Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja bih molio stanku od 5 minuta, ako je moguće 10 radi nemilih događaja koji su se dešavali ovih unatrag 7 dana u Kozari putevima, Kozari boka.
Dobro. Poslovnički najmanje mogu dati 10 minuta. Prema tome onda ćemo se u 9,45, onda ćemo se naći opet. Hvala. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9, 45 SATI]] Kolegice i kolege. Imamo malo tehničkih problema pa zato nam semafor neće ništa pokazivati ali evo bit će sve nadzirano i vremenski itd. Pa evo, ja bih zamolio onda uvaženog zastupnika Veljka Kajtazija da uzme riječ.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolegice i kolege. Imajući u vidu trenutnu situaciju i zabrinutost Romske zajednice a nastavno na događaje koji su se zbili u zagrebačkim Kozarim putevima osjetio sam potrebu da vam se svima obratim i vama i javnosti a posebno romskoj zajednici koju predstavljam. Romska zajednica se nakon ovih događaja osjetila ugroženo a posebno Romi u Kozarim putevima koji su se samo inicijativno organizirali da zaštite svoje domove od eventualnih ponovnih napada. Imajući u vidu da se tu očito radi o krajnjem nepovjerenju da institucije mogu odraditi svoj posao te krajnjoj manifestaciji osjećaj ugroženosti i nesigurnosti. Kao predstavnik Romske zajednice u Hrvatskom saboru, odlučio sam iskoristiti ovu priliku da pošaljem nekoliko poruka a posebno onu koja se svodi na to da osuđujem svaku vrstu nasilja prema i unutar Romske zajednice. Želim istaknuti kako su ova dva slučajeva još uvijek nerazjašnjena te ne možemo sa sigurnošću reći da su bili rasno motivirani ili ciljano usmjereni prema Romskoj zajednici. Isto tako ne možemo reći da to nije bio slučaj jer je sa druge strane sigurno kako se radi o incidentu u kojima su dvije Romske obitelji izgubili puno a mogli su i više od toga uključujući i svoje živote i živote svoje djece. Naime, u prvom incidentu koji se dogodio 18.travnja bačena je eksplozivna naprava u dvorište kuće u kojoj se nalazi Romska udruga i dječji vrtić. Nedugo nakon toga 21.travnja u neposrednoj blizini ove lokacije izgorjela je kuća mnogočlane romske obitelji u vjerojatno podmetnutom požaru. Ova dva događaja su odjeknula u romskoj zajednici baš kao bačena bomba 18.travnja. Moramo se prisjetiti kako ovo nisu prvi takvi događaji i da su Romi kolektivno traumatizirani, da te mjere, da je došlo do njihovog samo organiziranja kako bi zaštitili svoje domove. Čim sam čuo za događaje, posjetio sam naselje te razgovarao sa mještanima i pogođenim obiteljima. Paralelno sam kontaktirao Ministarstvo unutarnjih poslova te osobno razgovarao sa ministrom Orepićem. Od njega sam tražio stalni nadzor ovog naselja i pojačani nadzor drugih romskih naselja te zamolio da sve učini kako bi počinitelji bili pronađeni i kažnjivi. Predlažem veću prisutnost policije u romskim naseljima i kad ovi događaji prođu. Do danas, MUP nažalost nije došlo do odgovora a bojim se da će počinitelji još jednom kao što je to često sa slučajevima u kojima je oštećena Romska zajednica proći nekažnjeno. U jučerašnjem razgovoru sa zamjenikom ministra MUP-a Davorom Blaževićem uvjeren sam da ministarstvo radi sve što je u njihovoj moći da se počinitelji pronađu. Koristim ovu priliku da ministarstvo ali i sve drgue institucije pozovem da učine stvarno, učine sve da se ovaj incident riješi. Romska nacionalna manjina je posebno osjetljiva na ovakve incidente te se oni unutar zajednice doživljavaju sa puno više nelagode i straha nego kad je oštećen netko tko je pripadnik većinskog naroda. Kad nastrada jedan Rom svi se Romi suosjećaju a sa druge strane ne osjećaju solidarnost od strane drugih građana. I ovo nije prvi takav slučaj. Uzmite primjerice nasrt na Romsku obitelj prošli mjesec na Trgu Francuske Republike u Zagrebu, incident kao ovi nisu dobri ni za međunarodni ugled RH jer su me brojni veleposlanici i strani novinari pitali o ovim događajima. Ono što mene brine je da RH ne postane dio skupine mahom Istočno europskih država u kojima su napadi na Rome učestala pojava. Nedopustivo je da bilo tko ugrožava tuđi život ili da na vrtiće baca ručne bombe kao da je ratno stanje. Romi su na ovim prostorima gotovo 700 godina te nije dopustivo da se u 2016.godini u EU osjećaju ugroženo te da se samoinicijativno organiziraju kako bi branili svoje domove. Za razliku od drugih nacionalnih manjina Romi nemaju matičnu državu te ukoliko nemaju uvjerenja prema institucijama države u kojima žive teško možemo govoriti o napretku i rješavanju njihovih problema. Na tom tragu se nadam da ćemo vrlo skoro vidjeti detaljnije planove Vlade oko brige prema manjinskim zajednicama jer kao što sam već više puta do sad istakao u državnom proračunu nije dovoljno staviti stavku manjine i time pretpostaviti da smo krenuli u rješavanje problema. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sada ćemo prijeći na prvu točku. To je - Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2014. Podnositelj Izvješća je Vlada RH na temelju članka 25. Zakona o slobodnim zonama. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo čije ste izvješće primili na sjednici. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Da. Uvaženi zamjenik ministra poduzetništva i obrta Mario Turalija. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Prilikom ovog predstavljanja Izvješća o slobodnim zonama za 2014.godinu uvodno bih želio samo podsjetiti da je ovo treće po redu izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH koje se predstavlja u ovom Domu. Nakon izvještaja za 2011., 2012. godinu i 2013.godinu pred vama se nalazi izvješće za 2014.godinu. Postupajući u skladu sa važećim propisima te podržavajući transparentnost u poslovanju slobodnih zona sada predstavljamo izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH 2014.godini. Nakon dva ključna događaja koja su bila značajna za slobodne zone u 2013. godini, a to je članstvo Republike Hrvatske u EU od 1. srpnja 2013. godine, te izmjena zakonodavnog okvira kroz izmjene i dopune Zakona o slobodnim zonama u prosincu 2013. godine. U 2014. godini je zakonodavni okvir za poslovanje slobodnih zona dodatno unaprijeđen kroz donošenje Pravilnika plaćanja naknade za koncesiju za slobodne zone koji je stupio na snagu u veljači 2014. godine. Prije nego što kažemo više o ovom Pravilniku dozvolite samo da se ukratko podsjetimo o izmjenama zakonodavnog okvira kroz izmjene i dopune Zakona o slobodnim zonama koje su stupile na snagu 19. prosinca 2013. godine. Ovim izmjenama i dopunama usklađen je sustav slobodnih zona u Republici Hrvatskoj s uvjetima poslovanja na zajedničkom tržištu EU, a to se odnosi na carinske i porezne tretmane, te je omogućeno produljenje postojećih koncesija za slobodne zone u Republici Hrvatskoj, ali i odreknuće od tih istih koncesija kada to gospodarski interes zahtijeva što do tada nije bilo moguće važećim zakonom, te je unaprijeđen odnos davatelja i korisnika koncesije za slobodnu zonu u pogledu regulacije međusobnih obaveza. A posebno naglašavamo kako je pri tome zadržana mogućnost na pravo korištenja ranije stečenih poreznih olakšica koje ostaju na snazi do iskorištenja, tj. do kraja 2016. godine. Također, izmjenama i dopunama zakona usklađene su nadležnosti i nazivi tijela državne uprave sukladno važećim propisima kako bi se ukinule administrativne poteškoće do kojih je dolazilo zbog neusklađenosti nazivlja djelokruga rada u postojećem zakonodavnom okviru. Usklađivanjem je olakšano poslovanje korisnika koncesija iliti koncesionara i korisnika slobodnih zona, ali je u interesu i potencijalnih investitora posebice iz trećih zemalja zainteresiranih za poslovanje u slobodnim zonama. Izmjenama i dopunama zakona detaljnije su propisani rokovi za dostavu dokumentacije, te način i rokovi plaćanja naknade za koncesiju za slobodne zone, a upravo radi izrade ovog i sličnih izvješća, te drugih podloga važnih za poslovanje slobodnih zona korisnici slobodnih zona su postali obvezni dostavljati podatke korisnicima koncesija. Pri tome napominjemo kako se svi prikupljeni podaci o poslovanju korisnika slobodnih zona smatraju poslovnom tajnom. Nadalje izmjenama i dopunom zakona predviđen je i instrument regulacije u vidu novog Pravilnika o načinu plaćanja naknade za koncesiju za slobodne zone koji je stupio na snagu u veljači 2014. godine. Glavna zadaća ovog Pravilnika je precizno definiranje osnovice i razdoblja za koje se plaća naknada za koncesiju. Osim reguliranja načina plaćanja naknade za koncesiju pravilnik je implementirao i obvezu zadanu Zakonom o koncesijama, odnosno osigurao je podlogu za pribavljanje instrumenata osiguranja za redovito plaćanje naknada za tu istu koncesiju. Utjecaj članstva Republike Hrvatske u EU na poslovanje slobodnih zona nastavljeno je i u 2014. godini prvenstveno kroz utjecaj na one korisnike slobodnih zona koji posluju na unutarnjem tržištu EU, odnosno drugim državama članicama. Naime, korisnici koncesija, koncesionari za slobodne zone i u 2014. godini ukazuju na izmijenjene uvjete poslovanja korisnika slobodnih zona zbog članstva u EU i to prvenstveno na tretman robe čije je odredište unutarnje tržište EU, odnosno čija roba ima krajnju destinaciju EU i podložna je plaćanju poreza na dodanu vrijednost, te se ona tretira kao roba namijenjena domaćem tržištu. Od 1. srpnja 2013. godine na područjima pod koncesijama za slobodne zone promijenjeni su uvjeti poslovanja u dijelu carinskih postupaka koji su korisnici dužni provoditi što dijelu poduzetnika otežava, pa čak i poskupljuje poslovanje. Dodatna otegotna okolnost je i plaćanje poreza na dodanu vrijednost za sve robe koje napuštaju zonu, a čije odredište nisu treće zemlje, odnosno i na kraju na slabije poslovne rezultate utjecala je i sama gospodarska kriza kroz koju prolaze sami korisnici zona, ali i njihovi poslovni partneri. Srukturirano kao i ranija izvješća o slobodnim zonama u 2011., dvanaestoj i trinaestoj godini ovo izvješće sadrži prikaz zakonodavnog okvira za osnivanje i poslovanje slobodnih zona u Republici Hrvatskoj, te njihovo stanje slobodnih zona, tj. skupne i zbirne podatke na razini svih slobodnih zona u Republici Hrvatskoj, a i za svaku zonu zasebno. Podaci su vam usporedivi u odnosu na 2013. godinu, tj. tadašnje aktualno stanje 2014. godine. Ministarstvo poduzetništva i obrta kao nadležno ministarstvo za slobodne zone prikupilo je podatke o poslovanju slobodnih zona sljedećom dinamikom. Podaci o poslovanju u 2014. godine koji su dostavili korisnici koncesije za slobodne zone zaprimani su do lipnja 2015. godine, a verificirani podaci Ministarstva financija, Porezne uprave o iskorištenim poreznim olakšicama u 2014. godini zaprimljeni su krajem listopada 2015. godine. Nakon same obrade podataka u Ministarstvu poduzetništva i obrta izvješće je podneseno Vladi RH, a Vlada RH sada podnosi Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2014. godini Hrvatskom saboru. U broju slobodnih zona i njihovoj površini u 2014. došlo je do manjih promjena u odnosu na prethodnu 2013. godinu. Postupajući u gospodarskom interesu korisnika slobodne zone Bjelovar, korisnik koncesije za slobodnu zonu je krajem 2013. godine podnio zahtjev za ukidanjem statusa slobodne zone te samo postupanje po zahtjevu okončano je u ožujku 2014. godine kad je po pribavljanju pozitivnih mišljenja nadležnih resora Vlade Republike Hrvatske donijela odluku o prestanku koncesije za osnivanje slobodne zone Bjelovar te je ova slobodna zona prestala s radom 31. ožujka 2014. godine. Druga promjena koja se desila glede površine slobodnih zona i ona se odnosi na smanjenje površine pod koncesijom za slobodnu zonu u slobodnoj zoni „Đuro Đaković“ Slavonski Brod d.o.o. a korisnik koncesije je ili koncesionar za slobodnu zonu „Đuro Đaković“ je također u 2013. godini podnio zahtjev za raskid dijela koncesije i izlazak dijela korisnika iz slobodne zone odnosno za skidanje koncesije na dijelu te slobodne zone na kojem su ovi korisnici poslovali. Podnošenje zahtjeva i u ovom slučaju je uvjetovano gospodarskim interesom korisnika slobodne zone. Nakon što su prikupljena pozitivna mišljenja nadležnih resora Vlada Republike Hrvatske je u ožujku 2014. godine donijela Odluku o izmjeni Odluke o davanju koncesije za osnivanje slobodne zone „Đuro Đaković“ Slavonski Brod d.o.o. Nakon stupanja na snagu ove odluke s poslovanjem u slobodnoj zoni nastavio je jedan korisnik. Prema tome, početkom ovog izvještajnog razdoblja u Republici Hrvatskoj poslovalo je ukupno 14 slobodnih zona, od čega 10 kopnenih slobodnih zona i 4 lučke slobodne zone koje su smještene na pomorskom dobru. A na kraju u 2014. posluje 13 slobodnih zona tj. 9 kopnenih i 4 lučke. Znači ona bjelovarska se zatvorila pa je s tih 14 smanjen broj na 13 slobodnih zona. Kada sumiramo same rezultate poslovanja u slobodnim zonama navedene u izvješću vidimo da su isti ti korisnici slobodnih zona bili većinom mali i srednji poduzetnici s nekom aritmetičkom sredinom tj. prosječnih 56 zaposlenih djelatnika. Udio izvoza u ukupnom prihodu korisnika slobodnih zona iznosio je visokih 77% što je porast od 5,5% u odnosu na 2013. godinu. Broj korisnika slobodnih zona je u odnosu na 2013. smanjen za 35% ili u 2014. je bilo 143 korisnika, a u 2013. je taj broj iznosio 221. Do smanjenja je došlo iz dva razloga. Jedan razlog je administrativno postupanje samih koncesionara odnosno sređivanje ugovora s korisnicima slobodnih zona, a drugi razlog je smanjenje površine slobodne zone u slobodnoj zoni „Đuro Đaković“ Slavonski Brod. Ovo smanjenje površine slobodne zone i broja korisnika u Slavonskom Brodu imalo je za posljedicu i blago smanjenje broja ukupno zaposlenih u slobodnim zonama koji je za 3% manji nego u 2013. godini. Kad usporedimo tu statistiku vidimo u biti da je ovi koncesionari koji su izašli iz tih slobodnih zona da je ostao na istom nivou broj djelatnika kao prethodne 2013. godine. U 2014. godini kod korisnika slobodnih zona bilo je zaposleno 7827 radnika, a u 2013 oko 8000 radnika. Glavni financijski pokazatelji korisnika slobodnih zona u 2014. su ukupan prihod tj. neki konsolidirani prihod koji je iznosio preko 5 milijardi kuna, što je za 8,5% više nego u 2013. godini kad je taj iznos iznosio 4,8 milijardi kuna ili negdje oko 410 milijuna kuna manje. Dobit je iznosila za 380% više nego u 2013. godini i ona se kreće na razini 150 milijuna kuna odnosno točnije 148,24 milijuna kuna. U 2013. godini je taj iznos bio 31 milijun, točnije 30,9 milijuna kuna. Znatan rast dobiti najvećim je dijelom posljedica ukupnog pozitivnog poslovanja pojedinih zona čiji su korisnici u 2014. ostvarili pozitivne rezultate poslovanja za razliku od 2013. godine. A razlog rasta je izlazak korisnika slobodnih zona koji su imali negativne poslovne rezultate iz režima slobodnih zona, a samim time i iz podataka u poslovanju svih tih slobodnih zona. Ovim pozitivnim podacima u poslovanju slobodnih zona želimo istaknuti kako su slobodne zone instrument gospodarske politike Republike Hrvatske koji je dosada imao značajnu ulogu za gospodarstvo s posebnim učinkom na ravnomjerni regionalni razvoj, povećanje izvoza zaposlenosti ulaganja a kao takav je prepoznat i u drugim državama članicama EU. Poštovani predsjedavajući potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici ovim završavam svoje izlaganje i Izvješće o poslovanju slobodnih zona u Republici Hrvatskoj za 2014. godinu. Puno opširnije materijale ste dobili kroz strukture Hrvatskog sabora te vam stojim na raspolaganju ukoliko imate bilo kakvih pitanja. Hvala lijepa.
Hvala. Prvi je klub prijavljen HDZ-a, uvaženi zastupnik Leon Žulj.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Pred nama je Izvješće o poslovanju slobodnih zona u 2014. godini. Kao što je zamjenik ministra obrta i poduzetništva naglasio ovo je izvješće koje se prati u 2011., 2012. evo i u 2014. u odnosu na 2013. godinu. Detaljno je prikazano poslovanje naših poduzetnika koji se nalaze u našim slobodnim zonama. Njihovi financijski pokazatelji su također prisutni u izvještaju. I ono što možemo sigurno pohvaliti da unatoč promijenjenim okolnostima u poslovanju kada govorimo o carinskim ili poreznim povlasticama za korisnike naših slobodnih zona da imamo rast i razvoj kada govorimo o poslovanju naših poduzetnika, iskazanom poslovnom rezultatu, dobitku naših poduzetnika, kada gledamo zbroj. Također i ulaganja koja su u iznosu preko 300 milijuna kuna u razvoj njihovih poslovnih procesa kako za lučke zone tako i za kopnene zone. Detaljni prikaz 13, odnosno u jednom trenutku 14 slobodnih zona pokazuje jednog značajnog gospodarskog subjekta koji se nalazi u varaždinskoj slobodnoj zoni gdje njegovo poslovanje itekako odskače, koji je proširio svoje poslovanje i u Slavonski Brod. I mi kada govorimo o našim slobodnim zonama sigurno je pred nama jedan izazov kako ćemo kreirati u razdoblju koje slijedi ukupne uvjete za razvoj naših poslovnih subjekata ne samo u slobodnim zonama nego i u svim postojećim poslovnim zonama i na ukupnom području RH. Mi kada se uspoređujemo sa slobodnim zonama u našem okruženju vidimo da su to zemlje koje još nisu pristupile EU, koje imaju sigurno svoje pozitivne strane i kada se natječu na tržištu onih stranih ulagača koji biraju gdje će se sutra poslovati vidimo da su različiti i troškovi rada, različiti je i pristup države kada govorimo o načinu subvencioniranja, privlačenja, tradicijama. Kada govorimo o Srbiji ili Makedoniji vidimo i marketinške aktivnosti a mi danas govorimo o slobodnim zonama na prostoru RH gdje i dalje iste povlastice imamo za slobodne zone lučke a za kopnene smo izgubili te moguće povlastice kada govorimo o nastupu prema zemljama EU. Kada govorimo o lučkim slobodnim zonama, one isto također kada gravitiraju prema EU nemaju iste porezne povlastice i carinske povlastice nego što smo ušli u EU ali njihovo poslovanje je više usmjereno po pokazateljima prema zemljama izvan EU. Moje je razmišljanje i u ime kluba da trebamo vidjeti koje su to mogućnosti da naglasimo položaj naših slobodnih zona, pitanje naše obrazovne infrastrukture, pitanje našeg prometnog položaja. Jer vidimo da dolaze investitori iz raznih zemalja, da osluškuju koje su to mogućnosti, da li se možemo pozicionirati na međunarodnim koridorima kada govorimo o koridoru 5B, 5C, koridor 10, kada govorimo o našim kapacitetima za izgradnju luka na prostoru RH, pa od luke Rijeka, Zadar, Ploče, gdje vidimo i sada značajna ulaganja kada govorimo o poziciji luke Ploče. Morati ćemo napraviti i jednu harmoničnu ukupnu politiku kada govorimo o obrazovnoj infrastrukturi, jednom radnom kontingentu, analiziraju zašto se neki poduzetnik nalazi na određenom prostoru sa značajnijim ulaganjima, sigurno je da je tu na prvom mjestu kvalificirana radna snaga za pojedinu branšu i tu su pokazatelji kao takvi dobri i rezultati drugih zemalja pokazuju isto da su to iskustva koja se mogu integrirati i u našem slučaju. Očekujemo radni sastanak između zainteresiranih dionika koji reguliraju zakonski okvir, znači resorna ministarstva, predstavnici svih naših slobodnih zona da se kreira sutra jedan paket mjera kada upravo govorimo o razvoju naših slobodnih zona i što možemo napraviti u razdoblju koje slijedi. Vidimo da su određene slobodne zone itekako potencijal po onome što se raspolaže sa ukupnim građevinskim zemljištem, po Zakonu o poticanju ulaganja, regulativne mjere kada govorimo o EU i našim poduzetnicima koji nam stoje na raspolaganju. Također i fondovska industrija upravo za malo i srednje poduzetništvo jer vidimo po samim rezultatima dosadašnjeg poslovanja da je to riječ u prosjeku o malim i srednjim poduzetnicima koji posluju na prostoru naših slobodnih zona. Gledajući svijet na prostoru svih poslovnih zona, odnosno slobodnih zona radi 42 milijuna djelatnika, od toga 30 milijuna u Kini, 2 milijuna u Meksiku, 700 tisuća na Srednjem Istoku, Makedonija snažno ide naprijed, slobodna zona Pirot najperspektivnija slobodna zona u Republici Srbiji na prostoru jugoistočne Europe. Moje razmišljanje je da trebamo vidjeti gdje smo mi na tom polju, što mi još možemo napraviti da potenciramo upravo naše prednosti u kvalificiranoj radnoj snazi, u proizvodima sa većom dodanom vrijednošću jer moramo dati odgovor upravo onim tržištima gdje je niža cijena radne snage upravo kada govorimo o Republici Srbiji, Bosni i Hercegovini ili Republici Makedoniji. HDZ će podržati ovo izvješće za 2014. godinu i sa očekivanjem rezultata radnog sastanka između dionika koji su itekako zainteresirani i nas javnosti kada govorimo o razvoju poslovnog okruženja kako za slobodne zone tako i za druge dijelove prostora gdje će se razvijati poslovni procesi. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Miroslava Šimića iz Kluba zastupnika MOST-a.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani zamjeniče ministra. Evo možemo reći da smo upoznati sa jednim izvješćem kojim mislim da možemo biti zadovoljni koji će i MOST Nezavisnih lista, naš klub podržati. Zaista slobodne zone nakon ulaska Hrvatske u EU nalaze se u jednoj specifičnoj poziciji, nešto težoj i kompliciranijoj nego što su do sada bile i mislim da su ovi rezultati koje smo mogli čuti rezultat zaista napornog rada svih onih koji su s jedne strane koncesionari i onih koji su sami korisnici usluga slobodnih zona. Kako smo mogli čuti u 2014.godini od 16 dodijeljenih koncesija 14 su bile aktivne do negdje kraja ožujka kada je ugašena slobodna zona Bjelovar a jedna od slobodnih zona nastavila je raditi u nešto manjem obimu. Međutim, još uvijek možemo reći da u slobodnim zonama imamo 143 pravna subjekta koji zapošljavaju više od 7 800 radnika i naravno da ti podaci moraju biti važni izvršnoj vlasti a i nama kao zakonodavnoj. Prema podacima o samim prihodima i o dobiti koje smo mogli vidjeti u samom izvješću, možemo reći također da trebamo biti zadovoljni. Prihode su povećale i kopnene zone i slobodne zone na Lučkom području. Također vidljivo je da su prihode u 2014.godini povećale i one jedinice koje naplaćuju naknade od koncesija. Promatram na razini prosjeka u slobodnim zonama, uglavnom su radili kako nam je rekao zamjenik ministra mali do srednji poduzetnici s prosječno 56 zaposlenih što je ipak u prosjeku čak 20 zaposlenih više u odnosu na prošlu godinu na 2013.godinu. Mi u MOST-u smatramo da u svijetlu krize i sadašnjeg trenutka u kojemu se RH nalazi te samog fizičkog položaja RH institut slobodnih zona bez obzira na ugaženost ima osobitu važnost. Upravljači slobodnim zonama imaju kontinuiranu operativnu praksu u radu s korisnicima koji unutar područja obavljaju pojedine djelatnosti. Slobodne zone su i međunarodno prepoznat brend i standard koji je prepoznatljiv kao model sa jasno razgraničenim sustavom upravljanja, korištenja, sigurnosti, riješenih imovinsko pravnih odnosa i postupanja, u pravilu je to tako. Istaknuo bih Hrvatske slobodne zone, također u pravilu kao primjer kvalitetnog poslovanja i aktivnog doprinosa promicanju Hrvatske investicijske gospodarske politike. U svijetu aktualnog gospodarskog stanja smatram da možemo istaknuti slobodne zone kao područja dobre poslovne prakse koja su uglavnom održala razinu poslovanja u odnosu na razdoblje prije recesije te područja u kojima se poslovanje odvija sa najmanje birokratskih i ostalih administrativnih zapreka. Upravo ih tih razloga mislim da smo dužni učiniti sve što je moguće kako bi olakšali rad i razvoj slobodnih zona u RH. Koristim priliku rasprave o ovom izvješću da potaknem i raspravu što to konkretno možemo učiniti za slobodne zone da i dalje bez obzira na sve ove nove otežavajuće okolnosti nastave raditi uspješno. Zakon o slobodnim zonama koji je lex specialis od 90.te godine tijekom godina je doslovno možemo reći rasturan na carinsko, porezno zakonodavstvo te sve ostalo kojim se uređuje poslovanje poduzetnika neovisno gdje se poduzetnik nalazi, u zoni ili izvan nje. Tu je i problem različitih ministarstava koja su zaduženi osim dakle Ministarstva poduzetništva tu je s obzirom na ove propise koje sam malo prije naveo je i Ministarstvo financija dok za razliku od Hrvatske npr. u Češkoj republici kompletno poslovanje zona je pod Ministarstvom financija. Mislim da je nužno povezati infrastrukturu slobodnih zona sa zakonom o poduzetničkoj infrastrukturi. Treba preispitati mogućnost uvođenja i sljedećih mjera, ukidanje obveze vođenja odvojenog knjigovodstva za poslovne transakcije sa državama članicama, maksimalno uskladiti skladišno poslovanje te definirati minimalni opseg obvezne knjigovodstvene evidencije za poslovanje zoni. Tretirati izgradnju zoni na poseban način i pogodovati joj. Omogućiti ne rezidentima poslovanje u slobodnoj zoni temeljem ugovora s koncesionarom, osigurati poticajne mjere za ulaganje koncesionara u infrastrukturu, te izgradnju, uređenje i opremanje poslovnih prostora. Pojednostaviti proceduru smanjenja odnosno povećanja koncesioniranog područja, regulirati i osigurati nastavak poslovanja korisnika zone u slučaju poremećaja u radu koncesionara, mislimo na stečaj i slično. Prijeći s papirnate razmjene na elektronsku razmjenu podataka i uspostavljati i unaprjeđivati komunikaciju IT sustava carine i korisnika. Što se tiče lučkih slobodnih zona smatram da se u obzir treba uzeti posebnosti koje su karakteristične za djelatnost morske luke skladištenja kontejnera a čime bi se omogućio brži protok robe i veća konkurentnost prometnog pravca umjesto da se na svaki oblik djelatnosti korisnika u slobodnim zonama primjenjuje isti naputak. Produbljenjem morskog dna uz operativnu obalu je jedan od izazova koji je sigurno prema nama. No zaključno kako sam i rekao na početku mislim da možemo biti s naporom koji i korisnici i koncesionari ulažu s rezultatom koje su nam ovdje iznijeli za 2014.ghodinu, na tome im čestitam i evo u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista mogu reći da ćemo podržati ovo izvješće. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvažena zastupnica Anka Mrak- Taritaš u ime Kluba HNS-a liberalni demokrat.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o radu slobodnih zona za 2014. riječ je o jednom vrlo korektnom dokumentu, dokumentu koji je vrlo stručno i dobro napravljen i Klub zastupnika HNS-a Liberalni demokrati će podržati ovo izvješće. No međutim, kad imamo pred sobom ovakvo jedno izvješće i svi se slažemo da su korisnici odnosno koncesionari u slobodnim zonama korektno i dobro posluju. Ja bi ih tog izvješća voljela iščitati neke druge stvari i neke druge teme. Uvodno je rečeno da slobodne zone koje su formirane da moraju biti i jesu na zemljištu koje infrastrukturno odnosno komunalno opremljeno zemljište, koje je ograđeno zemljište, koje je 24 sata pod određenim sustavom korištenja odnosno praćenja. Rečeno je da se slobodne zone formiraju odnosno formirane su na kopnenom dijelu Hrvatske, na lučkom i posebno Vukovaru. No međutim iz ovog izvješća zaista možemo iščitati niz drugih stvari. Kad je riječ o regionalnom razvoju, ujednačenom regionalnom razvoju Hrvatske ja volim grafike i grafika vam često govori više od 1000 riječi. I u ovom izvješću postoji jedna grafika dopustite da ovako pokažem to je Hrvatska. Iz ove grafike vidite nešto što možete vidjeti i u dnevnim novinama koji su potencijali Hrvatske i gdje se Hrvatska razvija. Da razvija u sjeverozapadnom dijelu, da se razvija na istoku i da se razvija uz obalu. A ovaj cijeli središnji dio Hrvatske bez obzira da li je to Slavonija u ovom dijelu ili je zaleđe mora, odnosno Lika se slabije razvija. To je nešto što možete vidjeti svakodnevno i u novinama. Kad pogledate malo kad se reklamira netko od trgovačkih lanaca i onda vam oni imaju kružić i pokazuje gdje su razvijeni trgovački lanci i uvijek ćete vidjeti Zagreb sjeverozapad, istočni dio Hrvatske i uz more. I to govori zapravo o razvoju Hrvatske i govori o tome gdje se u budućnosti u Hrvatsku treba ulagati i gdje u budućnosti u Hrvatsku treba zaista investirati i u budućnosti voditi računa o tome. Jednako tako kad je riječ o ovih 13 slobodnih zona, na Bjelovar se nećemo referirati jer je on već početkom prestao biti slobodna zona, onda naravno da tu jednako tako postoje razlike. Ministarstvo je donijelo jedan zaključak, ali taj zaključak vam je uvijek onako statistika. Ali hajdemo vidjeti zaključak koje je doneslo ministarstvo i hajmo vidjeti ovu zbirnu tablicu. Dakle, samo u tri slobodne zone je u 2014. bilo povećanje radne snage, s tim što je u Varaždinu to bilo drastično sa 3 i pol tisuće, odnosno 3565 točno zaposlenih je povećanje na 4524. Neznatno povećanje je u Osijeku i podunavskoj, a u svim drugima je znatno smanjenje radne snage s tim što je na području Slavonskog Broda, odnosno Đuro Đaković sa 973 zaposlenih na 242 i u Zagrebu sa 492 na 241. Dakle, jednako tako broj korisnika je na području Slavonskog Broda, a to je ministarstvo, odnosno uvaženi zamjenik ministra i rekao, sa 42 korisnika na 1, a na području, dakle slobodne zone Zagreb je sa 67 na 32. To su procesi koji su se desili između 2013. i 2014. No međutim, jednako tako se i vidio i da je proces bio i obrnut u Varaždinu, gdje je to bilo povećanje otprilike za 1000 zaposlenih. Jednako tako kad gledate te broj zaposlenih on varira od jednog u Krapinsko-zagorskoj županiji i jasno je zašto je taj jedan. Taj jedan je iz razloga što je ta slobodna zona isključivo se koristi za skladištenje do 4524 na području slobodne zone Varaždin. Dakle, iz svih ovih pokazatelja se može vidjeti što se dešava sa slobodnim zonama. Može se vidjeti koji procesi jesu. Ti procesi se mogu vidjeti i u odnosu na izvoz, dakle i u odnosu na proizvodnju, u odnosu na izvoz, u odnosu na sve druge pokazatelje koji su vrlo značajni u ovom izvješću. No međutim, postoji još jedna stvar o kojoj treba jako voditi računa. Treba voditi računa o slobodnim zonama koje se danas ne koriste. Riječ je o dvije slobodne zone koje su infrastrukturno opremljene, a koje se ne koriste. Riječ je o slobodnoj zoni Kukuljanovo koja se ne koristi, dakle nema je od 2010. Ona je kompletno infrastrukturno opremljena i riječ je o površini od 100 ha i riječ je o slobodnim zonama Splitsko-dalmatinskoj županiji koji su iskoristili onu mogućnost koju slobodne zone su mogle iskoristiti da nisu na jednom mjestu nego da je na nekoliko mjesta. Tako da kad je riječ o Splitsko-dalmatinskoj županiji to su slobodne zone u Splitu, u Sinju, na Braču u Postirama, na Braču u Nerežišću i u Klis odnosno Sinj. I riječ je o površini od 2 milijuna 133 940 m2 ili 213 ha. Dakle, ono o čemu treba voditi računa u budućnosti je sljedeće da mi imamo dvije slobodne zone koje nemaju korisnika. Jedna od 2010., dakle 6 godina, druga od 2011., da je jedna površina 100 ha, a druga je ukupne površine 213 ha, da su te slobodne zone u potpunosti komunalno i infrastrukturno opremljene. Prema tome, mislim da bi u sljedećem razdoblju valjalo svakako sa korisnicima, odnosno koncesionarom, korisnika nema, s koncesionarom tih dviju slobodnih zona. Pri tom napominjem još jedanput da ova Splitsko-dalmatinska nije na jednom mjestu sjesti, razgovarati jer nebrojeni broj puta i čujemo i vidimo i čitamo u medijima da postoje investitori, da postoje investitori koji bi htjeli ulagati, da postoje investitori. Naravno to ulaganje je uvijek na građevinskom, komunalno opremljenom zemljištu. Možda je to potencijal, možda je to zemljište koje u budućnosti možemo koristiti za jednu drugu namjenu. Zaključno. Mi ćemo podržati ovo izvješće. Izvješće je vrlo korektno napisano, no međutim iz tog izvješća kao i svih drugih izvješća ne treba samo iščitati suhoparne brojke, nego treba iščitati što je podloga tih izvješća. Iz ovog izvješća se točno vidi kakav je razvoj Hrvatske i u kojim područjima se Hrvatska razvija. Vidi se taj nesrazmjer sa sjeverozapada koji i dalje se razvija u slobodnim zonama za razliku od nekih drugih dijelova i vide se potencijali koji jesu u slobodnim zonama i možda se ti potencijali trebaju u budućnosti pretvoriti u neku drugu vrijednost. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvažena kolegice, drago mi je da ste ovako raspravljali. Ja imam jednu opasku na vaše izlaganje pogotovo što ste vi ministrica i bili ste u protekloj Vladi. Vidite, govorili ste o slobodnim zonama, govorili ste o statističkim regijama, odnosno ja govorim o statističkim regijama zašto smo zaostali u tom kontinentalnom dijelu? Ja dolazim iz Slavonije i Baranje, dolazim iz Požeško-slavonske županije, pa mi smo upravo upozoravali vas u protekloj Vladi ljudi nemojte to raditi, imamo 2 statističke regije. Mi u Pleternici u mojoj Požeško-slavonskoj županiji smo vrednovani isto u gospodarskom smislu kao oni u Opatiji. Zamislite vi sada koji su prihodi jednog grada Opatije, grada Zagreba ili recimo grada Požege. Pa to je katastrofa, pa to će nas upravo uništiti i dovesti ćemo se u poziciju da ćemo u Hrvatskoj imati određene dijelove gradova, općina isto koji će imati sve i koji sad već imaju, a mi jednostavno nećemo moći ostvariti one svoje ciljeve jer smo podijeljeni u 2 statističke regije. Ma to je naš cilj upravo bio, a vidite vi danas govorite o tome. Tako se radi i o slobodnim zonama. Pogledajte slobodne zone dolje u Zadru na moru ili bilo gdje dalje. Pa kako ću ja nekoga dovesti u svoju zonu kad nemam takve uvjete kao što to imaju druge sredine. A upravo vi u protekloj Vladi i ove protekle 4 godine niste imali sluha za to. I drago mi je kolegice, ja vas uvažavam, što ovako diskutirate ali vidite kako pomalo dolazimo na istinu i dolazimo do onoga što smo govorili da nije dobro, a evo svakim danom će se to sve više pokazivati. A mi u Slavoniji ćemo to najbolje osjetiti i već smo osjetili.
Hvala. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, grafiku koju sam pokazala sigurno nije rezultat protekle 4 godine nego je rezultat dugog niza godina. Slučajno sam to spomenula, a možda ne ni slučajno nego namjerno. Dakle, mi moramo donijeti određene strateške dokumente. Postoji jedan običan dokument koji je u ovaj Sabor dostavljen negdje sredinom odnosno krajem prošle godine koji govori i zove se Strategija prostornog razvitka Republike Hrvatske koja baš govori o tome što u budućnosti do 2030. trebamo na području Hrvatske učiniti da taj prazni prostor, ja ga gledam prostorno-planski, dakle vi apsolutno, sve karte to pokazuju. Najobičnije, ono što sam i rekla, najobičnije je kad vidite reklamu za dućane vi ćete vidjeti dakle sami istok zemlje Osijek prema istoku vidjet ćete ovaj sjeverozapadni dio od Zagreba prema sjeveru i uz more da je to načičkano točkicama, a da je ovaj dio prazan. I to je nešto što u budućnosti trebamo raditi. Trebamo raditi sustavno, trebamo raditi smisleno, trebamo raditi kroz niz strategija koje će se definirati i koje će reći kakva budućnost treba biti. Ja se nadam da ova strategija koju sam ja spomenula, a koja je nekako osnov za sve druge strategije će biti u ovom Saboru možda malo izmijenjena ili dorađena uskoro i da ćemo imati priliku raspravljati jer će ona biti podloga za sve ovo što vi govorite. A da ne ostanemo zakinuti za činjenicu slobodne zone u Zadru nema.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Damir Mateljan.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Izvješće o poslovanju slobodnih zona u Republici Hrvatskoj za 2014. godinu temeljem članka 25. Zakona o slobodnim zonama donosi odnosno podnosi Ministarstvo poduzetništva i obrta te je ovo 3. izvješće dosad kao što je već navedeno u raspravi. U raspravi je navedeno puno toga pa ćemo se nažalost morati ponavljati. Ministarstvo je ujedno i nadležno za obavljanje upravnih i drugih poslova koji se odnose na osnivanje i poslovanje slobodnih zona. Ovo je izvješće, i to je rečeno, dakle profesionalno, transparentno i to je jedan vrlo transparentan uradak iz kojeg je vidljivo dakle način osnivanja slobodnih zona, njihove osnovne značajke. Vidljivi su korisnici slobodnih zona te njihove gospodarske aktivnosti, pogodnosti koje imaju korisnici slobodnih zona, prikazan je i zakonski okvir osnivanja i poslovanja slobodnih zona te broj i raspored slobodnih zona u Republici Hrvatskoj kako na kopnu tako i na obali. I konačno, prikaz poslovanja svih poslovnih zona zajedno i svake zone ponaosob odnosno pojedinačno. A taj nam prikaz pokazuje osim fizičkih podataka koncesionarima i uvjetima koncesije govori nam o veličini zone, o prihodima, udjelu izvoza u tim prihodima, broju zaposlenih, naknadama koje te zone dijele lokalnoj zajednici i državi a iz dakle ovog dobrog izvješća vidljivo je ono što nas najviše zanima poslovanje tih zona, da su te zone poslovale manje-više uspješno. Ali tu treba dakle naglasiti i ono što je naglasila kolegica Mrak-Taritaš, a to je dakle da taj raspored uspješnosti u tim zonama nije jednak. Korisnici svih slobodnih zona u RH, njih 143 u 2014., zapošljavali su ukupno gotovo 8000 radnika. Iako je i broj radnika i broj korisnika zona smanjen za gotovo više od 35% njihov ukupni prihod je veći za 8,5% u odnosu na 2013. i za 2014. iznosi preko 5 milijardi kuna. Još je veći i rast dobiti koji u odnosu na 2013. godinu je veći za 117,34 milijuna kuna i iznosi gotovo 150 milijuna kuna dobiti. Ukupni iznos korisnika slobodnih zona bio je 4 milijarde kuna što je u ukupnom prihodu gotovo zapravo iznad 77%, a i prihod države odnosno prihod lokalnih samouprava na kojima se nalaze slobodne zone povećao se za 230 tisuća kuna i on iznosi 760 tisuća kuna u 2014. godini. Ovi podaci koje sam iznio upravo i koji stoje u ovom Izvješću za 2014. o slobodnim zonama govore nam, premda netko želi prikazati to drugačije, da je upravo ta 2014. godina bila prekretnica za izlazak iz krize RH i da je ukupan rast industrijske proizvodnje i izvoza odrazio se i na korisnike slobodnih zona odnosno obrnuto, da se rast prihoda i dobiti u slobodnim zonama odrazio na ukupni rast gospodarstva u RH. Kolegice i kolege u preostalom vremenu ja bih vam još mogao iščitavati čitav niz ovih podataka koji se nalaze u ovom izvješću. Međutim mislim da to nema smisla jer za razliku od javnosti ja smatram da smo mi zastupnici dovoljno pismeni da to znamo iščitavati i sami. I zapravo ovaj demotivirajući dnevni red koji nam donosi izvješća iz 2013., 2014. godine zapravo bismo trebali preskočiti i baviti se 2016. godinom. Stoga da ne oduzimam više vremena vama i vladajućima još ću samo zaključiti kako će klub SDP-a prihvatiti ovo izvješće. Hvala.
