Hvala gospodine predsjedniče, uvažene gospođe zastupnice i zastupnici. Evo kao što znate u sklopu programa … [[Ne razumije se.]] Vlade Republike Hrvatske, predviđena je revizija sustava mirovina stečenih po posebnim uvjetima i njihovo smanjivanje, te priprema za postupno ukidanje posebnih prava pojedinih kategorija. Shodno tome, a kao jedna od prvih mjera pokazuje se i potreba za smanjivanjem mirovina ostvarenih prema posebnim propisima. Dakle prema Konačnom prijedlogu Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju uređuje se smanjenje mirovina i mirovinskih primanja određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju. Smanjuju se sljedeće pripadajuće mirovine i mirovinska primanja. Mirovine zastupnika u Hrvatskom saboru, bivših članova Vlade Republike Hrvatske, sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske i glavnog državnog revizora, koje se ostvaruju i određuju na temelju Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatsko saboru. Mirovine predsjednika Republike koje se ostvaruju i određuju na temelju Zakona o dužnostima i pravima državnih dužnosnika. Mirovine hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, koje se ostvaruju i određuju prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Mirovine bivših političkih zatvorenika koji se određuju na temelju Zakona o pravima bivših političkih zatvorenika. Mirovine sudionika NOR-a od 6. travnja '41. do 15. svibnja '45., mirovine pripadnika Hrvatske domovinske vojske od 17. travnja '41. do 15. svibnja '45., mirovine bivših pripadnika MUP-a i pravosuđa, mirovine bivših članova Izvršnog vijeća Sabora, mirovine administrativno umirovljenih saveznih javnih službenika ostvarena prema propisima o mirovinskom osiguranju koji su važili prije stupanja na snagu Zakona o mirovinskom osiguranju, čije je korištenje osigurano na temelju toga zakona. Mirovine pripadnike bivše JNA preuzete sukcesijom bivše SFRJ, a čije je korištenje osigurano na temelju Zakona o mirovinskom osiguranju. Mirovine djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba, pravosuđa i radnika na poslovima razminiranja, a koji se ostvaruju i određuju na temelju Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba, Zakona o humanitarnom razminiranju i Zakona o posebnim pravima iz mirovinskog osiguranja zaposlenika na poslovima razminiranja. Mirovine pripadnika Hrvatskog vijeća obrane i članova njihovih obitelji, koje se ostvaruju na temelju ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Dodatak mirovine koje se ostvaruju i uređuju prema Zakonu o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti. Smanjenje mirovina prema ovom zakonu obuhvaća mirovine i mirovinska primanja članova obitelji ostvarena na temelju propisa o mirovinskom osiguranja iz stavka 1. ovog članka. Smanjenje mirovina i mirovinskih primanja ovoga zakona iznosi 10%, a primjenjuju se na svotu mirovine koja pripada korisniku mirovine prema zakonu prije odbitka dodatnog doprinosa za zdravstveno osiguranje poreza, prireza i drugih obustava. Iznimno od stavka 1. ovog članka korisnicima mirovine koje koriste dodatak mirovini određen na temelju Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, smanjuje se taj dodatak u svoti koja se određuje primjenom postotka iz stavka 1. ovog članka, na njegovo ukupno mirovinsko primanje. Svota mirovine i mirovinskog primanja smanjena na temelju ovog zakona ne može iznositi manje od 3 i pol tisuće kuna mjesečno. Smanjenjem mirovina prema članku 2. i 3. ovog zakona ne podliježu mirovine u mjesečnoj svoti do 3 tisuće 500 kuna, mirovine hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i ratnih vojnih invalida s oštećenjem organizma od 100%, mirovine prema Zakonu o posebnim pravima iz mirovinskog osiguranja i pravima po osnovi nezaposlenih zaposlenika u istarskim ugljenokopima Tupljak d.d. Labin i mirovine prema Zakonu o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu. Ovo smanjenje mirovina i mirovinskih primanja prema ovom zakonu izvršit će Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i bez dodatnih rješenja. Treba napomenuti da će ovaj zakon se odnositi na oko 90 tisuća korisnika mirovine i da se očekuje dakle određena razina ušteda već i u toku ove godine, naravno i svim sljedećim godinama. Stoga predlažem evo da Hrvatski sabor prihvati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime Odbora za ratne veterane, predsjednik odbora gospodin Josip Đakić. Izvolite. A potpredsjednik.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Prijedlog Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, koji je u hitnom postupku P.Z. 545. Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 19. sjednici održanoj 20. svibnja 2010. godine razmotrio je Prijedlog Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, s konačnim prijedlogom zakona, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 13. svibnja 2010. godine, uz prijedlog da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi zakon donese po hitnom postupku. Odbor je raspravu proveo u svojstvu zainteresiranog radnog tijela, sukladno odredbi članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor se ne protivi donošenju zakona po hitnom postupku. Uvodno predstavnik predlagatelja iznio je osnovne značajke predloženog zakona, te razloge njegovoga predlaganja koji se prvenstveno ugledaju o poticanju gospodarskog rasta, dugoročne održivosti sustava socijalnog osiguranja, te povećanje učinkovitosti socijalnih transfera. Predloženim zakonom za 10% smanjile bi se mirovine veće od 3 tisuće i 500 kuna, ali tako da smanjenje mirovina ne bude niže od onih do 3,500 kn. Smanjenjem bi se obuhvatile mirovine ostvarene prema posebnim propisima u mirovinskom osiguranju tj. oni korisnici koji su na povoljniji način ostvarili mirovine. Između ostalih kategorija osoba to se odnosi i na hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji, pripadnike Hrvatskog vijeća obrane, članove njihovih obitelji, sudionike NOR-a te pripadnike Hrvatske domovinske vojske. Smanjenje se ne bi odnosilo na 100%-ne hrvatske ratne vojne invalide iz Domovinskog rata. Zakon bi se primjenjivao od 01. srpnja 2010. godine. Ušteda u Državnom proračunu za ovu godinu biti će oko 250 milijuna kuna. 2011. godine za cijelu godinu 610 milijuna kuna te u 2012. godini oko 620 milijuna kuna. Umanjenje mirovine izvršit će Hrvatski zavod mirovinskog osiguranja bez donošenja rješenja, a tako umanjenje počet će se isplaćivati u kolovozu ove godine. Broj hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji na koje će se zakon primijeniti je 55 782, dok se istovremeno zakon primjenjuje 7 260 sudionika NOR-a i 2 560 pripadnika Hrvatske domovinske vojske. Ono što su članovi odbora u svojoj raspravi prvenstveno naglasili je potreba izbjegavanja i nekorištenja … [[Govornik se ne razumije.]] za povlaštene mirovine koji je naročito prisutan u našim medijima. Imajući u vidu da se radi o mirovinama ostvarenim po posebnim propisima, a znajući da rane, ozljede, bolesti zadobivene u obrani suvereniteta kao i smrt na prvoj crti bojišnice zasigurno nisu nikakve privilegije niti povlastice već su one posljedica sudjelovanja u obrani suvereniteta i stvaranju RH. Također je potrebno otkrivati, procesuirati, sankcionirati svaku vrstu kriminala i korupcije na svim razinama društva. Većina branitelja svjesna je trenutka u kojem se nalazimo i žurne potrebe za gospodarskim oporavkom, izlaskom iz krize za što postoji niz mogućnosti na raznim područjima. Iznijeta su i razmišljanja o odgodi primjene zakona do trenutka primjene ukidanja kriznog poreza. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 7 za i 1 glasom protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju. Hvala lijepo.
Hvala. Još 2 odbora za raspravu. Želi li još netko raspravljati u ime odbora? Ne. Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Boris Kunst, izvolite.
Poštovani predsjedniče, ministre, državni tajniče, kolege zastupnici. Pa prije svega ja ću naglasiti da će klub HDZ-a podržati donošenje Zakona o smanjenju mirovina prema posebnim propisima. No činjenica je da nepovoljna gospodarska kretanja imala su za posljedicu financijsku krizu koja je kulminirala tijekom 2009. godine i takvo stanje odrazilo se na proračunske prihode koji su bili znatno manji od potrebnih za financiranje svih javnih potreba. Kad kažem javnih potreba naravno da ovdje mislim prije svega i na plaće, mirovine i druga sva socijalna davanja koja država mora iz proračuna osigurati. Radi stabilizacije i poticanja gospodarskog razvoja i rasta Vlada Republike Hrvatske je donijela, ja vjerujem da svi to dobro znademo, program gospodarskog oporavka. Osim što se tim programom želi postići dugoročna održivost sustava socijalnog osiguranja i povećanje učinkovitosti socijalnih transfera u sklopu tog programa predviđena je i revizija sustava mirovina stečenih prema posebnim propisima. U Hrvatskoj je negdje preko 10% korisnika takvih mirovina, znači mirovina stečenih po tim posebnim uvjetima. A prema zadnjim podacima imamo podatak da ima 180 tisuća 975 korisnika mirovina stečenih prema posebnim znači kako kažu povoljnijim uvjetima. Po opće prihvaćenom shvaćanju mirovine prema povoljnijem uvjetu kako to u javnosti se doživljava predstavljaju jedan oblik socijalne nepravde. Povoljnost mirovina po posebno povoljnim uvjetima očituje se u 2 segmenta. Prvi segment su visina mirovine, jer su one značajnije više, a drugi segment odnosi se na uvjete za ostvarivanje prava na mirovinu jer su ti uvjeti značajnije povoljniji. Sve se mirovine ostvarene po posebnim propisima isplaćuju na teret sredstava mirovinskog osiguranja generacijske solidarnosti. Vlada Republike Hrvatske kroz revizije i predloženo smanjenje takvih mirovina priprema i postupno ukidanje posebnih prava pojedinih kategorija. Jedna od prvih mjera je eto i ovo predloženo smanjivanje mirovina za 10%. Normalno to se odnosi na mirovine koje su veće od 3,500 kn, ali tako da pojedina mirovina nakon smanjenja ne smije biti manja od te svote. Znači, ne smije biti manja od 3,500 kn. Opravdanje za predloženo smanjenje mirovina osim što sam rekao u ovom programu gospodarskog oporavka Vlada normalno nalazi i u Ustavu RH i to u čl. 16. stavku 2. i članku 51. stavku 1. prema kojem citiram kaže se: "svatko je dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu svojih mogućnosti". Ovim smanjenjem neće se obuhvatiti, kao što sam već naglasio, mirovine manje od 3,500 kn tj. neće se obuhvatiti mirovine hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i ratnih vojnih invalida, zatim mirovine za oštećenje organizma od 100%, mirovine rudara, istarskih ugljenokopa "Tupljak" d.d. Labin i radnike koji su profesionalno izloženi azbestu. Predloženim smanjenjem obuhvatilo bi se približno 90 tisuća korisnika takvih mirovina, a započeti će se sa smanjenjem od 1. srpnja ove godine, sa isplatom koja će biti u kolovozu. Ušteda sredstava Državnog proračuna kao što su već rekli moji prethodnici namijenjenih financiranju mirovina već ove godine bila bi oko 250 milijuna kuna, sljedeće negdje oko 610 milijuna kuna, i tako redom da sada ne pobrajamo godine. Zbog svega navedenog, još jedanput naglašavam da Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovog Zakona o smanjenju mirovina po posebnim propisima.
Hvala. U Ime Kluba SDP-a gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Odmah da kažem Klub SDP-a će podržati donošenje ovog Vladinog zakonskog prijedloga. Ali moramo vidjeti zašto dolazi najprije do ovakvoga prijedloga i da li je on jedna palijativno rješenje, gašenje požara ili predstavlja sustavan napor da se uredi ovaj segment mirovinskog sustava. Za smanjenjem mirovina poseže se zbog toga što je novca u proračunu nestalo, loš rad vlade kroz sve ove godine doveo je do toga da novca nema i sada se treba uzeti gdje se uzeti može. Mirovinski sustav je jedan od sustava u koji se poseže. Bojali su se tuneli, prodavala se struja jeftino pa je novca nestalo. Umirovljenici pa makar i ovi koji su u mirovini po posebnim propisima morat će nadoknaditi taj novac, to je bit ovog zakonskog prijedloga. Tzv. povlaštene mirovine ili mirovine po posebnim propisima nerviraju građane, oni ih osjećaju kao nepravdu i traže nekakvo sustavno rješenje. E pa da li bi se nekakvo sustavno rješenje uopće moglo donijeti, moglo bi se. Kao što smo čuli ove mirovine po povlaštenim uvjetima, po posebnim uvjetima, dakle te povlaštene mirovine isplaćuju se iz mirovinskog fonda i to iz prvog stupa generacijske solidarnosti, to čini suštinu nepravde. Pravedno rješenje kakvo Vlada ne nudi a bilo bi dobro da ga ponudi bilo bi otprilike ovako, svi u mirovinu po općim mirovinskim propisima. Svi. Koliko si uplaćivao, tolika će ti biti mirovina, a država tada moći donijeti odluku da li će za neke kategorije umirovljenika, ali iz državnog proračuna, a ne iz mirovinskog fonda dati neki dodatak na tu mirovinu. Država dakle može odlučiti da li će kada predsjedniku Republike kada mu istekne mandat mu reći ideš u mirovinu po općim mirovinskim propisima ili ako nemaš uvjeta za mirovinu ideš na burzu rada kada ti istekne mandat ili može reći držimo do institucije predsjednika Republike i smatramo da predsjednik Republike kada mu istekne mandat, bez obzira što nema puni radni staž, treba ići u nekakvu predsjedničku mirovinu. Ali tada bi se njegova mirovina sastojala od dva dijela, mirovine na teret Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, po godinama staža, po uplatama i nekakvog dodatka koji bi se isplaćivao iz proračuna i za koju bi odluku donijela država tj. ovaj Sabor. To bi bio sustavno rješenje. Jer građani s pravom osjećaju nepravdu pogotovo oni umirovljenici koji se ne nalaze ni u jednoj od ovih kategorija. Da se od njihovog umirovljeničkog novca isplaćuju mirovine po posebnim propisima. To bi bilo sustavno rješenje i Klub SDP-a bi takvo sustavno rješenje zdušno pozdravio jer ono bi konačno sa dnevnog reda skinulo ovo pitanje koje građane nervira. Takvo rješenje međutim, nismo dočekali, dočekali smo jedno linearno rezanje mirovina po posebnim propisima. E sada, da vidimo tko su ti kojima se mirovine smanjuju za 10%. Najveću grupaciju čine Hrvatski branitelji njih je ukupno 68 tisuća 630 ali ovaj Zakon će se primijeniti na njih nešto više od 50 tisuća. Druga, najveća grupacija su sudionici Narodno oslobodilačkog rata, njih je 40 tisuća 633 ali će se ovaj Zakon primijeniti samo na njih 7 tisuća. Zašto? Zato što su njihove mirovine već jednom smanjenje 90. godine. Pa prosječna mirovina sudionica NOR-a iznosi 2688 kuna. A prosječna mirovina Hrvatskog branitelja iznosi 5611 kuna. Ja podsjećam da je ovaj Sabor donio deklaraciju o antifašizmu i po toj deklaraciji bi se ove mirovine trebale izjednačiti. Zašto? Zato što je to pravedno rješenje. I sudionici Narodnooslobodilačke borbe i Hrvatski branitelji borili su se za slobodu. I nije pravedno da nemaju da država prema njima nema isti odnos. To što smo zapisali u Deklaraciji o antifašizmu ostalo je samo zapisano u Deklaraciji o antifašizmu, ovoj Vladi ne pada na pamet da tu Deklaraciju provede. Premijerka voli dolaziti na skupove antifašista, voli se pojavljivati prilikom obilježavanja Dana antifašizma, ali Deklaraciju o antifašizmu ova Vlada u tom segmentu ne provodi. Treća grupacija po broju korisnika su pripadnici Hrvatske domovinske vojske njih 19 tisuća. Hrvatska formacija koja bi se zvala hrvatska domovinska vojska u 2. svjetskom ratu nije postojala. Takve vojske jednostavno nije bilo, bili su partizani, bili su domobrani i bili su ustaše. Što bi značilo hrvatska domovinska vojska? To su vjerojatno domobrani, bilo bi dobro da ih se tako nazove, jer naprosto nije bilo te formacije. Kada je nije bilo, zašto da je izmišljamo 50 godina poslije rata ili koliko, kada je nije bilo. 4. grupacija su radnici na određenim poslovima unutarnjim poslovima i pravosuđu njih je oko 16 tisuća, pa slijedi Hrvatska vojska, pa pripadnici bivše JNA, pa Hrvatsko vijeće obrane, građani koji ne žive u Republici Hrvatskoj, nisu u njoj nikada radili, nisu iz svojih plaća izdvajali ni lipu u mirovinski sustav Republike Hrvatske, ali Republike Hrvatska eto nesebično, požrtvovno iz proračuna iz poreza građana i njima isplaćuje mirovine i to još povlaštene. Grupacija oko koje je uvijek zapravo najviše priče i najviše galame bismo mogli nazvati grupaciju izabranih. To su bivši zastupnici u Hrvatskom saboru, bivši članovi Vlade i tu je predsjednik Republike. Izabrani su grupacija ispod 500 korisnika. Ali o njima je nekako najviše priče. Znači i predsjednik Republike, on je jedan, za sada ga imamo u mirovini i na njemu se ova Vlada i njemu će se smanjiti ta mirovina za 10% i Vlada će kod toga ostvariti značajnu uštedu u proračunu. Ono što kod ovog zakona posebno ne valja, to je činjenica da se neće izdavati rješenje. Rješenje Zavoda za mirovinsko osiguranje je osnovni dokument svakog umirovljenika. Zašto? Zato što on predstavlja jedan pravi akt na koji je moguće izjaviti žalbu znači preko kojeg se mogu osporavati ono što u tom rješenju piše. Ako se nekome uzimaju neka stečena prava ili dosadašnja prava, onda se o tome mora izdati rješenje. Država je dužna o tome izdati dokument. Zašto? Da bi zaštitila pravo onoga kojem neko stečeno pravo smanjuje. Zato da bi on mogao npr. izjaviti žalbu na to. Može se dogoditi da Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje napravi krivi izračun kod nekog umirovljenika. Naprosto ljudi pogriješe. Svi ljudi griješe. Zašto ne bi pogriješili činovnici u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje. Mirovina će biti smanjena ali umirovljenik protiv toga neće moći ništa, jer neće imati osnovni dokument a to je rješenje. Prema tome, ovo smatramo najgorim dijelom zakona, tu odredbu i pozivamo Vladu da tu odredbu promijeni. Mirovine se smanjuju za 10% ali Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje mora o tome izdati svakom umirovljeniku rješenje. Inače je ovo ozakonjenje zapravo bez zakona. Ozakonjenje odustajanja uskraćivanja ne prava na mirovinu, nego pravo na odnose sa državom, uređene odnose sa državom. Mirovinski sustav ne samo u ovom segmentu mirovina po posebnim propisima, nego uopće devastirana. Samo 12% građana odlazi u mirovinu s punim radnim stažom. Samo 12%. To teško da može ijedna država izdržati. Jedno od sustavnih rješenja uopće u mirovinskom sustavu bilo bi poticanje ostajanja u radnom odnosu do prava na punu mirovinu. Ima rješenje. SDP je nudio takvo rješenje, a to je da se onima koji odlaze u mirovinu s punim radnim stažom da ta mirovina bude 70% njihove prosječne plaće tokom radnog vijeka. Jer ovo što poslodavci rade, a sindikati prešućuju neprestano devastira mirovinski sustav. Poslodavce naime, kada imaju izmjenu radnika pri kraju radnog vijeka, onda mu daju nekakvu otpremninu i on to prihvati i ode u mirovinu. On prihvati jer dobije najedanput nekakvu svotu koja je njemu značajna i za njega to možda i nije loše, ali to je loše za ukupni mirovinski sustav, jer ti ljudi onda dulje vremena borave u mirovini, opterećuju mirovinski sustav, a poslodavce to ništa ne košta. Znači to je jedno neodgovorno ponašanje poslodavaca, pa oni gledaju svoje interese. Ali država mora štiti interes zajednice, interes cjeline. Mirovine konstantno padaju, kada je HDZ 2003. osvojio vlast onda je sa Hrvatskom strankom umirovljenika potpisao sporazum u kojem stoji da će se prosječna mirovina povećati do iznosa od 50% prosječne plaće. Kada su preuzeli vlast ta prosječna mirovina je bila 44% prosječne plaće, danas je 39%. 39 ili 40, ajde 40%. Znači ne da nije ispoštovan taj sporazum koji je javno objavljen i na koji su se umirovljenici upecali u trenutku glasanja nego je on direktno izigran. Njihove su mirovine smanjenje, prosječna mirovina je smanjena sa 44 na 40% u vrijeme HDZ-ove administracije. Mirovinski sustav ovakav kakav postoji sa tri stupa, taj prvi stup generacijske solidarnosti izmislio je Bizmark i on funkcionira i može funkcionirati ako je povoljan odnos između broja zaposlenih i broja umirovljenika. U bivšoj državi mirovinski fond nije bio savezni mirovinske fond, oni su bili republički i bili su jako bogati. Poduzeća, banke iz tih fondova posuđivali novce. Zašto? Pa zato što je broj zaposlenih i broj umirovljenika bio četiri jedan ili pet jedan. Danas je 1,3 zaposlena na jednog umirovljenika. Znači ukupnog djelatnošću Vlade, porastom broja nezaposlenosti, nesposobnost Vlade da smanji stopu nezaposlenosti direktno utječe na visinu mirovina. I konačno, ako mi dopustite, mirovinski fond u ovim uvjetima je potpuno besmislen. Iz njega se ne mogu alimentirati mirovine, one se moraju alimentirati iz proračuna i zapravo je bilo dobro u takvim uvjetima razmisliti da se mirovinski fond uopće ukine jer mirovinski fondovi inače postoje da oplemene i obogate novac tih umirovljenika, a ovi nemaju šta oplemeniti i što obogatiti kad nemaju dovoljno ni za isplatu mirovina. Dakle ukratko, nezadovoljni ukupnom mirovinskom politikom glasat ćemo za ovaj zakonski prijedlog. Hvala vam.
Imamo nekoliko ispravaka. Prvo gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Teško je odgovorit na sve provokacije, ne samo na neistinitost nego na provokacije koje kolega Stazić neprestano upućuje, ali ispravit ćemo nekoliko netočnih navoda. Prvo, zbog eventualnih nezakonitosti u HAC-u ili HEP-u. Kolega, to nema veze sa proračunskim sredstvima. Ne puni se proračun iz tih proračuna, dakle to su zasebne proračunske cjeline i nemaju veze sa državnim proračunom i zbog nedostataka eventualnih novca u njima ne smanjuju se mirovine, to nije istina. Mirovine se smanjuju zbog gospodarske krize koje je zahvatila cijelo gospodarstvo uz Republici Hrvatskoj. To naravno vi znate jer naravno širite neistine. Drugo što se tiče prijedloga SDP-a, pa imali ste prilike provesti takav mirovinski sustav, a ništa niste napravili po tom pitanju. I treće, naravno da poštujemo Deklaraciju o antifašizmu u Republici Hrvatskoj, a bilo bi dobro da svi u Hrvatskoj poštuju i Deklaraciju o osudi totalitarnih režima kao što su fašizam, nacizam i komunizam koje je donijelo Vijeće Europe čiji smo mi potpisnici. To bi bilo isto jako dobro.
Ispravak, gospodin zastupnik Daniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici. Kolega Stazić je u svom izlaganju rekao i kako je nepravedno bilo prema sudionicima NOB-a reduciranje njihovih mirovinskih prava što smatram netočnim. Jer radi se o pripadnicima vojske koja je počinila stravične zločine tijekom i nakon 2. svjetskog rata, od kojih niti jedan nije sankcioniran, nije individualizirana krivnja i odgovornost za to i dok je to tako praktično mnogi od njih primaju 65 godina nagradu za počinjene zločine.
Ispravak, gospodin Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravit ću nekoliko netočnih navoda Stazića gdje je ustvrdio da nisu živjeli u Hrvatskoj, da nisu plaćali mirovinski u Hrvatskoj i da nisu dali u konačnici ništa Hrvatskoj. Dali su živote, dali su dijelove tijela, dali su slobodu Hrvatskoj. To su dali. To je dovoljno da ostvare i državljanstvo i ista prava kao što su to ostvarili hrvatski branitelji. I privilegije koje stalno spominjete zajedno s novinarima, kao i povlaštene mirovine, zasigurno da ih na ovom spisku ima, ima ih, da. Ali izuzmite molim vas, izuzmite one koji su omogućili da sjedite u ovom Hrvatskom domu, izuzmite one koji su omogućili svima da žive slobodno i neovisno u domovini Hrvatskoj od privilegija. Jer sigurno, ovi ljudi bez nogu, bez ruku ne uživaju privilegije, a naročito oni kojih nema, naročito oni koji su poginuli. Ako je ta privilegija, imali ste je vi, što je niste iskoristili.
Hvala. Ispravak, gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Stazić je rekao jednu netočnost, a to je zakon bezakonja zato jer mirovine po posebnim propisima nemaju uređen odnos sa državom, otprilike tu je negdje 99,9% rekao. Ja vjerujem da bi kolega Stazić trebao znat da ove mirovine po posebnim propisima su uređene sa 13 propisa koji se naslanjaju na Zakon o mirovinskom osiguranju. Znači, to je prije svega netočno. I činjenica je znate da kolega Stazić, vi ste pun ideja. Mene samo čudi di ste vi bili, još niste jedino na to pitanje odgovorili, od 2000. do 2003. da vas se nije čulo, nijedna vaša ideja kad ste mogli pomoći tolikim umirovljenicima, obzirom da imate savršene ideje. Zašto ste tada šutjeli, to je strašno veliki hendikep za Sabor.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika. Gospodin Nenad Stazić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, pozivam se na članak 209. Dakle, uobičajeno je da se ne ispravlja navod pod tim, pod ovom pločicom, ali da se iskrivi ono što sam rekao pa da se ide ispravljati, ali potpuno suprotna stvar to je stvarno preko svake mjere. Dakle, kad sam govorio o ozakonjenju bezakonja onda sam rekao, govorio sam o tome da se umirovljenicima neće izdavati rješenja, a ne da se mirovine po posebnim propisima isplaćuju bez zakonske osnove. Dakle, stvar je elementarne inteligencije da se shvati što se govori ako se govori jasno i hrvatskim jezikom. Ispravljati nešto što nije izrečeno spada u grubu povredu Poslovnika, gospodine predsjedniče, pa vas molim da u tom smislu uvedete malo reda u klub HDZ-a. Hvala vam.
Povreda Poslovnika, gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Članak 209., pa kolega Stazić brzo zaboravlja, slabo pamti i očito je već zaboravio što je govorio kad je govorio ovdje tako da ja sam ga dobro slušao i zapisao što je govorio, a on nek si pogleda kasnije stenogram. A drugo, zloupotrijebio je povredu Poslovnika jer je on sa mnom replicirao sada, a ne u principu odgovorio zašto je rekao da je ovo zakon bezakonja, zato jer nisu uređene mirovine, uređen odnos sa državom nemaju mirovine, a imaju po 13 propisa uređenih.
Dakle, vi mislite da postoje zakoni na osnovu koje… … [[Upadica se ne razumije.]] Inače ne znam. Dobro, hvala. Idemo dalje. Gospodin Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ovo je prvi put da govorim u ime kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika i to na jednu vrlo osjetljivu temu, na umirovljenička pitanja. Siguran sam da ovdje ne bi bilo prijepora kad bi se danas raspravljalo o smanjenju mirovina članova Vlade i saborskih zastupnika. Dakle, sigurno tu bi svi jednoglasno dignuli ruku, ali Vlada nas u ovom trenutku tjera da dižemo ruku i za smanjenje mirovina onima kojima je ova Vlada i ranije Vlade kojemu su davali dakle određena prava. Nije prošlo dvije godine davali smo braniteljima, akademicima malo ranije. Nije prošlo dvije godine modificirali smo zakone o odlasku u mirovinu policijskih službenika i namještenika. Dakle, ublaživali smo kriterije. Po tim kriterijima ljudi su otišli u mirovinu. Mirovina im je izračunata na temelju propisa i na temelju uplate doprinosa kroz godine svake po svojim pravilima. I sada, gledajte sada jedno čudo i ja zaista sam zbunjen jer do danas sam mislio, nisam znao do danas u stvari da živimo u Sherwoodskoj šumi gdje si je Vlada poput Robina Hooda uzela za pravo odvajati masne guske od manje masnih guski. Jer molim vas koji je to kriterij mirovine 3 i po tisuće. Odakle je isisan? Da li umirovljeničke obitelji sa 3 i pol tisuće je bogata. Da, je ako ima tri apartmana. Neki imaju. Ako ima malo zemlje, ako iz zdravlje služi o.k. Može normalno živjeti. Ali što ako imaju zajedno 7 dijagnoza i gdje tjedno moraju dva puta ići kod doktora. Ni jedno dopunsko zdravstveno osiguranje ih neće spasiti od propasti. I znate, ovdje postoje neke tvrdnje koje su vrlo upitne i ako netko od ovih 90000 oštećenih to nije mali broj. To će biti 90000 oštećenih traži ocjenu ustavnosti ja mislim da će se Ustavni sud morati debelo zamisliti nad svojom odlukom. Jer gledajte, ovdje se dva ustavna načela navode u obrazloženju. Kaže, svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju. Već sam rekao nije jednako biti u obitelji i živjeti od 3 i pol tisuće kuna ako si zdrav i ako imaš neki dodatni izvor prihoda ili biti u toj obitelji sa 7 dijagnoza, a poziva se, predlagač se poziva da se ograničenje mora tretirati u svakom pojedinom slučaju. Ovdje nema nikakvih socijalnih cenzusa, nema nikakvog ispitivanja socijalnih prilika. I drugo načelo na koje se poziva predlagač, svatko je dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima. Prvo, teško je govoriti o gospodarskim mogućnostima umirovljenika. Drugo, koje javne troškove će ti umirovljenici podmirivati? Ma ne radi se o podmirenju javnih troškova i kako dalje u obrazloženju stoji ne radi se o uštedama. Novca nema. Ne možeš uštedit kad novca nema. Radi se o smanjenju troškova. Radi se o uzimanju nečega što je dato temeljem pozitivnih zakonskih propisa. I kako to da se hajde potrebom za uzimanje novca za opće potrebe stvaraju nepravde u mirovinskom sustavu. Jer neće se svima uzeti 10% onima iznad 3 i pol tisuće kuna. Onaj koji ima 3550 njemu će se uzeti samo 50 kuna. Jel' tako? Znači njemu će se uzeti 1 i pol posto? I tko daje pravo predlagaču da neovisno o onome što je netko radio, koju je struku i koju je profesiju imao i koji je posao obavljao da mu sad sredinu ovih svih mirovina zajedno pegla na 3 i pol tisuća kuna. Jer svi koji danas imaju 3550 do 3950 svi će pasti na 3 i pol tisuće kuna. Onaj koji ima 4 pasti će na 3600. Jer dakle takav je prijedlog. Tu dileme nema. To je jedno peglanje tu na sredini i sad više nema veze da li je netko bio dobar policajac, loš policajac, da li je netko radio bolje ili lošije. Dapače, što si bolje radio i imao veću plaću, napredovao u struci sad te više kažnjavam. Mislim da je ovo izvor novih nepravdi. Zakonodavac, odnosno predlagač zakona, Vlada ima pravo i može na primjeren način preraspodijeliti teret. Dakle, institut s kojim se to čini jeste porez na dohodak i ne možemo mijenjati kruške i jabuke. Neki put ćemo ovim umirovljenicima, dakle uzeti doprinose zdravstvene jer imaju previše pa ćemo im uzeti prirez, pa ćemo im dati ili 2 i 4%. Jel? Sad ćemo uzeti 10%. Ljudi, pa nisu to zamorci. To su ljudi. To su ljudi koji imaju pravo na svoje dostojanstvo. To su na kraju krajeva hrvatski branitelji i baš me zanima kako će sutra vladajuća većina dizati ruku za smanjenje mirovina hrvatskih branitelja od 10%. Ako ćemo revidirati pojedine strukture, hajmo revidirati, hajmo reći ne možemo, hajmo tražiti modele. Ali doći sa prijedlogom odsjeci, uzmi. Sad razumijem, drage kolegice i kolege što znači kresanje mirovina. Ovo je kresanje, ovo je uzimanje. Ovo nije smanjiti jer ne možemo, jer moramo svi stegnuti kaiš, jer moramo nositi svaki po malo tereta. To nije taj prijedlog. Odmah bi se složio ovdje, odmah časne mi riječi, a vjerujem da biste i svi vi kad bi danas raspravljali o deset postotnom smanjenju mirovina saborskih zastupnika i članova Vlade. Zašto? Zato što ta mirovinska prava nisu pokrivena uplatama doprinosa kroz godine. Nisu to ni braniteljska pokrivena, da se razumijemo. Ali za branitelje su ovdje svi jednoglasno digli ruku i ja to poštujem. Ja to poštujem. Ja u ovom trenutku ne mogu za ovaj prijedlog zakona dizati ruku koliko god on, koliko god bilo opravdano njegovo predlaganje. Jer jednostavno umjesto da pomogne on će odmoći, on će napraviti, on će demotivirati buduće policijske službenike da rade kvalitetno svoj posao. U HERA-i borbe protiv korupcije. On će slabo obranu zemlje učiniti još slabijom, jer gubi motiv. Da ići ću ranije u mirovinu, ali ću onda umrijeti od gladi. On će reći čujte, pa ne isplati se više biti ni akademik. Pa nismo dali valjda akademicima dodatak na mirovinu da bi im sad uzimali. Ali njima se neće dirati mirovinu. Njima će se isplaćivati ono što su zaradili temeljem uplata doprinosa kroz godine, ali će im se zato uzeti dio dodatka u iznosu od ukupnog 10% ukupnih primanja. Gospodo, ako su nam aktuarske tablice izračuna mirovine pogrešne hajmo o tome razgovarati. Hajmo vidjeti kako mirovinski sustav učiniti boljim, kvalitetnijim, pokrivenijim, a to se može učiniti samo kvalitetnom politikom zapošljavanja. Ma ne mogu vjerovati da mi posla nemamo. Naša su polja neobrađena, nama ljetina propada, nama žito nestaje, ne mogu vjerovati da u ovoj državi ne možemo osmisliti poslove. Ne mogu vjerovati da ne možemo javne radove osmisliti, imamo više tisuća kilometara obale koju treba očistiti, urediti, srediti, itd. Ne. To će već netko, ako nije bager, ako nije javni natječaj, ako nije veliki biznis, ako nije jako plaćeno, ti poslovi nas ne interesiraju. Gospodo moramo pokrenuti socijalno poduzetništvo, pa onda se nećemo baviti ovime kako to srezati. Moramo se obračunati sa sivom ekonomijom, a nje ima, i što je veća kriza više i ima, i više je Vlada tolerira da ima socijalni mir. Možemo izbjegavati konkretne akcije koliko god želimo, ali prije ili kasnije računi dolaze na naplatu, a živimo u vremenu naplate računa. Prema tome, sa punom odgovornošću u ovom trenutku, bez obzira što ih svi prozivaju, branim prava i naših branitelja, branim prava i naših policajaca, i naših akademika i naših antifašista čija prava su temeljena u 95% na radu, znači s ovim se zadire u njihova prava koja su utemeljena na uplatama doprinosa kroz godine, da, da. Možete mahati glavom da ne. Da, oni su imali sada 5% privilegija, 5% ostalo je već skresano. Znate. Prema tome, za te kategorije ja ne mogu dignuti ruku za ovakav zakon. Naravno, u najavi su još druge mjere, koje bih preporučio da se prije stane i dobro razmisli što se radi, i da se koliko i kako će se vrednovati, da se razmisli koliko i kako će se vrednovati jedna činjenica, temeljna činjenica mirovinskog sustava da prava moraju bit pokrivena uplatom doprinosa i da to mora biti temeljni izvod prava. Da je opći propis koji nas sve stavlja u jednaku razinu ispred svih ovih specijalnih zakona, posebnih zakona i posebnih prava. Mi možemo pričati što god hoćemo, ali dokle god imamo povlaštene mirovine, mi ćemo bit u centru, mi saborski zastupnici ovdje bit ćemo u centru, odnosno u žiži interesa svih naših građana i gledati će da li sjedimo ili ne sjedimo, bez obzira da li smo opravdano ili neopravdano odsutni iz ove sabornice. Prema tome, dokle god imamo takve povlaštene mirovine, naši kolege naravno koji su sad u mirovini do tada će biti kandidata rezervnih igrača na stranačkim kupama koji će strpljivo čekati svoju minutu da dođu u ovaj Hrvatski sabor i onda da zarade određenu povlasticu. Zašto predlagač nije najprije ukinuo one dvostruke povlaštene mirovine, koje se i danas isplaćuju? Dvostruke povlaštene mirovine, jesu, onih prvih članova ovog Sabora koji su imali punu Njemačku i dobili su na temelju četiri godine u ovom Saboru punu hrvatsku mirovinu. O tome je kolega Lesar već govorio, i postavljao zastupničko pitanje. Zašto to ne riješite? Oni po svim propisima ovog svijeta imaju pravo na razmjernu mirovinu, jer su svega dvije ili četiri godine radili u Hrvatskoj, a svu svoju mirovinu 30 godina primili, odnosno zaradili su ili u Njemačkoj ili u Kanadi. Zašto to ne riješimo? To je nepravda koja bode u oči. Zašto ne idemo rješavati te velike nepravde koje svima smetaju? Zašto ne riješimo najprije saborske zastupnike i članove Vlade, pa onda idemo korak po korak dalje sa osjećajem za mjeru. Dakle, ne mogu na žalost dignuti ruku cijeneći dobru potrebu i namjeru da se uštedi i da su teška vremena, ali ne mogu dignuti ruku za ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Hrelja je izrekao nekoliko netočnih navoda, a jedan od tih dva ustvari su da je nama ljetina nepobrana, i da mi ne možemo osmisliti javne radove. Netočno je, ljetina je pobrana, iz sredine u koje ja dolazim pobrana je itekako i više puta, i u mnogim dijelovima, a u prilog toga govore, a i javne radove ovih dana su u tijeku i osmišljeni su itekako. A u prilog pobrane ljetine govore itekako da i za pšenicu se već priprema za ovu godinu 170 milijuna litara mlijeka povećana proizvodnja u odnosu na 2003. godinu, a molim lijepo i vi kažete mi branimo prava hrvatskih branitelja, policajaca i svih ostalih. I mi branimo da redovito dobiju svoje mirovine i na vrijeme i sve ostale nadležnosti. A izgleda da ste zaboravili ono vrijeme kolega da se nije bilo povrata duga umirovljenika i tako je vratio taj dug umirovljenicima. Hvala lijepa.
Dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Obavještavam vas da ćemo danas raditi bez pauze, bez stanke one uobičajene, negdje do oko 16 sati, do 4 sata popodne, jer je večeras u Hrvatskom narodnom kazalištu proslava 20. obljetnice 1. demokratski izabranog višestranačkoga Sabora i ujedno je obilježavanje Dana Hrvatskog sabora. Pozivam sve zastupnice i zastupnike da sudjeluju u HNK večeras u 20 sati, pa će biti vremena da se pripremite za to na, dakle od 16 recimo do 20 sati. Evo, pričekao sam da se skupi što više broj zastupnica i zastupnika, pa molim klubove da obavijeste svoje članove i da upozore na to da bi trebalo evo sudjelovati, zbog toga ćemo i skratiti danas nešto radno vrijeme. Hvala. Na redu je klub IDS-a i gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici, državni tajnici. IDS će kao i neki klubovi prije mene podržati ovaj zakon, mislim na klub SDP-a, itd. Međutim ono zbog čega sam osobno silno ponosan, kada razgovaramo o Zakonu o tim mirovinama određenim, odnosno ostvarenim prema posebnim propisima, da sam se tamo negdje '99. godine uspio izboriti da se rudarima istarskog ugljenokopa Tupljak, točnije onima koji su u tom trenutku imali 15 godina staža i više osigurao odlazak u prijevremenu mirovinu. Jasno je da to ne bi bilo moguće bez razumijevanja ondašnjeg premijera gospodina Matešu, na čemu se ja njemu i zahvaljujem, jer da se to nije dogodilo mnogi bi se rudari našli na ulici, bez mogućnosti da si osiguraju u ono vrijeme ili danas usuđujem se reći bilo koji posao. Ono što žalim da je taj ugljen nakon toga potopljen ali to je valjda prirodna posljedica neeksploatiranja tog prostora tog Raškog bazena, kao što isto tako želim da je prije toga zbog tog ugljena izgrađena termoelektrana Plomin 1. na ugljen. NO, to sada nije bitno. Znači, mirovine idu dolje, a problem kao što je govorio gospodin Hrelja cijelog tog mirovinskog sustava je "banalan" ali je očigledno u Hrvatskoj nerješiv. MI na današnji dan u Hrvatskoj imamo negdje oko milijun i 180 tisuća umirovljenika, a imamo svega milijun 498 tisuća osiguranika. Taj je omjer danas negdje 1 naprema 1,29 i jasno da je taj omjer neodrživ. Omjer u Istri između osiguranika i umirovljenika je 1:2, u Hrvatskoj je 1:1,29. Pred 20 godina omjer je bio 1:3, ili tada je bilo negdje oko 600 tisuća umirovljenika, preko 2 milijuna radnika ili da budem precizan 1988. godine u Hrvatskoj je bilo 2 milijuna 32 tisuće i 16 zaposlenih, a umirovljenika je bilo 585 tisuća 170 što je bio omjer 1:3,47. Kada sam već spomenuo taj omjer, kada sam već spomenuo onu "trulu" 90, samo da primijetim da je udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći u Republici Hrvatskoj da je 1990. 75,3%, a danas u demokratskoj naprednoj Europskoj uspješnoj neovisnoj Hrvatskoj taj omjer je 41%. Doći ću jasno do povlaštenih mirovina, ali prije toga za mirovine ide 20% doprinosa, 15% ostaje u prvom stupu, 5% ide u taj drugi stup a taj kapital koji se tu skupio očigledno u tom drugom stupu nije dao nikakav rezultat. U 3. stupu a to je dobrovoljna štednja uključeno je svega 170 tisuća ljudi. U povlaštenoj mirovini u Republici Hrvatskoj je 16% umirovljenika, iako ja se isto slažem, ja tu ne vidim da su svi baš koji su tu povlašteni, nama za mirovine treba 34milijarde i 61 milijun kuna, međutim, ukupni rashodi Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje jer treba isplatiti plaće, njima 3 tisuće i 100 koji tamo rade u 35 milijardi i 210 milijuna kuna, što će reći da na godišnjoj razini nedostaje, znači u tim doprinosima 15 milijardi kuna. Za povlaštene mirovine 181 tisuće 224 ljudi odlazi 7,2 milijarde kuna. Znači uz Predsjednika Države, uz ministre, uz bivše premijere, suce Ustavnog suda koji svi imaju preko 40 godina radnoga staža, zastupnika, članova ne znam Ustavnog suda u toj kategoriji je 505 osoba, prosječna plaća ili penzija je 9321 kuna, bez ovoga smanjenja. Hrvatskih branitelja vidimo je 67 tisuća 714 bilo u siječnju, u ožujku 68 tisuća 630 branitelja, od tog broja 21 tisuća 674 osobe primalo je u prosjeku 7 tisuća kuna, a mirovinu manju od 2000 kuna kod branitelja ima 1954 osobe. E sada staž. Kod ministara, kod sudaca Ustavnog suda, kod glavne državne revizorice sutra itd., to je blizu 40 godina, predsjednik Države gospodin Mesić netko ga je spominjao prije, brat bratu ima 50 godina staža, naš predsjednik gospodin Bebić ima preko 40 godina itd. Prosječnu mirovinu u Hrvatskoj ostvaruje radnik sa 29 godina staža. Prosječan staž branitelja je 18 godina, a korisnika povlaštene mirovine Hrvatskog vijeća obrane je 8 godina i pet mjeseci. Rekoh tamo kod naših rudara je nešto preko 15 godina, oko 20 godina. Prosječna obična mirovina je 2162 kune, branitelja 5611 kuna, jasno je da se zalažem da se u nekim a trebalo bi u svim pravima, ali zbog financija i politike to neće ići, izjednače borci NOB-a i Domovinskog rata, ali što je zanimljivo isto tako na strani 3. ovoga obrazloženja borci NOB-a se vode od 6. 4. 41. do 15. 5. 45. ne znam zašto ne od 22. 6. 41. onaj 6. 4. je napad Njemačke na Jugoslaviju, znači 22. 6. 41. kada je dignut ustanak, ali Hrvatska vojska se ovdje vodi od 17. 4. "Domovinska" ja to stavljam 41. do 15. 5. 45. pošto se to radi o Ustašama i Domobranima, ne spominje se sramni 10. 4. valjda su se ga zakonodavci stidjeli, ali se spominje 15. 5. 45. kao da je bilo normalno boriti se po kapitulaciji Njemačke. NO, sada ajde pustimo to, ono zbog čega se zalažem ali znam da to neće ići tako lako, izjednače borci NOB-a i branitelja. Jasno je i to jedno pravo kada netko nekome da, gotovo je nemoguće to pravo ukinuti gotovo nemoguće, nemoguće ga je ukinuti onome tko je to pravo ostvario tko ga je stekao, ali će reforme ići pa i kada se očigledno dalje bude razgovaralo o našim mirovinama, a ja predlažem da se vrednuje staž u parlamentu. Jedan mandat 45%, 2 55, 3 65, 4 75, 5 85% od te plaće sa time da onaj tko ima tri mandata, ne znam 4, 12, 15 godina neka momentalno ide u penziju. Kao što isto tako mislim da sutra ako predsjednik ostane bez mandata ne treba ga gurati na Zavod za zapošljavanje, naravno može se vratiti na fakultet. Prosjek tu je oko 65 godina, ovih sa tri, četiri mandata. Točno, mirovinski sustav je biti ili ne biti ali on jasno je da proizlazi iz jedne ekonomske snage Hrvatske, odnosno neke zemlje. Da se nije toliko radnih mjesta ugasilo, sigurno bi bilo bolje da se nije toliko investicija u Hrvatskoj otjeralo bilo bi bolje, da se više radi, da se manje u javnom sektoru otimlje bilo bi bolje, da se malo zaposlilo u tom javnom sektoru bilo bi bolje, da se urednije plaća porez, da se manje radi u fušu, da se preispitaju poticaji subvencije isto tako a i to će doći na red bilo bi bolje, da se možda manje prati neke aktivnosti u Bosni bilo bi bolje, zanimljiv je ovaj dnevnik Marića koji je jučer danas u medijima koji najrječitije govori o politici jednog vremena bilo bi dobro itd., itd. Nije normalno da u sektoru državne uprave imate gotovo 100 tisuća rukovodećih ljudi, nije normalno da iz Istre ako baš hoćete imamo samo jednog ili dva državna tajnika, nijednog generala, nijednog ministra, nijednog direktora javnog sustava, jednog ambasadora, nijednog savjetnika, predsjednika Republike, jednoga suca u Ustavnom sudu i to je to. Za kraj ono što jasno boli to je granica siromaštva u Hrvatskoj. Hiljadu 845 kuna, prosječna mirovina 2 tisuće 162 kune, ukupno 557 tisuća 166 ljudi u Hrvatskoj prima mirovinu ispod 2 tisuće kuna ili pola penzionera dobije mirovinu do 2 tisuće kuna. Istina je da od toga broja nitko nije ušao u punu mirovinu, tu je negdje ispod 20 godina njihov radni staž. Međutim, problem mirovina riješit ćemo s gospodarstvom i bez obmanjivanja pred 30 dana predsjednica je govorila o nagovještaju oporavka jer se industrijska proizvodnja za prva tri mjeseca ove godine u odnosu na isti period lani povećala za 0,3% da bi u travnju ista pala za 6,6% u odnosu na travanj 2009. čime se sve naprosto anuliralo i u još većim smo problemima u odnosu na prošlu godinu. I zato bitka svih bitaka sigurno se vodi tu u gospodarstvu, tu sve počinje, tu sve završava, pa o tome ovisi kakve će biti mirovine. A kako stvari stoje, ako je vjerovati na riječ savjetnicima predsjednice Vlade, mi bi mogli ostati bez još 50 tisuća radnih mjesta od čega je možda njih 40 tisuća osiguranika. I to je istina. Jednom riječju trebat će najmanje tri godine da se nešto u ovoj zemlji promjeni na bolje, ali to bolje jasno moraju pratiti određeni zakoni. Utoliko ja kažem i ovaj zakonski prijedlog ćemo podržati. Slušam i danas kada sam dolazio autom u Sabor jednu emisiju na Hrvatskom radiju, slažem se treba smanjiti broj zastupnika. Tamo do 2000. imali smo čini mi se 120 mandata. Slažem se apsolutno slažem se uvijek glasno za neposredne izbore zastupnika. Ali isto tvrdim da je ovaj Parlament najtrensparentnija ustanova u ovoj zemlji. S druge strane jučer sam imao neke ljudi iz International amnesty, bore se za određena marketinška prava komercijalnih televizija, novina itd. spominje da na HRT-u radi 3 tisuće 800 ljudi. Da ih je 2 tisuće više no što ih treba, da ne govorim o tome da ih 150 prima veća primanja od premijerka, kao što i stotine ljudi u agencijama Republike Hrvatske primaju veću plaću od premijerke, da ne govorimo o otpremninama od 300, 400, 500 tisuća kuna itd. Znači apsolutno štednja, predsjedniku smanjivati ovlasti, ali da smanjiti ured, apsolutno. Sabor mora imati svoje mjesto, neka se smanjuje broj itd. ali sve u svemu isto tako vodimo računa da ne uškopimo ovu instituciju. Što se tiče samog zakona, možda je gospodin Hrelja tu u pravu, možda je on ustavno upitan. Mi ga podržavamo. Točno, neki će gubiti 10%, neki će izgubiti kao što si rekao 1%, ali izgubit će svi u ovoj zemlji puno više kroz zdravstvenu reformu, kroz veće cijene, ne znam komunalnih usluga, povrat poreza se ukida, poticaji subvencija se preispituju, gube se radna mjesta i vidjet ćemo kako će to u godinama pred nama biti. Ali što se tiče nekih javnih radova, ne daj Bože da se tome vratimo jer bismo se time vratili u pedesete godine. Znači, sve jednostavno treba preispitati. Da ne zaboravim spomenuti da ova Hrvatska ima ne znam koliko članova Vlade previše, previše potpredsjednika, previše ministara, pa možda i previše generala itd. a sve to isto tako jednog dana će doći na red. Sve u svemu mi ćemo kao i neki klubovi, SDP itd. podržati ovaj zakon.
Hvala. Klub HSS-a gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predstavnici Fonda mirovinskog osiguranja, kolegice i kolege. U Republici Hrvatskoj mirovinsko osiguranje temelji se na generacijskoj solidarnosti. Međutim posebnim zakonskim propisima za neke skupine to je pravo povoljnije uređeno. To se odnosi na predsjednika Republike Hrvatske na suce Ustavnog suda, članove Vlade, na zastupnike u Hrvatskom saboru, kao i na djelatne vojne osobe, policijske službenike, radnike na poslovima razminiravanja, ali i Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Jasno i na pripadnike Hrvatskog vijeća obrane i njihove obitelji, bivše političke zatvorenike i osobe koje su pravo ostvarile pod povoljnijim uvjetima prema prijašnjim propisima o mirovinskom osiguranju. Mirovine se financiraju iz doprinosa osiguranika iz državnog proračuna za one koje su određene prema posebnim propisima i za koje nema pokriće u doprinosima. Korisnika mirovina je oko milijun 180 tisuća, a za financiranje u 2010. predviđeno oko 35 milijardi kuna. Posljedice globalne financijske krize, nisu zaobišle Hrvatsku te se to odrazilo na državni proračun čiji su prihodi manji od potreba za financiranje svih javnih obveza. Vlada je s ciljem daljnje stabilizacije i poticanja gospodarskog rasta, donijela program gospodarskog oporavka koji se kani postići dugoročna održivost sustava socijalnog osiguranja, te je u sklopu toga programa predviđena revizija sustava mirovina stečenih po posebnim uvjetima i njihovo smanjivanje, kao i priprema postupno ukidanje posebnih prava pojedinih takovih povlaštenih kategorija. Smanjivanje mirovina ostvarenih prema posebnim propisima jedna je od prvih mjera. Znamo da je za oporavak potrebno povući poteze koji traže odlučnost pa i hrabrost, budući da će očekivano izazvati nezadovoljstvo zbog smanjivanja određenih prava. Radi povećanja prihoda zakonima su oporezovane mirovine, plaće zaposlenih, prihodi od samostalnih djelatnosti i neki drugi prihodi. Ti će propisi prestati važiti do kraja 2010. godine. Obzirom na situaciju s prihodima državnog proračuna evidentno je da je potrebno tražiti prostor za uštedu, a to se odnosi i na mirovinsko osiguranje. Stoga danas govorimo o zakonskom prijedlogu koji se odnosi na mirovinu nekih skupina građana koje su to pravo ostvarile po posebnim, za njih povoljnijim propisima. Ovisno o iznosu mirovine predlaže se smanjivanje tih mirovina i to na temelju iznosa mirovine prije obustava zbog dodatnog doprinosa za zdravstveno osiguranje, poreza, prireza i drugih odbitaka pri isplati. Opravdanje za takvu mjeru tumači se i ustavnim odredbama prema kojima ograničavanje prava mora biti razmjerno potrebi za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju te je svatko dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima. Razlog zbog kojeg se pristupa smanjivanju tih mirovina je potreba za štednjom javnih sredstava, a na ovaj način bi svatko tko sudjeluje u njihovom korištenju doprinjeo štednji u skladu sa svojim mogućnostima. Time se naime smanjuje i potrošnja sredstava državnog proračuna, obzirom da te mirovine djelomično ili u cijelosti financira Republika Hrvatska. Prema podacima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje mirovinu prema posebnim propisima ostvaruje oko 180 tisuća osoba. Prema ovom prijedlogu zakona mirovine svih korisnika bi se smanjile za 10%, a time bi se smanjile mirovine veće od 3500 kuna, ali na način da pojedina mirovina nakon smanjenja ne smije biti manja od te svote. Tako su zbog materijalne, socijalne sigurnosti korisnika od smanjenja izuzete mirovine u mjesečnom iznosu do 3500 kuna, mirovine hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i ratnih vojnih invalida s oštećenjem organizma od 100% te mirovine zaposlenika u Istarskim ugljenokopima i radnika profesionalno izloženih azbestu. Predloženim smanjenjem obuhvaćeno bi bilo oko 90 tisuća korisnika takvih mirovina, a procijenjena ušteda sredstava državnog proračuna namijenjenih financiranju mirovina iznosi oko 250 milijuna kuna u ovoj godini, a taj bi iznos u 2011. godini iznosio 610 milijuna, a u 2012. 620 milijuna kuna. Ovaj zakonski prijedlog usmjeren je na one skupine građana koje su na temelju svog statusa stekli mirovinu pod povoljnijim uvjetima te skupine građana, to su i ako će neki to dovesti u pitanje, tu mirovinu zaslužile. No kao što se hrvatski mirovinski sustav temelji na međugeneracijskoj solidarnosti tako se i ovim zakonskim prijedlogom traži solidarnost s ostalim građanima Republike Hrvatske koja je nužna kako bismo svi zajedno pridonijeli potrebnoj stabilizaciji. Sve te skupine građana tu su mirovinu dobili zato što su svaka na svoj način doprinijeli boljitku Hrvatske i njezinih građana, bilo da je riječ o obrani, riječ o pravosuđu ili razvoju znanosti ili umjetnosti. Vjerujem da su i sada kada se nalazimo u situaciji koja nije optimalna te skupine građana kao i članovi obitelji koji koriste tu vrstu mirovine svjesne toga da država, kako bi što prije prevladala takvo stanje, treba i njihov doprinos u vidu predloženog smanjenja. Ako budemo solidarni i bez fige u džepu, složno prionemo radu na ostvarivanju pretpostavki za izlazak iz krize koja potresa čitav svijet, vjerujem da ćemo naći rješenja i da više neće biti potrebno raspravljati o smanjivanju nečijih mirovina već o tome da poboljšamo uvjete za sve, no znamo da se to neće dogoditi preko noći. Ograničenja koja poduzimamo nazivamo nepopularnim mjerama, ali ograničenja su ipak oblik solidarnosti u društvu. Solidarnosti koja je neophodna u ovakvim vremenima, vremenima kriza i teškoća. Stoga će klub Hrvatske seljačke stranke podržati ovaj prijedlog. Hvala vam lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Evo na početku da kažem da kada su u Hrvatskoj na djeluju powerpoint reforme normalno da rješenja nisu idealna. Zašto kažem powerpoint reforme? Kada dođeš u situaciju kada nema izlaza, kada si stjeran pred zid pokušavaš nešto napisati, neku prezentaciju, nabaciti neke teze, ideje, reforme na powerpoint i to prezentirati hrvatskoj javnosti i reći da, to su rješenja koja ćemo mi aplicirati, koji će izvesti Hrvatsku iz krize. Normalno da dolazi do rješenja koja nisu dobra, koja nisu poštena i pravedna i normalno da ima jako puno nesretnih ljudi. Postoje dvije vrste powerpoint reformi. Jedna je ona koja je neprovediva, a to je vidjeli smo sada na djelu problem rješavanja nelikvidnosti gdje prva reforma koja je bila najavljivana kao ključna u izvlačenju Hrvatske iz gospodarske krize pala je. Do 1.6. država i njezina javna poduzeća nisu uspjela riješiti svoje dugove. Ali moramo onda krenuti dalje i po powerpointu dati i drugu reformu, reformu koja sada se dira u prava određenim zakonima vezanim uz mirovine. I govori se, uštedit ćemo u 2010. 250 milijuna, u 2011. 610, u 2012. 620, znači negdje milijardu i otprilike 500 milijuna kuna u tri godine. I ok, čovjek bi rekao to su mirovine stjecane po određenim pravima, treba u ovoj teškoj situaciji naći možda prostora da se tu uštedi neka kuna. Ali onda se postavlja ključno pitanje a tko je taj problem uzrokovao? Tko je bio onaj tko je dijelio mirovine povlaštene ponekad u dosta slučajeva nezaslužene svih ovih šest godina dok je HDZ na vlasti. Tko je najviše tih mirovina podijelio kako bi osigurao svoje biračko tijelo. Tko je problem uzrokovao? I onda onaj možda čak i malo manje pasionirani pratitelj politike ukucat će i pogleda će tko je bio ministar za hrvatske branitelje, tko je tim ljudima na neki način govorio im uđite u sustav, dobit ćete dobre mirovine, nećemo previše kontrolirati i mnogo ljudi koji ne zaslužuju u sustav su ušli i dobili nezaslužene mirovine. To je bila sadašnja premijerka Jadranka Kosor koja je danas powerpoint reformom ovih mirovinskih prava pokušava sada vratiti i vratiti problem na početak. Od 2003. do 2010. čovjek bi pomislio s obzirom da se radi o mirovinama na pravo koji su se stjecale zadnjih 50, 60 godina da će se broj tih umirovljenika smanjiti. Na žalost, priroda je takva. Ljudi ne mogu živjeti neograničeno. Mislio bi čovjek da će pasti broj umirovljenika koji su ostvarivali pravo, jer ima puno onih koji su iz Drugog svjetskog rata itd. Ali na žalost od 2003. do 2010. broj tih umirovljenika je narastao. Zbog čega? Zbog toga što je netko propagirao kako se lagano sa dobrim novcima može živjeti, a možda čak u nekim slučajevima i nezasluženo. Premijerka Kosor je bila na čelu te politike i sada normalno da su ljudi ogorčeni kada vide da se njima skidaju mirovine za 10%, a netko im je rekao neće vam se nikada ništa dirati. Naravno da kada država dođe u ovu situaciju ne možete zauvijek ljudima prodavati maglu. Došlo se do pred zid i sada moramo biti na taj način, posložiti stvari da se taj trošak smanji i dovede u neke realne okvire. Ali opet nepravedno. Zbog čega nepravedno? Postavljena je crta na 3000 kuna. Da li je velika mirovina od 3600 kuna za jednog branitelja koji je bio pet godina u ratu, koji ima 30 godina radnog staža ili 35 godina radnog staža i da se njemu sada skine 350 kuna mirovine. Da li je to pošteno? Da li je to pravedno? Da li je to pravedno kada uzmete usporedbu da postoji jedan Lozančić u Bosni i Hercegovini koji je primao mirovinu po tom istom sustavu zbog toga što nije bilo kontrole unutar tog istog ministarstva koje je vodila premijerka Kosor koji prima 8,9000 kuna. Cijeli niz godina oštetio državu za 6000 kn, a primao je još zastupničku plaću u Bosni. Pa normalno da su ljudi ogorčeni i da nisu zadovoljni kada im se uzima od 3 i pol tisuće kuna, a zaslužili su, neki su dali i svoje zdravlje, ostavili svoje najbolje godine da im se skida 350 kuna. I normalno da ne mogu biti zadovoljni i da ne mogu podržati takve izmjene i ja im u tome dam podršku. Ne smije se jedna nepravda zamjenjivati novom nepravdom. Gospodo, prvo uvedite red u ono što ste svjesno godinama pumpali, šta ste dijelili, šta ste neopravdano podijelili, napravili ogromno opterećenje za proračun kako bi na neki način honorirali sebi i na neki način povećali svoje biračko tijelo, a sada uzimate ljudima koji su zbilja zaslužili te mirovine. Što se tiče saborskih mirovina, odnosno tako se zovu, a odnosi se na sve moguće dužnosnika ja bih rekao jednu stvar. Slažem se treba apsolutno smanjiti i to bode u oči hrvatske građane i tu nema nikoga tko bi mogao biti protiv toga. Ali opet se radi linearno smanjenje 10% umjesto da se promijeni princip na koji se stječu saborske mirovine. Saborske mirovine zastupničke, dužnosničke se trebaju stjecati kao što ih stječu i hrvatski građani sa punim radnim stažom i onda eventualno da se dobije neka beneficija naravno ne u ovakvom omjeru kada se odlazi u penziju za taj mandat koji je čovjek provodio na dužnosničkom mjestu. Normalno da kada je netko dužnosnik, ako radi posao u interesu građana mora se zamjeriti mnogim strukturama u gospodarstvu itd. i da se mora to vrijeme na neki način honorirati. Ali ne na način da opet imamo ovakav obračun gdje će se na kraju uzimati prosjek od zadnje plaće, a sada će se smanjiti taj prosjek za 10% i onda da idete automatski u penziju. Mora biti isti princip kako odlaze hrvatski građani u mirovinu i kako odlaze zastupnici barem što se tiče radnoga staža. I opet kažem zbog powerpoint reforme gdje morate nešto napisati na brzinu i to pokušati provesti u praksu radi se da se jedan nepravedan sustav zamjenjuje opet jednom opet po meni lošim načinom obračuna. Ali da se ne bi krivo razumjelo apsolutno slažem se da zastupničke, dužnosničke mirovine moraju biti manje i moraju biti u većoj korelaciji sa našim građanima. Generalno netko je spominjao 34 milijarde kuna troška u proračunu je veliko opterećenje, ali to opterećenje nećemo riješiti gospodo nikako drugačije nego da povećamo broj zaposlenih. Broj zaposlenih u zadnjih godinu dana je pao za 100000. Milijun i 400000 zaposlenih na milijun skoro i 200000 umirovljenika. To je jednostavno neodrživo. I zbog toga se ne smije postavljati politika na način da li ćemo u sljedećih godinu ili godinu i pol dana uštedjeti ovoliko ili onoliko milijuna kuna u proračunu, nego kako ćemo zaposliti 100, 200 ili 300000 od ovih 320000 nezaposlenih kako bi se onda osigurao udio u proračunu za Fond generacijske solidarnosti, kako bi se mirovine mogle generalno povećati. E o tome nema riječi, o tome se ništa ne govori, o tome ima nešto u powerpoint reformama Jadranke Kosor. Ali na žalost to je onaj dio koji ova Vlada i Jadranka Kosor ne znaju provesti. I zato ja bih rekao problem je kada uzjašete konja, a ne znate jahati. Onda se morate puno tumbati i na kraju najčešće padnete sa tog konja. Što prije ova Vlada ode sa vlasti prije će se neke konkretne reforme u Hrvatskoj provesti. Hvala lijepo.
Hvala. Dva ispravka. Gospodin zastupnik Josip Đakić, prvi.
Gospodine potpredsjedniče, pa u nizu netočnosti ispravit ću one najbitnije a to je da je Vlada Jadranke Kosor ili Vlada HDZ-a štampala branitelje kako bi kupovala biračko tijelo. To je apsolutno netočno. Ostvarenje zakonskih i omogućavanje zakonskih pretpostavki stvorili su se uvjeti da podnose hrvatski branitelji stradali od PTSP-a zahtjeve za stjecanje mirovine. U nekoliko godina stvorio se je taj broj branitelja koji su stvarno oboljeli i simptomi oboljenja su nakon provedbe vremena tek onda bili vidljivi, i to se nije moglo izbjeći i tako to morate i shvatiti. I druga stvar, nemojte demagoški nastupati jer niste ni pročitali zakon koji predviđa da nikome ispod 3 tisuće i 500 kuna neće biti smanjeno, niti se može smanjiti niže od 3 i pol tisuće kuna. Tako ste rekli da je onomu koji ima 3 tisuće i 600 kuna će biti smanjeno za 350 kuna. Netočno. Njemu je moguće smanjiti samo za 100 kuna i ništa više.
Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović, sljedeći.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Maras netočno navodi da je HDZ, a pogotovo kroz branitelje kupovao biračko tijelo. Pa točno je da su branitelji u vrijeme, odnosno da je SDP u vrijeme stvaranja hrvatske države bio na suprotnoj strani od branitelja, pa i zbog tog su branitelji podržali stranku koja je zajedno s njima stvarala ovu državu. A grešku ste napravili gospodo što ste podobne novinare poslali u diplomaciju pa vas 2003. nije mogao nitko hvaliti ovdje, što sad rade u nadi da ćete ih opet jednog dana poslati u diplomaciju, jer čim se vas takne podobni novinari odmah udaraju po svima.
Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, razmišljao sam kako započeti danas ovu raspravu, možda podatkom da je u ožujku ove godine prosječna starosna mirovina u Hrvatskoj iznosila 2 tisuće 377 kuna ili invalidska tisuću 932, a obiteljska tisuću 860, što bi dalo prosječnu mirovinu od 2 tisuće 162 kune. Ili možda podatkom da 79,5% umirovljenika u Hrvatskoj prima mirovinu manju od 3 tisuće kuna, dakle 80% umirovljenika u Hrvatskoj prima mirovinu manju od 3 tisuće kuna. Ili možda pismom iz Karlovca, gospodine Franje Mujića koji je sa 41 godinom staža išao u mirovinu i kažnjen je s 9% smanjenja mirovine jer je otišao u preranu mirovinu po našim zakonima, to što je radio 41 godinu u Hrvatskoj je prijevremeno umirovljenje. No ti podaci nisu nikome bitni jer moramo izmišljati teme i tobože radikalnim potezima spašavati mirovinski sustav. 2005. godine kao zastupnik ovog Sabora podnio sam prijedlog zakona po kojem bi se povlaštene mirovine i ovo ću naglašavati povlaštene mirovine za članove Vlade i zastupnike ukinule. Naravno da to nikad nije došlo na dnevni red, naravno obostrano podržan i od lijeve i desne strane ove dvorane, sa puno podsmijeha, provociranja i smijanja. Tada je godišnje za povlaštene mirovine išlo 4 milijarde i 100 milijuna kuna. Danas ide 7 milijardi i 200. Za četiri godine za povlaštene mirovine u Hrvatskoj će trebati 11 milijardi kuna. Pa vi sad izvolite, prihvatite model jednokratnih smanjenja mirovina, kao što je ovo, ali ne prvi put, nego već drugi put, i u ovom mandatu i treći put računajući od 2001. i odbijte svaku raspravu o ozbiljnoj raspravi i promjeni sustava mirovina stečenih pod povoljnih uvjeta. Nikakva jednokratna smanjenja neće riješiti problem, ali će unijeti nove nepravde među dijelu ljudi koji te mirovine koriste. Tako primjerice javljaju se oni koji su otišli u mirovinu iz Ministarstva unutarnjih poslova na određenim poslovima, pa su svrstani u kategoriju povlaštenih mirovina, a ne redovne, iako su imali uvjete i za to, i nakon ovog smanjenja imat će manju mirovinu nego da im se dala tada redovna mirovina. 10-ak takvih se ovih dana javilo. Što s onima koji su otišli u drug stup, a nisu trebali, pa sad dobivaju rješenje o mirovini iz drugog stupa 2 kune i 90 lipa? 2 kune i 90 lipa. Članak 3. gospodine predstavniče Vlade, piše da se smanjuje mirovina za 10% ali onaj iznos koji bi imao po zakonu, ili zatečena mirovina. Što s onima koji su već u ovoj mirovini? Da li se smanjuje sadašnja vrijednost mirovine za 10% ili onaj iznos kojega bi imali pravo po zakonu? To je velika razlika. Da li se ovo odnosi samo na buduće umirovljenike ili one koji već jesu u ovim kategorijama? I na sadašnje i na buduće, a sadašnjima će se … [[Ne razumije se.]] sadašnja mirovina, ili onu koju bi po zakonu imali pravo kad su išli? Pročitajte još jedanput stavak 1. članka 3. i probajte vidjeti kako se on može sve protumačiti. Niste dovoljno jasno precizirali koji iznos mirovine će se umanjiti za 10% onima koji već jesu u mirovini. I zašto izmišljati toplu vodu? Zašto javnosti ne velite da za dio tih mirovina se uzima kao osnovica za obračun mirovine posljednja isplaćena plaća, a radnicima i radnicama cijeli radni vijek. Pa samo ste mogli za saborske zastupnike i članove Vlade reći da im se ne uzima osnovica zadnja plaća nego cijeli radni vijek, kao i svim ljudima u ovoj zemlji. Ovo su povlaštene mirovine zbog dva razloga. Neki od njih su imali povlasticu u tome što su ranije mogli u mirovinu, mimo općih mirovinskih propisa, drugi što ostvaruju veću mirovinu no što bi po redovnim mirovinskim propisima, ali ima i onih koji su ostvarili obje povlastice, i raniju mirovinu i veći iznos mirovine. Mirovinski sustav počiva samo na jednom načelu, mirovina je ono što se izračuna i dobije na temelju staža osiguranja i plaćenog doprinosa. Sve što je van toga je dodatak države različitim kategorijama građana zbog društveno prihvatljivih pozicija, razloga ili opravdanja. I dok god ovih 13 kategorija povlaštenika neće biti izuzeti iz mirovinskog sustava, neće se stabilizirati hrvatski mirovinski sustav. Svaki od njih, od ovih 180 tisuća korisnika ima i određeni dio godina staža osiguranja, plaćanja doprinosa na osnovu toga se obračuna mirovina a država daje ratne dodatke, rudarske dodatke, majčinske dodatke ili bilo kakve druge dodatke ako smatra da pojedina kategorija treba imati veća primanja nego što bi po općim mirovinskim pravima ostvarila. Mirovinsko osiguranje imamo, doprinos se zove osiguranje, na teret osiguranika država nekome daje veća prava od općih mirovinskih propisa. I sada možete zamisliti genijalno rješenje, smanjit ćemo jednokratno 10%. Za šest mjeseci razlike u tim mirovinama u odnosu na obične smrtnike opet će biti veće i da bi kakvu takvu pravdu radili ovo jednokratno smanjenje bi trebali raditi svake pola godine jer ne želite popraviti sustav. Sustav je ispočetka nepravedan, sustav ispočetka generira nejednakost građana, sustav ispočetka potkrada fond mirovinskog osiguranja i u tome je cijeli problem. Trebate imati hrabrosti i petlje reći sve kategorije povlaštenih mirovina će ići na reviziju, ne reviziju pojedinačnih korisnika nego sustava kojega imamo. Izmijeniti sve zakone i tek onda možemo govoriti o tome koliko novaca država iz proračuna daje da bi se mirovine isplaćivale. Razlika između ubrojenih mirovinskih doprinosa od 22 milijarde, 23, isplaćenih 34 60% toga je zbog ovih povlaštenih mirovina, a ne starosnih, invalidskih ili obiteljskih. Lažu oni da je mirovinski sustav neodrživ zbog redovnih mirovina. Hrvatski mirovinski sustav je pred bankrotom zbog ovih kategorija i on ne smije biti u redovnom mirovinskom sustavu. I završavam sljedećim. 11 milijardi za tri godine ćete trebati za ovo a da nema ovoga vidite ili da ovo naplatimo što je ispred mene, Hrvatska država dobila bi tri puta više novaca nego što će biti efekat ovog Zakona. Samo pronađite ovu dvojicu sa ove potjernice. Više prihoda Šuker dobiva i mirovinski fond nego efekti ovog Zakona. To vam mogu matematički dokazati, to se da izračunati ali umjesto traženje ovih, mi se okrećemo demagoškim zakonima tobože u krizi i ovima smanjujemo mirovinu. Mazanje oči, za šest mjeseci odnosi nejednakosti biti će isti.
