovo ne bude razmatrala ovaj Izvještaj mislim da nisu ispunjeni poslovnički uslovi da se ovo nađe na dnevnom redu Predstavničkog doma.
Hvala Vam. Ako želite odmah.
Neka, može i ostale replike, pa ću onda.
Replika, gospodin Mirsad Isaković. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Želio bih sve da pozdravim i zaželim uspješan rad danas. Dakle, uz punu podršku gospodinu Novakoviću da je potrebna bila posve nova procedura kako bi stupio, je li, ovo došlo na dnevni red. Ono što mene posebno ovdje zabrinjava je činjenica da mi ovdje nemamo ni iznose, odnosno nemamo obrazloženja u kome stoji koliki je iznos zaduženja, pod kojim uslovima se zadužujemo i po kojim programima. Mislim da iz nekih podataka koje sam imao ranije, dakle u raspravi koju smo imali ranije, imamo podatak da je to 38 miliona, da se 24 miliona odnosi na Federaciju, a čini mi se 12 miliona da se odnosi na Republiku Srpsku. Ovdje vidimo da idemo ponovo u zaduženja a da ne znamo ustvari situaciju kakvo je stvarno stanje zaduženja u samim entitetima. Ono što zabrinjava je činjenica da i inače zaduženja koja entiteti prave nemamo izvještaje kolika su ta zaduženja. Kad su u pitanju recimo trezorski zapisi ili druge hartije od vrijednosti ne znamo koliko, s obzirom da su to kratkoročna zaduživanja ne vidimo razloga zašto nemamo to a da idemo u nova zaduženja. Podsjetit ću vas da ovdje nemamo situaciju zašto se konkretno zadužujemo. Jasna je situacija da se zadužuje za zatvaranje deficit i u Federaciji i u Republici Srpskoj. Dakle, a sama činjenica u kakvoj se situaciji nalazi država, podsjetit ću vas da je Hrvatska u godini kada je ušla u EU imala zaposlenih samo od 800 do 1.000 ljudi na izradi programa za IPA, IPA programa. Dakle, mi ovdje nemamo zašto se zadužujemo, koji su to programi, po kom osnovu, koji je iznos, koja kamatna stopa, koja je to kreditna linija, itd., itd. Mislim da SBB neće podržati ovakav prijedlog. Hvala. 21
Hvala Vama. Replika, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Mi smo ovaj, kako je gospodin Novaković već istakao, ovaj materijal, odnosno zahtjev za davanje saglasnosti za ratifikaciju ovog Sporazuma je bio na 9. sjednici Predstavničkog doma, od 25.03. ove godine, i tada je odbijen. Za je glasalo 16 poslanika, svi iz SDA, svi iz HDZ-a osim jednog poslanika iz svi iz SDP-a, ja se nadam da SDP barem neće ponoviti tu grešku ovaj put, protiv su bili svi iz SBB-a, svi iz DF-a, svi iz SDS-a, svi iz HDZ-90, BPS, i A-SDA, jedan bio suzdržan. Ne postoje poslovnički uslovi za raspravljanje o ovoj tački dnevnog reda. Dostavljeno nam je Mišljenje Komisije za vanjske poslove od 24.03., dakle ono koje se odnosilo na sjednicu Predstavničkog doma na kojoj je ovaj prijedlog već odbijen. Također, nemamo predlagača, nemamo prisustvo predlagača ovog akta, niti predstavnika predlagača. Prema tome član 74. Poslovnika je također prekršen i apsolutno ne postoje nikakvi uslovi za ratifikaciju, poslovnički, niti ustavni, niti kada je u pitanju Zakon o izvršavanju međunarodnih ugovora itd. I nevjerovatno je da nam se sada po hitnom postupku ponovo pokušava ovdje staviti zaduženje od 38 miliona, moj kolega je upravu, ali je zaboravio naglasiti 38 miliona eura. 38 miliona eura hoćete da po hitnom postupku zadužimo Bosnu i Hercegovinu, a svi relevantni dužnosnici su rekli da je ovo isključivo za krpljenje budžetskih rupa. Tako da SBB neće podržati ovaj zahtjev.
Hvala lijepo. Gospodin Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Kolega Arnaut, moja molba za Vas, kao eksperta za Poslovnik a i šire. Bavite se time, ostavite se stavova SDP-a. Dakle, apsolutno je za Vas neprimjereno da ulazite u to kako će SDP glasati o ovome i nekorektno. Kao što nije korektno ni predložiti ovu tačku dnevnog reda na ovaj način, a ne obrazložiti zbog čega se traži hitna procedura, zbog čega je Predsjedništvo stalo iza toga i ne reći ovdje javno da je ovo preduslov da se potpiše Reformska agenda u Bosni i Hercegovini. Možda kad bi to bilo rečeno poslanicima da bi jedan broj njih na drugačiji način o ovome razmišljali, da bi jedan broj stranaka bio manje tvrd u svom stavu i da bi shvatio zbog čega su jutros i ovih dana brojni predstavnici međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini i ambasada pitali poslanike je li vam ovo na dnevnom redu i da li će biti konačno potpisana Agenda. Dakle, nemojte da se zalijećemo u tvrdim stavovima i tvrdnjama da je nešto po hitnoj proceduri, da je nešto urađeno mimo redosljeda, jer mi smo ovo imali na sjednici kada je oborena ratifikacija, što je rijetkost u ovom Parlamentu, i do tada je prošla sva procedura. Ovo uopšte ne znači da će SDP ovo danas podržati. Samo principijelno se trebamo postavljati po ovim pitanjima i ne istrčavati na teren dok nemamo sve informacije o onome šta je na dnevnom redu, zbog čega itd.
Dobro, hvala Vam lijepo. 22 Gospodin Predrag Kožul, replika. Izvolite.
Pa evo, ja ću u formi replike replicirati na repliku. Dakle, kolegi Isakoviću pa i Arnautu. Mi smo, evo ove materijale koje već imamo odavno, ponovno dobili na klupe tako da je vrlo jasan iznos, vrlo je jasna kamata, vrlo su jasni svi detalji kredita, vrlo je jasna namjera. Ako je problem Povjerenstva za vanjske poslove u 14:00 sati je to Povjerenstvo danas. Ako je problem pitanje zaduženja, kolega Isaković mi smo juče imali vrlo detaljno Izvješće na Povjerenstvu o stanju javnog duga gdje je vrlo vidljivo pitanje javnog duga i po pitanju trezorskih zapisa i obveznica, po pitanju vanjskog duga svakog pojedinog entiteta pa i općine. Iz tog je vidljivo, o tome sam mislio kasnije raspravljati, da u okruženju postoje samo dvije zemlje koje su u odnosu na BDP manje zadužene od Bosne i Hercegovine – Makedonija i Bugarska. Dakle, na taj način mi možemo pričati o zaduživanju posebno pod povoljnim uvjetima kakav je ovo kredit. Uostalom, ako znamo finansijsko stanje entiteta i strukturu rashoda u entitetima, koji su najčešće pitanje socijalnih rashoda, nije sramota čak i krpati proračunske rupe ovakvim povoljnim aranžmanima unutar entiteta, jer mi živimo u entitetima i mnogo ljudi živi od entitetskih proračuna, a da ne govorim da je pitanje, izvorno pitanje ovog kredita, upravo kako i piše, kredit za razvojnu politiku poslovnog ambijenta. I namjenska potrošnja ovog kredita je vrlo afirmativna, ja bih tako rekao. Hvala.
Hvala Vama. Replika, gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, kolege i kolegice poslanici, cijenjeni gosti. Zapravo bez obzira koliko se trudim da shvatim neke stvari ovdje u Parlamentu ne polazi mi za rukom. Nije ova država nastala od ovih izbora. Nisu procedure stvar trenutka osjećaja, osvete, mržnje. Ne može ovaj Parlament prelaziti u kazneničku ekspediciju za ono što rade entiteti, kantoni, županije, opštine. Ako neko misli ovdje da, dakle postoje procedure zaključivanja sporazuma. Ovdje tačno piše koji su iznosi, kako su locirani, šta trebaju pojedine institucije vlasti da uradi da bi dobile podršku međunarodne finansijske institucije pod povoljnim uslovima da kreiraju reforme, i na ovo se naslanja i ovaj bajni Sporazum o provođenju reformi i Izjava koju su svi potpisali, pa i članovi Predsjedništva. Ne mislite valjda da su članovi Predsjedništva danas urgirali zaključkom hitno da se ovo stavi na dnevni red da je to njihov egzbicionizam. Zato vas ja molim da ovaj Parlament ne uvodimo u politiku autizma koja će nanijeti štetu jednako i Bosni i Hercegovini i entitetima. Ono što mi se ne dopada ovdje, moram biti iskren, da ovdje ne progovara iskrena briga ni za budžete ni za politike, ovdje polako ulazi u državni Parlament politika kako nanijeti što više štete u međusobnim političkim sukobima. Ja vas pozivam da to ne uradite. Ja sam bio ministar u vrijeme kada se ispregovarao ovaj Sporazum, mislim da se radi o dobrom sporazumu. Ovdje tačno piše šta su vlade bile u obavezi da urade. I sada ćete imati dio sporazuma koji se odnose na podršku reformama iz međunarodnih finansijskih institucija, a kolege iz Vijeća ministara apsolutno shvatam da će to ispregovarati u 23 interesu Bosne i Hercegovine. Zato vas molim da, bilo mi je čudno da je ovaj Sporazum pao na ratifikaciji, a danas vas pozivam da ne šaljemo političku poruku ostalim nivoima vlasti da smo mi kaznenička ekspedicija. Dakle, kome nije nešto jasno u Sporazumu, koji je iznos, koja je kamata, šta je trebao ko da uradi, sve vam piše u Sporazumu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ok. Pazi, ... Dakle, sve ove druge priče, zato i govorim da nemojte biti kaznenička ekspedicija, nije korektno, dakle sve piše u Sporazumu. I nije problem ni danas da se ne usvoji Sporazum. Dakle, neću ja pozivati nikoga da usvoji, ali je problem što se šalje takva poruka.
Dobro.
Dakle, mi ćemo, dakle SNSD će podržati ovaj Sporazum. I mislim da je veća šteta da ga ne podržimo.
Vrijeme je isteklo.
Hvala lijepo.
E, hvala Vama. Gospodin Nikola Lovrinović, replika. Izvolite.
Pa evo, replika, ne znam ni kome zapravo replika samom sebi. Znači, kakav bih ja bio karakter kad se ne bi dao nagovoriti, jel'. Dakle, kolegama iz SBB-a, a i drugim kolegama koji, evo danas kažu da ne bi bili, ja samo podsjećam da sam karakterno predlagao zbog zaključka da ovakve sporazume ne stavljamo na dnevni red. Međutim, kad je bilo u pitanju Tuzla, dajte budite fleksibilni da to se dogodi, kad je u pitanju Gradačac, dajte da se to dogodi. Dakle, nema smisla, dakle mi smo već postali sami sebi kontradiktorni tako da, kao što sam rekao na početku, dakle kakav bi bio karakter kad se ne bi dao nagovoriti. Ja ću ovo danas podržati i inače ću vjerovatno predložiti da se onaj moj zaključak briše pošto više nema smisla.
Hvala lijepo. Molim vas lijepo da sada diskusiju skoncentrišemo na ove nove prijedloge. Dalje. Mirsad Mešić ima riječ. Izvolite gospodine Mešiću. 24
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Predlažem uvrštavanje nove tačke dnevnog reda ove sjednice koja glasi – Zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o formiranju parlamentarne istražne komisije koja će činjenično utvrditi na osnovu čijeg odobrenja, s kojom svrhom i na osnovu koje odluke Predsjedništva BiH je predsjedavajući gospodin Mladen Ivanić u junu 2015. godine uputio pismo ambasadorima zemalja članica Vijeća sigurnosti sa prijedlogom da se ta Rezolucija odbije. Ovaj sam prilog napisao u pisanoj formi, pa evo da se izjasnimo ...
Hvala lijepo. Svakako biće izjašnjavanje. Riječ ima gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja pozdravljam srdačno sve prisutne u sali. Želim da, prije nego što postavim pitanje, želim da sve nas podsjetim na nekoliko detalja. Prije svega želim da kažem takođe da ste ovaj naš prijedlog koji je naš stav vezano za ovu tačku dnevnog reda, koju mi predlažemo, dobili i u pisanoj formi, a radi se, dakle o Zaključku o usvojenom Zakonu o izmjenama zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH koji je ovaj Predstavnički dom usvojio na svojoj 7. sjednici, održanoj 26.02.2015. godine. Nakon toga je ovaj akt proslijeđen Domu naroda u skladu sa predviđenom procedurom. I ovdje imamo takođe i podatak da je predsjedatelj Doma naroda, gospodin Bariša Čolak, potpisao dokument, odnosno kaže da je to proslijeđeno nadležnim povjerenstvima i konkretno u ovom slučaju Komisija za finansije ili Povjerenstvo za finansije još nije o ovome raspravljalo. Mi predlažemo, kao Klub, da se po ovoj tačci, da se, odnosno uvrsti u dnevni red informacija o ovoj tačci i da zatražimo informaciju od Doma naroda, na ovaj način da nam se kaže u kakvom je proceduralnom stanju i statusu usvojeni zakon Predstavničkog doma. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Zaim Backović.
Poštovani predsjedavajući. Obzirom na ukupna dešavanja unutar Bosne i Hercegovine predlažem uvrštavanje nove tačke dnevnog reda na današnjoj 15. sjednici Doma Parlamentarne skupštine BiH, a sve u skladu sa članom 71. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 79/14), te predlažem da se u dnevni red ove 15. sjednice uvrsti sljedeća tačka – Zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o formiranju parlamentarne istražne komisije koja će činjenično utvrditi na osnovu čega, uz čiju saglasnost i u ime koga se predsjednik entiteta Republika Srpska obraća i šalje pisma UN-u i Vijeću sigurnosti UN-a iako je ustavno određena činjenica da je vanjska politika u isključivoj nadležnosti Bosne i Hercegovine, kao i u čije ime se članovi Predsjedništva pojedinačno obraćaju međunarodnim institucijama. 25
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Denis Bećirović. Pardon, izvinjavam se, replika Mirsad Đonlagić. Izvolite Mirsade.
Ja se izvinjavam za ovaj jedan mali propust, ali replika se odnosi na, ustvari na moj prijedlog tačke dnevnog reda da pojasnim kolegama i svima koji su prisutni ovdje u sali, dakle radi se o tzv. „bijelom hljebu“ koji smo mi kao zakon usvojili u ovom Predstavničkom domu i uputili u proceduru daljnju, međutim to još nikako da dođe na dnevni red u Domu naroda. Dakle, radi se o „bijelom hljebu“. Evo toliko. Hvala i ja se izvinjavam.
Replika opet, gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Ma, gospodo predsjedavajući, vezano za, replika na prijedlog tačke uvaženog kolege Backovića. Ja stvarno ne mogu, dakle ne mogu da se načudim u šta ulazi ovaj Parlament. Sad sam kolegama s lijeve strane rekao, žao mi je što vam moram reći, ali ulazite u završnu fazu mandata a niste ni počeli. Ljudi, na šta mi želimo da svedemo ovaj Parlament? Ako mi budemo čupali uši babi tamo negdje, ne znam bilo kome, koja je čupala travu i tražimo da Parlament odlučuje. Svi imaju svoje ustavne nadležnosti, svi se kreću ..., i članovi Predsjedništva i predsjednik republike. Ja vas molim da suviše političkog ... u ovo vrijeme, to je nepotrebno Bosni i Hercegovini, će upravo proizvesti ... posljedice za Bosnu i Hercegovinu. Pa zar nije sramotno, na današnjoj sjednici ovog Parlamenta mi imamo tačke dnevnog reda, rezolucije, deklaracije, gdje su ljudi zakoni, gdje je Evropska agenda, gdje je Akcioni plan. Tražio sam da se napravi pauza da ovim ljudima damo 5, 10, 15 dana, koliko im god treba, da to definišu da krenemo u pravcu. Dakle, izvinjavam se, ali ja mislim da ovaj Parlament proizvodi toliko autizma. Ako ja to moram iz opozicije da kažem vladajućoj većini, dakle došli ste u situaciju da imate ... većinu, a niste vladali ni 3 mjeseca. I ovo javno prenosi, obraćate se građanima da ih čeka bolja budućnost, a uvukli smo ih da ne znaju kud će. Dakle, ja vas molim i upozoravam, nemojte ići sa deklaracijama, sa rezolucijama, sa ... Ima li iko da predloži zakon, ima li te pameti u Bosni i Hercegovini? Hvala.
Hvala Vama. De malo ovaj mikrofon da se popravi tamo, službe molim vas. Odgovor na repliku, gospodin Zaim Backović.
Upravo želeći da se nešto što je ustavno određenje i kretanje ove države u ustavnim okvirima onoga što imamo definisano Dejtonskim mirovnim sporazumom i iniciran ukupnim dešavanjima, zato sam i rekao da se ovdje, ne personalno na čovjeka, nego na funkciju i čije su 26 to nadležnosti u ovoj državi da se eksterno van granica ove države obraća međunarodnim institucijama i ko ovu državu predstavlja van granica ove države? To što sam rekao i spomenuo četiri čovjeka ovdje, ne jednog, nego četiri, jer sva četvorica to rade. Predsjedništvo države po svojoj definiciji i po svojim nadležnostima, precizno se tamo kaže, mora donijeti odluku kada se nastupa prema vani. Pojedinačno, to nemate u ustavnom određenju, kao što ni nadležnosti entitetskih predsjednika nisu za vođenje spoljne politike. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. U skladu s članom 71. Poslovnika Predstavničkog doma predlažem da današnji dnevni red dopunimo sa još jednom tačkom dnevnog reda. Prije nego što kažem koja je to formulacija želim vrlo jasno i precizno ovdje u Parlamentu reći da vjerujem, a sada govorim u svoje ime, da smo spremni da osudimo svaki oblik nasilja u Bosni i Hercegovini, bio on počinjen nad građanima Bosne i Hercegovine ili na političkim predstavnicima i bez obzira da li su počinioci iz Bosne i Hercegovine ili van granica Bosne i Hercegovine. U vezi s tim, želim reći da je jako važno da nadležni organi ove države reaguju efikasno i da sve počinioce, a što je još važnije i organizatore bilo kakvog nasilja ili nasilnog akta, privedu pravdi u ovoj zemlji. Polazeći od takvih stavova želim, dakle danas predložiti da u dnevni red ove sjednice uvrstimo tačku pod nazivom – Informacija Vijeća ministara BiH o intenziviranju napada prema bošnjačkim povratnicima na području bosanskohercegovačkog entiteta RS, s posebnim osvrtom na posljednji primjer brutalnog zlostavljanja Nermina Hanifića iz Kotor Varoši. Vi jako dobro znate kakav je to bio brutalan napad. Nažalost, to je ostalo neprimjećeno, o tome kao da niko ne govori. Dakle, dostavljam u pisanoj formi, tražim da se to uvrsti u dnevni red. A u ime Kluba predlažem da se tačka 3. i 4. današnjeg dnevnog reda skinu sa dnevnog reda. Tačka 3. Usvajanje zaključaka u vezi s događajima za vrijeme komemoracije u Potočarima ne može čak biti u dnevnom redu ni zbog ovakve formulacije. Jer, nisu to nikakvi događaji za vrijeme komemoracije, to je komemoracija povodom 20. godišnjice genocida počinjenog nad bošnjačkim stanovništvom u Srebrenici, prema utvrđenoj, je li, presudi Međunarodnog suda pravde. I samo takva formulacija, po našem sudu, može biti prihvaćena. I za takav dnevni red i takvu tačku dnevnog reda možemo glasati. Kada je riječ o četvrtoj tački dnevnog reda, zašto tražimo da bude skinuta, tu nemamo primjedbi. Mkože i ovakva formulacija, iako nije vješta, međutim sadržaj ove tačke je apsolutno neprihvatljiv. Jer, u sadržaju nismo dobili pismo koje je jednostrano uputio član Predsjedništva, nismo dobili silna pisma koja je neovlašteno antiustavno slao predsjednik manjeg BH entiteta, nismo dobili pismo nekih drugih članova Kolegija koji su na memorandumima slali pisma međunarodnim institucijama, itd. Stoga, dakle, u ime kluba tražimo skidanje 3. i 4. tačke dnevnog reda. A ako ne budu skinute mi ćemo glasati protiv kompletnog ovakvog dnevnog reda. 27
Hvala lijepo. Gospodin Borislav Bojić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi predsjedniče, predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, dame i gospodo, uvaženi gosti. Ja ću vrlo kratko. I pored velikog broja prijedloga za proširenje dnevnog reda, na osnovu člana 71. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem uvrštavanje tačke dnevnog reda za 15. sjednicu Predstavničkog doma koja glasi – Razmatranje Izvještaja s održane Konferencije o temi: „Ostvarivanje zaštite ljudskih prava i sloboda kroz zakonodavni okvir, trenutno stanje i planovi institucija Bosne i Hercegovine u oblasti ljudskih prava, sa prijedlogom zaključaka“. Naime, Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH organizovala je navedenu Konferenciju uz podršku partnerskih međunarodnih organizacija, misije OSCE-a, misije UN-a u Bosni i Hercegovini, Delegacije EU u Bosni i Hercegovini, a na Konferenciju su pozvani ... ministri i zamjenici, kao i direktori institucija Bosne i Hercegovine, nad kojima se sprovodi nadzor, parlamentarni nadzor. Kao gosti pozvani su i predstavnici entitetskih parlamenata, odbora koji se bave ljudskim pravima, kao i iz Distrikta Brčko. Na održanoj Konferenciji Zajednička komisija za ljudska prava sačinila je Izvještaj koji ste dobili u pisanoj formi, već je podjeljen na klupama narodnih poslanika, predstavnika, zastupnika, zastupnica, koji su razmatrani na sjednici, 8. sjednici Zajedničke komisije koja je održana 21.07.2015. godine. I tom prilikom Zajednička komisija je jednoglasno, dakle, sa 9 glasova za, usvojila Izvještaj sa održane Konferencije na temu kako rekoh već u naslovu, a koja je održana 22. i 23. u Bijeljini sa zaključcima koji su sadržani unutar ovog prijedloga za proširenje dnevnog reda. Predlažemo domovima Parlamentarne skupštine da na ovim sjednicama, dakle pa i na današnjoj sjednici, se uvrsti za razmatranje Izvještaj, sa ciljem potpunog upoznavanja Parlamentarne skupštine BiH sa stanjem u oblasti ljudskih prava u Bosni i Hercegovini i donošenja relevantnih zaključaka od strane Predstavničkog doma i Doma naroa Parlamentarne skupštine BiH. Ponavljam, u prilogu ovog zahjteva imate Izvještaj sa održane Konferencije, na temu kako sam i rekao, sa prijedlogom zaključaka. Smatram da je ovo sasvim dovoljno dobro pripremljen materijal koji bi trebao da bude uvršten na ovu sjednicu iz prostog razloga što je već prošlo više od pola godine, ali zbog formiranja vlasti i nemogućnosti da se ranije ova pitanja riješe nismo bili u prilici da to završimo ranije. Cijenim da ćete uvažiti činjenicu da je ovako dobro pripremljen materijal spreman za razmatranje u Predstavničkom domu, u oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 28 Dakle, sve ovo što je kolega rekao, Bojić, kao argumente za današnju točku, dopunsku na ovome zasijedanju stoji. Ja nemam ništa protiv, međutim ja jednostavno nisam spreman danas raspravljati o ovome kada imam materijal koji sam dobio sada, dakle i upravo uvažavajući važnost teme i ono sve što ste radili, ne znam zašto je hitno da danas to bude na sjednici, nego da se to ostavi za narednu sjednicu, da bi mogli se relevantno i pripremiti. Mislim da nema razloga hitnosti. Ako ima vi recite, a nemam ništa protiv svega onoga što ste rekli. Evo, dakle ja predlažem da ipak ne bude danas zbog jednostavno nepripreme nas zastupnika da u ovome sudjelujemo. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Replika, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću, osvrnuću se na ono što je rekao kolega Bojić, kao član Zajedničke komisije za ljudska prava apsolutno podržavam ovu inicijativu. Ne vidim nikakav problem da se ovo uvrsti u dnevni red. I kada je u pitanju komentar gospodina Lovrinovića, meni zaista nije jasno da se neko nije spreman baviti zaštitom ljudskih prava i materijalom koji je vrlo jednostavan, a spreman se zadužiti, odnosno zadužiti Bosnu i Hercegovinu sa 38 miliona eura, preko 75 miliona maraka, na osnovu materijala koji je takođe dobio jutros. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Replika, ili odgovor na repliku, ja više ne znam šta je., gospodin Borislav Bojić. Izvolite.
Ja uvažavam primjedbu uvaženog kolege, no činjenica je da su u pripremi same Konferencije učestvovale skoro sve političke partije i svi koji su imali želju i htijeli da se uključe u ovu aktivnost imali su priliku. Dakle, u samoj izradi samih ovih informacija. Dakle, jednoglasno je na samoj Komisiji usvojen ovaj Izvještaj. Prema tome, ovo smo razmatrali više puta i u više navrata i veliki je broj, desetine učesnika je na samoj Konferenciji bilo prisutno i ovo je, dakle sublimirano sve ono što smo mi radili. Nemam ništa protiv da odgodimo raspravu na ovu temu dakle, ali i dalje apelujem da ovo pitanje razmatramo. Izvještaj je vrlo kratak, nije uopšte dugačak i on se može u pauzi pročitati ako postoji želja da ovo pitanje razmatramo, jer ćemo doći u situaciju da ćemo tek negdje tamo u septembru ili oktobru mjesecu imati pred sobom ovaj Izvještaj pa tek onda imati aktivnosti nadležnih institucija, pa kada ćemo onda da analiziramo njihov rad prema ovim zaključcima koje smo mi ovdje donijeli. I ovako smo okasnili, i ovako je ovaj Izvještaj trebao da bude negdje u 3. ili 4. mjesecu. Dakle, nemam ništa protiv, ako postoji ijedno protivljenje ja nemam ništa protiv da se ovo razmatra i sljedeći put, ali čini mi se da je ovo odgovornost Parlamentarne skupštine BiH, a ne samo Komisije za ljudska prava. 29 Stoga ja vas molim, kad smo preuzeli mi odgovornost iz Zajedničke komisije, da isto tako Paralmentarna skupština ovog Predstavničkog doma i Doma naroda preuzme svoju odjgovornost i ovo pitanje razmotri i usvoji zaključke, kako god smatra to neophodnim. Ali nije korektno prema onima koji su uložili napor da ovaj Izvještaj u ovom obliku dođe na razmatranje u Predstavnički dom i u Dom naroda. Prema tome, evo to je moje objašnjenje, ako sam uspio da vas ...
... bude praksa. Mi ne vodimo rasprave, vodimo utvrđivanje dnevnog reda. Kasnije ćemo, ako dođemo u tu poziciju, pa ako možete da odustanete, ja bih vas zamolio. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hajte. Mislim, nije jasan Poslovnik, zato ja ne smijem da siječem, jer nije ovo tačka dnevnog reda. Izvolite.
Dakle, ako ćemo obraniti ljudska prava usvajanjem današnjeg Izvješća i na ovakav način o njemu raspravljati da ništa zapravo ne možemo stići odgovoriti nemam ništa protiv. Ja ću glasovati za ovo Izvješće i ono će biti usvojeno, ako je to obrana ljudskih prava. A ja sam materijal, koji ste gospodine Arnaut meni danas govorili, dobio i prije 3, 4 sjednice, odnosno na 9. sjednici, tako da on nije novi danas uopće. Nije to ista priča, ali ja sam rekao zašto sam karakter svoj stavio na cijenu zbog današnje točka.
Hvala lijepo. Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, i ja ću predložiti formiranje jedne istražne komisije da utvrdi da li je generalni sekretar UN-a Ban Ki-mun pročitao sva pisma koja su mu poslana iz Bosne i Hercegovine u prethodnih 15 dana? Obrazloženje: Član 7. stav 1. Poslovnika, na koga se pozivaju kolege iz SDP-a, glasi – poslanik ima prava i dužnosti utvrđene u Ustavu BiH, zakonom, odlukom, Kodeksom ponšanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. Ako oni mogu tumačiti da mogu formirati istražnu komisiju za Predsjedništvo, ja mogu tumačiti da mogu formirati istražnu komisiju i za generalnog sekretara UN-a. I ne vidim zašto to mi, evo ne bismo uradili ovdje, pa da zaokružimo ovu raspravu o dnevnom redu sa jednom ozbiljnom tačkom? 30 Ja mislim, a pokušaću da ne ponovim ništa od onoga što je rekao Nikola Špirić, da to ne bi bilo pogrešno protumačeno, ali ja mislim da smo stvarno pretjerali. Jedini napredak u ovome sam vidio da je kolega Bećirović Republiku Srpsku nazvao bosanskohercegovačkim entitetom a ne manjim entitetom, što je ozbiljan napredak u odnosu na dosadašnje njegove diskusije, iz čega zaključujem da postaje duboko svjestan realnosti u Bosni i Hercegovini. A onda me on zbuni pa dostavi prijedlog tačke dnevnog reda i ja onda shvatim da on još nije postao svjestan realnosti u Bosni i Hercegovini. Naravno, šalio sam se. Možda Ban Ki-mun gleda ovu sjednicu, pa da ne dobije Bosna i Hercegovina sankcije, kada se radi o prijedlogu, ali zaista ljudi, pretjerali smo. I ako ovako nastavimo bojim se da ćemo vrlo brzo teško skupljati i kvorum ovog Parlamenta, a ne samo kvorum komisija koje vidimo malo, malo pa ... Dajte da se okrenemo ozbiljnom radu dok još imamo vremena i dok nam drugi daju šansu. Hvala.
Hvala lijepo. I na kraju gospodin Saša Magazinović. Izvolite Magazinoviću.
Hvala predsjedavajući. Jasna je politička namjera zastupnika, ministara, entitetskih dužnosnika i drugih političara da na dnevni red, i inače u javnosti, iniciraju teme koje izazivaju veliki interes i bude različite emocije. Dakle, jasna je politička namjera. Motivi su s druge strane različiti. Dok jedni tim, uslovno rečeno, velikim temama prikrivaju ekonomsko rasulo tamo gdje su odgovorni, drugi imaju neki drugi problem pa ga pokušavaju prikriti, pa ima i onih koji to rade u svrhu lične promocije. Međutim, bez obzira na motiv ovakve rasprave u javnosti, a evo i ovdje u Parlamentu mogu prouzrokovati nesagledive posljedice na terenu. Tenzije koje se dižu ovdje u Parlamentu, ja govorim o Parlamentu zato što se nalazimo na sjednici Parlamenta, a nema nikakve razlike u nastupu i ponašanju drugih naših kolega političara na različitim nivoima, dakle tenzije koje se neodgovorno i kratkovido podižu ostaju u javnosti i kada oni koji ih kreiraju odu kući i zaborave na to šta je bila tema. Najdobronamejrnije, ali zaista najdobronamjernije upozoravam i molim sve nas, da se ne igramo vatrom. Nijedan novinski članak, nijedan politički benefit, nijedna naslovnica nije vrijedna, blago ću reći, incidenta negdje na terenu, koji će nastati kao rezultat tenzije koja se diže od strane političara. Kada i razgovaramo o osjetljivim pitanjima, a moguće je da će to danas biti slučaj, zaista vas molim da to radimo duboko svjesni da svaka teška izgovorena riječ ovdje ili od bilo kojeg drugog političara završi kao cigla na glavi povratnika negdje u Bosni i Hercegovini. I, predsjedavajući, vidim da ste upalili mikrofon, prijedlog moj.
Da, čekam to.
Ja molim kolegicu Pandurević, prije svega, molim da povuče ove dvije tačke dnevnog reda, da sa ostalim kolegama koji su predložili takođe tačke dnevnog reda kao odgovor ili na bilo 31 koji drugi način, zbog ovoga što je ona predložila, da takođe povuku te tačke dnevnog reda. Ako već moramo razgovarati o ovome svemu, nemam problem da radimo to, hajmo pustiti malo da se strasti ohlade, radićemo to u avgustu, na avgustovskoj sjednici. Evo, ja vas zaista pozivam da učinite taj napor i hajde da počnemo jednu pozitivnu poruku iz Parlamenta. Neće nikome past kruna sa glave ako ovu raspravu o svim ovim pitanjima odgodimo mjesec dana.
Vrijeme.
Ja sam imao potrebu da ovo upozorim i kažem, predsjedavajući, a od sada svako nosi svoj dio odgovornosti.
Molim vas, ovaj, ja bih zamolio da se odustane od replika, da privodimo raspravu kraju, da se izjasnimo o dnevnom redu, ako je moguće jer ova rasprava o dnevnom redu je uzela isuviše vremena, mislim dobrim dijelom bespotrebno ali, ostajete kod replika. Dakle niko ne popušta. Gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Ne želeći uopće ulaziti u bilo koju polemiku, jer nije mi namjera da vršim ni da radim polemiku, ali u ukupnom okruženju u kojem mi živimo i okruženju koje proizvodi, producira nesiguran život građana Bosne i Hercegovine, brzo i sve brže klizanje prema dnu ekonomskog opstanka, činjenično stanje da realnog poticaja investicija u Bosni, ja govorim o relanom, ne o tome koliko će ko dati za udžbenike, koliko će ko dati za škole, koliko ćemo proizvesti, koliko ćemo smanjiti deficit, koliko ćemo povećati GDP.
Kome je replika?
Reči ću vam, ja ću to reći, naravno, jer nisam džabe ustao. Neophodno je da svi shvatimo da je ovo zajednička država sa unutrašnjim uređenjem, takvo kakvo je, koje će se modificirati kroz dalji rad nas ili destruirati kroz dalji rad, opet nas. I što se Ban Ki-muna tiče, gospodine Novakoviću, jer ste rekli ono ... ja sam to predložio, Ban Ki-mun nema nadležnosti u vanjskoj politici Bosne i Hercegovine, nema sa našim Ustavom ništa.
Gospođa Aleksandra Pandurević. Molim vas da privodimo kraju raspravu. Kratko molim Vas. Gospođa Aleksandra Pandurević.
Gospodine predsjedavajući. 32 Ja ću biti jako kratka. Ako je neko čitavo ovo vrijeme i zadnjih mjeseci pokušavao smiriti tenzije u ovoj zemlji to je bila SDS. I čak smo zbog toga vrlo često trpili i određenu političku štetu. I evo, i danas smo spremni povući ove dvije tačke, ali imamo jedan uslov. A naš uslov je da se gospodin Bećirović javno izvini, ne nama, nego kolegama koji sjede s druge strane, a čiji je potpise zloupotrijebio, koji su mu na povjerenje potpisali određen dokument, dali bjanko potpise, da bi on onda rekao da Predstavnički dom smatra. Oprostite, ali i mi smo sa ove strane Predstavnički dom i niko nema pravo govoriti u ime Predstavničkog doma. I kada gospodin Bećirović uputi javno izvinjenje kolegama ispred sebe s desne strane čiji je potpise zloupotrijebio, mi smo spremni odustati od ove tačke i kada se SDP ogradi. Ako je neko sijao sukobe u ovoj zemlji zadnjih mjeseci, i to vrlo vješto, bio je gospodin Denis Bećirović. I evo, mi vas pozivamo da se ogradite od svih njegovih piromanskih aktivnosti, koji vrlo vješto, kao opozicionar baca te svoje piromanske inicijative ovdje u ovaj Parlament, da bi se onda mi međusobno glodali oko toga i da ne bi radili ono što nam je zaista posao, o čemu su govorili kolega Novaković, kolega Špirić i kolega Magazinović. Evo, ogradite se, učinite te dvije stvari i mi odustajemo od ove dvije tačke dnevnog reda.
Replika, gospođa Milica Marković.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ono što ću reći jeste u prilog ovom dnevnom redu, odnosno u vezi sa prijedlozima koje smo sve danas čuli. Do prijedloga gospodina Novakovića koji je predložio interresornu grupu u vezi sa Ban Ki-munom, čiji ja prijedlog svesrdno podržavam, mislila sam da su prijedlozi pojedinih kolega poslanika u ovom Parlamentu zaista danas koncipirani da se povede velika hajka i ujdurma protiv srpskih visokih funkcionera i političara u ovoj zemlji. Gospodin Novaković je malo pokušao da ublaži uvodeći u tu priču i Ban Kimuna, ali ovo što se dalje nastavlja, dakle prijedlozi iz SDP-a, prijedlozi gospodina Backovića, govore u tom pravcu. I naravno, traženje da se skinu 3. i 4. tačka s dnevnog reda govori da ovdje sve što je vezano za Srbe u Bosni i Hercegovini ne smije se i ne treba progovoriti u ovom Parlamentu, što će reći, da pojedini političari i kolege iz Federacije, odnosno iz bošnjačkih političkih partija, zaista ne znaju kuda vode. I ja vas molim, gospodine predsjedavajući, i sve one koji danas će se očitovati i glasati o ovim prijedlozima da vode računa o tome, jer bi ovakav koncept i ovakav pravac kretanja i priče, i u vezi naravno sa prijedlogom gospođe Krišto, mogao odvesti u vrlo opasnom pravcu Bosnu i Hercegovinu. Ne dozvoliti danas da se pomene ono šta se odgađalo u Potočarima, što je bilo za očekivati nas iz Republike Srpske da ovaj Parlament danas sroči jedno pismo i deklaraciju kojom će se izviniti premijeru Srbije za ono što se desilo u Bosni i Hercegovini, da bi bar za promil popravio imidž ove zemlje, koji je naravno srozan do maksimuma onim što se dešavalo u Potočarima. Naravno, to nikome nije palo na pamet, naročito ne SDP-u da se tako nešto učini, a puna su im usta odbrane Bosne i Hercegovine i naravno traženja neke pravde za određene samo u ovoj Bosni i Hercegovini. Vi drage moje kolege znate da vaši takvi prijedlozi koji su usmjereni protiv srpskih političara, visokih funkcionera u ovoj zemlji, neće danas proći, ali ...
Vrijeme. 33
ali nije dovoljno samo što neće proći, važnije od toga jeste koju poruku šalje ovaj Parlament i kandidati, oni koji kandiduju ovakve prijedloge.
Hvala Vam lijepo. Gospodin Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Gosodine predsjedavajući moja replika je upućena Vama. Predlažem Vama i Kolegijumu da više ne zakazujete sjednice Predstavničkog doma jer, bilo svjesno ili nesvjesno, značajno doprinosite da je ovaj Dom mjesto odakle se raspiruje najveća mržnja, netrpeljivost, netolerancija i leglo nacionalističke retorike koja pali narod u Bosni i Hercegovini. Dakle, a Vama gospodine predsjedavajući Savjeta ministara i Vašim zamjenicima dobronamjerno predlažem da se probudite, da u ovu Skupštinu uputite reformsku agendu, da uradimo nešto za građane ove zemlje i za ovu zemlju. I da od danas do tog dana, koji želim da bude što je prije moguće, ne spavate ni jednog sekunda, da svo vrijeme provedete na putu ovdje u Sarajevu i do Banja Luke, da zajedno sa vladama i Republike Srpske i Federacije usaglasite sva pitanja. Svaki drugi odnos prema ovom pitanju je besmisao. Svaka druga priča nema smisla i reći ću da danas izuzev dva prijedloga za dopunu dnevnog reda, trećina dnevnog reda, tačaka dnevnog reda je skinuta, a od ovih novih tačaka imaju svega dva prijedloga, gospođe Krišto smisla, i gospodina Bojića, ovo sve drugo gubi smisao. Ovo je sva priča koja nema apsolutno nikakvog smisla, ovo je gubljenje vremena u bilo kom smislu. Hvala vam.
Hvala Vama. Gospodin Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Kratko. Kolegice Pandurević, dakle Vi niste prihvatili moju molbu da povučete tačke dnevnog reda što bi rezultiralo i povlačenjem ostalih tačaka dnevnog reda koje mogu podići tenzije i odvesti raspravu u nepoznatom pravcu. Niste prihvatili moju molbu da se tenzije spuste i da se za avgustovsku sjednicu odgode sve ove rasprave, ako se uopšte o njima mora ovdje raspravljati. Ja samo mogu reći da mi je žao što sam napravio pogrešnu procjenu da bi možda Vi mogli biti taj, ta osoba koja bi učinila korak da normalizujemo situaciju u Parlamentu i da zaustavimo ovo ludilo koje ne vodi ničemu. Meni je stvarno žao zbog toga.
Gospodin Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. 34 Dakle, kao i do sada i u Parlamentu i izvan Parlamenta, da li ste ikada čuli i pola ružne riječi prema bilo kojem poslaniku, uključujući i uvaženu poslanicu kojoj se, evo opet sa uvažavanjem kao koleginici u ovom Domu obraćam. Niste, niti ćete kada to čuti. S druge strane, mjesecima, da ne kažem godinama, dotična izražava najgrublje moguće ocjene, etikete, uvrede itd. i nastavlja s tim. I ako je to ogledalo njenog ponašanja ja nemam nikakav problem sa tim. Samo Vi tako nastavite. Druga stvar, teza tobože da smo mi ti koji nešto raspiruju a SDS nešto smiruje, da nije tužna, bila bi smiješna. I tu ću se zaustaviti. Treća stvar, zloupotrebljeno kaže 25 poslanika. Pa, zar Vi zaista toliko podcjenjujete svoje kolege ovdje u Parlamentu? Je li Vi mislite da su to naivni ljudi? Na koncu, želim Vam vrlo jasno reći, to dobro upamtite, ja se Vaših kleveta, napada, uvreda ne bojim. Nemam nikakav problem da nastavite pisati kolumne da vrijeđate, da napadate, sve to radite, Denis Bećirović to može izdržati. Nemojte samo dirati državu Bosnu i Hercegovinu, nemojte ugrožavati Dejtonski mirovni sporazum, nemojte rušiti ustavni poredak zemlje. A kolege pozivam da ne nasjedaju na Vašu jeftinu propagandu, jer cilj ovih Vaših tački dnevnog reda jeste da se zabavimo ovim, a da danas ne razgovaramo ko to ruši Dejtonski mirovni sporazum, zbog čega se digao cijeli svijet i cijela Evropa. A da Vam ne govorim o nekim drugim stvarima, jer ja na takvu politiku nikada neću ..
Vrijeme je isteklo.
Ovdje bi se trebao Parlament danas izjašnjavati, je li, o nekim stvarima, ali ...
Gospodin Mirsad Đonlagić. Hvala vam gospodine Bećiroviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma, ja imam dojam da je ova atmosfera, koja zaista je neprimjerena i neprihvatljiva, od koje narodu u Bosni i Hercegovini neće biti ništa bolje, je usmjerena ka tome da mi ne govorimo bijelom hljebu. Mi smo taj bijeli hljeb ovdje utvrdili kao zakonski prijedlog prije tri mjeseca, četiri mjeseca, ne može to da dođe na dnevni red u Domu naroda i da se na taj način pokaže i da Parlament se odgovorno odnosi prema i ovim pitanjima da se urade ozbiljne uštede. Mi danas imamo ovdje dosta, dosta izazovnih prijedloga za dopunu dnevnog reda. I sa kolegom Prodanovićem se ne slažem da samo postoje dvije, ja mislim, ako ništa drugo, postoji i ova naša koja je pitanje bijelog hljeba, o kome se mora raspraviti, to je treća. I tražim pauzu od pola sata da bi se ohladili, sjeli, raspravili i dogovorili u svojim klubovima šta ćemo raditi, obzirom da su zaista prijedlozi izazovni i vrlo ozbiljni za dopunu dnevnog reda. Hvala.