Hvala. U ime kluba HSS-a, HDS-a uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi izvjestitelji, kolegice i kolege. U ime Hrvatske seljačke stranke i Hrvatske demokršćanske stranke, sve vas skupa pozdravljam. I želim prije svega pohvaliti ovo izvješće iako se ono odnosi na 2013. i 2014., ja mislim da je korisno za sve nas da smo ga dobili i da o njemu raspravljamo i da iz ovih pokazatelja možemo iščitati da su one lokalne i regionalne samouprave koje su se trudile stvarati poduzetničku klimu i razvoj poduzetničke infrastrukture na svom području dobro iskoristile ovaj Zakon o osnivanju carinskih zona i da su na taj način omogućili evo 143 poduzetnika da ostvare svoje poslovne ciljeve, da kroz olakšano poslovanje što se tiče carinskog zakona i povlastice kroz carinsko poslovanje i kroz PDV zaposle svoje kapacitete, da zaposle skoro 8 tisuća ljudi i na taj način su evo te lokalne i regionalne samouprave koje su zajedno sa tvrtkama osnivale ovakve zone u biti dobro učinile i poduzetnike ali i građanima ukupno svog područja. Pa tako evo i na području Brodsko-posavske županije, grad Slavonski Brod i Brodsko-posavska županija zajedno sa holdingom Đuro Đaković osnovala … zonu slobodnu zonu u kojoj je evo poslovalo 40-ak poduzetnika i koji su uglavnom zapošljavali radnike koji su bili višak u Đuri Đakoviću uglavnom metaloprerađivačke struke i drugih prerađivačkih struka. I na taj način smanjili pritisak na Zavod za zapošljavanje u gradu Slavonskom Brodu i doprinijeli ukupnom razvoju ovoga kraja. Ono što sada nas zanima što se to dogodilo, da li je to samo izmjena zakona i smanjenje ovih povlastica da je njih 39 podnijelo zahtjev za izlazak iz zone, da je ostala samo tvrtka Saint Jean Industries francuskog vlasnika koju također pohvaljujem obzirom da je evo u metaloprerađivačkoj branši, u autoindustriji pronašla svoj interes otvoriti svoje kapacitete u gradu Slavonskom Brodu. I za pohvaliti je da oni šire svoje poslovanje i da je najavljeno novo upošljavanje djelatnika bez obzira na ove izmjene Zakona o slobodnim zonama. Pravo je pitanje gdje je ovih 39 obrtnika, poduzetnika koji su poslovali u toj zoni, na koji način im možemo u buduće pomoći. Pa evo pozivam ministra, zamjenika ministra da dođu u radnu posjetu da pozovemo te poduzetnike koji su poslovali u slobodnim zonama a sada više nisu da vidimo gdje su oni danas na tržištu na koji način i kojim olakšicama im možemo omogućiti da nastave svoje poslovanje i da zadrže uposlenost, odnosno da razviju svoje poslovanje dalje. Mislim da tamo, znači ovdje rečeno je potrebno imati educiranu, kvalitetnu radnu snagu. Mislim da u gradu Slavonskom Brodu ima radne snage ovakvih profila, da imamo i tradiciju kroz Đuro Đaković, da imamo i strojarski fakultet, veleučilište. Vjerujem da ćete nas podržati i u zahtjevu za sveučilištem u gradu Slavonskom Brodu i da na taj način jačamo kapacitete i nerazvijenijih regija kao što je Slavonija, Baranja i Srijem. Tako da sigurno te kapacitete treba i ubuduće koristiti i vidjeti gdje su ti poduzetnici i kojim mjerama im možemo dalje, ubuduće olakšati poslovanje. A naravno da i ovaj je dio slobodnih zona koje su u lukama treba vidjeti na koji način podići nivo poslovanja luka i slobodnih zona u njima. Mi smo tu također zainteresirani i za luku u Slavonskom Brodu da se više investira i čim prije omogući zainteresiranim investitorima da tamo ostvare svoje proizvodne kapacitete. Evo nadam se da će i termoelektrana konačno se krenuti graditi u Slavonskom Brodu da se i one administrativne barijere koje su imali, a da će to biti prilika i za druge investitore da krenu njihovim tragom. Evo ja kažem da ćemo u ime Hrvatske seljačke stranke prihvatiti ovo izvješće ali molim da se čim prije sjedne sa ovim poduzetnicima i da se vidi na koji način im dalje pomoći. Ja mislim da su zaslužili da im se pomogne. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća je pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Prvo da se zahvalim svim klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru na podršci u ovom izvješću koje je pripremilo bivše ministarstvo, odnosno ministarstvo 2015. godine s obzirom da je nažalost još uvijek to jedino o čemu raspravljamo a to su izvješća iz 2014. godine. Zakonskih rješenja ima vrlo malo ili uopće ih nema. A najviše sam tužan što nema rješenja vezano uz poduzetnike i obrtnike. I kada govorimo o ovom izvješću ne možemo ne spomenuti to da ima vrlo malo, odnosno uopće nema aktivnosti sada resornog ministarstva kako pomoći poduzetnicima i obrtnicima osim naravno načelnih najava na određenim aktivnostima poput ručka u HUP-u itd. i konstantno jedno te istih najava. Znači 3% kamatne stope HBOR-a koje već imamo, pojednostavljenje procedure prilikom natječaja koji su u tijeku i koji već funkcioniraju ali nema daljnjih iskoraka i onoga što smo trebali već ova 3 mjeseca i bili bi vidjeli da je bio određeni kontinuitet u Vladi koja je bila prije ove. Što se toga tiče odnosno slobodne zone su kao što je to ovdje vidljivo jedan vrlo efikasan instrument za izvoz RH pogotovo prema trećim tržištima od 2013. oda kada smo u EU normalno da jedan dio poduzetnika pa tako i u Slavonskom Brodu nije više pronalazio svoj interes da radi u slobodnim zonama pošto su slobodne zone isključivo i najviše ja bih rekao osjetio beneficije prema onim poduzetnicima koje ostvaraju pravo i izvoz. A obzirom da smo sada na zajedničkom tržištu EU tog efekta više nema i normalno da će se jednim djelom smanjivati i obujam poslovanja i broj zaposlenih odnosno broj tvrtki koje imaju interes rada u slobodnim zonama ukoliko ćemo se samo oslanjati na izvoz prema EU. Ono što mi trebamo raditi u budućnosti je promovirati izvoz prema drugim zemljama van EU, prvenstveno ja bih rekao velikim ekonomijama u Južnoj Americi i Aziji i sa te strane treba koristiti ove zone koje su na našem jadranskom djelu. S time kada čitamo danas i gledamo inicijative u novinama gdje neke zemlje nude suradnju na više područja, ja bih rekao da takvu suradnju treba objeručke prihvatiti. Znači, ukoliko možemo vidjeti interes da neke zemlje sa Istoka uvoze svoju robu u EU preko naših luka a da se ta suradnja proširi primjerice na obranu ne vidim zašto ne bi bili za to i ukoliko se za to odredimo sigurno nećemo biti na gubitku. Ono što želim reći, iako je u slobodnim zonama radilo prošle odnosno 2014. godine 7827 zaposlenih i taj broj se nešto smanjio. Ja sam zabrinut jer imam osjećaj da danas sutra pogotovo kad govorimo o zanimanjima koja su u opadanju odnosno obrtničkim zanimanjima, tamo će raditi sve manje i manje ljudi zbog toga što ova Vlada i Ministarstvo poduzetništva i obrta u ovom trenutku ne podupire obrtnička zanimanja i ovdje ću reći danas a spominjat ću i svakom prilikom u narednim raspravama da 1200 obitelji u Hrvatskoj čeka stipendije da im Ministarstvo poduzetništva i obrta ispati koje je usvojeno u Proračunu prije više od mjesec dana, znači najpotrebitiji ljudi u RH, djeca koja se školuju za zanimanja koja su deficitarna, koja se rijetko tko odlučuje uopće upisivati, strukovne škole imaju problem sa upisima u takva zanimanja, ministarstvo osigurane novce u proračune ne isplaćuje našoj djeci. Moje pitanje, tko će onda raditi u slobodnim zonama? U tim tvrtkama? Moje je pitanje zbog čega se taj novac ne isplaćuje? Radi se o 5250 kuna, koja je 1200 i više Hrvatskih obitelji čeka. To je dragi moji kolegice i kolege i predstavnici Ministarstava 5000 ljudi u RH, naših sugrađana koji čekaju taj novac, a kažem radi se o nerijetko socijalno najugroženijoj populaciji. Zbog čega se ne isplaćuje i zbog čega bi netko tko je možda odlučio upisati takvo zanimanje sljedeće godine na osnovu stipendija koje smo uveli prošle godine 7502 kn mjesečno sada upisao takvo zanimanje. To je pitanje i odgovornosti i ministarstva i ministra zbog čega se to ne radi. To je vrlo veliki problem i ja sam siguran da svatko od vas kao što meni šalju ljudi mailove i pitaju zbog čega se to ne isplaćuje, vjerojatno i vi imate kontakte jer u svakom Hrvatskom gradu ima od te djece koja stvaraju tu stipendiju. Ja vas pozivam isplatite taj novac, nemojte čekati i nemojte držati okolo govore, govorancije, najave, primite se konkretnom posla, isplatite poticaje odnosno isplatite djeci njihove stipendije. To je evo poziv sa ovoga mjesta kako bi sutra ta djeca mogla ostvariti i opet imati ja bih rekao neka nova djeca želju da upišu takva zanimanja jer ta pomoć nije mala. Sa druge strane, nemamo nikakvih po prvi puta pa ni za one koje posluju u slobodnim zonama poticaja, znači ne postoji konkretni program poticaja za male i srednje poduzetnike a vidjeli smo da u slobodnim zonama posluju najviše mali i srednji poduzetnici. Po prvi puta nakon 7, 8 godina ne postoji od strane Vlade RH program poticanja malih i srednjih poduzetnika. Zašto? Ne znam. Možda zato što opet nema konkretnih ideja pa nije trebalo čak niti previše biti inovativan, trebalo je preuzeti ono što je bilo proteklih godina, osigurati novce u proračunu i krenuti sa poticajima. Znači, ja sam zabrinut da ovaj rast koji smo imali u proteklih godina između malim i srednjim poduzetnicima se neće nastaviti zbog toga što nemamo program. Prva tri mjeseca nemamo ni jednu konkretnu mjeru Ministarstva poduzetništva i obrta osim SID financiranja i PRISIF financiranja koji smo ugovorili prošle godine sa svjetskom bankom i to je jedan jedini program, opet kažem program protekle Vlade. Molim vas gospodo, primite se posla, radite nešto i predlažite. U prva tri mjeseca prošle Vlade imali smo program poduzetnički impuls, povećanje za ulazak u sustav PDV-a sa 150 na 230 hiljada kuna, povećanja plaćanja za paušal na PDV na 150 hiljada kuna, znači bile su konkretne aktivnosti i mjere. Ovdje nema ničega osim rekao sam najava i naravno tu i tamo kojeg intervjua koji se tiče INE, znači više se bavimo Ministarstvo poduzetništva i obrta INOM i energetikom nego što se bavimo malim i srednjim poduzetnicima. Kamata od tri posto imamo već sada u HABOR-u, imamo pristupa financiranju, imamo fondova EU, zaustavljen je natječaj za poduzetnike i obrtnike iz EU zbog tih najava zadnjih tri mjeseca nije imao previše prijava i sada čekamo da se izmjene pravila. Zbog čega? Jer 15 milijuna kuna nije bilo dovoljno visine potpore za pojedinog poduzetnika? Da li nekom treba možda više? Da li se zbog toga zaustavio natječaj, da li ćemo zbog toga izgubiti nekoliko mjeseci i ja čekam jer je ministar rekao da će to biti gotovo kroz desetak dana, do kraja četvrtog mjeseca početkom petog. Ukoliko ne bude sljedeći tjedan ponovno pokrenut natječaj za male i srednje poduzetnike za ulaganje u opremu i postrojenja. Ja postavljam pitanje odgovornosti onih koji su to zaustavili. Zbog čega ste zaustavili, zbog čega stvari koje su funkcionirale nisu išle dalje? Zbog toga da se navodno olakšaju procedure, pa sad neće trebati bankovna garancija unaprijed. Pa šta to znači da ćemo cijeniti projekte sve i onda nakon toga, nakon što naši službenici izevaluiraju projekte, ako netko ne dobije bankovnu garanciju cijeli taj posao će biti uzaludan. Znači, neke stvari koje smo radili, koje su bile dobre su zaustavljene zbog pitam se kojih interesa? Zbog toga što možda nekom 15 milijuna kuna nije dovoljno i htio bi možda dobiti 25 ili 30 milijuna kuna. Zbog toga se ne zaustavljaju natječaji i ne mijenjaju se određene stvari. Ono zaključno što bih htio reći na kraju nisam zadovoljan ni situacijom u Gradu Zagrebu. Zbog čega? Zbog toga šta vidimo da u Gradu Zagrebu ukupno od 7827 zaposlenih radi samo 241, zbog toga što je izvoz pao, zbog toga šta je prihod na razini otprilike 397 milijuna kuna šta je opet manje ili negdje oko desetak posto. Pardon, 671 milijun kuna, znači 13%, što znači da Zagreb ne koristi svoje kapacitete. Ukoliko u Zagrebu imamo četvrtinu gospodarstva onda taj udio u prihodima u Republici Hrvatskoj ne smije biti 13% nego najmanje 25 i više posto s obzirom da imamo najbolje razvijenu infrastrukturu. Ni gradonačelnik grada Zagreba očito nema interesa za ovakve projekte i ne daje im potporu, nego pitaj Boga čime se bavi. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Miroslav Šimić.
Poštovani kolega Maras, na samom početku ste se zahvalili na podršci prema Ministarstvu od strane klubova koje su izrazile podršku izvješću. Naravno da ministarstvo ima određene zasluge u samim tim izvješćima, međutim evo preko udruge „Hrvatske slobodne zone“ sam dobro upoznat sa odnosima samog ministarstva, prema slobodnim zonama, prema ljudima koji tamo rade, prema koncesionarima, prema onima koji obavljaju djelatnosti u slobodnim zonama. I mogu reći da oni nisu bili zadovoljni sa odnosom koji su u ministarstvu imali dok ste vi na čelu ministarstva bili. Imam tu i neke bilješke sa sastanaka gdje se vidi da ste bili upoznati sa mnogim problemima koji su i danas prisutni u samim slobodnim zonama. Ono što očekujemo od novog čelništva ministarstva da pristupi puno drugačije, puno odgovornije, da ovakve informacije nakon toga više ne dobivamo nego da zaista sve informacije koje dobivate sa terena o mogućnosti da Republika Hrvatska možda i nije koristila sve porezne EU opcije koje nam stoje na raspolaganju, da često puta nemamo ujednačenu praksu ni prema zonama, da sve te informacije uzimate u obzir, da se prema tim ljudima odnosite korektno i da na temelju tih informacija donosite pravilnike, predlažete zakone, da im budemo od pomoći jer ono što je radila bivša Vlada i bivše ministarstvo na žalost evo iz prve ruke od tih ljudi mogu reći da nisu zadovoljni. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Maras.
Pa gledajte, gospodine Šimić mislim brojke govore same za sebe. Pa ne moram ja imati nekoga u nekoj udruzi da me hvali kao šta je primjerice jučer Udruga malih i srednjih poduzetnika u HUP-u hvalila. Kaže, sastali smo se čak pet puta u protekla dva mjeseca. Pa kaj to znači? Mislim jel' radimo posao ili se sastajemo na radnim ručkovima, lamentiramo, diskutiramo, brend stormamo itd. Znači, ja sam i ovdje su prezentirani konkretni brojevi. Ne treba meni bilješka sa sastanka ako kaže da je porast prihoda bio 8 i pol posto. Ne treba mi bilješke za sastanke ako kaže da je izvoz rastao 34%. To znači da su određeni efekti postignuti. Pa ako to nije dobro onda ne znam što je dobro. Znači, ja sam se zahvalio na izvješću jer ste svi vi i vi prvi hvalili ovo izvješće koje je napisalo bivše ministarstvo i koje je odgovorno za rezultate koji su se desili 2014. godine. Sad da li je netko s nekim zadovoljan. Pa možda ja nisam zadovoljan sa svime, ali bitno je ono šta ostaje iza tebe, bitni su rezultati koji ostaju, a ne da li si se sa nekim sastao pet puta u dva mjeseca. Ja iskreno nisam volio i vrlo rijetko sam nakon bilo kakvih otvaranja i evenata ostao na radnim ručkovima i pričao uz janjetinu i dobro vino. Ja sam više volio raditi i konkretne stvari koje smo napravili mislim da ostaju iza nas. Tako da te pohvale shvaćam kolokvijalno i načelno. Rezultati će se vidjeti. Ono što mene zabrinjava što nema ni jedne konkretne aktivnosti, a trebalo bi i vas zabrinjavati. Zbog čega ne pitate se u pregovorima MOST-a sa HDZ-om i SDP-om bilo je puno razgovora o poticajima malim i srednjim poduzetnicima? Zbog čega sad o tom ne pričate? Nema ničega. To je ono zbog čega bi se vi trebali zabrinuti, a ne to da li vam je netko rekao da li je bio na sastanku ili nije. To je totalno irelevantno. Ne?
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Maras, puna su vam usta hvale. No međutim, statistika govori puno drugačije od onoga što ste vi izrekli. Znači, jednostavna dionička društva koja su omogućila zapošljavanje prouzročila su i nešto veću dobit i izvoz. No međutim, stvar je bila za vaše vrijeme ovakova. Kažu u pola mandata bez rezultata. Maras nas vodi u sigurnu propast. To su članci iz novina koji su govorili o tome da je u 2014. godini 5000 obrta manje, ali je 7000 jednostavnih dioničkih društava otvoreno koja su sa 10 kuna ili ne znam koliko je bio ulog krenula u posao. Većina je zamračila stvari, napravila posao, propala, nema odgovornosti, nema ničega. U tom grmu leži zec gospodine Maras i u vaših obaveza koje ste ostavili ministarstvu i trebaju se platiti u ovoj godini, pa to nitko ne spominje. No mislim bilo bi dobro da objasnite gdje je 40 milijuna kuna upucano kojih nije bilo planirano za ovu godinu.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Maras.
Kažete vi statistika je neumoljiva i onda navodite članke iz novina, ne'. Statistika kaže: „Statistika pola mandata bez rezultata“. Mislim to je zbilja zanimljiva statistika, u jednoj rečenici, pola mandata bez rezultata. Ne znam jel' znate uopće što je statistika? A ako ne znate ovo su novinski članci, ovo nije statistika. Ono što ću vam sada reći, što se tiče, vi ste zastupnik, što se tiče bilo kakvih potraživanja i dugova uputite zastupničko pitanje i nek' vam odgovori ministar ili njegov zamjenik može ovdje odgovoriti. Znači radi se, to mogu reći 100 puta, reći ću još ako treba 100 puta i u budućnosti radi se o financiranju kamata. To neki ljudi koji su ovdje iz lokalne samouprave znaju ne'. Znači radi se o kamatama koje država sufinancira. I ne sufinancira ih od 2015., 2014., 2013. nego ih sufinancira i od 2009., 2010., 2011. Ja kada sam došao za ministra nisam plakao da moram plaćati te kamate nego sam prihvatio odluku Vlade koja je također isto takva bila u 2015. I te kamate ćemo plaćati do 2022. ili 2023. godine. I novi ministar koji dođe isto će morati plaćati kamate. Što se tiče još jednog dijela tog famoznog duga se radi o 6 ili 7 milijuna kuna što moramo isplatiti učenicima stipendije. Proračun je usvojen u Hrvatskom saboru, gdje su nestali? Pa nestali su među 1200 najpotrebitijih obitelji gospodine Đakić. Oni su taj novac dobili. Najponosniji sam na taj projekt, od svega što smo napravili u protekle 4 godine, jer sam vidio osobno tu djecu i te ljude koji se školuju za ona zanimanja koja su potrebna Hrvatskoj a nemaju financijskih sredstava. I umjesto da molite da se ta sredstva isplate vi se sad nešto čudite. Pa dajte pomognite toj djeci da nastave školovanje i da ne čekaju bez veze mjesec i pol dana novac koji je osiguran u državnom proračunu.
Hvala. I završno, zamjenik ministra poduzetništva i obrta gospodin Mario Turalija.
Gospodine predsjedavajući, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici hvala vam na prihvaćanju Izvješća za slobodne zone za 2014. godinu. Ovo izvješće su radile stručne službe Ministarstva poduzetništva i obrta. Nije ih radila Vlada. Te stručne službe rade dugo vremena i bilo koja Vlada da se napravi stručne službe bi sublimirale financijske izvještaje onakve kakve jesu. Krenuo bih od upita gospodina saborskog zastupnika Gordana Marasa. Što se tiče ovih 5 puta znači višeg sastajanja sadašnjeg ministra od vašeg je da se detektiraju problemi koji su gomilani unazad 4 godine. Što se tiče priče i komponente 2 iz SID Capitala od 2,5 milijuna eura ono stoji u ladici godinu dana. Nije apsolutno ništa napravljeno po tome. Komponenta 2. ide ubrzo jer je bio problem jer vi niste htjeli da se registrira u RH taj fond, a znate dobro da fondovi visoko rizičnog kapitala podliježu porezima i nisu prihvatljivi za menadžment. I na kraju kad se sublimiraju financijski rezultati ispadne da ona sredstva koja plaćamo do Svjetske banke i koji iznosi 0,35% od tih 20 milijuna eura koje smo potpisali su puno, puno skuplje. SID Capital smo plasirali u roku mjesec dana otkako smo preuzeli vlast u ministarstvu tj. otkad smo preuzeli kormilo Ministarstva poduzetništva i obrta. Što se tiče ovih natječaja koji ne izlaze trenutno, u ovom Saboru je bilo riječi o Izvješću za 2014. godinu i otišli ste malo in extenso ali odgovorit ćemo vam i na to pitanje. Prema nacionalnim pravilima po kojima ste vi radili za ove natječaje koji su bili za alocirana sredstva tj. za participaciju projekata i pisanje projekata prema EU fondovima su imali 6 koraka. Treba određeni vremenski period da se ta dokumentacija minimalizira i da umjesto godina i mjeseci koje naši poduzetnici i realni sektor vapi za bespovratnim sredstvima on se maksimalno skrati i da se povučeni iznos sredstava ne udvostruči, utrostruči nego da se ministarstvo pretvori u servis tom realnom sektoru a ne metaforički rečeno zatvoreni … [[Ne razumije se.]] Što se tiče kamate od 3%, ako ćete spominjati statistiku u roku 4 godine vi imate kreditno bonitetni potencijal realnog sektora na negdje oko 10%. Banke su vam što se tiče likvidnosti izuzetno velike. Neke komercijalne banke imaju preko 10 milijardi kuna ali nije pokriven rizik. Poanta je da ovo ministarstvo će raditi i radi na pokrivanju tog rizika i lakše dostupnih sredstava financiranja prema tom istom realnom sektoru. Kamata od 3% se ne odnosi samo na HBOR nego da se potakne i komercijalnim bankama koje imaju poslovnice i mrežu poslovnica razgranatu po Hrvatskoj i oni mali mikrosi koji imaju prihode i do milijun kuna mogu dobiti trajna obrtna sredstva i konkurirati većim tvrtkama sa nekom većom prihodovnom stranom. Što se tiče slobodnih zona i tog dobrog poslovanja znamo da slobodne zone posluju od 1991. Krucijalna promjena koja se desila u slobodnim zonama 2007. godine je bila usklađenje regulative znači pravilima prema zakonima EU. Znači do 2016. ćemo apsolutno primijeniti regulativu i poticati male i srednje poduzetnike u tim slobodnim zonama. Jednostavno zatvorenost tj. otvorenost tržišta prema EU i pojedinim tvrtkama nije dopustilo tj. da plaćaju bila im je otegotna okolnost da plaćaju taj parafiskalni namet u slobodnim zonama. Samo povećanje prihoda koje se desilo generiralo 4 milijarde kuna izvoza i ona dobit koja je ostala u biti i ovi koncesionari koji su bili u slobodnim zonama imali su lošije poslovne rezultate. EU posluje sa ukupno u 23 zemlje sa 71 slobodnom zonom, sama Hrvatska ima trenutno 13. Dvije ne rade ali će biti sigurno prenamjena. Ono što je gospodin Šimić predlagao, svakako da su ti prijedlozi za primjenu regulative iz zakona u razmatranju i većina će ih biti prihvaćena i prezentirana u ovom Hrvatskom saboru. Nastavno na gospodina Davora Vlaovića i gospodina Leona Žulja apsolutno imamo hodogram rada i među poduzetnicima smo. A vrijeme će pokazati kao što ste i sami rekli kako ćemo generirati naše outpute prema realnom sektoru tj. ciljanim malim i srednjim poduzetnicima koji i statistički generiraju 99% gospodarstva Hrvatske. Znači doklasifikacije do 50 milijuna eura godišnjeg prihoda. Gospodin Mateljan je naveo daje prihod 4 milijarde, izvoz je 4 milijarde a prihod je preko 5 milijardi kuna. Ja bih vam se svima još jednom zahvalio na prihvaćanju ovog izvješća i vidimo se iduće godine sa izvješćem za 2015. koje ćemo isto prezentirati u ovom uvaženom Domu. Hvala lijepa.
Hvala. Ima jedna replika, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
U vašem odgovoru opet niste spomenuli kada ćete isplatiti stipendije, znači ni riječi o tome. Stipendije su osigurane u proračunu, novaca još uvijek nema. Što se tiče PRISID-a morate se informirati i pogledati. Znači ugovor smo potpisali sa Svjetskom bankom 8.7.2015. godine, ugovor smo potpisali. Nakon toga 4 mjeseca su bili izbori pa onda je nemoguće reći da godinu dana stoji u ladici. Znači čisto tehnički, godina ima 12 mjeseci, nakon 8.11. nije bilo moguće raditi dok se nije formirala Vlada i sada ova tri mjeseca su uspjeli konačno taj projekt pokrenuti. Ali to je bitno reći, to je projekt bivše Vlade i ništa nije stajalo u ladici. I hvala Bogu da imamo ta sredstva čekamo, i upravo je bila moja ideja da bude u Hrvatskoj. Pogledajte bilješke sa sastanaka sa Svjetskom bankom. I jedan od uvjeta koji smo postavili je da bude u Hrvatskoj. Znači nisam ja bio protiv toga, nego sam ja inicirao da bude sjedište u RH i to će vam reći kolege iz Svjetske banke jer oni to znaju. Ili neka vam naprave brif u HAMAG-u pa će vam isto tako iz određenih podataka to biti jasno. Znači nije ništa čekalo u ladici S druge strane, kako ćete postići 3%, ništa ne čujemo o tome. Znači HBOR ima 3%, vi sada govorite da želite 3% i u komercijalnim bankama. Kako ćete to postići? Pa to je, ja želim da u Hrvatskoj budu kamate 1%. Možda da budu 0,5% da sada to okolo pričam, ljudi bi rekli gledaj ga ono, mislim kaj on priča to, nije moguće. Kako ćete postići 3%? Recimo ja sam prošle godine imao konkretnu mjeru, subvencionirali smo kamatu 5% za mikro kredite, upravo za ove koji su najmanji i 5% smo dogovorili s bankama i preko 2000 takvih kredita je realizirano. Znači to je konkretna mjera. Recite nam kako ćete postići. Znači ovo što govorite nažalost je jedna općelogija kako ja to zovem i nažalost ne donosi nikakve rezultate. Ja bih volio da vi imate konkretna rješenja i prijedloge ali na žalost ih nemate.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zamjenik ministra.
Evo hvala lijepo. Znači što se tiče PRISID-a, PRISID je u iznosu od 20 milijuna eura i sastoji se od tri komponente. Znači komponenta 1 koja je plasirana od 2,5 milijuna eura je trenutno plasirana a sastoji se još i od komponente 2 koja je 10,7 milijuna eura i od komponente 3 tehničke podrške od milijun i pol eura. Komponenta 2, krivo ste me shvatili, ja sam rekao da ste vi bili kočničar zbog zakona, tj. htjeli ste da se registrira fond u Hrvatskoj. Ali onda on ne bi bio prihvatljiv start up-ovima i ranoj fazi financiranja realnog sektora. Jer … [[Govornik se ne razumije.]] , ne bi bio gospodine Maras zato što ako se registrira u RH takav fond on je podložan plaćanju poreza na dobit i onda bi nam se desilo da bi platili zajam koji smo uzeli od Svjetske banke na neiskorištena sredstva i onda bi generirali još veći gubitak. A u Europskoj uniji, ispričavam se, u EU ako se registrira taj fond i ta sredstva iz tog fonda ne podliježu poreznim, znači tax free-u i onda financiraju samo one tvrtke koje obavljaju djelatnost u Hrvatskoj. I onda dolazi do progresivnog i brzog realiziranja tih … [[Govornik se ne razumije.]] sredstava u gospodarstvu Hrvatske tj. u green field i brown field investicije koje su nam prijeko potrebne. S druge strane što se tiče kamate, kamatne stope, vi u biti sa tim svojim subvencijama koje ste, radili ste u biti, punili džepove banaka jer su banke dizale svoj emergen ponderirani, ponderiranu kamatnu stopu i zarađivale su ekstra profite. I nadam se da ste čuli o portfeljnim jamstvima i jamstvima kapitala koje će imati za učinak pokrivanje rizika bankarskog i samog izvora financiranja. Evo, tako da imamo apsolutno puno bolja rješenja nego koja su bila u protekle 4 godine. Hvala lijepa.
Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sada prelazimo na glasovanje. Prvo ćemo glasovati o izvješću o poslovanju slobodnih zona u RH u 2014.godini. Podnositelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za gospodarstvo, tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2014.godini. Molimo glasujte, tko je za zaključak? Glasovanje je završeno, 152 glasova za, 2 suzdržani. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.
Sljedeća točka je - Konačni prijedlog Zakona o provedbi carinskog zakonodavstva EU, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. E. br. 25 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172., 204. i 206 Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog stavi u hitnu proceduru sukladno članku 206. Poslovnika, sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave shodno Poslovniku. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja, uvaženi ministar Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodo potpredsjednici, dame i gospodo zastupnici. Dakle, ovim se zakonom uređuje provedba carinskog zakonodavstva donesenog na razini EU koji državama članicama daje ovlaštenja da nacionalnim zakonodavstvom urede pojedina pitanja iz područja carinskog zakonodavstva čije uređenje nije u nadležnosti Unije. Uredba o carinskom zakoniku Unije u cjelini svoje obvezujuće izravne primjene u svim državama članicama uvodi niz novosti koje za posljedicu imaju potrebu donošenja novog zakona o provedbi carinskog zakonodavstva EU radi uređenja pojedinih pitanja za koje Uredba o carinskom zakoniku Uniji daje ovlaštenje državama članicama da nacionalnim zakonodavstvom reguliraju pojedina pitanja iz područja carinskih propisa, ponavljam čije uređenje nije u nadležnosti EU. Ta se pitanja uređuju ovim zakonom s ciljem osiguranja primjene obvezujućih carinskih propisa EU te osiguranja pravne sigurnosti sudionika carinskog postupka koji se provodi na državnom teritoriju RH. Obzirom da je carinski zakonik Unije u punoj primjeni od 1.svibnja 2016. godine nužno je da se do punog dana njegove primjene u RH također provede postupak donošenja, zato smo i predložili hitni i ovaj zakon prema prijedlogu bi i tako istupio sa 1.svibnjem 2016. Hvala lijepo.
Hvala. Želi li izvjestitelj Odbora možda uzeti riječ? Nema. Otvaram raspravu. Prvi prijavljeni je Klub HDZ-a, uvaženi zastupnik Leon Žulj.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice, zastupnici i poštovani ministre. Pred nama je zakon koji uređuje okvire oko carina, znači carinsko zakonodavstvo unutar EU i ulazeći u EU u obvezi smo uskladiti zakonodavni okvir kako za poslovanje poduzetnika vezano za uvoz, za izvoz, vezano za … ćemo u idućim zakonskim prijedlozima isto iako vrijednosnih papira. Na prijašnjoj točci smo imali isto raspravu oko slobodnih zona gdje je također bilo evidentirano što to sada znači kada govorimo o poslovanju o slobodnim zonama, kada govorimo o carinama unutar EU. Dio smo sustava Unije, 16% svjetskog uvoza roba se odvija na prostoru EU gdje je i RH članica, to znači 270 milijuna tona roba i ovim zakonom je usklađeno kad govorimo o zakonodavnom okviru ukupan zakon sa EU s time da se jedan dio koji je bio prije definiran našom nacionalnom regulativom ovim zakonom se sada definira u ukupnosti i Zakon o provedbi carinskih propisa EU. Kao što je napisano o ocjeni o izvorima potrebnih sredstava za provođenje zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu niti povećava rashode carinske službe. Ovaj zakon ukoliko se on kao takav usvoji je u primjeni u svim državama članicama od 1.svibnja 2016.godine. Klub HDZ-a podržava navedeni zakonski prijedlog.
Hvala. U ime Kluba HNS-a uvažena zastupnica Božica Makar.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Evo imamo tu zakon koji normalno trebamo uskladiti, pridržavati se Direktiva EU pa ćemo tako danas i ovaj Zakon o provedbi carinskog zakonodavstva EU, to nije uopće sporno. Međutim, ima dosta pitanja koja su prepuštena da se reguliraju samim članicama EU, i te članice mogu utjecati na određene zakone i zato bi bilo stvarno dobro da ne donosimo sve takve izmjene i usklađenja naročito gdje ima dosta stvari koje reguliraju same članice EU po hitnom postupku nego da se o njima raspravi i da ostane više vremena za razmotriti i utvrditi primjedbe. U ovom prijedlogu Zakona obuhvaćeno je mnogo dopuna, izmjena, regulirana su određena pitanja o kojima odlučuje RH odnosno mi ovdje u Saboru. Tako imamo zakon koji uređuje pitanja carinske provedbe prava intelektualnog vlasništva, pitanje konverzije valuta, određivanje roka za plaćanje carinskog duga, unos roba u carinsko područje, mjesto i vrijeme pregleda robe, nadzor, prekršaji i kazne kao i još mnoga druga pitanja. Ovim prijedlogom Zakona o provedbi carinskog zakonodavstva EU izvršeno je i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Ono je trajalo 14 dana i u tom periodu mogu reći da je bilo dosta primjedbi i prijedloga a sve u cilju poboljšanja ovog zakona. Neke od njih predlagatelj je i prihvatio dok veliki broj njih nije prihvaćeni. Međutim, ako želimo stvarno pomoći našim gospodarstvenicima, a to stalno pričamo a ja sam sigurna da to i želimo, onda ipak trebamo uvažavati i njihove primjedbe, njihove prijedloge. Jer upravo su oni ti koji posluju po tim zakonima i najbolje znaju kako ih poboljšati i kako da svi mogu poštivati te zakone, ali opet da im ne budu ograničavajući faktor. Oni su tako tražili da se izjednače sa zakonima, odnosno da naš Carinski zakon bude isti kao što je i u državama susjednima koje su također članice EU i da se samim tim deklaranti ne dovode u nepovoljniji položaj odnosno operateri istovremeno. Smatram da je trebalo uvažiti te primjedbe i određene specifične situacije na koje je ukazalo Udruženje međunarodnih otpremnika, a radi se o reguliranju prekršajne odredbe gdje se ne bi sankcionirao deklarant koji sam uoči grešku i zatim je ispravi sam. Još jednom napominjem, važno je da ovakvi zakoni idu u redovitu proceduru kako bi ostalo vremena da svi ih razmotrimo i da o njima donesemo najpovoljnije odluke i rješenja. Klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona bez obzira što ide po hitnom postupku. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o provedbi carinskog zakonodavstva EU, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 25. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o provedbi carinskog zakonodavstva EU, molimo glasujte tko je za? Glasovanje je završeno. 106 glasova za, 1 suzdržan. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o provedbi carinskog zakonodavstva EU.
Sljedeća točka je - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 10. Predlagatelj je Vlada RH. Temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale smo primili u pretincima. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Vlada je podnijela amandman koji je postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 202. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja? Uvaženi ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, direktivom Vijeća iz 2015. godine od 27. siječnja 2015. izmijenjena je direktiva Vijeća iz 2011. o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica. Stoga se Zakonom o dopunama Zakona o porezu na dobit izvršava obveza usklađivanja. Direktiva Vijeća iz 2011. propisuje neoporezivanje prihoda od dividendi i udjela u dobiti, te neoporezivanje isplate dividendi i udjela u dobiti porezom po odbitku za povezana društva unutar EU. Uočeno je da se te odredbe zlouporabe naročito u slučaju velikih multinacionalnih kompanija kao na primjer u dva slučaja. Kao primitak dividendi prikazuje se nešto što nije dividenda kako bi se izbjeglo porezne obveze, a zapravo se radi o primitku kamata ili nekom drugom oporezivom prihodu. Ta uskladba je već učinjena 2014. S druge strane raznim umjetnim aranžmanima, transakcijama stvara se ili stvori se dobit u društvu u državi koja ima manju poreznu stopu. Potom godišnja zarada završi kod matice kao dividenda, a zapravo je trebao biti prihod matice u djelatnosti. Ili pak ugovaraju se aranžmani, umjetne konstrukcije koje imaju učinak međusobnog prebijanja ili poništavanja, kružnih transakcija, te se dobit prebacuje u društvo koje ima porezni gubitak ili koristi poreznu olakšicu, a naknadno se isplati dobit matici i to neoporedivo, neoporezivo pardon. I slični primjeri. Stoga se ovim zakonom upravo regulira, odnosno popravljaju i ispravljaju ove nepravde, odnosno zlouporabe, a isto tako se uvodi tzv. minimalno pravilo protiv zlouporabe. Prema Zakonu o minimalnom pravilu protiv zlouporabe će se primijeniti na sve obveznike poreza na dobit pri utvrđivanju prava na umanjenje porezne osnovice, porezne obveze i izuzeća od oporezivanja. Dakle, proširili smo obuhvat odredbi direktive obzirom da se ista bavi rezidentima i nerezidentima samo unutar EU, znači na sve porezne obveznike. Dozvolite mi dame i gospodo samo još uvodno kratko da kažem da je uz prijedlog zakona iz Vlade došao i prijedlog amandmana na Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dobit radi otklanjanja mogućih nejasnoća u primjeni. Ovim amandmanom se definira što je aranžman, te se navodi kako aranžman predstavlja bilo koju poslovnu transakciju, aktivnost, shemu, sporazum, obvezu ili događaj, a može se sastojati od više mjera ili dijelova. I zadnja rečenica, dakle o Nacrtu prijedloga zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit bio je objavljen i javno u cilju savjetovanja sa zainteresiranom javnošću krajem, odnosno sredinom, do kraja 11. mjeseca 2015. godine i u tom razdoblju nisu bile zaprimljene primjedbe zainteresirane javnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor? Ništa. Otvaram raspravu. Prvi za raspravu se javio uvaženi zastupnik Mario Kristić u ime Kluba zastupnika MOST-a.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo dozvolite da i ja u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista rečem nekoliko rečenica u svezi ovih izmjena i dopuna Zakona o porezu na dobit. Dakle, novi predloženi članak 5a. Zakona o porezu na dobit propisuje mogućnost da Porezna uprava uskrati pravo korištenja olakšica i pogodnosti poreznim obveznicima ukoliko utvrdi da se radi o tzv. neutentičnim aranžmanima koje je porezni obveznik osnovao samo u svrhu korištenja tih pogodnosti. Problem ove odredbe je prilično općenit pristup u definiranju tih neutentičnih aranžmana. Evo sada je i ministar rekao da je iz Vlade došao amandman koji pojašnjava same te aranžmane iz čega proizlaze široke oblasti poreznog nadzora u tumačenju da li je nešto autentično ili nije. Ovom odredbom se ni u kom slučaju ne smije ograničiti pravo poštenih tzv. poreznih obveznika da koriste zakonom propisane mogućnosti umanjenja porezne osnovice. Dakle, ovdje govorimo o postupanju porezne uprave u praksi koja je na žalost često neujednačena od jednog područnog ureda do drugog i gdje se znaju javljati ekstremi od preblagog pristupa pojedinih inspektora do prestrogog pristupa koji u konačnici može rezultirati i gašenjem nekog poslovnog subjekta. Dakle, postoji jedna određena opasnost od primjene ove ovakve odredbe u praksi. Kada govorimo općenito o poreznom sustavu trebalo bi ga što više pojednostaviti i na minimum svesti provođenje složenih postupaka, poticati samo prijavljivanje poreznih obveza od strane poreznih obveznika jer samim time će se i ubrzati i učiniti učinkovitom naplata tih poreza. Po meni, a i po nama iz Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista bi bilo važno da se odgovarajućim izmjenama pripadajućeg Pravilnika o porezu na dobit detaljnije propiše što su to indicije koje ukazuju da se zaista radi o neautentičnim aranžmanima a što bi trebalo u konačnici biti i temelj za pokretanje poreznog nadzora te na koga pada teret dokaza u samom postupku. Evo toliko, mi ćemo kao Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista podržati ove izmjene i dopune Zakona o porezu na dobit.
Hvala. U ime kluba HNS-a uvažena zastupnica Božica Makar, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege. Evo tu je Zakon o porezu na dobit, odnosno prijedlog zakona. To je veoma važan zakon, zakon koji regulira mnoga pitanja i koji utječe na živote mnogih gospodarstvenika, na njihovo poslovanje ali i šire. Slažem se s onima koji tvrde da česte izmjene zakona nisu dobre, naročito nije dobro često mijenjati Zakon o porezu na dobit ili Zakon o porezu na dohodak jer to dovodi u pitanje i investitore koji se odlučuju za ulaganje u određenoj državi. U posljednjih 10 godina kod nas je bilo stvarno puno izmjena zakona. Jedna od značajnijih izmjena bila je 2013. godine da je mijenjan Zakon o porezu na dobit. Naime, zbog ukidanja posebnim zakonom propisanih olakšica za područja posebne državne skrbi i grada Vukovara uvedene su nove olakšice za prvu skupinu i grad Vukovar odnosno za drugu skupinu gradova i općina gdje u prvu skupinu spadaju gradovi i općine, odnosno jedinice lokalne samouprave čiji je indeks razvijenosti do 50% prosjeka Republike Hrvatske, dok u drugu skupinu spadaju oni gdje je prosjek razvijenosti od 50 do 75%. Oni inače prvi su oslobođeni plaćanja poreza na dobit dok drugi plaćaju 50% ili ne 20 nego 10%. Znam da se to ne rješava ovim zakonom ali veoma bi bilo bitno utvrditi nove kriterije za razvrstavanje jedinica lokalne samouprave prema stupnju razvijenosti. Tu stvarno treba pod hitno vidjeti što se može napraviti jer su kriteriji jako neću reći čudni ali ajde nemoguće je utvrditi stvarni stupanj razvijenosti na temelju tih kriterija. Tako je izmijenjen i način priznavanja rashoda kreditnim institucijama u slučaju otpisa potraživanja po osnovi danih kredita. U 2014. izmijenjeni su uvjeti za korištenje olakšica na reinvestiranu dobit. Izvršeno je i usklađivanje s Direktivom Vijeća EU 2011/96. o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica. U ovom prijedlogu Zakona o porezu na dobit nema nekih bitnih suštinskih promjena već se radi o usklađivanju ovog zakona s Direktivom Vijeća EU 2015/12. od 27. siječnja o čemu je govorio i ministar gdje se želi postići bolja kontrola odnosno da se ne događaju zlouporabe situacija kojima se zapravo htjelo ići na ruku onima koji žele poslovati korektno i da im se omogući što bolje poslovanje. Mi smo se doveli u situaciju da sad trebamo vršiti kontrolu veću odnosno uvoditi neka nova pravila da onemogućimo one koji su željeli to zlouporabiti. Naime, često je bilo slučajeva da su se osnivale firme u drugim državama članicama, firme kćeri, i da je postojala dokumentacija na kojoj se stvarno moglo koristiti porezne olakšice i ostale beneficije međutim stvarni događaj u praksi se nije dogodio. Dakle, nije bilo autentičnosti događaja i zbog toga se upravo ide na to. Smatramo da je to dobro i da treba kontrola ali ono što je kolega prije mene rekao normalno cijeneći one i uvažavajući i dozvolivši im korištenje koji rade korektno i koji žele platiti na to porez. Klub zastupnika HNS-a podržat će ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Ivan Šuker u ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicom, kolege i kolegice. Vjerojatno vječita tema kad su porezi u pitanju, uvijek zakonodavac donosi zakon a oni koji trebaju plaćati poreze nastoje da iskoriste trenutnu situaciju i da plate čim manji porez. I logična stvar da u onom trenutku kad je u Hrvatskoj porez na dobit povećan sa raznoraznim drugim dodacima, porez na dividendu, porez po odbitku itd. da postoje interesi poreznih obveznika da bez obzira i na međunarodne računovodstvene standarde, na domaći Zakon o računovodstvu, na direktive EU žele doći u poziciju da takvim zakonskim propisima dođu do čim manje i niže osnovice za porez na dobit. Međutim, kolegice i kolege nije to samo interes i cilj poduzetnika u Hrvatskoj. Nažalost mnoge multinacionalne kompanije koje su nama često znale držati lekciju su koristile priliku da u svojim poduzećima u Hrvatskoj i u nekim drugim zemljama izvršavaju nekakve usluge i to tretiraju kao da su pružile i na takav način izbjegavaju porezno plaćanje, plaćanje poreza na dobit. Mi smo isto tako imali situaciju RH što nam jasno govori da nekada porezna oslobođenja mogu donijeti daleko veću štetu državi nego što to jesu. Dakle mi smo godinama imali određene da tako kažem porezne oaze u RH temeljem ovog ili onog zakona. Međutim, to nažalost nije dovelo do stvarnog gospodarskog oporavka u tim područjima, tu prije svega mislim na područja od posebne državne skrbi nego su mnogi na žalost registrirali tamo tvrtke, praktički fiktivno a tvrtka je negdje drugdje stvarno radila međutim oni su prikazivali i porez na dobit i to je taj aranžman o kojem je govorio ministar koji je Vlada dodatno pojasnila svojim amandmanom. Dakle, negdje drugdje su radili a na području od posebne državne skrbi ili posebno Zakon o gradu Vukovaru su koristili priliku da prikažu da je sjedište tvrtke tamo i da na takav način izbjegavaju plaćati porez. To je na domaćem dijelu. A države međusobno potpisuju sporazume o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja upravo da se ne događaju ovakve stvari. Svjedoci smo i medijskih natpisa sada da su neke hrvatske tvrtke i neki ljudi uključeni u područja gdje su porezne oaze. Dakle uvijek se to događalo. Međutim, nacionalno zakonodavstvo naprosto treba biti takvo da bude ako želite privući investitora onda morate biti njemu prihvatljivi. Morate ga privući i vidjeti da li u konačnici ono što on plaća u državi i jedinice lokalne samouprave je više od nekakve stope koja je na očigled visoka i misliti ćete da ćete nešto u konačnici ubrati ali u konačnici dobijete manje. Jer kada pogledate sva davanja, počnimo samo od toga da ovih dana se puno govori o mirovinskom sustavu. Svaki novouposleni plaća doprinos za mirovinsko i na takav način povećava prihodovnu stranu državnog proračuna i smanjuje potrebu za zaduživanje za isplatu mirovina. Međutim, kada se govori o tome da bi trebalo oporezovati dobit onda ne gleda se na to kolika ta nova investicija donosi novih radnih mjesta. Koliko donosi drugih prihoda u proračun koji su možda daleko bitniji i daleko važniji nego što je sam porez na dobit. Ali ako istom visinom poreza na dobit postanete ne konkurentni, ako praktički navedete svoje porezne obveznike da odu u nekakvu drugu poreznu oazu u susjedstvu, tamo fiktivno praktički otvore tvrtku i obavljaju sve skupa i onda na kraju dio posla prebace tamo a tamo se prikaže dobit, dakle plati se manji porez na dobit i dividenda se unese u Hrvatsku, na nju se ne plaća porez na dobit i jasan je cilj. Dakle, cilj zakona ide u tome da se stvori šira baza za oporezivanje, samim time da dođemo u poziciju da porez na dobit u RH bude konkurentan za sve investitore. Na kraju krajeva nama je krajnji cilj privući investitore, otvoriti nova radna mjesta i ovaj zakon samo treba gledati bez obzira što je to usklađivanje sa direktivom EU, treba gledati da ide u tom smjeru. Stoga će klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega meni je drago da ste i u ovom kontekstu govoreći o temi spomenuli i vidjela sam vrlo kritično poreske rajeve. Međutim, kažete da je potrebno i biti i privlačan ali ne vjerujem da ste rekli to u tom kontekstu. Koristim ovu priliku da svi skupa dakle govorimo ozbiljno o ovoj problematici, ne samo o zlouporabama kod postojećih poreskih rajeva nego pogotovo da kao zemlja EU nastojimo sve da se ti poreski rajevi iskorijene jer gdje god postoje poreski rajevi dotle postoji i pakao za obične porezne obveznike. Dok zemlje EU a to i mi doživljavamo prisiljavaju Vlade jedna drugu da uspostave različite mjere strogoće i treniraju mjere štednje dotle jedan proračun EU izgubi se i propadne u poreskim rajevima.