Hvala. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Kolegice i kolege. Prvo da pođem od ove konstatacije posljednje koju je rekao kolega Lesar, nije Hrvatski mirovinski sustav pred kolapsom niti bi trebao biti pred kolapsom, s obzirom da su ukupni izdaci za mirovine u Hrvatskoj na razini negdje 10% BDP-a što još uvijek nekih 2,5% niže nego je to u zemljama članicama Europske unije. Dakle, mirovinska potrošnja unatoč katastrofalnog omjera zaposlenih i umirovljenika još uvijek nije takva da bismo mogli govoriti o financijskoj neodrživosti tog sustava na duže staze posebno ne ukoliko bi se u Hrvatskoj napravilo ono što se ne radi već punih 7 godina, a to je da se sustav ne kvari nego sustavno popravlja i da se reforme koje su započete, mirovinske reforme dosljedno na znanstvenim osnovama i stručno utemeljene provode, kao što se nisu provodile u godinama iza nas. Podsjetit ću samo da je u periodu 2000. i 2003. godine u Hrvatskoj izvedena mirovinska reforma rekao bih možda jedina velika prava reforma oko koje je postignut puni nacionalni konsenzus. Dakle, to je bila reforma oko koje su se usuglasili i sindikati i poslodavci i oporba i vlast. Jer je bio utemeljen na vrlo pomno planiranim parametrima, ocjenama i izračunima kako održati i očuvati održivost mirovinskog sustava u Hrvatskoj. Podsjećam da je u tom periodu da su mirovine realno su povećane za 33% dakle za 1/3, a nominalno 48% u razdoblju od 4 godine. DA su se nastavile reformske promjene koje su bile zacrtane još 99. godine, dakle ovo ne govorim da bih na bilo koji način preuzimao zasluge za sebe ili za stranku ili koaliciju koja je u to vrijeme bila na vlasti, jer je reforma bila 99. projektirana i započeta i to je jedini projekt koji je imao vijek trajanja duži od trajanja jednoga mandata, od jedne Vlade i od jedne stranke. DA se to nastavilo stvari bi stajale puno bolje danas nego što izgledaju kada je riječ o ovakvim rekao bih nesuvislim, nemuštim i očajničkim potezima kao što je ovaj koji se predlaže Zakonom kojeg imamo sada pred sobom. Naime, stvari treba sagledavati u svakakvom kontekstu. Što je cilj ovih rezanja braniteljskih mirovina. Namjerno kažem braniteljskih mirovina jer ovo je sve drugo magla. Znate od 180 tisuća povlaštenih, pod navodnicima, ili po posebnim propisima mirovina, zastupnici čine, njih je 500, čine 360-ti dio tako da stvaranje dojma da kao režemo zastupnicima, pa eto to možemo podržati i prihvatiti je samo koprena i magla da se kaže da je jedini zapravo, jedina kategorija i skupina na koju se atakira to su Hrvatski branitelji, bolje rečeno to su invalidi Domovinskoga rata jer su oni sa 50 tisuća zastupljeni u ovoj skupini mirovina koje će biti rezane. Zašto se to čini? Čini se zato što Vlada u svojim mjerama među kojima su neke sasvim sigurno i dobre nije uspjela osigurati najvažnije što bi Vlade rekao bih po definiciji morale osigurati, svojim građanima da bolje žive, da lakše žive i da mogu s perspektivom, da mogu sa optimizmom gledati u perspektivu u budućnost, kao nešto, kao vrijeme u kojem će živjeti bolje nego što su živjele do sada. Naprotiv, Vlada sa svojim mjerama osigurava sljedeće. 4 i pol milijarde kuna manje građanima ove zemlje u 2010. i oko 3 milijarde kuna prema našim procjenama manje u 2011. godini. To je minus koji će građani ove zemlje bili oni umirovljenici, radnici, poljoprivrednici imati u svom džepu, kroz povećani PDV, kroz ukidanje poreznih olakšica, kroz ukidanje otpremnina, božićnica, darova za djecu, kroz ne znam sve ostale mjere koje se ovdje navode i koje jedini cilj imaju smanjiti primitke građana i javnu potrošnju, odnosno zakrpati proračunsku rupu. Do čega će to dovesti? To će dovesti možda do stabiliziranja financija na jednom nižem nivou. Ono što Vlada nije uspjela u svom paketu mjera napraviti, donijeti niz proaktivnih mjera da mi vidimo ako se sada odričemo tih 4,5 milijarde čemu to zapravo odricanje, čemu to odricanje služi, čemu će ono pridonijeti. Mi tu proaktivnu mjeru nismo vidjeli. To je prvo. Dakle, očigledno je riječ o neznanju, riječ je o sasvim nasumičnom kljucanju pojedinih mjera, ušteda, restrikcija, pa kome se zalomi taj će ostati bez toga. Što je moguće napraviti? Moguće je napraviti da se s puno više obzira i socijalne obzirnosti ide ako hoćete na povećanje proračunskih prihoda, ali tako da se oporezuje ono što se u svim normalnim zemljama oporezuje, a ne da se udari na primanja najsiromašnijih i najugroženijih skupina stanovništva koje imamo u Hrvatskoj. U Hrvatskoj se ne oporezuju dohodci od kapitala. Porez na dobit je negdje 20%, porez na dividendu i udjele u dobiti nula posto, porez na kamatu, na štednju, obveznice itd. nula posto u Hrvatskoj, porez na dohodak od općinskih dionica sada se predlaže 15% ili se o tome nešto govori. Mi predlažemo da one postanu sastavni dio plaća, pa da onda vidimo hoće li se općinske dionice dodjeljivati ili neće. Porez od najma od rente, porezi na kapitalne dobitke, kapitalni dobitak od porasta vrijednosti pri prodaji dionica obveznica nula posto za fizičke osobe. Kapitalni dobitak od prodaje poduzeća nula posto. Mogu se prodavati poduzeća, sjećate se one čuvene prodaje Lure, Lura grupe i ostvarenih milijarde nekoliko milijardi kuna gdje se nijedna lipa nije slila u držani proračun. Kapitalni dobitak od promjene statusa zemljišta, pa sva ta priča oko golf terena itd. ide zapravo za tim da se jeftino poljoprivredno zemljište prenamjeni u građevinsko i da se na taj način ostvare enormni ekstra profiti zarade vrlo malog i uskog kruga ljudi. Kuća za odmor, jahte, automobili skupi ništa se to u Hrvatskoj ne oporezuje. A što se udara? Udara se na Hrvatske branitelje, na invalide Domovinskog rata, koji su osim skupine od 100% izabrani zato što jedini jer 80% umirovljenika u Hrvatskoj živi ispod granice siromaštva, imaju nekakvu mirovinu koja je pristojnija i koja im je omogućavala iole normalan život. Bio sam na skupu Hrvatskih branitelja koji su poručili hrvatskoj Vladi. Molim vas okanite se više licemjerja, nemojte nam više dolaziti, nemojte na minute šutnje, dajete da djeci poginulih branitelja osiguramo mirovine, da se ta djeca mogu školovati, jer to nije samo naknada, to nije povlastica, nego je to naknada ljudima koji više nisu u mogućnosti raditi i koji su zaslužili ne po vlasti dobili, nego zaslužili svoje mirovine tako što su stradavali i što su služili svojoj domovini. Ja vas molim da još jednom razmislite zašto se upravo ova skupina našla na udaru? I drugo, po kom kriteriju i na koji način je određeno da je to 3 i pol tisuće kuna i zašto 10%, a ne 9, ne 11, ne 8 ili 5%. SDP će izaći sa svojim prijedlogom, ako mislite da bi se ovo moglo podržati da ne ispadne da smo protiv ne daj Bože smanjenja ili rezanja zastupničkih mirovina sa prijedlogom da se progresivno od te 3,5 tisuće kuna koje ste arbitražno uzeli, da se ide na oporezivanje kako su te mirovine veće.
Hvala. Dva ispravka, jedan replika. Prvi ispravak gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa ispravit ću netočan navod da je ovo atak na hrvatske invalide i poginule branitelje. Naime, to je netočno i zapravo je to licemjerno od vas, od vas koji danas prozivate Vladu a bili ste u prilici i doživjeli smo vaše milosrđe smo osjetili, vašu iskrenost smo doživjeli sa 30%, a ne sa 10%. Sa 4,5 tisuće tužnih koji su Hrvatski branitelji, udovice, invalidi i djeca poginulih morali ostvarivati u upravnim sporovima i sve je to morala Hrvatska država sa kamatama platiti u konačnici. To su vaše dobre strane i maniri koje ste upotrebljavali prema Hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. I nemojte više ...
Gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đakić je jednim dijelom ispravio ovaj navod koji je kolega Vidović rekao. Dakle, netočno je da se ovim zakonom udara na Hrvatske branitelje i invalide Domovinskog rata, jer vrlo jasno stoji u ovom prijedlogu da se ne bi obuhvatili invalidi iz Domovinskog rata. Ali se je svakako dobro prisjetiti onoga vremena od 2000. do 2003. kada je u vaš ajmo reći rječnikom kolege Marasa Pover Point reformom i ovih 4,5 tisuće branitelja koji su dobili spor na Upravnom sudu, kada su smanjenje rodiljne naknade. A da ne govorimo dobro molim lijepo kada govorimo o naknade rodiljama a da ne govorimo o povratu duga umirovljenicima jer dobro je ovom prilikom se prisjetiti tko je vratio dug umirovljenicima. Hvala lijepa.
Replika, gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Vidović pitali ste se i predlagali što je još drugačije moguće napraviti da se ovaj problem riješi. Ono čega se Vlada nije sjetila dopunila je vaše prijedloge. Prvo, da bi u Hrvatskoj trebalo biti normalno da poslodavci doprinos za mirovinsko plaćaju na stvarnu plaću a ne na minimalnu. Ali tko u hrvatskoj Vladi nitko ne zna da poslodavci varaju radnike i državu i Mirovinski fond. Drugo, da Vlada ne tolerira ili ministar ŠUker tri godine poslodavca koji uopće ne uplaćuje mirovinsko osiguranje za svoje radnike, ne koristeći pravo zakona da već nakon 60 dana intervenira tako da radnici saznaju da im mirovinsko plaćeno kad trebaju ići u mirovinu. Možda bi ovih 8 milijardi duga, samo je ovo osnova mirovinskog doprinosa, da se naplati do kraja godine, riješio problem. Treće, možda bi trebalo proanalizirati tko sve pravo ima na mirovinsko osiguranje na teret državnog proračuna prema drugim propisima ili plaća mirovinsko osiguranje na pola osnovice od radničke, pola od 2700, a onda ostvaruje pravo na minimalnu mirovinu, recimo kao estradne zvijezde u Hrvatskoj. I na kraju, možda bi bilo dobro da preispitamo postojeće zakonsko rješenje o članovima Vlade i zastupnicima u Saboru po kojemu imaju pravo na dvije mirovine. Ima jedan član Vlade koji je ostvario mirovinu po hrvatskom propisu, ali imao je dovoljno staža u jednoj drugoj državi pa i tamo prima mirovinu i primaju dvije mirovine, dvije mirovine. Ja znam za člana Vlade i za jednog saborskog zastupnika. Ostvaruje povlaštenu penziju u Hrvatskoj, ali i prima mirovinu države u kojoj je ostvario radni staž iz tog naslova pravo na mirovinu. Jedna drugu ne isključuje jer se mi pravimo blesavi, a odbijen je prijedlog autentičnog tumačenja iz 2004. godine da se to spriječi i ta odredba je još uvijek na snazi u sadašnjem zakonu. Tako da će netko i od sada prisutnih saborskih zastupnika primati dvije mirovine kad za to odluče.
Odgovor na repliku.
Naravno, slažem se i prihvaćam, sigurno sam da bi se našlo još desetine drugih načina da se uštedi novac u ovoj zemlji. Podatak da je u Hrvatskoj u ovom trenutku nenaplaćeno a evidentirano 11,5 milijardi kuna, dakle nije riječ o poreznoj avaziji dakle ono što se ne zna. Ne, ovo se zna, 11,5 milijardi kuna. A zamislite, ova mjera će donijeti u proračun 600 milijuna kuna. 600 milijuna kuna će ovo da udarimo po onima koji ionako imaju premalo. Ministar financija u državi u kojoj se to događa stvarno bi morao razmisliti jel mu je vrijeme da kaže ljudi, nek' taj posao radi netko tko može osigurati da se naplati porez kojega se u svim normalnim civiliziranim zemljama mora moći naplatiti jer inače sustav doživljava ovo što mi sada imamo kao nakaradu. I možda još u kontekstu ovoga, ta podsjećanja na prošlost koja ljudi govore znate bilo je u ovih 6, 7 godina u mirovinskom sustavu takvih bedastoća, takvih silnih promašaja, takvih davanja koji su generirali nove i nove nepravde koje se neće moći ispraviti još za 10 godina. Ta priča o povratku duga, te smiješne priče. Povrat duga, model je nađen, 17 milijardi kuna je vraćeno u dvije godine bilo 2002. i 2003. Dakle, treba se okanit više ćoravoga posla i pričanja bedastoća inače to košta, to svi plaćamo cijenu te neozbiljnosti koja se u ovom sustavu generira već sustavno godinama.
Gospodin zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Predstavniče Vlade, dame i gospodo. Znači ovaj prijedlog zakona prije svega regulira smanjenje braniteljskih mirovina, bez obzira koliko mi šutjeli o tome budućih 60% mirovina branitelja i članova njihovih obitelji smanjit će se prema ovome prijedlogu zakona i to treba jasno reći. Jučer smo imali set zdravstvenih reformi koji su išli ka smanjenju, dijelu smanjenja prava hrvatskih ratnih vojnih invalida, a danas imamo ovo dodatno smanjenje. I meni je žao što ovdje u Hrvatskom saboru znajući što se svih ovih godina govorilo i ne sjedi, ako već ne gospođa premijerka koja je dobrim dijelom kreirala postojeći sustav pa da makar ministar hrvatskih branitelja. Jer ako smo se hvalili do jučer sa jednim zbog čega onda ne izaći pred javnost, pred hrvatske branitelje i reći situacija je takva i nužno je ovo učiniti. Ali mi se nalazimo, medicinskim rječnikom rečeno, u jednoj shizofrenoj situaciji. Kompletno stanje u ovoj državi je shizofreno. Jučer se zastupalo jedno, a onda preko noći se odjednom mijenja mišljenje pa potrebi tijekom dana se to mišljenje promijeni po dva, tri, četiri puta. Moj problem je taj, i ja to priznajem, što svoje mišljenje tek tako ne mijenjam i preuzimam odgovornost za ono što je 2000. učinjeno. I kad govorimo o smanjenju, zašto je to učinjeno. Ne zato što smo htjeli uzimati, učinjeno je radi spasa ove države koja je dovedena pred ponor i ponovno se to događa. Zbog toga se čudim što vladajuća struktura nema te hrabrosti da kaže kao što je to otprilike rekao bivši premijer Sanader koji se više ovdje uopće ne spominje, u banani smo, upropastili smo stanje i barem se povukao. Stanje je ozbiljno, ali to ne znači da možemo prelaziti preko onoga što se u ovih 6, 7 godina događalo, jer ako pređemo preko toga, ako ne izvučemo pouke nitko ne garantira da će stanje u budućnosti biti nešto bolje. I zbog toga, zbog nekoliko razloga ne mogu ovo podržati u ovome segmentu što se branitelja tiče, ne mirovina saborskih zastupnika i ostalo, već branitelja. Prvo, zato što je ovo samo krpanje rupa. Dugoročno ne rješava se ništa. Drugo, uštede nisu provedene tamo gdje su se trebale provesti. I treće, sasvim suprotno je onome što se do jučer govorilo. Sjetimo se zakona 2004. godine koji je donijet. Prihvaćam da onaj iz 2001. godine apsolutno nije valjao. Tada sam rekao, gospodo vodite računa, mirovinski sustav ćete uništiti, nemojte otklanjati kontrolne mehanizme, a kontrolni mehanizam je bio među ostalim da samo osoba sa statusom HRVI kojeg utvrđuje Ministarstvo hrvatskih branitelja može ostvariti pravo na braniteljsku mirovinu. To se nije poslušalo. Govorilo se svakojakim rječnikom na moje izlaganje. U redu, bilo pa prošlo. Opraštam, kršćanski je oprostiti. Zaboravljam ne. Prije šest mjeseci smo promijenili upravo tu odredbu zakona. Nakon 5 godina promijenili smo ono što je u startu se znalo da će biti krivo, da će otvoriti rupu koju sada pokušavamo zatvoriti. Ali da ne idemo pet godina unazad. Prije par tjedana je bilo ovdje rasprava o izvješću o pravima hrvatskih branitelja, pa tada sam rekao da slijedi smanjenje mirovina i predvidio sam i način linearnoga smanjenja i govorio sam i o smanjenju u zdravstvenoj zaštiti budući jedino tu još ima mjesta za nekakvu uštedu. Ali što se dogodilo, tada je po prvi puta to izvješće podržalo gotovo jednoglasno cjelokupni Sabor. Da li izvješće prihvaćamo zato što je ono dobro napisano bez tip felera ili nekih očiglednih netočnosti ili zato što prihvaćamo javnu politiku koja se u tome segmentu provodi ili je ne prihvaćamo. Tako da danas imamo interesantnu situaciju i onih koji prihvaćaju izvješće, a samim tim i sustav danas su protiv, a oni koji su bili jučer za taj postojeći sustav danas predlažu njegovu izmjenu. Drugo kad kažem da su se uštede trebale provesti tamo gdje se mogu provesti i gdje je nužno da se provedu i hrvatski branitelji čini mi se, neke udruge su i na to ukazale, a to je uvođenje racionalnosti u državna poduzeća koja i dalje neracionalno posluju. Jedino hvala Bogu pa je kriza, pa nema više onih velikih javnih nabavki. A protiv korupcije i kriminala sama premijerka je prošli tjedan na moje pitanje na aktualnom prijepodnevu rekla da ne misle se otprilike, ne misle se obračunavati protiv svojih budući konsenzus svih političkih stranaka nije uspostavljen, odnosno postignut konkretno govoreći o nepravilnosti, nezakonitostima u državnom poduzeću Hrvatskih autocesta, a takvih poduzeća hvala Bogu ima još. Jedno je krivična odgovornost, jedno je djelovanje Državnoga odvjetništva, a drugo je utvrđivanje političke odgovornosti i pokušaja političkoga zavođenja reda u smislu funkcioniranja, zakonitog funkcioniranja institucija i u ovome segmentu državnih poduzeća. Ovih 200 milijuna kuna uštede u ovoj godini ili ne znam šestotinjak milijuna kuna moglo se bez problema uštedjeti da smo gradili malo jeftiniji kilometre autocesta. Za sve bi bilo i za one koji su uzimali, a ne bi se moralo uzimati drugima. Ali pohlepa nema granica. I zbog toga vatrogasno vozilo, autoceste, avioni, helikopteri i svemirski brodovi sasvim svejedno. Korupcija nema boja, nema ideologije. Pitanje je želimo se protiv nje boriti ili se ne želimo boriti? Ili uzmimo zakon od prošloga tjedna golf igrališta, apartmanizacija. Opet jednome uskom krugu ljudi maksimalno pogodujemo, a istovremeno drugima uzimamo. Znači i nije problem uzeti, ali problem je nekakvu pravednost uspostaviti. I kad budete nama uzimali ne znam sljedeći tjedan pokaze za tramvaj i autobuse treba znati da iste te mjere treba provesti i prema Vladi koja to predlaže, jer znamo da se neracionalnosti ne događaju u Hrvatskome saboru gdje neki saborski zastupnici koriste više ili manje automobile i za svoje potrebe. To je minimum. Nepravilnosti se događaju u Vladi. Tamo i u ministarstvima. Tamo gdje je moć, odnosno gdje se odlučuje. I kad Vlada takve prijedloge predlaže Saboru neka prvo pogleda u svome dvorištu i to očekujem kada bude taj prijedlog zakona na dnevnom redu. I da na kraju još jednom, ovaj zakon ne rješava ništa. Ovo je samo krpanje rupa. Ako znamo koji je priljev novih umirovljenika ovo je samo držanje vode kao što i sama gospođa premijerka kaže iznad, odnosno držanje glave iznad razine vode. Ako smo došli, ako smo zbog toga stvarali Hrvatsku državu, da bi držali glavu iznad vode onda nismo dobar posao napravili. Ja smatram da smo ovu državu stvarali da bi njezini građani dobro u njoj živjeli. Hvala.
Hvala. Četiri ispravka. Prvi gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo ispravit ću netočan navod gospodina Pančića gdje je ustvrdio da nije bilo nikakovih drugih razloga za ukidanje pojedinih rješenja, a ne pojedinih nego 4 i pol tisuće. Postojali su striktno politički razlozi netrpeljivosti prema hrvatskim braniteljima i to odgovorno tvrdim jer sam vidio u Uredima državne uprave, u referadama za branitelje gdje su iz politički razloga davani nalogi koga treba revidirati i kome treba ukinuti mirovine. Jasno je dolazilo naputak iz političkih krugova. Meni je drago da ste vi danas sa naknadnim pameću došli do toga da štitite hrvatske branitelje i da vodite brigu o njima. Zakašnjela je ta vaša briga i ona je također licemjerna. A o svemu drugomu što se tiče hrvatskih invalida, obitelji poginulih, djece govorit ću u svojoj raspravi. Uvjeravam vas da postoje spiskovi i ja ih imam kako ste politički djelovali na populaciju hrvatskih branitelja da ih se što više skrešu jer nisu bili vama podobni.
Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Josip Pančić. Ivica Pančić.
Gospodine potpredsjedniče, jel' vam se ne čini da je ovo bila mala povreda Poslovnika? Gospodine Đakiću ako želite ispravljati podignite repliku, pa dajte onda mogućnost da vam se i odgovori. Ispravljali ste nešto što apsolutno nisam govorio. Međutim, za ovakve rasprave treba ipak malo hrabrosti. Hvala.
Dobro, ja ne mogu reći da sam striktno točno čuo šta je rekao, šta ste vi rekli, da li je bio to, ako ste ispravljali, ako je Đakić, gospodin Đakić ispravljao netočni navod koji nije postojao onda nije u pravu, ako je onda je u pravu, onda vi niste u pravu, ali ja to ne mogu sada sa sigurnošću znati. U svakom slučaju ja nisam u krivu. I gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Pančić je iznio u svojoj raspravi niz netočnih navoda, od kojih ću se ja potruditi ispraviti dva. Prvi je činjenica, izjava da je citiram da je u ovoj državi šizofreno stanje. Kolega Pančiću to naprosto nije istina. Jedno je što je ružno i što je to u ovome Saboru sa lijeve strane ove sabornice postalo uobičajeno ponašanje saborskih zastupnika. To nije točno jer je činjenica da samo oni koji u ovoj državi ne žele dobro šize zbog programa gospodarskog oporavka Hrvatske koji je donijela Vlada Republike Hrvatske, a kad ste već spomenuli i neke da su, da je šizoidno zbog toga jer mijenjaju mišljenje, postoji ona zagorska da samo bedaci ne mijenjaju mišljenje. Kolega Pančiću, a ja sam vidjela da ste vi iz vama poznatih razloga promijenili mišljenje, napustili možda kasno Socijaldemokratsku partiju. A i netočno je da ste predvidjeli prije par mjeseci smanjenje mirovina, gospodine Pančiću pa vi ste to provodili od 2000. do 2003. godine.
Gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja ću ispraviti dva netočna navoda gospodina Pančića i to dva puta ponavlja da je ovo samo krpanje rupa, što je netočno i da je pokušaj političkoga zavođenja reda. To je netočno, jedno i drugo, upravo iz razloga što razlozi leže u poticanju gospodarskog rasta i održivog sustava socijalnog osiguranja, a vas ću gospodine Pančić podsjetiti da je upravo u vremenu kada ste vi bili ministar u koalicijskoj Vladi, da su mirovine hrvatskih ratnih vojnih invalida smanjene od 8 do 20%, ukinuto je pravo da za posebni doplatak u visini 50% osobne invalidnine za hrvatske ratne vojne invalide, kao što su i nezakonito provedeni postupci poništavanja i ukidanja rješenja o statusu hrvatskih ratnih vojnih invalida, i trajnim pravima pa je presudama Upravnog suda vraćena prava u 4 tisuće i 280 predmeta. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolege su ispravili nekoliko netočnih navoda, meni je naravno isto tako zapeo za uho da se mi nalazimo u šizofrenoj situaciji. Naravno da je to netočan navod, ali mene na neki način uistinu impresionira sa kolikom lakoćom kolega Pančić upotrebljava ove stručne nazive i razumije se u medicinu. Čak i govori da jučer u paketu ovih zdravstvenih zakona, zdravstvene reforme da mi isto tako uskraćujemo određena prava invalidima. Ja sam imao raspravu ispred kluba pa se toga ne sjećam. Ali meni se čini kolega Pančiću da i vi imate isto problema sa pamćenjem pa da danas govorite jedno, drugi dan drugo. Naime u ono vrijeme vaše vlasti, vi ste nemilosrdno šibali branitelje, a danas se zalažete za njihova prava. Hvala vam lijepa.
Gospođa zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo reći ću još jedanputa da razlozi donošenja ovakovih odluka leže u činjenici poticanja gospodarskog rasta, održivosti sustava socijalnog osiguranja, ali isto tako i povećanja socijalnih transfera. Vlada Republike Hrvatske, svi znamo, izradila je cjeloviti program gospodarskog oporavka. U okviru programa predviđeno je i uz ostalo razmatranje ukupnog mirovinskog sustava, uključujući stečene mirovine pod povoljnijim uvjetima. Isto tako znademo da je planom provedbenih aktivnosti programa socijalnog oporavka, kao kratkoročna mjera do kraja 2010. godine planirana revizija sustava ovih mirovina stečenih pod povoljnijim uvjetima i smanjivanja, te pripreme za postupno ukidanje pojedinih kategorija. U provedbenim aktivnostima u zakonskim aktima u prvoj skupini posebnih propisa koje su uređeni uvjeti za ostvarivanje prava na mirovinu, povoljniji od uvjetima propisanih Zakonom o mirovinskom osiguranju ili se na mirovinu određuju posebno davanje, to je Zakon o mirovinskom osiguranju djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih osoba, Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihova obitelji, Zakona o posebnim pravima iz mirovinskog osiguranja zaposlenika na poslovima razminiranja, Zakona o humanitarnom razminiranju, Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti. Sve ove mirovine bi se smanjile za 10%, od 1. srpnja ove godine sa isplatom u kolovozu ove godine i to za one kako smo i čuli veće od 3 i po tisuće kuna mjesečno, na način da smanjena mirovina ne može biti niža od 3 i po tisuće kuna. U kategoriji smanjenih mirovina spadali bi i hrvatski branitelji iz Domovinskog rata i članovi njihovih obitelji, kao što smo također čuli pripadnici Hrvatskog vijeća obrane i članovi njihovih obitelji, sudionici Narodnooslobodilačkog rata, i pripadnici Hrvatske domovinske vojske. Smanjenje neće obuhvatiti stopostotne hrvatske ratne vojne invalide iz Domovinskog rata, mirovine u mjesečnoj svoti do 3 i po tisuće kuna, mirovine prema Zakonu o posebnim pravima iz mirovinskog osiguranjima i pravima po osnovi nezaposlenosti zaposlenika u istarskim ugljenokopima Tupljak i starosne mirovine radnika profesionalno izloženih azbestu. Primjenom ovoga zakona za ovu godinu uštede će biti negdje oko 250 milijuna kuna, projekcije su za 2011. oko 610 milijuna kuna i za 2012. oko 620 milijuna kuna. Ekonomska i financijska kriza koja je zahvatila i Hrvatsku ima reperkusije i na mirovinsko osiguranje, pa je prijeka potreba da uštedama i povećanjem prihoda gdje god je to moguće, uključujući i područje mirovinskog osiguranja. Dakle štednja javnih sredstava, koja bi se provela na ovaj način tako što bi svatko tko sudjeluje u korištenju tih sredstava sudjelovao i u njihovoj štednji, razmjerno svojim mogućnostima. Ovo su sve razlozi radi kojih ću podržati donošenje ovoga zakona u hitnoj proceduri. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, gosopdin zastupnik Ivica Pančić.
Evo kada želite razgovarati i voditi dijalog onda dignete pločicu za repliku i date mogućnosti drugoj strani da se ne složi sa ovim što će reći prva strana. To je parlamentarizam kako ja shvaćam. Znači kada gospođo Klarić govorite o održivosti sustava, ja samo postavljam pitanje, a zbog čega ste ga učinili neodrživim 2004. godine, prihvaćajući da sve što je bilo do tada nije bilo iz vašeg kuta gledišta ispravno. Zbog čega se dopuštalo mirovinskim povjerenstvima da utvrđuju da li je neki Hrvatski branitelj ranjen ili obolio na ratištu ali to niste dopustili jedinoj instituciji koja je za to relevantna, a to je Ministarstvo branitelja, već ste nakon tri i pol godina, odnosno pet godina promijenili upravo tu odredbu koja je bila upisana u Zakonu iz 2001. godine. Znači, Zakon iz 2001. godine ako ste htjeli mijenjati imali ste sve mogućnosti i pravo da ga izmijenite, ali moje je pitanje zbog čega ste bacajući vodu kroz prozor izbacili ono što je bilo dobro, što ste naknadno sami priznali i što je u međuvremenu dovelo do ove neodržive situacije. Hvala.
Odgovor na repliku gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo gospodine zastupniče ne bih se s vama složila, upravo utoliko što je zbog neusklađivanja invalidnina i kamata sa troškovima života, naknadno, od 2004. godine nadalje je morao biti isplaćen povrat duga za ukupno ništa ni manje ni više nego za 21 milijun kuna. Ja ću vam isto tako reći gospodine Pančić da je sustavno šikaniranje branitelja oboljelih od posttraumatskog poremećaja bila isto tako i sramotna upitnika MMP1/2 u vrijeme upravo vaše koalicijske vlasti od 2000 do kraja 2003. godine. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Stjepan MIlinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Pa, dosta toga smo u današnjoj raspravi čuli ali recimo da je mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti u Republici Hrvatskoj uređeno zakonom iz 98. sa dosta dopuna kasnije da ih ne navodim, a istim tim zakonom osiguranje mirovinsko dakle se provodi za zaposlene njima izjednačene osobe, pripadnike samostalnih djelatnosti, poljoprivrednike, korisnike prava po prijašnjim propisima u mirovinskom osiguranju iz bivše države. Isto tako smo čuli da je po posebnim propisima, ima ih 13 su uređena na povoljniji način, uređuju se mirovine i ostvarivanje prava na mirovinu znači za saborske zastupnike, suce, sve je to već rečeno, članova Vlade, glavnog državnog revizora, Predsjednika Republike, vojnih osoba, policijskih službenika itd., ima ih 180 tisuća to smo sve čuli, u raspravi. Evo samo ovo nabrajanje, ovih redovnih ili da tako kažem po povoljnijim uvjetima govori da uistinu je potrebito osigurati značajna sredstva, čuli smo 35 milijardi kuna od čega 20 kao što smo čuli iz doprinosa 22 milijarde a 13 milijardi iz državnog proračuna. Naravno došlo je do momenta kada iz državnog proračuna nije izvedivo toliko izdvojiti sredstava i u tim okolnostima se donosi ovaj Zakon. Mislim da je u njemu vrlo jasno rečeno i što je vrlo važno ponoviti na ovom mjestu koje se grupe ne bi obuhvatile i dobro ih je ponoviti i na ovom mjestu a to su dakle, obuhvatile bi se mirovine iznad 3,5 tisuće, 3,5 tisuće kuna 10%, to je rečeno, ali koji se ne bi obuhvatili to su mirovine u mjesečnoj svoti do 3 tisuće 500 kuna, mirovine Hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata, ratnih vojnih invalida s oštećenjem organizma 100%, mirovine prema Zakonu o posebnim pravima mirovinskog osiguranje i pravima zaposlenika u Istarskim ugljenokopima Tupljak i Labin, i mirovine prema zakonu o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu. Dakle, isto tako je rečeno, da ne ponavljam još jedanput, rečeno je koja bi ušteda bila za ovu godinu i za sljedeću godinu u tom smislu. Razmišljanja su različita naravno ili sa lijeve ili sa desne strane što i zašto ali svakako je potrebito reći da se radi o odgovornosti i o odlučnom postupanju i tom dijelu ću ja podržati ovaj Zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Dvije replike. Prva gospodin zastupnik Ivica Pančić.