Zamolio bih vas samo da završimo raspravu o dnevnom redu i daću vam pauzu pola sata, samo da okončamo ovo, u toku smo. Gospođa Pandurević i gospodin Košarac i onda ćemo dati pauzu. 35
Kao legalista želim uvaženom kolegi Bećiroviću samo jednu stvar da kažem. Ne trebate Vi uvaženi kolega braniti državu Bosnu i Hercegovini ni od nas iz SDS-a, ni od Republike Srpske. Državu Bosnu i Hercegovinu treba braniti od takvih poput Vas. Niko je ne ruši kao Vi. Hvala.
Gospodin Staša Košarac. I na kraju, nemate pravo na repliku, imali ste dvije, gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Uvaženo radno predsjedništvo, kolegice, kolege, članovi Savjeta ministara. Naravno, koristeći član 71. stav 1. u ime Kluba poslanika SNSD-a predlažem da se danas na 15. sjednici nađe Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma. Mi smo i prethodnih sjednica više puta tražili da se ova tačka nađe na dnevnom redu. Obrazloženje ste itekako više puta imali mogućnost da pročitate i da donesete svoj sud o svemu tome. Posljednja dešavanja, a u vezi sa pismom koje je upućeno generalnom skretaru Savjeta bezbjednosti Ban Ki-munu dovoljno govori o tome da smo mi bili u pravu. Možemo se mi, gospodine Sarajliću, smijati, mislim da je ovdje vrijeme da se malo ozbiljnije posvetimo nekim stvarima, ali dobro. To je odraz vašeg pristupa u poslu. Smjenu gospodina Džaferovića tražimo zato što je zajedno sa još 24 poslanika Predstavničkog doma potpisao pismo koje je upućeno generalnom sekretaru UN-a. Pismo koje je poslato na memorandumu Predstavničkog doma, gospodinu Ban Ki-munu, proslijeđeni su i zaključci kojima, kako se u njima neistinito navodi, Predstavnički dom iskazuje poštovanje i razumjevanje prema inicijativi i nastojanju Velike Britanije da se u Savjetu bezbjednosti UN-a usvoji rezolucija o Srebrenici. Pomenutim zaključcima, koje je ovaj Dom zajedno sa Inicijativom poslanika Denisa Bećirovića u vezi sa Britanskom rezolucijom odbacio 30. juna na 14. sjednici, navodi se niz drugih neistinitih i zlonamjernih konstatacija, s ciljem obmanjivanja generalnog sekretara UN-a, predstavnika zemalja članica Savjeta bezbjednosti, kao i međunarodne javnosti. Potpisivanjem, kao i slanjem tog pisma i pomenuti zaključak u ime Predstavničkog doma, gospodin Džaferović i drugi potpisani svjesno su i flagrantno prekršili član 4. stav 3. tačku d) Ustava BiH, kao i članove 85. i 153. Poslovnika Predstavničkog doma. Mi smatramo da osim drastičnog kršenja Ustava BiH i Poslovnika ovog Doma, u ovom činu gospodin Džaferović i ostalih potpisnika pisma ima elemenata i krivičnog djela koje se ogleda u zloupotrebi poslaničkih pozicija i memoranduma Predstavničkog doma. Međutim, to je posao i obaveza drugih institucija. Naša je obaveza da ukažemo na činjenicu da je ovo još jedan ozbiljan dokaz naše tvrdnje da Vi, gospodine Džaferović, ne možete predstavljati ovaj Dom i njegove poslanike, te treba da bude razriješen dužnosti predsjedavajućeg. Molim kolege i kolegice, ukoliko žele da institucije osne i Hercegovine rade svoj posao na najkvalitetniji način, da uvažite ovu argumentaciju. A naš odnos prema nekim drugim zaključcima, nekih tačaka koje su predviđene na današnjoj sjednici, će se odrediti, i naravno, shodno kako i naši ovi prijedlozi budu podržani. Hvala. 36
Hvala Vama gospodine Košarac. Gospodin Zaim Backović je imao dvije replike, ali Denis Bećirović nije. Ja se njemu izvinjavam, on ima pravo na još jednu repliku i zaključićemo raspravu. Izvolite Bećiroviću.
Gospodine predsjedavajući, hvala Vam što ste konstatirali istinu.
Upozorili su me, ja moram slušati šta mi kažu. Hvala vam lijepo. Zaključena rasprava o dnevnom redu. Glasamo o dnevnom redu u, je li 30 minuta tražite pauzu? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 30 minuta. Dakle, nastavljamo, zaključena rasprava o dnevnom redu, 12:45 glasamo o dnevnom redu.
Zahvaljujem predsjedavajući. U vezi odgovora koji ste, kako ste naveli, dobili od Ministarstva pravde u skladu sa članom 185. stav 4. Poslovnika obavještavam Vas da nisam zadovoljan odgovorom, te u skladu sa istim članom najavljujem postavljanje dopunskog poslaničkog pitanja. Takođe koristim ovu priliku da opet podsjetim da Vijeće ministara BiH nije dostavilo odgovor na čak četiri moja poslanička pitanja, koja sam postavio prije više od 30 dana koliko im dozvoljava Poslovnik. U vezi dva ta pitanja Kolegij Doma je Ministarstvu vanjskih poslova, na koje se oba odnose, posalo već dvije urgencije. U vezi druga dva jedno prema predsjedavajućem Vijeća ministara, a drugo dopunsko prema Ministarstvu civilnih poslova, Kolegij je poslao jednu urgenciju, ali odgovora nema ni na jedno od ova četiri pitanja. Zaista molim službe da na neki efikasniji način urgiraju dostavljanja odgovora od Vijeća ministara, jer zaista je pretjerano da poslanik čeka duže od 30 dana, u ovim nekim slučajevima skoro dva mjeseca, na, usuđujem se reći, relativno jednostavna pitanja. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović, komentar. Izvolite gospodine Backoviću.
U cijelosti sam nezadovoljan odgovorom koji sam dobio. I očito oni koji bi trebali da daju odgovor i da upoznaju sa problematikom građane Bosne i Hercegovine u oba entiteta ne žele da uđu u meritum onoga o čemu sam ja govorio. Te u skladu sa istim članom koji je spominjao, da sad ne elaboriram, Poslovnika, moj kolega Damir, učiniću napor da se dođe do relevantne istine i da oni koji ovako postupaju, kad je telekomunikacijski prostor u pitanju, ili učine napor da to razriješe ili da oni budu razriješeni. Ja sam rekao da posjedujem fotografije iz Banja Luke, Bijeljine, Prijedora, Sarajeva, Tuzle, Zenice, Bihaća, Mostara, Trebinja, Foče, pa ću ih priložiti toj agenciji da oni vide da ja nisam lagao. Da vide kako su iskorišteni ti stubovi, na koji način su gradovi postali gradovi isprepletenih nadzemnih žica, a pročitajte zakone i onda vidite šta je to u gradovima propisano, kuda vodovi idu i kako idu. I posebna priča je što su građani diskriminirani, a prvi član našeg Ustava je Konvencija o ljudskim pravima. Građani koji pređu na druge operatore, oni to ne znaju da je tako, recimo kada štite svoje stanove angažuju agencije koje im postave uređaje, ne mogu preko tih drugih telekom operatora nego moraju dodatno da plaćaju i na taj način su građani drugog reda. To je samo jedan mali djelić, posebno je koliko su oštećeni budžeti, Budžet države, Budžet Republike Srpske i Budžet Federacije. Tako da mi uopšte nije jasna agencija, šta je ustvari njen posao. I učiniću da na sljedećoj sjednici predefiniram pitanje i da dostavim, ovo što sam rekao, posjedujem fotografije koje su građani dostavili iz mjesta koje sam nabrojao. Hvala. 43
Hvala Vama. Gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja samo da podsjetim da sam postavio pitanje koje sam uputio na četiri institucije, Ministarstvo pravde BiH, Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH, Ustavni sud BiH i Sud BiH, a radi se o presuđenom ratnom zločinu generalu Đukiću, koji je presudom dobio 20 godina zatvora, kome je omogućeno da napusti Bosnu i Hercegovinu, ovo omogućeno pod navodnim znacima, na neki način koji boravi trenutačno u Srbiji, a radi se o zločinu na Tuzlanskoj kapiji, gdje je pogođeno preko 200 mladih ljudi, od kojih je 70 ubijeno, a oko 130 je što lakše, što teže ranjeno. Naravno, ja se zahvaljujem na dobivenim odgovorima, ali me zaista čudi da do danas nije pokrenuta inicijativa ni od jedne sudske institucije u Bosni i Hercegovini koja je nadležna za to, da presuđeni izdržava kaznu u Srbiji, jer je to Međunarodnim sporazumom između Bosne i Hercegovine i Srbije omogućeno. Prema tome, naravno tu se još odnosilo i zašto je primjenjeno ovo zakonodavstvo, koje je takvo kakvo jeste, zašto je poništena presuda i omogućeno presuđenom da bude na slobodi i da dobije priliku jednostavno da napusti Bosnu i Hercegovinu i da neometano se nalazi na slobodi u Srbiji. Ja se nadam da će nakon svega ovoga relevantne institucije Bosne i Hercegovine pokrenuti i to pitanje i da će se omogućiti na osnovu Međunarodnog sporazuma sa Srbijom da presuđeni za taj zločin na Tuzlanskoj kapiji odsluži i da ode na zasluženo izdržavanje kazne. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Fehim Škaljić ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi zastupnici, dame i gospodo, dobar dan. Zabrinut sam zbog činjenice da sam dobio odgovor u trećem mjesecu, na pitanje koje je sudbinski bitno za mnoge procese koji Bosnu i Hercegovinu treba da učine efikasnom zemljom u kojoj se normalno živi. Mehanizam koordinacije nije bilo što što se može, usput, donijeti i vrijeme koje stoji pred nama ne daje za pravo da ga nemamo. Mi ćemo danas na dnevnom redu imati takođe tačaka koje su direktno vezane za sposobnost da se kroz koordinacijski mehanizam učini produktivnost tih tačaka dnevnog reda. Očito je, to se vidi iz odgovora, da mi još nemamo mehanizam koordinacije i da se ne zna kada ćemo ga imati. Ambijent u kojem se postiže ono zbog čega bi mehanizam koordinacije mogao biti produktivan dokument jednostavno ne postoji. Nije samo to odnos entiteta i državne vlasti, to je odnos i opština i kantona, a apsolutno se na tu temu ne radi ozbiljno. Zbog toga smatram da će pitanje mehanizma koordinacije biti potrebno dodatno razmotriti na jednom zasijedanju ovoga Parlamenta. Ja sam znao činjenice vezano za mehanizam koordinacije i dokle su vlasti stigle u tom smislu, ali sam ovo zbog javnosti htio da 44 problematiziram na zasijedanju Parlamenta i tražim da se odgovor koji sam dobio, obzirom na karakter pitanja o kojem se radi, interes svih građana, stavi na web stranicu Parlamenta. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Borjana Krišto, zamjenica predsjedavajućeg a nakon toga, izvinjavam se gospođi Maji.
Hvala predsjedavajućem. Evo moje pitanje upućeno je županijskim ministarstvima unutarnjih poslova i entitetskim, naravno i županijskim tužiteljstvima, entitetskim i državnom, a odnosilo se – koliko je osoba obuhvaćeno istragama o uništavanju državne imovine u Federaciji BiH tijekom socijalnog bunta, političkih demonstracija, ili kako to već netko definira događaju od 6. i 7. veljače prošle godine u Tuzli, Zenici, Sarajevu, Mostaru i Bihaću, u kojoj su fazi istrage, eventualne optužnice i sudski procesi i koje su pravne kvalifikacije slučajeva? Ja sam samo izišla da prokomentiram, zapravo odgovor ne mogu dati jer odgovor nisam dobila. Znači, očekujem konačan odgovor od svih ovih institucija koje su pobrojane. Odgovor koji sam dobila od Ministarstva unutarnjih poslova Županije Posavske je da tamo nije bilo nikakvih slučajeva i da nema nikakvih istraga u ovom tijeku, pa sam samo to htijela prokomentirati, a konačan odgovor ću dati po dobijanju kompletnog odgovora od svih ovih navedenih. Hvala lijepo.
Hvala Vama. I gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja skoro svaku sjednicu koristim priliku da podsjetim Vijeće ministara, odnosno pošto je gospodin, uvaženi ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa danas prisutan tu, ja sam 3. aprila 2015. godine uputila upit i nikada nisam dobila odgovor na postavljeno pitanje. I pored urgencije, koju je uvaženi predsjedavajući uputio u junu mjesecu ove godine, na moje pitanje nisam dobila odgovor. Mimo toga, ja sam još jedno pitanje uputila Ministarstvu vanjske trgovine i enonomskih odnosa. Takođe ni na to pitanje nisam dobila odgovor. Ja, evo budući da je uvaženi ministar danas prisutan, takođe budući da se oba pitanja odnose na Ured za veterinarstvo, nemoguće je da ne može ta služba koja broji dosta uposlenih da da barem odgovor da nema odgovora. I to je neki odgovor. Pa shodno tom odgovoru ja ću znati onda postupati. Budući da ni u vašem Godišnjem izvještaju nema apsolutno nijedne rečenice koja bi možda meni okvirno dala odgovor na moje pitanje, ja vas molim još jedan put, jer ponavljati neću. Znači ni pored urgencije, ja ne mogu koristiti, budući da samo po sjednici možemo 45 postaviti jedno pitanje. Ako postavim dva, ja bih znači četiri godine trebala samo da se baziram na ova dva pitanja. Hvala.
Hvala Vama. Dakle, nema više prijavljenih. Zaključujem ovo tačku dnevnog reda. Prelazimo na tačku tri, to je Ad. 3. Usvajanje zaključaka u vezi s događajima za vrijeme komemoracije u Potočarima, 11. jula 2015. – prеdlagač: poslanica Aleksandra Pandurević Ova tačka uvrštena je na dnevni red u skladu s odlukama Kolegija Doma i Kolegija u proširenom sastavu na jučer održanim sjednicama. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Da li neko želi da govori? Gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ma, ja ću, kolege zaista uvažavam, samo jednu malu korekciju u odnosu na ove zaključke napraviti, jer iz razgovora sa kolegama vidjela sam da je, ovo su zaključci koje je inače usvojio Dom naroda, potpuno prepisani, njihovi. Znači, da se u stavu 2. treći red, znači, Predstavnički dom izražava duboko žaljenje zbog toga što je predsjednik Vlade Republike Srbije doveden u takvu situaciju i upućuje izvinjenje gospodinu Vučiću uz nadu, pa se sada briše ovaj dio – kao što je i sam rekao, i onda ostaje ovo dalje da se sve što se desilo neće izazvati posljedice. Znači toliko, jer sam od strane nekih kolega zamoljena da napravimo tu vrstu korekcije, kako bi im ovaj zaključak bio prihvatljiv. Hvala.
Dobro. Gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Dakle, ja sam jučer i na Proširenom kolegiju i danas bio protiv da ovakva formulacija tačke dnevnog reda uopšte bude na dnevnom redu Predstavničkog doma. Kao što vidite, ove tačke dnevnog reda su prošle, ali danas nije mogla da prođe tačka dnevnog reda da raspravljamo o napadima na povratnike, uključujući i brutalni napad na Nermina Hanifića iz Kotor Varoši. Zašto je to tako? Zašto smo dozvolili da neke tačke mogu a neke ne mogu, to je već za javnost da prosudi kako takve stvari mogu da se događaju ovdje na sjednici Parlamenta BiH. Međutim, meni jedna druga stvar nije jasna, barem od onih ljudi koji nedvojbeno se zalažu za državu Bosnu i Hercegovinu ravnopravnih građana i naroda. A ta stvar je – šta znače ta izvinjenja, u ovom slučaju zakonodavnog organa BiH jednostrana, a s druge strane imamo stavove kakve 46 imamo. Vi znate u Banja Luci, prilikom početka obnove porušene Ferhadije, da je ubijen Murat Babić. Da li je iko osuđen za to ubistvo? Da li je Skupština entiteta osudila taj čin? Nije. Vi znate kako je prošlo stotine navijača Bosne i Hercegovine u Beogradu, linčovani i kamenovani. Da li je Skupština Srbije napravila izvinjenje? Nije. Da li je došlo izvinjenje i priznanje genocida u Srebrenici? Nije. E sada ja postavljam pitanje – otkud to danas na dnevnom redu Parlamenta? Svoj stav sam na početku sjednice vrlo jasno obrazložio. Svaki oblik nasilja najoštrije osuđujem i pozivam nadležne organe da rade svoj dio posla, ali ko to i zašto želi da o tome raspravlja sad Parlament i da Parlament se izvinjava nekome. Dozvolite, ja sam posalnik ovdje u ovom Parlamentu legalno izabran od građana Bosne i Hercegovine, u ovom Parlamentu sam govorio, govorim i govoriću da je jedan pošten i dobronamjeran Bošnjak, za mene vrijedan isto kao jedan pošten i dobronamjeran Srbin, Hrvat, Rom, Jevrej, Bosanac, bilo koji čovjek u ovoj zemlji i van ove zemlje. A ja, ne znam čijom politikom sam danas doveden u poziciju kao i kolege, da se sada ja trebam izvinjavati Aleksandru Vučiću, koji je isto tako u Skupštini Srbije govorio da za jednog Srbina treba ubiti stotinu Bošnjaka. Da li je Skupština Srbije napravila izvinjenje što su njene policijske jedinice Škorpioni ubijali ovdje u Bosni i Hercegovini maloljetnu djecu, i još to snimali kamerom? Nije. Da li je možda neko od nas bio iznad Kalemegdana s pušom u ruci? Aleksandar Vučić je bio kao Šešeljev dobrovoljac ovdje s puškom u ruci iznad našeg glavnog grada, kao državljanin Srbije. I to glavnog grada međunarodno priznate države. Moje je pitanje, zašto smo dovedeni u poziciju da se toliko ponižavamo, da radimo ove stvari koje radimo. Ili ćemo uspostaviti neki princip pa krenuti prvo od presuda Međunarodnog suda pravde ili nemojte da se blamiramo. Prema tome, protiv sam ovakve formulacije tačke dnevnog reda, protiv sam sadržaja ovih zaključaka i ne da ću biti uzdržan, već ću biti protiv ovakvog jednog glasanja ovdje u Predstavničkom domu. Sve poslanike u Predstavničkom domu pozivam da odbijemo ovakve zaključke i da vratimo dignitet i dostojanstvo i državi Bosni i Hercegovini i svim žrtvama u ovoj zemlji.
Hvala. Gospodin Zaim Backović ima riječ. Izvolite.
Naravno, ne želeći ulaziti i stvarati tenzije, ne želeći ulaziti u ono što se zove šta se tamo desilo, jer o tome će sud donijeti, oni koji su nadležni, tu nam je ministar, i mi ćemo, ja se nadam, uskoro dobiti tačno ko je, šta je, kako je, i na koji način itd. Ja kao čovjek osuđujem svako nasilje. Spreman sam ustati protiv svakog nasilja. I sada ide ovo – ali. Ono što je rekao moj kolega Bećirović – mi smo zakonodavni organ ove države i kao takav trebali bi da imamo, u najmanju ruku bilo i osjećaj koji se kaže prema svemu imamo jedinstven stav. Prema svemu mi moramo jedinstveno da gledamo. Kao kada se traži ravnopravnost spolova, tako i o uslovima življenja, tako i o načinu kako se odnosimo prema ljudima, prema svakom građaninu. U ovome postoji nešto što se zove snishodljivost i u konačnosti neravnopravnost, htijeli mi to ili ne. Na današnji dan 1993. godine na ovaj grad, gdje mi sad sjedimo, uzmite, imate to u izvještaju posmatrača UNPROFOR-a, palo je 3.600 granata. Na današnji dan '93. godine. I pogledajte kada je bio snimak gospodina Vučića iznad Sarajeva. Šešelj, Vučić i Tomislav 47 Nikolić, upravo na artiljerijskim položajima. Uporedite to, nije teško uporediti. Znači, pogledajte, imate snimak, piše koji je dan snimak, imate izvještaj UNPROFOR-a, piše, imate njih. To je vrlo jednostavno. I nisam doživio da se neko za to izvinuo, kao što nisam doživio da ijedan parlament, izuzev globalne osude svog nasilja, kojeg ja, odmah kažem, osuđujem i tražim da se svi inicijatori, podstrekači, izvršioci identificiraju i kaže javno ko su i prema njima sve moguće zakonske sankcije provode. Ali ne mogu da prihvatim da se kaže da će stotinu Bošnjaka biti ubijeno za jednog Srbina. Svi smo mi ljudi od krvi i mesa. I ako Boga ima, jedan je i svima nam je jedan jedini, kako se njemu klanjamo, to je samo zato što smo sticajem okolnosti, životnih okolnosti rođeni ovdje ili sto kilometara dalje, a da smo rođeni u Sibiru bili bi Eskimi, da smo rođeni u Australiji prije naseljavanja bili bi Aboridžini i tako redom. Religija nam je donešena a donešena kroz porodice a ne lično prihvaćene. Imena nijedan od nas koji sjedi ovdje nije dobio svojom voljom, nego voljom onih koji su nas stvorili. I zbog imena i prezimena i religijskog opredjeljenja, koje je naslijeđeno, treba da bude ubijeno stotinu za jednoga. To je nešto što ne mogu prihvatiti. Kao što ne mogu prihvatiti ni licemjerstvo potpune nejednakopravnosti, kada se govori o Bošnjak, Srbin, Hrvat. Jedino Bošnjaci nemaju pravo na, kroz paralelne veze, dvojna državljanstva, jedino Bošnjaci nemaju to, a onda imate i situaciju da Bošnjaci iz Srbije nemaju pravo na školovanje u Federaciji, nego su strani državljani
Vrijeme.
Ovo je suviše široka tema.
Vrijeme, vrijeme.
Što se mene tiče, neću podržati ove zaključke.
Hvala Vam lijepo. Gospodin Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Evo, ja ću nastojati da ne otvaram sve moguće teme koje bi, naravno, koje ne bi doprinjele uopće niti smirivanju strasti, niti doprinjele rješenju ovog problema. Naime, ja sam taj dan bio u Potočarima i znam odlično šta se događalo taj dan. Međutim, aktivnosti koje su prethodile tom danu, obilježavanja 20 godina genocida nad Bošnjacima u Srebrenici, su zapravo podizale tenzije, u prvom redu između Srba i Bošnjaka unutar Bosne i Hercegovine, što nije dobro, a, nažalost, premijer susjedne nam države, gospodin Vučić je imao značajnu ulogu u svemu tome. Ono što su me novinari pitali odmah po izlasku nakon tog događaja, čini mi se da moj odgovor je bio, evo parafraziraću da ne ponavljam, da nije dobro to što se desilo, nije dobro, jer ako su majke Srebrenice mogle da prihvate Vučića i da ga dočekaju i da ga pozdrave, onda nije trebalo da se na takav način ophodimo mi, kao, evo građani Bosne i Hercegovine prema premijeru susjedne države. I na tome bi trebalo da se završava. Ako neko treba da se izvinjava 48 onda je to premijer Bosne i Hercegovine, odnosno predsjedavajući Vijeća ministara, onda je to Vijeće ministara i oni su sasvim uljudno, čini mi se, i donijeli zaključke na Vijeću ministara i to je zapravo to što relaksira odnose između dvije zemlje. Međutim, traži se uvijek i korak dalje, uvijek korak dalje da se mi nekom izvinjavamo. Mi smo Parlament BiH i ja ne mislim da se mi trebamo bilo kome izvinjavati. Pogotovu je neprihvatljiv ovaj zaključak broj 2. uvažene kolegice Pandurević. I Klub SDA neće podržati ovaj zaključak broj 2. Naravno, da osuđujemo bilo kakav incident, a pogotovo incident koji znači poremećaj odnosa između dvije zemlje, koje su susjedi, koje su jedna na drugu upućeni. I stoga mislim da zapravo naše današnje diskusije ne treba da idu u prilog podizanja tenzija, u prilog otvaranja svih bolnih tema, koje su se nažalost otvarale ovdje u Parlamentu, nego da idemo u pravcu smirivanja strasti, u pravcu nuđenja rešenja. I naročito mi se dojmila današnja diskusija uvaženog kolege Lazara, kojeg nema ovdje, zapravo mi ovdje u Parlamentu svojim diskusijama ne treba da podižemo tenzije i otvaramo bolne teme o kojima nemamo usaglašen stav, o kojima nemamo ni približno stavove, naprotiv potpuno su dijametralni. Zbog toga mislim, da bi i ovu sjednicu završili na jedan profesionalan, uljudan način, mislim da trebamo da svoje diskusije usmjerimo u pravcu ka iznalaženju rješenja i mislim da su zaključci koje je usvojilo Vijeće minsitara prihvatljivi, evo i za Zastupnički dom i da u tom pravcu treba da naša današnja diskusija i ide. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Mislim da je Dom naroda na prijedlog delegata koji dolaze iz SNSD-a i inače SDS-a, okupljeni oko Kluba delegacijskog(?) naroda bili predlagači. Jedan Dom je donio ovakvu vrstu zaključka. Moram da vas podsjetim da Parlament čine dva doma, i Predstavnički dom i Dom naroda. I ja bih imao šta da kažem kada je u pitanju sadržaj ovih zaključaka koji su usvojeni u Domu naroda i koji su, evo sada ovdje u Predstavničkom domu. Mogao bih da iznosim, rekao bih, mnogo jače stavove, jače kvalifikacije, od toga da nije bio napad nego pokušaj ubistva, od toga da je i politički vrh jednog konstitutivnog naroda možda bio upoznat, mogao bih da pričam o tome i tražiti odgovor ministra bezbjednosti da ovdje danas kaže da li je bio Naser Orić tamo. I mogli bismo svašta. Mogli bismo, gospodine Backoviću, da pričamo i o tome gdje ste Vi bili, kao što vi pričate gdje je bio Aleksandar Vučić. Ja nemam ambiciju da branim gospodina Vučića, niti imam ambiciju da Vama presuđujem. To nije moje pravo, ja na to nemam pravo i nemam nikakvu nadležnost. To neka rade neke druge institucije i apsolutno nemam ambiciju da se tome posvećujem na današnjoj sjednici. Ali, treba da budemo svjesni činjenice da je premijer susjedne države, koja je garant Dejtonskom sporazumu, imao namjeru da se pokloni žrtvama. Imao je dobru komunikaciju i razgovore sa majkama. I šta je dobio? Šta i kakvu poruku šalje Bosna i Hercegovina ovakvim događajem kakav je bio 11. jula u Potočarima? Kakvu? Ko će doći ponovo, ili ko će biti slijedeći? E to govori o porazu Bosne i Hercegovine, o porazu da danas ne znamo ko je odgovoran, o tome da imamo potpuno atrofiran stav bezbjednosnih institucija na nivou Bosne i Hercegovine i drugih institucija pravosudnog karaktera na nivou Bosne i Hercegovine. Šta su 49 naše institucije uradile do sada da bi se rasvijetlio ovaj događaj? To je tema Parlamenta, da se nikada nikome više ne ponovi ništa slično onome što se desilo premijeru Srbije. Šta smo mi kao institucije Bosne i Hercegovine uradili? U susret posjeti ... privedena su četiri, puštena četiri ... samo zato da bi se relaksirala ta relacija. Ja govorim o tome, o izazovima svih nas. Kakvu to mi poruku šaljemo. Ja ne želim nikoga da amnestiram za bilo što što je učino, bilo kome u periodu od '92. do '95. godine. Ali nemojmo da ne budemo svjesni činjenice da apsolutno institucije Bosne i Hercegovine ništa po ovom pitanju ... To bi bio međunarodni skandal. Ja pitam – da li će biti neko slijedeće godine ..., napada? Ako ne budu institucije bezbjednosti na nivou Bosne i Hercegovine i nadležne institucije ... reagovale hitno i donijeli odluke, ulazimo u još neizvjesniji period. Ja apelujem na sve nas da sad ne mjerimo dane gdje je neko bio i šta je neko, nego govorimo o onome šta je izašlo iz Bosne i Hercegovine tog dana i šta danas imamo u institucijama koje trebaju taj posao da rade, valjda u skladu sa zakonom, i da traže ko je odgovoran, ko je planirao, ko je izvršio, ko su izvršioci, itd. Nas plaši da toga sada u Bosni i Hercegovini nema. To nas podsjeća na neke druge događaje kakvi su bili, i mi smo svjedoci tih događaja da institucije bezbjednosnog karaktera i pravosudne na nivou Bosne i Hercegovine nisu ništa uradili. I zato smatram da neko pokušava da ublaži ono što se desilo. Naravno, treba pozdraviti i daljnji napredak ... razgovore. Neophodna je regionalna saradnja, neophodni su dobri odnosi. Bosna i Hercegovina ne može izbrisati Srbiju. Ja nemam namjeru da branim Srbiju, ja govorim ovdje o odnosima kakvi jesu. Ja imam ambiciju da govorim o tome, jer Srbija je garant Dejtonskog sporazuma i mi treba da vodimo računa o takvim odnosima, međususjedskim odnosima između Bosne i Hercegovine i Srbije. Šta je ko kada radio, imaju institucije koje će to utvrđivati i koje će donositi određenu vrstu odluka. Hvala vam.
Hvala Vama. Replika, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Prvo treba reći činjenicu i istinu i ne treba neistinito prikazivati Dejtonski mirovni sporazum. Vrlo jasno želim reći – Srbija nije garant Dejtonskog mirovnog sporazuma. U Općem okvirnom mirovnom sporazumu, ako ga neko nije pročitao neka ga pročita, piše da Opći okvirni sporazum potpisuju tri strane – Republika BiH, Republika Hrvatska i Savezna Republika Jugoslavija. I u kompletnom tom sporazumu i u svim aneksima možete naći samo termin – strana. To kako se došlo do te situacije da druga država bude strana za mir u međunarodno priznatoj državi to je tema za sebe, ali dakle nije garant. Pa kada već pozivamo se na Dejton, dajte onda da se i pozivamo na Dejton. Druga stvar, ovo je godina kada u julu mjesecu obilježavamo 20 godina od genocida u Srebrenici. Nijedan pravni akt, ni u Srbiji, ni u manjem BH entitetu nije usvojen, a koji znači priznanje genocida. Ali će ostati zapisano za sva vremena da je na 20-u godišnjicu genocida u Srebrenici u julu mjesecu, danas 22. jula Parlament države Bosne i Hercegovine izvinjavao se moralnoj vertikali, pod znacima navoda, Aleksandru Vučiću. Ja na to ne pristajem. I pozivam još jednom sve poslanike da ne pristanu na takav čin, pogotovo ne na 20-u godišnjicu, da čuvaju dignitet i dostojanstvo ove države. A ako ćemo ići politikom izvinjenja u parlamentima, onda 50 prvo treba neko da napravi izvinjenje za one policijske snage Škorpione koje je slao da ubijaju maloljetnu djecu u Bosni i Hercegovini i da ne pobrajam sve druge razloge.
Replika, zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Mladen Bosić. Izvolite.
Naša namjera je bila da iskoristimo to što je u Domu naroda napravljen dogovor i usvojeno pismo koje bi trebalo da smiri strasti koje su se uzburkale tim dešavanjem. Smatramo da je to veliki uspjeh da su svi jednoglasno u Domu naroda podržali bilo kakav tekst. Znači, uopšte ne ulazimo u kvalitet teksta, nego govorimo o samom činu dogovora da bi se smirila situacija. I sada imate situaciju da neki pokušavaju ovu temu, koja bi trebala da služi smirivanju odnosa unutar Bosne i Hercegovine, da iskoriste za podgrijavanje odnosa. I to nije slučajno i nije ništa neobično. Postoje evidentno, i uvijek su postojale, snage koje na politici konflikta prave svoju političku platformu. Traže od glasača podršku zato što su agresivni prema drugima, zagovaraju konflikt, i to je jasno iz ove diskusije sada ovdje. Ovo mi nismo uopšte, mi smo predlagači, mi nismo uopšte diskutovali do ove tačke. Mi smo očekivali da će ovo biti nastavak dogovora da na neki način pokažemo, evo da smo spremni na neki drugi način da krenemo dalje da rješavamo ova pitanja. I uopšte se ne čudim ovakvim diskusijama, uopšte se ne čudim što gospodin Bećirović na ovakav način pokušava ponovo da podgrije atmosferu, jer to je, on je jedan od tipičnih predstavnika koji očekuje podršku naroda na populističkim izjavama i sijanju mržnje prema drugima. I valjda je to jasno, iz posljednjih par mjeseci, na osnovu njegovih inicijativa. Mnogo lakše je pokrenuti pitanje Sutorine, o kojem ćemo mi ovdje tri mjeseca raspravljati, i ne znam koliko komisija imati ovdje da raspravljaju o tome, i koliko izgubiti časova i para, nego reći tamo radnicima u Tuzli na koji način da izađu iz onog siromaštva u koji su dospjeli raznoraznim okolnostima. Evo, ja apelujem na vas da ne koristite ovu dobru namjeru da se, na neki način, pokaže spremnost da sarađujemo i da smirujemo situaciju u regionu, da ne koristite za dalje zaoštravanje i za sijanje mržnje.
Hvala lijepo. Gospodin Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite.
Evo, replika na repliku, zapravo samo doprinosi da idemo dalje i da možda podgrijavamo svi zajedno strasti i da nemamo rješenja kako izaći iz ovoga. Zbog toga vas pozivam kolege da zaista naše diskusije danas budu u jednom pomirujućem tonu, bez obzira na različite stavove. Ali moja replika se odnosi zapravo na izlaganje gospodina Košarca. Naime, sigurno je da su sigurnosne službe podbacile kada je u pitanju obezbjeđivanje ukupne sigurnosti svih koji su bili prisutni taj dan u Potočarima i šire, ali, znate ja sam bio na licu mjesta i vidio sam to sve kako se i šta događa. Prilikom dolaska gospodina Vučića od Tvornice akumulatora do mezarja već je nastalo komešanje i temperatura se podizala lagano. I tada su sigurnosne službe trebale da presjeku posjetu, na način da zapravo se ne ide kroz uski koridor kroz prisutne građane, koji su ionako emotivno nabijeni bili čitav dan, da im se zapravo Vučić ne postavlja kao meta. Nažalost, na insistiranje nekih predstavnika, koji su zaduženi za sigurnost, Vučić to nije prihvatio. Jedno je 51 biti hrabar i proći kroz koridor, ali drugo je biti predstavnik jedne zemlje i učestvovati u narušavanju odnosa između dvije zemlje. Prema tome, ja mislim da ipak ima i on svoju zaslugu u svemu tome. I ovo što je Vijeće minsitara uradilo je sasvim uredu i korektno. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma, evo replika je gospodinu Košarcu. Mislim, gospodine Košarac, da imate dva aršina kada govorite na ovu temu. Evo, ja neću govoriti konkretno o tome šta se dešavalo 11. jula u Srebrenici, ali evo vi ste samo prije pola sata, kao predstavnik jedne političke partije i klub, odbili inicijativu gospodina Denisa Bećirovića da dobijemo informaciju Vijeća ministara BiH o intenziviranju, o napadima prema bošnjačkim povratnicima na području bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska, sa posebnim osvrtom na posljednji primjer brutalnog zlostavljanja Nermina Hanifića iz Kotor Varoši. Ako ovdje mi jesmo, a jesmo, ne samo predstavnici političkih partija, već i predstavnici, glas naroda, onda nama i ime Aleksandar Vučić i ime Nermin Hanifić trebaju značiti isto, to su Božija stvorenja. Pa, ako ćemo raspravljati na temu, o kojoj trenutno raspravljamo, o napadu na gospodina Vučića, onda ste trebali biti principijelni i podržati tačku dnevnog reda koju je predložio gospodin Bećirović i da raspravljamo o tome šta se trenutno dešava sa povratnicima u Republici Srpskoj, odnosno konkretno o napadu na gospodina Nermina Hanifića. Ali evo, ja ću nas još jednom upozoriti ovdje, da ovaj Predstavnički dom Parlamentarne skupštine nije imao snage da usvoji Rezoluciju o genocidu u Srebrenici. Normalno je da nema ni snagu da se duboko izvinjava onima koji su dijelom učestvovali u tom genocidu. Hvala.
Gospodin Zaim Backović, replika. Izvolite.
Hvala. Obzirom da je gospodin Košarac direktno mene spomenuo, ja mu moram naravno reći, mislim da me niste slušali. Ja sam se okrenuo prema ministru sigurnosti i rekao da tražim kao čovjek sve, apsolutno sve. I, volio bih da ste me pitali da li sam bio. Da sam imamo mogućnosti bio bih, ali sam bio uz bolesnu majku, da sam imao ikakve mogućnosti, nisam mogao da budem. Trebali ste da me pitate. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja se nadam da ... 52
Ne može, ne može tako.
Ali očito niste spomenuli datume koje sam ja rekao, na današnji dan 1993. godine, imate Izvještaj UNPROFOR-a, na Sarajevo je palo 3.600 granata. Uporedite sada datume snimaka i pogledajte na koji dan i datum je Vučić sa svojim partijskim kolegama iznad Sarajeva. Vrlo su interesantne koincidencije. Ne govorim ovdje o personi Vučiću, ja ovdje govorim o nečemu što je funkcija. On je ... ministar ili predsjednik Vlade Srbije, mogao je biti on ili bilo ko, ja o tome govorim. I apsolutno sam da se za tako nešto pronađu oni koji su to učinili. Ali nije Parlament taj i nije da se igramo i da svaku inicijativu koju podnesemo glasate apsolutno protiv. Recite mi, evo zašto ste protiv Denisove glasali, zašto ste protiv ove, zašto ste protiv one. Ja nemam ništa protiv o svemu da raspravljamo, ali apsolutno o svemu, zbog toga što će nam samo to dati šansu da izađemo iz ovog ćorskokaka u kojem, zbog naših budalaština, građani sve više trpe i sve lošije žive. I ako se ovako nastavi sve će lošije živjeti. A što se tiče Dejtonskog mirovonog sporazuma, ja sam, ...
Vrijeme. ZAIM
evo završavam, jedna rečenica molim vas, ja sam rekao ..., mi originala još nemamo, prevedite ga. I šta dalje piše dole u preambuli oko potpisivanja. To su umješači, oni koji su ukupno učestvovali na stvaranju u haosu u Bosni i Hercegovini.
Vrijeme. ZAIM
To su potpisnici, i oni se slažu da se zaustavlja rat.
Hvala Vam lijepo. Dajem pauzu do 15:00 sati. Pauza za ručak. Pozivam Grupu prijateljstva za Zapadnu Evropu na sastanak ovamo u salu 2/2, pozivam Komisiju za vanjske poslove da obavi svoj dio posla. Nastavljamo u 15:00 sati. Hvala vam. Nastavljamo sa radom. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković, koji nije ovdje, zatim, gospodin Damir Bećirović. Izvolite Damire, replika. 53
Ja bih replicirao kolegi Košarcu malo, jer čuli smo takve riječi kada se tiče, kada pričamo o radu bezbjedonosnih agencija. Ja sam uvjeren da je ministar sigurnosti učinio sve što je u nadležnosti njegovoj i ono što je mogao, ali kada govorite o agencijama za provođenje zakona na državnom nivou, Vi i lider Vaše partije i još neki lideri su odgovorni za nerad tih agencija. Jednostavno dozvolite agencijama da rade taj posao, dajte da imamo pravu koordinaciju između njih i dajte im nadležnosti da rade to.
Dobro, hvala Vam. Gospodin Momčilo nije tu još uvijek. Dakle, Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući.
Replika?
Da, ja imam repliku gospodinu Bosiću, ali prethodno nekoliko rečenica o ovome o čemu govorimo. Dakle, kao čovjek i kao poslanik u ovom Parlamentu nemam nikakvih problema da osudim napade na premijera Vučića, konačno pripadam partiji koja je već 11. jula uputila zvaničan protest protiv, odnosno zvaničnu osudu ovih nemilih događaja u Srebrenici. Najodgovornije smatram, naravno, one koji su pozvali gospodina Vučića garantujući mu mir, bezbjednost. I ti organi, to je prije svega Predsjedništvo, odnosno Vijeće ministara, su izrazili žaljenje, osudili i izvinili se. Ono što ja imam problem je prilično degutantan i da kažem ponizan odnos predlagača ove, ovih zaključaka koji ponovo traže da se i ovaj Parlament izjasni. Čemu se izvinjavati kada niti smo pozvali, niti smo garantirali, a osuđujemo. Dakle, ja hoću potvrditi osudu ovih događaja, i kao član Komisije za nadzor nad radom OSA-e sam to i učinio, dakle osudio sam te napade. I evo, otprilike je to ono što sam htio reći. Ono što Vama, gospodine Bosiću, hoću da kažem da nemate pravo baš olako etiketirati ljude, a kažete da Denis Bećirović izaziva popriličan nemir, nered, u redu, dakle to imate pravo, to ja bar mislim, iako ste to rekli tamo gdje to možete reći, iz jednostavnog razloga što Vaša partija i Vi niste podržali ono što, eto taj rušilac reda i mira u Bosni i Hercegovini je učinio predlažući Zakon o zabrani govora mržnje, odnosno izazivanja bilo kakve nacionalne netrpeljivosti. Imate prilike u narednom periodu da se popravite i da taj Zakon u Domu naroda i podržite.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Fehim Škaljić, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. 54 Bio sam u Srebrenici, vidio sam sve. To je ono što ne pripada domaćinu, što ne pripada komemoraciji, što ne pripada dženazi, to se nije smjelo desiti, bez razlike na sve okolnosti i bolne posljedice rata koje smo imali. To je posebno mjesto, posebna odgovornost, i neko je zakazao što se to desilo. Taj neko je vlast, dio vlasti u Bosni i Hercegovini, a i mi smo dio vlasti, zakonodavne, mi smo taj stožer demokratije, ... trebali bi da budemo. I s naše strane mora da bude zahtjev da se utvrdi šta je i zašto se to desilo, čiji su propusti, ko su nosioci odgovornosti i da se u tom smislu institucionalno reaguje. Vidimo da je to traljavo, vijeme prolazi nemamo efekata, a to samo bude dalje kontraverze nepotrebno. S druge strane, mi kao zakonodavni organ trebamo građanima i narodima Bosne i Hercegovine da probudimo nadu u bolju budućnost. Mi moramo da tražimo rješenja koja nas ne vuku nazad, nego treže odgovore iz prošlosti, odgovore za prošlosti i pravce i kretanje budućeg. Može bit da svima nama, dame i gospodo, u tom smislu treba da posluži primjer majki Srebrenice, onih čije su, sigurno, srca bolnija nego naša i koje su našle odgovore kako u datom trenutku ponudit ruku budućnosti. I to je ono o čemu moramo voditi računa. Vraćaćemo se mi na terete prošlosti, oni moraju da budu fokus našeg interesa, ali moraju da budu institucionalni. Zato mislim da je dobro da Parlament BiH, oba doma, bude jedinstven u stavu, da su to stvari koje Bosni i Hercegovini ne trebaju, da su donijele štetu i da jednostavno mi to moramo da osudimo, a pred nama stoji puno toga što moramo da radimo. Puno toga će biti zajedničko sa zemljama u regionu i u odnosu na sve terete dužni smo da nađemo odgovore. Mi ćemo, mi ćemo podržati stvari kakve su se i u Domu naroda generisale iz jedne proste potrebe, da se ono što je rečeno i da osuđujemo i da žalimo, ali ono što je poručeno iz Srbije da ovo neće uticati na budućnost, i da će zemlje tražiti rješenja zajedničkog napretka na evroatlanskom putu i putu u NATO. Mi u tom smislu smatramo da je potrebno se okrenuti budućim interesima ove zemlje, budućim potrebama njihovog stanovništva i naroda u Bosni i Hercegovini, a to je evropska perspektiva, to je ekonomski razvoj i to je saradnja. Incidenti ovi koji su bili u Srebrenici, koji su bili u Zvorniku, i koji su bili na drugim mjestima, samo nas odvlače i prave zastoj na onome putu koji je neophodan da učinimo i mi kao poslanici izabrani od građana i kao zemlja čija je perspektiva Evropa. Hvala.