Odgovorna repliku uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolegice Antičević meni je ustvari drago da se mi slažemo u razmišljanjima. I ovaj zakon ide ka tome da se eliminiraju ti porezni rajevi. Da se eliminira isto tako tvrtke u Hrvatskoj koje fiktivno otvaraju tim poreznim rajevima poduzeće, fiktivno prikazuju tamo nekakve poslove da ne bi platili porez i onda prihod od te tvrtke unose u Hrvatsku oni temeljem pozitivnih zakonskih propisa neoporezivo jer se na njega plaća manja stopa poreza i u principu legaliziraju novac. Zato sam i rekao da i pojedine porezne oaze koje su bile u Hrvatskoj, možemo ih slobodno tako nazvati jer nakana zakonodavca u trenutku kada se donosio i Zakon o područjima od posebne državne skrbi i s time se posebno regulirao Zakon o porezu na dohodak i porezu na dobit. Isto tako i Zakon o gradu Vukovaru, je bila intencija da se investitori i da oni koji žele obavljati djelatnost odu na područja od posebne državne skrbi, tamo otvore pogone i zaposle lokalno stanovništvo. Međutim, nažalost, to se pretvorilo u nešto drugo. Tamo prijavim tvrtku, radim negdje drugdje i onda na kraju ne platim porez na dobit. A kada sam govorio o tome da želimo postati porezno interesantni upravo s obzirom uvijek moramo gledati svoje okruženje. To vam je najbolji primjer trošarina na cigarete. Dok god naše zemlje u susjedstvu imaju puno nižu trošarinu od Hrvatske na cigarete dotle će postojati veliki interes za švercom. Jer te tzv. visoko tarifne robe su vrlo interesantne onima koji žele na brzinu zaraditi. Međutim, kada imate približno jednake trošarine onda ne postoji interes za to i to se smanjuje. I to imamo iskustva iz proteklih 20 godina bez obzira koja politička nomenklatura bila ista priča vam je s porezom na dobit. Međutim postavlja se i samo jedno elementarno pitanje da li mi sa porezom na dobit proširenjem neke porezne baze možemo ubrati ono što želimo ali da budemo interesantni investitorima. Jer ako ti investitori odu u Hrvatsku nećemo imati niti radnih mjesta niti zdravstvenog doprinosa niti poreza na dohodak, niti mirovinskog. Dakle u tom kontekstu sam govorio.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Šuker, dobro ste primijetili. Znači u nerazvijenim područjima kao što je Vukovar, da porez na dobit određenim gospodarstvenicima da bude znači ili umanjeno ili da bude slobodno područje, da ne budu ti porezi, tako bi trebalo biti na cijelom području nerazvijenih područja s tim da budu obaveze tih poduzetnika koji dolaze da na tim mjestima budu radna mjesta, na nerazvijenim područjima, ne da otvore ta mjesta, svoje tvrtke fiktivno u Vukovaru ili na nekom drugom mjestu. Vrlo bitno je ovdje primijetiti da imamo kod Poreza na dobit u Hrvatskoj i to se u javnosti govorilo i spominjalo često, opraštalo se po političkim podobnostima raznim poduzetnicima i osobama milijunski iznosi obaveza na dobit na porez. Međutim, to je znači ta nejednakost i nepravda prema svim građanima koji plaćaju uredno porez. Pa imate li vi informaciju i znate … [[Govornik se ne razumije.]] koliko je ljudi, tj. poduzetnika poslovnih ili pravnih ili fizičkih osoba oslobođeno od tih poreza. Postoji li ikakva informacija? Koliko znam, vidim da vrtite glavom da se to spominjalo da neki nisu platili poreze. Zbog čega? To je pitanje i onda idemo ka demokratskoj proceduri, u Americi ako ne platite porez završite u zatvoru, to je neprijateljski prema državi, da li postoji toga u Hrvatskoj? Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Bulj, ja smatram da ljudi u poreznoj upravi časno i pošteno rade svoj posao. Informacijski sustav porezne uprave je takav da vi ne možete nekome prekrižiti porez, da bi to napravili mora postojati nekakvo rješenje, a to rješenje netko mora potpisati. Ako je to netko potpisao, onda je potpisao i praktički dokaz sam protiv sebe. Međutim, vi imate nekih drugih zakona koji su donošeni kako bi se riješila porezna dugovanja ali mislim da nije dobro da mi ovdje u Saboru govorimo na ovakav način, netko nekome ne može oprostiti porez ako mu to nije potpisao. Dakle, vi na kraju godine kao obrtnik ili netko drugi podnosite poreznu prijavu. Temeljem toga ili dobijete rješenje ili godišnje zaduženje. Isto tako tvrtka podnosi svoje financijsko izvješće gdje prikazuje kolika je osnovica poreza na dobit i koju dobit mora platiti, to je sve uknjiženo u sustav i to iz sustava ne možete isknjižiti ako netko ne izda akt da se to nešto promjeni. Prema tome na ovakav način raspravljat vi idete kontra samog ovoga zakona jer institucije koje bi trebale provoditi ovo, vi njih dezavuirate a to je ono što nije dobro. dakle, sve obveze postoje da li ih je netko platio ili nije može se utvrditi zašto ali uredno sa obračunatim porezima postoje. Da bi se izbjeglo fiktivno poslovanje preko nekoliko tvrtki donošeni su zakoni prije i donosi se sad zakon sukladno ovim novim direktivama EU i to su činjenice. Ne može nitko u poreznoj upravi doć i reći Janku ili Marku, ti nećeš platiti porez. Dakle, mora potpisati rješenje. Ako je potpisao rješenje onda snosi odgovornost i to su činjenice. Da je toga bilo, budite sigurno da bi mnogi ljudi iz porezne uprave završili tamo gdje im je mjesto ali ja kažem ti ljudi pošteno i časno rade svoj posao.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženog zastupnika Gordana Marasa u ime Kluba SDP-a.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, kolegice Ingrid hvala na pomoći. Kada govorimo o ovom zakonu i onome što usklađuje Hrvatsko zakonodavstvo sa EU Klub zastupnika SDP-a naravno će podržati ovaj zakon i sve ono što je vezano uz eventualne mogućnosti prijevara, osnivanje povezanih tvrtki, isplaćivanja razno raznih dobiti bez toga da se u Hrvatskoj plati porez koji se ovdje i zaradi odnosno na dobi koju su ovdje i zaradili. I sa te strane podržavam ovaj zakon, Hrvatska ne smije postati zemlja prepoznata u svijetu kao zemlja porezni raj, oaza za pranje novca, izvlačenje dobiti i slične stvari i sa te strane podržavamo ovaj zakon. Ono što nas s druge strne brine kao što nas brine i vezano uz druge prijedloge zakona da se ovdje radi o čisto tehničkom usklađenju, onome što EU diktira a Hrvatska prihvaća u svojem zakonodavstvu i da nema nikakvih novina, da nema nikakve inicijative i da sa druge strane naši poduzetnici nemaju rasterećenja pa i u ovom djelu poreza na dobit. Kada se pripremate za preuzimanje odgovornosti za upravljanje državom, upravo ovih 3, 6 mjeseci koristite za određene poteze koji će obilježiti vaš mandat i koji će pokrenuti hrvatsko gospodarstvo ili će ga zaustaviti kada ne radite ništa onda zaustavljate, a kada predlažete nove stvari onda dajete dodatni impuls i nove mogućnosti. Ja ću vas podsjetiti na neke stvari koje bi očekivali u Klubu zastupnika SDP-a da se nastavi dalje odnosno da dajemo kao Vlada, kao država određene aktivnosti koje bi pomogle poduzetnicima. U predizborno vrijeme post izborno vrijeme, puno je bilo najava o poreznom rasterećenju za tvrtke i poduzetnike, ukidanje parafiskalnih nameta, pojednostavljenja porezne ja bih rekao prikupljanja poreza, porezna bi trebala biti prijatelj ali ništa se ne dešava. Mi nemamo niti jedan prijedlog kao što je primjerice bio prijedlog povećanja iznosa za ulazak u sustav PDV-a na 230 tisuća kuna, oslobođenje plaćanja poreza PDV-a za tvrtke i obrte do 3 milijuna kuna. Nemamo proširenje diferencirane stope PDV-a kada je u poziciju došla prethodna Vlada 2012. godine odmah smo uveli stopu od 10% za turizam koja je upravo omogućila značajan investicijski potencijal u turizam i pokretanje gospodarstva u tom sektoru. Sada nemamo ništa. Nastavlja se surfati na tom valu, a sa druge strane novih inicijativa i aktivnosti nema. Povećali smo i poreznu osnovicu građana odmah čim smo došli u poziciju na 2200 kuna, a dvije godine nakon toga na 2600 kuna i porezno rasteretili građane šta je također dovelo do povećane potrošnje i do gospodarskog oporavka Republike Hrvatske. Povećali smo i razrede. Znači, više je hrvatski zaposlenici sa onim srednjim plaćama nisu toliko opterećeni kao što su bili prije. I najava i želja je bila da tako nastavimo i dalje sa povećanjem porezne osnovice za one najsiromašnije i za daljnje rasterećenje onih koji imaju srednje visoke plaće kako bi Hrvatska postala atraktivnija u tom smislu i za one industrije koje želimo ovdje a to su inovativne industrije, to su industrije koje stvaraju visoke dodane vrijednosti ali smo po poreznom opterećenju plaća još uvijek nekonkurentni i tu treba napraviti određeno rasterećenje. Znači, ono što želimo reći prilikom prihvaćanja kažem ovog poreznog zakona, da nema nikakvih inicijativa i da ne vidimo u kojem smjeru uopće što se tiče porezne reforme i poreznih zakona ova Vlada ide. Znači, nemamo nešto što će dati novi impuls i osobnoj potrošnji i investicijama, a na kraju krajeva ono što je najvažnije hrvatskom gospodarstvu. Sa druge strane, znači konstatirali smo nema poreznih inovacija i ja bih rekao impulsa gospodarstvu i građanima. Ali sa druge strane ima poreznog, ja bih rekao dizanja poreznog mulja. Znači, rekli smo da ne želimo da Hrvatska postane oaza za muljaže i pranje novca, ali ukidamo sektor koji je u zadnjih godinu i pol dana napravio ja bih rekao velike stvari u otkrivanju poreznih prijevara. Iako kao što gospodin Šuker voli reći ja isto cijenim poštene poreznike, ali očito je pored zdravih očiju određenih poreznih djelatnika prolazilo milijarde i milijarde kuna novca koji su oprani, koji nisu, na koje nije plaćan porez godinama. Vidimo da se sada dižu i optužnice protiv određenih sportskih djelatnika koji ja bih rekao su, naravno dok se to ne utvrdi na sudu ne možemo sto posto reći. Ali postoje ozbiljne indicije da su izbjegavali plaćati porez i upravo je to porezni kolokvijalno nazvani porezni USKOK, odnosno samostalni sektor za otkrivanje poreznih prijevara radio. I šta radi nova vlast? Odmah kreće ja bih rekao u dizanje poreznog mulja i zamaskiravanje ja bih rekao tih stvari i onoga šta je otkrivao taj porezni USKOK. Znači, ukidanje tog odjela, gospođa koja je taj odjel vrlo kvalitetno vodila odlazi sa tog mjesta. I postavlja se pitanje da li je to poruka u budućnosti onima koji se na taj isti način žele baviti poreznim prijevarama, da će presija, odnosno da će kontrola biti manja nego što je bila do sada. Za mene vrlo vjerojatno da. Znači, 54 slučaja u godinu i pol dana otkrivenih. Preko milijardu kuna poreznih prijevara koje su evidentirane i protiv kojih se vode određeni postupci. Mi sada ukidamo taj sektor jer se očito i bivša Vlada i djelatnici tog sektora pa na čelu sa samim bivšim ministrom Lalovcem zamjerili su se mnogim moćnim ljudima koji ne žele postojanje takvog tijela koje bi kontroliralo te velike porezne prijevare. I zato umjesto da imamo situaciju gdje se rasterećuje, gdje se pomaže onim naj, ja bih rekao najmanjima na tržištu da jednostavnije ispunjavaju porezne prijave, da se omogućava tvrtkama da jednostavnije i brže rastu. Mi imamo situaciju gdje de facto ne predlažemo ništa osim toga da se određenim velikim interesnim lobijima omogućava lakše da kombiniraju i da neki način izbjegavaju plaćanja poreza u Hrvatskoj. Kada se pripremate za poziciju, kada plaćate IFO institute onda bi čovjek očekivao više. Nema nikakvog prijedloga ljudi, samo statistika, odnosno ono šta EU pošalje mi apliciramo i to kažem u vrlo ograničenim količinama svega nekoliko zakona. Pa tri mjeseca je valjda dovoljno da neko zakonsko rješenje koje će omogućiti našim tvrtkama da jednostavnije posluju da se određene stvari poboljšaju, da se pusti ako je već angažiran taj institut iz Njemačke koji evo napravio neke stvari, ali od tih rješenja nema ništa. Ono što želim također reći, da kada već nema ništa od strane pozicije vrlo aktivna je opozicija, odnosno SDP koji upućuje svoja zakonska rješenja i ovaj tjedan će biti još 7 zakona u proceduri. I nadam se da ćemo kao što je primjerice evo bio poziv iz MOST-a da će očekivati podršku kod određenih zakonskih rješenja koje je DDP prihvatio u pregovorima biti i u suprotnom smjeru. Evo predložili smo novi Zakon o Hrvatskoj gospodarskoj komori koji je također MOST tražio u pregovorima da bude dobrovoljno članstvo, pa se nadam da će taj poziv biti iskren, odnosno i sa druge strane prihvaćen i podržan prvenstveno u ubrzanoj proceduri, znači da se objedine dva čitanja, da što prije taj zakon donesemo i omogućimo našim poduzetnicima i obrtnicima, odnosno u ovom slučaju poduzetnicima rasterećenje koje oni jako dugo godinama već čekaju. Sa druge strane pripremamo i određeni set poreznih zakona koji će omogućiti jednostavnije poslovanje, koje će omogućiti također dizanje poreznih razreda ono šta smo najavljivali u kampanji i nadali smo se da će također to biti prihvaćeno da se, jer ne znači automatski porezno rasterećenje i manje porezne prihode. Pa to smo vidjeli u sustavu PDV-a. Znači, rasteretili smo poduzetnike da ne moraju plaćati unaprijed PDV do 3 milijuna kuna, a sljedeće godine veći je prihod od PDV-a. Zbog čega? Zbog toga što su ljudi umjesto da čuvaju račune u ladicama i kad im netko kaže platiti ću vam onda daju račun počeli su prijavljivati te račune u trenutku nastajanja događaja i sami natjeravati one koji su im dužni da im što prije plate. U ovom slučaju bez straha da će morati platiti PDV državi prije nego što naplate svoj novac. Znači, određena rješenja mogu stimulirati bolje punjenje proračuna pa tako mislimo evo u ovom slučaju kao što sam rekao i kod tvrtki ali i kod građana koji sigurno neće ukoliko im ostane 1000 kuna više od plaće taj novac spremiti u čarapu i potrošiti ga za 15 godina jer nažalost ljudi žive teško, nemaju novaca i svaka kuna im dobro dođe, nego će taj novac potrošiti i povećat će se osobna potrošnja. Na kraju će se na bolje napuniti budžet. Tako da ovo izlaganje koristimo za još jedan poziv vladajućima da se konačno aktiviraju, poslože, da počnu raditi jer prijedloga nema i ljudi su već na granici strpljenja. Znači nije vlast svrha sama po sebi i da se na taj način ljudi nazivaju ministrima ili zastupnicima itd. nego je vlast da predlaže rješenja koja će građani sutra osjetiti na svojoj koži i gospodarstvo osjetiti na svojoj koži. I osjetili su, da, osjetili su rast BDP-a u 2015. godini od 2%, osjetili su rast industrijske proizvodnje, rast neto plaća, osjetili su i porezni red primjerice tvrtke koje su neuredno poslovale nisu plaćale svoje dobavljače a nekada se radilo i o državnim tvrtkama koje su isporučivale sirovinu. I oni su također osjetili uvođenje reda u Hrvatskoj koje postoji. Sve to skupa ljudi osjećaju na vlastitoj koži ali ne mogu osjetiti ništa ukoliko nema prijedloga. I s obzirom evo kažem još jednom da prijedloga od strane pozicije nema SDP će opet ovaj tjedan predložiti neke zakone, već je neke predložio, i to je još jedan kuriozitet. Znači u prva dva mjeseca ili tri mjeseca nakon što je počela raditi nova Vlada da je opozicijski klub predložio više zakona nego što je predložila Vlada Republike Hrvatske manje od 40 zastupnika. Znači, pokazuje se da u biti možda treba valorizirati ne samo zastupnike po količini rada nego i ministre. Znači ovo je bila ideja koju smo ovdje čuli da se zastupnike valorizira na taj način ali kako ćemo sa ministrima koji nemaju nijedan prijedlog tri mjeseca? Da li oni zaslužuju plaću? Da li zaslužuje plaću netko tko samo čita izvješće iz 2014. a nije na Vladinoj sjednici u saborsku proceduru uputio nitijedan jedini prijedlog? O tome se također treba voditi računa. I nadam se da i oni koji nose odgovornost kao dio vladajuće koalicije o tome vode računa. Jer prije samo tri mjeseca ljudi se dobro sjećaju što su tražili od velikih stranaka, a danas nismo dobili ništa i nemamo ništa. Osim bolje situacije za one koji hoće petljati i muljati. A to sam rekao iz čega se iščitava. Nadam se da će sa tom praksom u budućnosti i ova vladajuća koalicija prestati. Još jednom na kraju podržat ćemo ovaj zakon i s obzirom da nažalost od Vlade ne dobivamo nikakve prijedloge predlagat ćemo ih mi saborski zastupnici što nam je na kraju krajeva i dužnost i moralna obveza. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Maras izgleda kao da ste s Marsa došli a ne da ste bivši ministar. Kad bi se vrednovalo koliko ministri rade, slažem se s vama, zakonskih prijedloga pa ja ne znam koliko ste vi u 4 godine kao ministar tu dali prijedloga? Pa evo spomenuli ste Hrvatsku gospodarsku komoru, da, to treba mijenjati. Zbog čega ste vi to povukli kad ste bili ministar? Netko vam je stao na nogu usput ili vam koalicijski partneri nisu to dozvolili ili nešto slično je bilo? Pa recite onda javno i otvoreno da ta Vlada nije funkcionirala nego … [[Ne razumije se.]] Bojali ste se predlagati zakone, morali ste ih povlačiti vi kao ministar. To je činjenica i to je istina. Znači, najbitnija je istina. Druga stvar kažete da ste ostvarili vi svoj Plan 21 ili kako se zvao. Pa bar jedan, … [[Ne razumije se.]] milijardi kuna zaduženja Republike Hrvatske, znači jedna trećina ukupnoga duga u 4 godine je zadužena. Pa kad bi govorili o poljoprivredi i brojnim tim stvarima došli bi do poraznih rezultata. Naravno da će MOST podržati sve što je dobro i što ste vi potpisali tj. u pregovorima. Međutim, ima tu nekakvih promjena. Recimo sad će naši građani manje plaćati plin, neće ono što ste uveli po pitanju okoliša da svaka tvrtka mora imati puste za zaštitu okoliša terete stručne osobe terete te tvrtke koje su morali plaćati te osobe bez ikakve potrebe. Ima tih nekih novosti, ali ovo je tek 3 mjeseca ove Vlade. I zaista ja vam se čudim i divim kako možete isključivo nakon 3 mjeseca na ovaj način napadati Vladu, na ovaj način, a vi ste 4 godine bili ministar i ne znam baš vaše rezultate koji su toliko uspješni, zadivljujući ili možda građani ne osjećaju da puno bolje žive u 4 godine u kojima ste vi bili na vlasti. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Gospodine Bulj vi očito niste pratili neke stvari i ne bi se onda ovako čudili ne'. 120 tisuća hrvatskih poduzetnika i obrtnika ima manju poreznu presiju odnosno ne mora plaćati PDV po ispostavljenoj fakturi. Natječaji su pet puta veći, napravili smo jako puno i to ljudi osjećaju. Na kraju krajeva ne morate vi vjerovati ali pogledajte samo službene podatke EUROSTAT-a. Rast od BDP-a od 2% je nešto šta je fakt, da to nije bilo rađeno i da nema nikakvih rezultata ne bi bilo ni toga. Znači 2% rasta BDP-a, 10%, preko 10% rasta izvoza, industrijske proizvodnje. Znači deficit gospodine Bulj je manji nego ikada. 25 milijardi kuna smo zatekli a sa 10 milijardi kuna godišnje smo otišli. Znači 15 milijardi plusa uz sve ovo što smo napravili. Pa nemojte se čuditi ja nisam pao s Marsa nego smo sve to radili ove 4 godine. I sada ste naveli dvije stvari koje spadaju u tehničku domenu dva ministarstva koja se odrade ako imaš dobru volju u jedan dan kao neki rezultat koji se desio. Znači to je u biti ono što vi ne razumijete očito. Vlada mora imati inicijativu i predlagati zakone. I čak nije bitno šta ja mislim nakon 90 dana, pogledajte šta građani misle, da li i njima vjerujete? Da li mislite da građani govore da je ova Vlada dobra, da ste puno napravili? Pustite vi opozicijske zastupnike, oni će kritizirati ali pogledajte rejting Vlade među građanima, pa to vas treba brinuti. To je ono šta govori o tome da sam ja u pravu a da vi niste. I to je jedino mjerilo po kojem se rezultati Vlade vide. Preko 60% građana misli da ovo sve skupa ne valja i ide u krivom smjeru. Tu ne moram više ništa dodati.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani predsjedniče Sabora, ima jedna izreka koja kaže ovo, kaže u životinjskom kraljevstvu papiga najviše govori a najgore leti. Po tome koliko daleko je letio SDP u zadnje četiri godine začuđuju me neke izgovori ovdje, isprike. Što smo napravili? Istinske strukturalne reforme, pravosuđe 800 tisuća neriješenih predmeta, imali ste … [[Govornik se ne razumije.]] tisuću i nešto sudaca, 2000 sudaca, cijela brigada, imali ste još 6 stotina stručnih savjetnika, šta su radili, imate toliko neriješenih predmeta. Porezna uprava, u vaše vrijeme se dogodila najveća kružna prijevara u Hrvatskoj povijesti, u poreznoj upravi. To sada dolazi na izražaj. Da ne govorimo o DUDI-ju. Šta je sa denacionalizacijom? Tko će investirati vama kada niste riješili zemljišne knjige od Austrougarske. Ovo što vi govorite su periferne stvari. Strukturnih reformi nema nikakvih. Dalje, manje korupcijskih afera kao posmrtna ispomoć, manjih, gdje je uzeto 103 milijuna kuna, šta je sa time? Šta je radilo državno odvjetništvo? Šta je sa antikorupcijskim zakonima itd.? Šta je sa porijeklom imovine? Tko je pisao zakon 2011. godine? Vi ste pisali Zakon o porezima, gdje su selektivne glave oslobođene i tvrtke, stotine milijuna poreza a ljudima pečatite kafiće za 2 kune, to je za mene Potemkinovo selo. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Pa 2011. godine su zakone pisali u HDZ-u, ne znam da li se sjećate toga 2011. godine ali nije to bilo tako davno. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa da ali 2011. je pisao Zakon HDZ, tako da sa druge strane, broj neriješenih predmeta je u 4 godine u pola manji nego što je bio. Nažalost, nemoguće je gospodine Glasnoviću, ne znam da li ste pratili situaciju u posljednjih ja bih rekao 7, 8 Vlada u RH od tih 25, 26 godina HDZ je na Vlasti 17 godina, ne znam jeste li to ga svjesni. Znači svi ovi problemi o kojima govorite, pa prigovarate sami sebi, nemojte to ni spominjati zato što 17 godina od ovih 25 je HDZ u poziciji. Znači jedino ako se odričete HDZ-a. Ako je to to u ovom dijelu vezano uz ovo nerješavanje nereda koji vlada u Hrvatskoj onda ste u pravu ali mislim da niste toga svjesni možda u svojim raspravama. I Austrougarska, ja ne znam da li Austrougarska ima još neko vlasništvo u RH i da li je ono riješeno ali se u zadnje 4 godine napravilo puno po pitanju aktiviranja državne imovine. Ako odete od Dubrovnika do Istre vidjeti ćete hotele koji su izgrađeni … … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Molim vas bez upadica.]] Da, iskreno za vaše pitanje za koje nemam odgovor vjerojatno je kriva UDBA. Tako da čudi me da to niste imali u svom pitanju. Tako da izgrađeni su hoteli, aktivirani su potencijali. I evo Kupari zadnji primjer, trebalo je 2, 3 godine da se to posloži. Ali to je investicija koja će donijeti stotine novih radnih mjesta i 4 stotine milijuna eura investicije. Znači napravilo se, nije da se nije napravilo i bilo bi super da se tako radilo prije nas. I nadam se da ćete taj tempo nastaviti koji smo mi zadali.
Evo s ovim zaključujemo raspravu po ovoj točci. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Sada bismo prešli na glasovanje o zakonima koje smo obradili. Najprije Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 10. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Tijekom rasprave Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman koji je postao sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 202. Poslovnika. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima odbora. Uvaženi ministar financija Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodo, dame i gospodo potpredsjednici, dame i gospodo zastupnici. Dakle, Vlada prihvaća oba dva amandmana predložena od Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo gospodine ministre. Prema tome, postaju sastavni dio zakona. Članak 2. konačnog prijedloga zakona ima povratno djelovanje. O istom se očitovao stoga Odbor za zakonodavstvo. Temeljem članka 193. Poslovnika zaključkom ćemo utvrditi da li za povratno djelovanje pojedinih odredbi postoje osobito opravdani razlozi. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ocjenjuje se da postoje posebno opravdani razlozi za povratno djelovanje članka 2. Konačnog prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o porezu na dobit. Molim uključite se. Glasujmo. Tko je za taj zaključak? Molim rezultat? 102 za, 2 suzdržana, ni jedan protiv. Utvrđujem da smo većinom glasova donijeli predloženi zaključak. Sad dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o porezu na dobit. Molim glasujte. Tko je za? Glasovanje je završeno. 103 glasa za, 2 suzdržana. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o porezu na dobit.
Sljedeća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 909/2014 Europskog parlamenta i vijeća od 23. srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni Direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe (EU) br. 236/2012, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 13. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava i članka 172. i 204., 206. Poslovnika Sabora. Materijale ste primili. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja? Uvaženi ministar Zdravko Marić izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, ova točka odnosno prijedlog Zakona usko je vezna za iduću i sljedeću koja nam ide. Tako da ću ovdje samo kratko reći. Dakle, zakonom se uređuju sljedeća tri područja. Dakle, određuju se tijela nadležna za provođenje nadzora sukladno odredbama Uredbe EU iz 2014. njihova podjela nadležnosti, djelokrug rada i ovlasti. Uređuju se također i mehanizmi kojima se potiču prijave mogućih ili stvarnih kršenja uredbe nadležnim tijelima te se određuju prekršaji za postupanje protivno uredbi i visina novčanih kazni za prekršaje na koje se naravno ova uredba primjenjuje. Ovim zakonom je također propisana suradnja Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i Hrvatske narodne banke u provedbi uredbe unutar sporazuma koji uređuju suradnju između navedenih nadležnih tijela. U slučaju imenovanja više nadležnih tijela zaduženih za provedbu uredbe predviđeno je da se jedno od imenovanih nadležnih tijela zaduži za koordinaciju, suradnju i razmjenu informacija sa europskim sustavim kontrole i nadzora ESMA-om i drugim tijelima navedenim u Uredbi. Ovim zakonom za koordinaciju suradnje i razmjenu informacija sa ESMA-om i drugim tijelima zadužena je Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga. I na kraju samo uvodno dakle, predloženi amandman Odbora za zakonodavstvo Vlada prihvaća. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Prvi za raspravu javio se uvaženi zastupnik Leon Žulj u ime Kluba HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice, zastupnici. Pred nama je zakonski prijedlog koji bi trebao uskladiti naše zakonodavstvo sa EU kada govorimo o tržištima kapitala do sada je na snazi Zakon o tržištu kapitala koji će se još odnositi jedno razdoblje dok se ne budu zadovoljili svi uvjeti da tehnički ovaj prijedlog kada bude usvojen do roka srpnja ove godine bude na samoj snazi. Tržište vrijednosnih papira izuzetno nam je bitno na nacionalnoj razini kao i na europskoj razini zbog svih naših vrijednosnih papira koji su izaslani ne samo na našim burzovnim mjestima nego i koji su evidentirani u središnjim depozitarima vrijednosnih papira i način njihovog trgovanja u cjelini EU i usklađivanje naših zakonskih okvira sa europskim kako bi se nama omogućilo usklađeno djelovanje i prema drugim članicama EU kao i prema nama kada govorimo o poslovanju na tržištima kapitala. To se sve odnosi i na definiranje nadzornih tijela, svih postupaka, mehanizama kod reguliranja i namjere istih tražbina, kada govorimo o vrijednosnim papirima ali i o rizicima koji su prisutni, koji su trebaju evidentirati da bude transparentno poslovanje i kada govorimo recimo o našem javnom dugu, našim obveznicama, svim vrijednosnim papirima, dionicama, blagajničkim zapisima i slično. HDZ, Klub HDZ-a će podržati navedeni zakonski prijedlog.
Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti po ovoj točci.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU br. 909/2014. Europskog parlamenta i vijeća od 23.srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u EU i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni Direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe BR. 236/2012, hitni postupak prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 13 Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima Odbora. Ministar Marić, izvolite. Najprije amandman 1
Vlada prihvaća.
Hvala lijepo. Amandman 2?
Vlada prihvaća.
Dakle, amandmani su prihvaćeni i samim time postaju sastavni dio. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU br. 909/2014. Europskog parlamenta i vijeća od 23.srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u EU i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni Direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe BR. 236/2012? Molimo vas glasujte, tko je za? Glasovanje je završeno. 104 glasa 4, 4 suzdržano. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o provedbi Uredbe EU br. 909/2014. Europskog parlamenta i vijeća od 23.srpnja 2014. o poboljšanju namire vrijednosnih papira u EU i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira te izmjeni Direktiva 98/26/EZ i 2014/65/EU te Uredbe BR. 236/2012 zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sljedeća točka je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konačnosti namjere o platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 14 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172., 204. i 206 Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili u pretince. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili. Želi li predstavnik? Uvaženi ministar Zdravko Marić, izvolite dodatno obrazloženje.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dame i gospodo zastupnici. Dakle, razlozi za izmjene i dopune važećeg zakona o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata su izmjene i dopune Direktive o konačnosti namire. Direktive o konačnosti namire izmjenjuju se i dopunjuju Direktivom iz 2010. te dvjema Uredbama iz 2012., 2014. dakle, ovim izmjenama i dopunama Hrvatska će uskladiti svoje zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU. U cilju sigurnijih pravila i učinkovite namire u platnim sustavima i sustavima za namire financijskih instrumenata u EU ovim će se izmjenama i dopunama zakona proširiti definicija pojma sustav na način da se uz postojeću dodaju i određeni novi uvjeti. Prije svega da je u sustavu donesena odluka nadležnog tijela, nadležna tijela u smislu ovog zakona su HANFA i HNB, da je u sustavu obavještena ESMA- dakle ponavljam europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga obavješćuje ESMA-u o sustavima za namiru financijskih instrumenata i upraviteljima tih sustava na koje se primjenjuju odredbe ovog zakona a HNB u platnim sustavima na koje se primjenjuju odredbe ovog zakona. Također u cilju odnosno izmjenama i dopunama ovoga važećeg zakona izmjenjuje se i definicija pojma institucija, proširuje se definicija pojma instrument osiguranja, u definicije je potrebno uvrstiti ESMA i ESRB što je Europski odbor za sistemske ili sustavne rizike te dodatno urediti učinak otvaranja postupka zbog insolventnosti nad primateljem instrumenata osiguranja koje je upravitelj Inter operabilnog sustava. I konačno umjesto Europske komisije nadležna tijela RH HANFA i HNB obavještavat će europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire po nacionalnim sustavima za praćenje i namiru financijskih instrumenata. Naravno, navedena odredba mora se implementirati i o istome će naravno Europska komisija biti notificaran. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik Leon Žulj uime kluba HDZ-a.
Kao što smo mogli vidjeti u izvješću koje je prethodilo ovome u prijedlogu zakona derivat jeste da se definira i Zakon o konačnosti namire u platnim sustavima, sustavima za namiru financijskih instrumenata. I općenito kad govorimo o rizicima i o namirama i o financijskoj likvidnosti ukupnog našeg sustava da se definiraju kakva su pravila igre kada govorimo upravo o trgovini vrijednosnih papira. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava navedeni prijedlog za usklađivanje našeg zakonodavnog okvira sa EU.
Hvala. Sa ovim zaključujemo raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o konačnosti namire o platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 14. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o konačnosti namire o platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata? Molimo vas glasujte, tko je za? Glasovanje je završeno. 101 glas za, 2 suzdržana i 2 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama zakona o konačnosti namire o platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata.
Sljedeća točka je - Konači prijedlog Zakona o otvorenim investicijskim fondovima javnom ponudom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 15. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Vlada je podnijela amandman koji postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 202. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća smo primili. Evo dodatno obrazloženje uvaženi ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo. Dakle, ovim zakonom provest će se prijenos direktive iz 2014. u pravni sustav Republike Hrvatske. Najvažnije je ono što se ovim zakonom uređuje. Dakle, prije svega obveze depozitara na način da se dodatno uređuju pravila o poslovima i obvezama depozitara koje uključuju pohranu imovine fondova, praćenje novčanih tokova, te nadziranje i kontroliranje rada društava za upravljanje, zahtjevi za osiguranje imovine koja se nalazi na skrbništvu kod depozitara ili poddepozitara a koja mora biti zaštićena u slučaju njihove insolventnosti. Odgovornosti depozitara za gubitak financijskih instrumenata koji se nalaze u njegovom skrbništvu i zahtjevi koji se odnose na zaštitu imovine u slučaju insolventnosti poddepozitara na kojeg je depozitar delegirao skrbništvo, te zahtjevi neovisnosti depozitara u odnosu na društva za upravljanje. Uz obveze depozitara ovim zakonom se definiraju i zahtjevi za politike nagrađivanja koje provode društva za upravljanje otvorenim investicijskim fondovima, te se ujednačavaju administrativne sankcije koje moraju biti dostupne nadzornom tijelu u slučaju kršenja odredbe propisanih svim otvorenim investicijskim fondovima, odnosno direktivama koje ih uređuju pri čemu su za teže prekršaje visine novčanih kazni prilagođene hrvatskoj poslovnoj praksi i iskustvima. Uz ovu uskladbu sa direktivama EU, prijedlogom zakona izmijenjene su, odnosno dopunjene i druge odredbe za koje je dosadašnja praksa i iskustvo pokazalo da postoji potreba za njihovim uspješnijim i/ili podrobnijim uređenjem. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Za raspravu se prijavio, pojedinačnu raspravu uvaženi zastupnik Gordan Maras. Njega nema, izgubio je pravo. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o otvorenim investicijskim fondovima javnom ponudom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 15. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključana. Prije početka rasprave od Vlade RH podnijela je amandman koji je postao sastavni dio Konačni dio prijedloga zakona sukladno članku 202. Poslovnika. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima Odbora. Najprije amandman 1 a onda 2.
Vlada prihvaća, amandman 1.
Amandman 2?
Vlada prihvaća.
Hvala lijepo. Dakle, Vlada je prihvatila oba. A pardon, ima i treći. Amandman 3?
Također Vlada prihvaća.
Dakle, oni postaju sastavni dio Prijedloga. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o otvorenim investicijskim fondovima javnom ponudom? Molim vas glasujte. Tko je za? Glasovanje je završeno? 103 glasa za, 3 suzdržana i 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o otvorenim investicijskim fondovima i javnom ponudom zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sljedeća točka dnevnog reda je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 17. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanja. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave shodno članku 177. Poslovnika. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Vlada je podnijela amandman koji postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 202. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li ministar? Evo dodatno obrazloženje, uvaženi ministar Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Samo evo tri ili četiri rečenice. Ove izmjene i dopune Općeg poreznog zakona potrebne su radi usklađivanja sa Direktivom Vijeća iz 2014. kojom se mijenja Direktiva o administrativnoj suradnji, te se uvodi automatska razmjena podataka o financijskim računima, a obuhvaća dva ključna elementa. Dakle, stavlja se izvan snage Direktiva o kamatama na štednju, te se automatska razmjena informacija za financijske račune mora započeti za porezno razdoblje od 1.1.2016. Rok za dostavu informacija upravo za 2016. će biti do 20.9.2017. Razmjenjivat će se podaci između država članica EU o vlasnicima financijskih računa, fizičkim osobama i subjektima, odnosno osobama koji imaju kontrolu nad tim subjektima, njihovom osobnom identifikacijskom broju, broju računa, stanju računa ili vrijednosti na kraju svake godine. U slučaju skrbničkih računa dostavit će se podatak o ukupnom bruto iznosu kamata, ukupnom bruto iznosu dividendi i drugog prihoda ostvarenog od imovine na računu. U slučaju depozitnog računa dostavljat će se ukupan bruto iznos kamata plaćenih ili pripisanih na račun. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo čuli smo koja je intencija izmjene zakona, Općeg poreznog zakona. Ja bih samo ovdje dodao, odnosno predložio da razmislimo. Mislim da bi to bilo važno i za usklađivanje s EU, samo jedan prijedlog koji se odnosi na pitanje rokove relativne i apsolutne zastare. Naime, u zemljama EU rokovi relativne, odnosno posebno apsolutne zastare po pitanju poreza su oko 10 godina. Znači, trebalo bi predlažem da se produži rok za relativnu poreznu zastaru sa 3 na 5 godina, za apsolutnu sa 6 na 10 godina. Koji je razlog? Na taj način bi se praktično spriječilo povećanje gubitaka prihoda državnog proračuna. Znači, sigurno bi se povećali u određenoj mjeri prihodi državnog proračuna. A posebno je značajan argument taj što je najveći broj zemalja članica EU ima duže rokove zastare, znači relativne i apsolutne. Pa evo bilo bi mislim dobro kada se približavamo i harmoniziramo sa ovim ostalim segmentima da se to uzme u obzir i mislim da je to važan problem. Hvala.
Hvala. Idemo dalje na raspravu. Za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik Ivan Šuker u ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepo. Pa naočigled jedna tehnička izmjena zakona, međutim u stvarnom funkcioniranju u financijskom svijetu itekako bitna. Jer mnoge od ovih odredbi bi se trebale primijeniti na oporezivanje u Hrvatskoj i da je OIB saživio u Hrvatskoj onda vjerojatno neka pitanja se ne bi trebala postaviti. Ali isto tako danas je ovdje spominjan porezni USKOK pa između ostaloga porezni USKOK je nastao zbog primjene određenih odredbi koje se spominju i u ovom zakonu. Isto tako kad govorimo o takvim temama onda treba do kraja poznavati zakon kako je nešto nastalo i koje su čije ovlasti i što i tko može funkcionirati. Ali da Hrvatska ima sustav od Ureda za sprečavanje pranja novca do informatičkog sustava u Poreznoj upravi koji itekako raspolažu sa podacima. Dakle, ono što je ključno u ovom zakonu je da porezni obveznik i druge osobe koje raspolažu po bilo kakvim podacima iz kojih proizlazi da netko može ili postaje obveznik poreza dužni su tu informaciju dojaviti. Zbog globalizacije, zbog toga što je Hrvatska ušla na jedno zajedničko financijsko tržište ove informacije su strašno bitne. Možda kad smo govorili i o izmjeni Zakona o carini smo trebali ponoviti važnost razmjene svih tih podataka. Jer danas naprosto počevši od toga da vi možete staviti svoju robu u kamion i izvesti je u bilo koju državu EU što dosad nije bilo i to je razlog između ostaloga što je izvoz porastao u RH. Prije je ta problematika bila drugačija. Tako vam je danas otvorena mogućnost i ulaganja i stjecanja zarade na neke druge načine. I ako vi to ne prijavite u matičnoj zemlji, a ako tijela koja imaju spoznaju o tome automatski ne dojave prema matičnoj zemlji bit će praktički zakinut državni proračun. Dakle, naočigled jedna tehnička tema, tehnička ispravka zakona ali možda da o ovome raspravljamo na drugačiji način onda bi možda o nekim institucijama u RH govorili na drugačiji način. Jer kad govorimo i o poreznom USKOK-u sigurno da je tu Ured za sprečavanje pranja novca i Porezna uprava odradili lavovski dio posla jer naprosto po ovlastima ljudi u poreznom USKOK-u mnoge stvari nisu mogli odraditi. Ali kažem očigledno neke teme koje su prije svega praktične i stručne poprime politikantske note i onda odemo u krivom smjeru. Ali kažem u ovoj cijeloj priči treba pročitati članak zakona 2. i 4. pa će mnoge stvari biti jasnije. Dakle, klub HDZ-a podržava ove izmjene i dopune Općeg poreznog zakona.
Hvala. Imamo prijavljenu pojedinačnu raspravu. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Nema je, gubi pravo. Druga pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Gordan Maras. Nema ga, gubi pravo. Ovim zaključujemo raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 17. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Prije početka rasprave Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman koji je postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 202. Poslovnika. Amandmane je i tu podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja ministra da se očituje o amandmanima odbora. Amandman jedan.
Vlada prihvaća.
Amandman dva.
Vlada prihvaća.