Evo vidite, bolje da ste šutjeli dali ste mi sada povoda da malo više govorim nego što sam planirao. Lijepo je kolega nabrajati koga ovaj Zakon neće obuhvatiti i to ćemo se složiti. Ali problem je što se prešućuje, uporno se prešućuje koga ovaj Zakon obuhvaća. A ovaj Zakon obuhvaća više od 50 tisuća Hrvatskih branitelja, i članova njihove obitelji. I to možda ne bi bilo toliko sporno da do jučer niste uspješnost vladajuće strukture bazirali upravo na Domovinskom ratu i Hrvatskim braniteljima a kao dokaz tome niste isticali Haag i generale u Haagu već ste isticali materijalna davanja koja uistinu nisu bila mala. I gdje je problem? DA li je problem u vašoj promjeni mišljenja preko noći ili je problem u mome upornom ponavljanju da ova država može opstati samo ukoliko trošimo ono što zaradimo, to je netipična socijaldemokratska politika, moram priznati, to je tipična konzervativna politika, ali naš problem kolega Šeks će se vjerojatno sa time složiti, što HDZ nije klasična desna konzervativna stranka, jer da je vjerojatno bi onda i u ovoj državi bilo bolje.
HDZ je napredna konzervativna narodnjačka stranka. Kršćanskoga usmjerenja, koja obuhvaća sve slojeve i teži pravdi i istini. I odgovor na repliku gospodin zastupnik Stjepan MIlinković.
Zahvaljujem ja vama kolega Pančiću na replici i mogućnosti, samo vas nekako ne vidim skrili ste mi se tamo. Drago mi je da razgovaramo i ovaj vaš istup također pozdravljam pozitivno jer ja to shvaćam kao kajanje za ono što ste učinili, kao kajanje, a mi kao kršćani morate još dodati i obećavam da više neću griješiti. Jer vi ste do sada griješili naravno i mi smo imali puno tih vaših pogrešaka ispraviti. Znači od branitelja od onih 4,5 tisuće, znači povratak duga umirovljenicima, rodiljne naknade i sve ostale stvar u tom dijelu. I mi se ponosimo što smo to učinili. Ali naravno pokazujemo isto tako odgovornost da riješimo u ovim složenim okolnostima ta pitanja i da osiguramo redovne mirovine i na vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala. I druga replika, gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Milinković kaže da je ovaj prijedlog zakona dokaz odgovornog ponašanja Vlade. Samo napomena sada je u evidenciji mirovinskog osiguranja 13 kategorija, 2 još dolaze jer nema korisnika, ali zakoni već jesu usvojeni. To je azbestoza i to su radnici na razminiranju. Dakle, do kraja ove godine bude 15 kategorija ovih mirovina ne samo postojećih 13. Ali kako možemo govoriti o odgovornom ponašanju Vlade da ovdje sada tobože lijemo velike suze za mirovine iznad 3,5 tisuće kuna i ističete kao veliku vrijednost da se one do 3,5 neće smanjivati, a istovremeno prešućujete podatak da je prosječna starosna mirovina radnika 2 tisuće 377 kuna. Kada dodam obiteljsko i invalidsko, onda je prosječna mirovina 2 tisuće 162 kune. I kako je to odgovorno ponašanje ako se ovim prijedlogom zakona ne ispravlja nijedna nepravda koja je sustav posebnih mirovina donio. Pa primjerice ponavljam vam, da saborski zastupnici i članovi Vlade mogu a neki i ostvaruju dvije mirovine, to zna resorno ministarstvo i nije predložilo promjenu zakona da se izbriše mogućnost ostvarivanja dviju mirovina po istoj osnovi, jer mu inozemni staž se priznaje kao uvjet za stjecanje prava na povlaštenu mirovinu u Hrvatskoj i naravno staž inozemstvo ta druga država priznaje. Odgovorno ponašanje bi bilo onda kada bi Vlada rekla, taj dio mijenjamo nema dvije mirovine u istoj osnovi.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
... [[Govornik nije uključen.]]
Nisam vas dobro pratio. Hoćete ponoviti.
Kolega Milinković je hrvatske laburiste spomenuo samo dva puta kao reklamu da nam čini, a morao je tri puta da nas reklamira. Tri puta morate spomenuti hrvatske laburiste kolega. Nije dovoljno dva puta.
U prvom dijelu ste bili malo slabiji u drugom ste popustili. Gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je Prijedloga Zakona o smanjenju mirovina određenih odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju. Naime, u ovom spletu svih tih deklariranih mirovina po posebnim propisima zasigurno postoje i one koje su privilegirane. I privilegirane su mirovine zastupnika u Hrvatskom saboru. također i oni koji su u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, mirovina predsjednika Republike, zasigurno je privilegija dobiti takvu mirovinu. No nikako se ne možemo složiti i ja osobno se ne mogu složiti a ni populacija koju zastupam, inače da su i Hrvatski ratni vojni invalidi privilegirane mirovine, tj. korisnici privilegiranih mirovina. To je prvo i osnovno što u cijelom ovom spletu osim materijalnih sredstava ne možemo se složiti s takvim nazivom jer sve ove povrede, rane, svi ovi dijelovi tijela koje sam pripremio ovim slikama zasigurno nisu privilegije nijednom od ovih Hrvatskih branitelja koji su časno i pošteno branili i oslobađali teritorij Republike Hrvatske. Koji su zasigurno ostvarili mogućnost vama koji se smijete danas u Hrvatskom saboru da imate debele i dobre plaće, da imate povlastice i da ih koristiti. Još tako licemjerno se smijete svemu tome. Zasigurno da hrvatski ratni invalidi kao populacija stradalnika iz Domovinskog rata nisu ti koji gledaju na ovo samo iz perspektive materijalnoga, ne gledaju i u stabilnost države Hrvatske, njezinog proračuna, njezinog opstanka i događanja katastrofe koja je zadesila Grčku. Zasigurno su ovdje mjere nisu ni popularne ni lagane. I kada smo raspravljali o njima i sa populacijom koji ja zastupam zasigurno smo imali dvojbi, ali nismo imali dvojbi oko toga da je 10% nužno za sve linearno i jednako svima onima koji imaju preko 3,5 tisuća kuna. To nije bilo dvojbe. Svjesni i savjesni prema Hrvatskoj državi koju smo željeli, koju volimo i danas i koju želimo i dalje da funkcionira na pravnim osnova. Solidarizirajući se sa svima drugima kako bi ostvarili svoja primanja želimo naglasiti da 10% smo prihvatili kao nužnu i potrebu danas u donošenju. No međutim, postoji nešto što nam nije sigurno, a to je 4 mjeseca do ukidanja posebnog poreza. To nam stvara teškoće i o tome uopće niste razmišljali ni govorili svi ovi sugovornici sada. Jer tako će oni preko 6 tisuća kuna imati 14% tereta na svoja primanja. Zasigurno ta populacija ima svojih potreba. Jer nijedan nije od njih dobio stan zabadav nego ga otplaćuje iz tih primanja. Zasigurno jedan od njih ima i kredite za automobil. I tako ta populacija živi. Zasigurno ima svoje obitelji i školuje djecu. Zasigurno da ne mogu zbog cenzusa koji prelazi 6 tisuća kuna ili po članu obitelji tisuću 900 kuna ne mogu dobiti stipendije iz Fonda iz hrvatskih branitelja. I to su sve problemi koji nas tište i koji nas muče, ali potpuno svjesni situacije u kojoj se nalazi Republika Hrvatska zasigurno vjerujem da ćemo izdržati i ove mjere koje je pripremila Vlada Republike Hrvatske i u ovom paketu mjera sigurno smo prvi na udaru iako nismo po svemu prvi. Prvi su bili dužnosnici, ministri i Vlada Republike Hrvatske kada je smanjila za 15% svoja primanja. Kada je nju zahvatio također posebni porez od 4%, to je 19%. Kada je saborskim zastupnicima ukinuto pravo na garažu, to je preko 20%. Zasigurno smo opterećeni i nove mjere koje se najavljuju, a to su da neće biti više za naše zastupnike besplatnog prijevoza u javnom sektoru, osim za stvarne potrebe Hrvatskoga sabora. Sigurno su to sve mjere koje govore o tome da je nužno i potrebno stabilizirati državni proračun, daljnja stabilizacija i poticanje gospodarskog rasta i zasigurno je bilo vrijeme kada je BDP rastao i kada je državni proračun bio sve veći i veći i tada su mogućnosti usklađenja mirovina i rasta mirovina bile sasvim drukčije i to moramo jasno i nedvosmisleno danas o tome i govoriti. Zasigurno da bi bili sretniji da ovaj požar krize koji je zahvatio Hrvatsku bude pogašen i Daimlerovim kamionima. Zasigurno taj požar krize je mogao biti nadoknađen i tima i vjerujemo da će biti. I da tada kada ta vruća žeravica koja sigurno prži hrvatsko društvo i hrvatski proračun sa 4 milijuna i 600 tisuća eura ili 33 milijuna kuna zasigurno će pomoći državnom proračunu kada vidimo kod koga su. Pa isto tako i golf, nanbudo zemljište koje je prodano pa i niz drugih afera koje su učinjene i sve one koje nisu dokazane, a protiv koje se vode postupci. Da li je to u Podravci, da li je to u TEP-u, da li je bilo gdje, mi smo suglasni da svaku korupciju i kriminal treba jednakom mjerom susprezati i jednakom zakonskim rigidnošću postupati prema njima kako bi se napunio proračun Republike Hrvatske, kako populacija koja stvorila, obranila i oslobodila Republiku Hrvatsku ne bi dolazila u prilike da mora ponovo na svojim leđima nositi teret krize, ali i teret korupcije. Korupcija koja nema boju ni granica, ponovit ću, zasigurno bi dobro u hrvatskom proračunu došla 4 milijuna i 600 tisuća eura mita koje je netko primio. Isto tako, iz svih onih drugih isisanih novaca, bez obzira o kome se radi, ne upirem prstom u nikoga ako se ne dokaže jer svaki je nevin dok ne bude pravomoćno presuđen. Da, povlaštene mirovine. Stalna tema pojedinaca koji ne žele promijeniti svoju retoriku, koji ne žele zapravo biti suglasni da nitko se od hrvatskih branitelja nije borio za privilegije ni za povlastice. Borio se za domovinu Hrvatsku jer je tada bilo potrebno. I svi vi koji danas ili u ovom hrvatskom domu ili iz sindikata, svi dezerteri i svi profiteri koji upiru prstom u tu populaciju zasigurno imaju razloga, a razlozi su jasni i nedvosmisleni. Razlozi toga su jer nisu učestvovali, nisu je željeli, nisu je voljeli i nikada nisu suglasni s njome da je to država svih građana Republike Hrvatske, samostalna, suverena i neovisna. Danas kada dijelimo teret krize zasigurno postoje dvojbe u mojoj populaciji koju zastupam, da li nismo mi jednaki bar sa ovima rudarima iz … [[Govornik se ne razumije.]] ili sa ovima oboljelima od azbestoze. Zašto smo i te stavili kao neke koje to neće obuhvatit ili zašto nismo suglasno učinili korak da 10% za sve, ali ne 14%, ali ne više od 10%. Ova četiri mjeseca teško ćemo prevladati to s obzirom na plan životnih aktivnosti koje svaki od hrvatskih invalida ima, ali rekao sam i na Odboru za veterane, vjerujem da će moji prijatelji, suborci i stradalnici i ovaj puta stisnuti zube, pregrmiti sve ovo što je pred njima, valjda i posljednji puta se sukobiti sa bilo kakvim učešćem u opstanku Hrvatske, u opstanku proračuna, u doprinosu sprečavanja daljnje krize, u doprinosu gospodarskog oporavka, u doprinosu da Hrvatska ide svojim daljnjim europskim putem, ali ne više na leđima hrvatskih invalida, hrvatskih branitelja koji nisu više s nama, ne više na leđima onih koji su omogućili da ona danas slobodno, suvereno i neovisno živi, radi, stvara i kreće se putevima koji su zacrtani baš onih '90.-tih godina. Stoga, sve ove politizacije koje smo danas čuli zasigurno nemaju utemeljenja. Nemaju nikakvog utemeljenja jer ništa mi ne atakiramo na bilo koju populaciju kao zastupnici vladajuće koalicije, nego gledamo kako da zajednički riješimo problem krize koji je zahvatio cijelu domovinu, kako da ga najlakše i najbrže saniramo kako bi u daljnjem slijedu živjeli bogato i napredno, kako ne bi bilo ovakvih momenata kada se moraju vući potezi koji nisu nimalo popularni. Stoga vjerujem da su prije svega invalidi, obitelji poginulih, djeca, oni koji su bez roditelja, svjesni situacije i da će zajedno, solidarno sa cijelim hrvatskim društvom iznijeti teret ove krize. Hvala lijepa.
Hvala. Četiri replike. Prvi, gospodin zastupnik Ivica Pančić.
Mislio sam da će to biti nemoguće, a onda prošli tjedan sam se uhvatio sa mišlju da se slažem sa stajalištem Predsjedništva HVIDRA-e o tome da se za hrvatske branitelje napravi odgoda za ovih nekoliko mjeseci tako da ne bi plaćali 14 već 10%. Međutim, sad nakon rasprave kolege Đakića malo sam u dvojbi da li je to ostao stav ili se taj stav promijenio. I odmah unaprijed da kažem, ukoliko HDZ bude išao sa tim amandmanom ili barem kolega Đakić koji je i predsjednik HVIDRA-e da ću taj amandman podržati, a vjerujem da će i Vlada prihvatiti tu sugestiju te braniteljske udruge, Udruge hrvatskih ratnih vojnih invalida i da će za hrvatske branitelje ovo smanjenje nastupiti nešto kasnije. Jer uistinu ovih par mjeseci ne bi se puno toga izgubilo, jer problemi će tek nastati sljedećih godina. Hvala.
Odgovor na repliku, gospodin Josip Đakić.
Pa evo čuli smo kako je neke stvari su bile nemoguće, ali ja se zahvaljujem na ponuđenoj pomoći gospodinu Pančiću, jer od vaše pomoći jako nam je bilo teško kada smo dvije godine bili bez lipe vašom jednostranom odlukom HVIDRA-i ni lipe. To su riječi i djela vas osobno koji ste proglašavali lažne invalide, koji ste bez sluha i bez razuma apsolutno slušali partijska naređenja kako koga skinuti, u kojem momentu i kako koga razriješiti prava na invalidsku mirovinu ili prava na obiteljsku mirovinu poslije smrti poginulog i nestaloga. Ja vam se zahvaljujem na podršci. Nije ona potrebna. Ja ću sa svojom populacijom odgovorno stajati iza onoga što zastupamo i naći ćemo zajedno sa Vladom rješenje kako pomoći populaciji kojoj je i do sada uvijek pravodobno upotrebljivala Vlada na kojoj čelu je uvijek bio HDZ.
Druga replika, gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Kažete, zasigurno ćemo izdržati ove mjere koje je pripremila Vlada Republike Hrvatske. U to uopće ne sumnjam, a hoće li umirovljenici koji imaju 3400 kuna pa makar i po posebnim propisima, ali 3400 kuna i kojima sada uzimate 10%. Zalažete se za braniteljsku populaciju što je posve u redu i galamite na nekoga, ne znam na koga kao da baš vi i baš ova Vlada baš toj braniteljskoj populaciji ne uzima sada 10% mirovina, kao da dodaje. Evo tako vi galamite na nekoga ja ne znam na koga. Da je premijerka tu možda bi se naljutila, vjerojatno ste na nju galamili. Jer upravo premijerka predlaže toj istoj braniteljskoj populaciji za koju se vi tako vehementno zauzimate smanjiti 10% mirovina. Kažete borili su se za ovu zemlju. Jesu, borili su se ne samo za slobodu ove zemlje, nego i za Hrvatsku kao zemlju blagostanja. Kad ste osvojili vlast imali ste BDP, naslijedili ste BDP od Račanove Vlade od 6 i pol posto. Sve ste uništili. Kao što ste '99.-te ostavili zemlju sa negativnom stopom rasta, tako ćete je ostaviti i nakon ovih izbora. To ste učinili građanima Republike Hrvatske pa i tim istim braniteljima jer oni dijele sudbinu ove zemlje. Prema tome, ovaj cijeli vaš govor je jedno najobičnije licemjerje.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa naime evo, čovjek koji nije pročitao uopće zakonske odrednice što zakon predviđa, nigdje ne piše o 3400 kuna, nigdje nema takove norme, nego 3500 kuna i ne može biti manje od toga. I vi govorite da se smanjuje 3400 kuna. To sam vam htio reći. Smijete se ko' kreten, jer tako i izgledate!
Molim birajte riječi, birajte riječi. Upozoravam vas birajte riječi.
Pa to je iritiranje koje nisam mogao, ispričavam se ali evo. Ispričavam se. Evo izletilo mi je. Znači, 3500 kuna je u pitanju i to bi se trebali toga i držati. Ne može se smanjiti manje. 3600 kuna može se umanjiti za 100 kuna, a ne nikako za 340 kuna ili 350 kuna. I ono što želim reći što smo ostavili, što ste ostavili kao rast BDP-a. Ostavili ste 2003. godine 7 milijardi neplaćenih računa koji su došli na naplatu odmah. Ostalih ugovornih obaveza koje se nisu mogle regulirati i to su bile istine u tom vremenu. Rast BDP-a je išao sljedećih godina i tako se je i braniteljskoj populaciji davalo više i koliko se je moglo. Do sada do kuda nije došlo do ove gospodarske krize ne krivnjom hrvatskih branitelja, nego ona je preseljena iz svijeta, iz Europe. Ali kad bi vaših 4 milijuna i 600 eura ušlo u proračun umjesto u vaše džepove sigurno bi bilo puno ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolege molim vas, neka ovo bude isto još jedna prigoda da se biraju riječi i da se ne rabe uvredljive riječi. Kolega Đakić, prevršili ste mjeru i ovo nije u redu prozivati zastupnika Stazića kretenom. To ja vam izričem opomenu zbog toga. To je uvredljivo i nemojte to rabiti. Ništa to nije smiješno! Zastupnik Ivan Bagarić, replika.
Gospodine potpredsjedniče, dakle moja replika kolegi Đakiću na njegovom izlaganju, a također i moje zadovoljstvo da se nakon što je bio doista izazvan i s pričom. Dakle, kolega Đakić je govorio o, u kontekstu branitelja o privilegijama, odnosno o svemu onome što taj izraz nosi u našem prostoru, u našoj javnosti. Ja bih kazao, dakle kolega Đakiću da je privilegija zapravo postala sinonim, izraz prije svega diskriminacijski izraz prema onima koji su najzaslužniji. I posve se slažem s vama da zapravo, evo i ove ovdje slike to pokazuju da u ni u kom slučaju nije privilegija bila na svoj način dati dio tijela, dati dio zdravlja. Ali je bila privilegija braniti državu. S druge strane, neke druge države koje drže do svojih branitelja, kad govorim o tim državama onda mislim prije svega na njihovu javnost, na njihove medije, ali i na njihovu oporbu. Onda doživljavaju sve ono što dobivaju njihovi branitelji priznanjem tim braniteljima. I u njihovom jeziku privilegija uopće nema negativan kontekst zato što se smatra da je to odavanje priznanja ljudima za ključni doprinos u stvaranju obrane države. I ja stvarno koristim ovu priliku i pozivam i javnost i nas ovdje u Saboru i sve da stvarno jednom zauvijek se odreknemo te vrste, ja bih rekao diskriminacije onih koji su dali sve što su mogli za stvaranje države i da im stalno to spotičemo i da ih prozivamo zbog toga i na određeni način još dodatno, dodatno nanosimo štetu. Još bih vašem izlaganju dodao.
Dobro je, dobro je.
Da sam zadovoljan da. Hvala lijepo. Isteklo mi je vrijeme.
Odgovor na repliku.
Pa evo gospodine potpredsjedniče, naime govorili smo o tome da se stalno koriste termini, privilegije, povlašteni i time se zapravo vrijeđa populacija hrvatskih ratnih stradalnika, od invalida pa do onih koji su poginuli i oni su kategorija koja vjerojatno po nekima su imali privilegiju da budu na braniku domovine i da život polože za istu. Ja bih rekao samo da vjerujem da će i one mjere koje su predviđene, koje sam jutros čuo da isprave onu nepravdu koja je bila, da preko 25 tisuća i 200 kuna bude porez 50% pa tako će doprinijeti punjenju proračuna i neće biti ti preko 25 tisuća kuna sa povećanjem od 5%, nego će biti sa smanjenjem od 5% i to će biti zasigurno zadovoljavajuće u ovom pogledu s obzirom na braniteljske mirovine.
I gospođa zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa gospodine Đakiću, slušajući vašu raspravu koja, kako je rekao kolega Stazić, najviše usmjerena prema nama tu iz redova SDP-a kao da mi smanjujemo mirovine hrvatskih branitelja. To samo naglašavam, ali sam htjela reći nešto drugo. Slušajući vašu raspravu zaista ne mogu vjerovati da vi kao predsjednik najjače hrvatske braniteljske udruge HVIDRA-e tako zdušno branite smanjenje braniteljskih mirovina za 10%. Pa ono što sam najmanje očekivala od vas je da ustvari vi kao predsjednik i kao predstavnik braniteljske populacije se borite da braniteljima se te mirovine ne smanjuju, međutim vi očito se ovdje ne ponašate kao predsjednik HVIDRA-e, ne zastupate tu populaciju, nego očito ovdje predstavljate, odnosno vi stojite na braniku HDZ-ove politike, vi ste prije svega znači političar i zato podržavate ovu mjeru o smanjenju mirovina hrvatskih branitelja od 10%. I htjela bih još nešto reći. Hrvatski branitelji isto tako kao i hrvatski građani nisu krivi što je hrvatska država danas u ovakvoj situaciji u kojoj se nalazimo. Kada ste govorili u nekakvom duhu koji je bio … [[Ne razumije se.]] SDP-ove vlasti, onda moram reći da je nelikvidnost u Hrvatskoj dosegla iznos od 29 milijardi kuna, da je stanje hrvatskog gospodarstva katastrofalno i da hrvatski građani žive sve teže i da su sve ove mjere koje je Vlada poduzela krizni porez, uvela je nove namete, namete na zdravstvene doprinose, znači sve što je učinila, učinila je samo na način da se dodatno osiromaše hrvatski građani. A isto tako između njih i branitelji. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Josip Đakić.
Evo gospodine potpredsjedniče, moram reći da uvijek zdušno ponekad i emotivno i srčano branim interese hrvatskih invalida Domovinskog rata i hrvatskih branitelja i danas, od 10% smo budite uvjereni donijeli odluku jednoglasno, na glavnom odboru HVIDRA-e RH na izvanrednoj sjednici. Mi smo donijeli u ovih 4 mjeseca za ova 4% koja ostaju posebnog poreza i zato mi je teško i žao i sve sam učinio ali razgovarajući sa svim mjerodavnima i ministrima i Šukerom, i Ivićem i predsjednicom Vlade, zasigurno su ove mjere neophodne, nužne i vjerujem da će i moji prijatelji i suborci razumjeti moja nastojanja, a i sigurno ću i dalje težiti tome da populacija najzaslužnijih zasigurno bude uvijek zaštićena. Bilo kojim načinom, javno ili tihom diplomacijom ja ću se izboriti za njihova prava, i zasigurno ću uvijek stajati na braniku i domovine Hrvatske, ali i onih koji su je časno stvarali i branili, za razliku od vas.
Gospodin zastupnik Daniel Srb.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Odmah na početku da kažem apsolutno neću podržati ovaj prijedlog zakona jer se protivim bilo kakvim varijantama umanjivanja mirovina invalidima iz Domovinskog rata, bez obzira na kojoj se kategoriji radi, izražavajući pritom i poštovanje za sve ono što su oni učinili i njihovo trenutno stanje. Ali mislim da je ovo trenutak reći još nešto, mislim da se Hrvatska gotovo cijelu posljednju godinu bavi pogrešnim stvarima, stalno se pokušava simbolično negdje oduzimati sredstva, a zapravo za to vrijeme zaustavlja se u cijelosti gospodarski sustav, jer cijela državna uprava danas, njihovi čelnici više se ne usude nikakvu odluku donijeti, nikakve odluke potpisati, pa čak i članovi povjerenstava primjerice za prodaju brodogradilišta izjavljuju nećemo mi donijeti nikakvu odluku ukoliko ovdje ne bude sjedio i Mladen Bajić, pa da mi znamo kakvu mi odluku donosimo. To pokazuje da je država u potpunoj blokadi, jer je očito da državni odvjetnik mora biti član svih povjerenstava, jer se bilo kakve odluke donositi ne mogu. Ogromna državna imovina je imobilizirana, ja mogu shvatiti da jedan hotelski kompleks stoji razrušen 6 mjeseci ili godinu dana zbog tog što se ne pronađe rješenje za njega, ali ne mogu shvatiti da on stoji 15 godina i da on nije u funkciji razvoja Hrvatske, a takvih ima u Hrvatskoj nemalo. Ali posljednjih dana imamo još nešto prilike za vidjeti, imamo prilike za vidjeti ovdje u Varšavskoj ulici svakodnevne prosvjede, zbog kojih će očito vrlo brzo prenijeti se teret odštete na državu Hrvatsku za investitore, i očito je da će to bit vrijednost od negdje nešto više od milijardu kuna, što će u konačnici značiti da će vjerojatno svaki hrvatski umirovljenik izdvojiti jednu mirovinu za sanaciju jedne takve štete. Ja ne mogu prihvatiti takvo stanje u Hrvatskoj u kojoj se zbog političkog sukoba ili nekog izlaska pojedinca iz neke političke stranke zapravo teret odgovornosti, trošak toga prebacuje na hrvatsku državu u iznosu od većem od milijardu kuna. Mi ovdje govorimo o uštedama od 250 milijuna kuna. Doista ima tu kategorija ljudi koji bi morali ja bih rekao snositi zajednički teret stanja u državi, prije svega mislim tu i na saborske zastupnike i njihove mirovine, ali u cjelini gledajući mi trebamo pročešljati zapravo gdje se sve i što može ozbiljno uštedit. Mi imamo u ovom trenutku potrebe povratka stanova osobama koje su izgubile stanarsko pravo koje vrijedi preko 3 milijarde kuna, to je neusporedivo veći iznos od ovog koji će se postići ovim uštedama ali isto tako imamo mirovine iz NOB-a 45 tisuća danas, moje pitanje koliko tih primatelja takvih mirovina danas ne žive u Hrvatskoj, žive u nekoj susjednoj državi, i redovito primaju mirovinu ali uz to postavlja se pitanje ima li možda među njima i starijih od 100 godina, da li se mirovine isplaćuje i osobama koje su preminule. Hrvatska nema nikakvu kontrolu nad tim sustavom, svatko može prenijeti mogućnost isplate mirovine na poslovnu banku, ovlastiti nekoga, djecu da podižu tu mirovinu. Mirovina uredno sjeda, a možda se osoba ne nalazi već jako dugo među živima, a koliko ima takvih mirovina nitko ne vodi brigu. Isto tako pitanje, koliko osoba u Hrvatskoj u ovome trenutku živi na područjima od posebne državne skrbi, prijavljeni su kao nezaposleni, primaju sve naknade kao pomoć za nezaposlene a istovremeno nalaze se u radnom odnosu primjerice u Srbiji. Takvih ima jako puno i to bi trebalo pročešljati i pročistiti. Isto tako cijeli taj kompleks od 45 tisuća mirovina iz NOB-a zasigurno govori o tome da tu ima nemali broj čak i lažnih primatelja tih mirovina, preminulih, moguće i starijih od 100 godina i jednostavno je to cijeli sustav na kojem se može i treba štediti, a ne ovako preko koljena donositi odluku o tome da se određenim kategorijama stanovnika Republike Hrvatske pa i zaslužnih građana umanjuje mirovina. Ono što je danas bilo rečeno u raspravi a s čime se slažem da je potrebno odijeliti mirovinski sustav osiguranje od posebnih prava koja se trebaju osigurati iz državnog proračuna. Dakle, u sustava uplata u mirovinski sustav stječe se pravo na mirovinu, svi koji su to rekli danas, bilo je nekoliko govornika i ja to podržavam, a sve ostalo što je područje posebnih prava mora se osigurati iz državnog proračuna. Hvala lijepo.
Hvala. Replika gospodin zastupnik Ivica Pančić.
Potpuno ste u pravu kolega Srb kada ste govorili o paralizi ili blokadi državnih institucija danas, ja sam govorio o šizofrenoj situaciji ali na kraju dođe do istoga. Hrvatska država se nalazi u krizi, odnosno kriza upravljanja koja potječe, koja proizlazi iz upravljačkih struktura ove države, tu krizu širi na cjelokupno društvo. I došli smo sada u situaciju da gotovo cijela politička elita ulazak u Europsku uniju vidi kao čarobni štapić koji će riješiti sve naše probleme. Međutim, složit ćemo se to tako biti neće. Sami ćemo morati raščistiti ovo što sustavno, svjesno smo godinama stvarali. Ovdje govorimo o uštedi 250 milijuna kuna ove godine ili 600 milijuna kuna prošle. Pa da nije u ovome Hrvatskome saboru bilo o tome riječi, pa bi čovjek rekao niste znali. Sjetimo se ceste Zadar-Gaženica, sa 200 skoči na 600 milijuna kuna, 400 milijuna je netko stavio u džepove. Zadar-Rijeka u startu 300 milijuna kuna skuplje, a da opremanju tunela ne o farbanju, farbanje za javnost, sitna lova, 100-tine milijuna eura su ovdje otišle u privatne džepove i onda strukture koje su to činile, sada građanima Republike Hrvatske kažu uključujući i hrvatskim braniteljima, došao je red i na vas. I vi ćete morati dati doprinos. U jednoj dobro uređenoj državi svakom građaninu ne bi bilo teško da da to što se od njega zatraži ali kome dati. Onima koji su popljačkali ovu državu. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik DAniel SRb.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Pančić, da točno je da ulazak u Europsku uniju ne može biti zamjena ili supstitucija za ostvarivanje nacionalne ciljeva. Hrvatska mora imati nacionalni cilj i interes osigurati primjerice bolji život svim svojim državljanima, a ne ulazak u Europsku uniju neće to sam po sebi ostvariti. Ali kada je u pitanju zapravo blokada u državnom sustavu onda se tu radi o nedostatku političke hrabrosti da donosi odluke onaj koji objektivno obnaša vlast odnosno Vlada mora donositi. Odnosi se to jednako i na Varšavsku ulicu, odnosi se to jednako na nerede, odnosno na huligane na nogometnim terenima, ali se isto tako to odnosi na tiskanje udžbenika za srednje škole jer je apsolutno nevjerojatno da smo mi država koja to nije u stanju riješiti 15 godina niti se obračunati sa 20-tak huligana. Vlada mora imati hrabrosti povući poteze kako bi se mogao osigurati bolji život svim svojim državljanima i kroz to dugoročno ostvarivati svoje nacionalne ciljeve i interese. Hvala vam.
Gospodin zastupnik Luka Denona.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U jednoj dobro uređenoj državi kao što smo sada čuli jedan ovakav nekonzistentan, jedan ovakav traljav politički zakon zasigurno ne bi ugledao svjetlo dana niti bi došao u ovu Sabornicu. Ja se mogu složiti da su povlaštene mirovine saborskih zastupnika i povlaštene mirovine članova Vlade, ministara i predsjednika Republike ono što bode oči u ovom našem društvu i zasigurno treba takve mirovine prilagoditi uvjetima života svih naših sugrađana, pa bih se vrlo rado složio kada bi to bilo više od 10% ali neka bude 10%. Ali ova Vlada perfidno, tih 505 sa crtom prava ili nezasluženih po mišljenju naših građana trpa zajedno sa ovih 180 hiljada ljudi koji imaju tobože povlaštene mirovine i da bi tih 505 koji koji strše sa crtom ili da bi riješili ovih drugih 180 tisuća pa ih potpada nekih 90 hiljada kojima će se to pravo uskratiti na povlaštenu mirovinu eto strpala u jedan ovakav zakon koji nema niti glave niti repa. U odgovornoj i uređenoj državi onda biste ono što bode oči ako su saborske mirovine, ako su to mirovine vladinih dužnosnika onda bi to tih 505 odvojili i rekli njima smanjujemo 10% i dobili ste aplauz. Ali onda bi se vidjelo kako ćete onda u saboru dignuti ruku za skidanje mirovina braniteljima. To bi se onda vidjelo jasno i glasno. Ovako pod ... da se skida saborskim zastupnicima, eto vi skidate jednoj populaciji pod izlikom da se za nju borite i da će joj biti bolje ako joj se skine 10%. Zašto ovaj zakon u jednoj uređenoj državi ne bi mogao ugledati svjetlo dana? Pa zato što u svakom slučaju ministar bez srama dođe na uvod u ovaj zakon i valjda ga je bez težine i razmišljanja kako da se donese jedan ovakav zakon, zaboljela glava pa se na brzinu dignuo i otišao. Jer vi ste u ovom zakonu vrlo jasno rekli da niti ne znate koliko ima tih mirovina. Pa ste upotrijebili riječ približno, ukupno 90 tisuća. Nemate pojma, znači uređena država nema pojma koliko ima tih povlaštenih mirovina. Naravno slijedom toga niti imate pojma koliko će se to novaca uzeti od tih mirovina, pa kažete oko 250 milijuna, oko 600 tako. Jedna ozbiljna uređena država vidite trebala bi znati koliko građana ima povlaštenu mirovinu i koliko je to novaca. Ovdje piše da nemate pojma. Znači jedan uređeni sustav bi trebao naravno znati koliko je tih povlaštenih mirovina i u lipu izračunati koliko je to novaca. Jer kada govorimo o smanjenju nezaposlenosti što ja pozdravlja, onda se točno kaže da se smanjuje broj nezaposlenih pa je onda ne znam 312 tisuća 651. kako tog jednog nađete kada je pitanje da se smanjuje nezaposlenost, a ovdje kada su u pitanu mirovine onda nemate pojma koliko je to ljudi kojima te mirovine pripadaju. Bilo bi pristojno da ste izdvojili ovaj zakon u dva zakonska prijedloga, jedan 505 sa crtom za saborske zastupnike i vladine dužnosnike i njima skinite 10%, ali bi također bilo u redu da onda ove druge povlaštene mirovine koje se 90 tisuća ljudi na ovaj način će biti oštećeno uzet ćete im novce. Bilo bi dobro da onda i tu napravite nekakav red pa da to bude proporcionalno da ne bude svima 10%. Jer to bi bilo onda pravedno i to bi bilo onda nekako da smo svi jednaki ili pravedniji pred zakonom ili pred Ustava Republike Hrvatske. Naravno da to vama ne pada na pamet. Također razloga zašto se te mirovine tako jednim aktom koji je zahtijevao jako puno misli, jer 10% uzeti, ili 5% ili 15%, to se jako puno mora razmišljati i boli glava od toga razmišljanja kako da se jedan takav značajan potez donese. Sve je to zbog ekonomske i financijske krize, naravno. Pa onda kažete da je to bilo potrebne zbog te ekonomske krize od polovice 2009. godine kada ste konačno priznali da postoji nekakva kriza. Krenuli samo najprije naravno na onaj harač. Svaka vlast odnosno svi građani koji prije izbora idu na izbore očekuju od vlasti koja će doći da će im biti bolje da će im se povećati plaće, da će im se povećati mirovine. Naravno kada HDZ dođe na vlast onda imamo manje plaće, imamo manje mirovine, imamo porez na te plaće, imamo harač na te plaće. To je očito da su očekivanja građana su sasvim drugačija nego od onoga kada HDZ dođe na vlast učini. Pa isto tako kako se pokazalo da harač nije dobar i da harač nije ništa ustvari donio u državni proračun, onda kažemo da u ovom zakonu u jednoj uređenoj državi u kojoj ne bi ugledao svjetlo dana, da će se radi daljnje stabilizacije poticanja gospodarskog rasta Hrvatske, Vlada je donijela program gospodarskog oporavka kojemu je svrha i u sklopu toga programa predviđena je revizija sustava mirovina stečenih pod posebnim uvjetima. Naravno da vas ne bi boljela glava da radite reviziju svih tih mirovina jer to ipak iziskuje neko vrijeme, a rekli smo da je kriza počela po vama u 2009. ovo je već 2010. Eto to ćemo kada tada napraviti jel onda da nas manje boli glava, jednostavno donijeti tih 10% pa riješili smo problem. I onda se još pozivate i na Ustav koji kaže da svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju i da je svatko dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima. Odlično. A vidite jedna uređena država koja ima Vladu koja će učiniti da njeni građani imaju veće plaće i veće mirovine, držeći se te novelacije Ustava, će uzeti tamo gdje tih novaca još uvijek ima. Pa bi možda bilo dobro da ta Vlada a da je glava ne boli od velikog razmišljanja uvede porez na imovinu i porez na dividendu. Jer ako se dividenda iznosi iz Republike Hrvatske i plaća se porez u nekim drugim državama, pa su zato krivi penzioneri, branitelji, saborski zastupnici da su za to krivi, pa im treba imati tobože povlaštene mirovine. Mislim da je nemoć ili ne znanje ili ne htjenje vlasti da se na jedan drugačiji način nosi sa krizom, a ne samo da uzme i to uzima onima kojima je to najpotrebnije, da to nije dobro. Primjer. Pa da li je sramotno da se uzme invalidima da se da invalidima da moraju plaćati cestarinu pa ih se još nabroji da ima 26 tisuća, pa im se još kaže da je to ušteda od 13 milijuna kuna, pa su to dva Dragičevića. Pa jel to sramotno za nekakvu vlast i nas saborske zastupnike da za takve zakone dižemo ruku. Mislim da to u svakom slučaju nije dobro. I konačno. U obrazloženju ovog zakona točno se određuje pod kojim tako je određen krug korisnika prava iz mirovinskog osiguranja, pa se navode jedno 7, 8 zakona o pravima branitelja, o mirovinskom, o pravima mirovinskog osiguranja da ih ja ne nabrajam. Odlično. Vjerojatno su po zakonu i ti ljudi dobili nekakva rješenja. Ali gle čuda ova država ili vlast koja se zalaže za pravdu i pravednost da smo svi jednaki pred zakonom kaže da će Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, odnosno javna ustanova koja određuje i isplaćuje mirovine i mirovinska primanja koja su predmetom ovog zakona, provodi njihovo smanjenje i isplaćuje ih prema ovom zakonu, a predloženo smanjenje provelo bi se bez donošenja rješenja u pojedinom slučajevima. Dakle pretpostavljam da današnji hrvatski branitelji, saborski zastupnici, vladini dužnosnici, imaju rješenje da idu u nekakvu povlaštenu mirovinu. Imaju rješenje. Sada će dobiti i to rješenje će im ostati, ali onda će dobit papir, šta će dobit. Dobit će manje novaca bez rješenja jer je to zakonom tako napravljeno. Mislim da to sve skupa govori da je ozbiljna država, uređena država ne zaslužuje gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora da jedno ovakvo nesuvislo, 10%-tnom rezanje svih i svačega dođe prije svega u Hrvatski sabor. Da, slažem se, 505 sa crtom, poseban zakon, skidajte 10%, a razmislite o ovim drugim privilegiranim mirovinama i razmislite o novcima tamo gdje ih ima, gdje ih se može uzeti bez ovolikog truda.