Hvala Vama. Gospođa Milica Marković, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja ću se potruditi da vrlo kratko kažem svoje viđenje na ove prijedloge zaključaka i uopšte na ovu tačku dnevnog reda. Nakon više diskusija koje smo danas ovdje imali, slušajući sve to i razmišljajući o tome čovjek ne može da se otme utisku i da ne kaže da su neke diskusije ovdje, koje su danas plasirane i iznesene, prosto zastrašujući i opasne i da ne kaže, iako je to opoziciona stranka, kao i stranka kojoj ja pripadam, ali za SDP se definitivno mora reći – ne daj Bože više ikad da se vrate kao vlast na političku scenu Bosne i Hercegovine. Za njih je najbolje da budu opozicija, mada i kao opozicija su vrlo opasni za sve građane u Bosni i Hercegovini. Tužno je i žalosno ako oni koji su danas vrlo neprimjereno i negativno komentarisali predložene zaključke iz ovog materijala nisu vidjeli u ovom materijalu da on ustvari ima dobru namjeru i za Bosnu i Hercegovinu i sve njene građane. Nije problem samo u tome da li će se ovaj Parlament deklarisati i poslati izvinjenje drugom čovjeku jedne države, koji je došao sa dobrim namjerama 55 da se pokloni žrtvama i svim onima koji pate zbog tih žrtava, kao što je to i učinio u Potočarima, ali je problem ako se u ovoj zemlji ako neki poslanici i političari smatraju da se sa ovoliko arogancije, mržnje i bahatosti treba odnositi prema Srbiji, državi koja je, prije svega, potpisnica Dejtonskog mirovnog sporazuma, koja je država srpskog naroda, a znamo da je, da milion i 200 hiljada Srba živi u Bosni i Hercegovini i Srbija puno znači za Srbe u Bosni i Hercegovini. Ako se na toj, na taj način sa takvim gnušanjem odnosi, kao što se odnosi Denis Bećirović ili Zaim Backović, onda smo mi u velikom i opasnom problemu. Ono što ja vidim u ovom materijalu i ovim prijedlozima, iako to nije prijedlog SNSD-a, ali mi ćemo ga podržati danas, i kao što je rekao moj kolega Staša Košarac mi da smo pisali ovaj materijal mi bi smo ga još više proširili i bili vjerovatno još rigorozniji u traženju određenih stvari, kao što je pozicija ministra bezbjednosti koji tako se priča i govori u javnosti kao da se to ne tiče njegovog ministarstva i ništa nije preduzeo da bi neke stvari izveo na čistac. On naprotiv osuđuje funkcionere iz Republike Srpske, kao što je dirketor SIPA-e, kao što su neki drugi, navodno oni su krivi što se to desilo u Potočarima, a nisu krivi neki drugi koji su bili obavezni i odgovorni da predvide sve stvari. Kao što je zastrašujuće što gospodin Sokolović danas kaže, kad je Aleksandar Vučić vidio da ide kroz koridor ljudi koji će ga napasti trebao je da se zaustavi, da se vrati. Pa, šta su trebali da urade oni koji su trebali da ga proprate i da mu obezbijede da on sigurno dođe do mjesta na koje je krenuo. A da ne govorimo o tome da je bošnjački član Predsjedništva, gospodin Izetbegović, lično pozvao Aleksandra Vučića da dođe i lično mu garantovao bezbjednost i sigurnost na tom mjestu. Što se naravno nije desilo i nije ga ni pogledao kao dobar i pristojan domaćin na mjestu kad se sve to događalo Aleksandru Vučiću. Strašna je činjenica ako oni, koji su danas čitali ili nisu čitali ovaj materijal, ne vide da je ovdje namjera da se Bosna i Hercegovina distancira od svih oni huligana i onih koji bi željeli svojim incidentnim ponašanjem da naprave problem svim narodima u Bosni i Hercegovini. Tužno je ako ne vide neki u Bosni i Hercegovini da poslije događaja u Potočarima mnoge bezbjedonosne agencije u Evropi, u regionu, i šire, su i dalje karakterisale i markirale Bosnu i Hercegovinu kao mjesto i regrutni centar brojnih opasnih funadmentalističkih i radikalnih snaga koje se regrutuju za ISIL i šire. Dakle, ako vi niste vidjeli iz ovoga da Parlament kao demokratska institucija treba da se ogradi od svega toga i da, načinom da će se izviniti premijeru jedne susjedne države, kaže da se ograđuje od svega toga što se tamo desilo i od onih koji su počinioci toga, onda ja zaista mislim da su neki ljudi možda i zalutali u politici i da ne znaju šta im je raditi i šta im je činiti ovdje. To su vrlo ozbiljne stvari i o tome bi trebali svi ozbiljno da se bavimo i da razmišljamo o tome i da mislimo na budućnost i na dalji ishod svega ovoga. Strašno je ako danas neki poslanici kažu da možda Vučić nije ni trebao da dođe u Bosnu i Hercegovinu, jer je eto proizveo to što se desilo u Potočarima, navodno sad je Vučić krivi i zato što su ga ljudi tamo napali. To vam je isto kao kad čovjek obori čovjeka sa terase sa namjerom da mu uništi život i obori ga, a ovaj padne, a ovaj drugi kaže – pa eto, jesam ja njega oborio ali što se on nije dobro držao za ogradu vjerovatno ne bi pao i ne bi se to desilo. To su opasne stvari. Znači, desilo se, dogodilo se, ali mi se danas izmičemo i nećemo to da osudimo. Jel' neki ovdje misle u sali da mi nismo, da se nije moglo desiti i obrnuto kad su dolazili neki drugi državnici, kad je dolazio predsjednik Turske u Bosnu i Hercegovinu da se nisu mogli dogoditi slični ili isti incidenti. Ili kad je dolazila predsjednica Hrvatske. Da se razumijemo odmah, mi podržavamo i jedno i drugo što su došli i poštujemo to što su došli i poštujemo da su došli sa dobrim namjerama,
Vrijeme. 56
ali sve je prošlo u najboljem redu. Ali kad je trebao da dođe predsjednik Srbije tada je Bakir Izetbegović samoinicijativno i ne konsultujući se ni sa kim otkazao posjetu predsjedniku Srbije, a premijer Srbije kad je došao sad desilo se ovo što se desilo. Mislim da treba svi ozbiljno i debelo da se zamislite nad ovim, ne zbog Aleksandra Vučića nego zbog budućnosti Bosne i Hercegovine.
Hvala Vam, gospođo Marković, vrijeme je isteklo. Gospodin Zaim Backović, replika. Izvolite.
Uz dužno izvinjenje što se ponovo javljam, no opet sam prozvan imenom i prezimenom. Meni je žao što ne poznajete begraund mene i jako mi je žao ako mislite samo na period '92.-'95., ovdje nas još ima koji smo iz '92.-'95. bili u ratu i ponosim se s tim što sam bio. Ovdje sam ja govorio o svasvim drugim stvarima i potpuno ste pogrešno interpretirali ono što sam rekao, no to je Vaše pravo, poslanik za govornicom može da izgovori bilo koju riječ. Na današnji dan ja sam spomenuo, a sada sam gospodinu Košarcu, Vašem kolegi, pokazao, palo je, mogu i ovdje ako se može da se projecira, piše, ja sam rekao 3 600, tačno po zapisnicima tadašnjeg UNPROFOR-a 3.777 granata na Sarajevo. Ranjeno 600 i nešto ljudi, poginulo 40 i nešto. Među njima na današnji dan još jedini živi potomak iz moje poredice pored mene i brata, i na čitavom svijetu koliko nas ima nakon ovog rata ostalo nas je 9 mog prezimena. Ja sam o tome govorio. Govorio sam a da se slučajeno, sticajem okolnosti desilo, rekao sam uzmite da ne bi ste, pošto mi ne vjerujete, uzmite snimke imate ih na Jutjubu, nema na kom kanalu nemate, da se tog dana oko Sarajeva bila i jedna grupa ljudi iz Srbije. Koja grupa vi procjenite. Kad je u pitanju predsjednik ili premijer jedne države, poštujem beskrajno jer je to funkcija, ja ne govorim o personi, o ličnosti, o imenu, o čovjeku, nego o funkciji i apsolutno sam osudio sve što se je desilo, ali smatram neprimjerenim ovo se nikada nigdje nije desilo, pokušavao sam da tražim, istražujem,
Vrijeme. ZAIM
nikada, nigdje desilo da je jedan parlament države nakon incidenta da se izvinjavao.
Vrijeme, hvala Vam lijepo. ZAIM
Nikada.
Hvala Vam. Molim vas nemojte me dovoditi u situaciju, završavajte diskusije na predviđeno vrijeme. Gospođa Diana Zelenika, koliko vidim, je tražila riječ, ako je to to, jel'? Izvolite gospođo. 57
Evo, s obzirom da se javljam prvi put, sve vas srdačno pozdravljam. Ma evo, slušam ove diskusije, najradije bih se složila sa gospodinom Prodanovićem koji je rekao da bi to trebalo ostaviti za deveti mjesec, međutim nažalost, evo ipak se događa sada. Nisam se mislila javljati po ovoj točki dnevnog reda i raspirivati bilo što, međutim ja sam od onih 25, kako kažu, s desne ili lijeve strane koja je potpisala Rezoluciju o Srebrenici, smatrajući da svaki zločin treba procesuirati, ali nazvati imenom i prezimenom počinitelja takvih zločina, a ne stigmatizirati cijeli narod. I to je razlog zašto sam potpisala i uvijek ću potpisati nešto tako. Sada opet s druge strane osuđuje se čovjeka za koga pravosuđe nije nešto dokazalo. Molila bih da iste aršine primjenimo na sve, uz dužno poštovanje prema Vašoj osobnosti kao predsjedatelju, evo od početka od kako smo konstituirani iznesene su optužbe i Parlament se ovaj izjašnjava cijelo vrijeme da pravosuđe nije reklo svoje, pa Vi sjedite tu gdje sjedite. Opet s druge strane sad se priča o gospodinu Vučiću, ja ne znam da je njemu pravosuđe dokazalo tako nešto, ali je ipak predsjednik Vlade jedne države, i ono što cijelo vrijeme mi prolazi kroz glavu jeste da moramo poštovati to što se ipak radi o predsjedniku, premijeru Vlade jedne države. Evo imala sam stvarno za potrebu da kažem tako nešto, jer s jedne strane, kažem, rado sam potpisala i uvijek ću potpisati i osuditi bilo koji zločin, ali isto tako nećemo s jedne strane nekoga optuživati nedokazano, a s druge strane se pozivati na pravosuđe koje nije još uvijek dokazalo ništa. Hvala vam lijepa.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku četiri dnevnog reda, Ad. 4. Razmatranje informacija o upućivanju pisama generalnom sekretaru Ujedinjenih naroda i predsjedniku Parlamenta Kanade – prеdlagač: poslanica Aleksandra Pandurević I ova tačka uvrštena je na dnevni red u skladu sa odlukama Kolegija Doma i Kolegija u proširenom sastavu na jučerašnjim održanim sjednicama. Materijal ste dobili. U ime predlagača će se obratiti zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma, gospodin Mladen Bosić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Prvo moram da vam kažem da je ovo izuzetno važna tačka dnevnog reda. Ovdje se radi o budućim odnosima unutar Parlamenta i ovdje se radi, prije svega, o povjerenju. Znači, minimalna doza povjerenja je potrebna da bi bilo šta funkcionisalo. Povjerenje je nezgodna stvar jer treba jako puno vremena da bi ste ga izgradili, a rušite ga u jednoj sekundi ili u jednoj minuti. Jako drugo treba da mi dođemo do nekog zajedničkog stava koji bi trebao da bude u interesu 58 svih nas, ali zato jednim nesmotrenim gestom možete da vratite sve na početak, i to vidimo ovih dana, vidimo ovih mjeseci. Znači, naša volja je bila dobra, i želja je bila dobra, da pokušamo da stvaramo drugačiju atmosferu, a onda vidite da na bilo kojem događaju, prije svega političari koji žele na populističkim fazonima da dobiju podršku, mogu sve da vrate unazad nekoliko godina, čak i deciniju unazad. I mi se sad nalazimo u vrlo čudnom periodu koji je opasan. Ova tačka dnevnog reda znači je priča o povjerenju i o zloupotrebi, prije svega o zloupotrebi institucije Parlamenta, odnosno Predstavničkog doma BiH. Nemam uopše namjeru da pričam o bilo kakvom sadržaju tog pisma koje je otišlo prema Ban Ki-munu, niti o sadržaju pisma koje je otišlo predsjedniku Kanadskog parlamenta. Znači, tema ove tačke nije to, nije političko mišljenje, niti politički stav, tema ove tačke je da li je zloupotrijebljeno, odnosno da li se neko lažno predstavio u ime Predstavničkog doma Parlamenta BiH, da li je neko iznio stavove kao stavove Parlamenta BiH koji su ustvari lični stavovi i koji nemaju veze sa odlukama Parlamenta, a upravo to se desilo. Ja ću biti direktan, Denis Bećirović je organizovao prikupljanje potpisa kao podrška dokumentu koji je otišao prema UN-u na način da svako ko je pročitao taj dokument i to pismo smatra da su to stavovi Predstavničkog doma Parlamenta BiH. Nemam ništa protiv bilo čijih ličnih stavova, čak ni protiv stavova grupe poslanika, da li je njih 10 ili 25 uopšte nije bitno, ja ovdje pričam da li je neko uzeo sebi pravo da se predstavlja kao Parlament, a iza toga ne stoji odluka Parlamenta BiH. Znači, imamo situaciju da je sa zvaničnim memorandumom Parlamenta BiH, sa zvaničnog faksa Parlamenta BiH, uz saradnju sa, odnosno službama Parlamenta BiH proslijeđen falsifikat dokumenta. Ako neko proslijedi zaključke u Ujedinjene nacije koji kažu, u prvoj tački – Predstavnički dom Parlamenta BiH smatra to i to, u drugoj tački – Predstavnički dom Parlamenta BiH tvrdi to i to, u trećoj – Predstavnički dom Parlamenta BiH, itd., i u svim tačkama, u svih šest tačaka isti početak rečenice, pa jasno je što se desilo. Neko, a ja tvrdim Denis Bećirović, se lažno predstavio kao Parlament BiH, u saradnji sa službama Parlamenta praktično pokušao da obmane Savjet bezbjednosti, odnosno kome je poslano to pismo Ban Ki- munu. Priča oko toga nema prečat, pa nema pečat, ko još udara pečat na dokumente, nije to, nije to uopšte uslov vjerodostojnosti. Mi tražimo da se ovaj slučaj sankcioniše i da se osudi. U suprotnom to će biti jasan signal da ovdje svako, ili većina koja nije kvalifikovana većina za donošenje odluka, ili grupa poslanika, može da šalje pisma, zaključke i da se predstavlja kao Predstavnički dom Parlamenta BiH. U drugom slučaju, u slučaju pisma podrške koje je otišlo prema predsjedniku Kanadskog parlamenta, opet nisam iznenađen, inicijator svega toga je Denis Bećirović. U tom slučaju je, takođe prekršena statutarna i svaka druga ovlaštenja Komisije za spoljnu politiku. Tamo jasno piše – akte koji ne idu na Parlament, odnosno akti koji su završni, doneseni na toj Komisiji, znači ne može slati Komisija za spoljne poslove pisma prema bilo kojem parlamentu ili prema bilo kome, ukoliko to nije izglasano na način kako je to predviđeno za funkcionisanje Parlamenta. Za one stvari koje idu na Parlament sa Komisije potrebna je prosta većina, za ono što je završni čin i završni zaključak Komisije potrebno je donijeti odluke u skladu i na način kako to donosi Predstavnički dom. I to je jasno u Poslovniku o radu i to nema nikakve dileme. Vi možete vršiti pravničke ili bilo kakve druge egzibicije da pokušate da dokažete kako to nije tako, ali to je tako i vrlo dobro znate da je to tako. U Pravilniku o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH piše, evo pročitaću vam – Komisija za vanjske poslove Predstavničkog doma i Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda, u daljem tekstu komisija nadležna za vanjske poslove, u realizaciji međunarodnih aktivnosti Parlamentarne skupštine brinu o: a) Redovnom dostavljanju izvještaja kolegijima s prijedlogom njihove dalje distribucije. Znači u aktu, u Pravilniku Doma 59 naroda i Predstavničkog doma piše da sve ono što ide prema napolju, a mora proći preko Kolegija. I situaciju da je šest, odnosno pet članova Komisije za spoljnu politiku sa 3 glasa za, potpisao jedan od zamjenika, bez obzira, bez ikakvog pokušaja dogovora i usaglašavanja, jasno vas upućuju na lošu namjeru. Znači, ne diskutujem uopšte o sadržaju bilo kojeg dokumenta, ali ako ovaj Dom ne osudi očiglednu praksu i ne sankcioniše očiglednu praksu da je, da su uzurpirane ingerencije Predstavničkog doma, onda mi ne možemo više imati povjerenje u radu ovog Predstavničkog doma. I ovdje, molim vas ukoliko neko pokuša da brani ovo što se desilo, nama je jasno da tu nema saradnje, zato apelujem na vas da se izdignemo svi iznad ličnih gledišta i ličnih mišljenja i da vidimo možemo li raditi prema pravilima koja su propisana za rad i za donošenje odluka. U suprotnom posljedice će biti veoma teške i nepovjerenje koje postoji će biti još dublje. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Denis Bećirović ima riječ. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Dakle, vidim da se kolega Bosić temeljito pripremao za ovu tačku dnevnog reda, međutim argumente koje je ponudio su argumenti koji stoje na staklenim nogama. A posebno mi je žao što u ovoj zgradi Parlamentarne skupštine BiH kolega Bosić prijeti, najavljuje neki pakao, govori o opasnostima, nesagledivim posljedicama, itd., itd. Nemojte to raditi kolega Bosiću, Vi znate koji čovjek, na mjestu na kojem ste Vi, predsjednika SDS-a je to ovdje radio. Zaboravite tu priču, a i ako prijetite da Vam odmah kažem niko Vas se ne boji. To je pod broj jedan. Dva, ovo pismo je potpisalo 25 poslanika Predstavničkog doma i piše ovdje u tom pismu – želimo vam uputiti zaključke koje podržava i koje je potpisala većina poslanika ovog Doma, tačka. Mi da smo htjeli napisati ovo što Vi inputirate, mi bi napisali ovo je odluka Pradstavničkog doma i onda bi gospodin Džaferović to potpisao sa protokolom, sa pečatom. To nije urađeno i to je činjenica i nemojte da obmanjujete javnost. Sljedeća stvar, otkud toliko, kolega Bosiću, dvostrukih aršina kod Vas, šta bi Vi željeli? Da jedni mogu pisati u ovoj zemlji, a drugi da ćute. To što Vi imate potrebu da se sada pravdate gospodinu Dodiku, pa da dokazujete svoj patriotizam, to Vi radite, ali nemojte uvoditi dvostruke aršine. Kako je to član Predsjedništva BiH i predsjedavajući Mladen Ivanić prije nas poslao pismo UN-u, na osnovu koje odluke Predsjedništva, prema kojem Poslovniku Predsjedništva? Evo Vam ovdje Poslovnik Predsjedništva, član 9., član 10., da vam ne čitam kako se tamo odluke donose. Otkud mu pravo da on iznosi svoj stav? Zašto pošteno ovdje niste rekli, evo gledamo se u oči, kako se potpisao Ivanić kada je poslao to pismo, da li je uopšte sazvao sjednicu Doma, da li je razgovarao sa kolegama? Za ove zaključke barem se zna da su bili predmet rasprave prije nego što su poslani, dobili su podršku većine i danas će se u drugom krugu o njima izjašnjavati, a Ivanić je poslao da čak nije obavio ni raspravu. Ali Vi, kolega Bosiću, ne želite da o tome govrimo, Vi bi da uvodite neke dvostruke aršine. Kako se može dogoditi da predsjednik entiteta šalje pisma UN-u, da li je razgovarao sa podpredsjednicima entiteta? On predstavlja sve građane i narode po Ustavu RS-a, da li je konsultovao druge narode kada je to slao, kada to svake godine šalje? Nije. 60 Govorite o memorandumu, hoćete li ovdje da izvadimo papire i dokumente da vidite kako su članovi Kolegija iz RS-a, koji su sjedili na mjestu gdje Vi danas sjedite, slali određena pisma i na kojem memorandumu. Kakvi su to sad dvostruki aršini? A ako je Vaša namjera, a očigledno da jeste, da Ivanić može pisati, da Dodik može pisati, da mogu drugi pisati, a mi da ćutimo, e to neće moći. Moramo uvesti jednake aršine i početi pošteno i otvoreno govoriti ovdje. Dalje, spominjete neke sankcije, ja Vam predlažem da ne spominjete sankcije i to dobronamjerno Vam to predlažem. Vi ste član Kolegija već 8 mjeseci, možete li izaći ovdje reći Parlamentu za tih 8 mjeseci koliko ste razriješili i završili presuda Ustavnog suda BiH, a obavezni ste da to uradite? I zaustaviću se tu, da Vam ne pričam dalje o toj temi. Vi bi, je li, utvrđivali odgovornost za 25 poslanika, ali ne biste za neke druge stvari, Vi bi to da selektivno radite. Razmislite malo i Vi o ovim stvarima, nije to baš tako jednostrana priča. Ima ona i lice i naličje.
Vrijeme.
A što se tiče, danas ste rekli da raspirujemo neku mržnju, itd. ja sam predlagač i ovaj Parlament je usvojio inicijativu da do kraja godine donesemo Zakon o zabrani izazivanja vjerske, nacionalne i svake druge mržnje.
Vrijeme, vrijeme, gospodine Bećiroviću.
Vi niste glasali, ali očekujem da kada taj Zakon dođe do kraja godine da ćete podržati takav zakon i na djelu ...
Hvala Vam na odgovoru na repliku.
pokazati ko je protiv mržnje.
Replika, gospodin Bosić. Izvolite.
Evo vam dokumenta koji je otišao u UN. Zaključci, prva tačka .../čita na engleskom/... Druga tačka ista, sve isto. Vi ste se lažno predstavili, ovo je prevara. Ovo je klasična prevara, jasno je šta stoji iza ove namjere. Drugo, ja ne štitim Ivanića, ja ovdje pričam o instituciji u kojoj ja učestvujem i za koju sam ja izabran. O tome šta je Ivanić pisao, šta je pisao Izetbegović i šta je pisao Dodik, postoje institucije koje treba da se brinu o tome. Zašto dva člana Predsjedništva ne stave to na Predsjedništvo kao tačku dnevnog reda, ako to nije bilo nešto uredu. I usput da vam kažem 61 Ivanić se nije lažno predstavio. On je napisao da on piše to pismo, on se nije krio iza institucije Predsjedništva. On nije rekao Predsjedništvo BiH je donijelo zaključke ili smatra to i to. Prema tome, to nema nikakve sličnosti. A i da ima nešto, u Predsjedništvu postoje dva člana Predsjedništva iz druga dva naroda za koje sam siguran da bi reagovali da je nešto problematično. Drugo, ja nisam prizivao nikakav pakao. Pazite, govorio sam minutu prije vas i svi ljudi su čuli šta sam rekao, ali Vi očigledno čujete nešto drugo što Vi želite da čujete. Ja nisam optuživao, ja ne tražim sankcije za 25 poslanika. Ne mogu poslanici imati sankcije, pogotovo ne ako su prevareni. Ja tražim odgovornost za onoga ko ih je doveo do ove situacije, ko je organizovao ovu situaciju. Nisu se Vama poslanici, ovih 25 poslanika potpisali ispod ovog dokumenta koji je falsifikat, nego su vam se potpisali na prazan list papira. Prema tome, sankcije se odnose na onog ko je organizovao, ko je prevario i na one iz službi koji su dopustili da mimo procedura i mimo svojih ovlaštenja pomognu da to bude prikazano kao zvaničan dokument Predstavničkog doma Parlamenta BiH.
Hvala lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dobar dio je rekao već gospodin Bosić od onog što sam mislila reći. Ako neko kaže u svom zaključku – Parlamentarna, Predstavnički dom to i to. Član 4. stav 3. Ustava BiH jasno kaže kako Predstavnički dom donosi odluke. Niko od nas ovdje prisutnih, uopšte ne ulazimo u sadržaj pisma, ne može reći ni potpisati nešto što čak i glasi: Predstavnički dom konstatuje da je danas srijeda i da je napolju jako toplo, ukoliko to nije izglasano u ovom Predstavničkom domu. Gospodine Bećiroviću, znamo, poznato nam je iz razgovora s kolegama da su Vam na povjerenje, ne znajući da ćete napisati Predstavnički dom, dali svoje potpise bjanko. Nije sporno, mi dole potpisanih 25 poslanika iz Predstavničkog doma smatramo, niko to ne spori, imate apsolutno pravo, ali nema, niko ovdje ne može reći Predstavnički dom, da je to stav Predstavničkog doma od nas. Pa šta ćemo, evo da se nas 13 sad skupimo i da kažemo da Predstavnički dom podržava referendum o Sudu i Tužilaštvu koji je raspisao Milorad Dodik, a od kojih bi odustao. Jer takvim ponašanjem se daje legitimitet i ovakvom ponašanju s druge strane. Ako govorimo o pismima koje je slao, a na koja aludirate, moj kolega Tadić, meni je žao ovdje mnogo novih kolega koji vas dovoljno ne poznaju kao mi koji smo već ovdje sjedili, da, moj kolega Tadić je pisao. Ali znate zašto je pisao? Zato što ste vi u ime ovog Parlamenta pisali i predsjedniku Švedskog Parlamenta zašto javni njihov televizijski sistem prikazuje film. I čovjek je, da spasi obraz ove zemlje, jer ste vjerovatno pomislili da i on ima uticaj kao tad što je SDP imao uticaj na Federalnu televiziju i diktirao priloge, da i on diktira priloge na Švedskoj televiziji, pa je Ognjen Tadić za vama, kuće štaće lijepo poslao pismo predsjedniku Švedskog Parlamenta
Vrijeme. 62
u kome je napisao da mi pozdravljamo slobodu medija i da se čak ni u ovoj zemlji ne miješamo u slobodu medija.
Hvala Vam gospođo Pandurević. Gospodin Damir Bećirović, replika. Izvolite.
Gospodinu Bosiću samo. Meni je drago da čujem da ovdje pričamo o povjerenju, ja bih volio da vidim to povjerenje i u nekim drugim pitanjima. Ali mi smeta kada čujem da se okrivljuju ljudi koji rade u tehničkim službama, koji rade svoj posao. Mislim za to nije ni vrijeme, nije ni prostor. Ako ćemo uzeti iskreno i pogledati i Zapisnik sa Komisije za vanjske poslove, znamo da je ona u ingerenciji sekretara Predstavničkog doma, da Mišljenje o tome nije došlo i da su ljudi radili svoj posao. Zato ako treba da diskutujemo, da raspravljamo, dajte da raspravljamo između nas, a ne svaljivati problem na ljude koji su tehničko osoblje, koji rade svoj posao i koji su servis parlamentarcima.
Hvala lijepo. Diskusija, gospodin Momčilo Novaković.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege. Nesporno je da ovdje svak radi svoj posao. I u ovom slučaju je svak radio svoj posao. Jedni su potpisivali, jedni su slali sa faksa, jedni su naređivali ovim drugima da pošalju, jedni su vjerovali da će to neko pročitati, drugi možda i nisu ali su se priključili zato što bi bilo loše da ih nema na tom spisku, itd, itd. Znači, svi ovdje rade svoj posao. Samo što raditi posao ne znači raditi kako treba posao. I mi o tome govorimo. Jesu li svi radili svoj posao kako treba ovdje? A evidentno je da nisu. Ja sam maloprije kad sam govorio onako više, ne znam ni ja, kad sam predlagao da formiramo onu posebnu istražnu grupu, i sad bi predložio kolegi Bećiroviću da se kandiduje za člana Predsjedništva. Mislim da bi to bila idealna prilika da sve ovo što smo danas čuli o Predsjedništvu, čovjek u praksi realizuje i da pokaže kako to Predsjedništvo funkcioniše kao jedinstven organ, kako svi misle na isti način i kako se svi ponašaju u skladu sa Ustavom. Nije to do sada uspijevalo članovima Predsjedništva, ja vjerujem da bi to tad uspjelo članovima Predsjedništva, kad bi se on tamo nalazio. Nemojte ljudi da raspravljamo o Predsjedništvu. Tamo postoje jasno definisana pravila igre. Je li neko prekršio ili nije, oni o tome nek odlučuju. Na kraju krajeva nemamo pravo na to. Možemo kritikovati u medijima, ali ovdje u Parlamentu na to nemamo pravo. Ovdje su najmanje dvije činjenice potpuno jasne. Prva, da je došlo svjesno do obmane međunarodnih institucija, pokušaja. Odmah da se razumijemo, niko nikog nije ovdje obmanuo jer niko ovo nije ni pročitao. Nije ovo ni pisano da neko pročita, nego je pisano zbog domaće javnosti, da se piše, svako je 63 valjda znao ko je ovo potpisao da ovo nikad niko neće pročitati, a pogotovo ne Ban Ki-mun i njegovi službenici. Kao što pretpostavljam da su i ovi ljudi u Predsjedništvu znali da će to, iako bude pročitano, adaktirati se bez nekog značaja. Dakle, pokušaj obmane, nažalost je više nego evidentan, i s druge strane omalovažavanje ove institucije. Ključna stvar je da je ovaj Parlament omalovažen time što je 25 ljudi reklo da su oni Parlament. Ne smeta meni ako neko od vas omalovažava ovu instituciju. Ne dok sam ja u njoj, ne smeta mi zato što ću se ja boriti ovdje, ne zbog ove institucije, nego zbog toga što mislim da mi ovdje možemo svi svoje interese kroz borbu zadovoljiti. I svoje, kad kažem svoje mislim na interese naroda i interese izbornih baza koje su nas izabrale. I sad sa te strane nama je Parlament važan, i mislim da bi i vama svima koji ste ovo potpisali trebao biti važan. Ja na to pismo, sa te strane, prije svega, gledam, mnogo manje sa strane načinjene štete nekom narodu ili ne znam ni ja, jer toga nema, evidentno, a ima štete ovom Parlamentu u kome, evo i ja nešto radim. Kad se govori kao posljedica ovoga postavlja se pitanje odgovornosti. Nije moguće da nema odgovornosti. Nemoguće je. Znači, samo po sebi je nemoguće da nema odgovornosti. Ta odgovornost može biti odgovornost službenika i može biti politička odgovornost. Odgovornost službenika će se lako utvrditi. Iako vidim da u onim pismima svi imaju neko opravdanje, ali će se ona utvrditi lako. Zna se ko je šta morao provjeriti, zna se ko je šta smio narediti bez provjera, ko je morao provjeriti prije nego što je naredio. Zna se ko je mogao imati uvid je li to donešeno na Parlamentu, a ko nije mogao od tih ljudi koji su to tamo radili. Valjda su to sve znali. I to ćemo mi utvrditi lako. Kad se radi o političkoj odgovornosti ona se naslanja na ono što sam maloprije rekao, a to je uvažavanje institucije u kojoj se mi ovdje nalazimo. Tu političku odgovornost utvrđujemo mi ovdje, ili ne utvrđujemo. Ako je možemo utvrditi utvrdit ćemo, ako ne možemo nećemo je utvrditi. Hoće li javnost razumjeti to što ćemo mi ovdje donijeti ili ne donijeti zavisi od toga kako će oni koji to rade javnosti prezentovati. Činjenica je, i to me ono posebno, neću reći iritira,
Vrijeme, vrijeme gospodine Novakoviću.
ali zabrinjava, jeste da, umjesto da kažemo ljudi, izvinjavam se završit ću s ovom rečenicom, umjesto da kažemo – ljudi hajte napisali smo to tako kako smo napisali, možemo li sjesti sada da ovu priču završimo jednom i da krenemo u neke druge, a ne da se mi branimo i napadamo Predsjedništvo u svoju odbranu.
Hvala Vam. Gospodin Mirsad Mešić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, želim replicirati svima onima koji dovode, uključujući i želje gospođe Milice, koji dovode zapravo SDP u bilo koji kontekst koji ima veze sa rušilačkom politikom. Naravno da to niti ima smisla niti je to tako. Kada sam potpisao ovo pismo koji smo uputili Ban Ki-munu, ja i 64 većina poslanika, koji su to radili, niti smo naivni, niti smo nedobronamjerni, ali smo izrazili svoj stav i naglasili da je to stav tih ljudi. Dakle, moj lični povod, nisam ni mislio niti imao namjeru da se izjašnjavam o Rezoluciji Velike Britanije u Vijeću sigurnosti, ali kada je član Predsjedništva to uradio na način kako jeste, ja sam shvatio da i ja lično moram reći svoj sud. I zamislite da poslanici, njih 25, na čemu će pisati taj svoj odnos prema nekakvom pitanju, pa neće ga pisati na toaletnom papiru nego će ga pisati na memorandumu. A koliki je to prekršaj, uzmite pa pročitajte Zakon o grbu, Zakon o pečatu, zakon koji uređuje kancelarijsko poslovanje pa ćete vidjeti da zapravo memorandum ne predstavlja nikakav oficijelni dokument ukoliko on nije verificiran, autoriziran, itd. Dakle, niti je nikakav presedan napravljen, jer je to bila uobičajena praksa i u prethodnim mandatima da se poslanici, članovi Kolegija, obraćaju raznim institucijama i da zbog toga ne trpe niti bilo kakvu štetu. Nije nam namjera bila da zamijenimo Parlament niti smo toliko blesavi da mislimo da smo mi Parlament. Nismo Parlament, mi smo grupa ljudi koja je legalno i legitimno izrazila svoj stav.
Hvala lijepo. Gospodin Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Pa vidite, kada govorite o legitimitetu ili legalno izraženom stavu onda biste ga morali izraditi na način kako se to radi u Parlamentu, ne može na drugačiji način. Dakle, ovdje je očito da se radi o prevari Denisa Bećirovića sa namjerom. Ja potpuno vas razumijem kad vi kažete da niste naivni. Tačno niste naivni, jer u pismu se piše između ostalog, većina poslanika. Ne kaže se kvalifikovana većina već većina poslanika. Samim tim vaša namjera je potpuno jasna da prezentujete kako je Parlamentarna skupština većinom utvrdila zaključke koje ste poslali. Dakle, masu je ovdje svega onoga o čemu je gospodin Bosić govorio i drugi diskutanti i definitivno, dakle mi je jasno ono što je činjenica i ono što definitivno će se desiti, ukoliko ne bude reakcije nas koji sjedimo u Parlamentarnoj skupštini, ovo je po meni antidejtonsko djelovanje. Vi ovdje ne želite da ja učestvujem u radu Parlamentarne skupštine. I ja sam narodni izabrani predstavnik u ovom Parlamentu, i ja treba da budem konsultovan prilikom izrade bilo kakve vrste dokumenta koja treba da izađe iz ove Parlamentarne skupštine. Postavljam pitanje zašto mene podcjenjujete kao pojedinca? Što niste meni ponudili takav papir da i ja razmotrim taj papir, da vidim šta piše u tom papiru, da ga razmotrimo ovdje u Parlamentarnoj skupštini. Dakle, vi radite na izgradnji nepovjerenja a ne povjerenja u ovoj Parlamentarnoj skupštini. Postavlja se pitanje kako ćemo mi mnoga bitna pitanja, koja dolaze pred ovu Parlamentarnu skupštinu, rješavati ako ćemo rješavati na način kako to vi rješavate, a ja vam tvrdim da rješavate kako ne valja. I kakva je ovo uopšte poruka ljudima koji žive u ovoj zemlji? Da ćemo raditi ovako kako vi to radite. Ako budemo tako radili bojim se da ćemo doći u daleko veći problem u kome se sada nalazimo. Ono što sam, ja moram da kažem da ono što sam čuo danas ovdje u ovim klupama, ja, vjerujte mi, da mi je neko prije rekao da ja imam stav prema Denisu Bećiroviću kakav sam imao, rekao bih – ne, nije to ta osoba, to je osoba koja je iz socijaldemokratske priče, to je potpuno druga priča. Moram vam reći da sam zaprepašten s ovim što sam čuo od Denis Bećirović ovdje u klupama Parlamentarne skupštine.
Hvala lijepo. Gospođa Hanka Vajzović, replika. Izvolite. 65
Hvala lijepa. Ja ću kratko samo jedan osvrt na ono što smo u više navrata mogli čuti kako je riječ o pokušaju obmane, svjesnom pokušaju obmane, a budući da sam i ja jedna od onih 25 sa spiska, hoću kazati samo da ne prihvatam da je to obmana i pokušavam naći prave riječi zašto ne mislim tako, zašto ne mislim da jeste obmana. Prvo, riječ je o vlastoručnim potpisima. Svi smo se mi, niko nije ništa lagao, mi smo se svi potpisali. I u tom pogledu ne bi se moglo govoriti o nekom falsifikatu. Drugo, 25 zastupnika se potpisalo i nije se željelo prodati pod Parlament, prislonjen je uz ove zaključke je prikačen uz taj spisak. Što znači da opet nije riječ o obmani, niko ništa nije iza leđa nekom radio, mi se potpisali, neko je tamo dodao taj spisak, uostalom to čini nekih 60% ovog Parlamenta, 25 zastupnika je otprilike ta mjera. Pa, u tom pogledu ne mislim ni da treba kriviti zajedničke službe, jer su oni servis ovom Parlamentu, ako je stvarno dalo 25 ljudi ovdje svoje potpise, stalo iza ovog teksta, onda je valjda, valjda su te službe dužne da to urade. Zvanično nije išlo, koliko ja znam nije bilo, nije prošlo ni kroz protokol, ništa, nego je usluga koja je tražena to je i urađeno, tako da ne mislim da bi trebalo kriviti zajedničke službe. Ako treba ovdje raspravljati onda smo tu.
Hvala lijepo. Gospođa Milica Marković, replika. Izvolite.
Replika ili bolje rečeno ispravak krivog navoda je na izlaganje gospodina Mirsada Mešića koji je rekao da su rušilački i opstrukcionistički postupci SDP-a želje gospođe Milice. Ne radi se tu, gosodine Mešiću, o mojim željama nego se radi o defakto vašim postupcima. Denis Bećirović je jedan, ja mislim jedini predsjedavajući u istoriji ovog Doma koji je kao predsjedavajući bio smijenjen u prošlom sazivu zbog svojih istupa ovakvih kakve sad imamo na djelu i ovdje na raspravi. Zbog svojih pisanija i slanja pisma na razne strane svijeta bez znanja Parlamenta kao predsjedavajući tog Doma. I mi smo ga u prošlom sazivu, za kolege koji su prvi put u ovom mandatu, mi smo ga smijenili tada kao predsjedavajućeg Doma zato što je to radio. Ali Denis Bećirović je to danas nastavio u mnogo žešćoj i opasnijoj formi i varijanti. I usput da kažem, kad se radi o odgovornosti o ovim postupcima, tu je evidentno da se radi o političkoj i disciplinskoj odgovornosti. Politička odgovornost je na strani Denisa Bećirovića, a disciplinska je kod onih službenika Parlamenta koji su učestvovali u ovome i izdejstvovali sve ovo. Nemoguće je da je sekretar Komisije za spoljnu poslove znao, a zna na koji način funkcioniše Komisija za spoljne poslove, i kada je dovoljna prosta većina a kada moraju biti zastupljeni poslanici sva tri konstitutivna naroda, dakle kad se radi o konačnim odlukama Komisije za vanjske poslove koji ne idu na usvajanje na plenarno zasijedanje Doma, tada moraju biti zastupljeni predstavnici sva tri naroda. To nije bio slučaj u donošenju ove odluke kad je donesena za Kanadski Parlament da se uputi pismo zahvalnosti, ali je sekretar Komisije prešao preko toga i pustio da to tako prođe. Njegova dužnost je bila da upozori članove Komisije na to. To se nije desilo. I šta je sad tu, kakva je tu nepoznanica, čija je tu disciplinska odgovornost? Pa jasno je sve, samo je naravno pitanje da li neki hoće da im je to jasno ili prelaze preko toga kao što su prelazili preko mnogo težih stvari i ozbiljnih stvari u ovoj zemlji. Pa naravno danas se postavlja pitanje ko razvaljuje ovu zemlju, dobro je rekla koleginica 66 Pandurević, najbolje, pravi model kako se Bosna i Hercegovina razvaljuje je ovo šta radi Denis Bećirović.
Hvala Vam lijepo. Gospodin Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici. Moja replika se odnosi na uvaženu koleginicu Hanku Vajzović. Dakle, jutros sam rekao, nažalost da smo mi igračke u rukama različitih manipulacija uključujući i odluke moćnih, kada je u pitanju odnos prema Bosni i Hercegovini. To se nažalost pokazalo i u ovom primjeru. Dakle, mi pričamo o nečemu što apsolutno nije sporno. Ja ne osporavam da se bilo ko može bilo kome obratiti, ali ne pod lažnim, dakle, ili podacima ili memorandumom, niti lažnim manipulacijama različitim brojkama. Ja uopšte ne osporavam da je 25 više od polovine od 42. To apsolutno nije sporno. Ali nakon ove rečenice trebalo je nezavršiti rečenicu, već staviti zarez i reći da to jeste većina Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, ali da ovo mišljenje i odluka nisu u skladu sa Ustavom BiH, niti sa Poslovnikom Predstavničkog doma, te odražava stav isključivo grupe potpisanih. I nemam ništa protiv da takvo pismo bude i pod memorandumom. Dakle, to je potpuno jasno. Zbog čega je to važno? Vidite dragi prijatelji šta se desilo poslije 11., danas je 22. juli, sve je isto, ali stepen nepovjerenja u Bosni i Hercegovini mnogo je dublji. Ja ga ne želim da produbljujem u bilo kom smislu kroz ovu diskusiju. Kakva je odluka bila? Pa vidjeli ste. Nemoj da budemo naivni, šta je moglo biti od '92. do '95. u ovoj zemlji? Pa, valjda ste toga svjesni. Da li mi treba zlu i nesreći u ovoj zemlji da doprinosimo ili da gradimo povjerenje i mir? To je jedno pitanje. I druga stvar, kada pominjete druge institucije, vidite ja imam primjedbu na Predsjedništvo. Ja smatram da je Predsjedništvo BiH bilo u obavezi da se odredi prema ovome. Zašto to gospodin Ivanić nije uradio? Nije moja nadležnost da ispitujem. Ali sasvim je jasno da je on u skladu sa Poslovnikom o radu Predsjedništva postupio kao što je i gospodin Dodik
Vrijeme, vrijeme.
niti u ime Parlamentarne skupštine, niti u ime Predsjedništva BiH.