Hvala lijepa. Dajem dakle na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona sa amandmanima koji su prihvaćeni. Molim glasujte. Tko je za? Glasovanje je završeno, 103 glasa za, 3 suzdržana i 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Sljedeća točka je - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o centraliziranom carinjenju u vezi s dodjelom nacionalnih troškova naplate zadržanih kad se tradicionalna vlastita sredstva osiguraju za proračun EU-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 20 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili. Želi li predstavnik predlagatelja? Da. Uvaženi Zdravko Marić, dodatno obrazloženje.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, konvencija spomenuta je sklopljena u Bruxellesu 10. ožujka 2009., tada od strane 27 zemalja odnosno država članica EU. Njen cilj je osigurati raspodjelu troškova naplate između država članica EU koje su uključene u provedbu centraliziranog carinjenja preostalih nakon što se tradicionalna vlastita sredstva proslijede proračunu EU utvrđivanjem posebnih postupaka u obliku konvencije između ugovornih strana. Samo da podsjetim, dakle, prilikom carinjenja i naplate uvoznih carina države članice prosljeđuju 75% od ukupne svote naplaćene carine, naravno ne uključujući i PDV trošarine i posebne poreze, općem proračunu EU a kao svoj prihod zadržavaju 25% naplaćene svote na ime troškova naplate. Kako u postupku centraliziranog carinjenja sudjeluju dvije države članice pri čemu nastaju troškovi postupka o obje države, ovom se Konvencijom uvode pravila raspodjele sredstava tih preostalih 25% nakon što se onih 75% proslijedi u proračun EU. Ta sredstva naplaćuju države članice u kojoj se carinska deklaracija podnosi i ona će uplatiti dio troškova u korist države članice u kojoj se roba podnosi carini. Konvencija propisuje da se taj upravo preostali dio dijeli između država članica po pola. Dakle po 50% preostalog iznosa te će se državi članice pri tome primjenjivati postupci raspodjele u skladu sa svojim nacionalnim pravima i postupcima. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Ivan Radić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Zakonskim prijedlogom o kojem ću se danas referirati u kratkim crtama usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU dok se u prilogu istog dostavlja izjava o njegovoj usklađenosti sa pravnom stečevinom EU i pravnim aktima Vijeća Europe. Člankom 140, stavkom 1. Ustava RH određeno je da Hrvatski sabor potvrđuje međunarodne ugovore koji traže donošenje ili izmjenu postojećih zakona. Isto određeno i člankom 18. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora. Nastavno na saznanje o prirodi postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora kojim država i formalno izražava spremnost da bude vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom kao i na činjenicu da se takvim ugovorima ne mogu vršiti izmjene postojećeg zakona upućen je prijedlog zakona u raspravu i to po hitnom postupku gdje je objedinjeno prvo i drugo čitanje. Konvencija o centraliziranom carinjenju je upravo takav međunarodni ugovor temeljem kojeg diskutiramo o donošenju zakona o njezinom potvrđivanju. RH bi sada kao članica EU trebala i formalno izraziti volju i spremnost da bude vezana ranije definiranim i zaključenim međunarodnim ugovorom. Konvencija o centraliziranom carinjenju u vezi s dodjelom nacionalnih troškova naplate zadržanih kada se tradicionalno vlastita sredstva osiguravaju za proračun sklopljena je u Briselu 10. ožujka 2009. godine od strane 27 država članica EU. Nove države članice među kojima je i RH mogu postati ugovorne stranke polaganjem kod glavnog tajnika Vijeća EU isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupanju nakon što se dovrše unutarnji postupci potrebni za usvajanje konvencije kao što je i ovaj danas. Predloženim zakonom o potvrđivanju konvencije, znači omogućiti će se da RH ravnopravno sa drugim državama članicama može primijeniti postupak redistribucije zadržanih troškova naplate tradicionalnih vlastitih sredstava kod slučajeva centraliziranog carinjenja te time pridonijeti financiranju svog državnog proračuna a isto tako i ispunjavanju financijskih obaveza prema drugim državama članicama koje sudjeluju u postupku centraliziranog carinjenja. Centralizirano carinjenje predstavlja oblik pojednostavljenja carinskih formalnosti a ujedno omogućava i razdvajanje mjesta carinskog ureda gdje je podnesena carinska deklaracija za robu koja se stavlja u carinski postupak od mjesta carinskog ureda gdje je roba fizički ušla u carinsko područje ili gdje je smještena pri čemu je omogućeno da ta dva mjesta budu u različitim državama članicama a sve u svrhu pogodovanja trgovanju i gospodarskom razvoju. Važno je istaknuti kako se konvencijom utvrđuju postupci za redistribuciju troškova naplate kada se tradicionalna vlastita sredstva osiguravaju za proračun EU a isti su obvezni od strane ugovornih strana odnosno ugovorne strane ih se obavezno pridržavaju u slučaju centraliziranog carinjenja gdje se carinska deklaracija podnosi u jednoj državi članici EU ali se roba fizički podnosi carinskim tijelima u drugoj državi članici. Po pristupanju u EU Republika Hrvatska preuzela je obvezu i izravne primjene carinskih propisa. Predmetni propisi su izravno obvezujući za sve države članice koje ih moraju dosljedno i ujednačeno provoditi na svom državnom području. Ono što je važno istaknuti jest činjenica kako je ujedno i Carinski zakon i … [[Govornik se ne razumije.]] u cijelosti obvezujući i izravno će se primjenjivati u svim članicama od 1. svibnja 2016. godine. Od navedenog datuma države članice temeljem zahtjeva gospodarskih subjekata moći će odobravati primjenu carinskog instituta centraliziranog carinjenja. Zakonom o kojem danas govorimo potvrđuje se konvencija kako bi njene odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Kao konkretan cilj osigurava se redistribucija troškova naplate kada se tradicionalna vlastita sredstva osiguravaju za proračun EU između država članica koje su uključene u primjenu i upravljanje centraliziranim carinjenjem, utvrđivanjem posebnih postupaka u obliku konvencije između ugovornih stranaka. Shodno navedenom redistribucija koju provode ugovorne stranke gdje se carinska deklaracija podnosi u korist ugovorne stranke u kojoj se roba podnosi carinskim tijelima odgovara iznosu od 50% zadržanih troškova naplate a ugovorne stranke primjenjuju postupke redistribucije u skladu sa svojim nacionalnim pravom. Provođenjem zakona ne nastaju posebne financijske obveze za koje bi trebalo osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora već je raspravio na 4. sjednici održanoj dana 14. ožujka 2016. godine predmetni prijedlog zakona u svojstvu matičnog radnog tijela. Izlaganjem na odboru istaknuto je kako u situaciji gdje su tradicionalna vlastita sredstva prihod općeg proizvoda Europske unije, države članica prosljeđuju 75% naplaćenih sredstava proračunu EU a na ime troškova njihove naplate zadržavaju 25% iznosa naplaćenih sredstava. Prilikom carinjenja i naplate uvoznih carina države članice prosljeđuju 75% od ukupne svote naplaćene carine općem proračunu EU a kao svoj prihod zadržavaju 25% naplaćene svote na ime troškova naplate. Preostali troškovi odnose se na već spomenutu redistribuciju odnosno dijele se između država po pola tj. 50% zadržanog iznosa tako da obje države dobivaju po 12,5% naplaćene svote a takav postupak provodi se u skladu sa nacionalnim pravom. Nastavno na sve navedeno i saznanje kako Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora jednoglasno sa 7 glasova odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Konvencije o centraliziranom carinjenju u vezi s dodjelom nacionalnih troškova naplate zadržanih kad se tradicionalna vlastita sredstva osiguravaju za proračun EU, Klub zastupnika HDZ-a podržava Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju o centraliziranom carinjenju u vezi s dodjelom nacionalnih troškova naplate za zadržanih kad se tradicionalna vlastita sredstva osiguravaju za proračun EU. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Evo s obzirom da smo bili brzi, sad proglašavam pauzu do 15,00 sati kad ćemo nastaviti sa radom. Molim predsjednike Odbora da odrade Odbore po dinamici. STANKA U 12,27 SATI.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o centraliziranom carinjenju u vezi s dodjelom nacionalnih troškova naplate zadržanih kad se tradicionalna vlastita sredstva osiguraju za proračun EU-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 20. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o centraliziranom carinjenju u vezi dodjele nacionalnih troškova naplate zadržanih kad se tradicionalna vlastita sredstva osiguraju za proračun EU-a. Molim vas glasujte. Tko je za? Glasovanje je završeno. 101 glas za, 2 suzdržana. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o potvrđivanju Konvencije o centraliziranom carinjenju u vezi s dodjelom nacionalnih troškova naplate zadržanih kad se tradicionalna vlastita sredstva osiguraju za proračun EU-a. Budući da mi se čini da je mnogo stvari još ostalo otvoreno mi ćemo zaključiti današnji rad. Mi ćemo nastaviti sa radom u srijedu u 9,30 sa točkom, dakle nastavljamo sa radom u srijedu 5. svibnja sa točkom Konačni prijedlog o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i razvojne banke Vijeća Europe za projekt zaštite od poplava, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 31. Hvala lijepo. Ugodan vikend želim svima. SJEDNICA PREKINUTA U 12,25 SATI.
Evo kolege nastavljamo dalje sa sjednicom. Sljedeća je točka devet - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 29. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakon, zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješće ste primili. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazloženje? Uvažena ministrica Dubravka Jurina Alibegović. Izvolite.
Dobar dan svima! Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Dozvolite da damo uvodna obrazloženja uz prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti. Dakle, ovim zakonom, posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti kao i jedna od posebnih prava koja omogućava nastavak javnog djelovanja bivših predsjednika na teret državnog proračuna utvrđeno je pravo na ured, te na dva državna službenika, osobnog vozača i službeno osobno vozilo za obavljanje poslova ureda. Troškovi ureda podmiruju se iz sredstava državnoga proračuna. Izmjenama navedenoga zakona iz 2013. godine uvedeno je vremensko ograničenje posebnih prava vezanih uz nastavak javnog djelovanja na teret državnog proračuna, te pravo na ured i s njim povezana prava s prethodno priznatog trajnog prava ograničeno na pet godina po prestanka obnašanja dužnosti. Istovremeno, istom izmjenom zakona je bivšem predsjedniku Republike Hrvatske koji je prema odredbama dotadašnjeg zakona ostvario prava na korištenje opremljenih uredskih prostorija, dva državna službenika za obavljanje administrativnih i ostalih poslova nužnih za rad ureda, na osobnog vozača, službeno osobno vozilo, te na fizičku zaštitu sukladno posebnim provedenim propisima utvrđen nastavak korištenja ostvarenih prava u istom opsegu uz mogućnost trajnog korištenja. Ovim zakonskim određenjem u odnosu na pravo koje omogućava nastavak javnog djelovanja bivših predsjednika na teret državnoga proračuna uspostavljene su dvije različite kategorije bivših predsjednika države i to bivši predsjednici kojima je pravo na ured vremenski ograničeno na pet godina po prestanku obnašanja dužnosti i bivši predsjednik kojem je utvrđen nastavak korištenja prava na ured uz mogućnost trajnog korištenja. Vlada RH smatra da ne postoje opravdani razlozi da se pravo koje omogućuje nastavak javnog djelovanja bivših predsjednika na teret državnoga proračuna privilegira pojedinom bivšem predsjedniku u odnosu na ostale bivše predsjednike, odnosno buduće bivše predsjednike, te se ocjenjuje opravdanim i legitimnim da se prava svim predsjednicima po prestanku obnašanja dužnosti vezano uz nastavak njihovog javnog djelovanja na teret državnog proračuna osiguraju u istom razumnom razdoblju nakon prestanka obnašanja dužnosti. Budući da je bivši predsjednik koji je u skladu sa odredbama zakona nastavio korištenje ostvarivanja prava do sad već koristio pravo na ured u razdoblju duljem od pet godina, prijedlogom ovoga zakona u odnosu na navedenog bivšeg predsjednika predlaže se prestanak prava na korištenje uredskih prostorija na teret državnog proračuna kao i prestanak prava na osobnog vozača i službeno osobno vozilo koje je također povezano sa radom ureda. U odnosu na prava bivših predsjednika Ustavni sud Republike Hrvatske je u odluci i rješenju Ustavnog suda od 12. kolovoza 2014. godine povodom pokretanja postupka za ocjenu suglasnosti sa Ustavom između ostalih i pojedinih odredbi izmjena i dopuna Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti izrazio stajalište pod točkom 63. da je odluka o tome hoće li se urediti prava bivših predsjednika prepuštena zakonodavcu. Prepuštena mu je i odluka o načinu na koji će se ta prava urediti, prizna li ih. Sukladno tome zakonodavac je slobodan priznati posebna prava bivšim predsjednicima u određenom opsegu, ali ih je isto tako ovlašten i ograničavati, pa i ukidati u cijelosti. Ta zakonodavčeva ovlast temelji se na članku 2. stavka 4. alineji 1. Ustava koji propisuje da Hrvatski sabor neposredno i samostalno u skladu sa Ustavom i zakonom odlučuje o uređivanju gospodarskih, pravnih i političkih odnosa u Republici Hrvatskoj. Nadalje, pod točkom 64. iste odluke i rješenja Ustavni sud je naglasio da općenito govoreći uvijek kad ograničava ili ukida prethodno priznata prava zakonodavac za to mora imati legitimni cilj u javnom interesu koji može opravdati takvu mjeru, a mora poštovati i druge zahtjeve koji proizlaze iz načela vladavine prava, pravne sigurnosti i pravne izvjesnosti koji se nisu postavljali kad je ta prava priznavao. Vlada smatra da je izjednačavanje prava svih bivših predsjednika države u odnosu na nastavak njihovog javnog djelovanja na teret državnog proračuna legitimni cilj u javnom interesu koji opravdava ukidanje prava na korištenje uredskih prostorija na teret državnog proračuna bivšem predsjedniku Republike Hrvatske koji je to pravo dosada već koristio u razdoblju duljem od vremena na koje je isto pravo ograničeno bivšim predsjednicima. Prijedlogom ovoga zakona se ujedno bivšem predsjedniku Republike Hrvatske koji je sukladno zakonu nastavio korištenje ostvarenih prava predlaže se nastavljanje korištenja dijela ostvarenih prava i to pravo na fizičku zaštitu sukladno posebnim provedbenim propisima na teret Državnog proračuna RH u istom opsegu uz mogućnost trajnog korištenja. Zakon se predlaže donijeti po hitnom postupku. Hvala vam lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora možda uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi za raspravu javio se klub SDSS-a, uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice, kolegice i kolege. Mi razumijemo intenciju predlagača da se smanjuju troškovi u javnoj i državnoj sferi. I to je sasvim sigurno nešto oko čega neće biti velike razlike među nama. Ali kao što se može vidjeti iz obrazloženja prijedloga izmjene ovoga zakona uštede u ovoj stvari su gotovo zanemarive. I kao što je istaknuto u raspravi na Odboru za Ustav i Poslovnik kada bi se ovo navelo, ostalo kao obrazloženje razloga donošenja zakona sasvim sigurno na različitim sudskim instancama ovaj prijedlog zakona ne bi izdržao provjeru ustavnosti. I iz tog razloga mi dozvolite da kažem zašto moj klub i ja mislimo da u ovom slučaju je stvar trebala ići drugačije. Prvo, ako saborski zastupnici i Sabor neće čuvati institucije koje su u državi neophodne onda sasvim sigurno ne rade u interesu države i ne rade ni u skladu sa vlastitim interesima. Predsjednik Republike i institucija predsjednika Republike bez obzira na to tko ju je obnašao i tko je obavlja, bez obzira kojoj političkoj opciji je mogla pripadati je institucija koja se mora poštivati. I ako mi nećemo poštivati instituciju bivših predsjednika, bivših ministara, druga je stvar da li oni to čuvaju i da li su uvijek u stanju to čuvati. Ali institucija narodnog predstavništva to mora čuvati. Država unutar sebe mora čuvati svoj institucionalni poredak. A sa ovim prijedlogom zakona to se ne čini. Za jedan iznos koji nije takav da predstavlja opravdanje da se bivšem predsjedniku koji je tu dužnost obnavljao u dva mandata iznimno značajna i važna za Republiku Hrvatsku i njezinu afirmaciju, njezino članstvo u EU, njezino oslobađanje hipoteka koje je tokom ratnih godina stekla i poratnih godina koje su vezane uz stvari koje nisu bile u skladu niti sa zakonom a niti sa moralnošću. Netko može reći da to možda i nije bilo dobro iz perspektive jedne ili druge političke opcije, ali je bilo dobro za Hrvatsku. Drugu stvar koju bih htio kazati bivši predsjednik Mesić je svojom aktivnošću na međunarodnom planu doista činio iznimno značajne i korisne stvari i čini ih i dalje za Republiku Hrvatsku. I u tom smislu nije razborito da mu se ograničava ili sužava prostor za nastavak toga djelovanja ili barem da se ostavlja dojam da se prema njemu stvara nepovjerenje od strane ovoga Sabora ili od strane Vlade. A nama je, složiti ćete se, dosta slike u svijetu o tome kako nemamo povjerenje jedni u druge. Danas je to Mesić, odnosno jučer je to bila Vesna Pusić, prekjučer će to biti netko treći. Ja mislim da to naprosto nije dobro i da je to štetno za državu. A to da nećemo biti svi isti političkih pogleda, to da nećemo svi se jednako slagati oko nekih stvari koje su nam važne iz naše recentne povijesti. Ne gledamo svi jednako na našu zajedničku prošlost ali moramo naći neko mjesto, zajedničko, u kojem ćemo imati mogućnost da o tome raspravljamo i da se toleriramo a ne da se isključujemo. A pogotovo da radimo neku vrstu revanšizma. A ovdje u slučaju bivšeg predsjednika Mesića, ne mislim ja na predlagatelje koji su ovdje da oni imaju bilo koju namjeru, vrstu revanšizma niti na kolege iz HSLS-a niti iz MOST-a, ali bilo bi jako loše ukoliko bi se to smjestilo u politički kontekst u kojem se kaže sada je došlo naših 5 minuta pa ćemo sada mi stvari postaviti onako kako trebaju. I iz tog razloga mi se čini da sa ovim prijedlogom zakona nećemo imati toliku korist koliku se predlagatelji misle da ćemo imati. Imati ćemo samo čitav niz pitanja a možda ćemo imati i štetu. Ima zemalja koje imaju ovakvu praksu, ima zemalja koje nemaju, ima rješenja koja su propisana a to je da svaki sljedeći predsjednik, bivši predsjednik nakon bivšeg predsjednika Mesića će imati pravo na 5 godina a nakon toga ta prava više neće imati ali na njega se to nije odnosilo i nitko to nije osporavao. I bilo bi bolje da je tako ostalo. Ovako, to će bar za neko vrijeme izazvati raspravu. Nadam se da kod samog bivšeg predsjednika neće izazvati nikakvu nepotrebnu gorčinu. A ukoliko stvar dospije do Ustavnoga suda ili do suda za ljudska prava u Strasbourgu ja nisam siguran da ovo može opstati. Ali o tome naravno mogu govoriti ljudi koji su u pravnoj materiji mnogo upućeniji nego što sam ja. To je pravo koje je dano i mi ga nekom retroaktivnom odlukom ne možemo ukidati a pogotovo sa ovom vrstom obrazloženja. A pokušaja da se to učini ima a obrazloženja i pravnih razloga nažalost nema. Kada bismo htjeli sve uvesti ona obrazloženja koja su se mogla čuti u javnosti, prigovora bivšem predsjedniku na obavljanje njegove uloge predsjednika tokom 2 mandata, političkih kritika i slično daleko bismo došli. I ja to ovdje neću ni ponavljati niti bih se i mogao svega sjetiti ali to zvoni u zraku, to je prisutno. Ja znam da ministrica i vaše ministarstvo, vaše ministarstvo gospođo ministrice to nema ni u primisli. Vi nastojite interpretirati stvar onako kako se interpretira sa jedne strane ali ta interpretacija neće moći izdržati ozbiljnu provjeru. Vratiti ću se na početak. Ponekad društva trebaju razbijati svoje institucije. Dođe vrijeme da ne vrijede, da ih treba mijenjati. I prije 25 godina smo mijenjali jedne institucije i stvarali druge ali u ovih 25 godina mi svoju zemlju nismo institucionalizirali koliko ni crnog pod noktom. Sporimo se oko autoriteta, sporimo se oko vrijednih i svetih stvari ali bitku za institucije u pravom smislu te riječi nismo na ozbiljan način poveli. Očekivali smo od bivšeg predsjednika Josipovića da će povesti bitku i predvesti bitku za institucionalizaciju zemlje, nažalost on to nije uradio. Mi zastupnici u Hrvatskom saboru imamo posebnu odgovornost prema tome, možda mnogo veću nego neki drugi. I utoliko nemojte mi zamjeriti, posebno neki od kolege, čiju aktivnost ovdje u Saboru posebno cijenim i doprinose raspravama i u Saboru i u javnosti ali mislim da ovaj prijedlog nije dobar. Hvala vam.
Hvala. Imamo 5 replika na ovu raspravu. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Pupovac, naravno da je intencija ministrice tako i Vlade da se smanje troškovi, brojni uredi, brojne agencije i tu trebamo dati svi potporu i to je u biti i reforma koja nas čeka kao i brojne druge reforme, nagomilane javne uprave. Međutim kažete nema razloga. Kako opravdati, jel sjećate li se vi možda kad je Stjepan Mesić 90-tih godina poručio da hrvatski građani srpske nacionalnosti, znači to je poručio uoči samog Domovinskog rata kazao i poručio da mogu slobodno otići iz Hrvatske uz pripomenu da samo mogu ponijeti zemlju ukoliko im se može stati na opanke, ako se varam, možete mi ispraviti ovaj citat. Sjećate li se možda uloge Stjepana Mesića 90.-te godine u Australiji kada smo trebali na pomirbu na zajedništvu ne gledajući tko je koje nacionalnosti, tko je koje vjeroispovijesti, tko je bio ustaša, tko je bio partizan mu did, pradid, nebitno. Kad je kazao država uveliča u NDH, Ustaški pokret u Australiji dok su se davali čekovi, naša dijaspora da bi se Hrvatska vojska naoružala. Znači ne smijemo zaboraviti neke stvari. Sada vas vidim s njime skupa na prosvjedu, što je demokratsko pravo izmišljaju se nekakvi … [[Govornik se ne razumije.]] tu je opet Stipe Mesić glavni pa na službenoj komemoraciji u Jasenovcu, bivši predsjednik RH gdje je naša Hrvatska Vlada odala počast žrtvama on je u sasvim drugom danu na sasvim drugom mjestu. Znači, smišlja se, dijeli se narod, izmišljaju se nekakvi aveti prošlosti, ustaše, ne znam tko se izmišlja. Znači, da Stipe Mesić svoju ulogu nije opravdavao i ovom bih prilikom samo kazao istu stvar i pohvalu, dat istu stvar i mogao iskoristiti i bivši predsjednik Josipović ali nije. On je pet godina mogao biti a nije a zbog toga evo jednom treba kazati istinu tome čovjeku da ipak nije nanio štetu državi koliko nanosi Stjepan Mesić. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, vi ste jedan od onih na koje sam mislio kad sam govorio da cijenim doprinose koje imate u Saboru i u javnosti. Ali reći ću vam nešto, kad bih ja pamtio sve a pogotovo zlopamtio što sam čuo, vidio ili iskusio pa ja bih bio najveći rob toga iskustva koji hoda po zemlji među nama ovdje kao što vjerojatno ima i među vama ovdje također ljudi koji kad bi to pamtili, ne bi mirno bilo ništa od moje slobode i ništa od moje sposobnosti da rasuđujem a mi moramo rasuđivati s obzirom na to kako je danas i kako može biti. I kada nisam surađivao sa ljudima sa različitim iskustvom i sa ljudima koji su različite stvari govorili i činili ne samo ovakve koje vi spominjete u slučaju bivšega HDZ-ova dužnosnika Stjepana Mesića a kasnije i predsjednika RH teško da bismo bili ovdje gdje jesmo. A sad mi dozvolite da vam kažem jednu stvar koju mislim da sam dužan reći. U 25 godina postojanja naše zemlje kao nezavisne nema mnogo osoba koje imaju tu vrstu statusa koju ima predsjednik Mesić i naša je obaveza da to čuvamo i onda kad se s njim ne slažemo ni s onim što danas govori ni s onim što je jučer govorio.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
S pravom kolega postavljate pitanje, odnosno utvrđujete da ovim prijedlogom zakona kako ste rekli se bojite da neće biti koristi nego dapače da će biti štete. Vlada predlaže da će ukidanjem odnosno ovim prijedlogom zakona ostvariti uštedu od 600 tisuća kuna, pa se postavlja pitanje koliko košta zaštita novo štićenih osoba koje su to postale kada sad štitimo dva potpredsjednika i njihove obitelji. Postavljate s pravom i pitanje ustavnosti jer Ustavni sud u svojoj odluci od 19.12.2013.godine koju poštovana ministrica govori, citira ali ne govori o njezinom sadržaju. Koji je to razmjer između izmjena koji se tim ciljem želi postići, gdje je to, kakav je to razmjer vrlina i zaštićenih vrijednosti. Na kraju krajeva postavljate ključno pitanje da smo dužni čuvati dignitet naših institucija i ljudi. Ali bojim se da mi imamo jednu staru navadu da se ponašamo tako a mnogi koji sebe nazivaju većim domoljubima od drugih, da se prema drugim predsjednicima država bili oni sadašnji ili prošli, ponašaju kao ponizni vazali a kod kuće kao nadmeni veziri.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Dario Hrebak.
Uvaženi kolega Pupovac, prvo pohvalio bih u biti vaš nastup. Naime, ovo je tema koja obično u hrvatskoj javnosti uvijek izazove velike polemike, povišene tonove i drago nam je da danas raspravljamo upravo na ovaj jedan trezven način. Pa ću ja pokušati se ne uvući u lijevo, desno prepucavanja, nego ću pokušati kao što ste vi braneći svoju tezu argumentirano, pokušati se argumentirano braniti i neka svoja razmišljanja s kojima se možda s vama ne slažem. Štednja, mi možemo govoriti da ovo nije vid štednje, da ovo nije način štednje. Međutim, morao bih se vratiti jedno 8 godina u prošlost kada je upravo gospodin tada predsjednik Mesić isto tako najavio štednju ako se sjećate da ćemo tisuću do dvije tisuće kuna uštediti ako se ukine počasna počast poginulim braniteljima. Dakle, i tada je bio jedan demagoški po meni potez iz razloga što se tad sa jedne strane kad je odgovaralo se pokušalo štediti i obrazlagat to sa štednjom, danas se na drugi način razgovara. Postavio bih pitanje kakva ćemo mi biti država kad nam se teoretski može dogoditi da imamo tri ureda bivših predsjednika. Zašto je primjerice predsjednik Josipović koji je odbio imati ovakav ured, zašto je on manje važan od predsjednika Mesića, to su neka pitanja koja si moram postaviti. Međutim, najvažnije, ono najvažnije pitanje, pitanje ovlasti bivšeg predsjednika Mesića. Naime, postoji nešto što se zove državna politika, postoji nešto što se zove aktualni predsjednik, postoji tanka granica između politike koju provodi jedna vlast i postoji ono na koji način predsjednik Mesić predvodi vanjsku politiku naše zemlje jer ipak moramo uzeti u obzir da on ipak ima određeni utjecaj na vanjsko-političkoj, utjecaja na međunarodnoj razini. S druge strane, koja je granica do koje mjere on ima ovlasti a da to ne uđe u konflikt sa vanjskom politikom sadašnje Vlade. Dakle, to su neka pitanja koja mi moramo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] raspraviti, razmisliti i u kojima moramo pronaći odgovor a da se ne uvučemo u rasprave ideološke lijeve ili desne. Hvala.
Odgovor, uvažani zastupnik Milorad Pupovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, prvo što se tiče aktivnosti bivšega predsjednika i njegovih ovlasti one su striktno zadane zakonom i njegove ovlasti su poznate a ako mislite na njegove stavove, e to je nešto drugo. Ja sam rekao, sa njegovim stavovima se ne moramo svi i uvijek slagati kao što ne bismo trebali očekivati niti da se sa našim stavovima svi uvijek slože. Ali predsjednik Mesić sa svojom aktivnošću u sferi gospodarstva, pa i u sferi nekih oblika politike u pojedinim dijelovima svijeta i pojedinim zemljama je činio značajnu korist za Republiku Hrvatsku. Da li ga je državna politika uvijek koristila u skladu sa državnim interesima o tome možemo govoriti. Ali kad su u pitanju njegovi stavovi vratit ću se na sadržaj replike koji sam imao kolegi Bulju. Bivši predsjednik Mesić je bio jugoslavenski disident koji je zbog izraženih nacionalnih ideja dospio kao i drugi u zatvor. Potom je bio HDZ-ov disident zbog neslaganja sa određenim politikama kao što su i neki drugi postali nakon njega. On je pokazao samostalnost u politici i političkom djelovanju. I u svojem mandatu je, a i svojim političkim djelovanjem pokazao jedan tip politike i političkog etosa koji nije za podcijeniti, za koji je i on plaćao sam visoku cijenu i koji ide uz taj etos. A da je bio značajan faktor u hrvatskoj politici nesumnjivo i to treba cijeniti.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
Poštovani kolega Pupovac, lijepo ste izlagali ovo sve što ste do sada prezentirali na ovom vašem govoru. Međutim, mene jedna druga stvar zanima. Ova naša država je u takvoj krizi, u takvim problemima da mi živimo praktički na kredit. Vidimo iz svakodnevnog života koliko ljudi se pati u ovoj državi da bi samo osnovne stvari priuštili svojoj djeci i da bi kupili nekakve potrepštine, dok se na drugoj strani razbacujemo a to vidim ovdje kad sam došao u Sabor, da se ovdje stotine tisuća smatra nebitnim, da je to, a da ne kažem milijun kuna i više koje koštaju državu za nekakav posao koji ja nikad ne vidim nekakav napredak u svem ovom poslu, u ovih 25 godina. Ja bih vas prihvatio, a i podržao bih možda tu ideju da je rast BDP-a negdje 7, 8% a ne 1%, gdje jedva, jedva živimo i smatram da ovo nije primjereno bez obzira da li je to Mesić ili bilo tko drugi od predsjednika. Imaju svoje mirovine, zahvalni su ljudi ono što su dobro radili, a narod će reći da li je dobro ili nije, iako smatram i zadnje izjave predsjednika Mesića nisu primjerene koje je rekao u Jasenovcu. Ja osobno mislim da je ovo pretjerivanje i da mi moramo krenuti u racionalno trošenje novaca u ovoj državi i da ne smijemo se ponašati kao da ne kažem pijani milijarderi, a u stvari sve što živimo i kako radimo praktično radimo na kredit. I ako vi smatrate da je milijun kuna nekakvih ništa, a predsjednik Mesić i dalje može raditi za dobro države i na nekakav volonterski način, nek' ima svoju zaštitu ali smatram kancelarije, toliki novac se bacat u nešto nepotrebno ja osobno mislim da nije potrebno. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Mišiću, sa ovim zakonom će se ušediti nekih pola milijuna kuna. Kad bi to bio početak, a kad bi kraj bio na tome da svi koji trebaju platiti porez, da svi koji deru ovu državu gdje god stignu i gdje god mogu to više ne mogu raditi, da svi oni koji trebaju plaćati doprinose za plaće, a ne plaćaju ih, da svi oni koji trebaju i tu deru državu također, da svi oni koji trebaju plaćati ljudima ono što su zaradili, a ne plate im, onda bih ja rekao nemojte od Mesića nego od mene. Ali ja ne vidim da će to tako biti, na žalost. Ali ja ne vidim da će to tako biti! I ne vidim koaliciju koja se spremna upregnuti u ta kola i to postići. Ali vidim drugo. Vidim da i ovo malo države što imamo stvorene u okolnostima slabljenja i jačih država od strane moćnijih centara moći nego što su većina država koje danas postoje na svijetu. Vidimo da se državi razvlasti. I mi smo svjedoci toga. I mi smo upregnuti u ta kola i kad dođu mladi ljudi poput našeg kolege Sinčića i kažu nam da se to događa mi ostajemo gluhi na to. Onome kome je dovoljno da državu doživljava samo kao domoljubnu priču a ne kao sredstvo za bolji život građana i njihovih prava možda će ovakvo nešto biti dovoljno, ali meni sigurno neće biti.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Stevo Culej.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege ovo je jedan isječak iz knjige pokojnog ministra Vekića, savremenika gospodina predsjednika Mesića koji je rekao: „Na početku ih bijaše trojica, nalazili su se u tamnim vežama Gornjega grada i u mračnim pivnicama Tkalčićeve gdje su radili protivno interesu Republike Hrvatske u njezinim najtežim vremenima Domovinskog rata i okupirane pola Hrvatske.“ Ne znam jesam li baš u zarez i točku rekao ali to je išlo tako nekako. Govoriti o gospodinu Mesiću, čovjeku koji je imao priliku učiti od najvećeg hrvatskog predsjednika pokojnog nam Franje Tuđmana koji je uspio među nama Hrvatima kakvi jesmo napraviti pomirbu sa jednim zajedničkim ciljem, a to je naša Hrvatska domovina, i mi sada nakon 25 godina opet raspravljamo o nekom novom Mesiću, o nekom drukčijem čovjeku koji je i sami ste rekli više puta bio disident, gdje nismo znali na kojoj je strani u interesu koga i zašto radi, čovjeka koji je osobno mene regrutirao na Velesajmu kad smo došli iz Valbandona sa Plitvica gdje nas je isto tako častio famoznim kavama, gdje nam je govorio o Hrvatskoj državi, o potrebi borbe za istu pa sam isto tako stigao i do Australije gdje sam se sreo sa ljudima koji su mu davali one čekove i koji su mi pričali i pokazali snimke kako je on tamo govorio, veličao ustaštvo pa se pitam koji zastupnik iz vas govori gospodine Pupovac, da li zastupnik srpske nacionalne manjine, interesne skupine, političke neke? Ja ne znam. Kako štititi čovjeka koji cijelim svojim životom je uvijek bio protiv nekoga i nikad za nikoga? Kakav je to čovjek? Evo, meni je to dovoljno.
Sljedeća rasprava je u ime kluba SDP-a, uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Zahvaljujem potpredsjedniče, ministrice, kolegice i kolege. Klub SDP-a će biti protiv ovog zakonskog prijedloga zbog toga što je on nepatriotski i što šteti interesima Republike Hrvatske. Kaže se u obrazloženju da će se njime ostvariti ušteda od 600 tisuća kuna. Možda. Mi računamo da su koristi za Republiku Hrvatsku iz dosadašnjeg djelovanja bivšeg predsjednika Mesića bile daleko veće. I da ćete štedeći 600 tisuća kuna napraviti ogromnu štetu RH. Da li se 600 tisuća kuna moglo nekako uštedjeti drugačije? Pa moglo se. Mogli ste npr. inzistirati da sadašnja predsjednica, pustite bivšeg, da sadašnja predsjednica samo održi svoje obećanje političko najvažnije, drugih se nitko i ne sjeća, a to je da će smanjiti broj djelatnika u svom uredu i da će se preseliti u Visoku jer je to jeftinije. Pa kad vam je toliko stalo do te uštede i do Proračuna Republike Hrvatske, a treba vam biti stalo, onda ste trebali inzistirati kod sadašnje predsjednice i javno barem javnim političkim pritiskom zahtijevati ništa drugo samo da ispuni ono što je obećala. I da time još ispravi jednu drugu štetu da nemamo predsjednicu koja laže. Dvije stvari biste uspjeli. Mogli ste inzistirati i na tome da predsjednica Kolinda Grabar-Kitarović plati porez za donaciju koju je dala HDZ-u jer to moraju raditi svi građani Republike Hrvatske, plaćati porez, a mi imamo predsjednicu koja izbjegava plaćanje poreza državi kojoj predsjeda. Pa da je ona platila porez za donaciju koju je dala svojoj stranci eto novca u proračunu. Pa kad se toliko brinete u proračunu pa što se niste brinuli i na takav način. Što je zadaća bivših predsjednika Republike pa i ovoga? Postoje nekakvi poslovi koje država mora napraviti a koje ne može raditi službena politika. Primjerice, u Zapadnoj Sahari postoji jedna misija UN-a i mi imamo tamo 7 naših vojnika. S obzirom da Maroko s kojim mi njegujemo dobre i prijateljske odnose ne priznaje termin Zapadne Sahare nijedan aktualni političar u povijesti Republike Hrvatske nije obišao to područje i neće ga ni obići. Jer bi time naštetili odnosima sa Marokom. To je zadaća bivših predsjednika. To rade svagdje u svijetu gdje postoji ta institucija. To su takvi poslovi. Evo dok mi ovo raspravljamo predsjednik Mesić je u Moskvi, konferencija o sigurnosti. Nije išao o trošku Republike Hrvatske, ne košta nas ništa, organizatori su mu platili taj put. Predsjednik Mesić je obišao dosada kao bivši predsjednik Kinu, Azerbajdžan, Tursku, Maroko, Južnu Koreju, Njemačku, Španjolsku, Italiju, Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, Makedoniju, Kosovo, Indiju, Turkmenistan i još druge zemlje. O svakom njegovom posjetu bilo je obaviješteno Ministarstvo vanjskih poslova i naša diplomatska misija tamo, naše veleposlanstvo. Ja nisam čuo a nitko od vas nije čuo da je i jedan ministar vanjskih poslova nikada se izrazio negativno o bilo kojoj od tih Mesićevih misija. Nitko njemu ništa nije tu mogao prigovoriti. E sada ja vas pitam jesu li ovi njegovi posjeti bili korisni? Ako su oni bili korisni a vi ćete ih sada ukinuti, vi ćete napraviti štetu za RH, napraviti ćete štetu, nepotrebnu. E sada koji su vaši motivi? I HSP Ante Starčević je pošao sa ovom inicijativom onda ju je povukao kada je Vlada došla sa svojom. Ljudi koji su dobili preferencijalnih glasova manje nego što se predsjednik Mesić do podnevna rukuje sa ljudima. On se do podneva rukuje sa više ljudi nego što su ovi iz HSP dobili preferencijalnih glasova. E ali oni iz čiste pakosti, to je ono kada ono nešto što je malo i beznačajno hoće napakostiti nekome tko je veći i značajniji od njih i onda predlažu ovakve zakone. Pa njih, oni, Mesić samim svojim postojanjem njih vrijeđa, on njih smeta, on njih žulja kao kamenčić u cipeli. Zašto? Zato što svojim primjerom, svojom veličinom pokazuju koliko su oni mizerni i bijedni. E to mu ne mogu oprostiti. To mu ne mogu oprostiti. Smeta ih također i njegov antifašizam, pa i njegove poruke koje je rekao u Jasenovcu ali i u svim drugim prilikama. Ne mogu se oni pomiriti, ni vi ni ova Vlada, ne možete se vi pomiriti sa tim antifašizmom. Vi ćete nastojati onemogućiti bilo kako, bilo koga tko propagira antifašizam. Meni je ovdje predsjednik Sabora udijelio opomenu, ukor kada sam postavio pitanje o antifašizmu jer to nije mogao podnijeti, to naprosto nije mogao podnijeti. Vi ste takva Vlada. I onda kada vam Mesić kaže tamo onaj tko pjeva ustaške pjesme, tko podiže ustaške barjake, tko nosi ustaške znakove, tko negira ustaške zločine taj je ustaša. Kako da vi to podnesete? Jer kada biste vi to prihvatili onda ne biste mogli imati te ministre u Vladi koje imate. Znači ovo je jedan zakon pakostan, zlonamjeran, gotovo privatni, on ide ad hominem, ona ide na instituciju bivšeg predsjednika, ona ide direktno protiv Mesića jer ga ne podnosite jer je veći i značajniji nego što ćete vi ikada biti pa da živite 500 godina. On je bio gradonačelnik Orahovice u socijalizmu ali ne na listi Komunističke partije Saveza komunista nego na svojoj listi, građanskoj listi. Prvi disidentski gradonačelnik Orahovice, politički zatvorenik, predsjednik Vlade RH, posljednji predsjednik Predsjedništva Jugoslavije, predsjednik Hrvatskoga sabora, predsjednik Republike Hrvatske u dva mandata, teška mandata. Kada će tko od vas postići jednu desetinu toga? Kada. … [[Upadica se ne čuje.]] Kada? Kada ćete biti takve osobe? Kada ćete biti takve osobnosti? Kada ćete biti takvi ljudi da vas pozivaju iz ovoliko zemalja svijeta koje sam nabrojao? Kada? Nikada. I baš zato što to nikada nećete biti sada ga nastojite onemogućiti. Promijenili smo 2014. ovaj zakon i ograničili to na 5 godina ali smo naravno uvažavajući principe prava ostavili to Mesiću jer zakoni ne smiju djelovati retroaktivno ali to vas ne zanima. Ovo će vjerojatno doživjeti ustavnu tužbu kada vi to izglasate, ne znam kako će reagirati Ustavni sud, ali logika, pravna logika nalaže da se zakoni ne donose retroaktivno. I vi to znate, pa niste tako neuki, vi to znate ali ih namjerno donosite jer je vaša pakost veća od vaše pameti. Vaša želja da njemu naškodite je veća od logike, ona je naprosto nesaglediva. Vi ćete napraviti štetu RH, ma nema veze, to vas ne zanima ako još usput možete naštetiti Mesiću. I to je vaš jedini interes, vaš jedini razlog. Ajmo malo još o licemjeru. Zamislimo da je predsjednik Tuđman živ i da je bivši predsjednik, je li bi se HDZ usudio ovo pomisliti da ukida Ured bivšeg predsjednika Republike Tuđmana? Usuditi pa pomisliti. Ja mislim da ujutro kada bi netko pomislio da bi se odmah išao prijaviti, sam sebe i reći gledajte meni se jutros rodila jedna grešna misao, opasna misao. Licemjeri ste, naprosto ste licemjeri i to nevjerojatno veliki jer za vas nisu svi, za vas ne znači ništa institucija predsjednika, vama osoba znači. Gledajte ja, ajmo promijeniti Ustav i birati predsjednika u Parlamentu. Ne treba im onda nikakvih 5 godina, onda je posve protokolarna figura koja nema nikakvih drugih ni ovlasti ni ništa, on predstavlja protokolarnu zemlju. Onda ne treba 5 godina ni ured ni ništa jer je uloga predsjednika Vlade puno veća od uloge predsjednika Republike koja je protokolarna. Ali dok tone napravite, dok niste spremni to napraviti pa nemojte biti tako zlobni, tako pakosni i tako licemjerni. Ja osobno smatram da bi svaki predsjednik republike kad mu završi dužnost trebao ići u Ustavni sud. Trebalo bi ga čekati mjesto u Ustavnom sudu. Pa dati dva mandata i tamo koji su po osam godina ili doživotno ne znam, stvar dogovora ali to je dignitetno mjesto za nekoga tko je neposredno izabran ovaj još i dva puta. E pa sada dok to ne napravite, dok dolazite, mi smo očekivali reforme koje ste obećavali, to čekamo, takve reformske zakone, a ovo je vaša reforma izgleda jedina koju ste u stanju osmisliti, osim što ćete povećati radni staž odnosno životnu dob za umirovljenje na 67 godina i povećati cijene dopunskog zdravstvenog osiguranja i ukinuti Mesiću ured. To je jedino što znate, to su vaše reforme, to je ono što ste obećavali i to je ono što izvršavate. Jadno, stvarno jadno. Ja mislim da u svemu ovome Mesić neće tako loše proći. Njemu će Savez antifašističkih boraca sasvim sigurno ponudi ured u svojim prostorijama a ja mislim da bi on trebao pozvati građane da ga financiraju, taj njegov ured. Pa kad neće Vlada RH na svoju sramotu, sigurno će se naći dovoljno veliki broj građana koji cijene predsjednika Mesića daleko više od ovih jadnika koji ovakav jadni, tragikomični zakon predlažu. Hvala vam.
Ima jedna prijava povrede Poslovnika. Uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega zastupnik povrijedio je Poslovnik, članak 238. st.6 svojim ponašanjem odstupio je od općih pravila ponašanja u Hrvatskome saboru i s izlaganjem je teško uvrijedio instituciju predsjednice Republike kazavši da predsjednica laže. Mislim da je to nedopustivo i da kao najviši Dom, Hrvatski sabor, zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru ne bi se smjeli koristiti ovakvim rječnikom, štoviše predsjednica RH uštedjela je milijune iz proračuna, smanjila je broj savjetnika koji su državni dužnosnici te uvela savjetnike koji volonterski obnašaju svoje dužnosti. Ono što mogu razumjeti, frustraciju zastupnika Stazića što nije pobijedio njihov kandidat koji bi novac koji je dobio iz državnog proračuna ne bi utrošio na humanitarne svrhe kao što je to učinila sadašnja predsjednica Republike ali te frustracije kolega zastupnik mora liječiti negdje drugdje a ne u ovom Visokom domu.
Replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Stazić, u prvom smo bili, kazali, treba predsjednik, predsjednica u ovom slučaju ispuniti svoje obećanje, složio bih se da treba ispuniti svoje obećanje, pa tko ga da, bilo radilo se o preseljenju ili bilo čemu. Međutim, kad veličate bivšeg predsjednika, mi ovdje ne radimo o uveličavanju ni o umanjivanju bivšega predsjednika nego da bude ujednačen sa svim budućim predsjednicima RH i dosadašnjim pa evo Ivo Josipović nije koristio pravo tih pet godina, zbog čega bi Stjepan Mesić bio doživotno? Naravno da je to jasno, da je to ušteda a kad branite Stjepana Mesića, sve ste nabrajali, zaboravljate isto vi 90.-tu godinu kada je bila potrebna pomirba i sinova Partizana i Ustaša da bi zajedno stvorili Hrvatsku slobodnu, kad je veličao NDH i ustaški pokret, zar vam je to? Dal mu tu plješćete, a danas sasvim drugo. Danas na istim krilima samo dijeli narod kao izmišljajući Fašiste, tko je Fašist, hoćete reč da sam ja Fašist, ili netko od nas ovdje koji smo kao djeca išli u Domovinski rat, braniti Hrvatsku državu i isto drugi ljudi su branili svoj posao na drugim mjestima, izmišljajući, djelići narod. Zašto? Zbog toga jedino može tako opstati na ovome političkome tržištu, znači, na podjelama. Sad sebi govoriti, ali kasnije ćemo u izvjesnom izlaganju sve što je Stjepan Mesić kao predsjednik republike, koliko je donio, pridonio RH, treba dobro, treba vremena zato i naravno zaboravili ste i posjetu Sjevernu Koreju, kod ovoga njihovoga vođe, to ste zaboravili isto kazati, da je i tu bio u posjetu na račun građana RH. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik.
Ovako, predsjednik Mesić kažete veličate je NDH i Ustaški pokret. Ja ne mislim i cjelokupna Hrvatska javnost doživljavaju predsjednika Mesića kao izrazitog antifašistu i protivnika Ustaškog pokreta. Ako je on nekada u Australiji dao nekakvu izjavu, on se te izjave kasnije odrekao i sasvim sigurno promijenio svoja stajališta. Vi kažete da ondje vidi svagdje fašiste. Ne vidi on svagdje Fašiste, on vidi Fašiste tamo gdje oni jesu. Vidi njihovo fašističko i ustaško djelovanje i samo ih tako naziva. Nek prestanu djelovati ustaški, sasvim sigurno ih neće vidjeti. Kažete da ja veličam predsjednika, ne, nisam ja njega veličao, ja sam samo nabrojio što je sve radio. Kažete da treba izjednačiti predsjednike, slažem se. Prema svim predsjednicima treba imati isti odnos, pa ako bivši predsjednik nešto slaže onda bih ja njemu rekao, bivši predsjedniče, ti si lažac. A kad aktualna predsjednica nešto slaže, onda ću ja njoj gospođo zastupnice svaki puta reći, predsjednice lažete, lažete. Jer ste rekli da ćete se preseliti u Viosku, a niste se preselili, znači slagali ste. Rekli ste da ćete smanjiti broj djelatnika u svom uredu, a niste, znači, lažete a vi sad ponovno tražite povredu Poslovnika a ja ću vam ponovo ovo ponoviti pa koliko god puta vi budete tražili povredu Poslovnika toliko ću ja puta reći da predsjednica … [[Govornik se ne razumije.]]
Repliku Bulju dajete, a ne. … [[Upadica Šuker, ne razumije se.]] Stevo Culej, sljedeća replika.