Hvala. Jedan ispravak, jedna replika. Ispravak, gospodin zastupnik Niko Rebić.
Zahvaljujem. Pa netočno je, kolega Denona, da je ministar došao, predstavio zakon i zbog glavobolje napustio sabornicu. Točno je da je ministar radi izuzetne osjetljivosti ovoga prijedloga zakona predstavio zakon, sačekao izvješće svih klubova pa i vašeg kluba, svi su prihvatili. Dakle, ne znam jeste li vi u suglasju sa svojim klubom jer ovo sve što ste govorili nije išlo u prilog kako se izjasnio klub SDP-a. Dakle, ministar sigurno u ovim vremenima koja su teška ima puno, puno danas posla i ja vjerujem da radi da bi ova zemlja što prije izašla iz krize. Hvala.
Replika, gospodin zastupnik Marin Jurjević.
… [[Govornik se ne razumije.]] nema važnijeg mjesta od najvišeg zakonodavnog tijela u državi kad se donose ovakvi zakoni i Niko, trebao je ovdje sjedit ministar i nakon klubova. … [[Upadica se ne razumije.]] Sjedio je i otišao. Zabolilo ga ne znam ili gore ili doli, ali je otišao. Mislim da je osnovno ljudsko pravo da može dostojanstveno živjeti od svoga rada. Već po samo po sebi je tragedija što kod nas preko 300 tisuća ljudi je nezaposleno, da 80 tisuća ljudi radi, a ne prima plaću. To je već tragedija, a možete mislit koja je tragedija kad se na obzorju ugleda u daljini onaj datum kad netko mora ići u mirovinu jer živimo u državi koja je proglasila privilegiranim sve one ljude koji imaju 3500 kuna mirovinu. I zaista u ovom zakonu dolazi do jedne pojmovne zbrke što je to i pitanja što je to uopće privilegirana mirovina u društvu i u državi koja se zove Hrvatska. To je mirovina od 3500 kuna. To je također jedna velika tragedija. Neka budu penalizirane tj. smanjene mirovine i saborskih zastupnika, državnih funkcionera itd., ali zaista što su krive ove druge skupine koje jedva sastavljaju kraj s krajem pa da i one na isti način budu na udaru zakonodavca. Ovdje smo čuli svašta danas, između ostaloga se pjevaju hvalospjevi tome što se vraćao dug umirovljenicima. Pa nego šta, tko je uzeo ima da vrati jer se to zove krađa. A izvinite, bez obzira, ne želim nikoga uvrijediti, uzela je jedna Vlada, nije to bila Račanova Vlada pa je Ustavni sud prisilio da vrati i sad se kao hvalite herojskim djelom da vraćate ono na što vas je prisilio Ustavni sud. I drugo, pa dosta je ideologizacije oko ovog zakona. Evo je, došlo je i do revizije Ustava, a izgleda da se hoće promijeniti i rezultati 2. svjetskog rata pa pobjedničku vojsku proglasiti sumnjivom, a neke druge neupitnom. Pa dajte, bar se toga oslobodimo ovdje.
Odgovor na repliku.
Je, kolega Marine Jurjeviću, naravno da je za jedan ovakav zakon koji je gospodine nisam ja mislio da je njega sad zabolila glava, njega je bolila glava vjerojatno zato što su ova tri lista papira gdje je smišljeno, trebalo je danima valjda sjediti i raspravljati da treba skinuti 10% svima. Mislim da to ne zaslužuje niti ovaj Sabor niti ova populacija ljudi kojima se to skida, da se na jedan takav način odnosi pa 10% ćemo skinuti. Mislim od tog razmišljanja, od velike nauke mislim da ga je zabolila glava i da ga nema danas ovdje. Ali braniti ovakav zakon je bilo potrebno da ovdje sjedi i ministar i da sjedi ovdje i premijerka kada se tiče ovakvih zakona koji diraju u temeljna prava branitelja kojima smo to dali. A vi ste perfidno znači podmetnuli saborske zastupnike da možete skinuti braniteljima. Mislim da to nije fer. Odvojite 500 ovih saborskih zastupnika skinite im sve, ali ovu drugu kategoriju 90 hiljada ljudi koliko ste ovdje nabrojili, razgovarajmo posebno o njima i njima treba dati malo drugačiji status nego što ga sada vi dajete.
U ime kluba SDP-a, 5-minutna rasprava, gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Dakle posve je jasno, mirovine se ne smanjuju samo zastupnicima i samo članovima Vlade, njih je uostalom najmanje, njih je 505. Mirovine se smanjuju pripadnicima Hrvatske vojske, djelatnom sastavu kad odu u mirovinu. Mirovine se smanjuju djelatnicima Ministarstva unutarnjih poslova, znači policajcima kad odu u mirovinu. Mirovine se smanjuju braniteljima kad odu u mirovinu. Mirovine se smanjuju invalidima iz Domovinskog rata ako imaju invalidnost manju od 100%. Znači, puna usta branitelja kao Đakiću, puna usta invalida i onda cap po mirovini. To je politika HDZ-a. SDP je pripremio dva amandmana na ovaj prijedlog zakona i sudbina tih amandmana odredit će naš stav konačni, utvrdit ćemo ga u klubu prema ovom zakonu. Dakle, želimo biti socijalno osjetljivi. Kad to već nije Vlada, mi ovim amandmanom radimo korekciju i predlažemo da se mirovine smanjuju po četiri različite stope, ovisno o visini tih mirovina. Znači, da se mirovine od 3500 do 4500 kuna smanjuju za 2%. U tu kategoriju uglavnom ulazi Hrvatska vojska koja ima prosječnu mirovinu 3505 kuna, bivši politički zatvorenici koji imaju prosječnu mirovinu 3766 kuna, Ministarstvo unutarnjih poslova s prosječnom mirovinom 3890 kuna. Predlažemo da druga stopa smanjenja za mirovine od 4500 do 6000 kuna bude 5%, da treća stopa smanjenja za mirovine od 6000 kuna do 8000 kuna bude 7%, a da se mirovine iznad 8000 kuna smanje za 10%. Znači, za 10% kao što predlaže i Vlada smanjivale bi se mirovine zastupnika i članova Vlade. Ali druge skupine društva koje primaju mirovinu od 3600 kuna ili 3700 kuna ne bi trebale snositi ovakav teret. To nije naprosto pravedno, to nije pošteno. To je dakako i prevara svih tih ljudi, politička prevara. Glasali su za jednu Vladu koja im je obećavala blagostanje, a na koncu su izvarani. Na koncu im se uzima i ono što im je dala prethodna Vlada. Ovaj amandman bi pridonio tome da se državni proračun malo manje prazni kad se već ne može puniti, kad već imamo tako nesposobnu Vladu koja ne zna potaknuti zapošljavanje i napuniti proračun. Ali imamo je kakvu imamo. Ovaj amandman pomaže, dakle da se taj proračun, da se prema proračunu ponašamo štedljivo. Ali vodi računa i o socijalnoj osjetljivosti. Drugi je naš amandman taj da se članak 5. briše, tj. da se briše odredba da se umirovljenicima o smanjenju mirovine ne izdaje rješenje. Zašto? Zato što je ovo nužno radi pravne sigurnosti naših građana. Ne može umirovljenik imati rješenje u kojemu piše da mu je mirovina 3800 kuna, a on dobiva 3500. Ne može. Na koncu šta može Vlada napraviti? Šta može napraviti Vlada? Može donijeti odluku da im krivo svima izračuna, da im izračuna više. Kako će oni postupiti? Jel' se oni mogu ikome žaliti? Ne mogu nikome, jer nemaju rješenja. Nemaju pravni akt. Izdavati pravni akt o tome da se nekome uskraćuju stečena prava je nužnost. To je sine quanon, uvjet koji se mora ispuniti. Želimo zaštititi sve umirovljenike kojima sada smanjujete plaće i tražimo da im se o tome izda rješenje, o tome koliko im uzimate. Prema tome, o sudbini ovoga amandmana će ovisiti naš stav prema zakonskom prijedlogu. Hvala.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik Krešimir Rožman.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo uvaženi zastupnici. Ja bih još jednom samo naglasio ono što je i rekao ministar. Radi se, dakle o nužnoj i hitnoj mjeri u okviru programa gospodarskog razvoja. Drugo, samo dvije, tri opaske da ne bude ostalo dvojbe. Dakle, što se tiče rješenja kod promjena visina mirovina nisu se donosila rješenja. Kada su se zadnji puta smanjivale mirovine saborskim zastupnicima nisu se donosila rješenja, ali to je ključna stvar da li u takvom slučaju postoji sudska zaštita ili ne postoji. Dakle, nedvojbeni je odgovor sudska zaštita postoji. Svatko može zatražiti i dobiti sudsku zaštitu ako mu je krivo izračunato ili krivo riješeno. Nadalje, samo još dvije stvari. Bilo je postavljeno pitanje jednakosti s obzirom da se onima ispod, onima koji su blizu 3 i pol tisuće kuna neće smanjivati ispod 3 i pol tisuće kuna. Dakle, to je napravljeno svjesno upravo radi jednakosti, jer u protivnom da se svima smanjuje za 10% oni koji imaju 3520 oni bi spali znatno ispod 3500. I napokon pitanje točnog broja. Dakle, raspolaže se svim točnim brojevima na koliko bi se to osoba osiguranika odnosilo i koji bi to bili iznosi, pa tako na dan 1.5. to bi se odnosilo na 90564 osiguranika. Međutim, zašto se stavljaju ovakvi aproksimativni brojevi. U trenutku smanjivanja konkretne provedbe taj broj više ne mora biti isti. Naravno, na žalost radi se o umirovljenicima. Neki više ne moraju biti osiguranici. Naravno, na žalost ne moraju biti među živima. Zato se govori o brojevima koji su, dakle aproksimativni. I samo na koncu da kažem u vezi ministra. Ministar je upravo kao što je već bilo rečeno radi važnosti ove teme i došao danas u Sabor, a na žalost nije mogao ostati iako je želio, jer je istovremeno sastanak svih ministara sa socijalnim partnerima u vezi izmjene Zakona o radu. I nakon toga sa socijalnim partnerima iz javnog sektora, dakle javnih i državnih službi oko promjene kolektivnog ugovora i smanjivanja njihovih prava. Naime, to je sve u kompletu mjera gospodarskog oporavka pa jednostavno ministar je na žalost morao otići. Hvala lijepa.
Hvala. Tri ispravka. Prva gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Naprosto nije točno da je smanjenje mirovina braniteljima nužna mjera za oporavak građanima. Nikad oduzimanje prava građanina pogotovo ovoj najosjetljivijoj kategoriji ne može biti uvjet oporavka gospodarstva. To je jednostavno samo produljenje agonije. I podsjećam samo, tadašnja ministrica još dok je bila u oporbi, sadašnja premijerka govorila je sve do 2003. vratit ćemo dostojanstvo hrvatskim braniteljima. Je li ovo povratak tog dostojanstva?
Gospodin zastupnik Luka Denona.
Naravno netočna je tvrdnja da će ovo uzimanje biti potrebno i da će potaknuti gospodarski razvoj. Nije istina. Vi jednostavno ništa ne uzimate, jer vi nemate što dati. Da bi se potaknuo gospodarski razvoj onda bi trebali neke novce negdje uložiti, da se nešto počne razvijati. Znači vi ovime ne možete potaknuti ništa, jer ništa niti nemate. Jer to da ste imali bi dali, ali nemate tih novaca. Tako da to nije točna tvrdnja. Nemojte baratati sa takvim tvrdnjama.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić.
Nije točna tvrdnja da postoji pravno zaštitno sredstvo kod umirovljenika kojima ćete sada smanjiti mirovinu. Mogu pokrenuti upravni spor. Ne mogu se žaliti, ako nemaju rješenja na koje bi se žalili. Mogu tek pokretati upravni spor. A šta vi mislite da ljudi sa 3600 kuna mirovine imaju novaca za sudske takse, za odvjetničke troškove, da bi ostvarili svoje pravo. A kolika će vam onda biti ušteda ako i pokrenu upravne sporove, koliko će novaca biti potrošeno na nepotreban, potpuno nepotreban rad tih sudova prekršajnih, upravnih i koliku će štetu pretrpiti dodatnu štetu ti građani kojima sada već otimate? Kažete da će to potaknuti gospodarski razvoj. To će potaknuti samo jedno, daljnje siromašenje ljudi u ovoj zemlji. Samo to potičete, ništa drugo.
Zaključujem raspravu. Kolega 3 desetinke sekunde ste zakasnili [[Upadica: Ali htio sam ispraviti zadnju rečenicu. Ja ne mogu dignut pločicu dok gospodin govori kad ne znam šta će reći.]] E pa u tome je problem. Logičko matematički problem. … [[Upadica se ne razumije.]] Opreza radi. Ulažem žalbu protiv osude što sam nevin oslobođen opreza radi. Nevin, a oslobođen.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o smanjenju mirovina određenih odnosno ostvarenih prema posebnim propisima u mirovinskom osiguranju, hitni je postupak bio, P.Z. broj 545. predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a, molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o podnesenim amandmanima. Državni tajnik gospodin Krešimir Rožman.
Uvaženi gospodine predsjedniče.
Amandman na članak 3. prvi amandman.
Uvaženi gospodine predsjedniče, dame i gospodo, uvaženi zastupnici, amandman se ne prihvaća, time se ne bi postigao cilj Zakona jer bi se dakle uštede minorizirale.
Ne prihvaća se. Molim Klub zastupnika SDP-a da se izjasni. Gospodin Nenad Stazić, izvolite.
Ovako svrha ovoga našeg amandmana da se bivšim saborskim zastupnicima i članovima Vlade mirovina umanji za 10%, ali da se za 10% ne umanjuje drugim kategorijama prije svega braniteljima, invalidima manjim od 100%, akademicima i ostalim kategorijama. Dakle, predlažemo da se ovo umanjenje svrsta u četiri kategorije. DA za mirovine od 3 i pol tisuće do 4 i pol tisuće kuna umanjenje iznosi 2%, za mirovine od 4,5 do 6 tisuća kuna iznosi umanjenje od 5%, za mirovine od 6 tisuća do 8 tisuće kuna iznosi 7%, a za mirovine iznad 8 tisuća kuna da iznosi prema prijedlogu Vlade 10%. To bi praktično značilo da ovih 10% umanjenja ide samo za bivše zastupnike i članove Vlade koji su u mirovini. Smatramo ovo socijalno pravednijim rješenjem, štitimo time interese branitelja i invalida Domovinskog rata. I uvjetujemo prihvaćanjem ovog amandmana svoj pozitivan stav prema ovom Zakonu. Znači ukoliko vlada ili parlamentarna većina sada odbije ovaj amandman mi ćemo glasati protiv ovog Zakona. Hvala.
Hvala tko je za ovaj amandman? Molim da digne ruku. Nije dobio potrebitu većinu, hvala. Amandman na članak 5. drugi amandman.
Ne prihvaća se, promjene u visini mirovine bez izdavanja posebnih rješenja uobičajena su praksa bila do sada i u Zakonu 2000. godine i 2007. i 2009. godine i bez ikakvih pravnih i praktičnih problema a sudska zaštita je svima osigurana.
Hvala. Gospodin Stazić izvolite.
Ovako. Rješenje o mirovini je osnovni dokument svakog umirovljenika, to je pravni akt na koji je moguće uložiti nekakav pravni lijek, prije svega žalbu. Bez rješenja umirovljenici ostaju bez mogućnosti da reagiraju na promjenu svoje mirovine, u ovom slučaju umirovljenje. Umanjenje te mirovine. Znači oni će imati rješenje na kojem im piše da im mirovina iznosi 3 tisuće i 800 kuna, a neće dobiti 3 tisuće i 800 kuna, dobit će manje. Ako dođe do greške, ako im smanjite i za dobit 10%, oni neće moći reagirati, morat će pokretati upravni spor. Em im umanjujete mirovine, pa neće imati od čega plaćati ni sudske takse ni odvjetnike da zaštite svoje pravo. Em im ne omogućujete da svoj pravo ostvare. Prema tome, neprihvaćanjem ovog amandmana vi sve te umirovljenike gurate u jednu nemoguću situaciju, da se ne mogu zaštititi pravnim sredstvima. Ovo predstavlja jedno nasilje nad pravom, nad vladavinom prava, ovo stvara jednu pravnu nesigurnost u zemlji, pogotovo za najugroženiju kategoriju a to su umirovljenici. Ovo je neobično važan amandman gospodine državni tajniče, razmislite još jednom, pozivam parlamentarnu većinu da razmisli još jednom u kakav položaj stavlja umirovljenike kojima sada umanjuje mirovinu, to su gospodine Đakiću i branitelji i invalidi. Stavljate ih u situaciju da im umanjujete mirovine a da im o tome nećete izdati rješenje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o smanjenju mirovina ostvarenih prema posebnim propisima u Mirovinskom osiguranju. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala vam državni tajniče. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova. 72 glasa za, 2 suzdržana i 25 protiv.
- Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, predlagatelj je Vlada koja je podnijela izvješće na temelju članka 108. i članka 110. Zakona o proračunu Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, i Odbor za regionalni razvoj šumarstva i vodnog gospodarstva. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu financija, Zdravko Marić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo dozvolite ukratko, odnosno u najkraćim crtama da predstavim izvršenje proračuna, Državnog proračuna za 2009. godinu. Dakle kao što i običaj na početku uvijek nekoliko riječi o makroekonomskom okruženju, odnosno o gospodarskim pokazateljima u 2009. godini, već je dosta puta i u ovoj sabornici a naravno i u javnosti hrvatskoj spominjani ti podaci, međutim naravno da je njih potrebno između ostalih razloga, odnosno na neke od njih ponovno i ukazati, obzirom da oni su dobrim dijelom i uzročno, a naravno i posljedično vezani uz samo izvršenje državnog proračuna. Dakle 2009. godine svi dobro znamo da je zabilježen pad gospodarske aktivnosti od 5,8%. U isto vrijeme od pojedinih pokazatelja koje imaju relativno značajniji učinak i utjecaj na proračun svakako treba spomenuti i pad osobne potrošnje od 8 i pol posto, a isto tako i pad industrijske proizvodnje, odnosno trgovine na malo. Što se tiče naše inozemne razmjene, to je jedna situacija u kojoj smo 2009. godine vidjeli dakle pod kao rezultat i kao plod značajnijeg smanjenja uvoza roba i usluga od pada izvoza istih, mi smo zabilježili 2009. godine zapravo poboljšanje na računu, odnosno na bilanci tekućeg računa platne bilance, tako da je ona nešto i smanjena. U isto vrijeme treba reći naravno da je krajem 2009. godine zabilježeni određeni pritisci na tržištima rada, što je bilo i na neki način i za očekivati, što je bilo zapravo jedna od stvari zašto se tijekom 2009. godine i išlo praktički u tri revizije proračuna, odnosno predlagali smo i usvojena su tri rebalansa proračuna. Dozvolite mi nekoliko riječi oko prihodne strane proračuna. Dakle ukupni prihodi proračuna i poslovanje i prihodi od prodaje nefinancijske imovine u 2009. su ostvareni u iznosu od 110,6 milijardi kuna, što je 99,4% plana, dakle plan kada kažem to je dakle onaj plan koji je usvojen u okviru trećeg rebalansa proračuna za 2009. godinu, što znači gotovo u potpunosti izvršenje kako je tada i planirano prije ljeta sjetite se u 7. mjesecu. U odnosu na 2008. godinu ukupni prihodi zabilježili su pad od 4,6% ili 5 i pol milijardi što zapravo nas dovodi na razinu prihoda u nominalnim iznosima na razinu 2007. godine. Prihodi od poreza u 2009. kao najznačajniji prihodi ostvareni su u iznosu od 60,6 milijardi kuna, odnosno za 0,4% više od plana, ali isto tako i za 8,7% manje u odnosu na 2008. godinu. Vi se sjećate da smo predlagali i da je usvojeno zapravo nekoliko i izmjena u samom, kako kažem, na prihodnoj strani proračuna, dakle prije svega kod poreza na dodanu vrijednost treba spomenuti da u 2009. godini je prikupljeno 37,1 milijarda kuna, odnosno 0,6% više od plana, ali isto tako za 10,3% manje u odnosu na 2008. godinu. Uvedeni porez u srpnju, odnosno sa primjenom od kolovoza od posebnog poreza na plaće, mirovine i druge primitke ostvareno je ukupno 1,1 milijardu kuna. Što se tiče prihoda po posebnim propisima ostvareni su u iznosu od 2 i pol milijarde kuna što čini međugodišnji rast od 5 i pol posto, a on između ostalog je i zbog uvođenja naknada za pružanje usluga pokretnih elektroničkih komunikacija koje su ostvarene u ukupnom iznosu od 110 milijardi kuna. Što se tiče prihoda od doprinosa, u 2009. oni su ostvareni u iznosu od 40 milijardi kuna što je za 1,7% manje u odnosu na 2008. godinu. Što se tiče rashodne strane proračuna, dakle ukupni rashodi državnog proračuna za 2009. izvršeni su i u ukupnom iznosu od 120,2 milijarde kuna, što je za 0,3% manje od planiranog. Dakle kao što sam maloprije rekao i kod prihoda, tako i rashodna strana proračuna vrlo blizu praktički stopostotnom izvršenju u odnosu na plan, međutim isto tako treba reći u odnosu na 2008. godinu rashodi su veći za 1,6 milijardi kuna. Dozvolite mi prije nego što odem na pojedine rashodne strane, odnosno pojedine komponente rashodne strane proračuna, samo da nabrojim i apostrofiram ključne zapravo kategorije koje su uzrokovali ovo povećanje. Mirovine su u 2009. rasli za 1,6 milijardi kuna, naknade za nezaposlene za 467 milijuna kuna, program zdravstvene skrbi 1,7 milijardi kuna, te troškovi kamata, odnosno financijski rashodi, obzirom na situaciju na međunarodnim a i domaćim financijskim tržištima rast od 440 milijuna kuna. Kada sve to zbrojite dođete do povećanja samo na ove četiri stavke od preko 4 milijarde kuna. Ja sam rekao da su ukupna rashodna strana proračuna zapravo zabilježila rast od 1,6 što znači da su se na ostalim stavkama prije svega na stavkama materijalnih rashoda, subvencija, pomoći, ali i ostalih rashoda zabilježila značajna smanjenja, odnosno uštede. Što se tiče rashoda za zaposlene oni su u 2009. porasli za 4,2%, realizirani su u iznosu od 22 i pol milijarde kuna, ovih 4,2% rasta je prije svega posljedica ona primjene, rasta osnovice za obračun plaća državnih i javnih službenika za prva 4 mjeseca. Dobro se sjećate, vrlo dobro se sjećate da se nakon toga išlo sa smanjenjem plaća, odnosno vraćanjem osnovice na razinu 2008. godine, a i vama kao zastupnicima i ostalim hrvatskim dužnosnicima dakle već nekoliko puta jutros je spomenuto dakle osnovica je smanjena u prvom navratu za 10, a potom još za dodatnih 5% Što se tiče materijalnih rashoda oni su izvršeni za 3,7% manje od plana u odnosu na 2008. to je smanjenje od 511 milijuna kuna. Najveće uštede su učinjene i napravljena na rashodima za materijal i energiju, na tekućem investicijskom održavanju ali i na troškovima službenih putovanja, stručnom usavršavanju zaposlenika, reprezentaciji, promidžbi i slično. Za subvencije u 2009. izdvojeno je ukupno 6,7 milijardi kuna, što je 150 milijuna kuna ili 2,1¸% manje u odnosu na prethodnu godinu i onda dolazimo do stavke koja je po svom obujmu zapravo najznačajnija i najveća u proračunu naknade kućanstvima i građanima koje su izvršene u 2009. godini u iznosu od 64 milijarde kuna što čini 99,2% u odnosu na planirana sredstva dakle vrlo blizu planiranom ostvarenju, međutim, u odnosu na 2008. treba svakako apostrofirati da je to povećanje od 3,9 milijardi kuna. Što se tiče nabave nefinancijske imovine odnosno investicije i infrastrukturu izdvojeno je 2,3 milijarde kuna u 2009. godini. Sve ovo što sam spomenuo i rekao dakle prihodna i rashodna strana, ukupni rezultat državnog proračuna za 2009. godinu je manjak od 9,5 milijardi kuna ili 2,9% bruto-domaćeg proizvoda. Tome treba dodati i ono što vi imate na svojim klupama dakle rezultat i ostvarenje pet izvanproračunskih korisnika koji su završili godinu sa malim blagim deficitom od 160 milijuna kuna, ali isto tako treba dodati rezultat ostvarenja proračuna jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave koji su u 2009. godini nakon blagog suficita u 2008. zabilježili manjak od preko milijardu kuna, točno milijardu i 87 milijuna. Dakle, sve skupa deficit opće države, dakle sve ove tri razine vlasti možemo reći je ostvaren u iznosu 3,2% bruto-domaćeg proizvoda. I samo zaključno da kažem, po prvi puta, to ste vjerojatno primijetili, dakle uz godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna za 2009. prilaže se i izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna. I dozvolite samo jednu rečenicu dakle ono što je zapravo sažetak i osnovni zaključak cjelokupna revizija planirana i obavljena na način koji pruža razumno uvjerenje da Godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. ne sadrži materijalno značajno pogrešne iskaze, da je sastavljen u skladu sa računovodstvenim propisima i standardima te da su dosljedno primijenjene odredbe Zakona i propisa koji uređuju proračunska pravila. Hvala lijepo.
Hvala lijepo državnom tajniku. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Da. Odbor za financije, kolega Marić. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na svojoj 54. sjednici održanoj 26. svibnja prijedlog Godišnjeg izvješća o izvršenju državnog proračuna za 2009. godinu i to kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik Vlade je istakao osnovne makroekonomske pokazatelje u kojima se izvršavao državni proračun za 2009. godinu i koji su obilježili zapravo 2009. godinu i veliku ekonomsku krizu kao podatke o ukupnim primicima i prihodima i ukupnim rashodima i izdacima. Istaknuto je da je Vlada Republike Hrvatske intervenirala sa tri rebalansa s time da prva dva bila su usmjerena na smanjenje rashoda a treći je bio usmjeren na povećanje prihoda. U raspravi je iznijeto nekoliko interesantnih mišljenja i zaključaka tako da je posebno izdvojeno mišljenje da se iz ovog Godišnjeg izvješća o izvršenju državnog proračuna razvidno da su predložene mjere za prevladavanje posljedica gospodarske krize bile više usmjerene na punjenje proračuna a manje na poticanje gospodarstva u cjelini. Međutim, isto tako je istaknuto da su prihodi ostvareni s obzirom na otežane uvjete gospodarenja na prisutnost velika gospodarske krize ostvareni na iznimno visokoj razini čak 99,4% godišnjeg plana. Pohvaljeno je i što je po prvi puta uz Godišnje izvješće o izvršenju Državnog proračuna bilo i Izvješće Državnog ureda za reviziju i to se dogodilo uz preporuku SIGME. Tako da je vidljivo da su sve ili nepravilnosti otklonjene ili su u tijeku otklanjanja i da nije bilo ni jedne upute koja nije ispoštivana ili preporuka primljena. Isto tako u Izvješću je iznijeto mišljenje da u ovim doista jednim otežavajućim uvjetima izvršenja Državnog proračuna lokalne jedinice samouprave nisu donijele niti jednu ozbiljniju mjeru racionalizacije poslovanja. Kao bi pridonijeli izvršenju proračuna. Nakon provedene rasprave, Odbor je većinom glasova, 6 glasova za, 4 protiv odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Godišnjeg, prihvaćanje Godišnjeg izvješća o izvršenju državnog proračuna za 2009. godinu, a sukladno članku 111. Zakona o proračunu predlaže se Hrvatskom saboru da donese i odluke o davanju suglasnosti na Godišnje izvješće o izvršavanju financijskog plana Hrvatskih voda za 2009. godinu kao i Hrvatskih cesta, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog fonda za privatizaciju i Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2009. godinu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega Marić. Odbor za regionalni razvoj, kolega Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskog sabora na svojoj 29. sjednici održanoj 26. svibnja 2010. godine, raspravio je prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godine koji je Predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 6. svibnja 2010. godine. Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godine Odbor je sukladno odredbi članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Uvodno izlaganje iznijeli su predstavnici Ministarstva financija, Ministarstva regionalnog razvoja i šumarstva i vodnog gospodarstva te Fonda za regionalni razvoj Republike Hrvatske. Nakon uvodnog izlaganja predlagatelja, većina članova Odbora je u raspravi dala potporu donošenju navedenog Izvještaja. Međutim, skrenuta je pozornost na nerazmjer između planiranih i izvršenih proračunskih sredstava za 2009. godinu i to u pojedinim pozicijama razdjela 0,62. Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. To se prije svega odnosi na sredstva pomoći iz pretpristupnih programa Europske unije. Tako istaknuto da iako se sredstva pomoći iz pretpristupnih programa Europske unije za konkretne projekte provode kroz više godina treba u narednom periodu u okviru proračunskih sredstava namijenjenih Ministarstvu regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva voditi više računa o planiranju ali i o dinamici izvršenja istih. S tim u svezi ukazano je na potrebu što žurnije donošenje Strategije regionalnog razvoja Republike Hrvatske kao osnovnog planskog dokumenta politike regionalnog razvoja koja će biti podloga za realizaciju konkretnih planiranih projekata na regionalnoj razini. Nadalje, većina članova odbora je bez veće rasprave podržala donošenje odluke o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2009. godinu. Na temelju provedene rasprave Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskog sabora većinom je glasova 7 za i 4 protiv odlučio predložiti HRvatskom saboru da donese Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu sa svim ostalim pripadajućim odlukama.