Vrijeme gospodine Prodanoviću. Hvala Vam.
Dakle, pokušajmo na takav način rješavati i izaći iz ovog problema i nemoguće je da ne postoji odgovornost o ovom pitanju.
Hvala Vam lijepo. 67 Gospodin Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Ja hoću da kažem svojoj uvaženoj koleginici Hanki Vajzović da je problem u onome što je prikačeno. Kao nešto je usput prikačeno uz neki dopis koji smo svi mi, naravno saglasni, odnosno ne svi nego svih 25 saglasni, pa je nešto prikačeno. To nešto što je prikačeno je problem. Nije problem ono što nije prikačeno. Dakle, ono što je potpisano je legitiman stav 25 ljudi u ovom Parlamentu i nesporno je, mi ne sporimo. Ali je prikačeno da je, piše tamo Predstavnički dom. E to što je prikačeno je danas problem i o tom raspravljamo. Radi budućih odluka ovog Doma, mi moramo imati povjerenje jedni u druge, da nema prikačenih stvari. Znači, da se ništa ne kači osim onog što je danas doneseno ovdje na Parlamentu. Jer molim vas, evo ja čitam recimo Sektor za međunarodne odnose. Kažu ovako – Sektor za međunarodne odnose i protokol Parlamentarne skupštine je servis parlamentaraca, te shodno važećim aktima u obavezi je raditi sve poslove koje im se u tom smislu izdaju. Sektor za međunarodne odnose je servis Parlamenta, ne parlamentaraca pojedinačno, što naravno ne spori da će izaći u susret i parlamentarcima i pomoći sve ono što je u skladu sa aktima Parlamenta. Dalje, imamo ovdje dopis sekretara Zajedničkih službi koji traži od Ministarstva vanjskih poslova da odmah diplomatskim putem uputi pismo na navedene adrese. Nije valjda da sekretar Zajedničkih službi nije znao da to nije donešeno na Parlamentu. Ali ako nije znao, bilo bi dobro da nam kaže kako je moguće da sekretar Zajedničkih službi ne zna šta je donešeno na Parlamentu. Pazite, možda i ne mora znati, ali je vrlo indikativno da Kolegij sekretara, recimo, nema tu vrstu komunikacije sa Parlamentom, odnosno sa domovima Parlamenta.
Hvala Vam gospodine Novakoviću. Gospođa Hanka Vajzović, replika. Izvolite.
Hvala. Samo imam potrebu pojasniti ovo što je kolega Prodanović osvrnuo se na onih 60%. Zapravo sam htjela time kazati kako zajedničke službe ili onaj ko je servis, na zahtjev nekih 25 ljudi koji čine 60%, hajde molim te to profaksaj, pošalji ili šta, nije išlo zvanično ni kroz protokol, ni na bilo koji drugi način, normalno je da su poslušali i da su to uradili. Hoću kazati da ne bih okretala ikakvu, ako uopće ovdje ima krivnje, ja se ne osjećam nimalo krivom, ali ova čitava rasprava opet ide u tom pravcu hoćemo li tražiti u administraciji greške i krivnju, hoćemo li se mi sami ovdje osjećati koji smo potpisali krivima, hoćemo li okriviti kolegu Denisa Bećirovića da sručimo na njega, a da zaboravimo da ni ovdje u ovom Parlamentu nije prošao, na drugim mjestima jeste, nije prošla ni Rezolucija o genocidu koju je upravo pokrenuo kolega Denis Bećirović. Sad se sve na njega sručilo da je on krivac, pa evo ne znam na šta će, u svakom slučaju govorila sam o administraciji koja je servis ovom Parlamentu, i idalje ne mislim da su oni krivi u ovom slučaju.
Hvala lijepo. Diskusija, diskusija, šta je sad, replika, gospodin Lazar Prodanović. Izvolite. 68
Nema potrebe da polemišem, mislim da se razumijemo. Nemojte govoriti o procentima, nemojte govoriti o brojevima. Govorim o Poslovniku i Ustavu BiH. Dakle, molim vas govorim o Poslovniku Predstavničkog doma i Ustavu BiH. I nemojte mi reći da je tu tehnički neko odgovoran a da ne postoji politički stepen odgovornosti. Dakle, ovdje sasvim oni koji su pravili Ustav, odnosno predlagali Ustav BiH, znaju oni kakvi smo mi. Nemojte da mislite da bi to bilo drugačije da mi ne znamo šta bi se moglo desiti. Ali ja govorim, hajte da ..., vi ste se zahvaljivali, recimo govorite o Rezoluciji ovdje. Znate šta, sad ću vam reći otvoreno, zemlje kojima smo se zahvaljivali zbog Rezolucije, nažalost revolucija unutar Bosne i Hercegovine o nesuglasju doprinose destabilizaciji ove države. Doprinose destabilizaciji ove države koliko god govorili da je to nešto civilizacijsko pitanje. Zbog čega? Pa, zbog toga što mi i dalje stepen nepovjerenja izgrađujemo. I reći ću vam nešto, te zemlje su usvojile još neke druge rezolucije koje nikada u ovoj zemlji ne bi mogle proći i također su mnogo više i veće civilizacijsko pitanje. Ovdje u ovom Predstavničkom domu ne bi mogle proći. Ja sam to rekao, neću da polemišem. Nažalost, to je tako. Ali dajte, o nečemu o čemu nismo saglasni da vidimo šta možemo uraditi više od toga, ali ovdje je zloupotrijebljen Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, prekršen je Ustav BiH i prekršen je Poslovnik o Predstavničkom domu BiH. Dakle, nema nikakve dileme. Šta ste napisali, uopšte vam ne želim osporiti. Pravo na slobodno mišljenje je svakoga, ali ovo nije stav Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, niti po Poslovniku niti po Ustavu BiH. Ako radimo to idemo u anarhiju.
Hvala lijepo. Gospodin Jasmin Emrić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vijeća ministara, ministrice, sve vas srdačno pozdravljam. Kako bi, evo što objektivnije sagledali kontekst u kojem je došlo pismo gospodinu Ban Ki-munu i kojeg sam ja potpisao svjesno, nije me nitko obmanuo, znao sam šta to znači, a to znači da ja izražavam svoj stav i ono što sam ja htio kao poslanik da podržim i da podijelim sa cijelim svijetom, pa i sa gospodinom Ban Ki-munom koji možda nije to pročitao, ali to je njegov problem. A šta sam ja to potpisao? „Poštovani gospodine generalni sekretaru, Vaša ekselencijo, prošlo je 20 godina od genocida nad bošnjacima u Srebrenici i ovog 11. jula mnoge žrtve će naći svoj konačni smiraj u Memorijalnom centru u Potočarima, a porodice, rodbina, prijatelji i veliki broj dobronamjernih ljudi će odati počast žrtvama najvećeg stradanja u novijoj istoriji svijeta“. Ja sam ovo potpisao svjesno i nije me gospodin Bećirović mogao obmanuti. Ali sam također potpisao: „Dozvolite da vas upoznamo da je 25 poslanika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH iz svih konstitutivnih naroda i iz reda ostalih, nedvojbeno dalo podršku Inicijativi Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske za usvajanje Rezolucije o genocidu nad bošnjacima u Srebrenici“. Dalje smo potpisali: „Uvjereni smo da će pravdoljubivi svijet poučen odlukom Međunarodnog suda pravde u Hagu, ali i opredijeljen za izgradnju pravednije i bolje budućnosti za sve građane svijeta prepoznati i prihvatiti one vrijednosti koje čovječanstvo treba da učini mnogo humanijim i pravednijim. Želimo Vam ekselencijo i ovom prilikom izraziti 69 naše najiskrenije uvažavanje i uputiti Vam zaključke koje podržava i koje je potpisala većina poslanika ovog Doma“. Kao što se vidi iz ovog propratnog pisma nigdje ne stoji da su ovo zvanični zaključci Predstavničkog doma, nego se gospodin Ban Ki-mun upoznaje da je to stav samo 25 poslanika ovog Predstavničkog doma i ničiji više. Nigdje se nije navelo da je Predstavnički dom usvojio ovakve zaključke, nego oni su samo kao izraz naših stavova i onoga što smo mi potpisali. Nema riječi o namjernoj zloupotrebi, nema ovdje riječi o namjeri izazivanja bilo kakvih tenzija, već jednostavno o iskazivanju tog stava nas, našeg stava kojeg smo mi osjećali pred 20. godišnjicu, pred obilježavanje 20. godišnjice genocida nad bošnjacima u Srebrenici. To smo mi osjećali i mi smo to htjeli podijeliti sa cijelim svijetom i sa gospodinom Ban Ki-munom na taj način kao poslanici koji predstavljaju dio građana Bosne i Hercegovine, koji su nama dali povjerenje, koji su meni dali povjerenje i koji od mene traže da ja upoznam cijeli svijet sa onim stavovima koje oni dijele samnom, i ništa više. Ovdje ne trebamo dizati tenzije, trebamo situaciju objektivno promatrati i pokušati u kompletu sagledati sve okolnosti i cjelokupan tekst i jasno je ovdje predstavljeno da je to samo 25 poslanika i oni su imenično pobrojani i dali svoje potpise bez bilo kakve namjere da se situacija i dalje zaoštrava i bez bilo kakve namjere da se u ovoj Bosni i Hercegovini, pa možemo reći, prekida taj jedan pozitivan impuls koji je krenuo, koji osjećamo i koji trebamo nadograđivati. I mislim da je to obaveza sviju nas da, evo i nakon obilježavanja 20. godišnjice stradanja u Srebrenici prepoznamo prioritete, zajednički djelujemo i radimo u svjetlu one izjave koju smo svi predstavnici svih političkih stranaka potpisali, a to je da ćemo graditi evropski put Bosne i Hercegovine i da ćemo osigurati svojim građanima bolji život. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Ja sam se javio namjerno sad za repliku zato što nemam puno replicirati, bojim se da kasnije ne imadnem potrebu za replikom pa da budem u mnogo goroj situaciji, a ovako sad nemam više pa sam miran do kraja ove rasprave. Dakle, sve ovo što je rekao kolega Jasmin Emrić izuzev jedne svari ja potpisujem. Znači, to je njegovo pravo, ljudi izrazili svoj stav, taj stav je nesporan, nismo ga podijelili zajedno, da jesmo pisalo bi onda Predstavnički dom, s obzirom da ga nismo podijelili zajedno, znači to je stav 25 ljudi. I ništa ne bi bilo sporno da je tamo umjesto što piše Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH iskazuje poštovanje i razumijevanje itd., da stoji mi iskazujemo, ili nas 25, ili mi dole potpisani, ili gore potpisani, iskazujemo, pa je rečeno šta iskazujemo, pa u drugom opet iskazujemo i tako pet šest stavova u kojima mi iskazujemo to što iskazujemo, a što nismo nažalost mogli obezbijediti kroz funkcionisanje institucije Predstavničkog doma. Mi danas ne bi imali nikakvo pravo da o ovome raspravljamo na ovaj način. I mene ne zanima ništa drugo osim zloupotrebe ovog – ovo Predstavnički dom iskazuje itd. To je ono što mene muči, što ja hoću s vama sutra da donosim odluke. Mnogo teške odluke nas čekaju u naredne tri godine ako mislimo ozbiljno ići ka EU. I moram imati povjerenja, ako ništa bar u one koji su sa nama u većini, puno povjerenje da neće ponovo neko nešto ovako uraditi. I zbog toga 70 mi je lično, znači, važno da rezultat ove rasprave bude zaštita ovog Parlamenta. Na koji način i kako to, ne mogu ja odlučiti niti predlagač ove tačke, to mi svi ovdje odlučujemo. Ali se ovaj Parlament mora zaštiti od ovakvih stvari. O tome ljudi govorim čitavo vrijeme, ništa drugo.
Hvala lijepo. Diskusija, gospodin Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ovo je česta praksa da se na ovakav način neko nekome obraća. Dakle, to su radili pojedinačno članovi Predsjedništva, radili su to članovi Kolegija, posebno u proteklim mandatima, radi to nekad predsjedavajući komisija, ovdje u ... iznesu stavovi. Mi počesto na ovim ovakvim stvarima, ovaj, trošimo naše dragocjeno vrijeme i ovdje u Parlamentu i kvarimo atmosferu koja nam je važna da bi mogli se baviti onim stvarnim problemima koje imamo u zemlji. Ja mislim da danas ovdje svako ko je diskutovao, kad sagleda tu svoju jezičku formulaciju koju je iskoristio, može se kazati da je bio u pravu, ali povodom ove diskusije danas i ove tačke dnevnog reda ja mislim da je korektno kazati nekoliko činjenica. Jedna je da je ovo što je urađeno uradila grupa poslanika, 25 ljudi, drugo, da ovo nije odluka Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, to su činjenice i ne trebamo se mi ovdje varati jedni druge kad mi znamo šta je zapravo stvarna istina. Treća stvar, ne mislim da treba službenike ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH sad na njih svaljivati tu krivicu i optuživati njih, pogotovo ne sankcionisati te ljude, zato što možete zamislite kako bi se recimo osjećao bilo ko od nas da je ovaj zatražio od službenika, koji ima obavezu da odgovori na zahtjev određenim poslanicima da uradi neki tehnički dio posla, da mu recimo taj službenik to ne uradi. Ali ovo svima nama treba da služi kao, kako bih rekao, ... i opomena. Mi ovdje trebamo vraćati povjerenje. I ovdje je u pravu kolega koji je diskutovao prije mene, Novaković, dakle posebno unutar vladajuće većine. Mi moramo naći način kako ćemo prije nego što se bilo ko od nas uključi u neku od ovakvih inicijativa napraviti neki međusobni dogovor da to ne bi proizvelo probleme u funkcionisanju vladajuće većine i o mogućnosti da vodimo zemlju. Zato što ćemo mi, ili ćemo skupa nešto pozitivno napraviti u ovoj zemlji ili ćemo svi skupa imati štetu i neće, nakon određenog perioda svi ćemo, prvenstveno kao parlamentarna, ova vladajuća većina, biti osuđeni od ljudi i kažnjeni od građana na narednim izborima. Dakle, ponavljam, najvažnije nam je ovo unutrašnje povjerenje, trebamo danas konstatovati ove tri stvari koje sam maloprije spomenuo i mislim da se stvarno trebamo okrenuti ovim važnim životnim pitanjima. I evo, ja na kraju koristim priliku da se zahvalim i svojim kolegama iz SNSD-a koji su nas počastili prisustvom na ovoj tački dnevnog reda. Posebno mi je bio onako, kako se kaže, pozitivan i nadahnut Lazar Prodanović. I drago mi je da su ovi ljudi danas ovdje.
Hvala lijepo. Gospodin Staša Košarac ima riječ. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 71 Mislim da smo mi duboko svjesni situacije u kakvoj se našao Predstavnički dom. To je vidljivo iz konstatacija i izlaganja mnogih kolega, neko više ..., neko manje, ali ono što je potpuno jasno da je Predstavnički dom zloupotrijebljen, i ono što jeste dodatno problematično jeste da je to učinjeno na međunarodnoj sceni. Nimalo naivno se ne dešavaju neke stvari u veoma kratkom vremenskom periodu. Moramo biti svjesni činjenice da je ovdje, prije svega u Parlamentu, bila predložena rezolucija o Srebrenici koja nije dobila podršku. Imamo situaciju da je napisano pismo zahvalnosti Parlamentu Kanade u veoma kratkom vremenskom roku, imamo situaciju da je napisano pismo Ban Ki-munu, isto tako u jednom kraćem vremenskom periodu i naravno na kraju, nažalost, imali smo to što smo imali kada je u pitanju pokušaj ubistva predsjednika Vučića. Očigledno da je akter mnogih tih inicijativa bio jedan poslanik, čije je legitimno da iznosi svoje političke stavove, kao što smatram da ste imali legitimn o pravo da iznesete svoj stav o određenom pitanju i nikad od nas nećete biti, na neki način, kritikovani kad iznesete svoj legitimni politički stav ali u skladu sa Poslovnikom, Ustavom i svim ostalim dokumentima, koji treba da proizvode povjerenje ovdje u Bosni i Hercegovini. Meni se čini da nizom ovih aktivnosti se nije proizvodilo povjerenje, naprotiv, i mislim da je to loše. S druge strane imam pravo da iznesem politički stav, a to je, i da podijelim tu dilemu sa svima nama ovdje, da li Parlament, odnosno Predstavnički dom ima kapacitet da danas utvrdi da postoji politička odgovornost. Da li to imamo? Ili ćemo to prebacivati na neke administrativne odgovornosti, neke disciplinske odgovornosti ili ne znam ni ja šta, na nekog ko je pritisnuo „start“ na faks-u, itd., itd. Ja mislim da je uloga Parlamenta da utvrdi političku odgovornost. Isto tako mislim da na ovaj način nije ništa dobro proizvedeno za Bosnu i Hercegovinu, na način kako je ovaj dokument otišao u Savjet bezbjednosti, naprotiv, pojačana je doza nepovjerenja, potpuno pojačana doza nepovjerenja. Mislim da, toga moramo biti svjesni ako želimo da se razumijemo, da se i u nerazumijevanju možemo civilizovano ponašati i tražiti neka rješenja koja su optimalna za sve, ali naravno opet u skladu sa i Ustavom, Poslovnikom i svim ostalim aktima koji su dodatni mehanizam za proizvodnju povjerenja i dobrih odnosa u ovoj zemlji. Pa, ja moram da kažem da je gospodin Bećirović rekao vrlo dobru stvar prilikom rasprave o trećoj tački dnevnog reda, a to je da niko nije bio naivan ko je to potpisivao i da su poslanici koji su to potpisivali svjesni šta su potpisivali. E, upravo je naša reakcija takva i upravo smo mi danas iz tog razloga na sjednici, zato što i mi nismo naivni jer dobro prepoznajemo šta stoji za ovakvog dokumenta. Gospodine predsjedavajući, Vi niste predsjedavajući etažnih vlasnika niti boćarskog kluba, ne može se desiti da iz Predstavničkog doma izlaze ovakve stvari kakve su izašle. Možete da se ljutite, možete da se ne slažete, ali to je krajnje nedopustivo i želim da to Vama adresiram. Ja nisam siguran da li postoji sad potpuna spremnost u većini okupljenoj oko vlasti da to podrži, možda i dio izlaza u strategiji vladajućih struktura da to bude neko iz opozicije kriv, i neka tamo daktilografkinja ili ne znam ni ja ko. Ja mislim da ste Vi politički odgovorni za ono što izlazi iz Predstavničkog doma, Vi predsjedavate, Vi predsjedavate. S tim u vezi želim da predložim, u ime Kluba poslanika SNSD-a, tri zaključka, a to je: 1. Predstavnički dom smatra da je upućivanjem pisma, 25 poslanika, generalnom sekretaru UN-a Ban Ki-munu svjesno ... prekršen član 4. stav 3. tačka d) Ustava BiH kao i članovi 85. i 153. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. 2. Predstavnički dom smatra da predsjedavajući Doma Šefik Džaferović u tom svojstvu ali i kao potpisnik spornog pisma snosi političku odgovornost za kršenje Ustava BiH i Poslovnika Predstavničkog doma, zbog čega ne može da predsjedava Domom i treba da bude smijenjen sa te pozicije. 72 3. Predstavnički dom poziva nadležne organe da utvrde postojanje eventualne krivične odgovornosti zbog očigledne zloupotrebe položaja i memoranduma Predstavničkog doma, te podržava utvrđivanje svake druge odgovornosti za slanje ovoga pisma generalnom sekretaru UN-a Ban Ki- munu.
Vrijeme.
Ja koristim priliku da ... stručnoj službi dostaviti ovo i, naravno, onog trenutka ...
Vrijeme.
kad se bude izjašnjavalo da se izjašnjava i ...
Hvala Vam. Gospodin Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Ja sam čovjek koji nikad ne dozvoljava da pričam o sporednim stvarima, pokušavam uvijek da se vratim na suštinu. Suština ove teme, ove rasprave nisu ni pisma, ni memorandumi, ni rezolucije, ni potpisi, suština je da 20 godina nakon Dejtona, 20 godina nakon genocida u Srebrenici, nakon presude Međunarodnog suda pravde, dakle najvišeg pravnog organa na planeti, i dalje imamo poricanje i negiranje genocida. I to je suština. Da smo spremni svi ovdje da prihvatimo sudsku odluku suda UN-a, a svi smo poslanici države koja je punopravna članica UN-a, ne bi bilo ni pisma niti bi bilo danas ove rasprave. I to je suština. Sve drugo su sporedne priče na koje neki pokušavaju da skrenu a da mi ovdje zaboravimo suštinu. Ovdje je pravo pitanje jesmo li spremni kao poslanici države članice UN-a da poštujemo odluku suda UN-a. To što poslanici iz RS-a ovako diskutuju moram reći vrlo uporno i disciplinovano koordinirano to i nije loše. Vidite kako s druge strane ovdje samo pokoji se javi za riječ, većina ćuti i tako ćute godinama, a vi ste došli u poziciju da donesete odluku da možete izvršiti secesije 2017. i da rušite ustavni poredak. I da ima imalo sreće danas bi se raspravljalo o tome a ne bi ovo ni ušlo u dnevni red. Ali eto, prolazi vam, tako je kako je, je li. Što se mene lično tiče, neko me je pokušao braniti, uvažena kolegice Hanko nema potrebe za tim, pa ja sam ponosan na svaki zarez u ovom pismu. Ja sam vam inicijator, organizator, potpisnik pisma.
Vrijeme.
Evo, vrijeme mi isteklo a htio sam još toga da kažem. Prema tome, nema nikakvih problema.
Nemojte sada, kad bude bilo više vremena onda ćete. 73 Gospodin Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Poštovane kolege. Naravno, šutim jer ne želim da uputim ni jednu grubu riječ i pokušavam da nađem šta da kažem. Mi smo se ovdje zabavili čitav današnji dan potpuno perifernim i ... stvarima, a ono što život znači preskačemo i gazi nas. I u ovoj državi je sve bolje stanje, sve su veći prihodi, sve je više zaposlenih, sve se manje priča o onome što je bilo '92.-'95., sve se, sve se, sve se, i na kraju će građani da ustanu i da pometu sve nas, jer to je svugdje na svijetu tako kad im dođe ne do grla nego do usana. Sad počinje da ulazi u usta da se dave. Što se mene tiče – da, potpisao sam, potpisao sam ga kao čovjek, kao građanin ove zemlje i kao građanin zemlje koja je glasala kada je formiran Međunarodni tribunal za bivšu Jugoslaviju i svojim potpisom garantirala da će prihvatati sve njegove odluke. Kao što su to uradile i one države koje su potpisane na onome što se zove ..., mirovni ugovor, sporazum, prevedite kako hoćete. I potpisao sam kao čovjek koji se zalaže da će sve ono što je učinjeno na ovim prostorima sa aspekta genocida, zločina, bilo kakvog nanošenja boli ljudima, osudi. I tu neću stati, ja ću to uvijek podržavati. A obzirom da ovo nije dostavljeno kao odluka Parlamentarne skupštine, nego kao mišljenje, stav, nazovite to kako hoćete, grupe od 25 poslanika ja ne vidim razloga zašto mi toliko ovdje raspravljamo. Šta ako sad nas 10 poslanika iz zadnje klupe, izuzev gospodina Novakovića, koji su u opoziciji, pošalju Evropskom parlamentu da sve ono što oni rade u ovom Parlamentu se naglašava, ne usvaja, ne daje im se da im idu tačke dnevnog reda, nijedan amandman im ne može proći, nijedan stav im se ne usvoji, i ovdje treba da služe samo kao biljke, da bi ovdje za mikrofonom nešto govorili a onda u proceduri dizanja ruku budu apsolutno preglasani, i tražimo nešto, kako to da i mi imamo neka prava, jer ovo se zove Predstavnički dom, ovo se ne zove Dom naroda u kojem su definisane ingerencije Doma naroda. I ovdje se osjećam kao poslanik svih građana Bosne i Hercegovine. Najveća greška naša ovdje je što činimo da od vrha države, a to je od Predsjedništva, ljudi kada zasjednu i dalje su predsjednici političkih opcija a ne članovi Predsjedništva BiH. I onda se to sve spušta i ide piramidalno do dna. Pa je onda Izetbegović predsjednik, koga? Bošnjaka. Čović, koga? Hrvata. Ivanić, koga? Srba. Zar to nije Predsjedništvo BiH. Predstavnički dom, koga, je li svih u ovoj državi ili svako da vuče na svoju stranu? Ja ću uvijek podržati nešto što se zove pravo na stav, pravo na mišljenje, pravo i na vlastito izražavanje i neću nikada podleći bilo kojoj vrsti pritiska, ucjene ili bilo čega. To nisam naučio i to neću nikada raditi.
Hvala lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Kao što reče gospodin Backović ne znam koliko je ljudi zaposleno u posljednje vrijeme, ali znam ako ovaj Parlament nastavi tavoriti kao što tavori ovih prethodnih par sjednica, a uglavnom tavori jer se ovdje pojavljuju neke inicijative uvaženog kolege Bećirovića za koje i sam zna unaprijed da neće proći, bojim se da će svi završiti kao SDP. Od najvećeg poslaničkog 74 kluba spasti na partiju koja jedva što pređe cenzus. Ali dobro, on dobro radi svoj opozicioni posao, njegovo je da baci kosku i da se onda mi s jedne i s druge strane glođemo oko te koske, da igramo ko je veći patriota, ko više štiti Bošnjake, ko više štiti Srbe i Republiku Srpsku, jer nema šta drugačije. SDP je 4 godine bio u vlasti i šta imamo. Mene čudi recimo da nismo imali inicijativu ovdje gospodina Bećirovića da formiramo istražnu komisiju koja će utvrditi koliko je Miodrag Škrbić i SDP uzeli na nabavci ličnih karata, vi znate ko je Miodrag Škrbić je li tako, a to je glavni finansijer SDP-a, koliko su uzeli, onaj što je dobio 104 miliona tender za nabavku ličnih, ne tender, bilo je bez tendera, da dobije ugovor bez tendera, za nabavku ličnih dokumenata. Koliko je na taj način otuđeno iz budžeta i koliko su oštećeni i Srbi i Hrvati i Bošnjaci. I zašto recimo od Škrbića nabavljamo vozačke dozvole po 4 marke a lične karte po 12? Kažu čip, po 16, kažu čip vrijedi 12 maraka. Ja ne vjerujem da mi imamo uopšte čip u ličnoj karti. Hajde da to uradimo, hajde da vidimo recimo, da sprovedemo istragu, evo ne morate ovdje u Federalnom parlamentu, koliko je centimetara asfalta, ono što SIPA radi, ukradeno. Tako se bori za Bosnu i Hercegovinu tako što se borimo protiv kriminala, tako što se otvaraju radna mjesta. Ovakve stvari koje se rade neće otvoriti ni jedno radno mjesto. Meni je žao što uvaženi kolega Ahmetović nije tu jer bi vam on o mnogo tome i tom zaklinjanju o Srebrenici svima rekao. Evo, ja vas pitam koliko je sredstava Vlada Federacije za vrijeme SDP-a uložila u Srebrenicu, koliko je radnih mjesta otvoreno u Srebrenici? Niste ni jedno radno mjesto otvorili. I svaka čast načelniku Ćamilu Durakoviću kako se sam bori gore za onaj narod da neko ostane. Zbog ovakvih stvari u ovoj zemlji više niko ne želi da živi, zbog ovakvih stvari iz ove zemlje bježe mladi ljudi i Srbi, i Hrvati i Bošnjaci. I ovakve stvari uništavaju budućnost ove zemlje. Pošto imate, uvaženi kolega Bećiroviću, jako mnogo energije da šaljete ovdje inicijative koje prođu zahvaljujući tom jer kolege iz SNSD-a nisu bile tu, pa onda u Savjetu ministara se pate i pišu neke zakone koji će nam doći ovdje i opet pasti, zamislite to je nevjerovatno i energija, i vrijeme i resursi utrošeno, bez veze bačeno u vodu, ja vas pozivam da tu energiju usmjerite u neke konstruktivne stvari, u nešto oko čega se možemo ovdje dogovoriti i što će donijeti boljitak svim građanima, što će donijeti i onim u Diti u Tuzli. Evo, njihovim problemom nisam čula ikad da se bavite. Zašto se tim ne bavite? Šta misle građani o politici SDP-a i o toj politici koju ste vi promovisali i prethodne 4 godine rekli su na izborima. Svoj broj ličnih glasova ste smanjili za 150%. Pa valjda vam to treba biti jasna poruka građana da trebate malo napraviti politički zaokret, jer idete dole, ne idete gore. Preispitajte malo svoju politiku, spustite malo lopticu. Nemojte toliko negativnih inicijativa, dajte nešto pozitivno, konstruktivno, nešto što će donijeti stabilizaciji odnosa u ovoj zemlji, što će nam dovesti radna mjesta ovdje, što će stvoriti neku perspektivu u ovoj zemlji, a ne neke jalove priče. Niti vi možete ukinuti Republiku Srpsku niti možete nešto promijeniti, ali možemo zajedno srušiti i ono malo povjerenja koje postoji u ovoj zemlji. Dajte, budite jednom, Vi ste suviše mlad čovjek za toliko negativne energije koje nosite u sebi.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Denis Bećirović.
Ja moram reći ja kad slušam uvaženu poslanicu Pandurević, a znam ovdje da sam opozicioni poslanik, to izgleda kao da je ovdje, u ovoj klupi sjedi neki čelnik države koji kroji sve živo, drugi ga slušaju. Što Vi toliku meni moć dajete, a nemam je, to je sad posebno pitanje. Ako hoćete da mi naškodite i nije Vam baš nešto previše mudra teza. 75 Kad govorite o ekonomiji, pa evo, imali smo na prethodnoj sjednici, predložio sam da donesemo Zakon o dijaspori, i to isključivo iz ekonomskih razloga. I odbili ste, nećete. Dakle, nemojte spominjati tezu ekonomije. Treća stvar, za razliku od nekih drugij ja uopšte ne nasijedam na te optužbe, etikete, nemam nikakav problem da Vi pišete kolumne, da optužujete, da izmišljate, samo to nastavite, radite i dalje. Nisam ni prvi ni zadnji u zadnjih 25 godina koji je izložen takvih etiketama. Ovdje je i Izetbegović Alija bio opasni islamista i prvi predsjednik SDP-a Duraković opasni fundamentalista, Jovan Divjak je izdajnik, Ganić je zločinac. Ja sad mogao bih pobrajati cijeli dan koliko ljudi je dobilo etiketu. Ja samo mogu reći jadan onaj ko nasjedne na tu priču. Dakle, slobodno Vi to pričajte ali jednu stvar ..., ja se niti sam kad pravdao SDS-u niti ću se kad pravdati SDS-u. A Vi znate i zašto se SDS-u neću nikada pravdati. Ako treba neke sankcije imati zato što se zalažete za državu spreman sam i na to. Na uvrede sam spreman da ih sve oćutim, a uostalom, i s tim završavam, nisam spreman na ćutanje kada vidim da se razbija moja država Bosna i Hercegovina. Mogu i ne biti u politici, fala Bogu, za razliku od nekih drugih, imam svoj posao i zanimanje bez politike, ali ćutati nikada neću.
Gospođa Aleksandra Pandurević, replika. Dajte molim vas da privodimo kraju ..., trebamo sjednicu završiti.
Bože sačuvaj da mi želimo da se Vi nama pravdate gospodine Bećiroviću, ja znam da se Vi pravdate Miloradu Dodiku, ono kad smo onomad pokrenuli inicijativu za Vašu smjenu pa kad ste otišli u Laktaše, gospodin Košarac je čini mi se bio svjedok tog kako ste se pravdali onako i dodvoravali Miloradu Dodiku. Dovoljno, ne morate nama, dovoljno ... A da li ste bitni, pa nije bitno da li ste bitni u mojim očima, ... kad smo, čini mi se da je to bila 2012. godina, vrijeme godišnjih odmora, dali ste neku izjavu, ja sam bila na godišnjem odmoru, ujutro u pola 10 na plaži novinari zovu, kažu – Bećirović rekao to i to, kažem ja – pa dobro, pokrenućemo inicijativu za njegovu smjenu. Znači toliko. Nakon toga gospodin Bećirović daje izjavu – zahtjev za moju smjenu je došao iz Beograda, projektantni rušenja Bosne i Hercegovine su u Beogradu, ovi iz Republike Srpske koji to rade rade sve po nalogu Beograda. Vi ste rekli gospodine Bećiroviću da ste bitni. I naravno, tu je poređenje, sa Hamdijom Pozdercem ... uporedili.
Hvala lijepo. Gospodin Borislav Bojić.
Pa, ja ću vrlo kratko. Ovaj, gospodine Bećiroviću, vidite kad Vi kažete moja država, ja hoću da kažem moja država, a kada budemo se odnosili ... da je to naša država onda će možda od nje nešto i biti. A sve dotle dok Vi sebi uzmete pravo da u ime države obraćate se na adrese na koje obraćate i radite to što radite budite sigurni da ćemo teško ovu ovakvu zemlju, kakva jeste, ... [[ne čuje se od predsjedavajućeg]] onu državu koja je, prije svega funkcioniše na bazi Ustava, zakona i Poslovnika. Pa, Vi ste prekršili Ustav, Dejtonski sporazum i propise po kojima funkcioniše ovaj Parlament. U tome je problem. I sad hoćete da kažete da to niste uradili. Pa 76 poslije Vaših diskusija danas ovdje u Parlamentarnoj skupštini mi ne trebamo više formirati grupe prijateljstva s drugim državama, mi ćemo morati formirati grupu prijateljstva za odnose unutar Bosne i Hercegovine, jer takav utisak smo ostavili javnosti. I ja predlažem da prekinemo formiranje grupe prijateljstava sa drugim državama i da odmah pristupimo formiranju grupe prijateljstva ovdje u Bosni i Hercegovini jer nam je to najpotrebnije poslije ovoga što ste Vi uradili. I to najbolje bez Vas i Vaše političke partije, i najbolje da ne budete uključeni. Ali evo, pošto, ja sam demokrata, ja smatram da trebate i Vi da budete uključeni i da javno govorite sve što ... nebismo li došli do kako je moguće boljih rješenja. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Naravno. Hvala vam kolega Ban Ki-mun. Prema tome, ovo je zaista prevršilo svaku mjeru kad ste Vi u pitanju i kada je u pitanju postupak kome treba da odgovori ova Parlamentarna skupština. Ja sam potpuno uvjeren da ovdje ima dovoljno razuma, da ima dovoljno razuma i da ima dovoljno snage Parlamentarna skupština da u trenutku kada ... uzurpiran Ustav i Poslovnik i sve ono što je uzurpirano na način kako je to urađeno, pa ja vas molim moramo, prije svega, omogućiti da može da funkcioniše Bosna i Hercegovina. Ako bude funkcionisala na ovaj način doći ćemo u tešku situaciju. Dolazimo u sve težu i težu situaciju. Zato pozivam kolege, i druge kolege pozivam, one kod kojih postoji, prije svega, potreba da na način kako je to sam uvodničar i predlagač, gospodin Mladen Bosić, predložio, birajući riječi na način da kaže – dajte da se vratimo, prije svega, onim poslovima koji su nam prioritet i da stvari radimo na način kako je propisao Ustav i Poslovnik Bosne i Hercegovine.
Hvala Vam lijepo. Još imamo gospođu Hanku Vajzović. Gospodine Bećiroviću ovo je greška je li tako, Vi ste imali diskusiju, tako isključite se lijepo da ne bi bilo zabune. Izvolite gospođo Vajzović.
Hvala lijepa. Evo, imam istinsku potrebu kazati dvije, tri rečenice, a potaknuta onim što je uvaženi zastupnik Košarac kazao, ako sam dobro zapisala – mi nismo naivni da ne znamo šta stoji iza ovog dokumenta. Ja, prvo ovo ne mislim da je neki dokument, ali evo, ako ga tako se razumijeva sad imam potrebu kazati da i dalje, naravno bez namjere da se pravdam ikome, kako smo mi, kako bi se to reklo administrativn im stilom, dolje potpisani, zapravo nismo mi inicirali rezolucije po bijelom svijetu, niti čak lobirali da se one negdje usvajaju, već iskreno nakon što, a nažalost u ovome Domu nismo izglasali rezoluciju o genocidu, mi ne za razliku od mnogi drugih, imali smo, ja sam tako razumjela i potpisivanje ovih zaključaka, imali smo, evo potrebu i u skladu sa onim što je govorio kolega Emrić, baš onako kako je on govorio, potrebu zahvaliti se barem onima koji jesu važili presudu Međunarodnog suda u Hagu. Mislim da je to bilo, a otišli smo puno izvan toga. Evo, i dosta ... 77
Hvala lijepo. Imamo još zamjenicu predsjedavajućeg, gospođu Borjanu Krišto i nakon toga ćemo zaključiti raspravu. Izvolite gospođo Krišto.
Hvala lijepa. Evo, pokušala sam strpljivo i pažljivo slušati i na neki način pogledati gdje smo sad u ovom trenutku, čini mi se da nam je koja minuta do 17:00 sati, krenuli smo u 10:00, mi smo na drugoj točci dnevnog reda. Ja se prije svega ispričavam, misleći na one točke o kojima raspravljamo, ja se ispričavam svima onima u ime kojih mi danas ovdje sjedimo. A sad ću se vrlo kratko osvrnuti na ono što je tema. Vidite kako se rasprava nekako razvija i ovdje kao da postoje dvije strane, a svi pričaju nešto u interesu Bosne i Hercegovine, zaboravljajući da je ona država tri naroda i građana koji u njoj žive. I zašto sam se javila? Jednostavno da ne bi mislili da ne postoji još netko u ovoj Bosni i Hercegovini tkoga se na svaki način doživljava kao malobrojnog naroda koji nema zapravo nikakva prava, ni odgovornosti. Ja ovo govorim iz razloga što ovdje pokušavaju neki braniti neobranjeno. Mi danas imamo situaciju da raspravljamo o zaključcima, svi ih mi ovdje imamo, u kojima jasno piše – Predstavnički ili Zastupnički dom iskazuje poštovanje, itd., poziva sve članice, itd. Znači, govorimo o činjenici da svaki zastupnik, izaslanik ima pravo svoju inicijativu, i mene ovo kao zastupnicu ne bi iznenadilo da je to potpisala grupa u ime grupe ili pojedinca, pa i da lobira, pa da ukazuje na nekog, ali me na neki način i vrijeđa u ovom trenutku zašto to možda meni neko nije ponudio ako se želimo i zalažemo za istinsku Bosnu i Hercegovinu kakva je ona jedina moguća. Stoga ja želim reći da u ovom slučaju su evidentna kršenja i Ustava i Poslovnika i mislim da ovaj Zastupnički dom danas treba reći, jer smo konstatirali činjenicu i kroz rasprave i kroz razgovore, da ovo nisu stavovi Zastupničkog doma. Mi trebamo poslati pismo u kojem će, odnosno donijeti zaključak u kojem ćemo reći da ovo nisu stavovi Zastupničkog doma i obavjestiti generalnog sekretara. Pored toga, nemojmo bježati od odgovornosti, to je najbolji način da spriječimo sve ono o čemu mi danas ovdje pričamo. Ja ne želim reći unaprijed ko je odgovoran, ali mislim da u ovoj situaciji treba utvrditi odgovornost. Ja sam u razgovoru i u pripremama sa kolegicom, koja je vodila Povjerenstvo na kojem se glasalo, ukazala je na to Povjerenstvo, da je rekla da nije dobro da iz jednog naroda na Povjerenstvu nemamo apsolutno zastupnika, odnosno predstavnika i da to nije dobar način bez obzira što nam Poslovnik i tako naređuje da moramo to poštovati, i kod kvoruma i kod načina donošenja odluka. I znači suzdržana po pitanju toga je bila, ukazala je na činjenicu i unatoč tome glasalo se na Povjerenstvu tako kako se glasalo i znači zloupotrijebile su se poslovničke ovlasti. Mi smo donijeli valjda Poslovnik, naša interna pravila, da se ona poštuju. I stoga moj prijedlog će ovdje biti da mi uistinu kao Zastupnički dom, pored ovih zaključaka, i neki koji su ovdje trebali bi se, ukoliko nam je interes svima isti, a ja mislim da bi trebao biti i da bi on prvenstveno trebao biti u interesu Bosne i Hercegovine, i ja pozdravljam sve one kojima je i namjera i iskren stav bila u tom pravcu, da podržimo jedinstveno zaključke u tom smislu i da kažemo da tražimo odgovornost od onih koji su zloupotrijebili na bilo koji način. To je sigurno dobar način i dobar put za Bosnu i Hercegovinu, i sigurno nešto što njoj jamči nešto 78 što je prosperitet, a ne na ovakav način utrkivajući se, kazajući, ne znam, ovo, ono, pa se sasvim neka druga slika i neke poruke šalju. Prema tome, evo još jednom ja vas pozdravljam i sve pozivam da jedinstveni budemo oko ovog stava u interesu Bosne i Hercegovine, ali u smislu da kažemo da ovo nije pismo Parlamentarne skupštine, odnosno Zastupničkog doma, a i da u tom smislu pozovemo Kolegij Tajništva da provede proceduru i utvrdi eventualnu odgovornost državnih službenika, bez obzira o kome se radi u tom smislu, jer je to prije svega, ja bih rekla, interes svih nas, a naravno i Bosne i Hercegovine. Još jednom hvala lijepa.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, to je Ad. 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH – predlagač: poslanik Damir Arnaut, sa ispravkom tehničke greške u Prijedlogu zakona (prvo čitanje) Dakle, Prijedlog zakona je u proceduru dostavljen 29.05.2015. godine, a 01.06.2015. dostavljene su ispravke u tekstu Zakona. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila je 30.06.2015. godine. Na zahtjev nadležne Komisije za finansije i budžet Kolegij Doma je na 15. sjednici, od 30.06., odobrio produženje roka za dostavu mišljenja o principima Prijedloga zakona za 30 dana. Nadležna Komisija je Mišljenje dostavila 21.07.2015. godine. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona i Domu predložila usvajanje sljedećeg zaključka: - Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da izradi i dostavi do 30.09.2015. godine sveobuhvatan sistemski prijedlog zakonskog rješenja kojim se regulira pitanje plaća i naknada u institucijama Bosne i Hercegovine, vodeći računa da predložena rješenja trebaju biti ugrađena u zakone kojima se regulira ova oblasti – Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH, Zakon o državnoj službi u institucijama BiH, Zakon o radu u institucijama BiH i Zakon o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH. Otvaram raspravu. Gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam se naravno prijavio, ovaj, iako kao predlagač trebam biti pozvan da obrazložim Prijedlog zakona i prije svega s obzirom da ste, naravno, u skladu s Poslovnikom ograničili raspravu ukupnu, interesuje me koliko vremena imam kao predlagač sada? 79
Samo Vi nastavite diskutovati.