Poštovani potpredsjedniče, ja ne mogu vjerovat da je meni netko pričo da ću ja ovdje sjediti i slušat ovake nebuloze, pa ja ne bih nikad ovdje došo, vjerujte mi. Ja ću ovdje živčano oboliti od nekih stvari. Ja u ratu nisam strado gdje sam prošo od Vukovara do Dubrovnika, nema šta nisam vidio, nema šta šta nisam radio. Ali ovake stvari što ovdje slušam, pa ja se osjećam tako jadan, bijedan, malen, nesposoban, neškolovan, neuk i da ne znam šta pored take veličine jedne svjetlosti, časti, ljepote Mesićeve. Mogao bi ić na izbor za miss. Ja ne znam da li govorimo o istoj osobi? Pa to je mister, da. Taj čovjek, pa on meni djeluje kao neka nasljednica Tita i poslije Tita Tito, bila je ona parola koliko se sjećam kad je onaj, kad su mu nogu odsjekli. Iđe tako on istim putevima ko i njegov Tito. Ide preko nesvrstanih, skuplja on te tamo koje nitko nije htio ili su oni narasli od tada od kad ih nitko nije htio i pogađa neke poslove. Pa ako on je toliko poduzetan, on za nešta ili za nekog radi, ali za hrvatske interese ne radi jer ni ovdje nije radio za njih, barem ne za jedan dio Hrvatske. Jedne je oplivavo, drugima je davo. Nego hajmo mi nek' lijepo čovjek otvori neku firmu, preduzeće, nek' se registrira, nek' plaća PDV, pa nek' radi i za sebe, pa bit će i nama kroz PDV. Hvala vam lijepa. Ošla minuta i po.
Povreda Poslovnika. Odgovor na repliku.
Kažete da se slušajući šta se ovdje u Saboru govori osjećate jadno, bijedno i mali. Ja mislim da je vaš osjećaj potpuno opravdan. Kažete, da ste znali šta ćete ovdje čuti da nikad ne bi došli u Sabor. E to bi bilo najbolje.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Blaženko Boban.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja sam promislio u ovom Poslovniku bi možda nekada, odnosno ne nekada, nego kad izlaže zastupnik Stazić trebalo dozvoliti i replike onoliko vremena koliko on izlaže, jer ja sam ovdje bilježio uz to što je uvrijedio službenu instituciju RH predsjednicu RH, ravno izrekao 21 laž u svega 12 i pol minuta 21 laž. To što njegov podanički mentalitet znači može se svrstat uz onu Facebook poruku od jučer vezano za uvaženog gosta koji smo dobili, danas imali ovdje u Hrvatskoj, a poslao njegov stranački kolega mi zaista ne. Ali što se tiče Ureda predsjednika, bivšeg predsjednika on se uistinu može i slažem se s vama financirati od recimo jedne desetine onih novaca koji su nestali iz Australije ili se negdje izgubili ili u oceanu pali, može jedno tri života se isfinancirati i nikakvih problema neće biti. Nadalje, teško je zaista odgovarati kolegi Staziću jer 21 laž je uistinu previše za dvije minute. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku. Molim vas malo tiše, dopustite zastupnicima da iznesu svoja mišljenja.
Otišao, zaboravio je isključiti mikrofon. A je, netko ga je drugi isključio. Dobro. Dakle, kaže da mu je teško odgovoriti. Meni se čini da je njemu teško slušati odgovor, jer on replicira i onda utekne. Nema toliko građanske smjelosti ni zastupničke odgovornosti da barem sasluša odgovor na svoju nemuštu repliku. Kaže da sam izrekao 21 laž u 11 minuta, to je 2 i pol minute. A nije mi rekao ni jednu što sam slagao. Što sam ja to slagao? Ni jednu laž nije naveo. I kaže da su, da je Mesić u Australiji uzeo neke novce, ukrao neke novce. Pa šta nije digao kaznenu prijavu protiv Mesića ako je siguran u to? A ako ne digne kaznenu prijavu i ako je nije digao onda je samo i jedino običan klevetnik. Vi zastupniče koji ste otišli iz sabornice jer niste u stanju ni morala imati, ni karaktera saslušati odgovor na repliku. Vi ste klevetnik.
Sljedeća je replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala. Pa kolega Staziću, ja bih evo na početku rekao da je, da je dosta tog vašeg moralnog kamatarenja ovdje u Hrvatskom saboru. Zaista vi niste taj koji bi nam trebali držati nekakve lekcije o moralu s obzirom na sve učinjeno u prošlosti, ali i s obzirom na činjenicu da veličate i podržavate zločine počinjene na Golom otoku. Na žalost to ste učinili kao potpredsjednik Sabora i bilo me sram u tom trenutku. Opravdali ste to, vjerojatno SDP to također podržava i to je vaša politika i činite to i dalje. Što se tiče ureda bivšeg predsjednika jedan drugi bivši predsjednik rekao je u jednom trenutku da bi bio potreban ako bi od njega nešto očekivali. Znači, da bi bo potreban ako bi od tog prvog bivšeg predsjednika nešto očekivali. On nije ništa očekivao, vjerojatno ni mi svi danas i u buduće nećemo ništa očekivati tako da je sve rekao kroz tu jednu rečenicu. Što se tiče stavova SDP-a čuli smo i 2014. Ivo Jelušić u ime kluba kaže: „Treba na neki način težiti tome, pa to i činimo da se pomalo gruba kasta političkih, privilegiranih ljudi bude sve manje kasta.“ Određena prava koja su ovim zakonom regulirana bivši predsjednik imat će 5 godina, sasvim dovoljno. Dakle, ne doživotno, nego pet godina i to je sasvim u redu. Evo, to je 2013., znači do 2018. bi to nekako izašlo. Međutim, Ustavni sud je to maknuo pa sad idemo dalje. I sad dolazimo do ove priče o ustašama. Strašno! Kad Fred Matić i Ante Kotromanović zapjevaju Juru i Bobana to je radi društva, kad gospodin Mesić veliča ustaštvo tamo nekih '90-ih to je radi neiskustva valjda bilo pa je odmah postao antifašisti, veliki antifašista kažete najveći u Hrvatskoj. Kad Peđa Grbin zapjeva Čavoglave to je zato jer je bio malo pripit. Pa meni se čini nakon ove vaše rasprave da još ovdje ima ljudi koji su pod gasom i onda ovako fino raspravljaju o zaista jednom zakonu koji treba ukinuti, jednostavno ga treba ukinuti.
Odgovor na repliku.
Vi sada pokušavate uvjeriti javnost da su Kotromanović, Fred Matić, Mesić, Peđa Grbin veliki ustaše. To vi pokušavate uvjeriti građane … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte dobacivati, strpite se malo. Pokušavate uvjeriti građane i nadate se da će građani povjerovati u vašu inteligenciju. Nadate se. Ja ne znam na čemu vi zasnivate tu svoju nadu. Ja ne znam koliko biste vi to puta morali ponoviti i koliko uvjerljivo i koju bi inteligenciju morala imati ta osoba koja bi vama mogla povjerovati jednu jedinu riječ, jedno jedino slovo od te vaše izjave. Kažete da je tu bio Jelušić protiv kaste privilegiranih ljudi kad smo mijenjali ovaj zakon. Pa jesam i ja sam isto protiv kaste privilegiranih ljudi, jesam. I primjer protiv sam toga da povećanjem potpredsjednika Vlade svaki dobije osiguranje i trošite više iz proračuna. I to je kasta privilegiranih ljudi. Ne vidim da se vi protiv njih bunite. I ograničili smo mi ovo 2014. godine na 5 godina, mi smo ograničili, naša parlamentarna većina ali smo kao što sam rekao i držimo se zakonskih principa ako je nešto ostvareno pravo onda se to pravo ne može ukidati naknadno. Može se samo ukidati pro futuro. E sad, kad vi to shvatite onda ćete valjda shvatiti da Mesić, Kotromanović, Matić i Grbin nisu ustaše.
Posljednja replika, uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
Kolega Staziću ja vas u potpunosti razumijem kada vi ovo govorite da treba štititi interese predsjednika i da se ti novci odvajaju za predsjednika da može putovati svijetom. Ja vas razumijem stoga što vidim da vi već 20 godina otprilike, ne znam točno, sjedite u ovom Saboru i primate dobre plaće, ne radite i vama novci ustvari nisu problem. Hrvatskom narodu su novci problem. A koliko znam da za svakog saborskog zastupnika stranka dobije 30 tisuća kuna pa kad ga toliko uvažavate i toliko volite lijepo iz vaše stranke izdvojite toliko novaca i financirajte predsjednika. A ono što ste rekli da predsjednica nije dala otkaze ljudima na Pantovčaku, ja to ne znam točno ali evo hvala Bogu da ljudi rade, i smatram da taj novac dobivaju i moraju od nečega živjeti. Druga stvar, da bi ukinuli to to je otprilike 100 plaća u brutu po 10 000 kuna, to nije malo, a onaj tko ga voli i tko smatra da za njega radi na kraju može ući u vašu stranku i lijepo ga vi financirajte iz vaših novaca. Nažalost, smatram da bi to trebalo i smanjiti. Pa i meni i svim strankama da bi ovaj narod u ovakvoj krizi mogao živjeti. Hvala.
Odgovor na repliku.
Ovako, prvo ne odvajaju se novci za putovanja predsjednika Mesića. Vi pojma nemate kako funkcionira njegov ured. On jednom jedinom lipom iz proračuna ne financira svoja putovanja. Sva njegova putovanja financiraju oni koji ga zovu, znači domaćini. Prema tome, kad već o nečemu govorite u Saboru morali biste se informirati tako da ne lupetate makar što da vam se ljudi ne smiju. Kažete da ovi iz ureda predsjednice moraju od nečega živjeti pa da ona zato nije smanjila broj. Pa što je obećavala da će smanjiti broj? Pa jesam joj ja rekao da to obećaje? Jesam ja to od nje tražio? Pa valjda je znala da ti ljudi primaju plaću i prije nego što je dala to svoje lažno obećanje. Ili vi gospodine Mišiću tvrdite da nije znala? Da nije znala da ljudi tamo rade za plaću? Pa ako je znala da rade za plaću a obećala je da će smanjiti broj zaposlenih onda je valjda znala i da će ti ljudi prestati primati plaću. To je logično. I sad zadnja stvar, kažete da ja ovdje sjedim 20 godina i ne radim ništa. Ja ovdje sjedim 20 godina i ne radim ništa?! To ste rekli. Pa jedan od najaktivnijih zastupnika, nije doduše 20 nego 16, bit će i 20, a nadam se da će vaša aktivnost biti stoti dio moje aktivnosti ne doduše po kvaliteti izlaganja ali barem po kvantiteti.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika MOST-a, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Stvarno se postavlja u Hrvatskoj pitanje čemu ovoliki uredi, čemu ovolike agencije pa također i čemu Ured bivšeg predsjednika Stjepana Mesića van okvira 5 godina koji imaju pravo svi predsjednici dosada i budući. I moramo istaknuti da bivši predsjednik Ivo Josipović nije koristio tu privilegiju i uštedio je znači 5 godina ureda prije ovoga. Evo Stjepan Mesić je, ovdje se otvorila i rasprava, ja ću da kažem odmah u ime kluba MOST-a da ćemo prihvatiti ovaj prijedlog Vlade i da će nastaviti sa ukidanjima bespotrebnih stvari u Republici Hrvatskoj koje isključivo koriste samo sebi ili da posjećuju Kim Sun Jonga u Koreji. Kada pričamo o bivšem predsjedniku Stjepanu Mesiću, Stjepan Mesić je bio i predsjednik Sabora tri puta. Također potpisao je Izmjene i dopune Zakona o pretvorbi '92.,'93. i '94. godine. Također i Zakon o Hrvatskom fondu za privatizaciju '92. izmjene i dopune tog zakona '93. godine. Nije nam poznato zašto se u to vrijeme niti jednom riječju nije bunio, protivio protiv pretvorbe i privatizacije. Dapače i sam je pokušao sudjelovati u toj igri putem našičke cementare ali odustao je kada se pojavila u medijima. Iz predsjedničkog ureda Stipe Mesića haškom tužiteljstvu je dostavljeno 8 tisuća obavještajnih dokumenata i 4 tisuće stranica različitih transkripta. I to nije bila državna nego privatna suradnja sa Hagom jer temeljem Ustavnog zakona o suradnji RH i Međunarodnog kaznenog suda u Hagu državna suradnja dostava dokumenata i slično mogla se ostvariti isključivo putem Vladinog ureda o suradnji sa Hagom. To može potvrditi Orsat Miljenić, žao mi je što nije koji je u to vrijeme bio na čelu toga ureda. Zanimljivo je da je Hag od tih tisuću nezakonito dobivenih dokumenata pobrao nekoliko stotina onih koji su bili interesantni i od Vlade zatražio da ih se deklasificira. I umjesto da odmah istraži tko je državne dokumente nezakonito dostavljao Hagu tadašnja Vlada na čelu sa Ivicom Račanom dokumente je dekvalificirala. Dokumente koje je znala da je Hag do nje došao nezakonito. Stipe Mesić je '97., '98. bio i haški svjedok. I to nije toliki problem. Čak i ono što je tamo govorio ostaje njemu na dušu. Njegovi apologeti će iz svoga kuta gledati i kazati i vrijednosni sudovi da njegovi vrijednosni sudovi Stjepana Mesića u Hagu su istiniti, njegovi protivnici da su laž. Neki će to nazvati i veleizdajom. Premda osobno smatram da je u tom svjedočenju izrečeno niz neistina, o tome se u demokraciji može i raspravljati. I zbog toga ne trebamo imati iste stavove. Ali je jedno nepobitno, Stipe Mesić je godinama prije i nakon što je postao predsjednik hrvatskom narodu lagao kako je u Hagu svjedočio protiv Slavka Dokmanovića koji je bio gradonačelnik okupiranog Vukovara što je tek dijelom istina jer Stipe Mesić je u Hagu bio i svjedok optužbe protiv hrvatskog generala Tihomira Blaškića što je godinama pobijao premda je to neoboriva istina. Kakav je to državnik koji laže svome narodu? Danas kada se puno govori i piše o ugrožavanju istine i sloboda medija bilo bi nemoralno prešutjeti kako je zbog otkrivanja istine o svjedočenju Stjepana Mesića u Hagu niz hrvatskih novinara bilo progonjeno i … [[Govornik se ne razumije.]] kao npr. Josip Jović čak je bio i zatvoren. Zašto se tada o tome šutjelo? Zašto se o tome i danas šuti? Zbog nezakonitog dilanja državnim dokumentima protiv Stjepana Mesića je bila podignuta kaznena prijava. U njoj je kao dokaz navedena snimka koja se puno puta vrtjela na televizijama, snimka kako strani novinari ulaze u arhiv predsjedničkih dvora, Pantovčaka, iz nje kao iz samoposluge nose kuverte sa državnim oznakama tajnosti. Poslušajte dobro, tajnosti iz Domovinskog rata, u dokumentaciju ulaze strani novinari, par godina nakon rata i iznose kao iz samoposluge. Naravno, kaznene prijave su odbačene uz obrazloženje kako … [[Govornik se ne razumije.]] činjenica na koverti se ne nalazi, ne nalazi u arhivu predsjednik dvora stoji oznaka tajnosti ne znači da su u koverti tajni dokumenti. Kada uspoređujemo predsjedniče laži svakako treba se podsjetiti afere Clinton-Lewinski. Nije američki Kongres raspravljao o opozivu američkog predsjednika zbog onoga što je Monica Billu napravila u ovalnom uredu nego zato što je Bill lagao naciju da se to nikada nije dogodilo. No što je dopušteno Stjepanu Mesiću u Hrvatskoj nije Bill Clintonu u Americi. Sjećate li se Stjepana Mesića što je poručio hrvatskim građanima srpske nacionalnosti uoči Domovinskoga rada? Poručio im je da ako su nezadovoljni mogu slobodno otići iz Hrvatske uz pripomenu da sa sobom mogu ponijeti zemlju koliko im se može stati na opanke. I ako me netko može demantirati, ili se ja možda varam, sjećate li se kada je veličao ustaški pokret i NDH u Australiji dok su se kupili čekovi ili se varam, ili me može netko demantirati? Sjećate li se Stjepana Mesića gdje veliča totalitarni ne antifašizam, to moramo podijeliti, znači Drugi svjetski rat i antifašistički pokret, gdje veliča komunizam pod totalitarnim obilježjima kao što je totalitarno obilježje slovo "U" tako je i zvijezda petokraka. Kao predsjednik Republike on je pod zvijezdom petokrakom držao govore i izmišljao razne aveti isključivo dijeleći narod i pokušaju da dijeli narod na podjelama iz Drugoga svjetskoga rata. Znači riječi i dvije o graditeljstvu. Stjepan Mesić je nakon što je prestao biti predsjednik kupio velika dva stana u elitnom dijelu Zagreba, naravno, šta je i moguće. Najprije nije htio kazati otkuda mu novac a onda je rekao da mu ga je posudio jedan od prijatelja pa kada mu vrati. Taj prijatelj javno je potvrdio kako je zbilja dao novac Stipe Mesiću. E sada na stranu stotine drugih tisuća ljudi što ne mogu posuditi par milijuna kuna pa kada vrate. Ali zanimljivo je da baš taj prijatelj u kojega je Stipe Mesić posudio novac za stanove imao isto ime i prezime kao jedan gospodin koji se spominje kao lobist u aferi "Patrija". Ja ne znam, je li ovdje možda riječ o istoj osobi? Pa ako netko zna, posebno ako je riječ o istoj osobi neka kaže da zločesti ljudi ne bi iz svega izvlačili pogrešne zaključke. Stjepan Mesić kad je postao predsjednik RH odmah je vrijeđao bivšega predsjednika, prvoga hrvatskoga predsjednika, utemeljitelja RH, doktora Franju Tuđmana, sa ružnim izjavama, uspoređuju ga sa Slobodanom Milošević, da sad ja čak ne citiram, ja taj čak ne mogu licitirati. Radi se da jedan ne more iz zemlje a drugi iz zemlje. On je vrijeđao bivšega predsjednika s kojim je bio suradnik, od kojega je trebao učiti kada se stvarala RH na čelu s doktorom Franjom Tuđmanom i Hrvatskim braniteljima. Stjepan Mesić i sada na komemoraciju u Jasenovac premda ga plaća država odlazi van u posebnoj skupini a ne odlazi sa službenim djelom Vlade, zbog čega? Jer želi ideološki dijeliti narod, želi na taj način i dalje manipulirati hrvatskim narodom. Pošto će MOST podržati ovaj prijedlog, imam i amandman da se na prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika RH po prestanku obavljanja dužnosti, Konačni prijedlog zakona u hitnom postupku, da se taj amandman, ubiti amandman glasi ovaj zakon stupa na snagu prvog dana od dana objave u Narodnim novinama. Članak 3.mijenja se i glasi: „ponavljam ovaj zakon stupa na snagu prvog dana od dana objave u NN zbog tih vremenskih usklađenja, ali neće do 1.6. ako slučajno ne bude, da ne bi bilo prvoga svibnja zbog maloga vremena. Još jednom, svi budući predsjednici, svi državni dužnosnici mogu pomoći RH. I triba ih uvažiti. Međutim da netko doživotno ima ured na teret građana pa bilo tko nije u redu. I opet ponavljam pozitivan primjer, ako Ivo Josipović mogao kazati meni ne treba pet godina ured bivšega predsjednika, čemu doživotan ured Stjepanu Mesiću o kome je MOST dao stav da ovaj prijedlog od Ministarstva mi usvajamo i nadamo se ministrice čim prije da će ukinuti bezbrojni uredi, agencije koje su nepotrebne i koje su samo stvarano za uhljebljivanje političkih elita. Hvala lijepo.
Hvala. Ova rasprava izazvala je dosta replika. Prva je uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, upravo je ova vaša rasprava dokazala da intencija ovog zakona nije ono što piše u obrazloženju zakona a to je jedna mala reforma koju vi nudite a to je da se ukine ured bivšeg predsjednika, odnosno da se konkretno ukine ured predsjednika Mesića pod opravdanjem da će se znači kroz to ukidanje uštediti 600 tisuća kuna što mi pozdravljamo u HNS-u svaku uštedu koja se može učiniti pa i tu da svi uredi, sve agencije redom u ovoj državi smanje svoje troškove. Međutim, iz vašeg izlaganja je sasvim jasno da intencija ovog zakona nije to nego da intencija ovog zakona revanšizam prema osobi Stjepana Mesića kao bivšeg predsjednika RH. I bilo bi minimum minimuma da budete pošteni prema javnosti i da kažete da je tome tako. I uz Stipu Mesića ste za sve ovo što ste danas izrekli mogli optužiti, mogli ste ga optužiti za veleizdaju, mogli ste ga procesuirati itd. na taj način ga maknuti sa političke scene. Ovaj način je sa vaše strane, sa strane MOST-a populistički, a sa strane ovih koji vas podržavaju HDZ-a je revanšistički. Zato bilo bi pošteno da nam to ovdje kažete da je tome tako a ne da nam u prvoj rečenici kažete da idete u reforme ušteda a onda nakon toga da nam obrazlažete zbog čega ustvari ukidate ured Stjepana Mesića.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kažete da vam je žao. Ustvari meni je žao što vi niste proveli reforme u tvrtkama, agencijama vi dok ste bili na vlasti, pa npr. u HEP-u da nemamo sad dva direktora, jednoga koji je od bivšeg vašeg predsjednika kum, a sad je drugi kum pa moramo sad bivšemu kumu platiti milijun kuna, HEP, pa primjer to su one reforme koje su mnogo veće štete nanijele nego sami uredi. Međutim, ja ne znam zbog čega ste vi baš prozvali da ovdje zbog nekakvih HDZ utjecaj ili netko ima utjecaj, zbog čega? Pa HDZ je baš podražavao Stjepana Mesića, nije baš u lošim odnosima bio Stjepan Mesić i Ivo Sanader u to vrijeme. Ne možemo sad potvrditi da tada Sanader nije baš podržavao da Stjepan Mesić bude istaknut, tako da prema tome, mi to ne morate prigovarati. Naravno da mi možemo iznijeti svoje stavove, demokratskim načinom i domo … [[Govornik se ne razumije.]] kao što je iznio sve ono što Stjepan Mesić nije radio u interesu RH u očuvanju interesa RH. To je moje pravo i imam pravo iznijeti, ne vrijeđajući, dozvoljavajući raspravu bilo kome od vas. Znači ali će MOST nezavisnih lista i nadam se da će to ministrica čim prije iznijeti ovih dana, da će reforme se provesti na vašu ne znam žalost ili radost a sigurno se neću ponašati kao što se vaša stranka ponašala proteklih godina na trgovačkim osnovama. Hvala lijepa.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bulj, ovo je bilo u najboljoj maniri Sjevernokorejske televizije i stvarno mogli biste nastupat na glavnom njihovom dnevniku jer ovakva optužnica u ovom Saboru se dugo nije čula. Dakle, ovo samo potvrđuje ono što se cijelo vrijeme i govori da MOST ima nešto osobno, politički protiv predsjednika Mesića a da ovo je samo jedna maska sa kojom hoćete dobiti ne znam gdje političke poene jer donositi ovaj zakon je pitanje da li će to izdržati test ustavnosti jer i onda kada su donošene izmjene zakona tada su vrlo jasno ustavni stručnjaci rekli da zakon ne može biti retroaktivan, da zakon ne može se primjenjivati na prava koja su bila stečena. Uostalom Ustavni sud je to već i presudio kad govorimo o mirovinama saborskih zastupnika gdje je Ustavni sud vrlo jasno rekao da zakon ne može ukidati ranije stečena prava. No jasno, možete silovati kao što evo imamo i tu jedan zakon koji stoji na dnevnom redu, a koji je protuustavan. Objašnjenje zakona koje govori o tome da će biti ušteda 600 tisuća kuna, da ostaje fizička zaštita bivšem predsjedniku. Pa i ta fizička zaštita košta. Prema tome, sve je prozirno, a vi ste tu jasno otkrili što je i vrlo jasno znate u onoj basni kada onaj mladi dečko kaže car je gol. Dakle, vrlo jasno ste ovdje kazali, dakle zašto želite ukinuti ured, da spriječite zbog nečega da bivši predsjednik bude javna ličnost, odnosno da govori. Ali nećete ga spriječiti. On će i dalje govoriti, a ovo će ostati zapisano da je predsjednika Mesića najprije deložirao HDZ tamo sredinom devedesetih, a sada ga deložira MOST. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Miro Bulj.
Kolega Mrsić, niste vi ništa demantirali. Ja bih volio da ste vi iznijeli da li je Stjepan Mesić mene demantirao, pjevao ustaške pisme, veličao NDH devedesete godine i vi očito to podržajete. Da li je govorio srpskom narodu da će odnijeti u Srbiju samo ono šta je na opancima. Ja ne znam odakle vama pravo kazati da ja sam samo činjenice iznio. Znači, ono šta je Stjepan Mesić govorio. Stjepan Mesić i sad nastavlja dijeliti narod. Prije nekoliko dana u Jasenovcu bila je službena vladina, znači službeni u organizaciji Vlade odavanje počasti žrtvama u Jasenovcu. Stjepan Mesić ako tri dana, opet mu se ukazuju nekakve aveti prošlosti. Zašto? Jer želi dijeliti narod. I na toj platformi ostaje u politici. Ja sam osobno i MOST protiv toga. Mi smo danas zajedništvo kao što je i Domovinski rat na pomirbi nastao bez obzira na neidološke svjetonazore, da pokušamo svi zajedno stvarati bolju budućnost. Možda vama to ne odgovara, ali priznajte da je Stjepan Mesić dijelio cijelo vrijeme narod, da se izrugivao i sa bivšim predsjednikom Republike. Ja taj vic čak ne mogu o Miloševiću koji uspoređujući Tuđmana niti ispričati koliko ga je na ružan način ispričao. I vi to opravdajte, vi govorite da je ovo govor, ne vaš je govor ja mislim ova vaša replika je u stilu Sjeverne Koreje. Jednoumlje nikada nije dobro. Demokratski raspravljajmo o činjenicama koje sam kazao. Hvala lijepo.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolega Bulj, uštedjeli ste nam vrijeme da smo odmah na početku dogovorili da u ovom zakonu uvodnu riječ ne daje ministrica nego date vi da odmah znamo na čemu smo. Dakle, podržavam kolegicu i kolegu koji su prije mene rekli vaš istup u ime kluba je razotkrio u stvari pravu stranu priče i populistički i revanšistički prema bivšem predsjedniku. A pokušalo se kroz dvije, tri rečenice koje ste izgovorili to nekako upakirati da je to eto dio našeg paketa reformi i nekakvih ušteda za koje se vi jako zalažete. Kolega Bulj, kada vi i vaši kolege i kolegice iz MOST-a počnete izgovarati riječ reforme to već zvuči jako ofucano. Jer od riječi reforme od toga što iza toga stoji ništa u ovih nekoliko mjeseci niste napravili već idete eto sa prijedlogom ovakvih zakona. Zaklinjete se u uštede. Kolega Bulj, a što niste digli svoj glas kad su potpredsjednici Petrov i Karamarko po prvi puta u takvim funkcijama dobili zaštitu oni i njihove obitelji. Jeste li se tada zapitali koliko to godišnje košta porezne obveznike, građane? Kažete da je ovdje ušteda nekakvih 600 tisuća kuna. Pa jeste vi izračunali koliko košta takvo osiguranje, gotovo 3 i pol milijuna kuna za dvoje gospode potpredsjednika Petrova i Karamarka da bi se mogli voziti kao štićene osobe, da imaju policajca u zaštiti i još i njihove obitelji. Od koga ih se štiti? Od koga? Posebna uredba je donesena. Tada vam uštede nisu bile na pameti. Smatrate da je to sasvim u redu, a ovdje prodajete fore nama ovdje u Saboru i građanima o tome kako se vi zalažete za reforme i uštede. Ma dajte kolega Bulj molim vas!
Odgovor na repliku.
Kolegice opet me niste demantirali u ni jednom argumentu koji se znači iznio tijekom dok je predsjednik bio aktivan, predsjednik Mesić sa bivšim predsjednik, ured, niti jedan argument osim političkih kolokacija. Nekakav revanšizam apsolutno niti jedan … [[Govornik se ne razumije.]] Većina u Saboru odlučuje. Ja bih volio da ste vi napravili reforme u Planu 21. Na žalost jedino od toga plana što ste sto milijardi kuna zadužili Republiku Hrvatsku. U tih 100 milijardi kuna imamo 300 hiljada nezaposlenih, imamo 320 tisuća ovršenih i imamo znači 300 milijardi kuna dug, a vi ste samo 1/3. Žao mi je što niste napravili reforme i drago mi je šta ste vrlo jednostavno svoje koalicijske partnere imali u obliku HNS-a koji ste vrlo lako ispregovarali, istrgovali određene stvari. Znači, cijelo vrijeme napominjete nekakav revanšizam. Naravno da treba razgovarati ovdje, treba li ured bivšem predsjedniku Republike kao što sam rekao, Ivo Josipović je to napravio i evo još jednom to napominjem da je uštedio 5 godina ured predsjednika što je ogroman novac. Pet godina je bio Stjepan Mesić i svi budući predsjednici će imati po pet godina. Zbog čega sada Stjepana Mesića uzdizati na uštrb recimo Ive Josipovića ili budućega bivšega predsjednika. Vi jednostavno fokusirate se, a niste me demantirali da je pjevao ustaške pisme, da je veličao NDH, da je veličao totalitarne režime, zvijezdu. Ali ni jednom, ali ni u jednome vi to, ali ni u jednome momentu vi da dijeli hrvatski narod, da veliča totalitarne režime nego vi to, to se ne smije reći zašto. Zato šta [[Upadica Sanader: Molim vas nemojte međusobno komunicirati.]] Nemojte bit nervozni. Ovo je jedna demokratska rasprava i procedura i sve će bit o.k. Hvala.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine Bulj. U vašem izlaganju ste u biti pokazali kako se ne treba obnašati vlast u Republici Hrvatskoj i kako to izgleda kad netko slučajno dođe u tu poziciju jer onda misli da može sve i da svoje osobne simpatije ili nesimpatije i argumente koji su najčešće subjektivni koristi na način kada mu to naravno dopusti senior partner ne'. Jer ovo vi ne bi mogli raditi da se HDZ-u to ne sviđa. Znači da HDZ želi zaštititi bivšeg predsjednika onda to sigurno ne bi dao jednom MOST-u da na taj način nastupa jer bi onda imali mogućnost u nekim drugim stvarima već pet puta reagirati na što niste reagirali sa zakonskim prijedlozima. Da sad ne spominjem masu stvari koje ste najavljivali da ćete predložiti a niste predložili. Znači, dopustio vam je HDZ da se igrate sa Mesićem. To je jedini razlog zbog čega se ovaj zakon donosi i to je nešto zbog čega i kako se vlast u Hrvatskoj ne bi trebala obnašati. Vi ste u jednoj rečenici rekli da donosite zakon da se naprave uštede i nakon toga točka. Poslije toga sve ad hominem o bivšem predsjedniku Mesiću kao da se ovdje zakon donosi radi njega a ne radi budućih situacija i uštede. Potrošili ste 14 minuta objašnjavajući karijeru gospodina Mesića i njegove nedostatke. Pa o tome se ne radi u ovom zakonu. Valjda ne donosite zakon zbog toga. Očito je u biti da je, da je to razlog, da se želite obračunati sa čovjekom i demagoški pokazati ljudima da ste kakti nešto uštedjeli i napravili neku reformu. A ako imate neki plan molim vas da mi sad u odgovoru u replici kažete koje ćete još urede i nepotrebne agencije ukinuti. To bi značilo da imate neki plan i neka rješenja. Evo ako sada ne kažete nijednu agenciju koju ćete ukinuti i nitijedan ured znači da ste nastupili isključivo demagoški, populistički i to zato što vam je HDZ dao da se malo igrate.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Maras sigurno nećemo obnašati vlast kao vi. I sigurno nećemo ulagati sredstva ministarstava da se milijunski iznosi da se vrti ministar po HTV-u kao što ste vi vrtili svakodnevno i još dan danas niste odgovorili koliko je sredstava u ministarstvu vašem potrošeno da bi se vas reklamiralo po cijele dane, vas sa onim točkovima koji se vrte, kako gurate Hrvatsku naprijed a 100 milijardi kuna ste i pet godina je vratili unazad. Prema tome, vi nitijedan argument u ovoj mojoj raspravi niste pobili. Opet ponavljam, da li je Stjepan Mesić … [[Ne razumije se.]] '90. godine kad je bila potrebna pomirba sinova partizana i ustaša da li je pjevao ustaške pjesme, da li je veličao NDH kad su se kupili čekovi? Na to mi niste dali demanti, ja bih volio da jeste, i na slične stvari. Da li je Stjepan Mesić otvorio ured na Pantovčaku da se dokumenti iz rata u drugim državama po 70, 80 godina se štite ti dokumenti. On je najobičnijim novinarčićima dao da snimaju te dokumente. To je ugroza nacionalnih interesa. Ja sam ovo očito malo htio prikazati kako se ne štite nacionalni interesi. 5 godina je bilo dovoljno i previše međutim takvi je zakon i tako imaju svi budući predsjednici, bivši i ovi dosadašnji i to je to. Naravno da vi niste ništa argumentirali. A agencija koliko ste vi samo svojih uhljeba stavili, vi i prije HDZ trebat će dobre reforme da se to raspusti. Pola ih, od 100 pola, znači 50% je bez cilja i smisla. Pa izaći će vam uskoro ministrica koja je kompetentna … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas nemojte dobacivati iz klupe zastupniku, međusobno saslušajmo jedni druge. Sljedeća replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovani kolega od svih reformi mi samo ovdje vidimo na djelu kako transformirati Mesića odnosno njegov ured zato što vam se on ne sviđa. Ne sviđa vam se što on govori. I ovo nije priča ni o Mesiću ni o Ivi Josipoviću ni o pokojnom Franji Tuđmanu, ovo je rasprava o prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti. Ali vi ste svo vrijeme pričali o gospodinu Mesiću. A jel' vi znate, jeste primijetili kolega da smo mi današnju raspravu završili u 12,20 ničim izazvani da bi se ova rasprava jer smo trebali prijeći u jutarnji termin i da bi raspravljali kroz jutro o ovome nego obnoć, popodne da se puno ne vidi i ne čuje. A vi tako zdušno to branite što ne rade ni HDZ-ovci. Očito ste još nevični ovim saborskim dnevnim, manipulacijom dnevnim redom. Na kraju krajeva dakle tog i takvog Mesića gdje ste vi u raspravi praktički potrošili cijelu raspravu da bi izdali tjeralicu protiv bivšeg predsjednika Mesića tog i takvog kakav po vama je izabrao je narod uzastopno 2 puta. I vidite što je govorio HDZ kada se formirao 2004. godine ovaj prijedlog, što oni obrazlažu upravo o tome je trebalo razgovarati kako oni obrazlažu zakon koji vi sada želite ukinuti. Upravo da bi se osiguralo obavljanje stručnih administrativnih poslova te osiguranje dakle svih osobnih kontakata i očuvao dignitet dužnosti predsjednika Republike Hrvatske. Dakle, mi ovdje moramo govoriti o institucijama, to je demokracija. Da institucije rade u svim kadrovskim kombinacijama sviđale se one vama ili ne. Dakle, prvobitni čovjek u prvobitnoj zajednici u pećini razmišljao je o slikama kad nešto vidi. Mi se moramo izdići, razmišljati općenito, dakle bez obzira hoće li se u određenoj situaciji nama neka politička konstelacija svidjeti ili neće. Dakle, maknimo se od slikovnog i ono što je nama u glavi i razmišljajmo u interesu jačanja institucija. Jer se u jednoj bolnici može doživjeti nešto što se nama ne sviđa pa nećemo onda razrušiti bolnicu i demolirati je zato što se vama ne sviđa sam predsjednik Mesić.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Nije ovdje pitanje sviđanja ili ne sviđanja, naravno zašto govorim ovdje o uredu bivšeg predsjednika Republike Stjepana Mesića, jer jedini on ima doživotno to pravo van svih znači i dosadašnjih i budućih predsjednika. I naravno da ćemo raspravljati o tome i naravno da je ovo jedna poruka koja je jasna. Spomenuli ste 2004. godinu što kaže HDZ, HDZ Ive Sanadera i Stjepana Mesića. Vrlo su bili u bliskim odnosima i tu su zaista dobro surađivali po svim pitanjima i zbog toga i je društvo dovedeno ovdje gdje je u provođenju od …/Govornik se na razumije./…, od uhićivanja, lociranja, transferiranja itd., bili su na istome znači putu. Prema tome ja tu ne bih čak puno ni obrazlagao ali niste me opet, žao mi je demantirali u ničemu što sam iznio. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kada se bude pisala ustavna tužba za ovaj zakon onda onaj koji bude pisao ustavnu tužbu ne mora ništa priložiti nego transkript izlaganja gospodina Bulja. On je vrlo jasno rekao da ovo što je Vlada napisala u obrazloženju nema nikakve veze sa razlozima ukidanja ureda bivšeg predsjednika Republike i ništa više osim toga ne treba argumentirati u toj tužbi. Dakle neustavnost ovog zakona je u toj mjeri očita jer se bez imalo stida i srama kao poruga zdravom razumu ukidanje ureda bivšeg predsjednika pravda troškovima od 600 tisuća kuna a ustvari ste pošteno rekli o čemu se radi. I ovaj vaš amandman će uštedjeti još 11506 kuna i 84 lipe jer 7 dana će prije stupiti na snagu nego da je 8.-og dana u narodnim novinama pa to isto obrazložite kada bude se govorilo o uštedama. A sada imam malo vremena da vam odgovorim na pitanje o predsjedniku Mesiću i veličanju NDH. Citat: "Mi smo dva puta pobijedili a svi drugi samo jednom. Mi smo pobijedili 10. travnja kada su nam sile osovine priznale Hrvatsku državu i pobijedili smo jer smo se našli poslije rata opet s pobjednicima za pobjedničkim stolom. Po meni je predsjednik Mesić tada rekao da su sile osovine priznale Hrvatsku državu i to je netko interpretirao kao hrvatsku pobjedu. Ako vi smatrate da je time veličao NDH onda morate prozvati predsjednika Tuđmana da je veličao NDH jer je predsjednik Tuđman da vas i to podsjetimo, samo da nađem citat na prvom Općem Saboru HDZ-a u Lisinskom rekao, pri tome zaboravljaju da NDH nije bila samo puka kvislinška tvorba i fašistički zločin već izraz kako političkih težnji hrvatskog naroda za svojom samostalnom državom tako i spoznaja međunarodnih čimbenika u ovom slučaju Vlade Hitlerove Njemačke koja je narušena od versajskog mira krojila novi ustavni poredak. Prema tome NDH nije predstavljala samo puki hir osovinskih sila nego je bila posljedak posve određenih povijesnih čimbenika. Prema tome, sljedeći put kada prozivate prozivajte i skupa. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Bauk, ja bi, vi bi bili korektni da ste primjera na vrijeđanje gospodina vašeg kolege u ime kluba sadašnje predsjednice i predsjednika Mesića sa istim stavom da štitite onda bih ja rekao da vi to gledate sa jednog stajališta koje je znači neutralno, koje se korektno. Međutim vi sve što ste sada kazali u biti samo potvrđujete šta ja cijelo vrijeme govorim. Mi ovdje govorimo da li je potrebno da jedan od predsjednika na uštrb drugih predsjednika ima doživotno pravo na ured a ostali drugi predsjednici koji će biti u budućnosti i do sada imaju samo pravo na 5 godina, to je velika nepravda. A sve što je kazano, znači u ime bivšeg predsjednika ali o tome i raspravljamo, tj. i ureda njegovoga ja stojim apsolutno iza toga, niti jednom riječi nisam tu povrijedio nego sam samo činjenice iznio i to je vrlo lako provjerljivo po pitanju ulaska stranih medija u arhivu, dokumentaciju o Domovinskom ratu, to je vidljivo, to su prikazale sve televizije što je po meni sramotno za jednu državu da se predstavnik takvih institucija, najviše razine, ponaša prema dokumentaciji i arhivi iz Domovinskog rata. Hvala lijepa.
Sljedeća replika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Bulj, evo slušajući vaše replike i vašu raspravu ja se mogu samo zapitati da li ukidate ured predsjednika zato što je pjevao ili zato što želite štedjeti. Ja ga nikad nisam čuo da pjeva, možda nema sluha čovjek, možda je i to skrivio. No sada šalu na stranu, dakle iz rasprava kao što su moje kolegice i kolege rekle, vidim da nije upitan ured, nije upitna institucija, upitan je čovjek. Ali drage kolegice i kolege, koliko cijenimo sami sebe, toliko će nas i drugi cijeniti. U posjetu nam je jedan visoki državnik s kojim ja politički imam jako puno razlika u pogledu njegovog poštovanja ljudskih prava, prava na slobodu medija itd. ali da sam ga imao prilike susresti, stisnuo bi mu ruku, pristojno ga pozdravio ne zato što poštujem nužno njega kao osobu nego zato što poštujem instituciju. I ova rasprava ovdje zapravo po meni je omalovažavanje institucija. Kažete, ljudi koji lažu narod kakvi su to ljudi, citirate navodno što je rekao gospodin Mesić. Pa ja tu mogu povući paralelu i reći kakvi su to ljudi koji potpisuju ovjerene izjave kod javnih bilježnika a onda naprave potpuno suprotno. To je pitanje po meni, puno aktualnije. I na kraju kažete ukinimo nepotrebne institucije. Pa ajde ja onda predlažem da ukinemo ovu Vladu jer od nje nikakve koristi. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Pa kolega još jednom ću ponoviti, evo ministrici što će znači i ovim ukidanjem ureda bivšeg predsjednika Republike koji ga je dobio doživotno se pokazuje smjer da će se ići ka reformama. I opet me niste demantirali u ničemu onom što sam ja kazao o čovjeku koji jedini ima to pravo do sada da ima doživotni ured. Imamo mi i drugih dužnosnika koji nisu predsjednici, možda koji bi bili zaslužniji i bolje bi doprinosili, više bi doprinosili RH nego u Sjevernoj Koreji Stjepan Mesić pa nemaju svoj bivši ured nego pomažu ljudi samoinicijativno i savjetima i pomoćima i to je u redu. Što se tiče, kazali ste kakvi smo mi ljudi. Kakvi ste vi ljudi kada pregovarate s nama a ljude vrbujete, pritiskate u istom momentu dok nas gledate u oči i lažete? Kakvi ste vi ljudi? Eto sami ste sada to potvrdili i priznali. Kakvi ste ljudi? I o kakvim smo ljudima imali posla? I žao mi je što nismo svi skupa pa napravili 10 reformi i ono što ste sve u prošlosti i jedni i drugi napravili da kroz tih deset reformi napravimo zajedno. Međutim, kakvi ste ljudi to vama govorim. Hvala lijepa.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Bulj, meni je naprosto vaša rasprava u ime Kluba zastupnika i zastupnica MOST-a nečuvena. I mislim da je ovo svojevrsni presedan u ovom Hrvatskom parlamentu načina na koji se podržava određeni zakon. Mi smo od MOST-a navikli u ovom razdoblju na razno razne igre, igrice. Međutim, ako ste se već slučajno našli, igrom slučaja u poziciji da preuzmete odgovornost za državu i da dođete na vlast to vam ni na koji način ne daje za pravo da od Hrvatske radite slučajnu državu. A samo se u slučajnoj državi može dogoditi da se donosi zakon zbog toga da bi se vlast obračunala s jednim čovjekom a vaša rasprava je upravo bila dokaz tome da je ovo klasični lex ad hominem, zakon protiv jednoga čovjeka. Niti jedan, niti jedan argument niste dali zašto bi se trebalo raspraviti o umanjenju prava ili ukidanju određenih prava vezanog uz institut odnosno instituciju bivšeg predsjednika po prestanku obnašanja dužnosti što bi zapravo trebalo biti glavni sadržaj ovoga zakona. Znači, mi jedino što imamo je nekakav vlažni argument da će se provedbom ovog zakona ostvariti ušteda u Državnom proračunu RH u iznosu od oko 600 tisuća kuna godišnje koji je zapravo smokvin list za javnost jer da podržavate uštede onda kao što su rekli neke kolege ovdje biste valjda reagirali na to da po prvi put su potpredsjednici Vlade štićene osobe druge kategorije, da su njihove obitelji štićene kategorije, da predsjednica izmješta svako malo po četvrti put evo svoj ured. Evo u Zadru kad je bila 4 dana, to zadovoljstvo je hrvatske građane koštalo 33 tisuće kuna, Petrov, Karamarko, svaki od njih godišnje košta 900 tisuća kuna, njihove obitelji još i više. Ako se radi o uštedama, onda trebamo jasno, nedvosmisleno čuti od vas argumente da podržavate i to ovako, ovo je obračun s jednim čovjekom u ovom slučaju Stjepanom Mesićem i to je pre, pre, pretužno za jednu državu kao što je Hrvatska i za nekoga tko je preuzeo odgovornost za državu.
Odgovor na repliku, Miro Bulj.
Pa ministrica nije niti jednom riječju, ona je spominjala ured bivšeg predsjednika koliko sam čuo izlaganje i to je prijedlog. U ime MOST-a sam ja govorio naravno i svoje stavove i koliko vidim niti jedna replika nije usmjerena prema tome prijedlogu nego baš se vidi koliko vam je isključivo bitno samo razgovarati o Stjepanu Mesiću, isključivo vama. Ja sam samo naveo koliko je ured predsjednika bivšega da ne služi, da ova racionalizacija je i ne potrebitost ureda bivšeg predsjednika doživotno jer jednostavno nema nikakve koristi RH od toga. Nitko ne ponižava institucije, to i sami znate. A spominjete ovo cijelo vrijeme i potpredsjednika Vlade koji ima svoju osiguranje. Pa ja sam bio u Metkoviću preko vikenda, otišao sam nedjeljom pa nisam vidio nikakvo osiguranje tu. Naravno da će prosuditi struka koga treba osiguravati ili štititi ili ne štititi. Ja po tome nisam stručnjak. Prema tome, i još nešto kolegice, Hrvatska država nije slučajna država, Hrvatska država je, vi ste rekli i svi mi koji smo došli ovdje u Sabor, možda vi mislite da smo slučajno, nismo sigurno, možda vi mislite da smo uveli … [[Govornik se ne razumije.]] iz kvarta, to vam je vaš predsjednik jednom rekao mome gradu da smo mi pali iz kruške da bi bili u Saboru, da pravimo zrnca krvna ovdje. Ne, narod bira, može težaka, može seljaka, može radnika, može akademika, a ne isključivo elitiste koji smatraju da su rođeni u Zagrebu u nekakvom kvartu koji vrte cd-e sa određenim tajkunima i šefu Narodne banke i smatra se nekakvim ljevičarima bogom danima. Znači svi koji uđu u Parlament koji narod izabere, demokratski su izabrani i Hrvatska nije slučajna država. Hrvatska je stvorena na pomirbi 90.-te i 95.-te godine u ratu Domovinskom.