Hvala lijepo. Odbor za poljoprivredu? Ne. Lokalna samouprava, također nema potrebe. Prelazimo onda na raspravu po klubovima. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Dragica Zgrebec. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Već pri donošenje proračuna za 2009. godinu klub SDP-a je imao ozbiljne primjedbe. Primjedbe su se odnosile na to da kada smo već zakoračili duboko u gospodarsku krizu i u Hrvatskoj nije bilo nikakvih antikriznih mjera. Proračun se koncipirao kao da se ništa bitnog u državi i u našem gospodarstvu ne dešava. Ukazivali smo na to da imamo precijenjene prihode. Naravno, sve se to odbijalo, govorilo se da krize nema, barem ne onako da je ona strukturna kriza, nego eventualno neka refleksija financijske tada, svjetske financijske krize koja je već i u Europi definirala kao ne samo financijska nego i gospodarska kriza. Negiralo se i također da su prihodi precijenjeni. Međutim, već početak 2009. godine pokazao je da se proračun ne puni, da bi se na neki način pokazalo da Vlada nešto radi, donesene su u veljači tzv. antirecesijske mjere od kojih su nabrojane 10 bez ikakve razrade, a jedina koja se sa zakašnjenjem realizirala bio je prvi rebalans proračuna kada se prenapuhana prihodovna strana proračuna rebalansom smanjila. O tome da je Hrvatska u dubokoj krizi počelo se govoriti tek sredinom godine kada je došlo do promjene na čelnoj poziciji Vlade. Sadašnja aktualna predsjednica Vlade gospođa Kosor je rekla da smo neke stvari stavljali pod tepih i da je Hrvatska u ozbiljnoj krizi, da je potrebno ići ponovno u rebalans proračuna. I tada smo u nekoliko tjedana dakle unutar mjesec dana imali još dva rebalansa proračuna. Prvi koji je zapravo na simboličan način smanjivao određene rashodovnu stranu, određene troškove koji su ovdje i nabrojeni u samom obrazloženju od reprezentacije putnih troškova i slično, nešto što bi i u godinama kada gospodarstvo napreduje trebalo voditi računa i ne rasipati novac na te stvari. Međutim, drugi rebalans je bio već ozbiljniji jer je on povećavao prihodovnu stranu. Dakle bez nekih anti kriznih mjera, bez mjera koje bi povećavale gospodarski rast, išlo se samo na tzv. konsolidaciju javnih financija na način da se eto djelomično pokuša realizirati visoku rashodovnu stranu, uveli su se novi porezi, uveo se posebni porez na plaće i mirovine, uvele su se nove trošarine i povećao se porez na dodanu vrijednost. Nešto što nijedna zemlja u recesiji i dubokoj gospodarskoj krizi ne radi. Ne povećava poreze pogotovo ne povećava one poreze koji zapravo imaju najveću oscilaciju proračuna. To su porezi na potrošnju, jer smanjenjem kupovne moći, smanjenje potrošnje smanjujete i dalje već ionako smanjenu proizvodnju. Posljedica toga su zabrinjavajući svi makroekonomski pokazatelji u 2009. godini negativni. Vidjet ćete samo je jedan pozitivan zato ću nekoliko njih i nabrojiti. Ali nije samo to problem, makroekonomski pokazatelji koji su bitni kao gospodarski pokazatelji zapravo su u padu i 2010. godini. I sada kada govorimo o tim makroekonomskim podacima ponovit ću samo kratko što je već u ovom uvodnom izlaganju rečeno. Pad BDP-a za 5,8%. On je u najvećoj mjeri rezultira zbog pada potrošnje jer je ona u strukturi BDP-a zapravo i najozbiljniji čimbenik. Što imamo? Imamo pad uvoza od 2,7%, pad izvoza od 16,2%, pad investicija u fiksni kapitala čak 11,8%. A znate što imamo rast? Imamo pad još i osobne potrošnje za 8,5%, a imamo rast jedino državne potrošnje. Ona je simbolična 0,2%, ali zabrinjava da je ona na nekoj razini kojoj je bila i 2008. godine, dok sve druge komponente koje se tiču potrošnje padaju dvocifreno. Industrijska proizvodnja posljedično tome pada za 9,2%, trgovina na malo za čak 15,3%. Posljedica i rast nezaposlenosti evidentirano je 51 tisuću i 90 više nezaposlenih što je čak 21% više. Ali ono što posebno zabrinjava, zabrinjava da je došlo i do značajnog pada zaposlenosti od 3,6% ili kada to preračunate u radna mjesta, to je 56 tisuća i 21 radno mjesto koje je izgubljeno samo u jednoj godini. To posebno zabrinjava iz toga što Hrvatska ima jednu od najmanjih stopa zaposlenosti radno aktivnog stanovništva. Mi se tu krećemo, 2007. godina mislim da su zadnji podaci 57%. Međutim, to je sada nakon ovakvog pada zaposlenosti još i niže možda čak i 55%, a po nekim direktivama zemlje Europske unije teže da dostignu stopu zaposlenosti aktivnog stanovništva za čak 70%. Neke su tome jako blizu, neke imaju i preko toga zaposlenost. I sada vrlo kratko oko prihoda i rashoda. Već je rečeno da su realizirani u visini od 110,6 milijardi ili su manji za 4,8% u odnosu na godinu ranije. Međutim, šta dominira u tim porezima i zašto će oni i dalje zapravo, u tim prihodima zašto će oni i dalje padati? Zato što dominiraju porezi na potrošnju. Oni iznose 46,5 milijardi kuna u 2009. godini i čine čak 77% ukupnih poreznih prihoda, a to su zapravo najnestabilniji prihodi. Dakle, i ovom odlukom odnosno prihvaćanjem zakona o kojem smo prije nekoliko minuta raspravljali smanjit ćemo kupovnu moć, a to znači da ćemo smanjiti i prilive u proračun jer na toj razini dohotka stanovništvo troši cjelokupni dohodak. Zato mi u klubu mislimo da Hrvatska mora bitno mijenjati i proračunsku politiku i poreznu politiku. U 2009. godini nema efikasnih, a može se slobodno reći čak ni nikakvih antikriznih mjera za gospodarski oporavak već je sve usmjereno na održavanje proračuna. U tri rebalansa nema promjene politike već se usklađuju proračunski prihodi i rashodi, a kad to nije moguće onda se uvode novi porezi koji još značajnije smanjuj potrošnju i nastavno smanjuju proizvodnju. Takva politika znači dugoročnu stagnaciju jer Vlada sve mjere koje donosi usmjerava na stabilizaciju javnih financija umjesto da uz takvu stabilizaciju zapravo izradi program koji će imati za okosnicu gospodarski oporavak koji će nositi nova radna mjesta, veću proizvodnju, veći dohodak stanovništva, gospodarski rast, a posljedica toga će onda biti i više novca i u državnom i u lokalnim proračunima. Dugoročna stabilnost proračunskih prihoda nužno traži promjene u poreznom sustavu koji mora donijeti promjenu strukture poreznih prihoda, rasterećenje cijene rada. Mi ovdje uporno govorimo da treba doći do smanjenja zdravstvenog doprinosa koji se plaća iz dohotka zaposlenih, u zadnje vrijeme i jednog dijela umirovljenika i rasterećenje, oporezivanje dohotka koje će značiti povećanje kupovne moći. To znači smanjenje udjela poreza na potrošnju, a uvođenje odnosno povećanje udjela dugoročno stabilnih imovinskih poreza, a vidimo da su prihodi od imovinskih poreza u našem državnom proračunu simbolični koji će tada destimulirati gomilanje imovine koja nije u funkciji gospodarskih aktivnosti već u špekulativnoj funkciji. Rashodi od 120 milijardi su u odnosu na prihode veći za 1,4% u odnosu na 2008. godinu. Uz određena smanjenja u odnosu na originalni proračun koja su posljedica tri rebalansa, rashodi su mogli biti održavani samo uz nova porezna opterećenja, zaduživanje i smanjenje osobnih i mirovinskih izdataka. Imamo smanjenje plaća u 2009. godini i imamo odluku da nećemo usklađivati mirovine. Drugim riječima, uz ove dodatne poreze na mirovine i one najniže mirovine nisu rasle jer je zakonom utvrđeno da se one neće usklađivati u 2009. godini, a zapravo se tek ove godine vide posljedice dosadašnjeg nečinjenja. Makroekonomski pokazatelji su i dalje u padu, a treba posegnuti i za daljnjim smanjivanjima upravo na stavkama za koje se prije samo mjesec dana ili nešto više ovdje u Parlamentu i predsjednica Vlade rekla da se neće dirati, dakle to je dio mirovina o kojima ćemo sutra glasati, zakon o kojem ćemo sutra glasati, određene naknade zaposlenima koje se financiraju iz državnog proračuna, dakle oko božićnica, regresa za godišnji odmor, nekih drugih naknada, određenih socijalnih transfera koji se odnose na zdravstvo o kojima smo jučer raspravljali itd. Ovdje se upravo iz Ministarstva financija, a posebno naš ministar financija vrlo rado govori o deficitu i o niskoj stopi deficita ili udjelu u BDP-u. Međutim, problem deficita u Hrvatskoj je zapravo u činjenici, ne samo u njegovoj visini nego da on proizlazi iz tekuće potrošnje u proračunu, a ne iz investicijske potrošnje koja nema dostatne prihode pa se onda pokriti zaduživanjem. U 2009. godini tako smo se zadužili za milijardu i pol eura što kroz sindicirani kredit, što kroz obveznice i za milijardu i pol dolara, a kamatne stope su sada prilično visoke, između 6,5 i 6,9%. Međutim, kad govorimo oko proračuna ostaju određene dileme i pitanja na koje baš i nemamo odgovor. Pitanje kolika su neplaćena dugovanja proračunskih korisnika, a koja nisu evidentirana kroz rashodovnu stranu i kontinuirano državna revizija kaže da kroz proračun nisu evidentirane sve obveze pa i u ovom izvješću koje je priloženo ovom proračunu za 2009. godinu. Nemamo odgovor koliko od onih 11,5 milijardi kuna koje su evidentirane obveze, a nisu naplaćene jer su poduzeća blokirana, koliko je nenaplativih potraživanja. Koliki je potencijalni deficit u narednim godinama zbog toga što će doći na naplatu jamstva, pogotovo ona koja se odnose na brodogradnju jer se zna da će to u najvećoj mjeri morati se platiti iz državnog proračuna. Zato smo mi ovih dana u SDP-u objavili i neke svoje prijedloge, upravo zato što mislimo da očekivanja iz mjera koje donosi Vlada zapravo neće biti ona koja bi trebala pokrenuti gospodarski rast. Mi smatramo da je potrebno kada se govori o ovom segmentu porezne reforme zapravo smanjiti porezno opterećenje bruto cijene rada kroz smanjenje doprinosa, da treba ukinuti najveći dio ili umanjiti onih 250 nabrojenih neporeznih primanja koja su pobrojana prije gotovo dvije godine, da treba stimulirati konkurentnost, ulagače na način da se stimulira one koji investiraju, dobit u razvoj ili zadržavaju dobit, dakle ne isplaćuju dividendu, da se porezom obuhvate širi krug poreznih obveznika, dakle od poreza na imovinu, kapitalnu dobit itd. To bi onda bile prave mjere koje bi mogle pokrenuti i gospodarski rast. S obzirom da smo imali ozbiljne primjedbe prilikom donošenja proračuna za 2009. godinu, da ništa bitno ni jednim od tri rebalansa nije zapravo promijenjeno. Mi nećemo dati svoj glas niti za Godišnji obračun proračuna. Hvala lijepo.
U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, cijenjeni kolegice i kolege. Za razliku od kluba SDP-a, klub HDZ-a će podržati Prijedlog godišnjeg izvješća izvršenja Državnog proračuna za 2009. godine posebice i zbog toga što moramo naglasiti da nisu nikada bile teže okolnosti, nikad nije bila teža ekonomska situacija i da je u tome doista trebalo i znanja i napora ovu 2009. prevladati. Tri rebalansa, čuli smo da je Vlada intervenirala sa tri rebalansa koja su bila usmjerena i na smanjenje rashoda, ali i na povećanje prihoda. Ova ekonomska kriza došla je iz međunarodnog okružja, iako su financijske malverzacije bile prisutne kroz ekonomsku povijest već odavno ovakav sustavan oblik neodgovornosti dugo nije zabilježen u ekonomskom svijetu. Vršena su istraživanja i procjene u Sjedinjenim Američkim Državama da čak 30% svih likvidacija i stečajeva trgovačkih društava je isključivo posljedica pljačke i zlouporaba i neodgovornosti. Nije ništa drukčija situacija ni u ostalim zemljama koje su doživjele propast i mnogih trgovačkih društava. I u takvim uvjetima, a o tome najbolje pokazuju ovi makro ekonomski pokazatelji o kojima je govorio i državni tajnik, ali i kolegica Zgrebec da su negativni ekonomski pokazatelji bili da je pad BDP-a bio 5,8%, da je industrijska proizvodnja pala za 9,2%, da je izvoz pao 20%, da je uvoz pao 25%, da je poraz bio nezaposlenosti iako moramo naglasiti da je nezaposlenost doista dosegla jednu nepodnošljivu razinu. Ali u ovakvim najtežim uvjetima ona je znatno manja nego iz nekih godina kad nije bilo ekonomske krize. Pa tako samo ću pripomenuti da je bila dvije, tri godine uzastopce i 350, 380 i 390000 zaposlenih što je znatno više nego danas kad ovakvu krizu ne pozna svijet već dugo. Ovdje su se čuli i prigovori na inozemni dug, pa valja se tu prisjetiti Mastrichtskih uvjeta koji propisuju koliko je poželjno da država ima udio javnog duga u ukupnom bruto domaćem proizvodu. Članice, zemlje članice Europske unije u prosjeku imaju taj udio 70%. Udio javnog duga Republike Hrvatske u bruto domaćem proizvodu je do 35%, a uključujući sva državna jamstva i Hrvatsku banku za obnovu i razvoj ne prelazi opet 50%. Inače, posebno otežavajući čimbenik što je vidljivo iz ovog Prijedloga godišnjeg izvješća o izvršenju državnog proračuna je vidljivo da su to bila nepovoljna kretanja na tržištu kapitala i visoka razina kolabilnosti kamatnih stopa. Početak 2009. je bio posebno iznimno težak, jer je tada bila velika nelikvidnost unutar financijskog sustava kad je čak bila zabilježena kamata prekonoćna međubankarska kamata na razini 34%, a prosjek kamatnih stopa novčanog tržišta je iznosio čak 18,63%. I u uvjetima poslije Domovinskog rata najtežima za Hrvatsku poslovne banke, bile su usmjerene isključivo u jednom cilju, a to je ostvarenje što većeg profita, a ne zadržavanje gospodarskog rasta i čak su pristupale selektivno u praćenju određenih programa. U najtežim uvjetima djelatnost od koje Hrvatska skoro pa živi, a to je turizam pojedine banke nisu htjele pratiti tu djelatnost s objašnjenjem da one ne kreditiraju turističku djelatnost. U takvim uvjetima stvarno je trebalo i izići i završiti i ostvariti proračun, a on je ostvaren vidjeli smo prihodi sa 99,4%. Nedavno sam prošli tjedan imao zadovoljstvo voditi Izaslanstvo Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora u francuski Parlament gdje smo nazočili sjednici odbora njihovog za financije i državni proračun kad se raspravljalo o stanjima u Italiji i Hrvatskoj pod posebnom točkom dnevnog reda – stanje ekonomsko u Italiji i posebna točka dnevnog reda stanje ekonomsko u Hrvatskoj. Mi smo jedina država kako je rekao predsjednik odbora francuskog Parlamenta za financije i proračun koja je nazočila sjednici kad se raspravljalo o njoj, pa ću samo impresije prenijeti i ovdje vama. A u izaslanstvu su bili i članovi opozicije i pozicije. Odbor za financije i državni proračun u francuskom Parlamentu čini 48 senatora. Javno su prikazali sve ekonomske pokazatelje u Hrvatskoj i javno su pohvalili stabilnost financijskog sustava u Republici Hrvatskoj. Javno su pohvalili i napredak koji je vidljiv u naporima Vlade. Posebice su naglasili promjenu u pristupu od kada je predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Javno su pohvalili isto tako sve reforme koje je Vlada poduzimala. Prenijeli su zadovoljstvo novim paketom mjera koje je Vlada predložila. Isto tako, kazali su da Hrvatska u ekonomskom pogledu je ispunila sve kriterije za ulazak u Europsku uniju i da je najveći razlog preprekama koje se postavljaju u procesu pregovaranja političke prirode, a ne ekonomske. Kazali su da Hrvatska je u financijskom i ekonomskom smislu stabilnija od mnogih zemalja članica Europske unije i nabrojali ih pojedinačno. Kolega Koračević je bio samnom pa … [[Ne razumije se.]] Kazali su da smo bolji i od Grčke i od Bugarske i od Rumunjske, Litve, Latvije, Estonije, mnogih zemalja, a mišljenje francusko nam je osobno mogu kazati meni vrlo dojmljivo, posebice stoga što je Francuska pokazala da je gospodarska velesila. Ekonomska kriza koja je zahvatila cijeli svijet oni su imali najsnažniji otpor toj krizi, na najučinkovitiji način, imali su pad bruto domaćeg proizvoda samo 1%, a već su izišli iz krize, imaju porast gospodarske aktivnosti. Ali ono što bih osobno volio naglasiti istaknuli dva razloga koja nam mogu zadržati i onemogućavati brži izlazak iz gospodarske krize, a ta dva razloga su kako su naveli nedovoljna razina kreditne aktivnosti poslovnih banaka u Republici Hrvatskoj i iznimno visoke kamatne stope. To smo čuli u francuskom parlamentu, a to je ono što vrlo često i napominjemo mi sami, da ćemo najveću prepreku u povećanju gospodarske aktivnosti i povećanju bruto domaćeg proizvoda imati u ta dva čimbenika. Zato hrvatska Vlada treba naglasiti je najviše pridonijela stabilnosti financijskog sustava u Republici Hrvatskoj, a što je preduvjet za gospodarski razvoj. Hrvatska Vlada je konkretnim mjerama spasila bankarski sustav u Republici Hrvatskoj i to najviše mjerom da poveća osiguranje štednih depozita sa 100 tisuća na 400 tisuća kuna, i time se povećala štednja a da nije do te mjere došlo onda bi došlo i do urušavanja financijskog sustava. A onda s obzirom da je kamatne stope počele su rasti, a u jedno vrijeme usudio bih se kazati i divljati, onda je Vlada Republike Hrvatske predložila i donesena je odluka o smanjenju premije osiguranja koje Državna banka za osiguranje štednih uloga i za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga obračunava poslovnim bankama tako da je sa 0,5% u dva navrata smanjivano i došli smo na 0,32% stope premije osiguranja depozita, kako bi se omogućilo da banke imaju prostora za smanjenje kamatnih stopa, a što banke nisu u tom smjeru ni djelovale, nego naprotiv jednostrano raskidale ugovore, mijenjali uvjete iz ugovora za već plasirane kreditne plasmane, odobrene kredite, dizali kamatne stope, za novoodobrene povećavali kamatne stope, uvodili nove naknade i povećavali već starije naknade. Stoga nakon ovog jednog iznimno dragocjenog podjeljivanja iskustva sa senatorima iz francuskog parlamenta, trebamo i zaključiti i poručiti poslovnim bankama u Hrvatskoj da osim promicanja i respekta prema individualnim interesima trebaju poslovne aktivnosti i podizati što trebaju respektirati i širi društveni interes. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega Marić. I sada u ime Kluba zastupnika HNS-a kolega zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovo izvješće o izvršenju Državnog proračuna u 2009. godini je jedna uobičajena točka sa uobičajenom raspravom i uobičajenim zaključcima i gotovo sigurno sljedeće godine opet ista priča, pa opet ista priča dok se ne desi jedna promjena, promjena koja se zovu izbori, i jedan potpuno drugačiji pristup formiranja proračuna Republike Hrvatske, i trošenje proračuna Republike Hrvatske. Naime činjenica je da kad se donosio proračun za 2009. godinu bila je rasprava u ovom Hrvatskom saboru i činjenica da smo mi iz oporbe vrlo jasno, ne samo mi nego i udruge poslodavaca, gospodarstvo, gotovo svi osim onih interesnih skupina kojima je proračun i dalje omogućavao njihovu rentu, ja ću to nazvati rentu, smo vrlo konkretne imali, imali smo vrlo konkretne primjedbe, upozoravali smo na svjetsku krizu, upozoravali smo na ranjivost našeg gospodarstva koja nije od jučer, koja već traje duži niz godina, a prvenstveno i uglavnom zbog nečinjenja, upozoravali smo na skoru potrebu rebalansa proračuna i uskoro se desio novi rebalans proračuna, pa iza njega još jedan, pa iza njega još jedan, i to je zadnji srpanj mjeseca prošle godine, o čijem izvršenju i mi danas govorimo na ovoj točci. I činjenica je da u ova tri rebalansa koja su se desila prošle godine samo u onom prvom rebalansu, još dok je bio premijer Sanader, da samo u onom prvom proračunu napravljen je onaj radikalni rez, smanjena potrošnja za cirka 6 milijardi, a ovo drugo sve otprilike ostalo na istom nivou, uz malu kozmetiku, uzmi ovdje, stavi ondje, ali u globalu čitava priča je postala, čitava priča je i dalje bila ista. Svaki rebalans po definiciji posljedica je upitne sposobnosti, ja neću reći nesposobnosti, ali ću reći upitne sposobnosti Vlade da realno planira prihode i rashode u tom proračunu i bitno je naglasiti da proračun daje, bez obzira je li to proračun, je li se radi o rebalansu proračuna, ali da je on trebao omogućiti gospodarstvu, da on mora dati gospodarstvu prostora da može funkcionirati, pogotovo u ovoj situaciji da može prodisati i izvući čitavu ovu zemlju iz krize, isključivo i neću reći ništa ovo, i to je poznato gotovo svima da nova vrijednost je ta koja daje prostora za planiranje konkretne budućnosti, da bez nove vrijednosti ta budućnost je upitna, neću reći ili neću spominjati ili ne želim se uopće ni uspoređivati sa situacijom u Grčkoj, ali da smo u problemima sreća daleko blažim problemima nego je to Grčka, i potpuno kolega Marić kada je spomenuo i stavove naših domaćina u Francuskom senatu stavova i analize koju su oni napravili o stanju našeg gospodarstva, definitivno je u pravu, prema tome mi još uvijek imamo šansu, ali to istovremeno nas ne oslobađa i odgovornosti, nečinjenja u pravo vrijeme u onom trenutku kada je to trebalo a definitivno da li proračun, da li rebalans proračuna, a gotovo sigurno izvješće o realizaciji proračuna je prilika da se takvim stvarima govori i prilika da se potpuno otvoreno veli ljudi pogriješili smo tu nismo napravili to, te i te stvari su pred nama. To je interes pozicije i interes opozicije i u onom trenutku kada to shvatimo realno i kada bez fige u džepu progovorimo o tome, biti ćemo korisni, biti ćemo korisni u našim raspravama u Hrvatskom saboru jer sve rasprave do sada na temu proračuna, rebalansa proračuna na temu izvršenja proračuna, uvijek su završavale međusobnim optužbama, uvijek su završavale na spominjanju krivice, uvijek su se zbrajale četiri godine koalicijske vlasti koje su uzrok svemu a zaboravilo se s druge strane da HDZ VLAST obnaša tri puta duže nego je to koalicijska vlast. Prema tome, u tom čitavom sustavu nije sada i ne želim da uopće u ime Kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika stavljati u relacije optužbe, stavljati u relacije krivice ali želim potaknuti i pokrenuti našu zajedničku odgovornost u kvaliteti rasprave, prije svega kod donošenja proračuna jer u ovom po ovoj točci sumnjam da će biti spremnosti i snage da se o nekim stvarima progovori otvoreno ali gotovo sigurno je nužno i potrebno. Činjenica je da smo jednostavno zbog neću reći nesposobnosti ali zbog minulog rada kada smo mnogim privilegiranim skupinama osiguravali mir i sigurnost u okviru državnog proračuna, činjenica da smo se doveli u situaciju da moramo konačno povući određene rezove. Činjenica da smo najboljim godinama gospodarskog rasta bili prilično velikodušni, da je sve to rezultiralo novim zaduživanjem, povećanjem duga, suma sumarum 320 tisuća nezaposlenih, 80 tisuća ljudi koji rade, a ne primaju plaću. Da je izostala racionalizacija poslovanja javnih poduzeća, a posebno onih koji imaju monopolski položaj. Utjecaj javnih poduzeća na svakodnevni život, a posebno na likvidnost u ovoj državi. Nekoliko smo puta u ovom Saboru razgovarali, mi iz Kluba Hrvatske narodne stranke smo konkretan zakon predlagali. Upravo u trenutku kada je Vlada izašla s ovim mjerama i potpuno su iste. Međutim, Zakon, prijedlog oporbe nije prošao a ovaj drugi još uvijek čekamo kako će se realizirati ovaj koji je u mjerama ukupnog gospodarskog oporavka. Mislim da i mi u Klubu Hrvatske narodne stranke želimo posebno podcrtati važnost, kada govorimo o Izvješću realizacije proračuna, ima jedna novina koju treba definitivno pohvaliti a to je da se uvodi ove godine i revizija, da imamo priliku pročitati i reviziju. Međutim, ta revizija govori o tome koliko je poštivana procedura, govori da li je bilo nepravilnosti ili nije bilo nepravilnosti. Ali mislim da je već i vrijeme i da smo sazrjeli institucionalno, da prilikom izvršenja progovorimo o efektima koje su pojedine proračunske stavke imale u određenim segmentima. Naime, kada smo bili gosti kod naših kolega u Francuskom senatu, od tih 48 članova njihovog Odbora za financije, svaki je zadužen za određeno područje i nema šanse da njihov ministar financija ide sa prijedlogom proračuna, ako taj član senatskog odbora za financije to područje nije usuglasio sa ministrom. Nema teoretski šanse. Naš Odbor za financije, naš Saborski, kada ide proračun, otkud dobijemo informaciju, pročitamo dnevni tisak. Svi mi. I Odbor za financije i svi zastupnici u Saboru, ja vas pitam, da li smo, možda vi u Klubu HDZ-a imate tu privilegiju ali ja vas uvjeravam mi ostali to nemamo. Kada ide proračun i rebalans proračuna u Saborsku raspravu mi osnovne informacije o tom proračunu pročitamo iz dnevnog tiska. Što je dobro, bar to. Kada nema drugog načina. Ali ponavljam, nema teoretski šanse da francuski ministar ide sa svojim proračunom u Senat ako pojedine stavke nije usuglasio sa pojedinim članom njihovog Odbora za financije zaduženog za to područje i slijedom toga i podrškom Odbora za financije, tek onda ide to u javnost, tek onda ide u raspravu. Druga stvar koja me se posebno dojmila, svaki taj član Odbora za financije, ima pravo, ne pravo ima i obvezu tokom godine kontrolirati izvršenje državnog proračuna za ono područje za koje je zadužen i u slučaju potrebe on angažira institucije sustava, da li je to revizija da li je to netko drugi, bez pogovora i nema šanse da on pita svog predsjednika stranke, premijerku, premijera ili bilo koga da li ja to mogu. E to je jedno odgovorno društvo, koje se odgovorno odnosi prema novcima poreznih obveznika, kada i u kojem trenutku ćemo mi u našoj državi doći do toga stupnja, mislim da to nitko od nas nema odgovor. Sigurno da svatko od nas to želi da to bude što prije. Ali danas, vi ste predstavnici vladajućih, sutra gotovo sam siguran, ova strana, ali je obveza svakog od nas bez obzira jeste li vladajući, jeste li oporba, mi jedino imamo izborni legitimitet i dostojanstvo Hrvatskoga sabora upravo na proračunu, upravo na ovim stavkama koje određuju budućnost naših građana, uvjete života naših građana, uvjete poslovanja naših građana. Definitivno naša osobna obveza. Nije bitno bumo videli, ne bumo videli, budu ovi budu oni. To je naš zajednički problem i i to je naša zajednička obveze. I mislim da imamo takav izgrađen sustav, sustav odgovornosti mislim da bi naše državne financije izgledale sasvim drugačije i sigurno da se ne bi desilo nešto što se dešava sada ovih dana, a to je da imamo povećane poreze da smo tokom 2009. godine da je doslovce izvučen kapital s tržišta na uštrb gospodarstva a da bi se spasile javne financije. Činjenica da su obustavljene javne investicije, činjenica da imamo još uvijek potaknuti lanac neplaćanja, ali isto tako i činjenica što nije dobro da s ovim teatralnim uhićenjima da je blokirano donošenje odluka u državnoj upravi i javnim poduzećima. Tko je od odgovornih u državnim upravama, tko je od odgovornih u javnim poduzećima u ovom trenutku spreman donijeti poslovnu odluku? Nitko. Tko je stvorio to? Jedna atmosfera. Da li je ta atmosfera ispravna? Da je bilo prsta u pekmezu, bilo je. Ne treba to skrivati. Prema tome, kolegice i kolege mi u klubu Hrvatske narodne stranke i Stranke umirovljenika ovo izvješće iščitavamo kao nešto što je uobičajena, ali želimo poručiti da je nužna potpuno drugačija koncepcija proračuna, drugačiji način promišljanja proračuna, ne samo preraspodjela po stavkama plus porezno posezanje u džepove građana. i smatramo da je nužno i konačno kao što je već jedanput rečeno u ime kluba Hrvatske narodne stranke da se Vlada nema pravo ponašati kao obrnuti Robin Hood a to je da uzima siromašnima i daje povlaštenima. Mi u klubu Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika normalno nismo u mogućnosti i jednostavno ne možemo podržati ovo izvješće, jer nismo podržali ni proračun ni sve one rebalanse. Ali želimo jednostavno da u ovom skorom rebalansu proračuna koji nam definitivno slijedi i koji će biti kontrolna točka, koji će biti kontrolna točka programa gospodarskog programa, gospodarskog oporavka najavljenog od premijerke. Imamo dvije kontrolne točke. Prva kontrolna točka je sada 1. 6. a to je da li će javna poduzeća ispunjavati svoje obveze kao što je to najavljeno tu do 5, 10. 6. da li je to bilo na nivou pismo namjere, na nivou broša ili stvarna konkretna mjera. Druga je definitivno da li je to konac 6. mjeseca da li je to konac 7. mjeseca u svakom slučaju dobro da je to što prije. Novi rebalans vidjet ćemo da li se stvarno mislilo ozbiljno u skladu onog slajd shou i u skladu Pover Point prezentacije koje smo imali prilike vidjeti. I smatramo da jednostavno moramo prijeći iz gospodarstva štednje, restrikcije, da moramo proračunom stvoriti uvjete za gospodarstvo rasta i gospodarstva stvaranja nove vrijednosti.
I posljednja prijava u ime klubova. U ime Kluba zastupnika IDS-a kolega zastupnik Damir Kajin. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Evo od državnog tajnika čuli smo neke brojke. Znači ovako prihodi našeg proračuna 110,2 milijarde kuna, od toga od poreza bi se trebalo uprihodovati 60 milijardi kuna, porez na dobit je ovdje 9,4 milijarde kuna kojega si država od lokalne samouprave uzela ne računajući brdsko-planinska područja odnosno područja od posebne državne skrbi. PDV 37 milijardi kuna, znači negdje 3 milijardi mjesečno, trošarine na naftu 3,2 milijarde kuna ako plati INA, trošarine na cigarete 3 milijarde i 73 milijuna kuna uz jamčeni monopol jednoj tvrtki, doprinosi Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje 18,2 milijarde kuna, doprinosi MORH-a 19,8 milijardi kuna. Treba 35 milijardi kuna prije smo govorili koliko treba za penzije. Zatim koncesije 626 milijuna kuna. No, na trenutak da se zadržim samo na kaznama. Od kazne država je uprihodovala 515 milijuna kuna, od carinskih kazni 72 milijuna kuna, za devizne prijestupe 5,8 milijuna kuna, porezne kazne 36,3 milijuna kuna, kazne za privredne prijestupe 63,7 milijuna kuna. Ali zato brate policija radi noću, danju naplatili su znate koliko 249 milijuna kuna. To su prihodi. Rashodi. Za plaće ide iz državnog proračuna 22,5 milijuna kuna, za materijalne rashode 8 milijardi kuna, rashode za usluge 4,5 milijarde kuna. Koje usluge? Pred 300 tisuća zaposlenih tako reći. Subvencije 6,7 milijardi kuna, naknade građanima kućanstvima 64,5 milijardi kuna. To je jedan dio prihoda, odnosno rashoda. A sada sa strane 404 samo da pročitam još nekoliko brojka ovog makroekonomskog okruženja u 2009. godini. Recimo ovako da je najprije domaći bruto proizvod po glavi stanovnika smanjen sa 10 tisuća 700 eura u 2008. na 10 tisuća 200 eura u 2009. Minus 500 eura. Bruto domaći proizvod -5,8%, industrijska proizvodnja -9,2% u 4. mjesecu je pala u odnosu na 4. mjesec još 6,6%. Trgovina na malo -15,3% broj noćenja turista, tu smo bili dobri, svega -1,4%. Indeks građevinskih radova -6,5%. Ono što je zastrašujuće broj zaposlenih 2008. bio je milijun 544 tisuće, a 2009. -94 tisuće. milijun 450 tisuća, 94 tisuće ljudi je de facto ostalo bez posla prošle godine ili je umirovljeno ili sada rade na crno nije bitno ali toliko je znači osiguranika manje. Izvoz roba -20%, uvoz roba -25%, saldo tekuće računa to ljudima mnogo ne znači. Inozemni dug sa 39,9 milijardi narastao je na 44,9 milijardi ili 45 milijardi kuna. Eto to su samo neke oficijelne brojke o kojima bi trebalo govoriti. Možda te brojke običnom građaninu ne znače mnogo. Naši građani znaju samo da lošije žive. Znaju da 2010. neće im biti bolje. Usuđujem se reći da preziru one, konačno to je laž, da će milijun 580 tisuća zaposlenih od 1. 7. imati veće plaće. Daj Bože da je tome tako, ali to jednostavno ne drži vodu. Prosječni građanin u ovoj zemlji u godini 2010. gubi regres, gubi božićnicu. Već je izgubio besplatan prijevoz za svoju djecu koja idu u školu, besplatne knjige, zdravstvo postaje skuplje, gube djelomične invalidnine. Danas smo govorili o tome da će 187 tisuća ljudi, ne samo 505 dužnosnika da se razumijemo, izgubiti dio penzije. Sve će biti skuplje. Poskupljuje struja koja se navješćuje poskupljenje 13,7% itd., itd., rekoh industrijska proizvodnja rapidno pada. A 2010. ono što je najgore nastavit će se i gubitak radnih mjesta pa nije čudno da recimo savjetnice premijerke navješćuju da bi u ovoj godini moglo se izgubiti dodatno 50 tisuća radnih mjesta pa tako se usuđujem zaključiti da bi za Vazam 2011. Hrvatska mogla imati negdje oko 370 tisuća nezaposlenih. Jasno je, zaboravio sam reći da građani gube povrat poreza, mnoge tvrtke izgubit će subvencije, potpore, investicije će biti manje što, jasno, utječe na opću potrošnju i tome tako. Nakon Vazma 2011. dolazi sezona, valjda će nakon toga uslijediti neki oporavak, ali poanta je sljedeća da je Hrvatska u ozbiljnim problemima, to više nitko ne skriva i da ni mjere Vlade koje su na neki način lakmus papir za naivne jednostavno teško mogu dati rezultata u godinama pred nama. Evo pogledajte, početkom 5. mjeseca, ja volim spominjati te brojke, premijerka je navijestila da je rast industrijske proizvodnje za prva tri mjeseca u odnosu na prva tri mjeseca 2009. bio 0,3% veći, ali u prvom tromjesečju ove godine industrijska proizvodnja pada za 6,6% u odnosu na isti period lani što će reći da smo kaput i što je istina. E sada, da li se Hrvatska treba radovati u jednom trenutku nekom varljivom rastu nečega što odmah nakon toga anulira travanj ili svibanj ili trebamo strahovati zbog gubitka 94 tisuće radnih mjesta u 2009. godini, ako je vjerovati ove službene podatke Ministarstva financija. Zar treba aplaudirati recimo padu uvoza, to je i manji odmah porez u državnoj kasi, manja je gospodarska aktivnost, ljudi se otpuštaju i vis a vis toga ili treba strahovati možda od pada bruto društvenog proizvoda i u ovih prvih nekoliko mjeseci, a Boga mi ni kraj godine nećemo završiti sa rastom što će reći da na onako loše procjene, zapravo iskazane podatke od –5,8% treba pridodati i dodatni gubitak u 2010. godini. Mi se hvalimo recimo sada javno pokrivenošću uvoza izvozom koji sad iznosi 59,6% a jedan Buzet sa 6 tisuća stanovnika pazite dva puta više izvozi recimo od Dubrovačko-neretvanske županije. Maloprodaja je i u ožujku pala u odnosu na 2009. godinu. Točno, taj pad je manji nego prijašnjih mjeseci ali je ipak manji za 2,2% a što to znači, 2009. su se svi parametri strmoglavili i to rapidno, a 2010. gro tih parametara nastavlja i padati. Gospodin Marić je maloprije rekao da lokalna samouprava se de facto nije odrekla niti jednoga proračunskog prihoda. Međutim, ja bih se usudio kazati da ova Vlada kani oporavak de facto Republike Hrvatske, a to je nemoguće, prebaciti na lokalnu samoupravu. Zašto? Evo ovdje imamo doprinose koji sada se trebaju korigirati. Prije smo imali stope 15, 25, 35, 45%, sada ide prijedlog 12, 25, 40%. Pozdravljam i uvođenje stope od 50% ako se na tome radi za iznose veće od 25 tisuća neto kuna plaće, ali ako se s jedne strane ukinu poreske olakšice kao npr. na liječenje, kamate za stambene kredite, past će gradnja, past će dopunsko zdravstveno osiguranje. Najviše će se pogoditi brdsko-planinska područja tj. područja od posebne državne skrbi, što će reći da de facto Vlada tu politiku jednoga oporavka pokušava prebaciti na lokalnu samoupravu. Da li to lokalna samouprava može pokrenuti Republike Hrvatske? Pa kad bi imala prihode kao Vlada zasigurno da, ali kad u jednoj bezobrazno centraliziranoj državi kao što je Republika Hrvatska gdje od proračunskih prihoda 83,09% otpada na državni proračun, jedinice lokalne samouprave to stoji u ovih 560 što općina, gradova ima 9,23%, 20 županija raspolaže sa 9,57% te mase, Grad Zagreb 5,1%. To su podaci doduše iz 2008. godine. Znači, sa kontrolom javnih sustava HEP-a, Hrvatske željeznice, država kontrolira najmanje 90 možda i 95% javnih prihoda, donosi sve zakone i zato teško je vjerovati da bi takve mjere na bilo koji način mogle bitnije pripomoći oporavku Republike Hrvatske. Ja osobno držim da kada je govorio o prilikama u 2010. godini najbliži istini bio je guverner Rohatinski koji je u Opatiji 12.4. ove godine doslovce rekao da je Hrvatska danas u fazi preživljavanja, citiram: "zemlja živi na aparatima, slijedi nam jedna ako ne baš katastrofalna onda bezlična godina, nemamo razloga za optimizam, Vlada nema ni snage ni motiva da se stvari počnu mijenjati, to jednostavno mi znamo i jedina utjeha", zaključuje Rohatinski, "je što država nije ili što Hrvatska nije Grčka". Što drugi rade dok država prebacuje teret na hrvatsku lokalnu samoupravu? Drugdje u svijetu država smanjuje vlastite prihode pa npr. u Velikoj Britaniji ta država je PDV smanjila sa 17,5% na 15% kako bi potaknula potrošnju, kako bi teret oporavka preuzela na sebe. Rekoh, u nas se prebacuje na lokalnu samoupravu. Belgija je smanjila PDV za trošak izgradnje novih stambenih objekata od 21 na 6% plus odgodu plaćanja PDV-a onih koji žele jednostavno graditi. Finska je smanjila PDV za sve prehrambene proizvode sa 17 na 12%. Ja predlažem da se domaća hrana oporezuje sa nižom stopom, a ne 23% Francuska je smanjila PDV za ugostiteljstvo od 19,6% na 5,5% u cilju povećanja zaposlenosti, a mi zapravo ima neki razmišljaju da bi trebali i podignuti šta ja znam recimo PDV možda na 24%. Kada bi se smanjila PDV na hranu i neke druge artikle možda bi se o tome moglo razgovarati kad bi imali diferencirane stope. Ali ovako gospodo situacija je doista apsurdna. Kako se financirala država u milijardama kuna. Dvije tisuće pazite šeste mi smo se zadužili preko zajmova vrijednosnih papira za 9 milijardi kuna, a ove godine 2010. moramo za 28,5 milijardi kuna. Prošle godine morali smo rebalansom proračuna od prodaje dionica i udjela, za otplatu zajma izdvojiti 11 milijardu kuna. Ove godine ćemo morati izdvojiti 20,1 ili gotovo dvije milijarde kuna što će reći da niti ovaj gospodarski program sigurno Vlade ne može pomoći hrvatskim građanima. O brodogradnji na žalost nemam vremena govoriti, ali jasno je da država danas pokušava štedjeti na lokalnoj samoupravi kroz one spomenute doprinose, kroz spomeničku rentu, kroz komunalnu naknadu. Vlada priča o teretu kojega ona preuzima, a zapravo teret se prebacuje na lokalnu samoupravu. Jutros smo svo vrijeme pričali o mirovinama. Mi na današnji dan imamo negdje oko milijun i 400 nemojte me hvatati za riječ 30000 osiguranika. Znači, onih koji plaćaju doprinose. Imamo milijun 170 i nešto tisuća umirovljenika. Taj omjer je ispod 1:1,29 i u ovoj državi teško da će se prilike na tom području neće promijeniti tako da ja osobno očekujem relativno skoro jedan ozbiljan rebalans. Možda i rebalans krajem godine, ali siguran sam da promjena ozbiljnih u ovoj državi neće biti dok s konja ne sjaše ova ekipa koja jednostavno ne vidi da im je konj lipsao. Konačno od 20 godina koliko se jahalo tog konja jedna ekipa na vlasti ga je jahala 16 godina, druga 4 godine i samim time jasno je da su oni koji su najduže sjedili na njemu i najodgovorniji za prilike u ovoj zemlji. Sve u svemu, da zaključim sa ovom rečenicom mi nismo podržali proračun. Jasno je ne možemo podržati niti rebalans, iako se slažem da nitko u ovom trenutku ne bi želio biti možda u koži onih koji moraju donositi ozbiljne političke odluke kako uštedjeti i zemlju pod navodnicima pokrenuti.