Mogu li znati kako bi se tempirao, primjetili ste ...
Imate poslovničko vrijeme, slobodno nastavite.
15 minuta, zahvaljujem. Ovo je trebala biti treća tačka dnevnog reda, radi se o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH. To je formalni naziv, a vrlo jednostavno suština ovog Zakona je da se ukidaju naknade za rad u komisijama tokom redovnog radnog vremena za sve zaposlene u institucijama Bosne i Hercegovine, zaposleni u institucijama Bosne i Hercegovine u smislu člana 2. tačka d) navedenog Zakona, što se odnosi i na izabrane i imenovane zvaničnike, državne službenike, itd. Praksa je u Bosni i Hercegovini da se naknada za rad u komisijama isplaćuje iako te komisije zasijedaju i svoj rad obavljaju tokom redovnog radnog vremena i svrha i cilj ovog Zakona je da se to konačno ukine. I to je ne samo potrebno uraditi radi ušteda koje je Ured za reviziju predvidio, iznose oko 3 do 6 miliona maraka, već i iz razloga što je potpuno nelogično da isti nivo vlasti, a u većini slučajeva ista institucija, isplaćuju istoj osobi naknadu za rad, dvije naknade ili više za rad koji se odvija tokom istovjetnog radnog vremena. Ja sam na jednoj od ranijih sjednica kada su se ovdje, kada je vladajuća većina ovdje formirala komisije, istakao da imamo jednu paradoksalnu situaciju, da vladajuća većina puni ove ad hok komisije i privremene komisije, naravno, predstavnicima svojih stranaka i onda imamo jednu zaista paradoksalnu situaciju da osoba organizuje komisiju, rad komisije tokom zasijedanja Predstavničkog doma i onda uzme i platu za to što je poslanik, i paušal za to što je došla na sjednicu, a onda uzme i naknadu za rad u toj ad hok, odnosno privremenoj komisiji, jer to uradi, ne znam, taj rad 20 minuta, izađu, kao što je sada, primjetio sam, većina poslanika izašla kada je ova tačka dnevnog reda došla na red. Mislim imamo zaista interesantnu situaciju, ja se nadam da predstavnici medija ovo vide, kad se razgovaralo o zapaljivim nacionalističkim temama ova sala je bila puna. Ja sam na početku svoje diskusije, a sad je gotovo prazna, evo ja mislim, evo vidim sekretara da broji imamo li kvorum. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, naravno da se ne odnosi na Vas nego na one koji su izašli, a ja, nemamo kvorum je li sekretaru?
Diskusija, diskusija, nemojte diskutovati jedni s drugima.
Sekretar mi ukazuje da nema ... 80
Molim Vas, diskusija.
Imamo kvorum, izgleda 23. Ja se vraćam na ono što sam rekao na početku, ovo je trebalo biti treća tačka dnevnog reda, ovo je trebalo biti na prošloj sjednici Predstavničkog doma, al vladajućoj većini je očito stalo da na dnevnike večeras stignu samo izvještaju o tzv. zaštiti nacionalnih interesa. Zaštitnici, naravno, pričaju o etničkim temama, tu su dok se priča o etničkim temama, čim počne priča o zaštiti nacionalnih interesa svih građana Bosne i Hercegovine, odnosno njihovih ekonomskih interesa 21 poslanik napusti salu, dakle, ostanu 23, prema zvanično ovome što nam je sada sekretar rekao. E, to je vladajuća većina. I vidjeli smo kako su svi odmah ustali i izašli čim se okončala priča o etničkim zapaljivim temama. E, ovo je vladajuća većina na djelu, vladajuća većina na djelu, 21 poslanik izađe kad je rasprava ...
Hoćemo li malo o Zakonu, gospodine Arnaut? Hoćemo li malo o Zakonu, Vi ste uvodničar, o Zakon. Izvolite.
Gospodine Džaferoviću, ja bih Vas zaista zamolio da me ne prekidate, zato što je ovo također suštinska priča. Maloprije se pričalo o Poslovniku, molim Vas držite se Vi Poslovnika, omogućite mi 15 minuta rasprave bez prekidanja. Molim Vas, nemojte kontinuirano kršenje Poslovnika da gledamo na djelu. Ovo što je maloprije isto govorila gospođa Pandurević o potrebi rješavanja ekonomskih problema će takođe pasti u vodu na ovoj tački, jer će ona, ako se vrati, naći bar pet izgovora zašto ne treba ukinuti naknade za rad u komisijama tokom radnog vremena. Ovaj, ni jedan od tih izgovora apsolutno nema smisla. Ovaj Prijedlog zakona dobio je pozitivno mišljenje Ustavnopravne komisije, dobio je pozitivno mišljenje nadležne Komisije za finansije i budžet, dobio je pozitivno mišljenje Direkcije za evropske integracije BiH i dobio je pozitivno mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora Parlamentarne skupštine BiH. Najviši dužnosnici, odnosno rukovodioci Ureda za reviziju su u medijskim izjavama dali podršku ovom Zakonu i istakli da ovaj Prijedlog zakona u potpunosti implementira ono što su nalazi revizije, ovaj, iz konkretno Izvještaja Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji učinka pod naslovom: „Rad komisija institucija BiH“. I u tom Izvještaju, od maja 2013. godine, na starni 10. kaže – da za isplatu naknade za rad u komisijama trebaju biti ispunjeni sljedeći uslovi, i onda nabraja uslove. I jedan od tih uslova je da se rad u komisiji obavlja van redovnog radnog vremena. Ono što smo mi čuli od onih koji su glasali protiv ovog Prijedloga zakona na Komisiji za finansije i budžet juče, između ostalog, je da treba ovo pitanje riješiti na jedan sistemski sveobuhvatan način, itd., i dobili smo čak i Mišljenje Vijeća ministara koje je usvojeno na prijedlog ministra finansija koji otprilike to kaže. Međutim, u tom istom Mišljenju nažalost Ministarstvo finansija kaže da je, i to nam je gospodin Bevanda juče rekao tokom jednog od odgovora na poslaničko pitanje, ovaj, da je Ministastvo finansija usvojilo Prijedlog politike plaća i naknada u institucijama BiH i isti dostavilo na usvajanje Vijeću ministara. Međutim, gospodin Bevanda je jutros propustio reći ono što je ovdje napisano u njihovom Mišljenju, a to je da su povukli taj prijedlog jer smatraju da treba biti predmet razmatranja i odlučivanja novog saziva Vijeća ministara BiH, a onda da su takođe napisali da trenutačno Ministarstvo finansija i trezora analizira sadržaj Politike plaća i 81 naknada u institucijama BiH za razdoblje 2015.-2018. godina. Pazite, oni sada tek, nakon što su to dostavili pa povukli, Ministarstvo finansija ove vladajuće većine sada tek analizira sadržaj Politike plaća i naknada u institucijama BiH za razdoblje 2015.-2018. godina, a mi smo na pola 2015. godine, a oni tek sad to analiziraju, tu Politiku. I onda se neko zapita zašto opozicione stranke ispunjavaju svoja predizborna obećanja, zašto u parlamentarnu proceduru upućuju prijedloge zakona koji će smanjiti javne troškove u ovoj zemlji? Pa između ostalog zato što Vijeće ministara ne radi svoj posao, između ostalog što Vijeće ministara na čelu sa predsjedavajućim Vijeća ministara, i kada je ova oblast u pitanju ministrom finansija, još uvijek analizira sadržaj Politike plaća i naknada za period 2015.-2018., a mi smo, kako sam već rekao, na pola 2015. Tako da apsolutno nema opravdanja za taj nerad Vijeća ministara. SBB je kako se svi sjećate bio takođe i autor Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama, konkretno ukidanju bjelog hljeba. Ovaj Predstavnički dom je to usvojio i poslije ćemo imati raspravu o tome, naravno, poslije večerašnjih dnevnika koji će se baviti, primorani, ovaj, vašim odugovlačenjem baviće se ovim zapaljivim pitanjima, ali ćemo raspravljati i o tome zašto Dom naroda još uvijek nije razmatrao ovaj Prijedlog koji je usvojen na Predstavničkom domu o ukidanju bijelog hljeba. Ali kada je bjeli hljeb u pitanju i kada je ovaj Prijedlog u pitanju ostvaruju se zaista značajne uštede. I nema nikakvog razloga da se ovaj Prijedlog ne usvoji i nema nikakvog razloga da čekamo da Vijeće ministara donese prijedlog tzv. sveobuhvatnih izmjena kada vidimo da oni to sami odugovlače. Mi smo u februaru imali argumente da ne treba, od nekih ovdje, da ne treba usvajati ukidanje bjelog hljeba već da treba ići na sveobuhvatne suštinske izmjene. I tad je usvojen zaključak da se zaduži Vijeće ministara da dostavi te sveobuhvatne suštinske izmjene u roku od 30 dana. Naravno, Vijeće ministara to nije nikad uradilo. Pa kad se ovaj Prijedlog zakona našao na pretprošloj sjednici Komisije za finansije i budžet onda je usvojen zaključak da se Vijeću ministara da još 30 dana da dostavi te sveobuhvatne izmjene i dopune Zakona o platama i naknadama. Pa kad to Vijeće ministara nije uradilo u tada propisanom roku, na jučerašnjoj sjednici Komisije finansije i budžet je usvojen novi zaključak da se Vijeću ministara sad da do 30. septembra da to uradi. Ma, ja mislim da Vijeće ministara samo sebe neozbiljno shvata ukoliko dozvoljava ovom Parlamentu, znači, da im iz sjednice u sjednicu ukazuje na to da nepoštuju rokove oko odgovora na poslanička pitanja, a kamo li oko prijedloga zakona. I onda nam zaista ne preostaje ništa nego da radimo ovako gdje možemo, da ukinemo bjeli hljeb, da ukinemo naknade za rad u komisijama tokom redovnog radnog vremena.
Vidite gospodine Arnaut, ovaj izvinjavam se što Vas prekidam, Vi naravno imate pravo da iskoristite svih 15 minuta. Ali ja želim samo da Vam kažem da to ne govorite ljudima koji ne razumiju šta Vi govorite, koji ne vide šta Vi zapravo radite, a Vi izvolite nastavite, vi slikate samog sebe na taj način. Imam potrebu da Vam ovo kažem u skladu sa Poslovnikom jer odstupate od teme u svojoj diskusiji vrlo često. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja ću Vas opet sada upozoriti na član Poslovnika i tražiću da se on zapisnički konstatuje, jer mislim da se opet radi o vrijeđanju poslanika, ovo je već drugi, treći put da se Vi u to upuštate, i ukoliko Vi nešto ne razumijete onda je to zaista Vaš problem, al' mislim da nije uredu da govorite u ime 20 i nešto ostalih poslanika koji su ovdje ostali, jer mislim da oni svi prerfektno to dobro razumiju. Ako Vi nešto ne razumijete, ja mogu 82 jednostavnije govoriti ako će Vam pomoći. Ovaj, ovakve intervencije Vaše predstavljaju takođe kršenje Poslovnika i ja zaista jedva čekam 9. avgust kada će doći do promjene na čelu ovog Doma, ovaj, kada neću vjerovatno imati potrebe za konstantnim poslovničkim intervencijama, jer se nadam da će Poslovnik poslije toga biti poštovan. Ali u vezi diskusija u prethodnoj tački koje su se dotakle kršenja Poslovnika, ne ostavljate mi izbora nego da ukažem da kontinuirano kršenje Poslovnika dovodi do jedne ...
Gospodine Arnaut, nemate pravo da sa mnom vodite diskusiju. Ja sam Vas upozorio u skladu sa članom 77. Poslovnika da se držite diskusije. I nemojte meni držati predavanje. Nastavite se držati predmeta diskusije, molim Vas, eto.
Gospodine predsjedavajući, ja sam svjestan da se Vama ne sviđa ono što ja govorim, ja sam se u potpunosti držao ovog Prijedloga zakona. Vama se ne sviđa kada ja govorim nešto što kritikuje vladajuću većinu. Ja zaista nisam u stanju dalje nastaviti ovu diskusiju s obzirom da Vi mene tri puta konstantno prekidate s ciljem da ja obustavim ovu diskusiju. Ja ću obustaviti ovu diskusiju sada, to je Vaš cilj bio, Vi ste ga postigli, ja samo čekam 9. avgust da neko ko više poštuje Poslovnik dođe na to mjesto. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Obzirom da se govori o nečemu što bi bilo normalno u svakoj sredini, Damire, koja je normalna, da je ono što je u radno vrijeme njegov efektivni rad, jer ne možete paralelno biti plaćeni ovdje i na ove tri stolice do mene. To je nemoguće raditi, niti postoji taj koji može paralelno da radi veći broj poslova. Sticajem okolnosti ja pišem i lijevom i desnom rukom paraleleno, sticajem okolnosti, to me nadario, ali ne mogu kad pišem biti plaćen za dva teksta nego samo za jedan. I u cjelosti podržavam, i na početku ovog mandata, ako se sjećate, tražio sam da budemo poslanici, ili zastupnici, ili predstavnici i da imamo ravnomjeran pristup radu nečega što se zove radna tijela, komisije, itd., a ne da imamo Anštajne kojih ima, jednom sam nabrojao do sad ja, u 8, 9, 10 radnih tijela dok je neko samo u jednom radnom tijelu, što je stvarno apsurd jer je ovo Predstavnički dom, ali to je uzurpacija i pokazivanje moći. Efektivni radni dan, sat, traje 8,5 sati po zakonu, 8,5 sati, i ukoliko se u tom vremenu održavaju parlamentarna tijela ona ne mogu biti plaćena. Posebno je i nevjerovatno da uposlenici kojima je to redovan rad budu plaćeni za bilo koje radno tijelo koje se formira, to je prosto nevjerovatno. Ja čak mislim kada bismo grupa nas tražila od instanci koje se zovu sudske da bi se takav pristup poništio, jer ukoliko imate stalno zaposlene u okviru Vijeća ministara i u okviru službi Skupštine i oni se angažiraju u radna tijela, rade u svom ustvari poslu i na poslu i još su uz to plaćeni, nevjerovatno je. Damire, posebna je priča, naravno ja ću to da tražim na narednoj sjednicu, evo da zna predsjedavajući, da mi se izlistaju službena putovanja nas poslanika. Ja svaki put ovdje onu šiht 83 listu i kaže jeste li bili na putu, ja znam da ja još mrdnuo pedlja nisam iz Sarajeva, hoću da vidim koliko, kad, gdje, ko, to mi je pravo, imam pravo da znam. Pa ćete onda vidjeti ono što se govori o gospođi Majkić enormnim primanjima i tako, ima ovdje Majkićki ili Majkića još, pa ćemo tačno vidjeti gdje smo, jer nas generaliziraju, jer nas onda svrstavaju sve u isti koš, što nije tačno, što apsolutno nije tačno. Mora se znati o čemu se ovdje radi. I u cjelosti podržavam Vaš prijedlog i politička opcija BPS – Bosanskohercegovačka patriotska stranka je i u prošlom mandatu to tražila, ali većina čini svoje znate, uzme dizgin i slatko mu da uzima što više. Tu je najveća korupcija, kupuju ljude kroz različite oblike, koji onda su u njihovoj funkciji i rade za njih. Oni ne rade za nas, oni ne rade za Parlament i oni ne rade za građane, oni rade u funkciji političkih opcija i onako kako oni kažu sliježu ramenima, klepeću ušima i tako redom. Vaš zakon ćemo u cjelosti podržati. Hvala.
Hvala Vama. Ja bih zamolio zastupnike, mi ćemo raditi do sedam, pola osam, što ostane nastavićemo sutra, pa sad, ovaj, da se malo povede računa. Moguće je, dakle, ovo sve skupa uraditi, ovaj, i privesti sjednicu kraju u jedno razumno vrijeme. Da malo vodimo računa o vremenu koje upotrebljavamo. Gospodin Momčilo Novaković, replika.
Pa ništa, ja ću zamoliti, pošto evo uvažiću što je rekao predsjedavajući, zamoliću samo predlagača da mi pomogne kod opredjeljivanja, znači glasanja, da mi definiše radno vrijeme izabranih, ovaj, koji su zaposleni u Parlamentarnoj skupštini. Jednostavno, znači da mi definiše radno vrijeme, evo konkretno poslanika.
Hvala lijepo. Diskusija gospodin Predrag Kožul. Izvolite.
Pa, ja sam se javio da kolega Arnaut ne bi interpretirao moje stavove sa Povjerenstva za financije i proračun, što je on pokušao dakako, pa ću ih ja iznijeti vezano za ovaj Zakon, a inače. Dakle, u dva navrata na Povjerenstvu, a inače složili smo se da je intencija ove izmjene i dopune Zakona dobra i da je ovu oblast potrebno preurediti, urediti, ali sustavno, sistemski na jedan kvalitetan način. Ovaj Zakon, iako kratak, nije dobro napisan, po meni, on zapravo neće ispuniti osnovnu svoju intenciju, a to je ušteda. Ddapače, on će možda pomjeriti rad različitih radnih tijela izvan radnog vremena i time vrlo logično samo povećati materijalne troškove rada komisije. Vjerovatno bi ovakav tekst Zakona doveo do toga. Drugi problem ovog vrlo kratkog Zakona je taj što odredba iz članka 1. inputira u članku 2. ovog Zakona će na temelju ove vrlo kratke i nejasne odredbe šta su sve ta radna tijela, Upravni i Nadzorni odbor, ovdje se stalno pominju komisije, a u tekstu Zakona nema komisija, radna tijela, itd., itd. Što odredba članka 1. ovog Zakona inicira to da 74, pet tijela uprave unutar institucija Bosne i Hercegovine treba donijeti određene izmjene i dopune svojih akata nižih 84 razina. Na temelju vrlo nejasne odredbe članka 1. te će izmjene i dopune dakako biti vrlo šarolike, vrlo različite, različito će ... ovu materiju, onda će to dakako uroditi konfuzijom a ne uštedom. Intencija svih nas, ja mislim ovdje i pozicije i opozicije, uvažavajući socijalne, gospodarske i sve druge okolnosti, da u ovoj oblasti moramo uvesti više reda i više uštede, i to nije sporno. Zato i jeste onaj predloženi zaključak sa zadnjeg Povjerenstva za financije i proračun, sličan zaključak, čini mi se, donjelo Povjerenstvo sestrinsko u Domu naroda, je to da ponovno, bez obzira na rokove, u više navrata smo to išli prema Vijeću ministara, išli smo ponovo i ićićemo ponovno, zahtjev da se ova oblast uredi sustavno, sistemski i ova tema koja je jasna kao dan, jasno da ne treba biti naknada za rad u radnom vremenu ako neko za to prima plaću i to treba urediti Zakon, a na onaj način koji će uroditi uštedama. Dakle, mogu službenici državni, pa i zastupnici i poslanici, po meni, eventualno u radnom vremenu raditi neke poslove ovog tipa, ali zaista za taj posao u radnom vremnu ne trebaju biti plaćeni. Mogu, i poželjno je, da kvalitetni ljudi koji rade kao državni službenici budu u Upravnim i Nadzornim odborima, ali treba definirati i to, i to ne moraju biti samo Upravni i Nadzorni odbori koje imenuju institucije Bosne i Hercegovine, nego i različite druge entitetske, i šta ja znam koje institucije, jer je poželjno da ljudi koji ovdje rade i koji kvalitetno rade svoj posao i koji su kvalitetni, a ja sam iz svog dosadašnjeg kratkog iskustva zaista stekao dojam da su državni službenici koji rade u ovoj kući kvalitetni državni službenici. I tu materiju treba definirati kako bi taj rad bio zaista, kad ih neko drugi imenuje, njima omogućen i plaćen, jasno u mjeri u kojoj treba. Cilj je da postignemo više reda i vi više ušteda. To zaista možemo samo na jedan sustavan i sistemski način i kod ovog Zakona i kod zakona o bijelom kruhu, koji je šarena laža. Mi znamo da taj Zakon svoje prve financijske efekte će postići za 4 godine. I sad se hvalimo kako smo ga promtno definirali i rješili. A zaista trebamo to rješiti na kvalitetan način i opet i taj Zakon, takvu izmjenu uskladiti sa nekim drugim zakonima koji uostalom nas poslanike, koji završimo mandat, sprječava da radimo niz drugih poslova u određenom vremenu. Pa dakako, ako nema bijelog kruha omogućite zastupnicima, svima nama, da možemo već sutra kad prestanemo biti zastupnici i poslanici biti ravnopravni sa drugim građanima. To je jedna od tema koja se tiče bijelog kruha, dakako. I ja nemam ovdje ambicija da u ovoj priči rješavam pitanje sustavnog zakona, ali sam imao ambicije na Povjerenstvu i sada to ponovno kažem, Vijeće ministara, u koje neki od nas ovdje još uvijek imamo povjerenja, zadužujemi i zadužili smo ga unutar rokova i opet ćemo to uraditi, da kvalitetno sustavno i sistemski rješi ovu materiju kako bi postigli uštede i red. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Gospodin Mirsad Đonlagić, replika. Izvolite.
Pa, ja bih zamolio sve kolege da ne zaborave činjenicu da smo prešli sa tačke 4. na tačku 5. i da u svom pristupu ovoj tački 5. ipak malo više vode računa o tome da je namjera predlagača ovog Zakona da se uvede i reda i da se uvedu i određene uštede, jer mi to moramo uraditi, od nas se to očekuje. Nemojte postavljati pitanja kao što neke kolege postavljaju pitanje da se definiše vrijeme, radno vrijeme zastupnika ili poslanika, kad to jako dobro zna svako od nas da je to nemoguće. Ne radi se o tome. Ja kada bih mogao da odredim šta će se platiti, ja bih platio samo one koji su izvan ove institucije, bez obzira da li bili zastupnici ili bili uposlenici ovdje u ovoj instituciji, samo oni koji izvan institucije budu angažirani da rade u tim komisijama. Po meni, niko ne bi mogao da dobije nikakvu naknadu za rad u komisijama. Ali to ne znači da ja treba da se ljutim na vas ako vi to mislite drugačije i izglasate to drugačije. Ja smatram da malo treba više 85 da se osvrnemo oko sebe, pa i da razmišljamo na drugi način kada je Prijedlog ovog zakona u pitanju, bez malo više ostrašćenosti, nego sa malo više razuma i racionalnosti i odnosa prema ovom Prijedlogu zakona, koji isključivo vodi se za tim da i javnosti pokažemo da smo spremni da zajedno radimo i dijelimo i sudbinu ljudi u Bosni i Hercegovini i da ne budemo, pod navodnicima, gramzivi i da ne uzimamo svugdje gdje god budemo imali priliku, nego da zaista vodimo računa o svim tim stvarima. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, počeću prvo nekom replikom gospodinu Arnautu, na način da je spominjao parlamentarnu vladajuću većinu i, evo želim da kažem da je SDA vladajuća većina a bio je na sjednici Komisije za finansije i budžet, gdje je vidio da su poslanici SDA podržali ovo zakonsko rješenje u prvom čitanju, uz određeno obrazloženje, ovo koje sada želim ovdje da kažem. To je jedna stvar. Druga stvar, gospodine Arnaut, Vi uopšte ne znate lobirati za zakon. Znači, Vi krenete i kada imate i fin prijedlog zakona sa hipotetičkim stavom da Vam se taj zakon neće usvojiti, i onda poslanike prvo napadnete i očekujete od njih da Vam podrže zakon. Ja Vam sugerišem da u prvom istupu predlaganja zakonskog rješenja ili bilo čega govorite o meritumu. Ukoliko u toku rasprave dođe do kontra stavova, onda se možete uključiti kada vidite da Vam zakon propada i da napadate poslanike. Tako da Vi u suštini umjesto da budete lobista za svoj zakon, Vi ste antilobista. I to sam Vam rekao i prošli put na komisiji, evo govorim Vam i sada, jednostavno da ukoliko primjenite ovu logiku možda ćete neki rezultat u narednom periodu i imati. Zbog čega je SDA za prihvatanje ovakvog zakonskog rješenja u prvom čitanju? Pa jednostavno, ovaj, ako je intencija predlagača bila ušteda, evo da ostvarimo tu uštedu. To je jedna stvar. I druga stvar, što smo stvarno i mi očekivali od Vijeća ministara da u ovom periodu od pet mjeseci od upućivanja, evo da ne ponavljam ono što sam govorio danas kada sam postavljao poslaničko pitanje, od upučivanja Vijeću ministara zaključak Parlamenta da se u proceduru što prije dostavi izmjena Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, i onda sva ona druga podzakonska akta, nije realizovana. A evo, rečeno nam je danas, od strane ministra finansija, da će to biti uskoro. Ali evo, ja sam uzeo za slobodno i da se malo konsultujem sa ljudima iz Ministarstva finansija i vidio sam da, ukoliko se na ovo zakonsko rješenje, ukoliko ono bude usvojeno u prvom čitanju, amandmanski reaguje, možda se može dobiti nešto što bi i Vijeće ministara u narednom periodu predložilo, kada je u pitanju ova tematika. A šta je suština, po nama? Ako je, ako govorimo o uštedi, onda moramo znati da se svi članovi komisija i drugih tijela, o kojima se govori u ovom zakonskom rješenju, plaćaju iz Budžeta države Bosne i Hercegovine. I ne možete vi izuzeti od plaćanja uposlene koji su izabrani ili imenovani zvaničnici, a zaboraviti i druge članove komisija koji su van ovog Parlamenta ili Vijeća ministara. Znači, jednostavno rečeno, nisu uposlenici institucija države Bosne i Hercegovine dolaze u te komisije i njih plaćati. Jer Vi na takav način, po meni, pravite dalje određeni stepen diskriminacije u odnosu na ljude koje za isti rad ne valorizujete naknadom, a one koji dolaze van institucija Bosne i Hercegovine faktički ostavljate u procesu plaćanja. 86 Ja sam mišljenja, i mi smo mišljenja u Klubu SDA, da ukoliko se ovo zakonsko rješenje usvoji treba djelovati u amandmanskoj fazi, na način da svi članovi ovih radnih tijela jednostavno nemaju priliku da prime naknadu za taj rad, bez obzira da li su imenovani ili izabrani zvaničnici ili u ta tijela dolaze kao izvan ovih institucija. Primjera radi, zbog čega govorim o diskriminaciji, uzećemo Fiskalno vijeće. Svi oni koji su imenovani i izabrani u institucijama države Bosne i Hercegovine u Fiskalnom vijeću neće dobiti naknadu, a svi oni koji dolaze iz entiteta ili predlažu se iz kantona, nije bitno, dobiće nagradu a već su negdje ministri, ili su na nekim značajnijim pozicijama, znači ostvaruju, imaju platu, sličnu platu izabranih imenovanih zvaničnika u institucijama države Bosne i Hercegovine. I evo, s ovim ću završiti ...
A tu je i vrijeme i tako, eto hvala Vam lijepo.
na način da mi ... ovo zakonsko rješenje. Hvala.
Gospodin Zaim Backović, replika. Izvolite.
Znači, rekao sam podržaću Zakon, a replika je gospodine Sokoloviću, mi se dobro znamo i nadam se da i Vi pratite, čitate itd., i zaprepašten sam kada sam vidio da je članovima Upravnog odbora Direkcije za indirektno oporezivanje prosječna mjesećna primanja bila 3.700 KM. ... su radna mjesta pomoćnik ministra finansija u Federaciji, ministar finansija, dodajte mu sada na platu to. Isto tako iz Republike Srpske, isto tako i odavde, 3.700 KM mjesečno. To plaćaju, pored njihovih plata, građani Bosne i Hercegovine. Znači, pomoćnik je ministra koji inače mora o tome da vodi računa, i još ga mjesečno plaćaš na to 3.700, da ne govorim sad ostali jer ih sve, povadio sam, vjerujte mi, ogroman broj ovih podataka, no o tome ćemo ja i kolegica na jednoj narednoj sjednici.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Mešić.
Greška, izvinjavam se.
To je dobra stvar. Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Ja stvarno nisam shvatio gospodina Backovića, da li je bila kritika na ovo o čemu sam ja govorio ili je ovo podrška? Jer, ja sam govorio na način da, ukoliko podržimo ovakav Prijedlog 87 zakonskog rješenja koji je predložio gospodin Arnaut, upravo tim nekima će ostati ta naknada, gospodine Backoviću, a ukoliko izjednačimo kriterij i kažemo da niko od članova ovih radnih tijala nema pravo na naknadu, onda će i oni ostati bez te naknade. U tom pravcu će ići intervencija kada je u pitanju SDA. Hvala.
Hvala lijepo. Diskusija, gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Dobar dio toga što sam mislila reći, već su rekli uvažene kolege Sokolović i uvaženi kolega Kožul. Osnovna intencija se neće ispuniti, umjesto u četiri sata, imaćemo samo te sjednice u pet sati, tako da ne vidim da može biti ušteda. Kada smo mi iz SDS-a otvorili ovo pitanje i zatražili odgovore kolika su primanja članova upravnih i nadzornih odbora, pa vidjeli da pojedini ljudi iz institucija imaju godišnja primanja od preko 30.000 maraka na ime naknada, tada smo i zatražili od Savjeta ministara da napravi rješenje, jer upravo da ne bismo imali jedno loše rješenje koje će nam donijeti više štete nego koristi. Pa sam i po ovom rješenju, evo bila slobodna i konstatovala se sa nekim sudijama koji se ovim bave i pitala ih – šta ako, recimo, član Fiskalnog vijeća iz Savjeta ministara tuži, jer je doveden u diskriminišući položaj u odnosu na člana Fiskalnog vijeća iz entitetskih vlada. Čovjek će dobiti sudski spor i država će mu još kamatu morati platiti. Isto mi tako rekoše i za onaj bijeli hljeb koji smo ovdje usvojili, da zbog toga što nismo izmjenili Zakon o sukobu interesa, pa smo uskratili ljudima pravo na rad, a oduzeli im onu naknadu, da tuže – dobiće. I šta ćemo dobiti, gdje je tu ušteda? Ja ne vidim tu nikakvu uštedu, samo ćemo još platiti kamatu. Do toga dovodi ovo. I zato mi tada nismo predložili zakonsko rješenje, nego smo tražili od Savjeta ministara da oni urade, upravo kako bismo izbjegli ovakve stvari. I zato što mislimo da Zakon o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine treba temeljito mijenjati. Treba ga mijenjati u mnogim dijelovima. Imamo policijske službenike, pogledajte kolege revizorske izvještaje Direkcije za koordinaciju policijskih tijela, Agencije za školovanje policijskih kadrova. Nijedan ministar bezbjednosti, od 2006. do danas nije uradio svoju zakonsku obavezu, a promjenila su se tri, ako se sjećam, gospodin Tarik Sadović, gospodin Sadik Ahmetovići i gospodin Fahrudin Radončić, i Savjetu ministara predložili Pravilnik o policijskom dodatku. I policijski dodatak se isplaćuje na apsolutno nezakonit način. To su revizori primjetili. I to je nešto što moramo staviti isto u zakon. Pa i pitanje ovih otpremnina, pa nije uredu da neki ljudi, povika je na poslanike, jer su izloženi javnosti, ma ovakvih imate na svakom koraku u institucijama, pomoćnika ministara, ministara. Pa evo, gospodin Arnaut odlično zna da u Minsitarstvu inostranih poslova imamo pomoćnika koji je uzeo otpremninu i koji je ostao VD pomoćnika ministra do kraja godine jer mu je ADS dozvolio. I tu praksu moramo promijeniti. Ali da bismo sve to promijenili moramo promijeniti Zakon o platama i naknadama, Zakon o sukobu interesa, Zakon o radu u institucijama BiH i napraviti sistemsko rješenje, a ne da po svakom od ovih pitanja pravimo parcijalna rješenja, jer pobogu to će nas dovesti, svaki put ćemo pričati o tom zakonu i ubrati po jedan jeftin politički poen. Hajde ljudi da napravimo, i ja sam zato podržala na Komisiji za finansije i budžet prijedlog uvaženog gospodina Kožula. Tačno je da ovaj Savjet ministara, možda je i trebalo već da nam to pošalje, ali hajde, evo da im damo 88 rok do kraja oktobra, da nam pošalju jedno cjelovito sistemsko rješenje, kojim ćemo urediti i plate i naknade i konačno urediti ovu oblast. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Damir Arnaut, replika. Izvolite.
Replika gospođi Pandurević i gospodinu Novakoviću. Ja sam se nadao da vas nisam dobro čuo juče na Komisiji za finansije i budžet kada ste rekli da ste se konsultovali sa sudijama. Meni je nevjerovatno da se član zakonodavne, predstavnik zakonodavne vlasti konsultuje sa predstavnikom sudske vlasti o pitanju ili o pitanjima o kojima predstavnik zakonodavne vlasti treba glasati. Zaista nedopustivo u demokratskoj praksi. Ako ste trebali pravni savjet, trebali ste se obratiti Ministarstvu pravde, a ne sudskoj vlasti i još govoriti o tome, nevjerovatno. A još šokantnije mi je da postoje sudije u ovoj državi koje su spremne davati savjete pravne o hipotetičkim pitanjima. Svašta ćemo čuti u ovoj Parlamentarnoj skuštini. Ali evo, da vam dam pravni savjet, idući put konsultujte Ministarstvo pravde. Također bio sam u pravu kada sam rekao na početku diskusije da ćete odmah naći, iako ste ... prošle tačke govorili o potrebi bavljenja ekonomskim temama, da ćete ovdje naći milion izgovora zašto se ne treba ovo usvojiti. I onda, evo i gospodinu Sokoloviću. Ja pod vladajućom većinom smatram kompletnu većinu koju ste vi između ostalog formirali, SDS, HDZ, SDA i DF. E sada ako SDA i DF ovo podrže, ali ako SDS i HDZ glasaju protiv, kao što će biti danas, onda ovo neće proći u prvom čitanju. Znači vladajuća većina nije omogućila da to prođe. Dakle, ja pod tim mislim vladajuća većina a vi ste je formirali, nismo mi. I konačno, odgovor gospodinu Novakoviću. Pitao me je da mu tačno kažem šta je radno vrijeme izabranog ili imenovanog zvaničnika? Vidite, nije tu, nije moj posao
Vrijeme.
ali evo, dopustite mi da završim. Ja mu samo sugerišem da pita sekretara ili sekretarku svog kluba koje radno vrijeme mu upisuje u šihtaricu za prisustvo na poslu i dobiće odgovor na pitanje koje mu je radno vrijeme, jer za to radno vrijeme dobiva platu svaki mjesec. Prema tome, nemojte tih pitanja, nek pita sekretara kluba šta piše u šihtarici.
Hvala Vam lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 89 Evo možemo konstatovati da je uvaženi kolega Arnaut vidovid i zna kako ćemo mi glasati. Mi se još unutar kluba nismo konstatovali. Vidite, uvaženi kolega Arnaut, ovdje nije riječ o izmjenama i platama, dopunama, izmjena i dopuna Zakona o platama i naknadama sudija i tužilaca. Znači nema nikakvog sukoba interesa da bi oni mogli dati neko negativno mišljenje. Ljudi, moji prijatelji, privatno se družimo, zatražila im stručnu pomoć, stručno mišljenje, šta misle. E to što se Vama ne dopada to mišljenje i ne ide Vam u prilog, to je Vaš, uvaženi kolega Arnaut, Vaš problem. Ali mene, evo recimo interesuje što se niste dotakli i ovaj Zakon i one otpremnine za penziju uvrstili? Ili zašto nam penzioneri mogu biti pomoćnici ministra? Hajte kada držite moralne lekcije odgovorite mi na ta pitanja. Ja naslućujem odgovor. I što se tiče radnog vremena, možda je, uvaženi kolega Arnaut, Vaše radno vrijeme od onog koje se upisuje u šiht listu, ali moje radno vrijeme je, ja subotu i nedjelju i vikend nisam imala, pa od Božića, i radim i na terenu. Posao jednog poslanika je i rad na terenu. I vjerujem da tako i većina mojih kolega radi. Evo, nedavno sam upravo na tu temu smo se gospođa Krišto i ja jedna drugoj žalile koliko vremena uzima rad poslanika, ako hoćete da radite. Naravno, ima i onih koji neće da rade pa teren ne vide očima. Ali mnogi, ja, u ovom Parlamentu, Vam garantujem da mnogi poslanici, jer ne bi imali toliki broj glasova koji su imali, rade dnevno i po 12-13 sati minimum.
Hvala lijepo. Diskusija, gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Pokušaću da ne trošim vrijeme bez veze. Dakle, ako je ovo jedini način da se ukinu povjerenstva i da se primjenjuje Zakon o radu i radnim odnosima, dakle ono što on propisuje i da se ne zlorabi, onda sam za ovaj Zakon. Dakle, ... koji ste rekli da vam je dao pozitivno mišljenje, nije ... dao pozitivno mišljenje, ... se nije zapravo očitovao o tome jer on je rekao da nema evropske prakse jedinstvene u tom pogledu. Dakle, nije se očitovao pozitivno, ali ne mogu reći da je i negativno. Jesam li bio kratak predsjedavajući? Zahvaljujem.
Ma to je bilo za pohvaliti, zaista. Gospodin Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Nastojaću da budem kratak isto kao kolega, pa da bude ovo što brže i ekspeditivnije je li. Ono što želim reći, dakle, da je neophodan ovakav zakon. I ne slažem se s kolegama koji kažu da nema uštede i da ćemo promijeniti samo radno vrijeme od četiri. Ušteda je, dakle, u samoj činjenici da u toku, do tri sata radimo jedno vrijeme a poslije tri sata drugo vrijeme. Do tri sata, dakle, plaćeno je jedno, a poslije tri sata drugo. Dakle, tu je ušteda, ako ništa u vremenu. S druge strane, inicijativa za ovakav jedan zakon je došla od revizorskih izvještaja koji su konstatovali da su uštede, dakle, po ovom osnovu, između 3 i 6 miliona. Dakle, između 3 i 6 miliona. Naravno, slažem se da ima propusta u ovom, apsolutno se s Vama slažem, ali ovo je prvo čitanje i 90 amandmanima u drugom čitanju možemo ispraviti sve ono što smo uočili. Evo recimo, te otpremnine zaista nisu riješene ovim ..., i ja se u potpunosti slažem. Kada je u pitanju Vijeće ministara, tu stvarno nemamo šta da komentarišemo. Ja mislim da smo tri ili četiri puta davali rokove istom tom Vijeću ministara, odnosno ministru finansija ili ukupnom, gledajući, Vijeću ministara. I nikada nismo dobili na vrijeme. Kolega Kožul je napomenuo da je bio prijedlog do septembra mjeseca da se da rok. Ja mislim da je to treći rok koji mi dajemo Vijeću ministara. To je s jedne strane. S druge strane posmatrajući dosadašnji rad i ono što je Vijeće ministra i Ministarstvo finansija dostavljalo ovoj Parlamentarnoj skupštini, kada to govorim mislim na, prije svega, na budžet koji je mogao da bude u, jer su isti, arhaičan je, stereotipan, iz prošlog vremenskog perioda, tri godine uzastopno, odnosno sada je ovo četvrta godina, čak i iste stavke, isti iznosi, isto sve, mi smo ga u maju mjesecu, odnosno u aprilu mjesecu imali. Kada je u pitanju dokument Okvirnog budžeta, čekali smo godinu dana da bude usvojen prije mjesec dana. Dokument Okvirnog budžeta za ovu godinu trebao je biti 01.07. na sajtu Ministarstvu finansija, međutim njega još sigurno neće biti. Dakle, mislim da je ovo dobra stvar, da ovaj Zakon stavimo u proceduru a u drugom čitanju imaćemo priliku svi da damo amandmane na postojeći Zakon. Evo, hvala. Mislim da sam bio kratak.
Hvala lijepo. Gospodin Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Veoma kratko. Samo da iznesem stav, s obzirom da sam i kao član Komisije za budžet i finansije podržao principe ovog Zakona, to potvrđujem i ovom diskusijom i, naravno, očekujemo da će Vijeće ministara, kako je to i bilo prezentirano prilikom ovih diskusija, i uraditi jedan sistemski pristup, te da ćemo sve ovakve i slične devijacije otkloniti kada se radi o nekim duplim primanjima i povećanjima koja nemaju niti moralnog opravdanja a posebno ako se zakonska rješenja, koja su sada na snazi, zloupotrebljavaju od onih koji su i donosili takva zakonska rješenja. Hvala lijepa. Još jednom podrška ovom Zakonu.
Hvala lijepa. Gospodin Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovako, dakle, najviše se ovdje u ovoj raspravi pitanja postavilo po pitanju ušteda. Dakle, ja zaista ne želim licitirati ciframa mimo onih koje je Ured za reviziju institucija BiH predstavio a to su uštede od nekih 3 do 6 miliona maraka. Ja svima koji imaju problem sa tim ciframa sugerišem da se obrate Uredu za reviziju i pitaju zbog čega su oni dali te procjene. U svakom slučaju nije zanemariva ušteda. Druga stvar, ja zaista čisto sumnjam da će neko pomjerati rad komisije a koja se trebala održati u 11:00 sati, pogotovo poslanici, izabrani i imenovani 91 zvaničnici. Evo vidimo, čim dođe pla pet nastane panika da što prije okončamo raspravu, tako da ne vidim baš neku spremnost ovdje da se radi poslije pet. Ali i ono što je kolega Isaković rekao, izuzetno bitno sa ekonomskog aspekta. Dakle, ukoliko vi radite tokom radnog vremena ono za šta primate platu, a to je poslanički posao, pripremate inicijative, prijedloge zakona itd., mada se čini da tok samo opozicija radi u ovom sazivu, onda ove komisijske poslove radite poslije radnog vremena. Tako da je to, ovaj, potpuno opravdana ušteda sa aspekta radnih sati, čak i ako u nekim slučajevima, mada će oni biti puno rjeđi, ne dođe do konkretne finansijske uštede, ali će u tim rijetkim slučajevima bar doći do uštede radnih sati, kada su radni sati u pitanju. Gospođo Pandurević, ja ću Vam zaista objasniti o čemu se radi kada je u pitanju konsultovanje sudija o konkretnim prijedlozima zakona. I ja sam siguran da će me svi ili barem svi pravnici u ovoj sali razumjeti. A to je, ukoliko neki sudija bude pozvan kada se ovaj, ako se ovaj Prijedlog zakona usvoji, i ako neki sudija, ako se pred nekim sudijom, koji se s Vama konsultovao, nađe predmet o tom konkretnom slučaju, ako neko tuži, i onda predmet dođe pred tog sudiju, taj sudija će imati obavezu da se izuzme iz tog predmeta. I ako se poslije, ako se ne izuzme, ako poslije utvrdi da je on s Vama se konsultovao prije nego što je zakon uopšte usvojen, onda će čitav taj postupak past, itd. I zbog toga postoji pravilo da se zastupnici, predstavnici zakonodavne vlasti ne konsultuju sa predstavnicima sudske vlasti, pogotovo kada imate pravo postavljanja poslaničkih pitanja Ministarstvu pravde BiH, a na kraju krajeva i konsultovanje s ministrom i zamjenikom, itd. I konačno, SBB je već predložio ukidanje bijelog hljeba, prošlo je na ovom Domu, predlažemo sada ovo. Nadamo se da će proći na ovom Domu. Ukoliko Vijeće ministara ne dođe konačno sa ovim sveobuhvatnim izmjenama onda ćemo predložiti još neko zakonsko rješenje, uključujući ovo pitanje otpremnina, itd. itd., i tako ispunjavamo svoja predizborna obećanja. Ali zaista nije shvatljivo da se kritikuje neko ko je dao određena predizborna obećanja zbog toga što ih ispunjava, pogotovo kada je to u funkciji ušteda. I nesporno je da će se uštede ostvariti. Ja se ispričavam što sam oduzeo ovoliko vremena a govorio sam malo sporije, da me i predsjedavajući razumije.