Zadnja replika, uvaženi zastupnik Branimir Glavaš.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, slušao sam vaše izlaganje, govorili ste u ime MOST-a. Ja duboko vjerujem da to baš tako nije stav cijeloga MOST-a već da je to vaše osobno izlaganje, no to nije bitno. Svi oni koji pamte od 1990.-te godine i politička događanja i zbivanja sjetit će se i početkom 90.-tih godina da sam i osobno surađivao blisko i sa doktorom Franjom Tuđmanom i sa Stjepanom Mesićem koji je bio visoki dužnosnik HDZ-a od 1990.-te godine. Iako smo bili u istoj političkoj stranci, iako smo bili dužnosnici te stranke, mislim da je i javnosti poznato da se sa Stjepanom Mesićem politički i nisam slagao, razilazio sam se sa njime, svih tih godina, sve tamo i do 93.-te godine kada je došlo do razlaza Mesić-Tuđman-Manolić i nemam razloga ga braniti, apsolutno ga nemam namjeru braniti niti ću ga braniti. Ali vaš nastup današnji nije bio ništa drugo nego čista optužnica koja je išla na čovjeka. U toj optužnici koju ste si uzeli za pravo napisati naveli ste nekoliko, najmanje pet, šest stvari koje ispadaju u kategoriju teškog kaznenog djela. Ako je to taj čovjek izvršio i tako na taj način kao što ste vi nastupili onda se s njim mora pozabaviti pravna država, a vama ću reći kratko da ste iskoristili ustavnu odredbu da zastupnik može u Hrvatskom saboru govoriti bez toga da snosi odgovornost za izgovorenu riječ, bez straha od posljedica da će biti kažnjeno gonjen, jer da ste to izgovorili na jednoj press konferenciji, budite uvjereni da bise se našli na sudu, da bi vas Stjepan Mesić tužio za klevetu. Dakle, smatram da je nekorektno izlaganje u ime kluba pretvoriti u jednu optužnicu pisanu po inkvizicijskim načelima. Optužen je Stjepan Mesić da bi moramo dokazivati svoju nevinost. On nije ovdje u Saboru i ne može progovoriti. Mi ovdje trebamo raspravljati o uredu predsjednika a ne o bivšem predsjedniku. Hvala.
Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Glavaš, ne vidim gdje sam ja napisao optužnicu. Sve činjenice što sam iznio, dat ću vam, pročitajte pa nema me demantira u bilo čemu. 90.-tih godina je pivao i veličao NDH u Australiji. Pokazat ću vam video zapis, da je govorio da će Srbi da odnesu na nogama ono što imaju, dat ću vam zapis, da je puštao strane novinare u ured predsjednika naravno da je i to lako provjerljivo. Ne znam još koje argumente ali ovdje se baš isključivo radi jedino o uredu predsjednika, bivšem uredu predsjednika Republike Stjepana Mesića jer je on dobio pravo znači doživotno šta recimo bivši predsjednik Josipović nije iskoristio. Ja apsolutno ovdje nisam nikoga optužio samo sam rekao stav da MOST podržava ovaj prijedlog Vlade i podržavat ćemo a ja sam iznio argumente kao što ovi iz druge strane donosite nekakve druge, ja sam iznio argumente koji nisu dobri za RH i ne smatram da je to bilo dobro RH a to također i misli MOST. Ovdje nema nikakve protivnosti na osobnoj razini nego kao institucija bivšeg ureda i bivši predsjednik RH smatramo da je i ušteda i nepotrebnost ovakvoga ureda i brojnih drugih ureda i brojnih drugih agencija i brojnih drugih županija, općinica i mnogo toga. Znači, Stjepan Mesić je ovdje bivši predsjednik koji je po ovome što sam rekao, stojim iza ovoga svega. Hvala lijepa.
Hvala. Evo, s ovim ćemo završiti današnju raspravu. Nastavit ćemo svi ostali govornici sutra u 9,30 zbog obveza protokolarnih a i zbog toga da ne bi bilo ponoći. SJEDNICA PREKINUTA U 16,50 SATI.
Sada ćemo se vratiti na naš uobičajeni dnevni red. Mi smo jučer prekinuli pa valja nastaviti sa točkom O konačnom prijedlogu Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 29. I po redu prijava sada dolazi na red u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice, kolegice i kolege. Rasprava je jučer bila u svom punom obimu, danas je valjda malo, smirenije, smirile se i strasti pa ćemo se vraćati na temu koja je možda je ružno reći jučer sažvakana ali iskoristiti ću ovu priliku u ime kluba pa zbog javnosti o čemu mi to razgovaramo. Kako smo razumjeli namjeru zakona postojećeg pa i njegovih izmjena negdje je ta namjera da institucije ove države imaju stanovitu poziciju i da se ta pozicija štiti bez obzira koja vladajuća garnitura ili koja politička opcija prevodila Vladu RH. Svi su govorili o dignitetu dužnosti, o potrebi držanja institucija na određenoj razini, da se ne dovode svaki puta u pitanje i prava vezana uz te institucije. Međutim, u svojim raspravama mnogi od kolega su onda iskoristili to upravo suprotno da bi govorili o pojedincima koji su bili na dužnostima, da bi vrijeđali pojedine nositelje tih dužnosti, čuli smo teških riječi koje mislim uopće nisu primjerene niti su trebale biti izrečene, vezane uz zakon o posebnim pravima predsjednika RH po prestanku obnašanja dužnosti. O čemu mi govorimo? Mi govorimo o zakonu koji je zadnji puta mijenjan 2013.godine i koji predsjedniku Republike po prestanku obnašanja dužnosti da tako kažem zadržava ili nekada i po prvi puta određuje konkretna taksativno nabrojena prava. Ta prava su sljedeća, da predsjednik Republike ima pravo povratka na rad kod poslodavca kod kojeg je radio na neodređeno vrijeme prije početka dužnosti predsjednika Republike ili kod poslodavca s kojim je zaključio poseban ugovor. Drugo pravo je pravo na naknadu najviše dvije plaće dok ne ostvari pravo povratka na raniji posao a ako se ne vraća na raniji posao ima pravo na plaću sukladno posebnim propisima, usto ima još i pravo na ured, dva službenika, osobnog vozača i službeno vozilo, još jedno pravo manje bitno i mislim da nije ni primjereno ga spominjati, ima temeljem toga zakona. Mi govorimo o ovom krugu prava koja sada izmjenama tog zakona Vlada želi suziti. Postojeći zakon sam po sebi ima već velikih logičkih i pravnih nelogičnosti. Ako imate potpisan ugovor o tome da se imate pravo vratiti na rad kod poslodavca kod kojeg ste radili prije stupanja na dužnost onda to pravo imate bez obzira da li to piše u ovom zakonu o posebnim pravima predsjednika Republike pa je potpuno nepotrebno to navoditi u zakonu ali s druge strane otvara sasvim druga pitanja koji su to posebni ugovori s nekim posebnim poslodavcima koje možete zaključiti stupanjem na dužnost predsjednika Republike a da to nisu oni kod kojih ste prije radili. Ono što je posebno sporno u našoj javnosti, to je činjenica da predsjednik republike ima pravo na ured koji je ustvari pretvoren u posebnu samostojeću prilično elegantnu zgradu, da ima pravo i na neke troškove djelovanja svoga ureda i na ovo što sam već govorio službenike, vozača i fizičku zaštitu. Sada Vlada predlaže da se dio tih prava uskrati odnosno da novim zakonom ne pripadaju više sva ta prava predsjedniku Republike. 2013.godine kada ste predlagali kolege iz oporbe a tada vladajući ovaj zakon rekli smo vam da taj zakon trpi od jednog velikog prigovora, a to je da ne možete imati dvije kategorije predsjednika kolokvijalno rečeno bivših predsjednika odnosno onih kojima je dužnost prestala jer za jednog su prava koja su ovdje navedena vrijedila za razdoblje od 5 godina a za samo jednog drugog su ta prava vrijedila doživotno. Opet zbog podsjećanja, Ustav RH članak 14.st.2. „Svi su pred zakonom jednaki“ a u članku 16. Ustav kaže: „Da se slobode i prava mogu ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljudi te pravni poredak, moral i zdravlje.“ 2013. smo vam govorili ako bivši predsjednik Republike ima stanovita prava onda svaki bivši predsjednik mora imati ista prava. Vi ste tada tvrdili da postoje drugačiji, da postoje neki koji imaju veća i drugačija prava od ostalih. Mi se ni tada a ni danas s time nismo slagali i zbog toga vjerojatno i ova intervencija o izmjenama zakona. Kada smo govorili o zakonu htjeli ste ilustrirati i posebne namjere današnje većine kako mi prilagođavamo zakon svojim ili vašim predsjednicima što nije istina i što nije točno, pa ću vas i zbog toga podsjetiti da je nekada postojala jednostavnija, logičnija mogućnost i bila propisana a ticala se prvog predsjednika Republike Hrvatske da po prestanku mandata postaje doživotno član županijskoga doma Sabora osim ako se toga prava izričito ne odrekne. To je pravo vrijedilo do izmjena Ustava 2000. godine i to je pravo vrijedilo tada za tog predsjednika kojeg ste nam jučer spominjali u svojim raspravama ilustrirajući kako se mi nismo ni usudili na drugačiji način uređivati prava predsjednika Republike. Toliko o raspravama koje ste jučer vodili. Prema tome i to je netočno. I ta prava su bila ako hoćete puno skromnija u svom obimu od ovih koja imamo danas za bivšeg predsjednika, ali ne za svakog bivšeg predsjednika. Namjera da svaki bivši predsjednik ima stanovita prava je plemenita i mislim da je nužna u svakoj demokratskoj zemlji, jer to pokazuje i naš odnos prema institucijama. Ali to bi vjerojatno značilo svatko će imati svoja mjerila o tome, da svaki predsjednik Republike može izabrati nakon prestanka mandata ukoliko se ne kani poslovno aktivirati sa svim ovim pričama radnih odnosa na određeno ili neodređeno vrijeme, da ima pravo na naknadu ili mirovinu koja je pristojna, sukladna mogućnostima države ali i sigurno sukladna dužnosti koju je nekada obnašao. Ono kako je bilo 2013. regulirano pravo na mirovinu, a i tada smo o tome govorili izgledalo je da bi se moglo dogoditi da netko od tih bivših predsjednika koji je relativno mlad stekao to pravo doživi to da ima puno manju mirovinu od ljudi koji idu u mirovinu po općim pravilima ili recimo što je bilo također rečeno tada u raspravama u Saboru da bivši predsjednik Republike ima četiri puta manju mirovinu od recimo kolege koji je bio saborski zastupnik i kojeg je pobijedio na izborima za predsjednika Republike. Dakle i sadašnja rješenja nisu najbolja, ali su sasvim sigurno između ostaloga u skladu sa mogućnostima. Prva da svi bivši predsjednici Republike moraju imati ista prava da bismo bili u okvirima hrvatskoga Ustava, da nema nikoga tko bi ta prava trebao koristiti doživotno, jer ne znam čime bi to se dalo opravdati. I na kraju, predsjednik Republike po prestanku obnašanja dužnosti nije nikakva posebna kategorija u hrvatskom Ustavu. Ustav ne poznaje takav termin. Ne postoji ni u zakonodavstvu osim u Zakonu o posebnim pravima po prestanku obnašanja dužnosti. Zapitajte se što znači djelovanje predsjednika po prestanku obnašanja dužnosti kad se recimo 10 godina nakon prestanka mandata pojavljuje u međunarodnim odnosima i vjerojatno se predstavlja upravo u toj funkciji što to znači za državu iz koje dolazi, ali što to znači u krajnjoj liniji za domaćine koji će mu otvoriti mogućnost a uvijek će to biti političkog djelovanja na toj njihovoj javnoj sceni. Prema tome, niti postoji posebna kategorija predviđena našim zakonodavstvom, pa ne vidim zašto bi ovaj zakon to trebao uvoditi, niti ima ikakvog razumnog obrazloženja da se neka od tih prava koriste doživotno. Međutim, isto tako predsjednik po prestanku obnašanja dužnosti nema ni propisane dužnosti koje bi eventualno kasnije mogao ispunjavati, a svi smo svjesni i u ono što se često govorilo zemljama visoke demokratske tradicije da koriste svoj ugled u domaćoj međunarodnoj javnosti da bi promovirali interese svoje zemlje. Mislim da je nekorektno uspoređivati se sa nekim sustavima osobito američkim, jer financiranje njihovih predsjednika i naših se stvarno ali baš ni po čemu ne može uspoređivati, niti su naše mogućnosti slične. Zbog toga mislimo da Vlada kada predlaže smanjenje prava treba voditi brigu o obrazloženju ovoga zakona i posebno treba obrazložiti pitanje pozicije u pravnom poretku osobe koja se zove bivši predsjednik, odnosno predsjednik po prestanku obnašanja dužnosti, da mora objasniti i kakvo je to djelovanje tih osoba u domaćoj i međunarodnoj političkoj javnosti i kakav može biti politički utjecaj ili utjecaj na gospodarske ili druge interese zemlje. To je samo jedno od pitanja koja treba dodatno obrazložiti, jer vjerujem da obrazloženje od same uštede od 600 000 kuna bez obzira što to možda grubo zvuči je najmanje bitno obrazloženje. Mi ovdje ne radimo izmjene zakona zbog uštede u državnom proračunu na troškovima Ureda bivšeg predsjednika nego na pravima koja on ima a ničim, ali baš ničim se ne mogu opravdati. I na kraju, ono što ste govorili o praksi Ustavnog suda jer je tu bilo velikih stručnjaka koji su već proglašavali da će biti ustavna tužba usvojena na našem Ustavnom sudu, koristili ste krive argumente jer rješenja Ustavnog suda ticala su se sasvim drugih pitanja i ticala su se drugog vremena. Ova prava koja danas ima jedan bivši predsjednik Republike Hrvatske donesena su Zakonom iz 2004. godine. I možda najinteresantnije od svega taj zakon je svojom odlukom proglasio predsjednik Stjepan Mesić. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo cijeli niz replika na vaše izlaganje. Prvo je ono uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovani kolega Mlakar upravo vi 2004. godine na dan 8. srpnja 2004. godine predložili ste zakon koji sada kritizirate i spočitavate predsjedniku ondašnjem Mesiću da ga je potpisao. Dakle, vi predlažete upravo između ostalog da predsjednik Republike po prestanku obnašanja dužnosti ima pravo na korištenje opremljenih uredskih prostorija primjerenih za obavljanje aktivnosti i organizaciju sastanaka. Upravo ono što sada kritizirate i što mu želite ukinuti, između svega ostalog. A još to obrazlažete dakle govoreći koje će posljedice proisteći donošenjem tog zakona. Pa kažete između ostalog da tim zakonom treba osigurati kontinuitet u domeni suradnje i međunarodnih odnosa te stvaranje platforme daljnjem osobnom surađivanju i kontinuiranim kontaktima s institucijama u zemlji ali i izvan nje. Dakle, govorite upravo i sadržajno koliko je ta institucija važna bivšeg predsjednika i što će on morati činiti. To je toliko da se ne zaboravi. Ovo što sada predlažete zaista je na granici ustavnosti, ja bih se usudila reći da je protuustavno s obzirom na odluku Ustavnog suda br. 1678/2013 od 2014. godine gdje Ustavni sud u ovakvim i sličnim situacijama izrijekom govori da cilj mora biti legitiman, a mjere koje se predlažu zakonske moraju biti razmjerne tom cilju. Cilj, Ustavni sud kaže da mora biti u javnom interesu. Ako je 600 tisuća kuna u javnom interesu ja postavljam pitanje za koje je jučer bilo apostrofirano gdje povećavate dakle trošak za štićene osobe za potpredsjednike Vlade. Ali i sami govorite da novac nije ovdje bitan. Dakle, cilj mora biti u javnom interesu a ne u privatnom, stranačkom interesu kao što se dade razvidno zaključiti iz jučerašnjih rasprava vaše koalicije jer se gospodin Mesić vama ne sviđa. Dakle, više respekta prema svojima bar onoliko koliko imate i prema tuđincima.
Hvala lijepa. Respekt inače se sastoji u tome da se držimo vremena. Molim sve da se drže vremena. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Koliko mi vrijeme dozvoli. Uvažena kolegice Antičević-Marinović iz vaših tvrdnji nekoliko netočnosti, mada ste možda drugačije mislili ali onako kako ste rekli. Upravo ste vi 2004. 8. svibnja ili srpnja predložili Zakon o pravima predsjednika Republike. Ja sam u to vrijeme bio zaposlenik privatne firme, nisam se nalazio ni blizu Vlade niti Sabora. Možda ste mislili na HDZ, ja nisam HDZ ja sam jedan mikro dio toga HDZ-a. Dakle, ako je HDZ i predlagao takav zakon 2004. godine i s tim se mogu složiti da ste u pravu. Ali onda ste morali to precizno reći. Ali ni tada HDZ … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolegice Ingrid Antičević pa ja vas molim nemojte stalno dobacivati.
Ali ni tada HDZ nije predlagao da postoji bivši i prebivši predsjednik Republike Hrvatske pa da jedan koji je bio u mandatu ranijem ima doživotno pravo, a onaj drugi koji ga naslijedi ima to pravo 5 godina. Kao drugo koliko je važna funkcija predsjednika ja sam o tome govorio. I mislim da je puno važnije da bivšem predsjedniku države omogućite pristojnu zasluženu mirovinu od onoga što ste vi izračunali što bi moglo iznositi 2,5 ili 3 tisuće kuna mjesečno. I na koncu odluku Ustavnog suda možda niste dobro razumjeli, ona se tiče pitanja dijelom iz stečenih prava vezanih uz mirovine saborskih zastupnika i sudaca Ustavnoga suda i tamo se govori o pitanju razmjernosti i očekivanih rezultata. Stipe Mesić je u mandat stupio 2000. godine, a 2004. si je ostvario pravo. To je potpuno druga pravna situacija, ali za to treba malo više vremena da razjasnim.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Mlakar iako je vaša rasprava doista bila kako ste u uvodu rekli smirenija od one jučerašnje rasprave kolege Bulja ne mogu se oteti dojmu da ipak iza ovoga prijedloga zakona stoji nešto drugo od ovoga što vi govorite. Dakle, postoje stvari koje su mjerljive, vi ste ovdje dobro rekli ne može argument o uštedi od 600 tisuća kuna takav jedan trivijalan argument koji, to je sigurno velik novac, biti jedini argument za donošenje ovog zakona jer postoje stvari koje su nemjerljive vi to dobro znate. I mi u Hrvatskoj nismo imali puno bivših predsjednika. Dakle, da li je posjeta bivšeg predsjednika Azerbajdžanu, Petrogradu, Albaniji ili negdje pri Orahovici gdje je doveo dva veleposlanika u smislu promocije turističke ponude grada Orahovice da li su takve akcije mjerljive? To je sasvim drugo pitanje. Međutim, kada govorimo o Stjepanu Mesiću, nije ovo prvi put da se njega želi maknuti iz politike, '71. ga se micalo iz politike kada je, nakon toga je završio u Staroj Gradišci, '90.-te ga se micalo iz politike kada mu je branjeno da održava predizborne skupove, '94. kada se razišao sa predsjednikom Tuđmanom i ovo je sada 4.-ti put da ga se želi maknuti iz politike. I mislim da je to glavna intencija ovog zakona. Možda bi se veće uštede napravile kada bi napravili head hunting pa recimo da se nađe obnašatelj dužnosti bivšega predsjednika koji bi bio politički po mjeri vladajućima danas. I na kraju samo da kažem, citirati ću riječi jednog osebujnog političara koji je to davno rekao, on je rekao za sebe, ja ću reći za Stipu Mesića, uvijek odan, nikad prodan a za mnoge nezgodan. Želim mu puno zdravlja i da se vrati u politiku. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Kolega Žagar, vi i vaši kolege jučer cijeli dan, danas ponovo govorite konstantno o osobnim imenima i ilustrirate nešto što ja uopće nisam rekao. Ja ću vam ponoviti radi razumijevanja, držim, a kada biste malo razmislili vi vjerojatno bi došli do istog zaključka da nije ustavno dopustljivo da imate građanina prvog i drugog reda, da imate nekoga tko ima jedno pravo na temelju iste dužnosti to pravo uskraćujete nekom drugom. To je ono što treba propitati. I ja vam uopće nisam govorio o Stipi Mesiću, čitavo izlaganje od 15 minuta samo sam završio činjenicom da je bio predsjednik države u vrijeme donošenja zakona koji je njemu donio prava koja nitko drugi nema, niti jedan predsjednik prije niti nakon njega. Ako vi mislite da je to kvalitetno rješenje, da je to pošteno rješenje, da je to zakonito rješenje onda to recite. A to gdje je putovao i koji su rezultati njegovih putovanja to je skoro pa metafizička kategorija. Ja ne znam koliko smo dobili turista iz Azerbajdžana zbog njegovih putovanja tamo ni koje smo poslove tamo uspjeli odraditi ali to nije bila ni tema ovog zakona niti mojeg izlaganja. Svoju funkciju može riješiti možda i kao direktor Hrvatske turističke zajednice na ovaj način. Ali ono o čemu smo mi govorili to je činjenica da se institucije ne mogu ni podaštavati na način kako vi to zamišljate.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnik Josipa Salapića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Mlakar, imao sam potrebu više se principijelno vama javiti jer smo nekih godina davnih i skupa radili nas dvojca. Prvo po meni kao zastupniku Hrvatskoga sabora ne pada na pamet braniti politiku niti političko djelovanje Stjepana Mesića, međutim, teško je bilo izbjeći to jer jedan je pokojni predsjednik, dva su bivša i imamo predsjednicu Republike. Malo se imena tu vrti u hrvatskoj povijesti pa teško je to izbjeći. Međutim, apsolutno je neprimjereno jučer u Saboru da čovjek od 82 godine nekome služi kao vreća za boks u debitantskim nastupima u Hrvatskom saboru. Radi se o predsjedniku države kojega je netko izabrao. On je bio 10 godina predsjednik Republike Hrvatske i kako se kaže, narod koji se odrekne svoje prošlosti nema ni svoje budućnosti. Mi ne možemo izbrisati niti njegovo djelovanje koje je bilo ovakvo ili onakvo, ja ga nisam izabrao. Ne možemo zaboraviti niti bivše premijere, niti Račana, niti Milanovića a ne možemo zaboraviti niti gospođu Kosor, niti Sanadera bez obzira što mislili o tome. Mislim da nije u ovom trenutku niti primjereno, niti uopće vrijeme u Hrvatskoj da se sa nekim tko ima 82 godine, kojega je netko nekada izabrao na ovakav način politički obračunava. Ja sam više za to, s obzirom da ste vi 2009. godine bili ministar uprave, tada smo imali u ljeto 3 rebalansa proračuna i tada je Vlada HDZ-a ostavila milijun i 200 tisuća kuna uredu bivšeg predsjednika Republike. Tada smo to trebali napraviti 2009. godine. A sada 2016. kada se radi o 600 tisuća kuna, na granici ustavnosti odluke, ja sam više za to da ste mu to smanjili na 100 do 200 tisuća kuna čime bismo izbjegli Ustavni sud a omogućili bismo Uredu bivšeg predsjednika da si nađe sponzore i da politiku u granicama zakona provodi na način kako mu zakon dozvoljava. Kažem, nisam njegov branitelj i ne pada mina pamet podržavati njegovu politiku. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Kolega Salapić malo me iznenadio barem početak vaše replike ali se s vama slažem, vreća za boks, napucavanje nekoga u poznijoj dobi ja mislim da baš ništa nisam ali niti jednom riječju osobno … … [[Upadica se ne čuje.]] A o jučer, morali ste onda govoriti jučer. Teško je govoriti danas o jučer a još manje se zalažem za to da bih replicirao ili branio neke od kolega koji su jučer govorili. Niti jednom riječju nisam spomenuo ni politiku koju je vodio gospodin Stipe Mesić dok je bio predsjednik Republike, o tome su govorili drugi. Tu postoji čitav niz prijepora i njegova uloga u hrvatskoj politici, s vremenom vjerojatno i protekom vremena sve više će dobivati neke ocjene pa ćemo moći procijeniti koliko je ona bila pozitivna, negativna, koliko je išla prema ugledu ili suprotno RH. Ali zalažem se kao što sam govorio i prije 3 godine kada je SDP predlagao ovaj zakon, zalažem se za svakog predsjednika Republike da ima pristojnu mirovinu. Jer država koja neće omogućiti svojim dužnosnicima tog ranga, izabranim od naroda da pristojno mogu živjeti govori puno o samoj sebi i o našim niskim strastima. Ali s druge strane da se mora njemu dati neko posebno pravo koje uskraćujete drugim bivšim predsjednicima, to mislim da je pravno neodrživo. Da ne hvalim gospodina Josipovića koji se čak i odrekao prava koje je imao kao bivši predsjednik. Njemu je priznato pravo takve vrste ili suženo samo na 5 godina i to je ono o čemu mi danas trebamo razgovarati.
Hvala. Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Mlakar, sve ste lijepo obrazložili i točno je da je 2004.donesen taj zakon iako nisu svi zastupnici bili za njega, iako određeni broj zastupnika se protivio donošenju tog zakona jer su postojale određene sumnje da Stjepan Mesić ipak u svom mandatu nije činio sve dobro nego da je činio i puno toga lošega. Mislim da je u tom vremenu trebalo spriječiti donošenje tog zakona a mislim da su tada i kolege danas iz oporbe bile za taj zakon. S obzirom da Stjepan Mesić je u svom mandatu i samom početku izbrisao povjesnicu doktora Franje Tuđmana sa interneta i jasno pokazao koju politiku želi tada prevoditi, raspustio hrvatske generale tj. smijenio ih i poslao u mirovinu. S obzirom da Stjepan Mesić kada već imamo više saznanja i jasno možemo reći da je zajedno sa određenim oporbenim čelnicima … [[Govornik se ne razumije.]] jasno rekao da je Vlada RH učinila etničko čišćenje u Zapadnoj Slavoniji i s obzirom da na kraju da ne nabrajam sada sve što je zaboravljeno danas reći, da postoje niz elemenata koji govore da Stjepan Mesić i nije dobro djelovao u interesu RH kao i zadnji posjet u tajnosti Sjevernoj Koreji, toj zloglasnoj komunističkoj državi i ja mislim da zbog samo toga što je učinio na kraju bez obzira na sve one prethodne negativnosti koje možemo spominjati je nužno ovaj zakon izmijeniti i nužno je donijeti ovakvu odluku da ta prava više nemaju. Možda za ljude koji su doprinijeli razvoju RH, koji su doprinijeli napretku RH, koji nisu bili svjedoci protiv RH i koji nisu bili u funkciji izdajnika, možda za te i treba osigurati pravednu mirovinu.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Đakić uvjeren sam u onoj početnoj ocijeni da nitko od nas nije obnašajući svoju dužnost radio i činio samo dobro, svi su imali grešaka neki vjerojatno i velikih ali to nije bila tema moje rasprave niti ovog zakona jer ovaj zakon govori o poštivanju institucija i nekim stvarima koje moramo prihvatiti zbog svoje obveze prema državi. Često puta se može dogoditi da dužnosnici izabrani ili se najčešće događa i uvijek nisu po svačijem ukusu i to možemo razumjeti ali o njima neka sude u nekim drugim postupcima, o njihovom djelovanju, o njihovom načinu rada, o rezultatima njihovog rada, to ne mora biti opterećenje za ovaj zakon. Kada Vlada svijena problema u društvu želi izaći na kvalitetan način iz ovog problema zadržavajući neko pravo dostojanstva te dužnosti i za gospodina Mesića ali to pravo umanji zbog nečega što je nerealno, što je politički i ekonomski neopravdano onda nije logično da nailazi na ovakav otpor od oporbe jer ono što oporba misli da bi bivši predsjednik trebao imati onda bi bilo logično da kažem da to vrijedi za svakog bivšeg predsjednika, a oporba to ne misli. Oporba ustvari ovo koristi samo da bi provocirala raspravu o političkom djelovanju jednog od bivših predsjednika države.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nenada Stazića.
Zahvaljujem. Kažete poštovani kolega, nije moguće da postoje dvije kategorije bivših predsjednika, moguće jer to ne ovisi ni o vašoj ni o mojoj političkoj volji nego o tome da li je netko uživao neka prava, da li je stekao neka prava u vrijeme kad se donosio propis o njegovim pravima. Tako postoje dvije vrste bivših saborskih zastupnika, onih koji će imati pravo na saborsku mirovinu i oni kojih neće imati pravo na saborsku mirovinu. Ali to ne ovisi o tome kao što kolega Đakić umuje da li su oni bili dobri zastupnici, da li su zastupali interese HDZ-a ili ne, nego o tome da li su bili zastupnici kad se donosio propis, da li su tada već stekli prava na tu zastupničku mirovinu. Ja mislim da ćete i vi imati to pravo jer ste bili ministar u Vladi i više puta saborski zastupnik dok kolega Arsen Bauk to pravo neće ili će imati jer je bio. Ali recimo neće imati Siniša Hajdaš Dončić. znači bit će dvije vrste i već ima, dvije vrste bivših saborskih zastupnika. O tome je Ustavni sud donio vrlo jasan pravorijek kada je o tome odlučivao dakle o pravima saborskih zastupnika i članova Ustavnoga suda i prema tome ako se Ustavni sud ne bude rukovodio logikom kolege Đakića da ocjenjuje djelovanje bivšeg predsjednika Republike onda će donijeti principijelnu odluku ali ja mislim kao što je rekao kolega Arsen jučer, ako uzme Ustavni sud u raspravu, u razmatranje samu raspravu kolege Đakića, da vidi što njega motivira i što je uopće motiv da se ovaj zakon donese, a to je osvetnički pohod prema bivšem predsjedniku onda ja nemam nikakve sumnje, ja nemam nikakve sumnje da će na temelju te rasprave ove sada replike Ustavni sud takvu argumentaciju potpuno odbaciti i donijeti rješenje kakvo je već donosio.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani kolega Stazić, vaše tumačenje Ustava je uvijek zanimljivo ali ne znači da je točno. Naravno da pokušavate naći argumente za svoja stajališta ali su vam jako klimavi. Iz kojeg razloga? Uspoređujete dvije kategorije koje ne možete usporedit kad već govorite o saborskim zastupnicima. Postoji samo jedna dužnost predsjednika Republike Hrvatske u hrvatskom Ustavu. Ne postoji onaj koji je prestao obnašati dužnost niti bivši. Postoji doduše još jedna kategorija koja uopće nije dotaknuta ovim zakonom jer vam nije pala ni na pamet. Postoji tzv. privremeni predsjednik Republike, a to je predsjednik Sabora koji u određenim slučajevima može obnašati dužnost predsjednika Republike. Da li i on ima prava iz ovog zakona? To ovaj zakon nije rekao. Ni 2013. niste rekli, jer niste o tom vodili brigu jer je vaša briga bila jedino zadovoljiti interes jednog od bivših predsjednika. I vi nama sad pričate o tome što će i kako razmišljati Ustavni sud. A ovo na što se pozivate to je rješenje Ustavnog suda o mirovinama, a ne o ovim drugim posebnim pravima bivšeg predsjednika i to nije argument koji u ovom slučaju možete koristiti jer su ti koji su dobili pravo na mirovinu tu mirovinu stekli trenutkom osvajanja mandata, a Stipe Mesić je osvojio prava četiri godine nakon što je osvojio mandat. U tome je razlika.
Hvala lijepa. Sljedeća replika bit će uvaženog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem. Kolega Mlakar, propustili ste primijetiti da osim što je predsjednik Mesić osvojio mandat 2000. godine da je osvojio mandat i 2005. godine, pa bi po toj analogiji onda, ako se već ne primjenjuje na 2000. godinu sasvim sigurno bi se odredba primijenila na 2005. godinu. Ja znam da je njegov mandat 2000. godine ipak važniji jer mu je Karamarko tada bio šef kampanje, a poslije mu je samo Marijana Petir bila glasnogovornica i Bandić šef kampanje za Zagreb, tako da ne bude da je vladajuća većina današnja nije zastupljena u njegovom drugom mandatu. Ali mislim da bi argument koji ste iznijeli o tome da je postao 2000. mogao stajati, ali nakon toga je postao i 2005. Dakle, u trenutku stupanja na dužnost je taj zakon vrijedio. To je jedno. Slažem se sa argumentom kolege Stazića o tome da imamo bivše i prebivše saborske zastupnike, pa onda možemo imati bivše i prebivše predsjednike države što se tiče njihovih posebnih prava. Kako ima indicija da ćete biti u prilici odlučivati o ustavnosti ovog zakona, samo indicija da me ne bi sad krivo shvatili, onda sam ja vašu raspravu shvatio kao određeno ograđivanje od obrazloženja Vlade RH jer ono ne drži vodu. I od obrazloženja gospodina Bulja jučer u ime Kluba zastupnika MOST-a koji također ne drži vodu. Dakle, ovaj vaš pokušaj spašavanja onoga što se spasiti dade, da bi se argumentiralo ustavnost ovog zakona. Ali onda ja ne vidim drugog načina, nego da ovaj zakon ide u drugo čitanje i da Vlada napiše, odnosno da vi napišete obrazloženje pa da ga Vlada prepiše da se to barem zaogrne u nekakvu pravnu formu gdje ne bi bili u prilici da baš morate kao ustavni sudac glasati protiv zakona za kojeg ste glasali u Saboru kao zastupnik. Zahvaljujem.
Odgovorit će na repliku uvaženi zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Kolega Bauk, pa vi ste baš jedna ovako interesantna skupina pravnika sa ove kontra strane Sabora. Ali po prvi puta sam sad doznao da osim što ste informatičar, ustavni stručnjak, zakonodavac da ste i vidoviti. To mi je nešto sasvim novo. Kakvi indiciji postoje i što vi smatrate indicijama u konkretnom slučaju ne znam. Još mi se manje sviđa vaše razmišljanje da vi znate i kako će vaši politički suparnici razmišljati u budućnosti. Ali kad sve to znate, onda mi je žao da vi niste bili voditelj svih predsjedničkih kampanja, jer bi rezultati ne samo tih predsjednika, nego i naše zemlje bili izuzetni i puno bolji nego što danas jesu. Ja neću pisati Vladi nikakva obrazloženja, ona to može učiniti sama. Gospodin Stazić nije rekao i krivo se s njim slažete da postoje bivši i prebivši predsjednici Republike, nego samo zastupnici. A ja sam rekao da postoje ali potpuno protu ustavno bivši i prebivši predsjednici Republike jer Ustav takve ne poznaje. Ne poznaje čak ni bivše. I ne radi uopće mogućnost da njima kroz dugoročni period nakon prestanka mandata otvori mogućnost političkog djelovanja što vi silom nas želite uvjeriti ne samo da je moguće, nego da je nužno potrebno. Stoga ja vam predlažem da svoje ove posebne sposobnosti osobito vidovitost sačuvate za budućnost i da nam to u svakom slučaju bude od koristi kod donošenja drugih propisa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Bože Ljubića.
Zahvaljujem. Kolega Mlakar, vi ste nas svojom raspravom vratili u meritum stvari jer do sada smo uglavnom slušali govor o politikom naslijeđu političara Mesića. Međutim i kad je govor o tome bio ja sam to više vidio kao govor o nama, nego o političaru Mesiću. Naime, kada je političar Mesić ustašovao u Melburnu ili kada je poručivao hrvatskim Srbima da mogu otići iz Hrvatske ali odnijeti toliko zemlje koliko su donijeli na opancima i kada je svjedočio u Haagu on je to govorio javno, svjedočio javno ili je barem bilo poznato pa ga je Hrvatska ipak dva puta birala. Zato ću ja ovdje reći par riječi o djelovanju bivšeg predsjednika Mesića i bivšeg političara Mesića. Djelovanje predsjednika Mesića u BiH dan danas je djelovanje koje je apologetika velikobošnjačkoj hegemonističkoj politici u BiH što je štetno za političke interese Hrvata u BiH a time i za nacionalne hrvatske interese. Prozivanje većine hrvatskog naroda za ustašoidnost i fašistoidnost ja mogu nazvati samo kao nacionalni mazohizam ili nacionalnu autodestrukciju i zato svima onima pa i onima ovdje u Saboru koji imaju problema sa pojmovnim određenjem i suštinom fašizma i antifašizma preporučujem da pročitaju esej bivšeg SDP-ovog ministra znanosti Gvozdena Flege iz 1996. godine pod naslovom „Psihička struktura antifašizma“. I onda ne bismo se ponašali kako se ponašamo. Hvala lijepo. Putujući 22. sa komemoracije iz Jasenovca u 18,00 sati slušam Radio Slobodna Europa, američki radio sa sjedištem u Pragu koji kaže: „Danas je održana komemoracija u Jasenovcu bez antifašista, bez predstavnika Srba i bez predstavnika Židova“. Što to znači? Da nas nekoliko tisuća tamo koji smo bili smo fašisti? Da gospodin Branko Lustig nije Židov? Da pravoslavni svećenici nisu Srbi itd., itd. Što to znači za Hrvatsku? I zato ja kažem da takvo ponašanje je autodestruktivno za sve nas.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Uvaženi kolega ja sam govoreći u ime kluba govorio isključivo o cilju, svrsi i tehnici ako hoćete i namjeri donošenja zakona i uređivanja jednog instituta koji ustvari naše zakonodavstvo ne poznaje, a sve sa ciljem da ipak uredimo odnose i u institucijama na primjeren način. Što je za koga od nas primjereno, drugo je pitanje. Nisam se dotaknuo nitijednom riječju govoreći u ime kluba politike bivšeg predsjednika gospodina Mesića s kojom se mogu slagati ili uopće ne slagati, ja se uopće ne slažem s njegovom politikom. Ali to za donošenje ovog zakona nije bilo uopće bitno. Jučer se govorilo i naši kolege su iskoristili priliku da bi vrijeđali sadašnju predsjednicu Republike s kojom ovaj zakon nikakve veze nema. Govorili su u hvalospjevima o gospodinu Mesiću, a ne o zakonu koji njemu ostavlja stanovita prava da može dostojanstveno odraditi ono što još želi ili misli odraditi. Ali je suština onog zbog čeg su nas prozivali, prvo, ako je to nekakav pristup antifašistički on može postojati samo ako istovremeno postoji fašizam. Fašizam je odavno poražen pa ne znam na što naši kolege misle kad se stalno pozivaju na antifašističku borbu. Ali bilo je prilike, zadnji oblik politike najsličnije fašizmu bila je velikosrpska agresija na RH. Tada nisu bili tako glasni kao što su danas.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Sauche. Nema ga, on gubi pravo na repliku. Sljedeća je uvaženog zastupnika Ivana Šukera, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mlakar dovoljno smo daleko pa si nismo stigli neke stvari razjasniti, međutim kad stvari iz racionalnog prerastu na iracionalno onda nam se događa ovo što se nama događa zadnja dva dana. Jučer smo 6 financijskih zakona odradili u 2 sata, a o jednom zakonu koji bi samo trebao regulirati neke stvari i malo ih poravnati životno raspravljamo već toliko koliko raspravljamo. Gledajte, imali smo mi u prošlosti zakona koji su se odnosili točno na određene ljude imenom i prezimenom. Tada s druge strane se nije dalo niti čuti da se kaže da su ti zakoni … [[Ne razumije se.]] Međutim, ovaj zakon se želi isključivo prikazati kao politički obračun sa bivšim predsjednikom Mesićem. E sad, da li je to tako i da li ako već hoćemo na takav način razgovarati da li je bivši predsjednik dužnosnik po nekom zakonu? Ili ćemo ga tretirati kao bivšeg dužnosnika? Da li se na njega odnosi Zakon o sprečavanju sukoba interesa? Da li se na njega odnosi ona odredba koju imaju ostali dužnosnici da godinu dana ne smiju raditi u nekim poduzećima itd.? Da li njegovo lobiranje može biti lobiranje samo u korist države i državne politike ili to lobiranje može biti za nekakve tvrtke? Ali onda se to mora regulirati, to je regulirano nekim drugim zakonima. Dakle, niz pitanja koja se otvaraju i koja treba regulirati ali ih možemo regulirati jedino na način da ne govorimo o imenu i prezimenu. I kad jasno to definiramo, jer imali smo mi ovdje i prijedlog zakona da saborski zastupnici nakon isteka mandata nemaju pravo na ništa. A istovremeno imate u zakonu da ne smijete raditi u takvim i takvim institucijama kad napustite dužnost. Prema tome, da li ćemo uz bivše predsjednike imati i bivše dužnosnike pa ćemo ih definirati i njihov Zakon o sprečavanju sukoba interesa ili ćemo ostaviti da radi što god tko hoće pa kad se to pokuša spriječiti onda je to osobni napad. A lex Perković, lex Komadina, lex ovaj, lex onaj nije se smjelo govoriti da su to takvi zakoni.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Mogu mu i tu šaptati, ne moram čak ni tako glasno [[Upadica Šuker: Nemoj, budu svašta rekli.]] Kolega Šuker pa vi ste postavili sad u svojoj replici ono pitanje o kojem mi cijelo vrijeme govorimo, ne može država sebi dozvoliti luksuz da dizajnira zakone prema pojedinim osobama bez obzira o kome se radilo. U ovom slučaju, a ponovit ćemo to još, možda je dobro ponavljati, ne postoji ustavna kategorija predsjednika po prestanku obnašanja dužnosti ili kako mi to često zovemo bivšeg predsjednika. Pa onda ne postoji osim ovog zakona i niti jednim zakonom uređena prava ili obveze takve osobe. Pa onda ne postoji ni mogućnost da se njega tretira kao dužnosnika koji je dužan ispunjavati imovinsku karticu, koji je dužan podnositi stanovita izvješća o svom radu mada su jučer tvrdili drugačije, da mi znamo u detalje što je svake godine radio ured predsjednikov, gdje je on to boravio i koji su rezultati njegove agitacije ili kako bi se reklo konzultantskih poslova, lobističkih poslova po cijelom svijetu. Kod nas se vrlo često putuje, neki od kolega to i s druge strane jako dobro znaju i najčešće bez velikih rezultata ili je vrlo teško spojiti rezultate s konkretnim putovanjima. Ali u krajnjoj liniji zadržati stanovitu razinu zaštite institucije pa makar bila i ovako naknadno uvedena institucija bivšeg predsjednika je mislim sasvim dovoljno i adekvatno i zbog političkog i pravnog sustava, karaktera naše vlasti i u krajnjoj liniji gospodarskih, financijskih mogućnosti zemlje.
Hvala lijepa. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Branimira Glavaša. Izvolite.
Kolega Mlakar, vaše obrazloženje je bilo fenomenalno pravno obrazloženo i vrlo malo ima prostora da vam se da primjedbu na vaše obrazloženje. Međutim, spominjali ste da, čuli smo jučer teških riječi koje nisu primjerene, gledali ste tamo. Jučer vas tu nije bilo, međutim čuli smo teških riječi koje nisu primjerene, ali nisu baš dolazile od tamo nego su dolazile odavde prema tamo. Dakle, greška je vaše vladajuće koalicije što vi niste nastupili prvi u ime kluba i iznijeli ovo što ste danas iznijeli. Dio vladajuće koalicije je iskoristio jučer kada nema televizijskog prijenosa da u istinu što je rekao gospodin Salapić od jednog 82.-godišnjaka gospodina Mesića koji je bio predsjednik Republike u dva mandata iskoristite, odnosno neki vaši članovi vladajuće koalicije, gospodina Mesića poput vreće za boks. Jučer je predstavnik vašeg koalicijskog partnera kluba MOST-a koji je govorio u ime 15-ak zastupnika iznio jednu optužnicu, to se drugačije ne može nazvati, nego optužnicom protiv bivšeg predsjednika Republike Hrvatske, gdje je barem 5, 6 teških kaznenih djela stavio u svoje izlaganje koje je stav vašeg koalicijskog partnera a što neminovno mora završiti na državnom odvjetništvu. Dakle zloupotrijebio je ustavnu mogućnost da zastupnik ne odgovara za izrečeno. Da je to što je izgovorio jučer u Saboru rekao na press konferenciji ovdje taj gospodin zastupnik, gospodin Bulj bi završio na sudu zbog klevete. Dakle optužbe, brisanje poda sa bivšim predsjednikom Republike je dolazilo iz vaših redova. I pogriješili ste, ubuduće se dogovorite da onaj koji govori u ime vladajuće koalicije govori na način koji neće izazvati takvu reakciju. Meni je žao što to jučer javnost nije vidjela. I uistinu slažem se da bi vi trebali pisati materijale za Vladu jer prijedlog Vlade je bio [[Upadica: Hvala.]] da se izmijeni ovaj zakon zbog 600 tisuća kuna. A u tom prijedlogu uistinu to nije držalo vodu već se išlo direktno samo na čovjeka.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Uvaženi kolega Glavaš, prvo zahvaljujem vam se na komplimentima a vi ste sada potencirali nešto što je poznato. Nije samo činjenica da se mi ne moramo slagati unutar koalicije, mi često puta imamo različita mišljenja i unutar naše stranke. Ja sam govorio u ime kluba HDZ-a koje je stajalište našeg kluba. Nužno naši koalicijski partneri mogu misliti drugačije. Ili ako hoćete njihova retorika može biti oštrija. Ja bih ustvari volio jednom da otvorimo raspravu o djelovanju i predsjednika Mesića, političkom djelovanju u vrijeme njegova mandata, njegovih mandata i o tome u krajnjoj liniji kako je zastupao ili štitio državne interese. Mislim prvo da bi to bilo krajnje nekorektno a da on sam ne može prvo iznijeti nešto o tome kako on vidi svoje političko djelovanje ali to bi onda trebala biti tema dnevnog reda. Stvarno sam se držao Poslovnika govoreći o zakonu a ne o Stipi Mesiću. Nisam govorio čak niti o gospodinu Ivi Josipoviću. I na žalost, evo recimo hrvatska javnost to neće koristiti gdje se on pokazao puno skromnijim u korištenju prava koja su mu bila omogućena nego što bi mnogi možda i od nas se ponašali. Ali kada se ponašate pristojno, kada se ponašate korektno to najčešće ne nailazi na odobravanje javnosti. Puno je interesantnija bura, nervoza, grube riječi. I to je ono što su neki koristili u svojim raspravama. I ja sam bio djelom jučer ali zbog drugih obveza nisam mogao baš čitavu raspravu slušati ali vjerujem da ćemo ipak donijeti zakon u predloženom tekstu.