Hvala. Evo čuli smo i raspored jahanja, jedino nismo čuli tko ih hrani i tko ih potkiva. Ali imamo zato jednu prijavu ispravka navoda, uvaženi kolega zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ma koješta smo mi čuli od kolege Kajina kao i inače smisleno i ponekad i besmisleno. Ja ću ispraviti jedan netočan navod kad je rekao kolega da lokalna samouprava nije se odrekla niti jednog svog prihoda. Prije svega kolega Kajin da se odreknu lokalne samouprave kao grad iz kojeg ja dolazim gdje je prirez 0% za stanovnike grada Pakraca, za razliku od jedinica lokalne samouprave iz kojih vi dolazite iz bogate Istre, hvala Bogu bogate Istre za koju ne znam niti jednu općinu ni grad da nije uvela prirez. I jedinice lokalne samouprave koje se imaju čega odreći na tom području da se poveća potrošnja i standard građana. A posebna priča je grad Zagreb kojim kroz Skupštinu upravlja SDP, koji guli doslovce svoje građane sa 18% PDV-a, a nije se odrekao niti jednog postotka, niti jednog dijela. Prireza, pardon ne PDV-a nego prireza. 18% uzima svojim građanima i naravno nije se spreman odreći niti jednog postotka prihoda koje ubere kroz prirez od građana Grada Zagreba. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika. Što je povrijeđeno?
Prvo da ovdje netko je konstatirao da je Istra bogata. Istra nije bogata, nego u Istri se možda samo malo više radi nego bilo gdje drugdje. I konačno ja vas gospodo uvjeravam da 75% što općina što gradova u Županiji Istarskoj nije uvelo prireze ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Opet me isključuje netko! Ali sam siguran da najurednije poreske obveznike u državi pokriva upravo stanovništvo koje te prostore nastanjuje.
Hvala lijepo. Nastavljamo dalje sa raspravom. Uvaženi kolega Boris Kunst. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolege zastupnici. Eto ja kolegu Kajina neću hvatati za riječ sigurno, jer mislim da Nostradamus da ga sluša odmah bi umro još jedanput, obzirom da je on bio vizionar do 2012. Naš Kajin je vizionar naše budućnosti. Od 2007. do 2012. imaš njegovu vizionarsku pa pročitaj. Ali ti si veći katastrofičar. No, ja ću možda probati malo govoriti o činjenicama, vjerujem da kolega Kajin to i kako dobro zna. No, ovo je radi javnosti, no na žalost televizija ga nije prenosila. Činjenica je da nepovoljna gospodarska kretanja imala su za posljedicu financijsku krizu koja je započela u drugoj polovici 2008. godine, a kulminirala je tijekom 2009. godine i svjedoci smo to svi i bez obzira što mi sad možemo skupljati političke poene. Ali to je činjenica, cijeli svijet, Europa je zahvaćena tom krizom. Normalno da takvo stanje se odrazilo i naše proračunske prihode koji su bili manji od očekivanih. I Vlada Republike Hrvatske tijekom 2009. godine uz tri rebalansa proračuna morala je provesti i određene izmjene poreznog sustava kako bi u stvari osigurala financiranje svih javnih obveza, a posebno isplatu plaća, mirovina i drugih socijalnih potreba u Republici Hrvatskoj. Tako da je uveden i ovaj privremeni porez na plaće, mirovine i druge primitke i normalno povećana je stopa PDV-a sa 22 na 23% oporezivanja plovila, zrakoplova itd. I to je u stvari sad postala tema oporbene kritike koju oni stalno kritiziraju, ali nisu ni u jednom trenutku ponudili ni jedno drugo rješenje kako u stvari financirati na brzinu te javne potrebe i kako ljudima osigurati plaće i mirovine, na koji način, osim normalno što kritiziraju da to nije dobro što su se uveli ti krizni porezi ili privremeni porezi koji, kao što isto tako znamo ajde sad i prestaje više rok važenja. A zahvaljujući upravo tim porezima, tom odlukom Vlade, tom aktivnošću Vlade, osigurana su najvećim dijelom sredstva za isplate i faktički što su ljudi dobivali na vrijeme i plaće i mirovine itd., i normalno uvedena je i dodatna štednja od strane Vlade, i tako da se ni u jednom trenutku nije narušila ta dinamika isplata plaća, mirovna i drugih socijalnih davanja, ali vrlo važno naglasiti i sljedeće. U ovom cijelom periodu te financijske krize, nije ukinuto niti jedno materijalno pravo koje je uređeno kolektivnim ugovorom za državne službenike i namještenike. Sigurno da o čemu su govorili već dosta govornici, da je ova nepovoljna gospodarska kretanja, da su ova nepovoljna gospodarska kretanja značajno se odrazila i na tržište rada, da je broj nezaposlenih porastao za 51 tisuću, tako da je krajem prosinca već ta brojka koja je ovdje spominjana bilo evidentirano 291 tisuća 545 nezaposlenih. Isto tako moramo naglasiti da u toj evidentiranoj nezaposlenosti, prevladavale su osobe sa srednjoškolskim obrazovanjem cirka 61% od ukupnog broja nezaposlenih, najviše je nezaposlenih na žalost od 50 do 54 godine života, znači u toj dobi, i negdje oko 40 tisuća ima takvih osoba. Isto tako tijekom 2009. godine u prosjeku je mjesečno 68 tisuća 967 nezaposlenih osoba ili 26,2% od ukupnog broja nezaposlenih koristilo novčanu naknadu na Zavodu za zapošljavanje. Zabrinjavajući pokazatelji i pad broja nezaposlenih, što je sigurno zabrinjavajući podatak i mislim da upravo Vlada ovim gospodarskim oporavkom dodatnim mjerama stimulira zapošljavanje i logično da je to jedna mjera koja je itekako prihvatljiva, i ovo je činjenica da je 75 tisuća radnika početkom 2009. godine faktički ostalo bez posla, odnosno smanjen je broj zaposlenih u odnosu siječanj na odnosu prosinac 2009. kad je bilo tisuću 525, milijon pardon 525 tisuća zaposlenih, u prosincu je bilo milijun i 450 tisuća zaposlenih. Broj zaposlenih drastično je smanjen u jednoj od najvažnijih djelatnosti, to je problematično a to je u prerađivačkoj industriji za više od 17 tisuća zaposlenih osoba, pa u trgovini za negdje cirka 25 tisuća zaposlenih. Isto tako i broj zaposlenih se smanjio u obrtu negdje za 17 tisuća zaposlenih. No unatoč financijske krize, prosječna plaća što kolega Kajin nije istaknuo, ali ni oni sudionici ove rasprave kojima to očito ne odgovara, u 2009. godini je rasla, tako da je prosječna bruto plaća za siječanj 2009. iznosila 7 tisuća 709 kuna, odnosno neto plaća 5 tisuća 307 kuna, dok je za prosinac te iste godine, znači prosječna bruto plaća iznosila 7 tisuća 783 kuna, odnosno to je bruto, odnosno neto 5 tisuća 362 kune. To znači da je neto plaća porasla. Nije ne znam kako drastično, za 55 kuna, ali to nije podatak koji je interesantan, nego samo ono što je najlošije se ovdje iznosi. Isto tako rasle su i mirovine, što bi bilo dobro da je ovdje netko spomenuo, ni to nije spomenuo, tako da je prosječna mirovina za siječanj 2009. iznosila 2 tisuće 126,73 kune, sa 39,3% udjela u neto plaći, a za prosinac je iznosila 2 tisuće 169,32 kune, sa 40,28% udjela u neto plaći. Vidite koliko je i obzirom na ovu kriznu godinu, koliko je udio mirovine u neto plaći ipak porastao. Sindikalna košarica koja služi, obično ovdje služi i to za četveročlanu obitelj a koristi se kao mjerilo obiteljskog preživljavanja, u odnosu na troškove života sa jedne strane i prihode s druge strane je za siječanj 2009. godine iznosila 6 tisuća 596 kuna, za veljaču je te godine iznosila 6 tisuća 603 kuna, dok za prosinac 2009. godine iznosila 6 tisuća 602 kune. Što hoću reći? Hoću reći da je veća bila u odnosu na siječanj za 106 kuna, ali u odnosu na veljaču je čak manja za jednu kunu. Interesantno je pratiti i zaduženost građana tijekom 2009. godine, građani su očito ozbiljno shvatili tu financijsku krizu i bili su štedni, tako da je njihova zaduženost smanjena krajem siječnja 2009. godine, kada su bili naši građani zaduženi sa 126,8 milijardi kuna, a krajem prosinca se ta zaduženost smanjila na 123 milijarde kuna. Znači za blizu 4 milijarde kuna smanjili su svoju zaduženost tijekom 2009. godine. To možemo smatrati čak i korisnim u ovoj kriznoj situaciji da su ipak građani se štedno ponašali i na neki način te dugove koji su bili potrošački krediti itd. smanjeni. Važno je naglasiti da su i potrošačke cijene usporene, sa 6,1% zabilježenih u 2008. godini, na 2,4% u 2009. godini. Ipak u 2009. godini najviše su cijene rasle mesa 4,3% i kruha za 3,2% što nije u svakom slučaju bilo dobro. I na kraju moram naglasiti s obzirom na ove sve gospodarsko-ekonomske i socijalne probleme u 2009. godini da nisu smanjena socijalna prava, ali ni materijalna prava, bilo kojoj kategoriji građana, što je vrlo važno, a isto tako niti ona prava materijalna koja su ugovorena bila kolektivnim ugovorom. Znači to je činjenica, to je ono što je pozitivno da Vlada ni u jednom trenutku nije išla na jednostrano raskidanje kolektivnih ugovora, na jednostrano smanjivanje bilo kojeg socijalnog ili materijalnog prava, znači to su, to je ipak jedan odraz, jedna prednost više jer imali smo prilike doživjeti da su neke vlade, mislim da kolega Kajin bi se toga mogao prisjetiti, jednostrano smanjivala, smanjivale i plaće radnicima i nepoštivane kolektivne ugovore što je normalno koštalo kasnije negdje oko 2 milijarde kuna troškova s proračuna itd., dok bez obzira na ovu kriznu situaciju to se nije nikako dogodilo. I što reći na kraju, ne ponovila se 2009. godina, godina opće krize, normalno u kojoj su i građani Hrvatske itekako podnijeli jedan težak teret. Ja vjerujem bez obzira na ove Nostradamuske i vizionarske opservacije kolege Kajina da nam je 2011. puno bolja, ili da će biti već bolje od druge polovice ove godine. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike, jedan ispravak navoda. Najprije replika kolega Kajin. Izvolite.
Za početak samo da kažem da živimo u 2010. ne u 2011. godini. Očito da naši građani nisu ni svjesni kako im je dobro u zemlji koju vodi HDZ i sada da ja čujem još jedanput ove naše građane da se bune da im nije dobro. Samo gospodo veselo dok vas ova gospoda vode. E sada zašto sam se ja javio za riječ? Ovdje se stalno govori da sam ja vizionar, vizionar možda jesam, katastrofičar ni na koji način gospodin Kunst nisam, ja sam samo realan. Ja sam govorio još 2008. da ćemo dno dna doživjeti negdje oko 2010. godine ali bojim se da nisam bio u cijelosti u pravu, da nisam bio apsolutno realan, bojim se da prema savjetnicima predsjednicima Vlade mi ćemo dno dna doživjeti negdje oko vzma 2011. godine. Nakon toga dogoditi će se izbori i vratit će se dio optimizma našim građanima i ja želim vjerovati da uz sve probleme sa kojim će se nova vlast suočiti, da će iz godine u godinu uz nova odricanja građanima biti ipak malo bolje. Konačno nije 2009. godine gospodine Kunst bez posla ostalo 75 tisuća ljudi daj Bože da je samo toliko, ali ostalo je bez posla 94 tisuće ljude. Jeste prosječna plaća je možda porasla za kunu ili dvije, ali zašto, jer se broj radnika smanjio za 94 tisuće, a mirovine su toliko porasle da ljudi stvarno ne mogu biti sretniji od tog porasta. Konačno ima još nekoliko dobrih pokazatelja prošle godine. Ali oni su varljivi, međunarodne pričuve porasle su za milijardu i 200 milijuna kuna, indeks potrošačkih cijena o kojim ste govorili 2008. je rastao za 6,1, 2009. 2,4 godine ali vas podsjećam da 2010. nije gotova godina ... [[govornik se isključio, ne čuje se.]]
Hvala lijepo odgovor na repliku kolega Kunst.
Hvala lijepo. Kolega Kajin vidite kako ja nisam pogriješio kada sam rekao da ste vi vizionar, sigurno i to ... Ispričavam se, bitno da vi znat što će biti 2011. godine ali znate nisu građani tako naivni. Građani su imali prilike eto vas upoznati i dok ste bili na vlasti, znači ja bih vama vjerovao i vašem vizionarstvu, da vi još niste imali priliku biti na vlasti pa evo sada stvarno nešto novo i bolje nudite. Ali onda znate kada ste bili u koaliciji niste ovdje galamili ovdje u Saboru nemojte radnicima 30% skidati plaće, ma nemojte nepoštivati kolektivne ugovore, dajte radnicima isplaćujte ono što su ugovorili, tad ste šutjeli. Znači vi ste po meni jedan lažni vizionar. I zato nisam ja rekao badava da Nostradamus bi opet umro da vas čuje da vi pričate jer to nema veze s realnošću. Ovo što vi stalno katastrofičarsko pričati. Pazite, oporbena deviza veli "što narodu gorje, to nama bolje". I meni je jasno da vama nije u interesu da narodu bude bolje nego je vama u interesu da bude narodu gorje, jer onda vi očekujete da imate više šanse doći na vlast. NO na žalost, mislim da ste pročitani od naroda.
Hvala. Pustimo malo NOstradamusu da u miru počiva. A idemo mi na ispravak navoda kolega Jurjević.
Pa zbilja da čovjek ne povjeruje vlastitim ušima, prije pola sata ovdje se donosi Zakon po kojem će se smanjivati mirovine onim bogatunima koji imaju 3,5 tisuća kuna mirovinu, koji imaju više od 3,5 tisuće proglašavajući ih da su privilegirani, a kolega Kunst kaže kako ova Vlada ne dira u nikakva materijalna prava. Ukidaju se olakšice na kupnju stana i zdravstvene usluge. Kolega Kunst kaže da se ništa ne ukida. Kolega Kunst je također netočno naveo da oporba nije dala nikakav recept za izlazak iz krize koja je po njemu inače teorija posljedice odraza dao je SDP itekako dobar prijedlog, a to je da ova vlast ode napokon jer je ona najveći generator krize.
Hvala. Povreda Poslovnika.
Kolega Jurjević je povrijedio Poslovnik 209. On je očito sam ostao iz SDP-a jer nije nikoga bilo i ja sam mislio da je on čuvar SDP-ovog pečata ovdje i da sluša što mi govorimo, ali očito on ne sluša, on nije čuo što sam ja govorio možda je to prespavao, jer mi smo govorili o proračunu izvješću iz 2009. godine, a on govori nešto što se sada dešava. Kolega točka dnevnog reda je izvršenje državnog proračuna za 2009. godinu, to je tema, dajte se probudite.
Hvala. Replika kolegica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo slušajući cijelo jutro raspravu i sa lijeve i sa desne strane, pa bih se ja nadovezala na raspravu od svog kolege gospodina Kunsta, kada je rekao da nije dobro da se ovoj Vladi sve pripisuju ove krizne godine koje su došle ne samo u Hrvatskoj, nego kriza je u čitavom svijetu, u Europi pa tako je došla i u Hrvatsku. Naravno da oporba nema na čemu poentirati jer je oporba apsolutno mlaka tu cijeli mandat, pa i prošli, možemo nazvati, samo jedan mandat ste imali šanse da Hrvatskom narodu ponudite nešto dobro što vi kažete. Što ste vi ponudili Hrvatskom narodu kada ste vodili državu. Ukinuli ste prava u Obiteljskom zakonu, smanjili ste rodiljne naknade, ukinuli ste trogodišnje porodiljne dopuste, smanjili ste otkazne rokove, rok smanjen je, isto tako smanjili ste godišnje odmore, 30% ste smanjili plaće u državnoj upravi. Vi ste to ponudili, vi ste to sada zaboravili, ali onda je bila sasvim druga situacija u Hrvatskoj, nego što je to danas, situacija financijska, gospodarska i svaka druga. Ali vi ste to radili i zaboravili i danas radite predstavu cijelo jutro da se dodvorite Hrvatskom narodu, da se dodvorite onima kojima je najteže, u ovoj krizi a ne da ponudite i Vladi jer vas je Vlada pozvala, kako na bezbolniji način prevladati ovu krizu. Da je to sve tako, vi bi prvo učinili što bi vam bio prvi korak. 10 godina ste na vlasti u gradu Zagrebu i devete Zagrepčane sa 18% prireza. Tu reda napravite. Bandića ste skinuli sada vi vladate apsolutno i vi to napraviti. Otvorene su vam ruke što čekate.
Ovo je više kolegi Jurjeviću replika a ne kolegi Kunstu ali on je rekao da će odgovoriti na repliku.
Pa u svakom slučaju čujte je kolegice Šolić ne bih ništa dodao ni oduzeo. Ona je tako to sve navela, možda je nešto propustila, dalo se toga tu pobrojati što se sve dešavalo u toj godini čuda kada su se drastično smanjivala socijalna, radna i ostala prava. Ali činjenica je sigurno ako ljudi gledaju malo televiziju, čitaju novine onda su valjda mogli pročitati da ta kriza je u cijeloj Europi, pa čak cijelom svijetu, normalno da ni Hrvatska nije mogla ostati tu netaknuta. No, ovo služi za dnevno političke potrebe pa ajde možemo o tome razgovarati posebno sada kada nas televizija ne snima, ne prenosi nije to potrebno. Ali bilo bi dobro, vi ste spomenuli dobro Holding. Danas ljudi ne znam tamo koliko čujem razmišljaju hoće li dobiti plaću ili ne. ... [[Upadica se ne razumije.]] Neće, tako da bi i to trebalo, bilo bi dobro kada su kolege progovorili kada već govore sadašnjosti. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Dalje se za raspravu prijavila uvažena kolegica Nadica Jelaš. Nema Nadice gubi pravo na raspravu. Kasnije kolegica Vesna Buterin. Izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo danas raspravljamo o izvršenju proračuna za 2009. godinu, zapravo godinu koja je bila iznimno teška u ekonomskom smislu za našu državu, za Republike Hrvatsku ali ne samo za Republike Hrvatsku nego i za Europu ali i šire i u svijetu. Na početku iako je to danas već nekoliko puta navedeno ja bih željela ovdje istaknuti ovdje nekoliko važnih makroekonomskih pokazatelja koji zapravo definiraju makroekonomsko okruženje u Hrvatskoj u 2009., a naravno koji su i determinirali odnosno imali utjecaj na sam proračun, odnosno na njegovo izvršenje. Dakle, financijska kriza dovela je do pada bruto domaćeg proizvoda od 5,8% što predstavlja usporavanje od 8,2%-tna boda u usporedbi sa 2008. godinom. Kada govorimo o bruto domaćem proizvodu po glavi stanovnika onda je važno istaknuti da je on smanjen sa 10 tisuća 700 eura u 2008. godini na 10 tisuća 200 eura u 2009. godini da se bilježi pad od 4,2%. Također i svi ostali osnovni makroekonomski pokazatelji bilježe svoje smanjenje u odnosu na 2008. godinu. Tako je industrijska proizvodnja smanjena 9,2%, trgovina na malo bilježi smanjenje od 15,3%, a broj noćenja turista koji je u 2009. godini iznosio 56,3 milijuna, zabilježio je međugodišnji pad od 1,4%. Dakle, ovako nepovoljna ekonomska kretanja naravno odrazile su se i na proračunske prihode u 2009. godini pa je tijekom protekle godine proračun mijenjan i nadopunjavanju ukupno tri puta. Isto tako važno je naglasiti da su se u cilju uravnoteženja proračuna protekle godine donijele odluke i zakoni kojima su se smanjili rashodi, odnosno kojima su se povećavali prihodi. Tako su se kroz dva rebalansa smanjili proračunski rashodi za 6,5 milijardi kuna dok je treći rebalans bio usmjeren na povećanje proračunskih prihoda, prije svega kroz povećanje PDV-a sa 22 na 23% te uvođenjem posebnog poreza na plaće, mirovine i druge primitke koji je već i u samom trenutku donošenja bio vremenski ograničen, a dio kojega će se za nešto više od mjesec dana i ukinuti. Do izmjena je došlo isto tako i u neporeznim prihodima, uvođenjem naknade za pružanje usluga pokratnih elektroničkih komunikacija. Ukupni prihodi proračuna su tako ostvareni na razini od 99,4% godišnjeg plana u iznosu od 110,6 milijardi kuna, te su u odnosu na 2008. godinu zabilježili međugodišnji pad od 4,8%. Od ukupnih prihoda 99,7% otpada na prihode poslovanja koji su ostvareni u iznosu od 10,3 milijarde kuna pri čemu dakle najznačajnija stavka prihoda poslovanja predstavljaju porezni prihodi s udjelom od 55%. Ukupni rashodi planirani su na razini od 120,5 milijardi kuna a izvršeni su u iznosu od 120,2 milijarde kuna što je 1,6 milijardi više nego u 2008. godini. Navedeno povećanje je najvećim dijelom rezultat povećanjem naknada građanima i kućanstvima na temelju osiguranja, dakle mirovina, naknada za nezaposlene, aktivne politike zapošljavanja, te zdravstvene skrbi. Uštede koje su protekle godine provedene u svim ministarstvima prije svega su usmjerene na navedene rashode, odnosno prema održanju životnog standarda najugroženijim skupinama stanovništva. Pa bih ovdje i navela da su naknade građanima i kućanstvima predstavljale najveću stavku rashoda koja je izvršena u iznosu od 64 milijarde kuna, a u odnosu na 2008. godinu je povećano za gotovo 4 milijarde kuna. A ova stavka obuhvaća socijalne naknade, izdvajanje za mirovine i drugo. Izdvajanja za mirovine u 2009. godini povećana su za 1,6 milijardi kuna, a tijekom 2009. godine povećana su i izdvajanja za prava i socijalne skrbi, nadalje programe skrbi za djecu, mladež i osobe sa invaliditetom u odnosu na izvršenje 2008. godine. Dakle, u doba ekonomske krize upravo su ove skupine stanovništva najosjetljivije i važno je tu istaknuti da su se zbog toga proračunska izdvajanja namijenjena njima veća za 8,1% u odnosu na proteklu godinu. Isto tako važno je naglasiti da se i u odnosu na 2008. godinu za 14,7% povećana sredstava i za porodiljne naknade, dječji doplatak i naknade za nezaposlene gdje je ukupno izdvojeno za ove namjene 5,2 milijarde kuna. Na kraju želim reći zapravo da je i u ovom dokumentu razvidno da bez obzira na ekonomsku krizu i bez obzira na poteškoće oko punjenja samog proračuna, Vlada je učinila sve da zaštiti najranjivije, odnosno najosjetljivije skupine stanovništva i da za njih osigura ali i poveća izdvajanja iz proračuna u 2009. godini. Upravo zato podržavam ovo izvršenje proračuna. Hvala.
Hvala lijepo, kolegice. Davor Huška, kolega zastupnik, sljedeći se prijavio za pojedinačnu raspravu. Izvolite, kolege.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Štovane kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, gospođo glavna državna rizničarko. Evo nekoliko mojih promišljanja vezano za ovo izvješće koje je pred nama, Prijedlog godišnjeg izvješća o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu iz kojeg je jasno svima ovdje da je za nama jedna izuzetno teška gospodarska, financijska pa samim tim i proračunska godina. Znamo da je veće dio godine bilo gotovo nemoguće prognozirati daleko unaprijed ekonomska i gospodarska kretanja pa tako i punjenje i pražnjenje proračuna. Zato a kako bi se uskladio proračun sa svim tim uglavnom negativnim gospodarskim trendovima Vlada je pomoću tri rebalansa tijekom 2009. godine provela intervenciju u državnom proračunu na način da su dva rebalansa proračuna bila usmjerena na smanjenje rashoda proračuna i to za 6,5 milijardi kuna, a da je treći rebalans u 2009. godini rezultirao povećanjem prihoda proračuna, ponajprije kroz povećanje stope poreza na dodanu vrijednost 22 na 23% i uvođenjem vremenski ograničenog poreza na plaće, mirovine i druge primitke. Dobro je da su ukupni prihodi i ukupni rashodi precizno planirani, posebice trećim rebalansom jer bi značajnije odstupanje od plana imalo daljnje posljedice na nekontrolirani nesrazmjer i rast deficita, a prema ovom izvješću je vidljivo da je uz sve probleme punjenje i pražnjenje proračuna i dalje pod kontrolom Ministarstva financija, iako su neke kolege iz redova oporbe prognozirali upravo suprotno. Ukupni rashodi državnog proračuna za 2009. godinu planirani su na razini 120,5 milijardi kuna, a izvršeni u iznosu 120,2 milijarde kuna što je za 1,6 milijardu kuna više od prethodne godine. Do navedenog povećanja došlo je prvenstveno zbog povećanja naknada građanima i kućanstvima na temelju osiguranja sredstava za mirovine, naknada za nezaposlene, aktivne politike zapošljavanja te zdravstvene skrbi, ali i povećanja financijskih rashoda zbog veće cijene kapitala na financijskim tržištima. Ukupni manjak konsolidirane opće države u 2009. godini ostvaren je u iznosu 10,7 milijardi kuna ili na razini od 3,2 bruto domaćeg proizvoda što je za, ja ću reći samo, 0,3 postotna boda više u odnosu na planirani manjak. Glavnina manjka od 2,9% bruto domaćeg proizvoda zabilježena je na razini državnog proračuna, dok je na razini jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ostvareno 0,3% bruto domaćeg proizvoda, a kod izvanproračunskih korisnika 0,005 BDP-a. Deficit od 3,2% daleko je ispod prosjeka Europske unije koja bilježi prosjek u 2009. godini od 6,6%, a neke zemlje članice, primjerice Irska, preko 14% deficita u 2009. godini. Komentirali su ovdje kolege i jamstva koja nisu u deficitu, npr. jamstva za brodogradnju. Treba reći da su kamate uključene u ovaj deficit, a ako se pribroje i glavnice po jamstvima deficit bi bio 4%. Na kraju želim prokomentirati kratko i izlaganje kolege Marića u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice gdje je bilo ugodno poslušati upravo njegovo izlaganje vezano za impresije francuskih parlamentaraca, naravno i naših članova Odbora za financije i proračun koji su nazočili u francuskom parlamentu raspravi o Hrvatskoj i moram priznati da me pomalo čude njihovi stavovi. Francuski parlamentarac o ponašanju komercijalnih banaka u Hrvatskoj u ovim kriznim vremenima jer to su većinom europske ugledne banke tj. njihove banke … [[Govornik se ne razumije.]] podružnice čije ponašanje ne bi smjelo toliko odstupati od matičnih banaka u Europi. Na kraju želim reći da u cijelosti prihvaćam Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu i da je odlično da po prvi put uz njega imamo i Godišnji izvještaj o izvršenju odnosno Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja što daje jednu kompetentnost, zakonitost materijalima koje smo dobili od Ministarstva financija i Vlade Republike Hrvatske. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Imamo prijavljenu repliku. Uvaženi kolega zastupnik Marić. Izvolite, kolega.
Kolega Huška, naravno da su financijske institucije pa i banke jedan od najvažnijih segmenata cijele gospodarske aktivnosti, ali one su isto tako, pokazala je povijest ekonomska, vrlo često najneodgovorniji, najbahatiji i najpohlepniji segment cijele gospodarske djelatnosti. Oni su prouzročili mnoge crne dane, crni ponedjeljak 19. listopada 1987., crni utorak 29. listopada 1929. kad su sve burze pale. Crna srijeda pripada Velikoj Britaniji 9.9.1992. kad je morala funta napustiti mehanizam deviznih tečajeva. Crni četvrtak isto tako je 24. listopada '29. prvi dan kad su počele padati sve burze. Ali najnovije ponašanje financijskih institucija i banaka ne proizvode više crne dane, oni proizvode crne godine i nastale su crne godine. 2009. je crna godina, a bojim se da će biti još pokoja. Ali unatoč tomu nijedna uprava banke, i u Hrvatskoj posebno, nije se odrekla ni svojih visokih plaća. Danas možete pročitati u Jutarnjem listu gdje se u stotinama tisuća naknada mjesečno isplaćuje upravama banaka, nisu se odrekli bonusa, privilegija, mondenih društvenih druženja po jedrilicama, skijalištima, na utrkama Formule 1 i slično. A onda nije ni čudo da u ekonomskom svijetu te bankare čak kolokvijalno zovu banksteri.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, kolega Huška.
Zahvaljujem. Kolega, stvarno jedno crno izlaganje, ali vjerujemo u nekakve svjetlije dane i ja mogu reći da vjerujem da su banke kratkoročno profitirale u ovim kriznim trenucima, dugoročno mislim da nisu baš napravile najbolji posao. A kad govorite o odricanjima nekakvih primanja njihovih evo imam i tu jedno krasno iskustvo, radio sam jedno vrijeme u banci. Kad sam počeo radit u toj podružnici bio sam 55. zaposlenik. Tijekom godina u prvom, drugom, trećem krugu banke smanjuju broj zaposlenih, odnosno i ta podružnica smanjuje broj zaposlenih i ta banka se doslovce odrekla 30 zaposlenih. Danas ih ima nešto više od 20. Rade isti, odnosno veći obim poslova. Naravno profit je daleko veći. Evo kad govorimo o odricanju možda se bankari, članovi uprava nisu odrekli svojih naknada, ali su se odrekli, odrekli su se zaposlenika a sadašnji zaposlenici jako dobro znamo u kakvim uvjetima rade.