Hvala lijepo. Da li još neko želi da govori? Ima li više replika, diskusija? E, hvala vam lijepo. Zaključujem raspravu. Idemo dalje, tačka šest, Ad. 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Denisa Bećirovića za dopunu dnevnog reda 14. sjednice Doma tačkom koja glasi: „Zaključci Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH povodom inicijative Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske za usvajanje Rezolucije o genocidu u Srebrenici“ Kolegij Doma nije postigao saglasnost o navedenom prijedlogu poslanika Denisa Bećirovića za dopunu dnevnog reda. Rasprava je zaključena, izjasnićemo se naknadno u drugom krugu glasanja. 92 Idemo na tačku sedam dnevnog reda, Ad. 7. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Nikole Špirića za dopunu dnevnog reda 14. sjednice Doma tačkom koja glasi: „Usaglašena reformska agenda i akcioni plan u vezi s evropskim putem Bosne i Hercegovine“
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, predstavnici Vijeća ministra, uvaženi gosti. Kao što nam je poznato svima uvidom, čitanjem ovog dokumenta Okvirne saobraćajne politike BiH za period 2015.-2030. godina vidimo svi da smo dovedeni u jedan cajtnut zbog neusvajanja ovakvog dokumenta na nivou Bosne i Hercegovine i ... je krajnje vrijeme da se usvoji ovaj dokument kako bi Bosna i Hercegovina ispunjavala svoje obaveze, pristupila 93 određenim sredstvima, kao i pristupila izradi i Strategije prometa BiH, kao i Akcionog plana, vezano za Okvirnu saobraćajnu politiku, kao i za tu strategiju koju tek treba da dobijemo. I da ne bi bili, je li, odstranjeni od pristupa ovim sredstvima, evo krajnje je vrijeme da mi ovo usvojimo, i ja se nadam da ćemo svi zajedno to učiniti danas. Ali hoću da zamolim Vijeće ministara i sve one kojih se tiče, kada se pristupi izradi te strategije, kao i akcionog plana, da imaju jedan sveobuhvatan pristup cijele Bosne i Hercegovine, svih njenih prostora u svim segmentima koji se tiču Okvirne saobraćajne politike. A ono što posebno želim zamoliti Vijeće ministara da obrate pažnju i na Tuzlanski kanton i na nekoliko projekata, evo koje ću ja kazati, koje će možda još i kolege kazati i o kojima će govoriti i gradonačelnici sa prostora Tuzlanskog kantona, kao i eventualno Federalna vlada i eventualno Vlada Tuzlanskog kantona. Ja molim da u tim narednim dokumentima, koji će se ticati vremena od 2015. do 2030. godine, budu uvršteni projekti brze ceste od Orašja preko Brčkog, Tuzle, Sarajeva i povezivanje na autoput koji sad se radi, koji imamo. Zatim, izrada y kraka, jedinog autoputa koji radimo, koji je predviđen preko Tuzle preko Banovića, Zavidovića i Žepča, spajanje sa autoputom. Zatim, odgovarajuća pažnja da se uputi željezničkom saobraćaju u cijeloj Bosni i Hercegovini, ali i na tom prostoru, jer prema podacima koje ja imam gro saobraćaja i prevoza i ljudi i roba se dešava u direkciji koju pokriva, dakle, Direkcija željeznica Federacije BiH, ali sa sjedištem u Tuzli. Dakle, gro posla oni obavljaju a nisam siguran da se odgovarajuća pažnja ulaganja u infrastrukturu na tom prostoru posvećuje pažnja i da se vrši ulaganje. I isto tako želim skrenuti pažnju da mi tamo svi imamo odličan aerodrom koji je nažalost samo pod paskom i pažnjom kantonalnih vlasti. To je vjerovatno najbolji aerodrom koji imamo u državi, izgrađen je nekada prije, Bog je dao taj prostor i vrijeme i okolnosti koje su dovele do toga da je on najbolji. I ja molim, dakle kod izrade strategije i akcionog plana da se o ovim stvarima vodi računa, da nas se ne dovede u cajtnut. Da se ne ponašamo ni na način biće javna rasprava sveobuhvatna i ljudi će ove stvari kazati i još stvari govoriti, ali da one ne budu eventualno uvrštene. Mislim da su ovo važne stvari za Bosnu i Hercegovinu cijelu i za taj prostor i ja molim da ove stvari budu uvrštene u ove dokumente i da se pristupi njihovoj realizaciji na način da se iznalaze sredstva i za izgradnju ovih komunikacija. Hvala.
Hvala Vama. Za riječ se javio ministar za promet i komunikacije. Mislim da bi bilo bolje da on govori sada, pa da onda nastavimo sa prijavljenim diskusijama. Izvolite ministre.
Hvala predsjedavajući. Evo, ja sam htio napraviti jedan uvod prije nego krene rasprava. Pred nama je tekst Okvirne prometne politike BiH za period od 2015. do 2030. godine. Ranije verzije ovog dokumenta su u dva navrata vraćene iz Parlamenta na doradu. Tekst koji je pred vama plod je dodatnog napora Ministarstva komunikacija i prometa, te Vijeća ministara, u smislu poboljšavanja i pojašnjavanja teksta, uvažavajući ranije zamjerke i sugestije. Dokument je ponovo usklađivan i sa entitetskim ministarstvima i Vladom Brčko Distrikta kako bi se postigao što širi konsenzus, te uvažili regionalni interesi i preduprijedili mogući propusti. Izražavam zahvalnost svim sudionicima u tom naporu i zadovoljstvo što je ostvaren visok nivo saradnje i što je tekst dobio pozitivna mišljenja institucija uključenih u izradu politike. 94 Okvirna prometna politika je opšti, bazni dokument na osnovu kojeg će se donositi prometna strategija, propisi, programi i akcioni planovi, u kojima će se razraditi konkretni planovi izgradnje i prometne infrastrukture u narednom periodu. Usvajanje strategije i akcionih planova prethodiće široka javna i stručna debata, otvorena i transparentna rasprava, kako bi se osigurao ravnomjeran razvoj svih bosanskohercegovačkih regija. Na taj način će se obezbijediti sudjelovanje svih faktora koji će provoditi i snositi troškove provođenja Okvirne politike. Jedan od osnovnih principa ove Prometne politike jeste i usklađivanje strateških dokumenata na svim nivoima vlasti, počev od države, entiteta i Brčko Distrikta preko kantona do općina. Cilj ove politike je stvaranje ekonomičnog i efikasnog prometnog sistema usklađenog sa standardima EU i pravilima Svjetske trgovinske organizacije. Usvajanje ove državne politike nužno je ne samo za unapređenje pristupa Bosne i Hercegovine sredstvima za sufinansiranje od strane EU, nego je i preduslov za izradu i implementaciju neophodne Prometne strategije BiH koja se tiče svih prometnih podsektora, odnosno cestovnog, željezničkog, kombiniranog i pomorskog prometa, kako bi se postigla efektivnost prometnih usluga za građane i omogućili ravnomjeran ekonomski rast i razvoj Bosne i Hercegovine. Neposredna korist koja će biti ostvarena donošenjem Okvirne prometne politike sadržana je u tome što će se njome otvoriti vrata za finansiranje izgradnje infrastrukturalnih projekata od strane EU koja je odvojila milijardu eura za slijedećih pet godina za infrastrukturalno povezivanje regije Zapadnog Balkana u sklopu Konektiviti agende, pokrenute na Samitu lidera zemalja Zapadnog Balkana u Berlinu prošle godine. Bez prometne politike Bosna i Hercegovina bi defakto napustila Konektiviti agendu i propustila sudjelovanje u iznimno važnom evropskom projektu. Ova finansijska pomoć, uz koju ide i ponuda dodatnog kreditiranja investicija, biće na raspolaganju za nadogradnju ili izgradnju dijelova osnovne mreže za regiju o kojoj su se usaglasili premijeri šest zapadno-balkanskih zemalja na sastanku sa komesarima Hanom i Bulcom, održanom u Briselu 21. aprila. A već ove godine Bosna i Hercegovina će moći aplicirati za fondove iz prvih 100 miliona eura iz IPA II fondova zajedno sa povoljnim kreditima iz evropskih finansijskih institucija. Ovo je dokument koji je već podržala i pozdravila Evropska delegacija u Bosni i Hercegovini i predstavlja dobru osnovu za sveobuhvatan i cjelodržavni pristup projektovanju, finansiranju i izgradnji prometne infrastrukture. Ja se nadam da ću dobiti i vašu podršku. Hvala.
Hvala Vam ministre. Riječ ima gospodin Predrag Kožul. Izvolite.
Pa evo, ja ću sa gorkim zadovoljstvom konstatirati da smo večeras 17:45 otvorili onu famoznu životnu temu u ovom Parlamentu o kojoj svi pričaju, i to više o tome pričaju oni koji otvaraju one druge teme koje nisu životne. Budući da sam ja nesuđeni zamjenik ministra prometa i veza ne bi imalo smisla da ne diskutiram o ovoj temi, pa sam se pokušao u ovom prethodnom dijelu rasprave, kada je ko i kome pisao pisma, mentalno isključiti i pažljivo još jedanput proučiti ovaj dokument. Prvo što sam vidio i nisam mogao vjerovati svojim očima je da ovaj dokument ima suglasnost oba entitetska, obe entitetske vlade i Vlade Distrikta Brčko. Potom sam pokušao pronaći u tekstu ovog dokumenta tu čarobnu formulu kojom se dobija suglasnost obe entitetske vlade, pa sam primjetio da je ta čarobna formula – budi okviran i općenit. Ali ipak pozdravljam 95 ovaj dokument upravo zbog ovih razloga koje je ministar naveo, da on otvara direktne i indirektne koristi i benefite Bosni i Hercegovini. I bio bih zaista još zadovoljniji i neinformiraniji da unutar današnjeg dnevnog reda nemamo točku dnevnog reda koja kaže – Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2014. godine. Pa zbrajajući ... unutar tog dokumenta vidljivo je da smo se do sada za izgradnju autocesta u Bosni i Hercegovini zadužili milijardu i 400 miliona maraka, a, za restruktuiranje, rekonstrukciju i izgradnju željezničke infrastrukture zadužili smo se do sada 700 miliona maraka. U ovom trenutku, od ta dva iznosa, dugujemo milijun maraka za autoceste i 400 tisuća maraka vezano za željeznice. U onim zaduženjima koja su u tijeku, imamo 340 milijuna maraka što se tiče autocesta i dodajemo tome ovih 100 milijuna, vjerojatno iz IPA fondova, eura, odnosno skoro dvjesto milijuna maraka koje je ministar spomenuo. Pa se, opet najlakše je nešto izgraditi, pa bih volio da državno Ministarstvo prometa i veza uz ovaj okvirni plan razvitka, itd., ode korak dalje i inicira ili provede kvalitetnu analizu, posebno što se tiče željeznica, njihove održivosti i ovog svog cilja, kojeg ja svesrdno podržavam, kako je ovdje zapisano. Samo malo, da vidim vrijeme, kaže ciljevi – sveukupan cilj Okvirne prometne politike BiH jeste održiv razvitak prometnog sustava zemlje, entiteta, itd. Posebno ovdje podržavam, ovo je održiv razvitak prometnog sustava. Analizom do sada izgrađenih autocesta ovih 70-ak km, ja ne znam koliko unutar Federacije, na njezinom najprometnijem dijelu, autoceste Banja Luka-Gradiška, prometa na toj autocesti, ja ne znam je li iko to radio, trebalo bi ustanoviti je li to održiv sustav prometa. Što moje oči vide voze se tim dvjema cestama, ovom ovdje malo češće nije. Bojim se da ona razina prometa tom autocestom ne može pokriti ni troškove održavanja buduće te autoceste. Vidimo da je to održavanje počelo već sutra nakon puštanja u promet, u rad te autoceste. Zato mislim da nije sramota analizirati i planirati nešto drugo. I puno bogatije zemlje kada dobro razmisle, ondje gdje nema gospodarskog opravdanja i dovoljno prometne gustoće autoceste rade na razini poluprofila. I ja tvrdim da svugdje u Bosni i Hercegovini poluprofil autoceste zadovoljava trenutnu gustinu prometa a uvažava trenutno gospodarsko stanje u državi. Jedna rečenica koju je ministar rekao meni je draga – da ova Prometna okvirna strategija ili plan vodi računa o ravnomjernom razvoju čitavog teritorija Bosne i Hercegovine. Za taj ravnomjerni razvoj čitave teritorije Bosne i Hercegovine od autoceste na Koridoru Vc i nekih drugih autocesta daleko je važnija modernizacija sustava magistralnih cesta i izgradnja sustava brzih cesta, ondje gdje nisu predviđene autoceste, a ondje
Vrijeme.
gdje realna gustoća prometa to zadovoljava. Jednako tako, dobro.
Hvala Vam lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 96 Ja moram, nažalost da kažem da nisam zadovoljan sa objašnjenjem gospodina ministra. Ja jako dobro znam, to me iskustvo naučilo u životu, da iz ovih izvornih dokumenata proizilaze sva ona glavna dokumenta. U svojoj diskusiji na Proširenom kolegijumu ja sam bio protiv ove tačke da se ova tačka uvrsti na dnevni red, jer ona meni ni jednog trenutka nije dala obećanje ni garanciju da će se neke stvari dešavati u Bosni i Hercegovini na način kako se to do sad nije radilo. Kad sam to govorio napomenuo sam Sjeveroistočnu Bosnu, i tu, za razliku od kolege Rančića, ne vidim samo Tuzlanski kanton, nego vidim Sjeveroistočnu Bosnu koja po površini i po broju stanovnika je daleko veća nego što je teritorija Crne Gore. Ta regija je potpuno u saobraćajnom infrastrukturnom smislu zapuštena. Niko ne govori da Koridor 5c prolazi 54 kilometra od Tuzle, a da recimo u slučaju prolaska 2 kilometra od nekog drugog grada to je veliki problem u Bosni i Hercegovini, a da pri tome uopšte nije problem kad taj Koridor 5c prolazi od Tuzle 54 kilometra. Prije 17 godina sam učestvovao u javnoj raspravi gdje smo iznijeli podatke o opterećenosti puta Tuzla-Županja, što je bila najopterećenija cesta u tom trenutku u Bosni i Hercegovini, sad je još i u gorem stanju nego što je to bilo tad. Da podsjetim prisutne, regija Sjeveroistočne Bosne, a ako hoćete Tuzlanski kanton pa i Tuzla sama, je regija gdje se stvaralo više od 1/4 bruto nacionalnog dohotka Bosne i Hercegovine. I danas je to u industrijskom ili razvojnom, kakvom god hoćete smislu, bez obzira na teškoće trenutne kroz koje prolazi, možda najteže u svojoj istoriji, sa 100.000 nezaposlenih, poboljšanje infrastrukture bi u svakom slučaju dovelo do poboljšanja situacije i otvorilo perspektivu za nova radna mjesta. To kad govorim govorim o cestama. Kad uzmete u obzir cestu Tuzla-Sarajevo to je bruka i sramota Bosne i Hercegovine. Cesta od Sarajeva prema jugu je urađena, kako bih rekao, na zadovoljavajući način i bez Koridora 5c, sa dodatkom treće trake. Vi to na putu Tuzla-Sarajevo nemate nigdje. Zavaravanje je onih ili svih nas ako mislimo da je rekonstrukcija puta Tuzla-Sarajevo uzimanje 3 kilometra puta, ja možda govorim sad stvari koje nisu dotaknute ovdje ili možda se ne tiču direktno ovoga, ali želim da ukažem na opasnosti da to ostane i u budućnosti tako kao što je to bilo i do sad. Tri kilometra skraćenja na Karauli izgradnjom mostova ili tunela neće ništa popraviti situaciju kada je cestovni promet u pitanju između Tuzle i Sarajeva. Ako uzmete avionski saobraćaj, evo ja se slažem sa kolegom Rančićem koji je rekao da je to najbolji aerodrom ili najbolje situirani aerodrom u Bosni i Hercegovini, ali nažalost to Bosna i Hercegovina nije prepoznala, ali jest prepoznao WIZZ Air, to je baza WIZZ Air-a za narednih 5 godina gdje 180 do 200.000 putnika godišnje je na tom aerodromu iz Hrvatske, iz Srbije i iz Bosne i Hercegovine. Dakle, to je još jedna šansa koju mi ne smijemo propustiti. Ako uzmete željeznički saobraćaj, vidićete da je to potpuno jedno slijepo crijevo i potpuno taj region Sjeveroistočne Bosne zapušten u infrastrukturnom smislu. Ako će to ova Strategija ili ako će to budući planirani razvoj infrastrukture u nekoliko alimentirati i popraviti tu situaciju naravno da sam za to. Ali ja kao opet, bez obzira ja sam se naslušao do sad ravnomjernog razvoja, ova je zemlja neravnomjerno razvijena. Za to snose odgovornost sve prethodne vlade. Nismo se služili iskustvima Slovenije o ravnomjernom razvoju i nekih drugih zemalja koje su ravnomjerno razvijane i nije dolazilo do demografskih pomjeranja izazvanih neravnomjernim razvojem zemlje, u bilo kom dijelu zemlje ako govorimo. Dakle, ako ne budemo to uzeli u obzir i ukoliko ne budemo radili u tom smislu te projekte, naravno mi novaca za to nemamo, ali postoje IPA projekti, ako budemo dovoljno pametni i mudri i dovoljno sposobni i kvalificirani da ih iskoristimo, a ja pretpostavljam da u ovoj zemlji, siguran sam da u ovoj zemlji ima dovoljno sposobnih ljudi, samo nisu dobro raspoređeni, da možemo i da apliciramo i na brojne IPA projekte, onda mi imamo neku šansu. 97 Ja zaista imam jako veliku dilemu da li da podržim ovaj dokument, ja govorim osobno u svoje ime, jer mi taj dokument ne pruža garanciju da se ove anomalije, koje sam ja sad napomenuo i mislim da ih je djelimično i kolega Rančić rekao, da će te stvari biti, kako bih rekao, zadovoljene i ako nećemo pobjeći od stereotipa koji su do sad važili kad je razvoj unutrašnji u Bosni i Hercegovini prisutan. E hvala, ja se zahvaljujem.
Hvala Vama. Replika, gospodin Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, nije klasična replika, ono želim pojašnjenje jedno u jednom malom dijelu u prvoj rečenici, dakle. Naravno, da i ja to šire gledam i kad sam govorio pominjao sam i Orašje, dakle i Brčko koji nisu dio Tuzlanskog kantona i Sarajevo, tu brzu cestu, ali na tom pravcu, ... Ali sam zahvalan kolegi Đonlagiću na diskusiji koja ne vidim da i u čemu odstupa od ovoga, i ono što želim mu se zahvaliti, a pozvati i druge, ako želimo, znači, naravno da ovih stvari koje nas bole nema u Okvirnoj politici, ali trebaju biti u Strategiji i u Akcionom planu. Ako ih tamo ne bude onda smo ponovo na belaju. E zato sad i govorimo i vi i ja i želimo moliti ove koji budu radili na izradi tih dokumenata da ove stvari uvrste. Nemojte nas tjerati da se nešto drugčije ponašamo ili da ponovo budemo u cajtnotu. I ono što želim još jednom pozvati sve poslanike iz bilo koje stranke da se ne dijelimo, i iz SDA, i iz DF-a, i SBB-a, i neovisne, i ovakve i onakve, a sa regije su Sjeveroistočne Bosne, da zajedno u ovom nastupimo i onda možda imamo šanse. I ne samo u državnom Parlamentu nego i u Federalnom i u kantonalnim, itd. Dakle, evo to sam želio kazati. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Hvala Vam. Ovo je problem, kako Vi to kažete, ove zadnje klupe, malo nas ima izuzev ovih iz stranke koja je budućnost. Fehime jel' tako? Malo nas ima pa moramo često govoriti, ali to je tako, to je neminovnost. Gospodine ministre, bezdilemno koliko doseže naše znanje, odnosno znanje onih sa kojima ja komuniciram u pripremama za sjednice, mi ćemo pomoći i podržati, s tim što Vam predlažem da u ovakvom dokumentu navedete i zakonska rješenja koja su neophodna, zakonska rješenja, pa ću ja to elaborirati sada kratko. Vama je poznato da je potpisan, ono što ja često ovdje za govornicom kažem ..., Dejtonski mirovni ugovor, sporazum, i da on ima jedan Aneks koji govori o korporacijama. E, ja ne vidim ovdje ništa o korporaciji u željezničkom saobraćaju, a tu je nerv, ne samo Autoceste nego nerv razvoja bilo koje države kada je transport gabaritnih 98 tereta u pitanju. A hoćemo da proizvodimo, tražimo višak vrijednosti, a mi sad imamo željeznicu kakvu imamo. Imamo je zato što nismo to uradili i nije se ispoštovao Aneks koji govori o korporacijama, pa je vama sad poznato da ako krene željeznica iz Ploča mijenja lokomotivu u Čapljini, pa ako treba da produži dalje mijenja je u Doboju i tako redom, kao da smo različite države, ne jedna država. Znači, moramo i na tu temu progovoriti upravo zbog budućnosti i razvoja. Druga stvar je realni potencijali ove države. Naravno, kada su radili Koridor 5c nisu oni gledali realne potencijale Bosne i Hercegovine. Geloška karta Bosne i Hercegovine počela je da se radi kada sam ja rođen, da, da, kada sam ja rođen, to možete naći, to nije nikakav tajni dokument, a konačno je završena ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas, dajte, nemojte.
Pokazaću ti kako ću te dići jednom rukom na ramena.
Hajmo diskusija, molim Vas diskusija gospodine Backoviću.
Dobro, dobro, dobro.
Gospodine Backoviću.
Nastavit ću ja, ovo je samo .. 99
Ma nema ništa, odmah nastavite, nema priče sa drugim zastupnicima, nastavite diskusiju, imate pravo na diskusiju, nemate pravo na razgovor sa zastupnicima.
Završit ću jako brzo.
Izvolite.
Znači, Koridor 5c oni su vodili o svojim strateškim ciljevima, tj. spajanju država koje su sad u EU najbližom, najjednostavnijom i najbržom turom prema toplom moru, prema Jadranskom moru. O realnim potencijalima Bosne, a geološka karta je završena 1984. godine, pa kad ja negdje spomenem najveće nalazište rubina je Bugojno, svi mi se smiju. Neće niko da pogleda šta se to krije tamo u Koprivnici, u onim planinama. Niko to neće da vidi, neće niko da razmišlja o tome. A najproduktivniji sa najvećim potencijalom je upravo Tuzlanski bazen, gospodine, Tuzlanski bazen. I to je izbjegnuto. Zaboravljamo da je Majevica apslutno neiskorištena planina, a ona je najveća površinski planina u Bosni i Hercegovini, znači najveća. Zajedno kad saberete Jahorinu, Trebević, Igman, Bjelašnicu, Treskavicu, po površini Majevica veća. Da, da. I šta se u njoj krije? Svi šute, svi šute. Zašto? Ne znam. Ali ja znam i spreman sam vam ustupiti geološku kartu Bosne i Hercegovine iako ona postoji.
Vrijeme, hvala Vam lijepo.
I još samo jednu stvar.
Hvala Vam lijepo, vrijeme je isteklo gospodine. ZAIM
ukupnom, jednu rečenicu samo ministru, molim vas, u svemu ovome neophodno je i donijeti Zakon o cestovnom prometu, jer zbog sučeljavanja zakona entitetskih pašće krv. U Republici Srpskoj taksisti nemaju ograničenja, u Federaciji svaki grad, svaka opština ne može dalje. I tako redom.
Hvala Vam gospodine Backoviću. Riječ ima gospodin Predrag Kožul, replika. Izvolite.
Najlakše mi je bilo repliku uputiti prema kolegi Backoviću, on je navikao na to, ali ja ovo ću vrijeme utrošiti zaista da dovršim misao od maloprije, a inače replika je za gospodina 100 Backovića. Koridor 5c u svom svom željezničkom i cestovnom prometu nije nervni sustav nego je kičma. Možda jeste kičma prometnog sustava, ali nervni sustav se proteže do Izačića, Gruda itd., to je onaj nervni sustav, zato mi smeta što u ovom dokumentu skoro da nema nikako županija. A nezaboravite da barem u Federaciji županije su nadležne za preko 70%, ja mislim 80%, dužinski gledano, cestovnog našeg sustava. I upravo te regionalne ceste za koje su nadležne županije su zbog općeg svog stanja usko grlo prometnog sustava. Zato mislim da je ravnopravno sa entitetima trebalo tretirati i županije unutar ovoga dokumenta. To je jedno. I drugo, možda je i dobro napisati, ovaj, ... osiguranje finansijske održivosti, točka 16., uskladiti akcizu za goriva i naknadu za registraciju vozila usmjeriti za održavanje u skladu s direktivama EU. Ali imaju dva razloga da budemo tu oprezni. Prvo, mogu li gospodarstvo i ljudi u ovoj državi podnijeti to usklađenje tako brzo. I drugo, nezaboravimo onaj prikriveni izvoz roba kojeg mi imamo trenutno na skoro čitavom obimu granice Bosne i Hercegovine, a on, ne znam je li ga iko analizirao i sračunao, ali jako je velik zato što imamo trenutno nešto nižu cijenu goriva nego skoro čitava okolina. To je vrlo važan porezni prihod ove države, tako da bi o tome trebalo na neki način voditi računa, ne povećavati cijene ondje gdje život to znači, nego na cigaretama koje nose smrt a tu nikako da uskladimo sa EU direktivama cijene i akcize.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Uopšte se nismo kolega razumjeli. Ovo kada sam govorio govorio sam upravo iz razloga zbog kojeg Vi sad govorite.
/nije uključen mikrofon/
E pa dobro. Znači, ta mreža uopšte nije napravljena tako da se koriste potencijali, jer sticajem okolnosti tačno znam šta je u Livanjskom polju. Mi govorimo Hrvatska i nafta, Bosna i Hercegovina ima 11 naftnih mrlja, i nađena nafta, i sad svi o tome šute. Jedan dio je u Hercegovini. I na toj karti je vrlo precizno sve ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ZAIM jeste, jeste, vi glasnogovrnik. Znači, ovo što sam govorio govorio sam upravo u interesu čitave Bosne i Hercegovine, u pravom smislu riječi čitave. I mi moramo na taj način razmišljati. To je perspektiva. Naravno, potrebna su sredstva. A zašto imamo ovih samo, koliko vi rekoste, 70, 100 km, to treba pitati ove koji vladaju. Ja sam svjedok kada je položena garancija od 500 miliona dolara ... malezijske, ne vodeći o tome računa koliko je isplativost na 25 godina koncesiju dato je firmi sa koje se jedini čovjek usudio da se suprostavi i raskine ugovor. Ja sam raskinuo ugovor firmi Buik iz Fancuske koja je u tom momentu vodila preko 120 međunarodnih sporova zbog 101 varanja klijenata i država. I zato mi danas nemamo Koridor 5c. Znači, položili ljudi garanciju od 500 miliona dolara i njima nije dato nego je dato na lijepe oči tad i blokirali ...
Vrijeme. Hvala Vam lijepo. ZAIM
Ali su onda i oni nestali.
Gospodin Fehim Škaljić, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Replike su očito prevazišle potrebu da imamo diskusije pa može bit da u tom smislu diskusije i ukinemo.
Do vas je Bogami, nije do mene. Izvolite.
Želio bih da kažem da dokument Okvirne prometne politike treba usvojiti. On nam je nužan da nebismo izgubili vremensku komponentu regionalnog partnerstva i učestvovanje u onome što svijet podržava i zbog toga ga treba usvojiti, ali potpuno svjesni činjenice da ga ne donosimo na način kakav bi normalan bio – i tempom, i sadržajem i načinom na koji smo anketirali one koji svi trebaju zajednički da učestvuju, od kompanija do pojedinaca. On jeste polazni dokument za ono što nam sleduje, iza toga dolazi Strategija i dolazi Akcioni plan. Ovo o čemu su s razlogom mnogi uvaženi zastupnici ukazivali na neravnomjernost u razvoju pojedinih segmenata prometne infrastrukture u Bosni i Hercegovini, mora svakako da bude kompenzirano jednim kvalitetnim postupkom donošenja Strategije razvoja. Ako budemo ispustili to, ako budemo Strategiji imali pristup ovakav kakav smo imali o ovome dokumentu kojeg smo nazvali Osnovni dokument politika u prometu, onda ćemo sigurno proizvesti neefikasnost, nezainteresovanost pojedinih subjekata ... na terenu i nezadovoljstvo građana. Zbog toga predlažem da vrlo ozbiljno razmislimo da se u cijelosti prihvati onaj zaključak koji je Komisija za saobraćaj i komunikacije definisala kao dokument koji je jednostavno uz zaključke da usvajamo Strategiju, odnosno Prometnu politiku i ovaj zaključak da kod donošenja Strategije moramo imati ponašanje koje će obezbijediti. Gospodin Đonlagić i drugi su s razlogom ukazivali na nesrazmjer toga. Šta je cilj Drinskim pojasom, gdje je tamo cesta, kako ćemo tu integrisati? Ima brojna druga pitanja koja će se otvoriti oko toga i zato mi insistiramo, mi ćemo kao Klub podržati usvajanje ovog dokumenta, ali uz klauzulu da se donese i ovaj zaključak oko strategija, načine postupka izrade strategija kako je to Komisija rekla, da bismo izbjegli zaobilaženje onih bez kojih se ovo ne može napraviti. Hvala.
Hvala Vama. Naravno, predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite gospodine Zvizdiću. 102
Uvaženi predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici, sve vas lijepo pozdravljam. Evo, skoro čitav dan ste ovdje, pretpostavljam da ste i vi umorni, i ja ću ovo moje, ovo kratko obraćanje početi sa konstatacijom koju je kazao uvaženi zastupnik Škaljić, a to je da ovu transportnu politiku uistinu treba usvojiti jer nam ona omogućava pristup svim administrativno, tehničko i finansijskim kapacitetima koje nam u ovom trenutku pruža EU kroz projekat transportnog povezivanja zemalja Zapadnog Balkana i kroz za to namjenski kreiranu ... Dakle, riječ je o jednoj politici koja daje samo osnovne smjernice transportne politike i koja u vezi sa projektima koji su već kandidirani i prihvaćeni unutar osnovne, a onda i proširene mreže, transportne mreže za Bosnu i Hercegovinu i za zemlje Zapadnog Balkana nas stavlja u poziciju da možemo dobiti vrlo kvalitetna i kreditna, ali i velike iznose grand sredstava koji će nam omogućiti izradu projektno tehničke dokumentacije i kontinuitet nastavka izgradnje bitnih transportnih pravaca u Bosni i Hercegovini. Ja nisam slušao sve diskusije imao sam neke sastanke i zbog toga nisam bio ovdje, ali slušao sam diskusiju gospodina Đonlagića koji je govorio o Sjeveroistočnoj Bosni i potrebi izgradnje bitnih prjekata transportne infrastrukture. Međutim, to nije pitanje samo Sjeveroistočne Bosne, takvu potrebu imamo i u Istočnoj Hercegovini i u Zapadnoj Hercegovini i u Srednjoj Bosni, i Sjeverozapadnoj Bosni. Dakle, u svakom dijelu Bosne i Hercegovine imamo potrebu da izgradimo kvalitetnu infrastrukturu unutar Bosne i Hercegovine i kvalitetnu povezanost sa zemljama regiona Jugoistočne Evrope koji nam onda, što je osnovni preduvjet za kvalitetan i ubrzani ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine. Ovo o čemu ste vi govorili će biti dio Strategije i Akcionog plana transportne strategije BiH. To je ustvari osnova projektnog zadatka i budite uvjereni da će u svim proceduama i pripremama za izradu same Strategije, a i u toku izrade Strategije, biti uključene sve vaše sugestije, biti uključeni kantoni, biti uključeni Brčko Distrikt i oba entiteta Bosne i Hercegovine, jer će se Strategija Bosne i Hercegovine i Akcioni plan upravo temeljiti na transportnim strategijama koje imamo u kantonima, entitetima i, naravno, Brčko Distriktu. To će ustvari biti jedan materijal koji će skupiti ili kolektovati naše namjere, ne samo u oblasti cestovne infrastrukture, nego naravno i oblasti željezničkog prometa, vodnog prometa i zračnog prometa. Mi ćemo onda naravno na bazi stručnih mišljenja odrediti prioritizaciju tih projekata i vidjet ćemo šta je najvažnije za Bosnu i Hercegovinu, da li je važnije da se radi Luka u Brčkom koja će povezati plovni put Save i Dunava ili ćemo se možda orijentirati ka Naumu. Da li je važnije raditi spoj od Bosanskog Petrovca do Bihaća ili će to biti Lašva – Travnik, ili će to biti Sarajevo – Tuzla, koji aerodrom ćemo i u kom kapacitetu nastaviti razvijati. Mi imamo aerodrom i u Sarajevu, i u Mostaru, i u Tuzli, i u Banja Luci, jedan može biti i CARGO, drugi može biti putnički, treći može biti međunarodni sa nekim jeftinim letovima, šta ćemo raditi u željezničkom prometu, itd. Dakle, svaki pojedinačan taj projekat će biti dio Strategije i Akcionog plana. Danas govorimo o transportnoj politici koja daje samo okvir, bazne smjernice onoga što trebamo uraditi u narednom periodu, ali nas stavlja u poziciju ravnopravnog učešća u svim projektima EU kakav već imaju naše zemlje susjedi Srbija, Makedonija, Albanija i Crna Gora. I zbog toga je zaista važno da usvojimo ovu Strategiju kako bi mogli omogućiti Bosni i Hercegovini da povlači sredstva iz IPA II fondova i istovremeno, naravno, da imamo ravnopravno učešće sa zemljama Zapadnog Balkana, kako bi mogli kandidirati i dobiti potrebna sredstva za realizaciju projekata, ne samo Autoputa 5c nego moguće je i Jadransko-jonskog autoputa koga smo kandidirali da ide kroz Bosnu i Hercegovinu, novih dionica željezničke pruge, proširenja međunarodnih aerodroma, naših luka i svih drugih kandidiranih projekata. Evo, ja vam se unaprijed zahvaljujem za vaš glas, za ovaj vrlo bitan dokumenat. Hvala. 103
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Ja zaključujem raspravu i prelazimo sada na tačku devet dnevnog reda ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, poštovane koleginice i kolege, kako god vi odlučite. Što se mene tiče možemo sada napraviti pauzu, možemo nastaviti sa radom, možemo se dogovoriti da sad prekinemo da nastavimo sutra, ali neke koleginice i kolege kažu da sutra ne mogu da budu ovdje. Ja vam predlažem da mi radimo danas dok ne završimo ovaj posao i ja mislim da mi možemo ovo da završimo. Mi imamo još nekoliko tačaka koje će zahtijevati diskusiju, imamo televiziju ovdje, to je jedna od, po meni, bitnih tačaka današnje ove sjednice, naravno ne podcjenjujući i ostale tačke, ali ostalo su izvještaji komisija, mislim, ne bi to trebao da bude neki problem. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem predsjedavajući. Iščitavajući Izvještaj Ureda za razmatranje žalbi, a budući da je prvotni dnevni red sadržavao ovu tačku, odma poslije te tačke je bio i Prijedlog izvještaja o radu Nezavisnog odbora, sasvim slučajno, budući da meni prije nego što spomenem bilo koje ime, imena i prezimena članova Ureda za razmatranje žalbi ili članova Neovisnog ili Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH, apsolutno ništa ne znače, niti ih lično poznajem, niti me zanima kome i kojoj političkoj opciji pripadaju. Ali je jasno iz ovog Izvještaja Ureda za razmatranje žalbi da 5 članova Ureda za razmatranje žalbi i 17 ukupno uposlenih nije u stanju da zaprimi i da riješi 1.132 žalbe za godinu dana. Pri tome informaciju u ovom Izvještaju ovaj Dom, budući da smo mi novi saziv, a na web stranici dotičnog Ureda ne možemo naći informaciju o opisu posla osim imena i prezimena članova, čime se oni to bave, koja je to unutrašnja struktura, šta je opis posla dnevno zaprimanje žalbi, zašto nisu mogli, je li, neke žalbe riješiti ili ne. Pri tome se jedna osoba koja je članica Ureda za razmatranje žalbi paralelno bavi i drugim poslom, pa je ona također članica Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH, pa je meni sasvim jasno da oni ne mogu godišnje da obrade 1.132 žalbe jer jedna ili čak možda i više osoba u svom radnom vremenu obavlja dvije funkcije paralelno i naplaćuje naravno svoj rad dvostruko. Hoću reći, zar je moguće da iz priznatih stručnjaka u Federaciji BiH, a priznati stručnjaci iz područja upravnog prava, osim dotične gospođe Ilme Mehić-Jusufbašić nisu imali nikoga drugog da imenuju nego su ovim načinom imenovanja, a ovo imenovanje je potvrđeno od prošlog saziva Parlamentarne skupštine BiH, a cijelu konkursnu proceduru je obavljalo Vijeće ministara i samim tim dovelo do prekršaja Zakona o sukobu interesa, tačnije člana 93. Član 93. stav 13. Zakona o javnim nabavkama koji se primjenjuje počev od 27.11.2014. godine funkcija članova Ureda za razmatranje žalbi je nespojiva sa bilo kojom drugom posrednom ili neposrednom, stalnom ili povremenom dužnosti sa izuzetkom akademskih, naučnih ili publicističkih aktivnosti. Ovo stupa na snagu 27.11. Prije toga je vrijedio član 49. stav 5. Zakona o javnim nabavkama BiH koji se primjenjivao do 27.11.2014. godine. Članovi Ureda za razmatranje žalbi iz reda stručnjaka upravnog prava ili upravnog postupka imaju status nespojiv sa obavljanjem bilo koje druge neposredne ili posredne, stalne ili povremene dužnosti sa izuzetkom akademskih aktivnosti. Budući da mi u Parlamentarnoj skupštini BiH imamo formiranu Komisiju za sukob interesa ja ću predložiti zaključak da ova Komisijia preispita status svih članova Ureda za razmatranje žalbi i shodno tome po završenom postupku informira ovaj Dom. Također drugi zaključak će biti da Ured za razmatranje žalbi dostavi kao privitak ili prilog ovom Izvještaju informaciju o svim uposlenim, opis posla, financijsko izvješće, kao i po kojem koeficijentu se obračunavaju plate za dotične opise poslova, ali i da od članova Ureda za razmatranje žalbi svojeručno potpišu izjavu da nisu prekršili Zakon o sukobu interesa. Hvala.
Hvala Vama. Replika, gospodin Damir Arnaut. Izvolite. 105
Poslovnička intervencija, predsjedavajući. Član 7. stav 4. – poslanik koji je spriječen prisustvovati sjednici Doma ili koji mora napustiti sjednicu za vrijeme njenog trajanja na vrijeme obavještava predsjedavajućeg i iznosi razloge svog odsustva. Ja ukazujem na ovo s ciljem da vam objasnim da ukoliko poslanici iz SBB-a napuste sjednicu izgubit ćete kvorum. I mi vam zadnji sat i nešto vremena držimo kvorum. Zaista nije uredu. Dakle, mi smo ovdje iz sjednice u sjednicu, ostaćemo ovdje ako se nastavi raditi do večeras dokle god je potrebno, doći ćemo sutra ako sutra bude sjednica, doći ćemo u petak ako sjednica bude u petak, doći ćemo van radnog vremena ako je to potrebno, ali nije uredu da vam opozicija drži kvorum. Jadna je ona vlast kojoj opozicija kvorum drži. I neshvatljivo mi je da neki poslanici dođu ovdje ujutro, upišu se, prisutni su na sjednici, a nema ih po cijeli dan. Ja vas zaista pozivam da utičete na poslanike da prisustvuju sjednici. Imamo BHRT, zbog toga nas četvorica nećemo sada da izađemo da se ne bi izgubio kvorum zato što takođe smatram da se radi o bitnom pitanju, ali očito je da vladajuća većina ne smatra. I sad opet kažem gospodinu Sokoloviću pod vladajućom većinom ja mislim cijelu, onu koju ste vi svi sastavili. Ta vladajuća većina nije u stanju da vam osigura kvorum. Zaista vas molim, pošto je gospodin Bosić govorio o poduzimanju sankcija za poštivanje Poslovnika, ja se prvi s Vama slažem, Vi znate da ja ovdje stalno ukazujem od početka saziva ovog Parlamenta na poštivanje Poslovnika. Pa hajte, molim vas, svi ovi koji vam izlaze po cijeli dan, molim vas tražite od njih da djeluju u skladu sa članom 7. stav 4. te da vas obavijeste kad napuste sjednicu, prije nego što napuste, i da vam daju razloge zašto su tu sjednicu napustili. Jer član 7. stav 4. to jasno kaže, ne samo oni koji neće biti na sjednici nego oni koji je moraju napustiti za vrijeme njenog trajanja. I vrlo dobro se vidi ovdje ko konstantno izlazi, prijavi se ujutro, računa mu se da je bio na svakoj od ovih 16 sjednica, a ustvari nije. Zahvaljujem.
Molim vas, ovaj, nastavljamo dalje sa radom. Mislim ovo je sve ovako kao što je gospodin ispričao, ja sam mnogo puta do sada pozivao, i stalno pozivam, da se pridržavamo Poslovnika da budemo prisutni ovdje u sali. Svako od nas ima vlastitu odgovornost, ja ne mogu narediti nikome. Postoje procedure propisane, postoji Kodex, postoji Komisija za ljudska prava koja treba da sjedne da razmatra taj Kodex, da se pozabavi ovim pitanjem i ja očekujem da oni to urade. To već se ukazalo kao potreba, od prije nekoliko mjeseci mi to imamo. Ali moje je da vas pozivam da poštujete Poslovnik, da izvršavate svoje obaveze savjesno, svako od nas odgovara onome koji ga je birao i koji su ga birali, tako da molim vas, evo još jedanput apelujem ovo o čemu je govorio gospodin Arnaut, to zaista stoji. Mislim bilo bi mnogo bolje da je ova sala puna, ja bih bio mnogo sretniji pravo da vam kažem. Predrag Kožul, gospodin Predrag Kožul, replika. Izvolite.