Hvala lijepa. Sada bismo mogli priječi na sljedeći klub zastupnika a to je Klub zastupnika HNS-a u čije ime će govoriti uvažena zastupnica Nada Turina Đurić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa mislim da je evo ova dvodnevna rasprava iako nije baš puna dva dana ali jučer popodne i danas, gotovo već sve je ustvari rečeno, već jučer, ja bih rekla, ali evo danas smo čuli i stav u ime kluba HDZ-a. Pa bih ja samo na početku ako smijem primijetiti rekla nešto što čini mi se sad kolega Glavaš apostrofirao a to je da je kolega Mlakar pokušao govoriti o meritumu stvari, znači upakirati ovu cijelu priču koja je definitivno politička ali se pokušava staviti samo i isključivo u kontekst pravne, znači pravne jednakosti da je on dobro govorio. Ja bih se složila s tim. Međutim, ne mogu se oteti dojmu da osim kolege Šukera koji ga je u tome pratio svi drugi kolege koji su diskutirali sa pozicije Domoljubne koalicije a pogotovo jučer kolega iz MOST-a definitivno je pokazalo da je intencija donošenja ovog zakona apsolutno nema veze sa ovim pravnim okvirom, odnosno sa reformom koja bi se mogla podvest pod uštedu od 600 tisuća kuna nego da je to isključivo i samo politička odluka koja ide u pravcu obračuna sa osobom, sa gospodinom Mesićem a preko njega naravno sa jednom drugom političkom opcijom u ovom Parlamentu odnosno u državu. Budući da je Stipe Mesić tema a ne niti 600 tisuća kuna niti jednakost svih građana pred zakonom i pred Ustavom u ovoj državi onda nekoliko riječi o tome da je to osoba i zašto je uopće donesen zakon i zašto smo mi smatrali da poseban status treba imati ta institucija bivšeg predsjednika u osobi Stjepana Mesića svojevremeno zato što je Stjepan Mesić deset godina obnašao tu funkciju, dva puta je izabran velikom većinom glasova hrvatskih građana. Vrlo vjerojatno da je kojim slučajem postojala zakonska mogućnost da i treći put se kandidira bi bio treći put izabran a možda bi i danas bio predsjednik da je ta mogućnost postojala jer je to bila osoba koja, jedna od rijetkih osoba u našoj politici koja je došla sa desnog spektra a završila negdje na spektru ajmo reć političkog centra, od lijevog do centra koja je u svojoj političkoj karijeri, mislim da je nitko u Hrvatskoj nije nadmašio sa popularnošću među građanima. I to sa podrškom ne samo ni desnice ni ljevice kako je bilo u ovih proteklih 20 godina nego gotovo većine građana i to je bio razlog pogotovo zato što je gospodin Mesić nakon što je stupio odmah na dužnost promijenio uopće percepciju dužnosti predsjednika države. Vi svi se, većina nas se ovdje sjeća, to je prvi predsjednik koji je bio predsjednik građanin, koji je odmah po stupanju na dužnost znači napustio članstvo političke stranke koja ga je kandidirala. Uveo je neke sasvim nove standarde u hrvatsku politiku. Sjećamo se političke izolacije Hrvatske u periodu pet godina i više prije Stjepana Mesića, otvaranje Hrvatske, ulazak Hrvatske u EU, njegov doprinos u svemu tome. Nisam njegov advokata ali činjenica je da je apsolutno promijenio percepciju hrvatske politike u tom 10-godišnjem razdoblju dok je bio predsjednik i da je upravo temeljem toga i velike podrške svih građana njegovim na koncu i njegovim stavovima i njegovim politikama. Gospodin Mesić je nastavio svoje djelovanje vrlo aktivno, to je gospodin u godinama ali još uvijek vrlo aktivan koji želi doprinijeti. Zar smo mi ovdje u Hrvatskoj stvarno svi toliko ja bi rekla, mi kažemo u Primorju bedasti da se odreknemo ljudi koji na način na koji je gospodin Mesić promovirao ne samo Hrvatsku nego je promovirao i neke gospodarstvenike, pa evo i ova dva foruma o kojima se razgovara, gospodarska reforma o kojima se toliko razgovara ovih dana. Vezano za Tursku, za posjet turskog predsjednika, vezano za odlazak na forum u Rusiju, gospodarstvenika u Rusiju, svi mi znamo da bivši predsjednik ima itekako ja bih rekla prste u tome da se to odvijalo, znači da je te gospodarstvenike u cijelom nizu navrata vodio u svojim posjetima, u svojim pozivima koje je dobivao iz raznih država uglavnom na gospodarskom planu. Znači, nemjerljivo je upravo tih 600 tisuća kuna sa svim onim što je činio u zadnjih nekoliko godina odnosno 5 godina, 6 godina koliko više nije predsjednik države nego ima status bivšeg predsjednika. Dakle, prije nego što se išlo u ovu veliku reformu koja nije reforma nego je eto politička smjena, čiska, politički obračun kako god da to nazovemo. Da li je netko uopće pomislio pitati taj ured bivšeg predsjednika koji se sastoji koliko ja znam od vozača i jedne tajnice i jedne zgrade koja se održava, da li je netko pitao što je taj bivši predsjednik radio tih 5, 6 godina pa da se pokuša staviti to u nekakvu ravnotežu šteta ovoga što sad činimo u odnosu na korist koju smo imali i koju ćemo možda još imati, koliko taj čovjek još bude mogao, ne znam s obzirom na njegove godine, nije se pitalo, koliko ja znam nije se pitalo, a moglo se pitati i vjerujem da se moglo dobiti, moglo se dobiti što je taj čovjek radio. Isto tako, ja ću sad pitati budući da gospodin Josipović kao bivši predsjednik je odbio koristiti ovu mogućnost 5 godina statusa bivšeg predsjednika sa uredom a po ovom zakonu ćemo gospodina Mesića deložirati iz ureda. Pitam šta će biti sa tom zgradom odnosno sa tim uredom? Dal ćemo taj ured čuvati, sačuvati, pa ćemo ga provjetravati, netko će tamo morati nešto raditi, koliko će to sve skupa koštati? Da li ćemo uopće išta uštedjeti? Najvjerojatnije nećemo. Jer ja pretpostavljam, nećemo sad tu zgradu ne znam vraćati, pa ćemo je onda za ne znam tri, četiri ili koliko godina kad gospođa Kolinda više ne bude predsjednica, ako ne bude predsjednica ponovno nju useljavati ili ćemo je na neko drugo mjesto useljavati. Znači ta poanta neke uštede i ta priča o nekoj uštedi nema apsolutno nikakve veze. Ali pitanje mislim da stoji, jel' šta će bit sa tim uredima. Znači, ništa više ni manje od onoga što sam jučer rekla u jednoj replici, što je i stav HNS-a. Ovakvu jednu instituciju je bilo potrebno zadržati. Nikakvog pravog razloga za njeno ukidanje osim političkog obračuna sa političkim neistomišljenikom nije ovdje bilo niti nema. Stoga Hrvatska narodna stranka naravno neće podržati prijedlog ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Započinjemo sa replikama. Uvaženi zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa. Slažem se sa vama kolegice Turina. Reći ću samo dvije kratke stvari. Bio sam prijatelj sa bivšim predsjednikom, jer je već bio bivši Italije, velikim prijateljem Hrvatske i velikim prijateljem predsjednika Tuđmana gospodinom Kosigom. I znam u kojim uvjetima je obnašao svoj post predsjednički mandat. Ne samo što je bio kao svi bivši predsjednici doživotni senator, ne samo što je imao ured, ne samo što je imao zaštitu, nego je imao i niz ne privilegija, niz pogodnosti koje su mu omogućavale da predstavlja i dalje Italiju u tom slučaju u svijetu. I nisu se slagali sa gospodinom Kosigom zbog mnogih stvari. Imao je mnogo otpora u Italiji. Ali ti otpori su pali u trenutku kad više nije predsjednik jer je bio odnos prema instituciji, a ne prema čovjeku i tako bi trebalo biti i kod nas. Kod nas zapravo treba počet poštivati institucije i to kad dolazi od predstavnika nacionalne manjine, jedne nacionalne manjine ja mislim da se to treba shvatiti kao vrlo, vrlo ozbiljna kritika. Drugo što bih htio reći je, pokušao sam razmišljati sada što bi se desilo da bi predsjednik Tuđman umro nekoliko godina kasnije. Gdje bi bio njegov predsjednički ured? Kako bi se HDZ ponašao prema bivšem predsjedniku Tuđmanu? Ja pretpostavljam da bi njegov ured ostao u predsjedničkim dvorima, a novi predsjednik bi možda bio ovdje u Demetrovoj ulici. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nada Turina- Đurić.
Hvala kolega Radin. Pa upravo i na tom tragu je i bila moja rasprava bez obzira na to što naravno kad se govori o osobi. Ovdje se stvarno govori o osobi i odnosi se zakon na osobu ne možete pobjeći od toga da kažete koji su razlozi bili da se pretvori tako nešto u instituciju i da te institucije moramo sačuvati na taj način. I isto tako bilo tko sljedeći tko dođe u takvu poziciju da takvu mogućnost ima. Međutim, to naše kolege ne žele razumjeti jer se to, naime ne žele se stavit možda u tu kožu, a to ste rekli na kraju svoje replike vezano za pokojnog prvog predsjednika Franju Tuđmana. Pa jučer čini mi se da jedan kolega u replici vrlo duhovito rekao, da kad bi nekome uopće palo nešto na pamet takvo da ukine privilegije, odnosno instituciju bivšeg predsjednika a vezano bi bilo na Tuđmana, da bi sam sebe išao prije prijaviti ujutro na policiju da ga uhapse nego što bi na to pomislio. Naravno, međutim gledajte. To je politika koja će primjenjivati naravno svaki put kad dođe na vlast samo svoje i ijedno svoje aršine i svoja mjerila i obračunavat se sa onima koji se u ta mjerila ne uklapaju. Nije politika koja dugoročno može Hrvatskoj osigurati prosperitet i stabilnost i to je ono što u stvari nas kao Hrvatsku narodnu stranku najviše muči. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Blaženko Boban. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, uvažena zastupnice Turina. U svom izvještaju ste rekli kako gospodin Mesić, bivši predsjednik Republike Hrvatske zasigurno i danas uživa najveću popularnost u javnosti od osnutka moderne Republike Hrvatske. Pa nije valjda da mislite da uživa veću popularnost i da je imao veće zasluge za stvaranje Republike Hrvatske od prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana od koga je u konačnici on i učio u određenom segmentu svog političkog djelovanja. I drugo, je li mislite da je normalno, a jeste normalno i zakonski je obveza da svaki ured, institucija, udruga, bilo tko tko prima sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske mora određenim izvještajima podastrijeti protekli rad djelovanja kroz proteklu godinu iz koje je crpio financijska sredstva, a na koncu i hrvatskoj javnosti za taj svoj rad. Ja nigdje nisam imao prilike vidjeti u ovih proteklih 6, 7 godina koliko je bivši predsjednik gospodin Mesić bio u ulozi bivšeg predsjednika da je, i sada je još uvijek, da je igdje se mogao pročitati izvještaj o utrošenim financijskim sredstvima iz proračuna RH za njegov rad i djelovanje kako bi cjelokupna hrvatska javnost znala uistinu u čemu su utrošena financijska sredstva poreznih obveznika Republike Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nada Turina Đurić.
Prvo poštovani kolega mislim da niste dobro čuli. Ja nisam rekla da je gospodin Mesić sada najpopularniji političar u Hrvatskoj. Ja sam rekla da je gospodin Mesić prvo izabran u dva mandata sa velikom većinom glasova svih građana Republike Hrvatske. To je prvo. A drugo sam rekla da je u tom periodu dok je bio predsjednik bio ne samo najpopularniji nego da ga nitko nije u međuvremenu dostigao u toj popularnosti, ako je to mjeriti po naravno onim istraživanjima koja se na mjesečnoj bazi su se radila odnosno koja se rade u Hrvatskoj. Znači, nitko nije dostigao taj postotak, visoki postotak popularnosti koju je on imao. Pa sam to govorila u kontekstu ustvari zavisti jednog dijela političara i političkih stranaka u Hrvatskoj zato što je tome bilo tako. A onda sam rekla da bi najvjerojatnije jel' da je mogao nastaviti tu svoju karijeru predsjednik, odnosno da se mogao kandidirati po zakonu da bi najvjerojatnije bio ponovno izabran. A rekla sam i to da možda bi i dan danas bio predsjednik što naravno teško se to može sada argumentirati, ali moguće da bi bilo tako. Ja sam rekla da se mogao tražiti izvještaj. Naime, Ured bivšeg predsjednika nema obavezu podnošenja izvještaja ali mislim da se mogao tražiti izvještaj prije nego što se ovome pristupilo. Ne vjerujem da bi bilo nekih većih problema da se takav izvještaj može dobiti. Tko je veći predsjednik, to ne bih ulazila u tu raspravu. Obično sa dužim odmakom povijesnim se može mjeriti doprinos, stvarni doprinos povijesni doprinos pa možda nećemo to doživjeti ali naši potomci hoće. A što se tiče troškova tog ureda to se može vidjeti u izvršenju Proračuna Republike Hrvatske. Tako da mislim da tu neke netransparentnosti u smislu troškova tog ureda nema odnosno da ih nije bilo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Radimir Čačić, izvolite.
Hvala vam lijepo. U velikoj mjeri se slažem sa izlaganjem gospođe Nade Turine-Đurić, međutim ono što bih ja podcrtao a što mislim da ovdje nije dovoljno uočeno je da smo mi zahvaljujući stavu i jasnom opredjeljenju predsjednika Mesića imali priliku promijeniti jedan polupredsjednički sustav u današnji sustav. To da se Mesić tome suprotstavio ne bi bilo moguće. On je izabran u okviru polupredsjedničkog sustava sa svim ovlastima koje to daje, a one su neusporedive, prihvatio je u dogovoru, a ja nešto o tome znam jer je bio moj potpredsjednik tada kad se kandidirao, vodili smo kampanju. Istina je ovdje je spomenuto i neki ljudi koji su danas na desnoj strani su sudjelovali i ne malo sudjelovali, ozbiljno sudjelovali u toj kampanji i to je njegov najveći doprinos uopće kojeg je u tom ustavno-pravnom kontekstu dao. I danas se to često zaboravlja. Naravno da ovdje to nema nikakve veze s novcima. Ja sam cijeli život menadžer, govorim o konkretnim stvarima, o konkretnim projektima. Mrzim licemjerje, mrzim! Jasno vam to kažem ljudi. Ne lažimo se, kakvi novci?! Svaka budaletina u ovoj zemlji u politici potroši 500, 600 tisuća kuna, a ne da ništa. Dakle, mi ne razgovaramo o 500 tisuća kuna. Kakve uštede, kakve reforme? Prestanimo se lagati! Da li govorimo o pravnom kontekstu jednakosti i nejednakosti. To je još jedna od tih bijednih demagoških i licemjernih fraza bez obzira kako ljubazno je izrečena od strane gospodina Mlakara ne'. Ne, govorimo o Stipi Mesiću. Nećemo ga spriječiti ovim. To je uvreda za preko milijun ljudi koji su za njega dva puta glasali. Nemojte to ljudi činiti, mi ćemo ići sa amandmanom i ponudit ćemo ured i logistiku, i formirat će se udruga.
Zahvaljujem, prošlo je 40 sekundi više.
Ispričavam se.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Naime, kolegice Turina vaša rasprava pa i rasprava svih dosada u Saboru znači može se svesti samo na politički atak na bivšeg predsjednika gospodina Mesića. Naime, tu se iščitava i ne samo iz ovog prijedloga nego i iz niza prijedloga koji dolaze nam iz Vlade kao reforme, racionalizacija, uštede. Na čemu se štedi? Da li će se tu uštediti nešto s time? Nisam siguran. Međutim, tu govorim o nečemu što se govori u Hrvatskoj, a to je politička kratkovidnost. Mi smo Hrvatska država, imamo određena pravila, imamo određeni bonton da tako kažem. To je jedna stvar. Druga stvar, potpuno licemjerje. Tako da mogu samo zaključiti da kolege iz HDZ-a podržavaju ovaj prijedlog, jer to nije njihov prijedlog toga moramo biti svjesni jer to se moglo i prije napraviti, HDZ je mogao kad je bio u vlasti da je htio, da je imao takvu namjeru, ovo je kompromis koalicijskog partnera MOST-a da se napravi ustupak, da se ide sa ovim prijedlogom zakona. Znači, politička kupovina, trgovina kako god hoćemo kazati. I to nije dobro, naprosto nije dobro. I uvjeren sam da kolege iz HDZ-a nemaju tu namjeru. Nadalje licemjerje, o tome je bilo puno govora. Mislim da to nije dobro. To nije dobro prije svega za percepciju Republike Hrvatske ne samo u Europi nego i u svijetu. Bivši predsjednik Mesić ima određena prava i sada se ukidaju. Ok, ajmo s ovim prijedlogom zakona pustite ga, novi predsjednik koji će biti to je tema o kojoj bi mogli se raspravljati, ali o ovome ne.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice vi ste danas, pa ja to i pozdravljam s obzirom na ono što smo jučer čuli od kolege Bulja koji je napisao potjernicu i optužnicu protiv bivšeg predsjednika Mesića s pravom se osvrnuli upravo na objektivni prikaz lika i djela gospodina Stipe Mesića. Međutim ponoviti ću, ovo nije priča o Stipi Mesiću i ne bi trebala biti ali sasvim je jasno što vladajući ovim žele reći, kako vladajući inače pokazali su, ovim prijedlogom zakona pokazali su inače što misle i kako shvaćaju što je to demokracija i što znače demokratske institucije. Jednostavno im se ne sviđa jer su oni sami ti koji su predlagali ovaj zakon. Jednostavno kako ušutkati, kako eliminirati čovjeka koji nije glasan, koji je toliko glasan, koji govori istinu više nego što bi oni željeli čuti. Koji govori i u svijetu i kod kuće isto ono, koji govori o antifašizmu vani jednako kao i naši aktualni dužnosnici ali koji se to srame kod kuće reći za razliku od Stipe Mesića. I to mu je uglavnom najveći krimen. I zato neće biti sreće koliko god, dok god vladajući ne shvate da su izbori samo način i pretpostavka da se vlada a da su važni, rast da je važan, razvoj društvenih, demokratskih odnosa a prije svega institucija.
Hvala odgovoriti će uvažena zastupnica Turina-Đurić.
U pravu ste kolegice Antičević. Ono što, ja sam već naglašavala u više navrata jer sam govorila u ime kluba HNS-a, ono što u stvari nas možda najviše ovdje smeta, odnosno ono što će proizvesti loš odjek, loš učinak nakon što se ovaj, pretpostavljam ovaj zakon usvoji je to da ćemo onemogućiti u jednom jako pozitivnom djelovanju ureda bivšeg predsjednika. I na neki način ćemo onemogućiti bilo kojeg sljedećeg predsjednika da na takav način u dužem periodu od 5 godina funkcionira. Jučer nakon one rasprave me nekoliko poduzetnika zvalo i reklo da li je moguće da ćete na ovaj način, da će Domoljubna koalicija na ovaj način presuditi gospodinu mesiću koji je u cijelom nizu navrata pomogao cijelom nizu poduzetnika u nastupima na nekim stranim tržištima, u pomoći za funkcioniranje njihovih firmi, širenju njihovih firmi itd. sa naravno svojim utjecajem. Ovdje je netko spomenuo da je mogao otvoriti tvrtku jer to je to nerazumijevanje što znači institucija bivšeg predsjednika a što je konzultantska tvrtka. Naravno da sa konzultantskom tvrtkom nitko pa niti bivši predsjednik nema takvu poziciju niti takav utjecaj a na ovaj način je bio kao institucija u poziciji da pomogne. I to je ono što će proizaći iz ovog kao najveća šteta ovog zakona koji se predlaže.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženog zastupnika Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Šta je institucija, koga ona predstavlja, ja vas moram podsjetiti opet na stara vremena. Ovdje u prvoj klupi sjedio je pokojni ratni ministar Ivan Vekić, Vladimir Šeks i Žarko Domjan u vodstvenim trenutcima za našu Domovinu. A kada je gospodin Vekić umro, bivši ministar unutarnjih poslova Ranko Ostojih kao ni ovaj Sabor u onome sazivu prošlome nije uputio ni saučešće njegovoj živoj gospođi još uvijek. Kada govorimo o novcu koji bi se potrošio za gospodina Mesića, novca nema, znači novac nije ni problem. Ali popularnost koju on ima, kako ju je stekao sa svojim vicmaher šemama koje je pričao uglavnom loše viceve za račun pokojnog nam predsjednika, hodao okolo i širio neistine, laži i sve ono što nije primjereno za jednog čovjeka koji bi trebao imati veliki ugled i nekoga predstavljati. I kao jednoga živoga relikta prošlih vremena kakve upravo gledamo u susjednim nam državama. Koja je njegova poruka? Šta on zaziva? Šta je on predstavljao? Bio je predsjednik Predsjedništva bivše Jugoslavije. Taj čovjek koji još uvijek otvorenih očiju gleda prema istoku ne bi li stvorio neku regiju gdje bi on opet imao mjesto velikoga mesije ili neke nove Jugoslavije od čega se mnogi nisu još izgleda ni odrekli. Ja dobro znam a i vama je znano tko je predsjednik tamo, gdje je bio, gdje je ratovao, šta je radio. Zar je to taj čovjek kojega bismo mi morali gledati i dalje? I nadalje, što se tiče Jasenovca, iznošenje neistina o Jasenovcu, ovo vam govorim jer znam šta govorite o hrvatskim braniteljima, kako nas predstavljate, posebno mi je drago što je mladost naša gore. Ovako, odsjek unutrašnjih poslova pri Kotarskom n.o Sisak, predmet, Lavro Đuro, Okružni sud u Sisku '46. godina [[Upadica: Vrijeme je isteklo.]] u Jasenovcu.
Tablicu za povredu Poslovnika je digla uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Da poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolega zastupnik je povrijedio Poslovnik, odredbu članka 238. Da ne ponavljam što je sve govorio i kakvim je ponašanjem, kakvim je svojim ponašanjem odstupio od općih pravila ponašanja u Saboru, odnosno vrijeđa osobe koje ovdje nisu prisutne da bi se uopće mogle braniti. Između ostalog krimen gospodinu Mesiću je što gleda s istoka, i tako ne znam, stvarajući neke iluzije. Mi smo uopće jučer, pa i vi gospodine predsjedniče i većina od nas primili predstavnika velike zemlje s istoka. Mnogi su se, predsjednika države da i mnogi su se, sa istoka, da, i mnogi su se za to i prikladno obukli. Prema tome, što ovaj zastupnik uopće želi reći? Što on želi reći? Ja mislim, ovaj ili onaj, to je pokazna zamjenica, ja ga ne mogu sada pokazati jer toliko je hrabar da reče pa uteče.
Naravno da ste ponovno zlorabili instituciju povrede Poslovnika zato jer ste svjesni kao pravnica da nije povrijeđen Poslovnik ničim ali plediram na sve vas da rabimo onakve riječi kakve su primjerene u ovom Sabor kad o tome govorimo. Odgovorit će naravno uvažena zastupnica Nada Turina- Đurić. Izvolite.
E kolege nema, da mu odgovorim. Samo ću upozoriti kolegu koji je tako na jedan vrlo neukusan način ja bih rekla se izrazio ne samo on, to smo jučer čuli u više navrata upravo iz ovog djela našeg Parlamenta ali ja bih ga podsjetila. Gospodin Mesić je bio član HDZ-a, osnivač HDZ-a. Gospodin Mesić, ja se sjećam jako dobro nekih koji su i ovdje sada, koji su trčali uz njegove skute do 1994.godine pa isto tako svi lijepo znamo da je njegov predstojnik ureda bio sadašnji predsjednik HDZ-a gospodin Karamarko tako da su mi potpuno nerazumljive, nejasne diskusije koje idu u ovom pravcu u kojem je išla diskusija kolege. Dakle, minimum nekog poštovanja kao bivšem članu HDZ-a, kao jednom od osnivača HDZ-a kad se njega već toliko zaklinje a i možda zbog poštovanja prema svom sadašnjem predsjedniku koji je bio i voditelj prve kampanje gospodina Mesića i predstojnik ureda gospodina Stjepana Mesića.
Hvala lijepa. S time smo iscrpili istupanje u ime Klubova. I sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva je ona uvaženog zastupnika Arsena Bauka. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolege i kolegice zastupnici, poštovane ministrice. Najprije ću se osvrnuti na dvoje kolega zastupnika koji su danas nešto rekli o ovome zakonu. Jedno je na izjavu gospodinu Mlakara o mojoj vidovitosti. Njega nema ali možda prati dakle, što se tiče vidovitosti, ona bi se trebala odnositi na budućnost a moja takozvana vidovitost odnosila se da sam u jednim novinama vidio njegovu sliku kao mogućeg suca Ustavnog suda i na jednoj televiziji njegovu izjavu da je za to zainteresiran. Dakle, ne treba biti posebno vidovit da se zaključi da čovjek želi Ustavni sud i da tu ne treba biti posebno vidovit da se to uoči. A druga je gospodinu Bobanu koji je u replici gospođi Turini-Đurić rekao da je gospodin Mesić učio od Tuđmana, jesam dobro interpretirao? Da je gospodin Mesić učio od Tuđmana jer su zajedno surađivali. Jesam, hvala. Ali i Tuđman je od nekoga učio a taj koji je učio, od kojega je Tuđman učio sigurno bi vam rekao Stipi ne pakovati, tako da evo vidite, svatko od nekoga nešto nauči. Da. Dakle, gledajući raspravu o ovome zakonu, meni je drago gospodine predsjedniče da su moje rasprave poticajne i za druge zastupnike da međusobno komuniciraju. Dakle, gledajući raspravu o ovome zakonu čovjek stekne dojam da je na vlasti tripartitna Vlada jer ovaj zakon ima tri obrazloženja. Jedno je Vladino od 600 tisuća kuna, drugo je Buljevo ovo je politička optužnica, i treće od gospodina Mlakara koji je zaokružen u nekakvu pravnu formu. A jedno i drugo i treće obrazloženje nemaju nikakve veze jedno s drugim. Prema tome, ajmo sada najprije o ovom Vladinom obrazloženju od 600 tisuća kuna. Vlada RH je negdje u ožujku uputila u Hrvatski sabor Proračun gdje je Mesiću ostavljen isti iznos koji je bio i dosad, ali zato je skinut ovoj djeci za prijevoz u škole. Dakle, do negdje sredine trećeg mjeseca Mesić je Vladi bio važniji nego školska djeca. E onda su se ovi iz MOST-a sjetili, ajmo skinut novce Mesićevom uredu da bi nešto napravili sa 600 tisuća i onda je to amandmanom prihvaćeno i kao nekakva nadogradanja toga došao je ovaj prijedlog zakona koji govori o 600 tisuća kuna a da bi onda predstavnik Kluba MOST-a ustvari rekao koji je njegov najvažniji razlog zašto se ovaj zakon, zašto se zakon mijenja i tu je, evo gospodin Glavaš je jučer u replici doista rekao da se zbog kvalifikacija koje je iznosio, da ga saborski imunitet ne ovaj za izgovorenu riječ štiti od mogućih tužbi za klevetu. Obrazloženje gospodina Mlakara je imalo određenu pravnu težinu ali je propustilo navesti bitne činjenice a to je da doista ovakav status bivšeg predsjednika Mesića je posljedica toga što je imao stečena prava u trenutku kad je započinjao ako ne prvi a onda svoj drugi mandat 2005.godine. i doista sam, uvjeren sam da ovakav prijedlog zakona sa ovim obrazloženjem a jedino formalno obrazloženje koje imamo je Vladino obrazloženje neće izdržati test ustavnosti zakona tim više što smo dobili amandman Kluba zastupnika MOST-a koji stavlja da zakon stupa na snagu prvog dana od dana objave u NN. Inače u obrazloženju zašto bi zakon stupio 1.5. bi bilo da se ovim službenicima da vremena da se prilagode. Argument protiv toga je da ne može zakon stupiti na snagu prvog dana od dana objave u NN jer se ostavlja točno 24 sata svima da se prilagode. Doista jedan veliki rok za prilagodbu. Ja mislim da će ova kola za seljenje već čekati objavu u NN tamo ispred Grškovića da ih deložiraju, prema tome ima Živi zid da jednu deložaciju spriječi taj dan ako baš bude željelo. I što se tiče obrazloženja gospodina Mlakara, ono bi u jednom dijelu držalo vodu da je to službeni prijedlog Vlade da je blago tako obrazloženo. Ali rezultat obrazloženja i teksta zakona je nesrazmjeran. Dakle, tekst zakona bi morao biti onda puno blaži u ukidanju nekih prava, a ne ovako kako tu piše. A sada riječ, dvije o obrazloženju gospodina Bulja i političkom djelovanju predsjednika Mesića. Kolega Stazić je jučer nabrajao funkcije koje je predsjednik Mesić obnašao od općinske, republičke, nakon toga državne i u bivšoj SFRJ savezne razine. Ali je propustio spomenuti još jednu činjenicu, a to je da je predsjednik Mesić dio ove pop i ove druge muzičke kulture jer ima nekoliko pjesama u kojima je izrijekom naveden. Jedna je pjesma od Šajete „Parti za ekipu“ koja bi danas mogla imati svoj prepjev „Kada Božo i Tomo rade party za ekipu najprije ukinu Stipu“. To je, jer drugih reformi nemamo. Međutim, to je manje bitno. Ono zbog čega je bio ovakav istup jučer Kluba zastupnika MOST-a bolje opisuje ona druga pjesma, a isto poznata „Oj Ivica i Stipane pojest će vas crne vrane.“ To je iz 2003. U međuvremenu su vrane evaluirale, stavili su kape, stavili su košulje, obukli su uniforme, ostale su crne, ali Stipu pojeli nisu i neće. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala poštovani predsjedniče. Uvaženi zastupniče Bauk, slažem se sa vama što ste mi rekli kroz svoje izlaganje replicirali na neki način na moju repliku, ali ćete se također složiti da i taj netko od koga je Tuđman učio je također od nekog učio. Pa bi tako mogli dovesti opet onako kako vi to kažete tko zna u koju daleku povijest. Međutim, ja se više priklanjam onoj da mudar čovjek najviše uči na greškama bilo drugih ili bilo svojih učitelja i na taj način korigira svoje stavove kroz život i onda na samom kraju svog djelovanja krene jednim ispravnim putem. Hvala vam.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem zastupniče. Ako sam dobro shvatio, vi ste se složili sa mnom da sam dobro detektirao od koga je predsjednik Tuđman učio jer to niste ničim demantirali. A uostalom i držala mu je bistu dosta dugo u Uredu predsjednika, pa je vjerojatno to isto nešto naučio. Ali ja se slažem da je i gospodin Mesić učio od grešaka prethodnika, odnosno od onih kojih je učio. I ja recimo mislim da je on u onome u čemu se razišao od predsjednika Tuđmana bio u pravu što se tiče politike prema Bosni i Hercegovini u jednom dijelu. Možda se nećemo u svemu složiti. Međutim, sad kad je sve naučio, kad je došao do kraja svoje političke karijere sad mu ukidate ured kad je postao najbolji po vašoj interpretaciji. Naravno, ovo je odnos prema bivšim predsjednicima i odnos prema državnim institucijama i tu bi trebalo naravno pokazivati određeno poštovanje prema svim institucijama, kako prema predsjedniku Tuđmanu, kako prema predsjedniku Mesiću, tako i prema predsjedniku Josipoviću i predsjednici Grabar Kitarović iako će vjerojatno a to sam znao ponekad i ja malo lepršavije se izražavati o institucijama kada se ne slažem sa onim što rade. Iako naravno uvijek treba paziti da se neka crta korektnosti ne prijeđe. Ako se prijeđe lijepo se ispriča i nastavi se dalje. Zahvaljujem. I prema predsjedniku Reineru također.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mile Horvata. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi kolega Bauk. Vaša je rasprava bila vrlo interesantna rasprava kao i mnoge. I mene je potakla na jednu konstataciju, jer vi ste rekli da je ovo prilično apsurdna tripartitna Vlada. Meni je ovo samo dokaz koliko je naša politika u zadnje vrijeme postala apsurdna politika. Mi dva dana raspravljamo o Uredu predsjednika koji je bio predsjednik prije sedam godina, a da prethodnih 7 godina o tome ništa nismo rekli. A prije nekoliko dana smo za svega 2 sata proletali 7 ili 8 tačaka iz financijskog paketa. Za jedan dan smo preletili 8 tačaka i kažemo vrlo ozbiljno pristupamo reformskoj politici. Druga stvar. Ovdje stalno spominju, podsjećaju neki kako su Srbima, kao je Mesić uputio poruke. Sistem opanci i blato. Ja bih mogao reći, pozvati se na njegovu poruku da je ispunio svoj zadatak, u Beogradu nema više Jugoslavije. To je isto njegova poruka, ali mu to nismo zamjerili. Ali mu zamjeraju oni koje je, najviše mu zamjeraju oni koje je, najviše mu zamjeraju oni koji je sav svoj politički rad radio za interes ove države i to je taj apsurd koji mene prilično zbunjuje. Pozicija ima ustavno-pravne stručnjake, neki imaju ambicija da budu i članovi Ustavnoga suda, a dozvoli da se ovaj zakon koji u svojoj osnovi in persona zakon što nije uobičajena stvar, koji je na granici ustavnosti ide u raspravu, ministrica ga ovdje predlaže, obrazlaže i mi o tome razgovaramo dva dana a znamo svi da će on biti vrlo upitnoga završetka ukoliko dođe na raspravu pred Ustavni sud. Neću spominjati osnovni motiv, uštedu 600 hiljada kuna. Mislim to je smiješno reći. U situaciji kad će nam analize pokazati koliko javni sustavi, agencije troše na reprezentacije svoje. Govoriti o tome da mi ovim spašavamo proračun uzimajući predsjedniku ured i 600 hiljada kuna je prilično apsurdna stvar, a pomalo i licemjerna.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Sva sreća da raspravljamo o nečemu što je bilo prije 7 godina, jer obično raspravljamo o nečemu što je bilo prije 70 godina. Ovo je još napredak u tom smislu, dosta smo evoluirali kao institucija. Što se tiče obrazloženja Vlade već smo rekli, dakle vrlo je jasno da to nije obrazloženje koje je stvarno obrazloženje, nešto se trebalo napisati kada se poslao prijedlog zakona u proceduru. Da se malo bolje napisalo možda bi bilo i manje primjedbi na njega ali u osnovi ovo je politički obračun sa jednom osobom, politički obračun i to pištoljem na vodu. Niti će predsjednik Mesić puno patiti time što neće imati ured, vozača i auto, niti će vladajuća većina baš biti nešto pretjerano sretna. Ovo je ustvari jedan party za ekipu gdje evo oni pokazuju da nešto mogu samo zato što to žele i što to mogu. A onda će nakon toga kad Ustavni sud to ukine oni slegnuti ramenima i svojim fanovima reći evo mi smo pokušali ali nije išlo. I oni će opet biti zadovoljni. Tako da će na kraju svi biti zadovoljni.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ali gospodina Bulja, a ja neću biti njegov odvjetnik, on je trenutno u Splitu na obilježavanju godišnjice 4. gardijske brigade. Mislim da bi on tamo u ovom trenutku i trebao biti. On je dovoljno rječit da se sam brani, kad se vrati on će to i učiniti. A što se tiče financijskog učinka gospodina Mesića ja se samo sjećam da jedini novac koji je on donio u Hrvatsku su neki čekovi iz Australije za koje mi ne znamo gdje su završili.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Koliko vam ide sjećanje, 26 godina se vi sjećate, a institucije ništa nisu napravile po tom pitanju. Što se tiče gospodina Bulja ja nisam kriv što on danas nije tu, mislim da se rasprava nastavila sinoć onda bi raspravljali ovako. Međutim, sjećam se jedne obljetnice 4. gardijske brigade gdje je organizirani narod krenuo zviždati vrhovnom zapovjedniku u vojnom objektu a taj vrhovni zapovjednik je upravo bio predsjednik Mesić. Nakon toga još je jednom uvjerljivo pobijedio na izborima. Prema tome, ti koji su mu zviždali vjerojatno bi mu zviždali i danas ali narod je tada rekao da je to njihov predsjednik i da je to vrhovni zapovjednik. A evo sada 7 godina kasnije oni koji su mu zviždali došli su u priliku da mu ukinu ured. I dobro, preživjet će on.
Hvala. Sljedeći će govoriti uvaženi zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa evo da i ja nešto kažem o ovom prijedlogu zakona. Kaže jedna izreka da bi znali kako moramo najprije znati zašto. Pa ja ću evo krenuti sa ovim zašto. Jer čuli smo evo i jučer poslijepodne i danas puno misli pa ja ću iz nekog svog kuta. Ono osnovno pitanje je zašto uopće postoji Ured bivšeg predsjednika? Što je to? Je li to nekakav misterij, dogovor iz nekog vremena 2004.? Da li su to bili nekakvi dogovori ispod stola, iznad? Ne znam. Vrijeme donošenja zakona 2004. godina, predvečerje sljedećih predsjedničkih izbora 2005. Je li se bivši predsjednik koji je u tom trenutku bio predsjednik možda pobojao, možda je tražio nekakvo rješenje za kasnije? Ja zaista ne znam, to je i prva godina te nove Vlade 2004. godine. Nakon odmaka od 12 godina imamo novo iskustvo koje govori da postoje i drugačija rješenja za bivše predsjednike o kojima Vlada uopće ne odlučuje. Čak ni zakon koji je na snazi nego pojedinac. On odlučuje kako i što želi kad postane bivši predsjednik. Što kaže praksa? Imamo dva Ureda bivših predsjednika. Ured bivšeg predsjednika u Grškovićevoj 13, jedna preuređena lijepa vila i imamo Ured bivšeg predsjednika Ive Josipovića na Pravnom fakultetu. Dva predsjednika, dvije prakse, jedan te isti zakon. Volja pojedinca iznad propisa zakona ili obveza zakona. Ajmo to prenijeti na neki drugi zakon. Ja bih platio porez, ja ne bih platio porez. Ja bih ne znam u rasponu nekakvih kazni ja bih 5 godina, ja ne bih ni godinu, ja bih možda 7 godina ako može. Takav je i ovaj zakon. Ja bih ured, ja ne bih ured. Tko podržava takve zakone? SDP. Oni podržavaju izbor pojedinca iznad zakona. Takve su zakone donosili. Pojedinac, za pojedinca iznad zakona. Ne treba se držati zakona kao pijan plota, nek' ga svatko tumači kako on hoće po svojoj volji. Kakav je to zakon? Ja kažem očito problematičan. Da smo na dobrom putu prepoznala je i bivša Vlada SDP-a. Ni njima to baš nije bilo pitanje kojeg su htjeli rješavati ali su došli u neko vrijeme i kažu ajmo ga ograničiti na 5 godina, dosta je bilo. I naravno donijeli zakon. Nije im tada bio ništa ni protuustavan ni ništa ali je Ustavni sud rekao skinut ćemo neke odredbe pa ostaje isti. Da li je to bila nekakva fingirana priča, ne znam. Ali i tada je recimo klub HNS-a bio žestoko protiv tog zakona i raspravljao sasvim drugačije od svojih koalicijskih partnera. Ali nije smetalo jer kad je SDP onda može sve, pogotovo ako su na vlasti. Sjećam se tada izlaganja kolege Jelušića, kaže moramo smanjiti privilegije političkih kasta. Bivši ima pravo na ured 5 godina i to je dosta. To bi negdje isteklo za 2 godine ili ako bi računali od '10. kad je postao predsjednik već bi na neki način to prošlo. Međutim, danas moderni resetirani SDP kaže sasvim nešto drugo. jer tak je to uputno, uhvatiti koji politički poen na nekoj temi koja zaista ne bi trebala interesirati javnost u ovolikom obimu ali to je tako. Da bi imao bivši predsjednik ured trebalo je najprije potrošiti 700 tisuća kuna na uređenje prostora, to smo valjda zaboravili ali nismo. I onda prošle godine postavi jedan saborski zastupnik pitanje Vladi Zorana Milanovića, zastupnik Ivo Šimunović, ako ga se sjećate. I što kaže Vlada? Bivšem predsjedniku Stjepanu Mesiću platili smo u 5 godina gotovo 330 tisuća kuna na putovanja, reprezentaciju 216 tisuća a više od pola milijuna kuna je potrošio na razne intelektualne usluge poput savjetovanja ili studija. Stjepan Mesić ima pravo na ured bivšeg predsjednika na trošak poreznih obveznika. Ukupno je u 5 godina na njegovo funkcioniranje potrošeno 3,9 milijuna kuna. Ne 600 tisuća, 3,9 milijuna kuna. Inače gospodin bivši predsjednik ne prima plaću nego samo mirovinu. Na uredski materijal je primjerice u 5 godina potrošio 134 tisuće a na promidžbu 127 tisuća kuna. Telefon, pošta i prijevoz stajali su više od pola milijuna kuna porezne obveznike, prijevoznika. Znači sve znamo, bivša Vlada je dala odgovor a danas čujemo da je to nešto sasvim drugo. Jedan drugi bivši predsjednik hrvatske građane ne košta ništa osim one plaće koju uredno zarađuje kao prof. na pravnom fakultetu i rad treba platiti. I to SDP-u uopće nije sporno iako je došao iz njihovih redova nažalost učinili su ga, na njihovu žalost bivšim, svojim nekakvim malim diverzijama na predsjedničkim izborima ali njihov razlaz je bio sve samo ne sunčano vrijeme. I dok je taj bivši predsjednik Ivo Josipović govorio o uredu bivšeg predsjednika Stjepana Mesića ustvrdio je, ured bivšeg predsjednika bio bi potreban jedino ako bi mi od njega nešto očekivali. Znači da od bivšeg predsjednika i taj koji je tada bio predsjednik nije ništa očekivao. Mi danas bi trebali očekivati nešto što nam SDP nudi kao priču. Naravno Mesić u svom stilu nije ostao dužan Ivi Josipoviću na takvu jednu opasku odgovoriti onako kako on to zna. Koje su povlastice bivšeg predsjednika? Osobni vozač, službeno vozilo, fizička zaštita, opremljen ured, dva službenika, mogućnost povratka na radno mjesto. U slučaju smrti predsjednika Republike Hrvatske troškove pogreba snosi RH. Kaže se iz SDP-a da Mesić, puno, silno puno putuje i da je to korisno za RH i zaista tih putovanja ima na desetke u proteklom vremenu, Peking, … [[Govornik se ne razumije.]] , Astana, Baku, Azgabat, … [[Govornik se ne razumije.]] , Andora, … [[Govornik se ne razumije.]] itd. i do jednog putovanja koji je bio kako on kaže inkognito … [[Govornik se ne razumije.]] Ne trebamo o tome ništa znati. I u redu. I sada kaže SDP na to da mu treba ostati ured jer da bivši putuje i da to ništa ne košta hrvatske porezne obveznike jer da putuje na poziv i sve mu se plaća. I to je odlično. Ako je on bivši s uredom i putuje smatram da može, ako ništa ne košta putovati kao bivši i bez ureda. Eto, rješenje. Mislim da se s time, to kaže logika. U čemu bi bio onda problem, zašto mora … [[Govornik se ne razumije.]] da bi putovao? Svaki građanin Hrvatske putuje kako si organizira. Znači da nije ipak sve u tome. Ali mislim da je i to rješivo bez ureda. Neki su pokušali to shvatiti, tj. ovu našu raspravu svesti na to da se mi s nekim obračunavamo jer da je to jednostavno nekakva mala ušteda a vidjeli smo da nije mala. A kaže izreka, zrno po zrno pogača, kamen po kamen palača. I što na kraju? Kažu iz SDP-a, to će pasti na Ustavnom sudu. Oni uvijek znaju što će pasti na Ustavnom sudu a kada su donosili zakone onda nisu znali a stalno su im padali. Postoji iskustvo, ali sve znaju u oporbi, kada su bili na vlasti, ništa. Ja osobno, ja bih ukinuo ovaj zakon da ne postoji uopće. … [[Govornik se ne razumije.]] bilo kakve prijepore a da ovo pravo koje ima na fizičku zaštitu riješimo kroz neki drugi zakon. Ali evo, ovo je dobar početak. I kao SDP to ne podržavaju. Mislim da podržavaju ali eto uputno je uzeti neki politički poen. Čuli smo i danas, Stipe je u životu bio sve kao bivši predsjednik, bio je predsjednik Predsjedništva SFRJ, predsjednik Vlade, predsjednik Sabora, dva mandata predsjednik RH, jedan mandat bivši predsjednik, ostati će i dalje bivši predsjednik. Ali neki dan kaže da se vraća u politiku. Opet jedno pitanje, ako se vraćaš u politiku onda moraš ostaviti ovaj ured. Je li to rješava ovaj zakon? Ja mislim da da. Evo nema ureda, slobodan si političar, vrati se u politiku, lijepo radiš što imaš jer u povijesti postoje povratci čuveni stari, dobri boksači iz vremena kada je boks nešto vrijedio. Znamo kako se vratio ne znam Jo Frazier a kako se vratio Muhamed Ali. Što će Stipe Mesić napraviti od toga? Vidjeti ćemo, pokazati će vrijeme a i naravno narod koji o svima nama a ne samo o njemu sudi i ono dobro i ono loše. Hvala.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Kažete kolega, čudite se postojećem zakonu, pozitivnom zakonu za koji kažete da je problematičan, čudite se kako nešto nekom taj zakon dozvoljava a nekom ne dozvoljava. Taj zakon koji je predložio HDZ 2004. godine kojem se sada vi iščuđavate, kojeg nazivate problematičnim govori o pravima, ne govori o dužnostima. To je zakon koji govori o pravima bivšeg predsjednika ili predsjednice RH. Hoće li se neki bivši predsjednik ili predsjednica time koristiti ili ne, to je opet u domeni njihove volje i odabira. Prema tome, ne možete tu spočitavati zakonu. Neki zakoni stvaraju prava ili obveze. Ovo je isključivo vaš prijedlog zakona koji smo podržali pa onda kao oporba ta na to predsjednik ima pravo respektirajući instituciju predsjednika poštivajući demokratske institucije, poštivajući sami sebe i RH. Ali vi imate problem meni se čini, i to je ono što o čemu želimo otvoreno porazgovoriti. Da ste vrlo nishodljivi prema tuđim predsjednicima, prema stranim predsjednicima prema kojima treba imati respekt a vlastitih se olako odričemo. Kako će nas onda drugi poštivati, mi smo mala zemlja koja respekt može imati samo na bazi kontinuiranog i nekakvog vrijednosti koje zajednički zastupamo. Inače ovo kažem nije dobar razlog. Dakle, našli ste način kako eliminirati čovjeka koji vam se ne sviđa i govorite da i o tih 600 tisuća, ja ne bih zanemarila ni kunu ali ono o čemu mi raspravljamo dva dana a konačni učinak mora biti 500 tisuća kuna. Dakle, sam način koji provodimo već dva dana raspravljajući o ovome košta više nego što će biti učinci ovog zakona. Dakle, prema tome sasvim je jasno da se želite riješiti gospodina Stipe Mesića ali Stipe Mesić će biti institucija i bez vašeg ureda. A netko neće biti institucija iako je [[Upadica predsjednik: Hvala. Jako ste promašili vrijeme.]] i živi u određenom uredu. O tome morate voditi računa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Josip Borić će odgovoriti i molim ga da se drži vremena za razliku od kolegice.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolegice, pravo i obveze pa ja sam o tome govorio. I ovo što ste vi na kraju utvrdili, on će biti bivši bez obzira na ured. Ja sam to logički pokazao i dokazao ako ste me dobro pratili. On može putovati kao bivši predsjednik sa tim gospodarstvenicima. Gledajte on uopće nije obveznik da predaje imovinsku karticu, može primiti dar, dakle slažemo se, pa kad ti radiš korist brodogradilištu, Uljaniku, … il nekom i oni od tebe imaju korist pa lijepo putuješ s njima i stvar riješena. Mislim o čemu je problem tu? Ja ga ne vidim. On ima određena prava, obveze gotovo više nikakve. I sad mi kažemo po vašem modelu on može birati što hoće biti a Vlada ne smije donijeti odluku jer je on bivši. Pa smije donijeti odluku, zašto ne bi smjela donijeti odluku. Ali to je vama, vi imate problem sa vjerodostojnošću SDP, ja ne znam da li vi vodite brigu o tome ili to vama uopće nije nešto važno. A stalno vas podsjećam što ste radili. I rekao sam da ste vi to htjeli na jedan drugačiji način. Imat ćete još 5 godina, borimo se protiv političkih kasta i njihovih privilegija i to je dosta, rekao je Ivo Jelušić. E sad mi kažete nešto drugo ovdje. Ali vi ste taj zakon mijenjali ili to onda nije ništa važilo ili smo se igrali ovdje u Saboru oko tog zakona, pa recite to onda jasno da smo se igrali. Jer svesti to samo na ovakve nekakve panfletiće s vaše strane nema nikakvog smisla. Vi ste mijenjali zakon 2013. i rekli ste da nije protuustavan tada. A došao je na Ustavni sud i oni su ukinuli odredbe koje ste vi donijeli. E sad vas ja pitam jeste li to donijeli u dogovoru sa Mesićem pa je ostalo sve isto, ili ste zaista htjeli ga ograničiti na pet godina. Morate se odlučiti što želite biti u životu. Sjećam se vaših rasprava, [[Upadica: Vrijeme.]]