Hvala lijepo. Idemo dalje sa raspravom. Kolega Branko Bačić, sljedeći prijavljen. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, ... [[Govornik se ne razumije.]] uvažene kolegice i kolege. Pa evo ja ću u nekoliko riječi osvrnuti se na Izvješće o izvršenju godišnjeg proračuna za 2009. godinu koji je proračun obilježen smanjenjem gospodarske aktivnosti i nepovoljnim ekonomskim pokazateljima i uvjetima u kojima je prošla i protekla 2009. godina, ne samo u Hrvatskoj, nego i u svijetu, a koja je izazvana kao što smo to puno puta i čuli i rekli velikom najprije financijskom onda i gospodarskom krizom u svijetu koja se krajem 2008. i početkom 2009. godine prelila u Hrvatsku. Jasno da uslijed takvih nepovoljnih ekonomskih pokazatelja, uslijed smanjenja gospodarskih aktivnosti došlo je do smanjenja sredstava u državnom proračunu. I stoga je hrvatska Vlada bila primorana prošle 2009. godine tri puta rebalansirati proračun i kao što je to i kolega državni tajnik rekao u odnosu na plan proračuna koji je donesen krajem 2008. godine ukupno su smanjeni prihodi za negdje oko 7 milijardi kuna, da bi trećim rebalansom proračuna, odnosno drugim rebalansom proračuna u srpnju su povećani prihodi za negdje oko 2 milijarde kuna i da je do tog povećanja došlo uslijed promjena u poreznom sustavu u Republici Hrvatskoj. Kada je gospođa Zgrebec u svom izlaganju u ime kluba SDP-a govorila dakle o tom trenutku, dakle kada smo donosili rebalans i kada je kao posljedica tog rebalansa došlo, odnosno kada je došlo do povećanja određenih poreza u Republici Hrvatskoj rekla je da malo koja Vlada u svijetu, pa i u Europi u tim trenucima poseže za većim porezima. Jer to na ionako smanjenu potrošnju koja je do tada bila dodatno još utječe i na smanjenje potrošnje, pa da se i SDP nije slagao, dakle sa uvođenjem novih poreza. Ja bih samo evo podsjetio, nisam tada htio ispraviti netočan navod, ali bih htio podsjetiti gospođu Zgrebec da je upravo u to vrijeme i klub SDP-a i pojedini ekonomski stručnjaci u SDP-u su predlagali također uvođenje novih poreza. Dakle, poreza na kapitalnu dobit, povećanje poreza čak i na kamate, porez na imovinu itd. itd. Tako dakle da nije točno da i vi u to vrijeme niste predlagali određene promjene u poreznom sustavu. I ja mislim dakle da su postojale dvije mogućnosti. Dakle, ili dalje smanjivati rashode u državnom proračunu ili povećati prihode s aspekta, dakle i sa mogućnošću povećanja određenih poreza. Ja držim danas gledajući sa jednim odmakom od te 2009. godine da je Vlada ispravno postupila tada uvodeći porez, jer je sačuvala makroekonomsku stabilnost u državi i jer je uredila javne financije. A ono što je ne manje važno omogućeno je dakle da se i mirovine i plaće svih zaposlenih u javnom sektoru uredno gotovo u dan isplaćuju, a da pri tome nije došlo do smanjenja niti od bilo kojih socijalnih prava u 2009. godini, da nije došlo do smanjenja plaća zaposlenicima u javnom sektoru i da nije došlo do smanjenja mirovina. No, ono što još želim reći i nije točno dakle da niti jedna Vlada u Europi ili u svijetu u tim vremenima nije posizala za izmjenama poreza i povećanjem poreza. Čak i neke države u našem okruženju su u to vrijeme također koji su bili u sličnoj situaciji povećali poreze, pa primjerice evo i nama susjedna država Republika Slovenija. No, ono što je tim rebalansima učinjeno, dakle postignuta je makroekonomska stabilnost s jedne strane. Ali s druge strane postignut je cilj da Hrvatska dakle uredi svoje javne financije, da nije došlo do povećanja deficita državnog proračuna ili nije došlo do značajnijeg povećanja deficita državnog proračuna što ukazuje, dakle da je Vlada tada potpuno ispravno postupila. Da ne govorim, dakle da i krizni porez koji je uveden sa ciljem da omogući raspodjelu sredstava na način da onim građanima imućnijeg i boljeg imovinskog stanja uzme više kako bi preraspodijelila onima koji imaju manje i time jasno zadržala to ustavno načelo socijalne jednakosti i pravednosti. No, o tome govorim i o tome sam već puno puta rekla i Ustavni sud je dao svoj pravorijek kada je rekao, dakle da je uvođenje kriznog poreza bilo legitiman cilj hrvatske Vlade da očuva s jedne strane makro ekonomsku stabilnost u državi, a da s druge strane dakle omogući, dakle da se normalno isplaćuju i plaće zaposlenicima i mirovine koje su u to vrijeme kada je donesen treći rebalans državnog proračuna dakle bile ugrožene. To je dakle s jedne strane. A s druge strane tim rebalansima, tri rebalansa državnog proračuna omogućeno je da se Hrvatska pozicionira na svjetskom tržištu, na europskom tržištu kao država uređenih javnih financija. O tome je već i gospodin državni tajnik u nekoliko navrata govorio, dakle da je to pokazano i kroz plasiranje obveznica na svjetskom tržištu. Dakle, da svijet vjeruje Hrvatskoj, da je Hrvatska sposobna sama uređivati svoje financije, a što vjerujem da se slažete sa mnom da nije slučaj u državama koje su danas članice Europske unije i koje prolaze kud i kamo veću krizu nego Republika Hrvatska i koji su sa svojim financijama u kud i kamo težoj situaciji. Stoga mi je bilo drago čuti kolegu Marića kada je u svom uvodnom dijelu u ime kluba govorio svoja saznanja i sve ono što je čuo u francuskom Parlamentu kada je francuski parlamentarni Odbor za financije i proračun, odnosno njegov predsjednik govorio pohvalno o svim mjerama hrvatske Vlade, o financijama u Republici Hrvatskoj, o stanju proračuna u Republici Hrvatskoj i na taj način je potvrdio sve ono što ja sad želim reći a i sve ono što mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice u tom smislu želimo istaknuti. No, sve to zajedno omogućilo je da hrvatska Vlada danas može izaći sa programom gospodarskog razvitka, sa programom gospodarskog oporavka i da je kroz te mjere gospodarskog oporavka su praktično ukinute stope kriznog poreza prije nego što su one samim donošenjem kriznog poreza bile utvrđene, a to je dakle 31. prosinca 2009. godine. Dakle kroz rebalans državnog proračuna, kroz sve ono što je rađeno u prošloj godini, kroz sve one mjere koje su u međuvremenu donesene od strane hrvatske Vlade, omogućeno je dakle da se i krizni porez koji je izazvao značajne podjele u hrvatskoj javnosti, prva stopa ukida 1. srpnja, a druga stopa ona viša stopa od 4% ukida se dakle 1. studenog. I jasno dakle da nizom mjera koje će se već u ovoj godini provesti, a koje čine sastavni dio programa gospodarskog oporavka, jasno da će već svi hrvatski zaposlenici, svi hrvatski građani osjetiti na određeni način bonitete koji proizlaze iz samog gospodarskog programa, da ne kažem da će dakle do kraja godine primjerice hrvatski radnici, hrvatski zaposlenici koji imaju prosječnu plaću od 4 tisuće kuna, samo tim mjerama već imati povećanje plaća po 170 kuna, u jednom dijelu dakle zbog smanjenja one prve stope poreza na dohodak, a u drugom dijelu zbog privremenog ukidanja poreza, dakle ovog kriznog poreza. I nizom drugih dakle mjera možemo iščitati dakle da je, da su svi oni koraci koji su poduzeti tijekom 2009. godine omogućile su i ovi program mjera, a i s druge strane što je ne manje važno, dapače važnije, dakle da su stabilizirane javne financije i da niti plaće, niti mirovine u 2009. godini, a niti sva ona druga socijalna prava koja se vezuju uz državni proračun, i koja se financiraju iz državnog proračuna nisu bila ne ukinuta, nego nisu bila i smanjena. Stoga jasno dakle da podržavam ovakvo izvješće o izvršenju državnog proračuna za 2009. godinu. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Najprije kolegica Zgrebec. Izvolite kolegice.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću, da SDP je predlagao drugačiji raspored poreznog tereta građanima. Ono što je naš sada najveći problem u proračunskim prihodima koji se odnose na porez su upravo ti porezi koji su na potrošnju i na dohodak zaposlenih i umirovljenika u ovih godinu dana zadnjih dakle kroz ovaj posebni porez na dohodak. Oni smanjuju kupovnu moć u doba kad imate pad proizvodnje i smanjujete kupovnu moć, vi zapravo ništa niste učinili. Jest, neke države su uvele i veću stopu PDV-a, uvele su i taj dodatni porez, pa su ga nakon 2 mjeseca ukinule, jer su vidjeli da to nema efekta. Mi uporno kažemo neka ide, makar vidimo da to nema efekata. Znate, problem je u poreznom sustavu Hrvatske zato što ona ima drugačiju strukturu poreznih prihoda od čitavog svog okruženja. Naši su dominantni porezi, porezi na osobnu potrošnju, dakle PDV, trošarine. Na visokoj razini cijene, bruto cijene rada koja je jako visoka za naše gospodarstvo, ali je niska u neto primanjima i to je problem kad se oporezuje dodatno. Mi imamo ispodprosječno oporezivanje dobiti od imovine, mi nemamo uopće poreze, ili vrlo simbolično poreza i to samo u prometu od imovine. Mi ne oporezujemo. Imamo nekakvu i paraporez, tzv. komunalnu naknadu koja je ostala iz socijalizma i to 20 godina ništa ne radimo. Mi nemamo ili imamo ispodprosječnu zastupljenost ostalih poreza. Dok druge države smanjuju poreze na potrošnju da bi stimulirale potrošnju svojih građana, mi u masi povećavamo a ne obuhvaćamo neke druge porezne prihode, dakle od imovine, od kapitala, od prihoda od onog kapitala koji nije, od one imovine koja nije u funkciji itd. Da, ja sam rekla mi jesmo predlagali, ali nove poreze a ne koji već ionako su previše guše i budžet građana, ali i troškovi … [[Ne razumije se.]]
Hvala. Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ma vidite gospođo Zgrebec, ja sam htio reći dakle da nije točno ono što ste vi u uvodu rekli, kada ste govorili u ime kluba, a to je dakle da niti jedna vlada, i da nije dobro, i da nije, točno ste tako rekli, dakle da nije dobro u tim vremenima smanjene potrošnje uvoditi nikakve nove poreze koji će dalje doprinijeti smanjenoj potrošnji, a time onda i direktno manjem iznosu sredstava u državnom proračunu, nego da je točno da ste i vi predlagali određen poreze na ono čime se mi tada nismo složili. Tada u 2009. godini, što kvantum tih sredstava, koja ste vi predlagali apsolutno nisu bila dovoljna da bi zadovoljili potrebe državnog proračuna u dijelu koji se odnosi na plaće, u dijelu koji se odnosi na mirovine i sva ona sredstva u državnom proračunu koja su već unaprijed zadana i raspoređena krajnjim korisnicima državnog proračuna. Prema tome, zbog toga ti, te vrste poreza koje ste vi predlagali ne bi bili mogli ispuniti kratkoročne mjere koje su ispunjene uvođenjem kriznog poreza, i koje su ispunjene izmjenom poreza na dodanu vrijednost, jer su upravo ti prihodi vrlo se brzo vrate u državni proračun i njihov iznos omogućava uredno servisiranje svih onih potreba koje proizlaze iz svih onih korisnika koji su oslonjeni na državni proračun. I druga stvar, dakle o mnogim porezima koje ste vi maloprije spomenuli, hrvatska Vlada nije rekla da ih kroz jedan duži period neće promišljati i mislim da su određeni porezi i izmjene u poreznom sustavu se već sada vezuju uz program gospodarskog oporavka, prema tome postoje i o tome ministar financija već nekoliko puta govorio, mogućnosti da se zadire u drugačiji tretman poreza na imovinu, ali da u ovom trenutku dakle kad je trebalo promptno i brzo reagirati mjere koje ste predlagali, a to je uvođenje novih poreza koje je SDP predlagao nije bio dovoljan i siguran jamac da će državni proračun moći normalno biti izvršen do kraja 2009. godine.
Hvala. Druga replika, kolega Marić. Izvolite.
Kolega Bačić, moram se osvrnuti na, još jedanput na događanja u francuskom parlamentu kad je posebni izvjestitelj potpredsjednik odbora njihovog za financije i državni proračun pohvalio i kazao u posebnom izvješću o stanju ekonomskoj u Hrvatskoj da je jedini ozbiljni paket mjera donijela Vlada od '90. do danas ekonomskih mjera otkada je predsjednica Kosor predsjednica Vlade. Da je to najozbiljniji paket mjera. Ali isto tako ukazali su i na još, posebno je meni bilo zadovoljstvo čuti to jer su rekli problemi koji vas koče upravo su oni koje, o kojima vi govorite u Saboru često, da su poslodavci zlouporabili krizu i da su otpustili više ljudi nego što je trebalo 3,7% je porast stope nezaposlenosti, a maksimalna … [[Ne razumije se.]] u zakonu i ekonomskim zakonitostima je mogla iznositi 2,9. Skoro 1% je posljedica zlouporaba. I isto tako da se banke ne ponašaju u Hrvatskoj u smjeru i u cilju ekonomskog razvitka i probitka, nego da imaju nisku kreditnu aktivnost i visoke kamatne stope kako aktivne tako i pasivne. A u njihovim prihodima, evo danas možemo ovdje čitati da je 90 tisuća kuna neto mjesečni prihod, to nije točno. Ako se godišnji neto prihod evo ovog gospodina ovdje podijeli sa 12 onda on iznosi 400 tisuća kuna neto. I u Hrvatskoj kao što se pijevci ponašaju i misle da sunce izlazi zbog njihovog kukurijevanja, tako u Hrvatskoj bankari misle da i gospodarska aktivnost i država treba postojati samo zbog banaka i zbog njih. Hvala.
Hvala kolega Marić. Odgovor na repliku kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa slažem se kolega Marić sa svime onime što ste uvodno i u ime Kluba rekli a i onime što ste sada nadopunili poglavito u dijelu u kojem u ste govorili o participiranju odnosno sudjelovanju bankarskog sustava odnosno poslovnih banaka u nadilaženju krize koja je u Republici Hrvatskoj. A posebno moram reći da sam sada poslušao onaj dio u kojemu ste govorili o svemu onome što je predsjednik i vaš kolega predsjednik Odbora za financije, proračun Francuskog parlamenta govorio o mjerama Hrvatske vlade i slažem se da je on ustvari potvrdio ono što je Međunarodni monetarni fond i Hrvatska narodna banka i Svjetska banka i sve relevantne financijske institucije rekle kade je u pitanju program gospodarskog oporavka kojega je sačinila Vlada Republike Hrvatske. A da tome nije tako, vjerojatno ne bi ni ova posljednja vanjskopolitička turneja predsjednice Vlade bila ovako uspješna da je praktično u svim prijestolnicama Europe, pa i jučer u Washingtonu dobila pohvale za taj program koji je osmišljen na nivou Hrvatske vlade i za čiju je provedbu ona sama preuzela osobnu odgovornost.
Hvala lijepo. Dalje slijedi raspravu uvažena kolegica Marija Lugarić. Izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Moram priznati mene uvijek žaloste ovakve rasprave o izvršenju državnoga proračuna koje tako ne uzmu baš pozornost i koje mi se čini da bi trebale kod zastupnika i zastupnica u Hrvatskom saboru, kolegice i kolege, uz donošenje Zakona i na neki način kontrolu njihove provedbe jedna od važnih zadaća koje imamo kao zastupnici je donošenje državnog proračuna kao i kontrola samog trošenja novca iz državnog proračuna i je li ono što smo izglasali u državnom proračunu upravo potrošeno na način na koji je bilo mišljeno i namjere za koje je bilo planirano. U raspravi želim kratko reći zapravo o tri stvari. Prvo ja mislim da imamo kao zastupnici i kao Sabor jedan gotovo supstencijalni problem sa Zakonom o proračunu odnosno konkretno njegovom odredbom koja kazuje da unatoč tome što po našem Ustavu je Hrvatski sabor taj koji donosi državni proračun Vlada svojim odlukama može donijeti odluku o preraspodjeli proračuna. Da se te odluke Vlade o preraspodjeli proračuna zadržavaju unutar razdjela, još bi čovjek rekao, dobro neka, ne može se baš sve isplanirati, posebno ne na ovu razinu na koju mi planiramo svoj proračun. Međutim, Vlada si daje za pravo pomicati sredstva i među razdjelima. Nama Ministarstvo, izglasamo x milijuna kuna, na kraju godine u izvršenju on ima x plus 10 jer mu je Vlada u rebalansu dodala deset ili uzela pet ili radila takve stvari. Stoga ja kolegice i kolege predlažem obzirom da je proračun kojega mi izglasamo je onako prilično fluidan dokument i zapravo Vlada s njim može raditi što hoće, da iskoristimo sada naprosto promjenu Ustava i da kažemo da Vlada donosi proračun, kada i ovako i onako s tim proračunom radi što hoće, izglasali mi ili ne izglasali mi, ovakav ili onakav. Naprosto radi s njim što hoće. Tako da u tom kontekstu svaka rasprava o izvršenju tog proračuna je pomalo i besmislena. Jer s jedne strane velim ispretumba sve ono što smo mi izglasali, a s druge strane tim odlukama o preraspodjeli se na kraju godine se sve narihta da tako kažem da ti indeksi budu dobri i da to sve izgleda jako dobro nama u izvršenju u smislu ove indeksacije. Nama je Ministarstvo obrazovanja i znanosti, ne za ovu 2009. o kojoj pričamo, nego recimo za 2008. imalo 4 preraspodjele u 12. mjesecu da bi naštimalo sve brojke, i uredno se naštimavaju brojke i uopće ne znam zašto smo Vladi dozvolili tu ovlast da zapravo mijenja odluke Hrvatskoga sabora. Druga stvar o kojoj želim govoriti tu bih molila odgovor gospodina državnog tajnika je vezan uz izvještaj o korištenju proračunske zalihe. Po Zakonu o proračunu proračunska zaliha se koristi za nepredviđene izdatke koji nisu mogli biti planirani, za koje se zna, koji nikada se prije nisu pojavili, odnosno za elementarne nepogode, katastrofe i slične stvari. Kolegice i kolege, jeste li vi pogledali izvještaj o korištenju proračunske zalihe? Gospodine državni tajniče ja vas molim da nam kažete koji su kriteriji za korištenje proračunske zalihe. Primjerice, jedan sportski događaj za koji se godinu i pol dana znalo da će biti, da će se dogoditi, milijun i 500 tisuća kuna iz proračunske zalihe. Nemojte mi reći da nešto za što postoji promotivna kampanja godinu i pol dana da je nepredviđeni trošak. Nepredviđeni događaj. To je jedan da tako kažem jedan tip ljudi koji su korisnici sredstava proračunske zalihe. Drugi tip su općine. Jedinice lokalne samouprave, općina ova, općina ona. I to molim vas koje obrazloženje, realizacija započetih projekata i tekuće poslovanje. Za financiranje nepredviđenih rashoda i molim vas što je ovo osiguranje neophodnih funkcija iz njenog djelokruga. Oprostite, ako općina ne može financirati neophodne funkcije iz djelokruga ne treba biti općina. Ili ne znam dakle, to je gotovo trećina korištenja sredstva proračunske zalihe i treći tip su neke udruge, neke manjinske zajednice, imaju tu privilegiju da se ne moraju javljati na javne natječaje kao neke druge. Oprostite ne možete mi reći da nevladina udruga dobi gotovo milijun kuna sredstava iz proračunske zalihe za redovno poslovanje a ostalih 100 tisuća udruga u Republici Hrvatskoj to ne dobije, zašto je to ova dobila, druge nisu, redovno poslovanje, ne projektno. Ili ne znam manjinska zajednica. Oprostite financiranje zajednica nacionalnih manjina zna se kako funkcionira i zna se kako piše u proračunu i tako treba biti transparentno napravljeno. DA netko zločesti hoće tumačiti Izvještaj o korištenju proračunske zalihe bi rekao pa da to Vlada kako po prigodi dođe kupuje naklonost ove ili one grupacije. Naprosto, proračunska zaliha za to ne može služiti ja vas molim koji su to kriteriji da ovim pogotovo općinama i nekim nevladinim udrugama za redovno poslovanje, ne projektno, dajemo sredstva iz proračunske zalihe, za koje, po zakonu o proračunu moraju se koristiti za nepredviđene ili za elementarne nepogode. Još jedan primjer. Nastup Hrvatskih sportaša na Zimskim olimpijskim igrama 4 milijuna kuna. To doista država treba financirati. Naši sportaši tamo trebaju biti ali nemojte mi reći da nastup hrvatskih sportaša na Olimpijskim igrama ne predviđeni rashod, nepredviđena aktivnost nismo znali da će ići na olimpijadu i da se olimpijada održava. A uredno ta stavka financiranje sudjelovanja hrvatskih sportaša na olimpijskim igrama postoji u samom proračunu u razdjelu Ministarstva obrazovanja. Tamo u nekom rebalansu skidamo onda posebnom odlukom Vlade dobijaju to iz proračunske zalihe. Pa ako to treba i treba im dati novce, ajmo odmah staviti u proračun da se zna da se zapravo ne ovisi o milosti ili nemilosti Vlade pa onda tko zna uz koji račun će se novci dobiti ili se neće dobiti. Stoga vas molim zaista odgovor o tim kriterijima. I treće o čemu želim govoriti je izvršenje proračuna Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta čini mi se da se može govoriti o izvršenju proračuna u mnogim drugim takvim ministarstvima. Jedina stavka, jedini konto na koji se proračun prebacio sa indeksom 130 su vam kamate zaprimljene zajmove od banaka i ostalih financijskih institucija izvan javnog sektora. Što to znači? To znači da smo potpisali neke kredite a da nismo imali projekte na koje bi te novce iz kredita mogli potrošiti. Onda plaćamo penale za ne povučene kredite. Oprostite, u recesijskoj godini za to nemamo dovoljno luksuza da radimo i to se poveća za 30%. Mislim red veličina vam je 68 milijuna, dakle ne govorimo o 100 ili 200 ili 500 tisuća kuna. Zato što nismo napravili projekte pa plaćamo penale na ne povučena sredstva kredita 12 milijuna od u bankama u recesijskoj godini gdje se sve štedi. Imate i kontra primjera. Jedini korisnik unutar toga razdjela obrazovanja i znanosti koji je potrošio 45% od onoga što mu je bilo namijenjeno i planirano. Dakle podbacio je da tako kažem je Agencija za strukovno obrazovanje. A to je nešto gdje ne da je trebao biti 45 nego 145 ne samo vezano uz zakonodavstvo koje smo donijeli, već i za sve ono što se radi na izradi kvalifikacijskog okvira ili barem se priča da se radi, ali očito da se priča, a ne radi. Dakle u smislu osposobljavanja mladih ljudi. Strahotno je kolegice i kolege kada pogledate izvršenje proračuna za europske projekte iz europskih fondova u ovom dijelu obrazovanja i znanosti. Ili nemamo projekte ili nemamo novce s kojima bi sufinancirali ili naprosto ne znamo što da radimo. Imamo europske novce koje naprosto ne iskorištavamo. To tu u izvršenju piše i nikome ništa. U ovom konkretnom slučaju se dogodilo. ... [[Govornik se ne razumije.]] je ministar onako jednostranom odlukom rekao više to ne radimo iako je već godinu i pol dana bio da tako kažem u obrtaju. Ovaj dokument izvršenja proračuna je zgodan i zbog toga što se vidi kako zapravo neki projekti za koje smo govorili da su nam prioritetni kakav im je zapravo i stvarni tretman. Usavršavanje nastavnika, razvoj strukovnog obrazovanja, onda recimo razvoj odgojno obrazovnog sustav sve ono ... priča. To je na indeksima 40, 50, 60 ništa se nije radilo. A ponavljam u kriznoj situaciji jedina stvar koja nas može izvući dakle osim ovih mjera da zapravo sustav profunkcionira dugoročno gledano je ulaganje u obrazovanje i razvoj obrazovnog sustava, nuđenje ljudima više kvalifikacija. Mi samo da to ne radimo već zbog nesposobnosti ljudi koji upravljaju u sustavu plaćamo penale na ugovorene novce koje nismo sposobni dići sa ceste. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Kolege Linića nema. Prema tome, iscrpili smo sve prijave za raspravu. Zaključeno se javio državni tajnik kolega Zdravko Marić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo na kraju rasprave o izvršenju proračuna za 2009. dozvolite samo nekoliko opaski. Dakle, veći dio rasprave je bio više ja bih rekao fokusiran općenitije naravi za samo izvršenje proračuna. Dosta smo čuli i o međunarodnim iskustvima, a i na neki način i pogledu ovoga prije svega Francuske i pojedinih njenih čimbenika, prije svega parlamenta u ono što se događa u fiskusu, odnosno što se događa u fiskalnoj politici Republike Hrvatske. Dozvolite mi evo sada na kraju smo imali od uvažene zastupnice Lugarić nekoliko konkretnih pitanja, pa da se na to onda referiram. Krenut ću sa preraspodjelama, dakle Zakonom o proračunu. Ono što je i Sabor izglasao i zapravo što je u biti i u nekakvoj velikoj mjeri ne odstupa odnosno u potpunosti je u skladu sa nekakvom međunarodnom praksom da se omogući i da mogućnost preraspodjele određenih sredstava. To je potvrđeno i prošle godine u drugoj polovici srpnja kada je Ustavni sud donio odluku kojom je potvrdio odnosno odbio na taj način prijedlog odnosno ocjenu ustavnosti za mogućnost preraspodjela u okviru izvršenja proračuna iz razloga upravo onoga kojeg smo mi stavili to u originalno u Zakon o proračunu, a ta je da se ipak da mogućnost jedne određene fleksibilnosti odnosno mogućnosti utjecaja u promjenjivim okolnostima. Mislim da je 2009. zaista pokazuje jednu više nego najbolji mogući primjer ovakve jedne konstatacije. Međutim, ono što je važno ono što ste i vi spomenuli dakle preraspodjele sredstava sa micanjem odnosno premještanje s jedne stavke na drugu stavke, međutim u Zakonu o proračunu vrlo jasno piše "Preraspodjele sredstava ne mogu ići na uštrb povećanja ukupne razine rashoda niti mogu i smiju djelovati na promjenu rezultata ukupnog proračuna". I to zapravo je u skladu kako sam rekao i malo prije sa međunarodnom praksom. Što se tiče proračunske zalihe, ja bih se isto tu nadovezao manje više na sličan odgovor što sam vam malo prije rekao. Vi ste naveli nekoliko primjera. Između ostalog ovo je jedna od najvećih stavki koja je u proračunskoj zalihi prošle godine bila izvršena a to je bilo za Zimske olimpijske igre. Naravno da smo znali da su Zimske olimpijske igre u Vancuveru i naravno da smo ih planirali u proračunu i to se vidi sa pozicije Hrvatskog olimpijskog odbora, ali u trenutku planiranja proračuna u tom trenutku nisu bili poznati svi parametri prije svega i ukupan broj hrvatskih olimpijaca koji će između ostalog tamo sudjelovati. A naravno da i ono što ste i sami rekli neki novonastali ili nepredviđene okolnosti mogu biti nekakvi dodatni troškovi ili određene stavke koje jednostavno u datom trenutku nije moguće planirati. Slične okolnosti se mogu zapravo na neki način obrazložiti kod ostalih stavki. ... [[Upadica se ne razumije.]] Molim. ... [[Upadica se ne razumije.]] To je sve što je planirano, dakle kod općina po istom principu praktički. Dakle, tu nisu nekakvi veliki iznosi kao što sami vidite. Dakle za određene projekte, za određene stvari na koje zapravo nisu bile dovoljno predviđena sredstva. ... [[Upadica se ne razumije.]] Natječaj isto ja vam ponavljam. Isto kao što ste rekli vezano za Olimpijski odbor, dakle za olimpijske igre. Dakle imate planirana sredstva, možete planirat ali dogodilo se nešto, u ovom slučaju možemo za Olimpijske igre reći sigurno pozitivno. Nepredviđeno je da se netko od dodatnih hrvatskih olimpijaca kvalificirao i plasirao zapravo tamo. I dozvolite mi samo na kraju da vam kažem još i za kamate. Dakle i uvodno sam rekao, kamate to ste vidjeli, da 500 milijuna kuna na razini ukupnog državnog proračuna financijski rashodi odnosno kamate rastu. Međutim, isto tako u članku 55. Zakona o proračunu isto tako piše da proračun se naravno izvršava u skladu s raspoloživim sredstvima i dospjelim obvezama. Otplate glavnice i kamata državnog duga i državnih jamstava mogu se izvršavati u iznosima iznad planiranih. Upravo je to, zapravo najbolje ocrtava ono što se događalo i prošle godine, dakle financijski rashodi odnosno kamate, prije svega kamate na dug odnosno rashod za dug iz proteklih razdoblja, nešto na što vi u datom trenutku ne možete utjecati što se na svjetskim i međunarodnim, a zapravo i domaćim financijskim tržištima dogodilo da su te kamate zapravo porasle i vi onda imate i sukladno proračunu mogućnost zapravo probijanja tih stavki iz razloga što jednostavno tu kamatu vam nitko neće niti otpisati niti oprostiti. I evo vidim da imate i ispravke netočnih navoda tako da u svakom slučaju ja na kraju se zahvalim još jedanput na raspravi. Ono što je na neki način i sukus ne samo ove zadnje rasprave i mojih odgovora, ono što smo čuli u raspravi i meni je drago da sam kod većine zastupnika, bez obzira podržavali ili ne podržavali izvršavanje proračuna, da ste primjetili da 2009. godina sigurno je bila jedna vrlo izazovna godina, prije svega u segmentu planiranja, ali još više u samom izvršavanju. Svi ste jako dobro apostrofirali i zatvorenost financijskih tržišta i u svijetu pa i doma, ali isto tako i prepoznali ste sve te napore i sve te mjere koje su poduzete. Naravno da to ovisno o ne samo nekakvim preferencijama i mišljenjima odnosno odnosima mogu biti karakterizirane kao popularne ili nepopularne, ali u konačnici mislim da opet treba, kada podvučemo crtu za 2009. godinu i kada se na neki način usporedimo ne samo sa drugim zemljama u okruženju nego i općenito kada pogledamo da uz sve one izazove koje smo imali mi smo taj proračun uspjeli zatvoriti i izvršiti. Nakon nekoliko godina fiskalne konsolidacije i smanjivanja proračunskog deficita prošle godine deficit je bio povećan na 3,2% sve skupa, dakle državni proračun 2,9. Ove godine izazovi se i dalje nastavljaju, niti jenjavaju niti je itko očekivao da će se to tako dogoditi. Dakle, u svakom slučaju ili na strani prihoda u smislu punjenja proračuna, a i na strani rashoda u smislu podmirenja svih obveza i izvršavanja rashoda. Evo, hvala lijepa.
Hvala državnom tajniku. Imamo dvije prijave ispravaka navoda. Najprije kolegica Sobol.
Netočna je izjava gospodina državnog tajnika vezano oko financiranja iz tekuće pričuve da se to radi o nepredviđenim troškovima pa i kad su u pitanju određene općine. Sve te općine imaju svoje prihode koje dobivaju iz državnog proračuna i ako stoji stavka da je Općina Velika dobila za financiranje infrastrukturnih i ostalih projekata na području Općine Miljoni 500 tisuća kuna, recimo između ostalih jedna od općina. Ili za financiranje nepredviđenih razvoja osiguranja, neophodnih funkcija iz njenog djelokruga i to se, molim vas, daje iz tekuće pričuve države. A sad ću iskoristit pa samo reći da između ostalog se iz tekuće pričuve dalo i u Sjedinjene Američke Države, u New York za potporu obnovi krova Župne crkve Sv. Rafaela. Ili da ne kažem da iz tekuće pričuve dobivale su i pojedine udruge da bi proslavile između ostalog Majčin dan. Molim vas, i sad reći da se tekuća pričuva koristila na način kako je to predviđeno zakonom.
Sigurno ako je predviđeno da Vlada rasporedi onda je to u skladu sa zakonom. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] A ako su se događale stvari kakve su se dogodile u nekim općinama, uzmite Općinu Zlatara gdje je gazda završio u Remetincu i ostavio 7 milijuna duga, 3,5 milijuna je proračun a tete u vrtiću nisu dobivali plaću i ovi su htjeli iskopčati plin da ne idu djeca u vrtić. Pa vas pitam jel bi tu intervenirali ili ne bi, a to je jedna od intervencija. Kolegice Lugarić, vi ste još.
Dakle, netočan je navod gospodina državnog tajnika da su ova sredstva u razdjelu Ministarstva obrazovanja i znanosti za kamate po kreditima rasle zbog promijenjenih uvjeta kreditiranja. To nisu one klasične kamate, to su penali za nepovučena kreditna sredstva ugovorena jer nismo projekte napravili. Ja sam o tome govorila, ne financijskom dijelu. Ja ne znam kako vi date svojim korisnicima proračuna pa i ministarstvima nekima dozvolu da sklapaju određene zajmove bez projekata i onda da plaćamo penale. Pa nemamo za to novaca, za plaćat penale za nepovučena sredstva. O tome se ovdje radi.
Hvala. Mislim, budete vi tu pojasnili. Normalno je da najprije dobijemo kredit, ali bankari su takvi, nema Zdravka, on je o tome govoril, onda tek možeš projekt kandidirati a novce povući dok se završi. U međuvremenu ti ubiraju ovu kamatu koju ste vi rekli, ali to treba demonizirati maksimalno i ja se slažem da na takvim pozicijama treba najmanje novaca trošiti jer je to cijena onoga što nemamo pa onda još na to i nešto izdvajamo i plaćamo. No evo, došli smo do kraja pod ovom točkom dnevnoga reda. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti. Danas i nećemo ići dalje jer evo rekli smo do 16 sati da ćemo raditi. Nastavit ćemo sutra sa Izvješćem o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2009. godinu, to je 10. točka dnevnog reda, uobičajeno u 9,30. A u 20 sati vas pozivam i još jedanput podsjećam da se nađemo u HNK-u na svečanosti. Hvala lijepo.
Prelazimo na Prijedlog godišnjeg izvješća o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog godišnjeg izvješća o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog godišnjeg izvješća je prihvaćen većinom glasova. 74 glasa za, ništa suzdržanih i 24 protiv. Sukladno članku 11. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Prvo, odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Hvala. Ova odluka o davanju suglasnosti je prihvaćena većinom glasova. 76 glasova za, 7 suzdržanih i 13 protiv. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ova odluka o davanju suglasnosti je prihvaćena većinom glasova. 73 glasa za, 5 suzdržanih i 20 protiv. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Državne agencije za ugradnju štednih uloga i sanaciju banaka za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ova odluka o davanju suglasnosti je prihvaćena većinom glasova. 75 glasa za, 3 suzdržanih i 19 protiv. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 74 za, 1 suzdržan i 22 protiv, dana suglasnost godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2009. godinu. I dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na godišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Odluka o davanju suglasnosti na ovo izvješće je prihvaćena većinom glasova. 76 za, ništa suzdržanih i 18 protiv. Dobro jutro dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa 18. sjednicom. I 1. točka dnevnog reda jutros je – - Izvješće o radu Pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2009. godinu Podnositeljica: Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova Pravobraniteljica je dostavila ovo izvješće temeljem članka 22. Zakona o ravnopravnosti spolova. Vlada je dostavila mišljenje. Materijale ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za ravnopravnost spolova i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Gospođa Gordana Lukač Koritnik, Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova. Izvolite.