Pa, jedna mala replika kolegici Gasal-Vražalica. Dakle, ja ovu priču o sukobu interesa i o članstvu jednog člana URŽ-a u Neovisnom odboru zaista nisam znao, ali sam se kao član i predsjednik Povjerenstva za financije i proračun, obzirom da smo morali razmatrati u dva navrata Izvješće Ureda za razmatranje žalbi, informirao o tome šta Ured radi i koji je to obim posla. I zaista moram reći svoje saznanje. Ako je tko u institucijama Bosne i Hercegovine u proteklih par godina krvavo zarađivao svoju plaću, da tako kažem, to je Ured za razmatranje 106 žalbi. Jer tih 1.130 i nešto žalbi, koji ... po pitanju javnih nabavki, zaista ono što sam ja stekao direktno i indirektno uvid, jedan ogroman posao. Riješiti u roku, zakonskom roku pitanje tih žalbi na način da stranke budu zadovoljne, da poslovi koji se tiču javnih nabava idu dalje je zaista jedan ogroman posao. Uostalom zato je i prije našeg mandata došlo do izmjene Zakona koji još nismo implementirali do kraja. Dakle, osnivaju se regionalni uredi za razmatranje žalbi u Mostaru i Banja Luci kako bi upravo ovaj Ured rasteretili od jednog značajnog dijela posla. Radi se o velikom poslu koji je ovaj Ured radio u zadnjih par godina kada je bio tako konstituiran sam. I hajd da ne ulazimo u kvalitetu svakog pojedinačnog predmeta i ukupnog posla, zaista je moje, možda živim u blaženom neznanju, jedno čvrsto uvjerenje da, ako ništa drugo, u tom Uredu je, upravo zbog rokova koji te pritiskaju, zbog posla koji ne trpi, ostavljanje za sutra, urađen jedan barem fizički ogroman, ogroman posao. I zato ćemo zaista mi kao Klub podržati Izvješće ureda za razmatranje žalbi.
Hvala lijepo. Gospodin Fehim Škaljić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Za razliku od nekih diskusija ja mislim da rad ovoga Ureda nije ono što mora da bude. Dokle god postoji i jedna žalba koja nije riješena stoji investicija. Ona ima za posljedicu jako mnogo. To su investicije javnog sektora, segmenata vlasti prema građanima, prema infrastrukturi. I svaki zastoj te vrste je višestruko štetan. Nebitno je koliko je pozitivno urađenih, u ovoj stvari je bitno koliko nije urađenih, a njih je mnogo. S druge strane ja ovu dimenziju posmatram iz još jednog ugla – ne rješavanje po žalbama zapravo snažno osiromašuje jedan broj javnih kompanija. One gube tržišnu utakmicu, nisu efikasne i primat preuzimaju neki drugi. Da li je to svjesno ili ne, o tome se može diskutovati, ali svakako budi sumnju da takvo ponašanje može doprinositi slabljenju kompanija. Vidjeli smo, recimo posebno u oblasti telekomunikacija, da je taj postupak imao u nekom dijelu isključujuću odgovornost menadžmenta i ono što nisu učinili takođe krupne posljedice. Dio opština i građana trpi zbog toga što se u postupku ožalbenog dijela izvještio jedan broj posrednika i očekujući vremenski zastoj zapravo blokira taj proces. Iz tog razloga ja neću podržati ovakav Izvještaj i smatram da vlasti moraju naći odgovor kako taj segment ožalbenog postupka jednostavno mora biti promtan. Nebitno je je li to treba još ljudi, nebitno je to, onaj, koliko je to angažovano sa strane pojedinca, ne smije biti zastoja zbog ovoga jer je to plasiranje javnih sredstava za potrebe građana i svaki zastoj te vrste je višestruko štetan. Hvala.
Gospođa Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Nastojaću zaista da budem što kraća. Uvaženi kolega je pomenuo sad nerješavanje po žalbama. Znači, riječ je o 408, čini mi se, žalbi koje nisu riješene zato što smo imali onaj vakum, 107 riječ je o žalbama jer vrijednost je ispod 800 maraka. Iako je u 13 takvih predmeta pokrenuta tužba kod Suda BiH i u 10 predmeta je Sud poništio zaključak Kancelarije i naložio rješavanje, i uprkos tom mi imamo 408 neriješenih žalbi. E, ono što je mene zapanjilo, kad smo tražili ovu dopunu, jeste što se te neriješene žalbe odnose uglavnom na institucije, javna preduzeća, javne ustanove, ja sam analizirala Republiku Srpsku, za koje se vežu u javnosti namještanje tendera i brojne zloupotrebe, kriminal u tom području. I evo, reći ću vam, ukupna vrijednost tih žalbi za Klinički centar Banja Luka je 2,2 miliona maraka, za RiTE Gacko, čuveno po namještanju komovskih tendera, 700 maraka, Šume Republike Srpske 1,2 miliona maraka, Grad Banja Luka 1,3 miliona maraka. I to je razlog što mi ne možemo podržati ovaj Izvještaj. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Iskreno govoreći nisam želio diskutovati po ovome. Ponukan ...
I ja sam se nadao ali imate pravo, šta se može.
Možete se Vi nadati do sutra, ovo je moje pravo.
Pa kažem Vaše pravo.
To što ste se Vi nadali, ubuduće ću se javljati na svaku tačku i sve ono što mi Poslovnik dozvoljava to ću uraditi.
... po Poslovniku imate pravo.
Ponukan ovim što je rekao gospodin Fehim Škaljić i samo želeći još ukazati na jednu stvar koja je do perfekcije razvijena kada je u pitanju izbjegavanje regularnosti i moram reći masovne korupcije. Ne možete vi naknadno da se žalite. Nije problem, konkurišemo ja, gospodin Škaljić i, evo i Vi gospođo, i Vi ste najbolji i Vi to dobijete. I ne postoji više dalja kontrola tog ugovora. I onda se ispostavi da ste Vi u konačnosti skuplji u zbiru mene i Škaljića kroz ono što ste ispustili u tenderu i naknadne radove. E, ta Komisija za žalbe ne uvaži kada Vi kažete da je ispušteno, ovdje treba 150 mikrofona, da je on isporučio, odnosno predvidio 110, jer ste po jedinici mjere napravili tender, što je nevjerovatno, ne po količinama. Pa onda on zna da je puno jeftinija ova gumica nego, uz gumicu stavi 10 a mikrofon, izvinjavam se, gumicu stavi, ne znam koliko a mikrofon stavi 10 i on prođe na tenderu. I takvih je u ovoj državi bezbroj, da ih ne nabrajam ja sad. Vi ste spomenuli Klinički centar, to vam je na zgradi Vladi, to vam je na Kliničkom centru, to vam je Vodovod Prijedor, to vam je Vodovod Banja Luka, to vam je 108 Vodovod u Bijeljini, to je Klinički centar u Sarajevu, mogu ja da nabrajam sad ... Jer ja sam sticajem okolnosti bio zainteresovano lice na tim poslovima, ne ja personalno. Pa ugovori se za milion i 200 a završi se za 5. I ona firma koja je dala za milion i 400, i napravila bi to za milion i 400, naravno ne prođe, ali je ovo na 5 napravljeno. I više ne možete naknadno da se žalite, jer ne postoji mehanizam kontrole ugovora. Imamo mi puno omaški u Zakonu, strašno puno. To je kod Telekoma, ako je oprema jednom izabrana, primjer govorim, Simens javi se kineska firma, jer po karakteristikama ona kaže da je ista, i obara vam tender do evanđelja. Za to vrijeme drugi koji nemaju obavezu javnog tendera idu naprijed, idu sa novim, a ono što puni budžete dignuta mu je ručna i ne može da mrdne. Telekom Srpske ... nabavlja kako hoće, samo pitajte koliko je punio budžet iz dobiti. Nema ga. Izvučena dobit Telekoma Srpske je već dva puta veća nego što je Telekom Srbije platio Telekom Republike Srpske. Izvučena dobit. Tako da to veliko prijateljstvo i briga o ovima se pokazuje kroz taj segment. Znači, dva puta, upamtite dva puta veća. E, to se teži ... kako bi što prije odavde uzeli sve što se može. Znači, mi moramo, ministre, premijeru, predsjedavajući Vijeća ministara, mi moramo zakone srediti, jer ti zakoni daju ovo o čemu ja govorim. To su otvorena vrata korupciji. Imate primjer na autoputu, ugovori se kilometar za 3 miliona i on u konačnici košta 6,5, ali ne možete se žaliti. Zašto? Naišli su na tvrđi kamen, naišli su na rupu unutar tog kamena, geološki kao ništa nisu ispitali. Ja sam takvih nebuloza vidio u konačnim situacijama da sebi ne mogu da dođem. Pa je li moguće da neko nije znao proračunati vijadukt, što je vaša struka, i kubika betona te i te marke sa tim i tim ..., itd. i da ga tačno dadne. Nego poslije u konačnoj situaciji ispadne da je u taj vijadukt dva puta više otišlo nego što je, kada je ponuda rađena. Pa, to su nevjerovatne stvari, nevjerovatne. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Damir Bećirović ima riječ. Izvolite.
Ja ću biti kratak opet pošto sam, ja sam i tražio dodatni spisak ovaj od Ureda za razmatranje žalbi jer sam i ranije rekao da je ovo jedan od načina za ispumpavanje budžetskih novaca u ruke kriminalaca i ljudi koji namještaju tendere. Pogotovo sada nećemo podržati ovaj Izvještaj Ureda za razmatranje žalbi kad se ne zna da li su te osobe koje su odlučivale o tome to radile na zakonit način, da li su imenovane na zakonit način i šta su radile tu. Ovdje vidimo i znamo za slučajeve selektivnog odabira gdje će se proglasiti nenadležnim, gdje će biti nadležni. Normalno, tu je bila zakonska mogućnost koja je nažalost ostavljena u zakonu koji je donesen od strane SDP-a i SNSD-a koji je kasnije ispravljen, jer je zakon i pravljen na taj način da se proba izvući što više budžetskih sredstava. Mi moramo uraditi detaljno analizu kompletnog i promjenu i samog Zakona o javnim nabavkama i promijeniti neke stvari, to već radimo i pokušavamo da idemo što prije u proceduru i s tim Zakonom. Ali moramo reći da Klub demokratske stranke neće podržati ovaj Izvještaj ...
Hvala Vam lijepo. 109 Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 10. dnevnog reda, Ad. 10. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2014. godinu, Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskih izvještaja BHRT-a za 2014. godinu, Finansijski plan BHRT-a i planovi programa za 2015. godinu, materijal Upravnog odbora Radio-televizije BiH Izvještaj je dostavljen u proceduru 10.06.2015. godine. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije je Mišljenje o Izvještaju dostavila 15.07.2015. godine. Komisija je prihvatila Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2014. godinu i predložila Domu da usvoji navedene izvještaje. Također Komisija je primila k znanju Finansijski plan BHRT-a i planove programa za 2015. godinu i predložila Domu da ih primi k znanju. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Gospodin Predrag Kožul. Izvolite.
Evo, ispričavam se najprije predsjedniku Kluba što sam ga preduhitrio, to nije po klubskom bontonu, ali evo, šta ćemo sad. Ovaj, dakle, dobili smo Izvješće dosta obimno, veliko, koje ima dosta suvišnih stvari, dupliranih brojki ili tripliranih u različitim izvješćima. Ima tu mjesta i za dobre stare parole tipa – smrt fašizmu a sloboda narodu, ima dva, tri puta to ispisano, pa tako, evo jedna moja molba i zahtjev da se ova izvješća ubuduće, radi, evo lakše prohodnosti kod nas, oslobode ovih uresa koji su nepotrebni i kriju zapravo bitne stvari. A ja ću kao bitne stvari izvući samo tri podatka, tri brojke. Akumulirani gubitak 22 milijuna maraka, sudska tužba i protutužba sa Federalnom televizijom, paradoksalno, ... 7, 8 milijuna maraka i prihod od RTV takse ubran preko HT Eroneta 11 puta manji nego preko BH Telekoma. Ja vas neću ovdje, ovaj, možda sam vam dosadan pričom o kanalima na hrvatskom jeziku za ..., ali ova tri podatka govore upravo to da je potrebna ozbiljna rekonstrukcija Javnog RTV servisa u Bosni i Hercegovini, sva tri javna RTV servisa na način da bude racionalniji, da bude prihvatljiv svima u ovoj državi i da na taj način bude i efikasniji i da ne bude ... Osim ova tri, hajde, veća broja ja ću upozoriti na neke sitnije brojke koje su mi upale ipak u oči. Na strani 46. piše da BHRT ima prihod od sufinanciranja nekih 200 i nešto tisuća maraka, malen prihod, od nekoliko poduzeća, ustanova. Između njih i općina Neum sa prihodom u sufinanciranju od 8.875 maraka za nešto. E, pa ja bih zaista molio, ako ni jedna druga od 150 negdje općina, i koliko ih već ima u nas u državi, nije imala potrebe sufinancirati za sve ono što je na BHRT-u prikazano iz tih općina kroz tu godinu, da ni općina Neum bude takva. I to ne samo ubuduće, nego da se općini Neum ovi novci vrate, ako ne, to je jedna od najmanjih općina u državi, i baš nju našli da sufinancira jedina sa 9.000 maraka ovaj ... Nekorekt, nepošteno. Ali bit je, i to će moj kolega Nikola vjerojatno još podcrtati, da ovakav RTV servis politički nama neprihvatljiv, to se vidi iz ovog odnosa brojki, daleko bi više ... prikupio u jednom drugom organizacijskom sustavu novaca od RTV takse. 110 Akumulirani gubitak koji raste, i unutar tog našeg ukupnog Javnog RTV sustava tri emitera, pa se oni međusobno tuže, nabacuju pare odvjetnicima, a 8 milijuna maraka je težina tog njihovog međusobnog sudskog procesa. Sasvim dovoljno, po meni, da ne duljim, da ozbiljno razmišljamo o zakonskim ili nekim drugim izmjenama kako bi ovaj servis, Javni servis bio zdrav, racionalan i prihvatljiv svima.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ne volim čitati uopće ništa kad govorim, volim govoriti onako kako mislim i osjećam, ali ovaj put pošto je tu problematika prilično, za nas zastupnike iz reda HDZ-a BiH, odnosno i hvratske zastupnike, neuralgična(?) kad govorimo o stanju u Javnom RTV sustavu BiH, ja ću ovaj put pročatiti, a možda će to biti i prigoda da se brže završi nego što bih ja okolo to radio. Pa ću ja ovako to reći. Već najmanje desetljeće predstavnici hrvatskog naroda traže zakonsko rješenje svoga prava na javno ... hrvatskog identiteta i informiranje na vlastitome jeziku. Nažalost ne nailazimo na razumijevanje. Izvješće o radu BHRT-a u 2014. i Program rada za 2015. su prigoda da se još jedanput ukaže na kršenje prava hrvatskog naroda i očekivanja u ovoj oblasti javnoga života. Kako bih bio precizniji podsjetiću vas kako je to regulirano zakonima. U Zakonu o Javnom radiotelevizijskom sustavu BiH „Službeni glasnik“, broj 78 od 05.10.2005. godine u članku 26. stavak 3. kaže – Program javnih RTV servisa uvažavat će nacionalne, regionalne i tradicijske, vjerske, kulturne, jezične i druge karakteristke konstitutivnih naroda i svih građana Bosne i Hercegovine. Program javnih RTV servisa takođe će afirmirati kulturne i druge potrebe nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini. Stavak 4. – Programi javnih RTV servisa uvažavat će prava konstitutivnih naroda i ostalih i biće uređivani jednakopravno na tri službena jezika i dva pisma. Stavak 5. – U proizvodnji vlastitog programa i programu po produkciji javnih RTV servisa osiguraće se jednakopravna zastupljenost sadržaja koji odgovaraju tradicijskoj baštini sva tri naroda i odgovarajućoj zastupljenosti ostalih. U Zakonu o Javnom RTV servisu BiH „Službeni glasnik“, broj 92 od 28.12.2005. u članku 8. kaže, stavak 2. – Programi će biti prilagođeni potrebama konstitutivnih naroda i građana Bosne i Hercegovine, uređivani i emitirani ... ravnopravna tri jezika u službenoj uporabi u Bosni i Hercegovini i dva pisma. U Izvješću o radu sami, dakle, izvjestitelji su rekli sljedeće – Reforma javnog RTV emitiranja predstavlja i 16. uvjet koji je Bosna i Hercegovina prihvatila na putu približavanja naše zemlje prema EU. Da, to je baš točno. Kad je to već tako želio bih vam predočiti što o ovom pitanju upravo govori rezolucija Evropskog parlamenta nedavno donesena na točki 28. u kojoj se, između ostalog, kaže – Evropski parlament ističe da su stabilno i održivo finansiranje, neovisnost urednika, emitiranje programa na svim službenim jezicima i pluralizam od ključne važnosti za javne medije. Zakoni entiteta o javnoj RTV uskladiti sa zakonodavstvom na državnoj razini. U programu BHRT-a za 2015. godinu u zaključku se, između ostalog, ističe sljedeće – Dati doprinos u stvaranju nacionalnog i kulturnog identiteta, podizanje opće razine umjetnosti i kulture, čuvanje i promoviranje muzičke baštine i poticanje novih kreativnih dostignuća. 111 Dakle, onako kako ja to vidim, čak i ovog trenutka postoje svi zakonski uvjeti da se ovo pitanje riješi. A da se ono treba riješiti pokušat ću to zorno potkrijepiti sljedećim. Hrvatski predstavnici, odnosno hrvatski narod kada je u pitanju identitet hrvatskog naroda od Javnog RTV sustava očekuje da se u javnosti, između ostalog, govori i prezentira sljedeće – očekujemo da Javni RTV sustav domaćoj i inozemnoj javnosti predoči stvarna stradanja hrvata i prostora na kojima žive u Bosni i Hercegovini kroz povijest, a osobito u zadnjim ratnim događanjima; želimo da vidimo priloge npr. o stradanju hrvatskih sela u općini Travnik: Korićani, Potkraj, Orašac, Sažići(?), Brajkovići(?), u Jajcu, Bugojnu, Varešu, Zenici, stradanju sela i naseljenih mjesta po Posavini, selima i naseljenim mjestima Republike Srpske i sl. Želimo, poštovane koleginice i kolege, da vidimo kako i zašto su stradali hrvati npr. u Bugojnu, Trusini, Bikošima, Miletićima, Križančevu Selu, ..., selu u općinama Zenici, općini u Republici Srpskoj, Posavini i dr. Također želimo vidjeti i čuti ima li povratka raseljenih hrvata i o njihovom životu u mjestima gdje se vraćaju, kao npr. Dobretići, Donje Kolibe, u neselju u općini Kupres, Bugojno, Jajce, Derventa, Kotor Varoš. Želimo vidjeti i čuti kako se općenito živi ili bolje rečeno preživljava tamo gdje hrvati žive u ..., Herceg-bosanskoj županiji, Posavskoj županiji, kako to danas izgleda recimo u Jelahu, općini Tešanj, što se događa u Trapistima kod Banja Luke, kako žive ljudi u Kreševu, Čitluku, Glamoču, Dobretićima i sl. Želimo da domaća i inozemna javnost čuje kako su se hrvati ponašali '90. godine i '91., i dalje, kada je u pitanju stvaranje neovisne Bosne i Hercegovine, organiziranju otpora i agresije npr. u Jajcu i sl. Zašto nakon potpisivanja mirovnog sporazuma recimo hrvati ne rade u Tvornici Borac Travnik, BNT Novi Travnik i sl., kako su se organizirali i ... projekt ... u Vitezu. Zašto nema tona i slike o proslavama kao što su obnova kapelice u Gračanici nakon 247 godina, obnove miniranog zvonika u župi ..., događaji koji su nedavno zbili, a da ne kažem gotovo nikakve slike i tona o proslavama Sv. Ive u Podmilačju, Sv. Franje u Gučoj Gori, devastiranja ranokršćanske bazilike u Turbetu, kakvo je npr. bilo stanje u Novom Šeheru nakon katastrofalne poplave i pojave klizišta, zašto nema tona i slike o Likovnoj akademiji u Širokom Brijegu, o sveučilištu u Mostaru, o ... zboru? E, sad ću malo probati da ipak preskočim da vam ne oduzimam previše vremena. Poštovane kolegice i kolege, ovo je hrvatski identitet i o njemu mora i treba govoriti Javni RTV sustav ove države. Od ovog, u sadašnjem programu Javnog RTV sustava ... države može se govoriti samo o nekim sekundama, eventualno o nekoj minuti. Po meni i po nama o ovome može govoriti samo onaj ko za to ima osjećaj ko kome pripada,
Dobro.
evo, probaću, stvarno se ispričavam, odnosno to može uraditi samo uredništvo iz reda hrvatskog naroda ili bolje rečeno samo Javni RTV sustav koji će imati i hrvatski kanal. Zbog svega toga ja predlažem zaključak – Zadužuje se Ministarstvo prometa i komunikacija BiH da, sukladno članku 26. stava 4. Zakona o Javnom RTV sustavu BiH i članku 8. Zakona o Javnom RTV servisu, a u suradnji sa Odborom sustava, u roku od 60 dana, Domu dostavi rješenje pitanja uređivanja, reproduciranja i emitiranja programa na hrvatskom jeziku. Ja ću ovo ... Ja se ispričavam i zahvaljujem što ste mi dali vremena.
Dobro, hvala Vam lijepo. 112 Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala Vam lijepo. Ja se slažem sa onima koji misle da je ovaj Izvještaj zaista opterećen nizom podataka, posebno kad se radi o programskoj šemi, i ne znam ni ja, koji u principu ne odražavaju stvarno stanje gledanosti, gledanosti, odnosno stanje gledanosti na terenu. Ali ja ne bi o tome sada, to je na kraju krajeva suvereno pravo Uprave BHRT-a u koje se ne možemo miješati. Ono što hoću ovdje da istaknem su samo dva aspekta, vrlo kratko. Naime, radi se o jednoj nelogičnosti oko finansiranja i plana prihoda za ovu 2015. godinu. Naime, prihod od RTV takse na teritoriji Federacije BiH u 2014. godini je bio 11.050.435, planirani prihod je 10.060.000, što bi trebalo da znači da za ovu godinu se broj prijemnika u Federaciji treba smanjiti za određeni iznos ili unaprijed se planski definiše da će pasti naplata prihoda od postojećih, znači, prijemnika koji tamo postoje. Ono što je dalje nelogičnost jeste da su prihodi od RTV takse na teritoriji RS-a u 2014. godini bili 9.369.158 a planirani su 12.054.000. Dakle, što bi rekao uvaženi kolega Bećirović, manji entitet daje više para, znači manji entitet daje 12. miliona a veći entitet daje 10 miliona. Naravno, nije samo nelogičnost u prikupljenim sredstvima, nelogičnost je kad sam pitao gospodu iz Uprave, na Komisiji za saobraćaj, rečeno mi je da su to planovi ovih kuća, znači, odnosno druga dva servisa koji čine ukupan sistem i da su oni jednostavno prepisali ... Pročitaću sada nešto vezano za gledanost s obzirom da to u principu ima veze sa ovim sredstvima o kojima sam govorio. Naime, na str. 8. Izvještaja programskih ciljeva BHRT-a stoji – Mi poštujemo javnost koja nas plaća, dakle jedna javnost plaća, jedna ne plaća, poštujemo javnost koja nas plaća, nastojimo stimulirati domaću kreativnost, objektivni smo, neovisni, nepristrani, naši programi su pravični, tačni i ..., temeljeni na istini. Dakle, to je, stoji u Izvještaju. Samo tri rečenice poslije toga stoji – Prema mjerenjima gledanosti koji svakodnevno vrši ... BHT1 nalazi se na 7. smjestu. Sad zamislite televiziju koja ima sve ovo što je naprijed rečeno a ljudi je ne gledaju, nego je po gledanosti na 7. mjestu. Sljedeća konstatacija je da ove godine planiraju se pomjeriti za dva mjesta pa će biti 5. Zaista puno toga bi se moglo naći u ovom Izvještaju i obrazložiti na isti način. Ja sam bio uzdržan na Komisiji za saobraćaj s obzirom na, kažem, niz nelogičnosti koje se tamo mogu naći, pa čak i, ne znam ni ja, tužbi koje su podnesene sa sasvim neizvjesnim rezultatom gdje je moguće da u jednom momentu BHT ostane bez mnogo para, možda se to ne desi ali isto tako može desiti jer tužbe su u toku, neriješen odnos BHT i Federalne televizije, itd., itd. Sve to ukazuje na, ono o čemu je rekao, govorio kolega Lovrinović i kolega Kožul, neophodnost ozbiljnih promjena u zakonodavstvu. U kom pravcu će ona ići stvar je koju mi ovdje ćemo, na kraju krajeva, dogovoriti ili ne dogovoriti, ali u svakom slučaju je neophodna jedna ozbiljna rekonstrukcija i u sistemu prikupljanja sredstava. Srdstva se moraju vezati za tamo gdje su prikupljena, naravno dotacije, govorim o dotacijama, naravno to onda podrazumijeva i da ljudi koji gledaju daju pare i budu zadovoljni s onim što tamo vide, bez obzira što je ovo taksa na posjedovanje prijemnika a ne na ovaj program koji se gleda.
Hvala Vam lijepo. Gospodin Zaim Backović. Izvolite. 113
Opet ja, no obzirom da sam, kada se govorilo o načinu naplate takse, odnosno nastavku naplate do donošenja Zakona, govorio o ovome. Ja ću ponoviti jer imamo sad ispred sebe ovaj Izvještaj koji direktno sad daje i reflektira sliku onoga što sam ja govorio. Po nekim preliminarnim rezultatima popisa u Bosni i Hercegovini ima milion i 200 hiljada domaćinstava, odnosno stambenih jedinica aktivnih. Te aktivne stambene jedinice su, neko tamo živi, svaka ima brojilo i nema domaćinstva izuzev ne znam gdje koje nema neku vrstu prijemnika. Ako je to tačno, onda bi minimalno trebalo da prihod bude 6 miliona mjesečno, govorim u ukupnom skoru, što je 72 godišnje u ulupnom. No, mi smo se opredjelili preko telekom operatora i onda doveli u apsolutno podređen položaj one koji su u vlasništvu države, odnosno entiteta. Republika Srpska se svog telekom operatora kotarisala i onda je taj telekom operator počeo da kupuje, da kupuje ovo što smo mi, mi zovemo kablovske operatore, i da tamo dodjeljuje brojeve telefona koji sad ne idu preko Telekoma Republike Srpske, naravno, niža im je cijena i ljudi ne plaćaju taksu. To se isto dešava u Federaciji. To je pitanje na koje sam ja tražio odgovor i nisam ga dobio, to je ono što sam rekao – nezadovoljan sam odgovorom. I direktan primjer, moja majka, došli su joj na vrata, stara žena 80 godina, u tom momenutu, i ponudili joj 8 maraka manju cjenu, i ona kaže – u, ja dobro prošla, 8 maraka jeftinije. Kad šta je? Taj Telemah joj dao broj telefona, dao joj sve, ali ne plaća više RTV taksu, za toliko je skuplji naš telekom operator, odnosno oni koji pripadaju državi. Ne plaća, žena ne plaća, 8 maraka ima manju pretplatu, i ona odmah prešla. A šta oni urade, došli na banderu ispred kuće, pružili kabl odnekle, skopčali se na banderu i s bandere skopčali na kuću. Isto to djeluje kao u onim filmovima iz Prvog svjetskog rata, oni štenderi, toga je sad more po ulicama gradova Bosne i Hercegovine.,Mmoramo to, tome stati u kraj, moramo. Što se tiče kanala. Ja ću na sljedećoj sjednici podijeliti ovdje svim svojim uvaženim kolegama jedan, gramatiku jednu koja se zove, bez obzira kako će me ko sad shvatiti, uopšte me se ne tiče, ona je iz Univerzitetske knjižnice iz Zagreba, tamo se čuva originalan, štampana je u Prvoj srpskoj štampariji u Banja Luci i zove se „Gramatika bosanskog jezika“ sa rječnikom i tamo su i riječi, štampana 1801. I interesantno je koje su unutra riječi i ja vas molim da ne svojatamo jezike, jer pazite šta sam rekao, čuva se u Univerzitetskoj knjižnici u Zagrebu original, štampana je u Prvoj srpskoj štampariji u Banja Luci, a ona se zove „Gramatika bosanskog jezika sa rječnikom“. Ja ću pokušati da je nabavim za svakog od nas kako bi smo ipak počeli malo razložnije da razmišljamo. I naravno kad je kulturno naslijeđe, sve što je ono što se tiče nacionalnog identiteta apsolutno sam za i ja se slažem s vama i prelažem da televizije uvedu onu spravu, koju ja ponekad uzmem ako sam za klavirom, metronom tik-tak-tik-tak, da mjerimo vrijeme koliko kojeg programa imamo.
E sad dosta, tik-tak.
Nema nam druge.
5 minuta, hvala Vam lijepo.
Jer mi hoćemo ovu državu u što veće troškove ili što veću bjedu. 114
Gospodin Nikola Lovrinović, replika. Izvolite.
Dakle, evo i očekivao sam ovakav način razgovora, posebice ovaj drugi dio gospodina Backovića, dakle to je opet nerazumijevanje onoga čega sam, o čem sam ja govorio. Možda sam brzo govorio pa gospodin Backović da bi stigao, jer ovo je bilo pripremljeno za 10 minuta, da bi stigao percipirati ono o čem sam ja govorio, dakle identitet i ako hoćete baš mi taj Vaš bosanski jezik i taj rječnik koji ćeta nam dati, nemam ništa protiv, dakle nije to riječ samo o jeziku i nemojte banalizirati stvari, ja mislim da sam dovoljno iznio stvari, a mogu ih i nastaviti pa kazati da recimo nema nikada priloga o majci Lauša kojoj su tri sina i čovjek poginuli i nikad ih nije našla, da nema nikakvog, da nema nikakve priče o gospođi Bilić i gospodinu ... poslije rata, itd. I na kraju samo ću reći u ovoj replici da ja ne mogu prihvatiti više nikakvu priču da nema novca za ovo o čem mi govorimo, a posebice ne mogu prihvatiti, dakle, nikakva obrazloženje koja govore o tome da je ... nova podjela i ne znam što, jer samo dobar izgovor zlata vrijedi, dakle kad se nešto neće i ne želi onda to tako i bude. A ja bih volio da imamo televiziju koja će prestati jedne indoktrinirati, a druge frustrirati. I ja se nadam da će ovaj zaključak pomoći da se ovo završi jedanput priča, ako ne na jesen ćete gospodo imati zakon pa ćemo vidjeti o svemu onom što ste danas pričali o Bosni i Hercegovini kako je vi vidite i kako ste danas svi se za nju zalagali je li to to ili nije to to, čak imate i sad zakonsku uporište. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Dakle, ovdje su ljudi sa televizije, predsjednik Upravnog odbora, zamjenik direktora, direktor, pomoćnik, savjetnik, ovdje je ministar. Ja sam rekao da je ovo važna tačka. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne može sada, sada riječ ima, molim vas lijepo, da li predsjednik Upravnog odbora traži riječ? Izvolite, predsjednik upravnog odbora televizije. Izvolite.
BHRT-a Dobro veče svima. Pozdravljam predsjedavajućeg, dopredsjedavajuće, cijenjene zastupnike, ostale goste, predstavnike medija. To činim u ime svih zaposlenih BHRT-a, poslovodstva BHRT-a, Upravnog odbora BHRT-a i u svoje lično ime. Mi na današnjoj sjednici imamo Izvještaj o radu i poslovanju i planovima za 2015. godinu i ja ću se držati onoga što je dnevni red. Na komisiji cijenjenog Zastupničkog doma mi smo vodili širu raspravu i po pitanju poslovanja i po pitanju programa, po pitanju revizorskog izvještaja i planovima za 2015. godinu. Ja ću ukratko samo u blic da pokušam da cijenjene zastupnike u najkraćem moguće informišem o onome što je BHRT radio u 2014. godini i što 115 kani raditi u 2015. godini i sa posebnim osvrtom na poslovanje BHRT-a. Kratko, program u 2014. godini, ključni događaji, znači onoliko koliko smo mogli i ono što je naša zakonska obaveza. Kad je u pitanju informativni program trudili smo se da ga uradimo na najbolji mogući način. Mislim da smo tu misiju i ostvarili. U 2014. godini prenosili smo Zimske olimpiske igre iz Sočija, radili smo i pratili događaje u Bosni i Hercegovini kada su bile poplave u maju mjesecu, pratili smo proteste u Bosni i Hercegovini, pratili Svjetsko prvenstvo u Brazilu, uradili, po ocjenam svih ...
Hoćemo malo da pazimo šta se govori za govornicom, nemojte ... molim vas. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
BHRT-a Da.
Ima, kako nema, pa predsjednik Upravnog odbora zna šta govori, ovo je tema, sve je ovo tema, molim vas ...
BHRT-a ... u pitanju izbori koji su bili prošle godine. Sve smo to uradili sa manjim brojem ljudi nego što smo imali u prethodnoj godini. Osim toga ono što se očekivalo od BHRT-a na planu digitalizacije je BHRT u potpunosti ostvario, ispunio, mi smo bili u oktobru 2014. godine spremni da pustimo digitalni signal. Kada su u pitanju finansije, u materijalu ste vidjeli kretanje kada je u pitanju osnovni prihod javnih emitera, to je RTV taksa. Ona od 2009. godine je u drastičnom padu, za 2014. godinu znači imali smo pad samo po osnovu RTV takse od 2 miliona i 900 na nivou godine, takođe se to odrazilo na poslovni rezultat. Ukupan prihod 38 miliona i 800, govorim u grubim ciframa, ovaj, ukupan rashod je, pardon, razlika je 705.000 maraka smo poslovali sa gubitkom, evo da ne govorim ostale ... Ako na to nadodamo da smu u 2013. završili sa 2 miliona i 300 pada u TRV taksi osnovnog prihoda i da u ovoj godini za prvih 6 mjeseci imamo naredni milion i po, onda možete misliti, dakle kada je osnovni izvor finansiranja ..., ja govorim za sve, a pogotovo za BHRT osnovni izvor finansiranja javnih emitera je u potpunom kolapsu. Zašto je to tako? To je tako zbog toga što imamo način ubiranja RTV takse na način koji jeste i što imamo nesređenu zakonsku regulativu na nivou države i u entitetskim zakonima koji nisu nikada, od momenta kada su usvojeni nisu usaglašeni sa krovnim zakonom. Dakle, to je u najkraćem. Prihod od marketinga je u 2014. godini bio veći nego što smo ga planirali u 2015. godini zato što su parne godine godine u kojima se dešavaju veliki svjetski događaji na koji možemo da reagujemo kad je u pitanju marketing, tako da u 2015. smo planirali marketing manji nego u 2014. iz razloga što nema tih događaja koji se mogu tim putem pokriti. Za 2015., skočiću odmah na to, smo već dobar dio projekata koji je pred nas postavljen, od dolaska pape u BiH, 116 Srebrenicu, Milansku skalu, itd., jedan dio projekata već je odrađen i nadam se ... to odraditi ovo ostatak do kraja godine takođe onako u mogućnostima i na zadovoljavajući način. Kada su u pitanju, ovo što je bilo govora ovdje, ja ću se vratiti na ove pojedine diskusije cijenjenih zastupnika, kada su u pitanju unutrašnji odnosi, znači unutar sistema BHRT-a morate znati da entitetski emiteri prikupljaju taksu, da je taksa u padu, da entitetski emiteri koriste ubiranje takse preko inkasting službe i da ono što je zakonska obaveza ne sprovode, dakle, i uplaćuju BHRT-u sredstva po zakonu kako je planirano na isti način kao što se, kada se prikupljaju preko telekoma. I pokušaću sada ukratko, kad govorimo, spomenuću revizorski izvještaj, revizorski izvještaj je dat s rezervom, dat je s rezervom upravo iz ovog razloga prikupljanja i raspodjele RTV takse i u revizorskom izvještaju, i to je ključna rečenica, ko ga je čitao, nema elemenata kriminala, nesavjesnog poslovanja, itd., nego se upravo poziva da se ne može dati pozitivna ocjena iz razloga što se ne radi po zakonu kada je u pitanju RTV taksa. Ovdje smo govorili o, dakle, pitanja koja su postavili cijenjeni zastupnici, a ona idu sljedećim redom. Gospodin Kožul je rekao – akumulirani gubitak 23 miliona. Ja ću vam reći da na preključerašnji dan potraživanja BHRT-a u odnosu na dva entitetska emitera je 21 milion. Dakle, i da to mi procesuiramo preko suda jer ne postoji mogućnost sjedanja za sto i razgovora na tu temu. Ona se u prvom redu odnosi na nezakonitu raspodjelu RTV takse od strane entitetskih emitera, kao i neservisiranje, odnosno plaćanje usluga koje BHRT obavlja za Federalnu RTV. Kada je, dalje jedna opservacija, da je BHRT politički neprihvatljiv. Ja vam moram reći, dakle mene ta opservacija raduje zato što BHRT pokušava da bude javni servis, i on to uistinu i jeste, bez ikakvih političkih pritisaka i on je na usluzi svim građanima Bosne i Hercegovine. Vrlo je teško biti javni servis na nivou države, uvijek je lakše biti pola države i onda možete s jedne na drugu stranu prebacivati i odgovornost i praviti program kako kome odgovara. Naša ciljana publika je kompletan, svi gledaoci i slušaoci naših programa da cjeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Kad govorimo o gledanosti itd. i to su upitne stvari. Jedna je gledanost na teritoriji jednog entiteta, a dakle, a drugo je kad se samjerava gledanost emitera na cjeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Ono što se nama stalno spočitava, a to je, i uvjek se ovako za izvještaje ili za rješavanje bitnih pitanja kada su u pitanju javni emiteri do, ovaj, spominju kanali. Mi nismo ti koji otvaramo kanale, to je ovaj cijenjeni Parlament, ovaj koji donosi o tome odluke, a mi samo sprovodimo zakon kada su u pitanju te stvari. Kada govorimo o programu i o nekim opservacijama koje stoje ovdje, koje su iznešene, ja ipak s ponosom moram da kažem u svoj ovakvoj borbi za bukvalno opstanak da je BH radio prošle godine proglašen za radio godine, da je dobio to priznanje, i da je proglašen na nivou države, čak je dobio jedno priznanje, evropsko priznanje kao jedan od radija, javnih emitera, radio emitera na nivou Evrope. Kada govorimo o ostalim programima, prvi put dakle, a mi svaki put nudimo programe i nudimo izvještaje, ovo je prvi put da čujemo o nekim sadržajima sa kojima predstavnici, evo da kažem, hrvatskog naroda nisu zadovoljni. Dakle, mi bi bili sretni da se nama kaže ili da ima tijelo od ove Parlamentarne skupštine koje bi vršilo nadzor nad programima, al' dakle da to nisu ljudi iz politike, dakle da su to ljudi koji se razumiju u to, i da kažu – da, ima program valja, ne valja, zastupljen, nije zastupljen, itd. A ja moram reći, prvi ja nisam zadovoljan sa programom u onoj mjeri, jer znam kakav bi trebalo da bude i koji sve programi na BHRT-u nedostaju, a oni 117 prevashodno nedostaju iz elementarnih stvari, a to je osnovni izvor finansiranja. Mi znamo da nama fali domaće drame, domaćih programa, ovaj, etno programa, itd. ,ali jednostavno mi pokušavamo sa ovim s čim raspolažemo. I na komisiji sam, i sa tim ću zaključiti, i na komisiji sam rekao i sada kažem Parlamentarna skupština 2007. njen Istraživački centar radio je analizu RTV takse kao osnovne podloge za finansiranje javnih emitera. 2007. godine a ...
Jel' možete Vi polagano da privodite kraju.
BHRT-a ... Parlamentarna skupština ustanovila da je samo za te dvije godine pad u naplati RTV takse iznosio 21milion. Danas je 2015. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala Vama najljepša. Ako se više niko ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je 11. tačka, Ad. 11. Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2014., materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Dakle, to je tačka 11. Izvještaj je u proceduru dostavljen 08.07.2015. godine. Nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine Mišljenje o Izvještaju dostavila je 20.07.2015. godine. Komisija je prihvatila Izvještaj i predložila Domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Da li neko želi da govori? Gospodin Jasmin Emrić. Izvolite gospodine Emriću.
Zahvaljujem predsjedavajući. Na neki način slika ovog Izvještaja je predočena u predgovoru predmetnog Izvješća na način da se kaže da osim negativnih rezultata ostvarenih u poljoprivrednoj proizvodnji za poticanje u poljoprivredi i ruralnom razvoju izdovjeno je 139,1 KM ili za 4% manje sredstava u poređenju sa prethodnom godinom. A u samom predgovoru prva rečenica je da su, da je 2014. godina godina sa ogromnim direktnim i indirektnim štetama i gubicima koji su uzrokovani, kao što svi znamo, majskim poplavama, a koji su procijenjeni na oko 366 miliona KM. Znači, mi u 2014. godini imamo smanjenje ukupnog poljoprivrednog budžeta, unatoč tome što je poljoprivredna proizvodnja pretrpjela zbog majskih poplava najveće štete. Također se dalje konstatira da je razvoj poljoprivrede u Bosni i Hercegovini samo naše deklarativno opredjeljenje 118 jer nema konkretnih, nema konkretnog djelovanja, te se ne postiže ono što se skoro u svim diskusijama, raspravama i zvaničnim dokumentima naglašava od strane i zvaničnih i nezvaničnih predstavnika kako je poljoprivreda i razvoj poljoprivrede velika šansa za Bosnu i Hercegovinu. U ovom Izvještaju se navodi da se može konstatirati da se Sektor poljoprivrede i ruralnog razvoja u Bosni i Hercegovini samo deklarativno podržava, nema definiranih konkretnih politika i podrške koje bi bile strateške i koje bi bile od ključnog značaja za razvoj privrede u cjelini. Ovaj kontekst se prenosi i dalje na 34. stranu ovog Izvještaja gdje su u četvrtom dijelu navedene podrške poljoprivredi i ruralnom razvoju i ukupno u 2014. godini na državnom nivou, kao što sam pomenuo, izdvojeno je 139,1 miliona KM. Ono što je zabrinjavajuće i što, kako sam ja saznao u razgovoru sa poljoprivrednim proizvođačima, njih ljuti je to što se nastavlja trend smanjenja poljoprivrednog budžeta na svim razinama vlasti u Bosni i Hercegovini. Npr. ako poredimo sa 2012. godinom onda je 16% manje predviđeno za poljoprivredu i razvoj poljoprivrede u Bosni i Hercegovini u 2014. godini. Također u ovom Izvještaju nije navedeno koliko je stvarno izvršeno od planiranih poljoprivrednih budžeta. Ono što ja znam u razgovoru sa poljoprivrednim proizvođačima, prije svega u Federaciji BiH, je to da se ukupno u Federaciji BiH duguje poljoprivrednim proizvođačima preko 50 miliona KM, 27 miliona za poljoprivredne proizvođače i negdje preko 23 miliona za kapitalna ulaganja, mada se predviđa da su ova dugovanja daleko veća iz razloga što je bilo i projekata u 2012. godini koji nisu završeni i onda se predviđa, odnosno procjenjuje se da je u Federaciji BiH u dugu jedan ukupni budžet za poljoprivredu. Ja moram naglasiti da je, također iz razgovora sa poljoprivrednim proizvođačima, u Republici Srpskoj znatno bolja situacija u odnosu na Federaciju, jer u Republici Srpskoj su dobili isplate poticaja za maj 2015. godine, a u Federaciji su prije nekoliko dana dobili podrške za juli 2014. godine, znači skoro godinu dana se kasni u isplati poticaja za poljoprivrednu proizvodinju. Ja mislim da ovo dovoljno govori koliko mi ozbiljno pristupamo razvoju poljoprivrede i kako svi želimo reći osiguranju ili otvaranju novih radnih mjesta u poljoprivrednoj proizvodnji. Ono što također možemo iz ovog Izvještaja vidjeti je to da konkretan Izvještaj ...
Vrijeme, vrijeme Jasmine.
ne predstavlja pravo stanje u Republici Srpskoj i Federaciji. Evo npr. u dijelu procjena šteta i gubitaka u poljoprivrednom sektoru uzrokovanih poplavama i realiziranja mjera na sanaciji
Vrijeme.
pobrojane su aktivnosti što je to rađeno u Republici Srpskoj, ali uopće nema aktivnosti na nivou Federacije i Brčko Distrikta. Također nedostaju i realizirane mjere u cilju razvoja i jačanja konkurentnosti poljoprivrede, jer nema izvještaja Federalnog ministarstva poljoprivrede. Znači uopće nema tog izvještaja Federalnog ministarstva poljoprivrede.
Hvala Vam gospodine Emriću na diskusiji. 119
Također, evo predlažem zaključak koji sam dostavio u pismenoj formi
Dobili smo to, hvala Vam lijepo, dobili smo to, vidjeli smo zaključak, hvala Vam završili ste diskusiju. Gospodin Zaim Backović ima riječ. Izvolite.
Evo, kao što vidite obećao sam da ću se javiti na svaku tačku dnevnog reda. Na komisiji sam diskutovao i samo ću sukus toga izvući, ne želeći naravno ponavljati, evo moj kolega Emrić je i previše rekao. Osnov zbog čega imamo ovo što imamo je zato što nema strategije razvoja poljoprivredne proizvodnje na nivou države. To je jedan jedini razlog, ni poticajni, nepoticajni, nego je to jedan jedini razlog. Bosna i Hercegovina je bila u okviru republika bivše države, izuzev egzota i južnog voća, prostor koji je imao proizvodnju sa većim brojem stanovnika koji je zadovoljavao potrebe stanovništva Bosne i Hercegovine. Napominjem, Statistički godišnjak iz 1989. godine je dao koliko je poljoprivrednih proizvoda izvezeno iz Bosne i Hercegovine, a koliko uvezeno i Bosna i Hercegovina je imala suficit poljoprivredne proizvodnje. Ali to i nije nelogično, imala je od Agrokomerca, preko Hepoka, Agrosemberije, da ne nabrajam sad, i bila je izvoznik hrane. Danas kada uzmete statistiku vidite da ste ovisnik kao, da me neko pogrešno ne shvati, kao djete o majčinom mlijeku, jer na Sokocu nije bilo razaranja ali je tvornica za preradu krompira uništena i taj sokolački krompir se danas jako malo konzumira. Tvornica u Glamoču, dvije najmodernije u tom trenutku tvornice u Evropi, u Glamoču takođe za preradu krompira je uništena i nema glamočkog krompira. Nekoliko stotina miliona je taj projekat koštao, jer je svo osoblje, i u jednoj i u drugoj tvornici, išlo na obuku po mjesecima u Švajcarsku. To je samo jedan primjer navodim. U Hercegovini, koja se smatra po klimatskih uslovima Kalifornija, bila su po tri uroda. Samo visoravan u Domanovićima davala je te egzote kivija toliko da se izvozilo u Hrvatsku, u Sloveniju, u Srbiju, u, e danas otiđite pa pogledajte šta je s tom visoravni. Predlažem, gospodine predsjedavajući Vijeća ministara, da entitetske ministre i sjednete sa entitetskim premijerima, jer je hrana osnov opstanka jedne zemlje, voda i hrana, da se uradi strategija razvoja poljoprivrede na ovim prostorima. Jer danas koncentracija stanovništva u Bosni i Hercegovini je u 8 gradova, ostalo je prazan prostor, Banja Luka, Bijeljina, Sarajevo, Tuzla, Zenica, Mostar, Goražde, Prijedor, koji sam, a osam evo ih, nabrojao sam ih osam. Bihać, devet. I tu vam je koncentracija stanovništva, ostalo se prazni. I umjesto da se stavi u funkciju, pa zamislite da smo izvozili kupus u Kinu danas ga iz Kine uvozimo, da, da, kupus koji se proizvodio na prostoru Bugojno, Gornji Vakuf izvozio se u Kinu, danas uvozimo iz Kine kupus, dovoljno. Strategija se mora napraviti, jer nema zemlje, Belgija koja je prostorno manja od nas, manja, ima manje obradive površine, izvozi hranu u Bosnu i Hercegovinu. Po klimatskim uslovima je četiri puta nepovoljnija nego Bosna i Hercegovina. Tto vam je isto i sa Holandijom, govorim po površinama. A Holandija ima pet puta veći broj stanovnika, gdje ih je smjestila, i izvozi hranu između ostalog i nama. Hvala Vam, gospodine predsjedavajući.
Hvala Vama. Ne mora se iskoristiti svih 5 minuta po Poslovniku, ono maksimalno je 5, ali da znate. 120
Sad ću maksimalno koristiti svaku sekundu.
Svaka čast, samo naprijed. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 12., ali prije nego što pređemo na tačku 12. stavljam na glasanje prijedlog da se objedini rasprava o tačkama od 12. do 17. s obzirom da se radi o izvještajima o radu komisija Predstavničkog doma. Pripremite se za glasanje o ovom prijedlogu. Glasajte sad. 24 za, 1 protiv. Iz RS-a nema dovoljna većina. Idemo u drugi krug glasanja, je li tako? Pripremite se drugi krug glasanja. Glasajte sad. 24 za, 1 protiv, nema suzdržanih. Nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta. Konstatujem da smo usvojili ovaj prijedlog, tako da raspravljamo sad o tačkama od 12. do 17. Ad. 12. – Ad. 17. Izvještaji o radu komisija Predstavničkog doma za 2014. godinu Izvještaji o radu komisija Predstavničkog doma za 2014. godinu dostavljeni su vam ranije kroz redovnu poštu 20.07.2015. godine. Dobili ste Izvještaj o radu Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Otvaram raspravu. Gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja smatram nekorektnim da neke komisije u svom izvještaju prikažu tabelarno i poimenice nabroje sve članove i članice komisije i stavi što im treba, prisustvo, da li plus i minus ili procentualno izraze pored svakog imena i prezimena koliko je u procentima neko prisustvovao, dok druge komisije to ne čine. Znači, ispada da u nekim komisijama neko nije bio nikada niti je prisustvovao i na jednoj sjednici, ali su drugi koji su dolazili redovno popravljali i održavali kvorum i popravljali prosjek toj komisiji. Ja ću vrlo kratko predložiti jedan zaključak gdje će biti izvještaj o radu komisija Parlamentarne skupštine BiH, gdje će ubuduće sadržavati tabelarni prikaz prisustva svih članova i članica komisije, kao i razloge neodržavanja sjednica komisije u prethodno zakazanom i na vrijeme blagovremeno obaviještenom terminu. Tabelarni prikaz je unificiran i vrijedi za sve komisije, to znači stalne, zajedničke, ad hocc, privremene i slično. Zašto to govorim? Osvrnut ću se samo na Komisiju ekonomske reforme i razvoj. Primjerice, od 01.01. do 31.12.2014. godine komisija je održala tri sjednice, u godini dana tri sjednice. Pri tome su dvije otkazane i to dva 121 puta zbog nepostojanja kvoruma. I u tom nećete vidjeti ni ko nije došao, ni ko je došao i zbog čega, ko to konstantno ne dolazi na sjednicu i time osporava održavanje sjednice zbog nemogućnosti uspostavljanja kvoruma. Ja se nadam da će kolege i kolegice, a sve ovo ide zapravo i u prilog onome što je kolegica Diana tražila kao informaciju, iz tog tabelarnog prikaza tačno će se vidjeti ko je sve imenovan, gdje, zašto ne može da prisustvuje na sjednicama određenih komisija, zapravo zato što je imenovan u bezbroj komisija, kako stalnih tako zajedničkih, ad hocc, privremenih, pa neke nisu čak ni formirane ni do dana današnjeg kao GRECO komisija za antikorupciju u BiH zato što neki ne mogu apsolutno nikada da se odazovu konstituirajućoj sjednici te komisije. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Fehim Škaljić ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Uz sav rizik da se ocjenjuje rad parlamentarnih tijela iz prethodnog saziva koristim priliku da dam neki od osvrta mog gledanja na ulogu komisija i onoga što stoji iza nas. Parlamentarna demokratija podrazumijeva dijalog, radna tijela omogućuju da taj dijalog u sebi asimilira stručnu javnost, nevladin sektor i da se rastereti plenarno zasijedanje. Treba biti realan, kapacitet te potrebe još nismo izgradili do nivoa da nas to može zadovoljiti. I može se iz ovih izvještaja sasvim argumentovano zaključiti da razvoj parlamentarnih tijela i njihove uloge kasni, da je nedovoljan potrebama Parlamenta i da postoji potreba da se u tom smislu izvrše određene radnje koje će omogućiti da se to čini na bolji i sveobuhvatniji način. Rekao bih da je u većini rada parlamentarnih tijela pristup formalan, i prema odnosu članova tih komisija i prema odnosu Vijeća ministara i stručnih tijela koji to pomažu, kao i, rekao bih, cjelosti izostajanja adekvatne informativne ili medijske prezentacije onoga što se radi u tijelima. Ako pogledamo stanje parlamenata u regionu i položaj parlamentarnih tijela u toj ulozi onda se vidi da Parlament BiH bitno kasni za tim kapacitetom. Volio bih da to mijenjamo. Kad uzmemo našu sadašnju praksu i nas novi saziv koji također participiramo u sastavu parlamentarnih tijela vidimo da tu ima u ... mjestima dinamike, ali sve to nije adekvatno. Razlog tome može biti leži i u činjenici da procedure koje koristimo u radu Parlamenta onemogućuju da se blagovremeno vodi rasprava, od utvrđivanja dnevnog reda pa do zasijedanja, to je 15-ak dana, za taj period se ne može ništa drugo osim formalno. Može bit da bi trebali razmisliti da u većini stvari imamo unaprijed kalendar sjednica i makar 80% dnevnih redova do konca godine, što bi odgovornost parlamentarnih tijela u blagovremenoj pripremi nečega, što će biti na nekim zasijedanjima u narednom periodu, moglo omogućiti da se to radi. Vidi se da su neka važna tijela koja omogućuju da plenum bude efikasniji, a pred nama stoje obaveze iz ovoga evropskog puta, posebno iz koncepta ... više stotina dokumenata zakonskih koje treba usvojiti u procedurama kakvih sad imamo, jednostavno vremenski nemamo prostora za to. Zbog toga parlamentarna tijela moraju biti snažniji filter i moraju biti mjesta diskusije da bi plenum bio efikasniji. Zagovaram da može biti u tome ili kako to unaprijediti na Proširenoj sjednici kolegija razmotrite tu dimenziju i date jedan, da kažem, inovirani pristup tome čemu bismo na nekom od 122 zasijedanja raspravljali, jer nam je važno da svoju efikasnost povećamo, a nju možemo ako parlamentarna tijela stavimo u ulogu koju mogu imati. Ona nije dovoljno iskorištena. Hvala.
Hvala Vama. Sada je 19:45, hoćemo li nastaviti dalje sa sjednicom ili ćemo da prekidamo? ____________(?) Mi možemo završiti za sat vremena ovo. Ja vas molim da onda malo povedemo računa o tome. I ja sam za to da sjednicu završimo, ali moraćemo malo da se potrudimo svi u tom pravcu, naravno, ne oduzimajući pravo nikome. Gospođa Nermina Kapetanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Imam da kažem tri rečenice. Potpuno održavajući ovo što je kazala uvažena kolegica Gasal, smatram potpuno besmislenim u parlamentarnoj demokraciji tabiliranje prisustva parlamentaraca sjednicama koji bi trebao naravno da odražava njihov rad. Evo, uzeću sebe za primjer, ako postoji nešto, a imam pravo da sama za sebe nešto kažem, nešto gdje sam se ja potrudila istinski zajedno sa svojom kolegicom Pandurević, tj. Komisija za ljudska prava i mislim da je to naš, jedna komisija u kojoj smo mi uistinu sa sekretarom komisije sa članovima dali svoj maksimum, ali, kada neko iz medija ili neko od kolega sada ovdje posmatra i vidi moje ime piše Nermina Kapetanović, aha, tri minusa u 2014. godini. E pa vidite, nisu svi izostanci iste specifične težine. Recimo, moja dva, odnosno tri izostanka su vezana, dva su vezana za vrijeme kad sam ja blokirala institucije Parlamentarne skupštine BiH, pod znacima navoda, a u to vrijeme bila podvrgnuta vrlo teškom operativnom zahvatu i izvukla jedva živu glavu, kada sam bila na stubu srama od strane mnogih kolega iz Parlamentarne skupštine koji imaju hrabrosti danas da me gledaju u oči a da se ne izvinu za to. Dakle moji izostanci sa sjednica su bili apsolutno opravdani. I ja ne želim da površni posmatrač neko ovog izvještaja, recimo meni najdraže komisije, Komisije za zaštitu ljudskih prava i sloboda i nečeg što me uistinu zanima, ne želim da stekne dojam za mene ili za nekog od mojih kolega koji je možda, evo recimo gospodin Ivanić, mada ne volim govoriti o ljudima koji nisu tu, da mi nismo dali svoj maksimum unutar tih komisija. Besmisleno je, dakle ovako na ovaj način tabelirati. To nije upućeno, dakle ni sekretaru te komisije, za kojeg smatram da je inače jedna od najboljih sekretara, ali mislim da moram imati jedan ... pristup aktivnostima, jer u parlamentarnoj demokraciji prisustvo sjednici ne znači nužno i aktivnost. Bilo je mrtvih tijela koja su samo sjedila na sjednicama a od njih fajde nije bilo. Tako da potpuno podržavam diskusiju kolegice Maje i voljela bih da se drugačije ...
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović ima riječ. Izvolite. 123
Ja se zahvaljujem na riječi, ali odustajem pošto mi je oduzeto pravo da po svakoj komisiji govorim pet minuta, to je najmanje 40, a ovako neću.
Ma i to je pošteno, nema šta. Hvala Vam lijepo. Zaključujemo raspravu. Prije nego što pređemo na tačku 18. stavljam na glasanje prijedlog da objedinom raspravu o tačkama 18. do 22. s obzirom da se radi o izvještajima o radu zajedničkih komisija oba doma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 27 za, 1 protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili, dakle, ovaj zaključak da spojimo tačke 18. do 22. Ad. 18. – Ad. 22. Izvještaji o radu zajedničkih komisija oba doma I ove izvještaje ste dobili ranije, a podsjećam da jedino Zajednička komisija za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije nije dostavila svoj izvještaj o radu za 2014. giodinu. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 23., Ad. 23. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2014. godine, materijal Vijeća ministara BiH
Ja ću se zaista postarati da govorim vrlo kratko iako ova tema zaslužuje da se nešto duže govori, ali obzirom da cijenim da će poslanici, siguran sam, biti veoma zainteresovani za ovaj Izvještaj, te će ga pomno pročitati a već su ga ja vjerujem i pročitali, te da ćemo, dakle, moći da pratimo same ove zaključke, ali bih htio da kažem nekoliko stvari koje želim zbog stenograma da ostanu zabilježene. Neću vam govoriti o samom uvodu i organizaciji same konferencije koja je, po mojoj ličnoj procjeni, a i ocjeni članova Komisije, vrlo uspješno organizovana u Bijeljini i čini mi se da je to jedna od rijetkih konferencija koja je trajala duže a ne kraće i da je broj učesnika bio zaista takav da je obezbijeđeno da se sva pitanja koja su vezana za ljudska prava i ono što je uloga Parlamenta i parlamentarnih komisija, a to je pitanje parlamentarnog nadzora, zaista budu ostvarena na način da se, između ostalog, sva pitanja kroz zaključke definišu obavezujući nadležne institucije da možemo da pratimo njihov rad i realizaciju zaključaka. Želim da posebno naglasim da Zajednička komisija za ljudska prava sa žaljenjem konstatuje da se ministar civilnih poslova, niti zamjenik ministra civilnih poslova nisu odazvali na konferenciju, i pozvali smo Ministarstvo civilnih poslova da bez odlaganja dostave pismene materijale o provođenju obaveza u oblasti ljudskih prava. Ovo želim da posebno istaknem i mislim da smo to i nedavno na Zajedničkoj komisiji razjasnili sa nadležnim ministrom i ja 126 vjerujem da u budućnosti neće biti ovakvih nedostataka koji su evidentirani na samoj ovoj konferenciji. Na samom kraju ovog zaključka Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine preuzima obavezu organizacije godišnjih konferencija gdje ćemo pratiti i analizirati sve ono što je zaključeno u radu ove konferencije. Koristim priliku da se zahvalim svim učesnicima, a posebno da istaknem da je ministar za izbjeglice i raseljena lica, ministrica sa cijelim timom bila prisutna, i najveći dio obaveza odnosi se upravo na ovo resorno ministarstvo, što ne znači da druga ministarstva nemaju obavezu, kao što su Ministarstvo civilnih poslova, Ministarstvo bezbjednosti, agencije, uprave, itd. Transkript o sjednici je dostupan za svakog od poslanika, tako da ćemo moći da pomno pratimo svaku od oblasti koja je obrađena u sklopu ovog Izvještaja. Izvinjavam se možda sam bio prekratak, ali namjera mi je, dakle, da ...
Borislave, da Vas pitam, nemojte sjedati, Je li vi tražite od nas da mi danas usvojimo svih 21 ovaj zaključak ovdje ili su ovo zaključci Komisije.
Jeste, jednoglasno je Komisija usvojila sve zaključke, stoga nema razloga da to ne uradi i Parlamentarna skupština, Predstavnički dom i Dom naroda. Dakle, svi zaključci i ovaj sadržaj ...
Šta bi mi trebali da uradimo? Da prihvatimo, dakle ovu Informaciju sa zaključcima vašim.
Sa zaključcima.
Sa zaključcima, ne da glasamo o zaključcima, nego da imamo jedno glasanje.
... nego cijelu Informaciju sa zaključcima jer je sadržaj i transkript i još niz detalja koji su ...
Dobro samo da znam. Sekretaru malo povedite računa o ovome da znamo šta ćemo raditi. Hvala Vam lijepo. Gospodin Damir Arnaut je tražio riječ. Izvolite.
Kao član Zajedničke komisije za ljudska prava želim podržati ovu inicijativu predsjedavajućeg Komisije. Bio sam također na ovoj konferenciji, bili su prisutni predstavnici 127 Vijeća ministara i smatram da se zaista radi o bitnom pitanju za zaštitu ljudskih prava u Bosni i Hercegovini i podržavam ovu inicijativu.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Prelazimo na tačku 28., Ad. 28. Prijedlog zaključka poslanika Kluba SBB-a BiH koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, kao ovlašteni predlagač, traži od Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH informaciju o tome zašto Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, koji je Predstavnički dom usvojio na 7. sjednici, održanoj 26.02.2015., još uvijek nije razmatrao Dom naroda, ni nadležna Komisiji za finansije i budžet Doma naroda, iako se radi o obaveznoj tački“ I ovu tačku smo uvrstili na današnjoj sjednici. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Jedna rečenica.
Nema problema, slobodno. Gospodin Đonlagić. Izvolite.
... nakon ovoga samo dvije tačke još da raspravljamo, ja bih se referisao na ono što smo dali obrazloženjem prilikom prijedloga da se ova tačka uvrsti u današnji dnevni red, a to je naše iznenađenje, čuđenje pa na izvjestan način, evo pokušavamo na ovaj način da dođemo do zahtjeva da se ta tačka razmatra i na Domu naroda, jer je prošlo šest mjeseci, skoro šest mjeseci kako smo o tome raspravljali i zaista nema nikakvog smisla a da to ne pokažemo u Parlamentu našu želju i spremnost da se odreknemo nekih stvari koje bi ukazivale i na ozbiljnost Parlamenta i želju da štedimo gdje god se može uštediti. Eto hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite
Evo, ja ću, poštujući stvarno vrijeme, biti vrlo kratak. Prvo, mislim da nije uobičajeno da se donose ovakvi zaključci kad se radi o drugom domu. Ovdje je, mi smo Parlament koji ima dva doma koji su potpuno ravnopravni u svom radu i ja sad razmišljam kako bi izgledalo da Dom 128 naroda nešto donese i pita zašto mi to nismo donijeli, a oni donijeli. Ja vjerovatno bi rekao to je naš problem zašto nismo, poštujemo procedure, imamo svoje rokove, uradićemo to u tom roku. Dakle, iz tog razloga ja ne bi podržao. Drugi razlog, sugerišem kolegama iz SBB-a da, oni imaju delegata u Domu naroda koliko sam ja informisan, i mislim da mogu dobiti tu informaciju, ako ništa od svog delegata koji je tamo, zbog čega nešto što je ovdje završeno tamo se ne završava. Nije korektno prema Domu da mi sada pitamo drugi dom zašto nešto nije uradio što smo mi uradili.
Hvala lijepo. Gospodin Damir Arnaut ima riječ.
Ako mi dozvolite ja ću pročitati, znači prijedlog zaključka: - Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH kao zvanični predlagač, jer onog trenutka kad je ovdje usvojeno i poslano Domu naroda Predstavnički dom je postao zvanični predlagač, traži informaciju od Doma naroda zbog čega se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama koji je Predstavnički dom usvojio na 7. sjednici, održanoj 26.02., još uvijek nije razmatrao na Domu naroda niti na nadležnoj Komisiji za finansije i budžet. Dakle, ne tražimo informaciju naravno zašto Dom naroda nije usvojio, nego zašto Dom naroda nije razmatrao? A radi se apsolutno o obaveznoj tački. Dakle, ovo je pitanje, ne samo poštivanja Poslovnika od strane Doma naroda, nego zaista postoji indicija da se možda radi o ciljanoj blokadi zakonodavnog postupka. Dakle, Kolegij Doma naroda je uputio ovaj Prijedlog zakona Komisiji za finansije i budžet tog Doma i odredio je kao nadležnu komisiju. Ta komisija odbija staviti ovo pitanje na svoj dnevni red. E sad, za razliku od, s obzirom da ste spomenuli SBB zaista nije Vama upućeno, s obzirom da ste spomenuli SBB i našeg delegata, za razliku od SDS-a i te koalicije mi nemamo delegata u Kolegiju Doma naroda, niti u rukovodstvu nadležne komisije, tako da ne možemo uticati na Komisiju ili Dom naroda da ovo stave na dnevni red. Međutim, zaista vas molim, pogotovo ove koji su se danas u raznim diskusijama osvrtali na potrebu poštovanja Poslovnika, zaista vas molim da razmotrite činjenicu da odbijanje uvrštavanja na dnevni red obaveznih tačaka, pogotovo kad je predlagač Predstavnički dom, ovdje više nije poslanik, Klub poslanika itd., ovdje je zvanični predlagač prema Domu naroda Predstavnički dom, odbijanje uvrštavanja te tačke može predstavljati ciljano opstruiranje zakonodavnog postupka. Dakle, na Domu naroda je kako da glasa, ali ne mogu izbjegavati, ne smiju odbijati da se ovo uvrsti na dnevni red. Tako da mi zaista ne tražimo informaciju zašto nisu usvojili. Jasno kaže zašto nije razmatrano na nadležnoj komisiji, a 26.02. je ovdje usvojeno. I mi smo takođe dostavili, dakle, kopije zahtjeva Predstavničkog doma da se Dom naroda očituje i odluku Kolegija o određivanju nadležne komisije. Tako da posebno apelujem na one koji su se danas u prvih nekoliko tačaka toliko pozivali na Poslovnik da ovo shvate izuzetno ozbiljno. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 29., ali želim da vas obavijestim da je Komisija za vanjske poslove održala sjednicu, onako kako sam ja tražio, ali nije dostavila Mišljenje o sporazumima iz tačaka 129 29. i 30., a to su tačka 29. – Nota sporazum, razmjena nota između Vijeća ministara BiH i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana Bosni i Hercegovini za nabavku vozila nove generacije, i tačka 30. – Nota sporazum, razmjena nota između Vijeća ministara BiH i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana BiH za 2014. godinu. Ukoliko nema neke velike hitnosti, predsjedavajući Vijeća ministara, da nešto pokušavamo sada napraviti vezano za ove dvije tačke dnevnog reda, a radi se o grant sredstvima, nešto nije objašnjeno Komisiji kako treba, koliko sam ja shvatio ovdje. Gospođa Monika Tomić je tražila riječ, zamjenica predsjedavajuće Komisije. Izvolite Monika.
Poštovani predsjedavajući, sve vas puno pozdravljam. Mi nismo u biti, svi smo jednoglasno se složili da ne damo pozitivno mišljenje na ove dvije točke jer nismo dobili relevantne podatke. Možda ako nam je tu premijer, možda mi možemo svoje mišljenje i povući ako bi nam možda i objasnio ove dvije točke. Tako da nismo ...
Dakle, nije problem, da sada ne maltretiramo ni premijera. Hvala Vam Monika. Samo bih ja zamolio, dakle da se ova stvar evidentira. Danas, dakle, na sjednici Komisije koja je bila voljna da zasijeda nije bilo osobe koja može dati odgovore na pitanja koja su članovi Komisije postavili. Ja vas molim da to, tako sam ja obaviješten danas i tražim da se to za iduću sjednicu, ako nije problem, pripremi da Komisija održi sjednicu, stavi ove dvije tačke, sasluša mišljenje i naravno da pozitivno mišljenje. Ovo je dobra stvar za Bosnu i Hercegovinu, ne vidim u čemu je problem, ovo je grant. Tako da ćemo mi raspravu o ovim tačkama odložiti za narednu sjednicu Doma jer nemamo uslova da o tome raspravljamo, dakle tačka 29. i 30. Pripremite se za glasanje o ovom mom prijedlogu, ovo ja ne mogu sam odlučiti nego ćemo odlučiti zajedno. Ja predlažem da to ide na iduću sjednicu 29. i 30. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, donijeli smo koliko ja vidim, odluku sa 25 glasova za, bez protiv, jednim suzdržanim, dovoljna entitetska većina, da tačka 29. i 30., dakle Nota sporazumi idu na iduću sjednicu. Do tada će Komisija završiti svoj dio posla. Mi prelazimo na 31. tačku dnevnog reda, a to je, Ad. 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune 2 Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije koji se odnosi na horizontalni program o nuklearnoj sigurnosti i zaštiti od zračenja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2011. godinu Sporazum je u proceduru dostavljen 15.07.2015. godine. Mišljenje Komisije za vanjske poslove ste dobili. 130 Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 32. dnevnog reda, Ad. 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Zajam za razvojnu politiku poslovnog ambijenta) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj
Znači, da vas podsjetim ovo je isti onaj Sporazum koji je nedavno odbijen u ovom Predstavničkom domu. Razlog odbijanja je bio što niko nije znao za šta će ova sredstva biti potrošena. Takav odgovor smo dobili na pitanje prema službeniku iz Ministarstva finansija koji je bio na Komisiji i tada je to bio razlog odbijanja. Taj razlog se nije promijenio. Ja vas napominjem da ovo nisu donatorska sredstva, ovo je kredit koji treba neko da vraća kasnije. Ne vjerujem da postoji ijedan kredit za koji bih trebao glasati a da ne znam za šta će biti potrošen. Ako je ovo nagrada za usvajanje nekih zakona onda to nije nagrada, to je kredit koji treba da vraćaju sljedeće generacije. Znači, ništa se nije promijenilo, ponovo imamo taj zakon ovdje, vjerovatno zbog pritiska iz entiteta kojima trebaju finansijska sredstva. Ja sam imao razne pozive i pritiske i međunarodne zajednice, na moje iznenađenje, a onda sam shvatio zašto bi se oni toliko brinuli da mi usvojimo ovdje da nam oni daju kredit. Danas sam čitao izjavu predsjednice Vlade Željke Cvijanović da nema ništa od usvajanja u Republici Srpskoj reformske agende ako oni ne dobiju ovaj kredit. Kakve to veze ima? Ako je to razlog ponovnog stavljanja da bi neko tamo digao ruku da je spreman da ide u reformu da bi išao u EU, onda sam tek protiv ovakvog kredita.
Hvala Vam gospodine Bosiću. Da li još neko želi da govori? Poštovane koleginice i kolege ja zaključujem raspravu. Mi smo na ovaj način iscrpili raspravu po svih 32. tačke dnevnog reda. Ja sam, samo da vas obavijestim prije nego što ćemo završiti ovu sjednicu, imao najavu od jednog kluba da će se tražiti pauza pa smo se onda dogovorili da ja ustvari nekih 10-ak minuta produžim vrijeme za glasanje koje je uobičajeno, a da se ne traži pauza od kluba, ja sam se dakle saglasio s tim. I ja vas obavještavam pošto je sada 20:10 da će glasanje biti u 20:40 sati. Dakle, vidimo se ovdje u 20:40. 131 Molim vas da zauzmete vaša mjesta, čekali smo dovoljno. Prelazimo na glasanje, hoćemo li čekati kolege vaše? Ako možemo, hoće li doći, dajte sačekaćemo 2-3 minuta nije problem. Sačekaćemo evo. Molim vas lijepo pripremite se za glasanje, počinjemo sa glasanjem sa 15. sjednice Predstavničkog doma. Tačka 1. – Usvajanje Zapisnika 14. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 31 za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik sa 14. sjednice Predstavničkog doma. Idemo na tačku 3. dnevnog reda – Usvajanje zaključaka u vezi s događajima za vrijeme komemoracije u Potočarima, 11. jula 2015. – prеdlagač: poslanica Aleksandra Pandurević. Glasamo odvojeno o usvajanju zaključaka. Imamo tri zaključka. Glasamo prvo o prvom zaključku. Treba li da vam čitam zaključke? Ne treba. Pripremite se za glasanje o prvom zaključku gospođe Aleksandre Pandurević. Glasajte sad ______________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] 136
Hajde ponovo pritisni. Ponavljamo glasanje na zahtjev gospodina Backovića. Pripremite se za glasanje. Hajde sada probajte, glasajte. 4 za, 22 protiv, 5 suzdržanih. Nema opće većine. Konstatujem ...
/nije uključen mikrofon/
Dobro, ništa. Na zahtjev koleginice Diane, molim vas, na zahtjev koleginice Diane ponavljamo ponovo, po treći put glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 5 za, 25 protiv, 4 suzdržana. Nema dovoljne entitetske većine. Konstatujem da nismo usvojili, ovaj, da ne pravimo dalje, ovaj Izvještaj. Idemo, glasamo o prijedlogu zaključaka poslanice Maje Gasal-Vražalica koji glase – dakle, imamo tri zaključka. Kako vi tražite u paketu, pojedinačno? Ja predlažem da se izjasnimo prvo o paketu. Dakle, ovo su tri zaključa da imamo, ne, ne. Neka, neka polagano. Predlažem da glasamo o tome da ovo bude u paketu.
/nije uključen mikrofon/
Ona je tako predložila ja sam ..., šta ću.
/nije uključen mikrofon/
Dakle, molim vas da znate, zaključci glase – Komisija za sukob interesa Parlamentarne skupštine BiH će ispitati status svih pet članova Ureda za razmatranje žalbi BiH, te po okončanom postupku o tome informirati Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Dakle u Kolegiju postoje razmišljanja da se ovo ne može davati u nadležnost ovoj Komisiji od strane Parlamenta, ali ovo je zaključak. Ja sam dužan toliko da kažem, ostalo je sve stvar zastupnika koleginice. Dakle, 2. Ured za razmatranje žalbi BiH, će do naredne sjednice Predstavničkog doma dostaviti detaljne informacije o svim imenovanim zaposlenim u Uredu, opis posla za svako pojedinačno radno mjesto, stručnu spremu, koje svako pojedinačno mjesto zahtjeva., stručnu spremu svih imenovanih zaposlenih, koeficijent obračuna plate za svako pojedinačno mjesto, ostale materijalne naknade koje imenovani članovi Ureda mjesečno primaju kao članovi drugih radnih tijela, odbora i slično. 137 I 3. Finansijski izvještaj Ureda za razmatranje žalbi BiH dostaviti Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH na razmatranje. Radi se o prijedlogu zastupnika, ne komisije. Kada je komisija, onda je to paket. Ovo je sada prijedlog, imamo isti tretman. Glasamo o tome hoćemo li glasati u paketu ili pojedinačno. Ja predlažem da glasamo u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, 4 protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Glasamo o paketu zaključaka. Pripremite se za glasanje o zaključcima. Glasajte sad. 24 za, 4 protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili sva tri zaključka. Idemo na tačku 10. dnevnog reda, molim vas malo pažnje, ja vas zaista molim da dovršimo ovaj posao, umorni smo svi, da ne napravimo kakvu grešku pa će se ponovo tražiti smjena, mislim, ja sam sada uozbiljio ovu stvar do kraja, pa mislim, ovo je, bio sam ozbiljan i do sada, ali od sada, to je – Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2014. godinu, Izvještaj o obavljenoj reviziji finansijskih izvještaja BHRT-a za 2014. godinu, Finansijski plan BHRT- a i planovi programa za 2015. godinu, materijal Upravnog odbora Radio-televizije BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja o radu i poslovanju BHRT-a za 2014. godinu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 22 glasa za, 9 protiv, 1 suzdržan. Nema entitetske većine iz entiteta RS. Sada ili naknadno? Prelazimo u drugi krug Pripremite se za glasanje u drugom krugu. Glasajte sad. 22 za, 12 protiv, 1 suzdržan. Nema 2/3 iz entiteta RS i konstatujem da smo usvojili Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2014. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev Kluba SNSD-a ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje u drugom krugu. Glasajte sad. 22 glasa za, 15 protiv, 1 suzdržan. 10 iz entiteta RS protiv, to su 2/3. Dakle, nismo usvojili ovaj Izvještaj. Glasamo o prijedlogu da se Finansijski plan plan BHRT-a i planovi programa za 2015. godinu prime k znanju. 138 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 glasa za, 11 protiv, 3 suzdržana. Nema dovoljne, nema 1/3 iz entiteta RS. Usaglašavanje sada ili kasnije? Usaglašavanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23, glasa za, 15 protiv, 1 suzdržan. 10 iz entiteta RS protiv. Nismo, dakle primili k znanju. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Nikole Lovrinovića koji glasi – Zadužuje se Ministarstvo prometa i komunikacija da u skladu sa članom 26. stav 4. Zakona o Javnom RTV sistemu BiH i članom 8. Zakona o Javnom RTV servisu a u saradnji sa ... [[ne razumije se šta govori]] u roku od 60 dana dostavi rješenje pitanja uređivanja, reproduciranja i emitiranja programa na hrvatskom jeziku. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 16 za, 19 protiv, 4 suzdržana. Nema opće većine. Konstatujem da nismo usvojili ovaj zaključak. Idemo na tačku 11. – Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2014., materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, 2 protiv, 6 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj Izvještaj. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića koji glasi – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u roku od 90 dana izradi i dostavi na razmatranje Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH analizu koštanja i koristi kroz benefit analizu uspostave Ministarstva poljoprivrede, prehrane i ruralnog razvoja na državnom nivou. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, 14 protiv, 1 suzdržan. Nema dvoljne entitetske većine iz entiteta RS. Usaglašavanje sada ili kasnije? Usaglašavanje. Pripremite se za glasanje za drugi krug. Glasajte sad. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Gospodin Senad Šepić traži ponavljanje glasanja. To je u ime Kluba SDA i ponavljamo glasanje. Pripremite se za ponovljeno glasanje u prvom krugu. Glasajte sad. 28 za, 10 protiv, 1 suzdržan. Nema 5 iz entiteta RS. Idemo u drugi krug glasanja. Pripremite se za glasanje u drugom krugu. Glasajte sad. 26 za, 11 protiv. Nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta, 7 je protiv iz RS-a, 4 iz Federacije, to je manje od 2/3 iz jednog i iz drugog entiteta. Konstatujem da je ovaj zaključak usvojen gospodina Senada Šepića. Sada stavljam na glasanje prijedlog da objedinimo glasanje o tačkama 12. do 17., s obzirom da se radi o izvještajima o radu komisija Predstavničkog doma. Glasamo o objedinjavanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 za, nema protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Objedinili smo. Sada glasamo o usvajanju izvještaja o radu komisija Predstavničog doma. Dakle, to su tačke od 12. do 17. 140 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 29 za, nema protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili izvještaje od 12. do 17. komisija Predstavničkog doma. Sada glasamo o prijedlogu zaključka poslanice Maje Gasal-Vražalica koji glasi – Izvještaj o radu komisija Parlamentarne skupštine BiH će ubuduće sadržavati tabelarni prikaz prisustva svih članova/članica komisije kao i razloge neodržavanja sjednice komisije u prethodno zakazanom terminu. Tabelarni prikaz je unificiran i vrijedi za sve komisije – stalne, zajedničke, ad hoc, privremene. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, 8 protiv, 1 suzdržan. Nema entitetske većine iz entiteta RS. Usaglašavanje kasnije ili sada? Usaglašavanje. Pripremite se za glasanje u drugom krugu. Glasajte sad. 23 za, 9 protiv, nema suzdržanih. Nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta, 5 je iz RS-a, 4 je iz Federacije. Dakle, ovo je u drugom krugu usvojen zaključak. Stavljam na glasanje prijedlog da objedinimo glasanje o tačkama od 18. do 22. s obzirom da se radi o izvještajima o radu komisija oba doma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 29 za, nema protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili prijedlog da glasamo u paketu za tačke 18. do 22. Sada glasamo o tačkama, dakle o izvještajima zajedničkih komisija iz tačaka 18. do 22. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 29 za, nema protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili izvještaje o radu zajedničkih komisija oba doma za 2014. godinu iz tačaka 18. do 22. Idemo na tačku 23. – Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2014., materijal Vijeća ministara BiH. Glasamo o prijedlogu da se Informacija primi k znanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 29 za, nema protiv, 3 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo primili k znanju, da smo donijeli odluku da primamo k znanju ovu Informaciju. 141 Sada glasamo o prijedloga zaključka poslanika Senada Šepića koji glase 1) Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da izradi i u parlamentarnu proceduru uputi Zakon o fiskalnoj odgovornosti u roku od 90 dana i 2) Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da pripremi i u Parlamentarnu skupštinu dostavi Informaciju o zaduženju i garancijama svih općina u BiH na dan 01.06.2015. Predlažem da glasamo u paketu. Pripremite se za glasanje da donesemo odluku hoće li biti paket ili će biti pojedinačno glasanje. O tome sad glasamo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. [[zajednička diskusija]] Slušajte šta govorim. Da ponovimo glasanje ovo. Glasamo sada o tome hoćemo li glasati u paketu, imamo dva zaključka, u paketu. Pripremite se za glasanje, ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 za, 1 protiv, 8 suzdržanih. Nema entitetske većine iz entiteta RS. Idemo u drugi krug glasanja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 za, 5 protiv, 4 suzdržana. 5 protiv iz RS-a, 0 protiv iz Federacije, nema 2/3 ni iz jednog entiteta protiv. Usvojili smo da bude paket. Glasamo sad u paketu o oba zaključka. O zaključcima glasamo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, 15 protiv. Nema dovoljne većine iz entiteta RS. Idemo u drugi krug je li? Drugi krug. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, 15 protiv, nema suzdržanih. Više od 2/3, 11 je protiv iz RS-a. Ovaj paket zaključaka nije prošao. Tačka 24. – Prijedlog zaključaka Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH povodom rasprave o Informaciji Vijeća ministara BiH o napadu na Policijsku stanicu u Zvorniku, te o nedavnom privođenju ljudi na prostoru Republike Srpske (u skladu sa zaključkom s 12. sjednice Doma, održane 28.05.2015.). Glasamo o usvajanju zaključaka Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Zaključke ste dobili, znate ih. 142 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 30 za, 6 protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili zaključke koje nam je ponudila Zajednička komisija po nalogu Predstavničkog doma. Idemo na tačku 25. dnevnog reda – Prijedlog zaključka o formiranju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za preispitivanje rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH – predlagač: poslanica Hanka Vajzović. Dakle, glasamo o usvajanju prijedloga zaključka, odnosno o imenovanju poslanika u Privremenu zajedničku komisiju. Ja predlažem da to bude gospođa Hanka Vajzović. Da bude moj prijedlog pošto je ona predlagač.
[[nije uključen mikrofon]] ____________(?) ... Maju Gasal-Vražalica.
Onda u redu. Ja ću to prihvatiti. Sekretaru?
/nije uključen mikrofon/
Molim vas, prvo ćemo da utvrdimo da li imamo odluku pa ćemo onda dati imena. Glasamo o odluci, o prijedlogu odluke, pa ćemo onda dati imena. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 29 za, 10 protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili prijedlog ove odluke Sada imena – gospođa maja Gasal-Vražalica, Borislav Bojić.
Predrag Kožul. ____________(?) /nije uključen mikrofon
Imaš pravo predložiti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 143 Dobro, Šemsudin Mehmedović, Predrag Kožul, Borislav Bojić, a nama trebaju tri. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Na zahtjev Zaima Backovića, na zahtjev Kluba, molim vas malo pažnje, na zahtjev Kluba DF-a i zastupnika Zaima Backovića ponavljamo glasanje o ovoj tački dnevnog reda. Pripremite se za ponovljeno glasanje. Glasajte sad. 32 glasa za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj Komisije sa zaključcima sadržanim u njemu. Idemo na tačku 28. dnevnog reda – Prijedlog zaključka poslanika Kluba SBB-a BiH koji glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, kao ovlašteni predlagač, traži od Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH informaciju o tome zašto se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, koji je Predstavnički dom usvojio na svojoj 7. sjednici, održanoj 26.02.2015., još uvijek nije razmatrao Dom naroda, ni nadležna Komisija za finansije i budžet Doma naroda, iako se radi o obaveznoj tački. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 29 za, 9 protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili prijedlog zaključka Kluba SBB-a. Tačka 29. i 30. su skinute s dnevnog reda. Idemo na tačku 31. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune 2 Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije koji se odnosi na horizontalni program o nuklearnoj sigurnosti i zaštiti od zračenja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2011. godinu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 38 za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju Sporazuma iz tačke 31. dnevnog reda. I imamo tačku 32. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Zajam za razvojnu politiku poslovnog ambijenta) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Pripremite se za glasanje. 145 Glasajte sad. 31 za, 6 protiv, 2 suzdržana. Dovoljna entitetska većina iz oba entiteta. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH dao saglasnost za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Zajam za razvojnu politiku psolovnog ambijenta) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Poštovane dame i gospodo ja vam se zahvaljujem i zaključujem 15. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 27. avgust 2015. godine. Ukoliko bude bilo potrebe da se održi sjednica i do tada zastupnici trebaju biti na dispoziciji i sjednica će biti po potrebi održana i prije tog termina. Toliko, hvala vam. Sjednica završena u 21:35 sati.