Prvo ovako, na vrijeme ja upozoravam, kolega je točno bio u vremenu, a vi ste premašili za 32 sekunde i ja vas nisam opomenuo. Prema tome, molim vas. Sljedeća će replika biti uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Borić, u vašoj raspravi ste se dotakli i povratka gospodina Mesića u politiku, vjerojatno čovjek ne spava noćima razmišljajući da li se može s vama nadmetati u političkom ringu, ne? Nervozan je jer je svjestan koliko ste vi opasan politički takmac i razmišlja da li da uđe uopće u tu priču jer zna da nema gotovo nikakve šanse u argumentacijama sa vama. Ali šalu na stranu. Ono što je bitno reći da država vrijedi koliko vrijede njene institucije i mi se ovdje nabacujemo i bacamo u blato instituciju predsjednika RH, mnoge države u svijetu pa tako primjerice rekao je kolega Italija, da ne govorimo neke druge imaju i ulogu bivšeg predsjednika i osiguravaju mu određenu sigurnost i mogućnost da dalje politički djeluje. Znači, tih osoba nema previše. U praksi to bude nekoliko ljudi i mi smo sada odlučili zbog 600 tisuća kuna šta ubiti nije razlog nego zbog toga da demagoški opravdavamo svoj nerad u protekla tri mjeseca odnosno vaš nerad u protekla tri mjeseca, nabaciti jednu temu u kojoj raspravljamo već evo drugi dana. Ali ono što je bitno, treba raspravljati o tome da nikakvih prijedloga drugih nema i da je zbog toga ova tema na dnevnom redu i naravno osobni animozitet HDZ-a i njegovog predsjednika Karamarka koji mu je bio najbliži suradnik 2000. i koji je govorio o tome kako treba Hrvatsku detuđmanizirati, da su se oni ubiti tada na tom projektu, surađivali su a danas se Karamarko treba od Mesića oprati i to je jedini razlog zbog čega se ovaj zakon donosi, nikakvih 600 tisuća kuna, nikakve ni zrna ni pogače, niti kameni, niti palače.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Maras, iz vaše stranačke kompanije bio je jedan interesantan zapis jednog vaše kolege koji kaže Marasa saslušati, bojkotirati i preusmjeriti, sjećate se toga? Ovo prvo saslušao sam. Bojkotirati ne mogu jer ste rekli da li vas preusmjeriti mogu. Mislim da ne mogu. Vi imate tu svoju liniju i samo dajte. Što se tiče vaših kriterija oni su u svemu dvostruki. Oni su zaista pitanje vaše vjerodostojnosti. Pa sjetite se malo u zadnjih godinu dana što se dešavalo. Pitanje izbora predsjednika recimo. Mi predložimo, biramo predsjednika u Saboru, Milanović kaže ne, direktno. Kad je izabrana Kolinda Grabar Kitarović, sadašnja predsjednica oni kažu idemo ga birati sada u Saboru, više nam nije to interesantno. Tako i ova priča. Kad vi predložite izmjene tog zakona 2013. godine to je super, ograničeno na 5 godina i mi smo htjeli sačuvati institucije predsjednika. E sada kad mi to želimo ukinuti, onda vi kažete e ne, to treba ostati jer tako se cijene institucije predsjednika. I tako dalje i tako dalje, svaki dan slušamo te vaše priče. Jednostavno kažete tri mjeseca ništa ne radimo. Hoćete li vaša tri mjeseca prva? Pa ja sam bio ovdje. 25% struja, električna energija, 25%, 20% plin, 20% ili 30% grijanje i dođete ovdje i napravite predstavu na 19 kuna za zdravstveno dopunsko. Jeste li vi to zaboravili? Pa pomnožite puta 12 pa puta 4 godine. To su vaše mjere u prva tri mjeseca, a sve ostalo da ne nabrajam. Slaganje vlasti cijelu godinu i izmjene zakona da bi slagali vlast. Mi to ne radimo. Ali će doći zakoni i onda ćemo o njima raspravljati kao i ovom zakonu argumentirano i dokazivati tko je ili tko nije možda u pravu.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Borić. Dakle, kolegica Antičević Marinović je s pravnog stajališta objasnila ovaj dio vezano za pravo a ne obavezu. Dakle, po mom mišljenju u budućnosti moglo bi se dogoditi a zašto ne da i predsjednik, bivši predsjednik Josipović ili sutra bivša predsjednica Kolinda Grabar Kitarović dođe u ured i nastavi radi tamo gdje je započeo njihov prethodnik ili čak da svi zajedno rade na dobrobit Republike Hrvatske. Dakle, Ured bivšeg predsjednika Republike Hrvatske je institucija i ne možemo na taj način banalno govoriti sad ako ukinemo ured onda će predsjednik ostat bivši. On je onda građanin kao i svaki drugi. Dakle, da bi on bio bivši predsjednik, da bi zastupao interese Republike Hrvatske mora imati svoj ured. Vi ste rekli da to, nabrojali ste koliko košta, ali niste odgovorili zapravo, rekli ste to malo onako ironično. Njegovi posjeti. Koliko je koristi Republika Hrvatska ili gospodarstvo Republike Hrvatske imalo od njegovih posjeta određenim državama? To vi ne znate. Ne znam niti ja. Ja da sad znam ja bih vam rekao, ali ja pretpostavljam da postoji korist. Istina, oni nisu tako lako mjerljive. I sad ova vaša teza obrnuta teza. Kažete on se vraća u politiku. Pa ne, vi ga tjerate iz politike. On je u politici. Ako politiku gledamo najopćenitije kao rad za opće dobro, pa vi ga tjerate i on naravno da se brani. On kaže on će se onda vratiti u politiku što je rekao kolega Čačić. Pa netko će mu platit ured onda, pa će se čovjek bavit i radit će i dalje ono što je do sad radio. Ali vi niste rekli šta je to loše radio u smislu štete za Republiku Hrvatsku. I nabrojali ste sve što je Stipe Mesić bio. Ja ću vam reći. Stipe Mesić je '67. godine pobijedio kao neovisan kandidat i postao gradonačelnik grada Orahovice, '67. godine. Nije ovo zbog vraćanja u povijest, nego da se kaže da Stipe Mesić ima određenu težinu u politici, imao ju je uvije, ima je i dan danas. I zbog toga, možda bi bilo dobro rješenje kako je kolega Bulj jučer složio optužnicu da ga osudite, metnete u zatvor pa neće biti onda, bit će još manje troškova za Republiku Hrvatsku. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa. Sad nisam razumio kolega Žagar ovo vaše objašnjenje, jel' je u politici ili nije jer ako je što bi se vraćao. Jel' je? Je. Pa onda što se vraća? Mislim to nema logike. Ako je onda si unutra i gotovo. Što pričaš da ćeš se vratiti? To je to. Govorili ste o pravu. Ustav. pa imali smo mi odluke bivše Vlade, ustavne odluke. Recimo Odluka o vraćanju ćirilićnih ploča u Vukovaru na način na koji ste to izveli, pa cijela ta priča kako se vrtila vi ste tvrdili da je to ustavno, ovi svi ostali nije, pa Statut grada Vukovara, pa je ustavan, pa nije, pa ministar koji je otišao nije ga htio ocijeniti, pa ga je i on poslao na Ustavni sud. Ali je imao svoje mišljenje i to je učinio zadnji dan prije nego što je prestao biti ministar i takve igre oko Ustava. To ste vi radili. Pa nismo mi to zaboravili! Ako je ovo protu ustavno, onda će to negdje valjda pasti na Ustavnom sudu. Ako nije, onda će ostati i daje kao zakon koji vrijedi. Što se tiče ovog građanin kao i svi ostali. Upravo to, kao i svi ostali. Bivši predsjednik građanin kao i svi ostali. To je bio njegov moto u svim kampanjama na kojima je pobjeđivao. Jeste zaboravili i to? Uvijek je govorio da je dio naroda, svog naroda i dobivao je izbore. I sad kažemo građanin kao i svi ostali, e ne, on je bivši i mora bit institucija. A kako se on odnosio prema svom prethodniku, a to nije važno. Pa nije važno, očito. Isto kao i Josipović, gospodin Ivo Josipović prema gospodinu Stjepanu Mesiću. Ali je ovaj drugi bio puno blaži. Ali je rekao da bi ga trebao, onda bi bio opravdan ured. Ali ga ne treba u ničem. I sad mi ovdje vodimo brigu, vi pogotovo u SDP-u koji ste ovaj htjeli promijeniti i promijenili ste ga na način kako ste ga napravili i htjeli ste mu ograničiti mandat. To je činjenica. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Jaroslava Pecnika. Izvolite.
Hvala. Gospodine Boriću, vi ste rekli, postavili ste pitanje da li nam je potreban ured bivšeg predsjednika. Vi ste zapravo jedno principijelno pitanje pretvorili u razgovor o liku i djelu gospodina Mesića. Ja se mogu s vama ili sa onima koji mu zamjeraju svašta složiti. Nedavno sam bio u Jasenovcu gdje je održao govor kao predsjednik antifašista koji je po meni bio vrlo pristojan govor. Ali naravno kada je rekao da onaj tko pjeva ustaške pjesmice je ustaša, a onda se morate hoćete nećete nasmijati jer on je pjevao ustaške pjesmice također. Jel? To je ono što mu ja, ali možete tako zamjerati, ali ovo se pitanje ne smije pretvoriti u pitanje o liku i djelu gospodina Mesića nego o tome da li nam treba ured ili ne. U pristojnim zemljama dobar je običaj da bivši predsjednik ima svoj ured. Ja ću navesti primjer samo Češke gdje sam živio, školovao se. Pa recimo predsjednik Havel tamo ima ured i to je institucija koja je razvila izdavačku djelatnost, jedan ogroman posao i jedna ekipa stoji iza toga. To naravno plaća država. Iako je gospodin Havel naravno pokojni ali taj ured i dalje postoji i dalje na neki način funkcionira i naravno vjerojatno i privatnim kapitalom gospodina Havela koji je bio bogat čovjek pa je … [[Ne razumije se.]] mu je puno toga vraćeno. Ne treba ono što je dobra praksa ukidati. Treba vidjeti što gospodin Mesić odnosno taj bivši predsjednik može. Argument da to gospodin Josipović ne koristi to nije nikakav argument. On bi to mogao koristiti ako želi. Ja mislim da bi to trebalo tako biti. A ovaj trošak 600 tisuća to znate i vi sami da je priča za malu djecu, to je zapravo loše prikriveni obračun sa gospodinom Mesićem s vaše strane. Ne mislim s vaše osobno nego HDZ-a. A pitanje vjerodostojnosti? Pa nemojte da se igramo pitanja vjerodostojnosti. Gospodin Karamarko je paradigma vjerodostojnosti, ajte molim vas!
Hvala lijepa. Interesantno sad nitko nije digao povredu Poslovnika radi uvrede. No dobro, izvolite kolega Josipe Boriću.
Hvala. Ono što sam pokušao kroz svoju raspravu dokazati argumentirano i logično je da treba dokinuti dvostruke kriterije ili dvostruka prava po istom zakonu koja onda ovise o pojedincu i njegovom odabiru, a ne onome što zakon nalaže. Ja hoću, ja neću. Kao i platiti porez, rekao sam. Ja ga hoću platiti, ja ga neću platiti. Takva pravna sigurnost, takav pravni sustav govori o sebi i njega treba popraviti. Ovaj zakon to popravlja iako sam rekao i svoje mišljenje kako bih ja to riješio na drugačiji ali nisam u toj situaciji. I neka ostane ovako kako je, parlamentarna većina će donijeti zakon ili ga neće donijeti. Ustavni sud na koji svi imamo pravo poslati svoju predstavku ili tužbu ili već na ocjenu ustavnosti ovakvog zakona će dati svoje mišljenje i o ovakvom prijedlogu zakona. Hoće li ga dati za godinu dana, 7 mjeseci, 3 mjeseca to neka naprave oni. A to što govori gospodin Mesić neću komentirati, moja rasprava nije išla u smislu ocjenjivanja njegovog političkog djelovanja. Ali sam naveo što je sve bio i nitko mu to ne može oduzeti. A bio je i 2 puta izabran za predsjednika RH sa svojom pričom. Da li je to bilo uspješno, neuspješno mi smo to prošli. I sada imamo novu situaciju, ali upravo s druge strane imamo inzistiranje na dvostrukim kriterijima ovisno o tome kome se tko više ili manje sviđa. A to što inputirate nama kao nekakav skriveni obračun, uopće to nije. I rekli smo i obrazložili zbog čega se ovaj zakon donosi. I nije 600 tisuća kuna, Vlada Zorana Milanovića je rekla da je potrošeno 4 milijuna, 3,9 milijuna kuna u 5 godina. Nemojte to iskrivljavati. Mandat je mandat, godina je godina, doživotno je nešto doživotno. I nije 600 tisuća. A onda vas pobija priča da putuje besplatno i bez ikakvih troškova.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Gordane Sobol, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić evo i sad ste ponovili Ured bivšeg predsjednika Mesića u 5 godina potrošio je 3,9 milijuna kuna. Ja ću sad ponoviti ono što sam i jučer rekla, ne znam da li ste bili tu pa niste možda čuli, ali je vrlo licemjerno od vas govoriti o uštedama ukidanjem prava bivšem predsjedniku Mesiću a u isto vrijeme ne želite niti riječi reći niti ste se bunili kada je Vlada i to na svojoj prvoj sjednici odmah donijela uredbu kojom je omogućila da 2 potpredsjednika, Karamarko i Petrov, koriste 24-satnu policijsku zaštitu i njihove obitelji. Pa dragi moj kolega to godišnje, ne 5 godina, godišnje iznosi oko 3,5 milijuna kuna troškova ove države. Za što? Da bi Karamarko i Petrov nahranili svoj vlastiti ego valjda, da bi izgledali veći u vlastitim očima. Od koga da ih se štiti? Nikada u Hrvatskoj potpredsjednici Vlade na ovaj način nisu imali policijsku zaštitu osim ako nisu bili na funkcijama ministra vanjskih poslova, ministra unutarnjih poslova ili ministra obrane. Ali ne, za njih dvoje je odmah na početku bilo potrebno uvesti policijsku zaštitu i za njihove obitelji. Ponovit ću još jedanput to je otprilike 3,5 milijuna kuna na godišnjoj razini. Pa je gospođo ministrice to lijepi doprinos vašoj želji za racionalizacijom troškova u državnoj upravi. Ni vi tada niste rekla niti riječi.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Interesantno je kad vi s vaše strane kažete nama mi licemjeri. Mi licemjeri? A kako opravdavate onda letove avionom na Krk i helikopterom u Rijeku? To nije licemjerje, to nije koštalo ništa?! Jel' to nije ništa koštalo ili se nismo dobro razumjeli? Pa dajte malo! Pa vi ste bili vlast do prije 2, 3 mjeseca. Rekao sam da ste se resetirali na status oporbe i najedanput mi nismo bili ništa, ne valjda je vladao netko drugi. Valjda su te štićene osobe bili neki drugi ljudi. Nije to bio ni Milanović ni Rajko Ostojić ni Milanka Opačić ni Fred Matić, nitko nije bio. Nismo ništa radili, nismo ništa činili. Pa dajte malo, nije to toliko daleko. Da nam to kažete u četvrtoj godini mandata ili u trećoj pa još bih to razumio ali nakon tri mjeseca?! A mi pokušavamo saznati već pa skoro godinu dana koliko su koštala neka putovanja, recimo bivšeg ministra koji sjedi tu nedaleko od vas. Čuli smo nedavno koliko su koštala putovanja nekih drugih itd. Ali što sada to miješate sa ovim problemom i uštedama? Pa piše da ste vi odgovorili da je potrošeno 4 milijuna kuna. I mi kažemo ne treba toliko više trošiti i nije 600 tisuća nego 4 milijuna u 5 godina. Vi ste to napisali. I mi kažemo nema tog troška, ostaje fizička zaštita koja se onda plaća iz nekog drugog dijela. I to je to. I ne trebate biti ljudi radi toga. Jer ste i vi htjeli ograničiti taj mandat na 5 godina i rekli ste da je to politička normalna odluka borba protiv privilegija … [[Govornik se ne razumije.]] e sada najedanput više nije. … [[Upadica se ne čuje.]] Morati ćete se malo zbrojiti i malo kohezirati i malo poraditi na pitanju vjerodostojnosti a manje licemjerna jer ste nedavno sišli s vlasti.
Hvala. I sljedeća replika a ujedno i zadnja je ona uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Slušajući vaša govor gospodine Boriću, ja nisam slušao samo riječi koje izgovarate, zatvorio sam oči i slušao melodiju, intonaciju, boju vašeg glasa. U njoj sam čuo likovanje, jedno sladostrašće u glasu, jedan nepatvoreni užitak što vam je sudbina pružila priliku da odlučujete o gospodinu Mesiću koji je 40 godina bitan faktor u političkom životu. Znate kada se dogodi da netko beznačajan, mali, neduhovit, nezanimljiv, politički dosadan, irelevantan u domaćim i međunarodnim razmjerima. Kada će netko biti zaboravljen još dok postoj, kada je netko bivši dok je sadašnji, kada se netko nađe takav u prilici da odlučuje o većem od sebe, značajnijem od sebe, onda je to četvrti motiv, meni se čini i najvažniji pored onih tri koje je Arsen Bauk spomenuo, 600 tisuća kuna uštede, nekakav pravni okvir i političko neslaganje. Ovaj četvrti tako vidljiv u boji vašeg glasa meni se čini i najvažniji motiv. To je ta ljubomora beznačajnog nad velikim, ljubomora onog koji će biti zaboravljen nad onoga koji će biti zaboravljen nad onoga koji će biti upamćen čak i onda kada mu vi taj ured ukinete. Vi ćete biti zaboravljeni zadnjeg dana vašega mandata, Stipe Mesić ostati će povijesna figura u Hrvatskoj.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo kolega Stazić na lijepim riječima. Ja kada bih ocjenjivao vašu intonaciju, melodiju, glas, ne bih to rekao što ste vi meni sada rekli jer i vi ćete biti zapamćeni kao jedan mali, beznačajni, kako to rekoste političar upitnih moralnih vrijednosti koje svima nameće. Jer da ja imam to što vi imate, ili da sam ja izgovorio to što ste vi izgovorili ovdje kao potpredsjednik Sabora ja vjerojatno ne bih sjedio ovdje, to mi moja savjest ne bi dopuštala. Vi ste opravdali zločine komunizma na Golom otoku i to vam je bilo kao normalno. Slupate neki službeni auto, nikome nije važno, vozate se nekakvim brodovima, vojnim brodovima oko Brijuna, netko je to potpisao, možda i bivši predsjednik Mesić, ne znam da li je ili nije, ili netko drugi, i to vam ništa ne smeta. Zašto? Jer ljevica je navikla, desetljećima na dvostruke kriterije, dvostruka pravila. Sve što je vama dozvoljeno drugome nije. I nemojte nam, kažem, barem u ovom novom vremenu u kojem mislimo da živimo inputirati takve stvari. Skroz mali, ništa manji od vas, jedan sam kao i vi od 151. I s takvim govorom sigurno ćete biti zapamćeni u ovom Domu i u povijesti Hrvatske kao veliki političar mudrih misli koji je svaki problem ljevice sveo na satiru a sve što je bilo na desnoj strani trebalo je završiti u zatvoru. Nažalost, to vas karakterizira i niste spremni pogledati u svoje dvorište, u tuđem oku vidite balvan a u svome ni onaj mali trn. Imati ćete problem zbog toga i u budućem vremenu. Jer ako je smrt fašizmu, sloboda narodu drugarice i drugovi SDP 21. stoljeća mogu samo misliti gdje bi trebali završiti s vama. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na sljedećeg govornika a to će biti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Malo je teško započeti raspravu kada čujete narodnog zastupnika koji kaže da je loše reći smrt fašizmu, sloboda narodu. Da je to loše reći u Hrvatskom saboru i da će po tome netko biti negativno zapamćen. Gospodine Boriću, na tome se zasniva moderna Europa i naša Domovina. I takve nebulozne izjave probajte ne davati više u budućnosti. Tako da sa te strane ako je i to bio doprinos bivšeg predsjednika Mesića da se takva svijest razvija u RH puno je napravio i ja sam uvjeren da će i po tome biti upamćen. On šta je problem ovdje, ovdje se ne radi o nečemu šta bi supstancijalno pomoglo Hrvatskoj, uštedama, 600 tisuća kuna je beznačajan iznos na ono što moramo napraviti narednih godina i šta moramo uštedjeti narednih godina. Da vas podsjetim kolege iz HDZ-a, Vlada bivša kada je došla u poziciju zatekla je deficit 25 milijardi kuna u državnom proračunu. Kada je otišla prije 3 mjeseca taj deficit je vidite i sada po podacima EUROSTAT-a 10 milijardi kuna. Kada odbijete ove dvije cifre 15 milijardi kuna i podijelite da 600 tisuća kuna ispada da bi trebali vi da uštedite ukinuti 25 tisuća ureda bivših predsjednika i na taj način bi napravili posao koji smo mi napravili što dovoljno govori o besmislenosti ovoga prijedloga i da on nema nikakve veze sa uštedama niti sa time da se tu pokazuje nekakva racionalizacija. Razlozi su upravo suprotni. Prvenstveno se tu radi o osobnom obračunu, frustracijama HDZ-a i Karamarka sa odnosima iz prošlosti, do 2000. kada je Karamarko govorio da je ubiti predsjednik Mesić narodni čovjek, da je skroman, da radi stvari kako bi trebalo raditi i sada se želi oprati od te svoje prošlosti. I sa druge strane su tu kompleksi i frustracije jednog drugog djela koalicije koja nije ništa napravila niti predložila zadnja tri mjeseca i onda slavodobitno kad da amandman na proračun, to stavi u javnost kao svoj veliki uspjeh. Zbilja su puno uspjeli u tri mjeseca predloživši to da se uštedi 600 tisuća kuna na bivšem predsjedniku Mesiću, ja bih rekao to su reforme, samo reforme, hasgtag samo reforme, zbilja veliki uspjeh MOST-a. Sa druge strane već je netko rekao zbog sitne taštine osjećaja važnosti troše se milijuni kuna i Karamarko i Petrov imaju osiguranje od 0–24, njihove obitelji također i na to država po osobi troši 100 tisuća kuna mjesečno. 25 prosječnih plaća u trgovini se potroši da bi Božo Petrov imao osiguranje od 0-24, da bi Tomislav Karamarko imao osiguranje od 0-24 i još 25 prosječnih plaća u trgovini se potroši na članove njihove obitelji. Za to se novaca ima. Za to je suglasnost dala i ministrica uprave koja usput budi rečeno radi do petka u 4 sata, poslije toga je ne možete dobiti. To su te uštede i reforme koje nam nudi postojeća koalicija i koje će po njima dovesti do toga da Hrvatska procvjeta. Drugi razlog osim osobnog obračuna je nedostatak bilo kakvih inicijativa i prijedloga. Jedine inicijative koje su vrijedne spomena ali nažalost negativne u protekla tri mjeseca su podizanje obveznog zdravstvenog osiguranja za 19 kuna i odlazak u mirovinu sa 65 na 67 godina. To su prijedlozi koje daje Domoljubna koalicija i MOST i sa te strane također treba ja bih rekao jedan ovakav SPIN, jednu ovakvu raspravu da skrene pozornost sa tih pitanja, jer tih 19 kn koje će opteretiti naše umirovljenike i one kojima je to zdravstveno osiguranje najpotrebnije ne zanima niti bivši zakon o bivšem predsjedniku RH niti tih 6 stotina tisuća kuna koje će se navodno korisno uštedjeti svake godine. Ono šta želim posebno naglasiti pošto to pretpostavljam podržava cijela koalicija koja podržava i našu Vladu, žao mi je što toliko socijalno osjetljivi i štedljivi nisu na lokalnim razinama. Primjerice teško je ovdje uopće komentirati kada nekoliko zastupnika koji čine Klub Milana Bandića 365 nisu prisutni gotovo pa nikada, gledam sada da li gospodin, nije ni on ovdje, znači, bivši član Kluba Manjina, Bilek, znači tri zastupnika koja gotovo nikad pa nema nisu dovoljno osjetljivi da primjerice danas Milan Bandić nabavlja za 55 milijuna kuna službena vozila za grad Zagreb i na taj način opterećuje naše sugrađane i troši besmisleno njihov prirez koji je najveći u Hrvatskoj. Znači tu nema takve osjetljivosti, kod zastupnika Miodraga Deme, gospođe Perković i gospodina Bileka, tu ne govorimo o uštedama i tu govorimo o tome da se prosipa novac građana grada Zagreba koji se skuplja iz prireza koji je najveći u RH da bi se gradonačelnik sutra vozio u luksuznom vozilu koje po nekim medijima vrijedi skoro milijun kuna. Tako da ne bi se trebalo držati dva različita kriterija kada nešto predlažeš u Saboru jedno a lokalno sasvim drugačiji način. I treći razlog koji ja vidim je želja da se ušutka predsjednika Mesića koji je rekao sam jako puno napravio na međunarodnoj afirmaciji RH koje je napravio jako puno toga i u gospodarskom djelu pomažući našim tvrtkama da plasiraju svoje proizvode ali ono što očito najviše smeta ljude u koaliciji Domoljubnoj i MOST-u je to što govori ono što je. Neki dan je rekao ako se nešto kreće kao patka, izgleda kao patka, glasa se kao patka, onda vjerojatno je patka. Tako je rekao, ako netko govori kao Ustaša, izgleda kao Ustaša, vjerojatno i je Ustaša i to je ono što smeta jedan dio ljudi koji našu zemlju gura desetljećima unazad i na ovaj način ga žele ušutkati i onemogućiti mu da radi, ali vjerujte naći će se mnogi u RH koji će predsjedniku Mesiću omogućiti da radi i da bude aktivan i u budućnosti ne mora to osigurati ova Vlada, osigurat će ako treba neka ili neke opozicijske stranke. Neće biti problema da gospodin Mesić ima uvjete da kao najnormalnija osoba i predsjednik bivši predsjednik naše zemlje nastavi raditi. Ono što smo mi kao zastupnici bili dužni napraviti i kao država bili napraviti a to je da štitimo institucije svoje zemlje a on to je, dva puta biran sa preko milijun glasova, znači naši sugrađani su bili ponosni na način na koji on predstavlja bili smo dužni zaštititi tu instituciju i omogućiti mu da na taj način radi. Ukoliko to ne žele preuzeti tu odgovornost oni koji su sada u poziciji preuzet će vjerujem oni koji sada nisu u poziciji, ali koji njeguju iste ili slične vrijednosti kao što njeguje i predsjednik Mesić. Hvala vam lijepo.
Hvala. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Darija Hrebaka.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] da bi bilo dobro, slažem se sa vama i nije dobro za svakog saborskog zastupnika da ne prisustvuje sjednicama. Vi ste to konstatirali za klub Bandić Milan. I ja se tu slažem sa vama. Ali mislim da je sad vrijeme da skinete SDP-ove naočale i da pogledate prvi red. U prvom redu bi trebao sjediti gospodin Zoran Milanović, predsjednik SDP-a, osoba koju sam ja kao saborski zastupnik do sad vidio sve skupa 3 puta 20 minuta. Dakle, dovoljno vremena za jednu dobru hokejašku utakmicu u zadnjih četiri mjeseca jednom na predstavljanju Vlade, drugi put na predstavljanju proračuna i to bi bilo to. Ali ne bih htio da se ova rasprava sad svede na prepucavanje tko je bio više, tko je bio manje. Ja ću se složiti u jednom dijelu vaše rasprave da neću uopće ulaziti u dio vezan da li je ukidanje bivšeg predsjednika ušteda ili ne. Ne bih ulazio ni u raspravu, ni u polemiku da li je ispravno da jedan bivši predsjednik bude u neravnopravnijem položaju od drugog bivšeg predsjednika. Kad jedan ima pravo na pet godina, drugi ima pravo na beneficije do kraja života. Ali postavit ću jedno logično pitanje koje se samo po sebi postavlja, o kojem nismo danas tijekom rasprave puno govorili. Ima li bivši predsjednik Stipe Mesić izborni legitimitet, da predstavlja zemlju i provodi vanjsku politiku države obzirom da je bivši zadnji šest godina, a zadnji glasač koji je glasao za njega, glasao za njega prije točno 10 godina. Naime, o čemu se radi. Smatram da nije bila dobra poruka da bez konzultacija sa hrvatskom diplomacijom, dakle bilo lijevom, bilo desnom Vladom bivši predsjednik Mesić ode u inkognito posjet ni više, niti manje nego Sjevernu Koreju. Danas se o tome najmanje zna, ne znamo što je on tamo dogovarao, da li smo uspostavili nekakvu bilateralnu suradnju sa tom diktatorskom zemljom. Koju smo mi to u biti poruku poslali ne samo hrvatskoj javnosti, nego cijelom diplomatskom svijetu. To je tema o kojoj bi se isto tako trebalo razgovarati kada govorimo o ovoj temi. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine Hrebak. Članovi kluba mogu biti prisutni na sjednici i to je dovoljno da čujete stavove kluba. Ja vam govorim da ovdje nema ni jednog člana kluba ove stranke koju sam malo prije spomenuo. U danu kada oni troše 55 milijuna kuna na službene aute, a s druge strane traže uštedu od 600 000 kuna. Što se tiče bivšeg predsjednika Mesića, ja ću vas podsjetiti on je dva puta pobijedio. Zadnji puta 2005. godine je osvojio milijun 454 tisuće glasova u RH. Kako životni vijek prosječni u Republici Hrvatskoj traje 72, tri godine, a od tad je prošlo 10 godina. Znači, da danas u Hrvatskoj živi puno više od milijun ljudi koji su za njega tada glasali. I vjerujte mi, možda da je imao priliku natjecati se i 2010. godine opet bi bio izabran. On ima ne legitimitet, nego veliki legitimitet da predstavlja Republiku Hrvatsku činjenicom na sve one dužnosti koje je obavljao u prošlosti. Dva puta je izabran, predsjednik Vlade, predsjednik Sabora. Pa mnoge zemlje bi bile sretne da takva osoba želi biti aktivna i dalje i predstavljati zemlju. Znači, taj legitimitet uopće nije upitan. I vidjet ćete on se pokazuje i po nekim drugim stvarima. Znači, nije bitno šta je on bivši. On dosta često daje izjave koje su u javnosti relevantnije i društvo ih bolje prihvaća nego mnogi, ne mnogi nego velika većina aktualnih političara. Kada nešto kaže gospodin Mesić to ima težinu puno veću nego mnogi drugi koji su aktivni u politici koji su sada dobivali povjerenje. Tako da mislim da ovo što ste rekli da on nema legitimitet ne stoji. Mislim da ima legitimitet i da bi taj legitimitet trebali kao država koristiti.
Hvala lijepa. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani predsjedniče, opet ja o prošlosti, kad smo zapeli u prošlosti hajde da i završimo. Valjda ćemo danas biti i gotovi s njom, pa da netko ode u ropotarnicu povijesti gdje mu je i mjesto. Čovjek koji ide u Jasenovac i govori tamo samo o jednim žrtvama što nije lijepo, nije primjereno jer tamo je bilo puno više žrtava. I da bi i te žrtve bile spomenute ja ću dat svoj mali obol u vidu ovog dokumenta sive boje od starosti, smeđe u biti. Evo ovako kaže: „Odsjek unutrašnjih poslova pri Kotarskom Narodnom odboru u Sisku, broj: 3407/46 od 6.9.1946. godine. Predmet Lavrnja Đuro iz Galdrova, izdržao kaznu na br. 148/46 od 30.5.1946. godine. Okružnom Narodnom sudu Banije, Sisak. Izvješćuje se naslov da je predmetni izdržao kaznu prisilnog rada bez lišenja slobode u trajanju od 2 mjeseca i 4 dana. Kaznu je izdržavao od 24.6.1946. do 28.8.1946. kao radnik u Zavodu za prisilni rad Jasenovac.“ Ponavljam Jasenovac, 1946. godine. Isti je presuđen po naslovu presudom broj i predmet gornji. Smrt fašizmu, sloboda narodu. Šef Odsjeka Sveto Petrić.“ Dovoljno.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Jednostavno ne znam šta ste sad sa ovim htjeli reći? Pa ne znam šta ste htjeli reći? Mislim logor je funkcionirao kad je funkcionirao za vrijeme ustaškog režima, obilježava se na dan kad su se nevine žrtve pokušale probiti i osloboditi iz tog logora, kada je jako puno ljudi tamo izginulo a tijekom nažalost nesretne 4 godine još puno, puno više. I u čemu je problem da odemo tamo odati počast žrtvama? Pa otišao je ove godine, doduše po prvi puta u životu i kriomice, i vaš predsjednik. Tako da ovo što ste vi sad pročitali nema nikakve veze niti sa Jasenovcem niti onime što je Stipe Mesić tamo govorio i na koji način je upozoravao na neke stvari iz prošlosti koje se više nikad ne bi trebale ponoviti. Tako da nemojte zbunjivati niti sebe niti javnost sa nekim totalno nepovezivim stvarima. Svim žrtvama se treba pokloniti, a ja kažem još jednom gospodin Mesić je napravio puno na tome da se Hrvatska afirmira i puno puta govorio o tome da Hrvatska je tijekom 2. svjetskog rata izabrala pobjedničku stranu zahvaljujući antifašističkom pokretu. Ne znam da li znate u Ustavu RH se to spominje i pozivaju se na dokumente ZAVNOH-a. I sa te strane možemo biti sretni što smo kao zemlja bili na strani pobjednika tijekom 2. svjetskog rata a ne na strani poraženih fašističkih sila. Tako da ja sam na to ponosan, a ne vidim u čemu je problem da gospodin Mesić odaje počast bilo kojim žrtvama pa i onima koji su nažalost preminuli u Jasenovcu.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Marića, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Maras počeli ste svoju raspravu teško je govoriti kada netko kaže i onda ste citirali što je rekao, a zapravo nije rekao. A nije vam teško hvaliti nositelja sljedećih izjava, evo gospodina Čačića tu pa me sram ovo i reći, nositelj koga vi hvalite je rekao za gospodina Čačića, „Čačić je gangster nad gangsterima“. O Srbima, „Nisam znao da u Splitu ima toliko četnika. Svi će Srbi pod jedan kišobran stati.“ Žao mi je što nema ovdje Mile Horvata, „Srbi će iz Hrvatske odnijeti onoliko zemlje koliko su ih na opancima donijeli.“ O Židovima, „Neki Židovi se ponašaju poput nacista“. O Hercegovcima, „Hercegovci su škorpije, zgazite bosansko-hercegovačke Hrvate“. Ili o Hrvatima u Hrvatskoj, „Ima gadova u Hrvatskoj, u Večernjem listu su ustašoidi, u Jutarnjem smeće, oni okupljeni oko kazališta su spodobe“. O braniteljima, „Operacija Maslenica je manipulacija. Pokopi branitelja mogu biti jeftiniji, pa tko će platiti toliko 5 pogreba na dan?“ „Tuđman je kriv za rat koliko i Milošević.“ Je li to jezik emocionalne mimikrije ili je to verbalni adolescentski eksces? Meni nije bitno, ali jel' vi možete ovo hvaliti? I što biste mislili da je ovakvo nešto izgovorio netko od nas ovdje? Biste li ga hvalili i borili se za njegova prava koja ne treba uživati? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Iskreno gospodine Mariću autentičnost ovih izjava ne znam ni čije su ni tko ih je rekao ni odakle ste ih izvukli ali opet govorimo o tome da se očito ovdje radi o osobnim razlozima zašto se ukida ovaj zakon. Znači, vi morate razlučiti 2 stvari, predsjednik države je institucija i mi ga branimo. Milijun i 450 tisuća ljudi nikada nitko u povijesti izuzev ok predsjednika Tuđmana ali od 2000. nadalje nije dobio takvu podršku niti na jednim izborima. Pa šta je reći onda? Znači, ako je neka izjava njegova bila i kontroverzna, za ove neke prvi put čujem, ali ako je neka bila i kontroverzna očito birači u RH to nisu zamjerili. Čovjek je stil, ima određenu osobnost ali to nije razlog da li ga netko više ili manje voli da se zakon mijenja i da instituciju predsjednika Republike Hrvatske na taj način ja bih rekao bacamo u blato. Znači, mi na ovaj način šaljemo poruku da nama nije bitan čovjek koji je 2 puta dobio na tako veliki način povjerenje hrvatskih građana i da jednostavno zbog svojih u ovom trenutku mogućnosti želimo njegovo političko djelovanje ograničiti. A još jednom ću vam reći i dan danas što kaže predsjednik Mesić ima puno veću težinu nego što kažete vi i ja. Ima, među ljudima apsolutno ima. Pa evo govorim i o sebi. Ali nemojte se ljutiti i od vas. Znači, njegova izjava danas politički ima puno veću težinu nego nas dvojica. I to vam potpisujem.
Hvala lijepa. Sljedeća replika bit će ona uvaženog zastupnika Maria Klobučića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega zastupniče Maras nisam se baš mogao fokusirati na ono što ste vi govorili, bilo je tu tema malo o reformi zdravstva pa malo o mirovinskoj reformi pa malo o Bandiću i kakve on nabave provodi u gradu. To nije baš bila tema. Ali evo onda ste se dotakli malo i institucije Ureda bivšeg predsjednika ali fokusirali ste se na Stipu Mesića. Mislim da nije Stipe Mesić tema nego ta institucija i svi prošli predsjednici i oni koji će postati prošli. U svemu tome poslali ste i jednu bitnu poruku o zaštiti obitelji potpredsjednika. Dakle, ja vas pozivam da dođete u Metković i da vidite da li gospodin Božo Petrov i njegova obitelj uživaju tu 24-satnu zaštitu. Koliko sam ja vidio, a često sam dolje, ne uživaju. Znači to on pravo ima ali to pravo ne ostvaruje. Naravno to je procjena sigurnosna da takve potrebe za zaštitom takvom nema. Ako se ta potreba pokaže kao bitna i da ima potrebe za tim naravno da će tada on tu vjerojatno mogućnost i koristiti. MOST će i dalje slati takve poruke da neće iskorištavati sustavno i da će poštivati ono što sustav nalaže. Hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani kolega ali čemu onda uopće donošenje takve odluke? Znači, donijeli smo odluku, dobro, potpredsjednik Petrov tone koristi, da li koristi potpredsjednik Karamarko? A razumijete, nema smisla u donošenju odluke ako je netko ne koristi. Znači neka se odluka donijela sa određenim razlogom inače ne bi bila donošena. To nešto košta, ja iskreno ne vidim razloga niti da ima pratnju i kao potpredsjednik Vlade. Evo tu vam je kolega Čačić, koji je bio prvi potpredsjednik Vlade neko vrijeme u bivšoj Vladi, nije imao policijsku zaštitu niti ga je itko pratio niti je to … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ne, mislim da je policija napravila procjenu i tada i sada vjerojatno vrijede isti kriteriji. I ne vidim zbog čega bi kolega Petrov bio ugroženiji po bilo čemu od gospodina Čačića u prethodnoj Vladi. Isti status u Vladi strateškog partnera … … [[Upadica se ne čuje.]] Da, jedino, jedino je možda fizički malo slabiji ali vjerojatno je brži. Tako da sa te strane, sa te strane to je totalno nepotreban trošak koji košta hrvatske građane 100 tisuća kuna svaki mjesec. Ali to treba ponavljati i ponavljati ćemo to do kraja. Znači u ovom trenutku tražite uštede od 600 tisuća kuna na razini cijele godine a potpredsjednik Petrov 100 tisuća kuna troši na svoje osiguranje svaki mjesec. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, nije obitelj ali troši on 100 tisuća kuna svaki mjesec. 25 plaća u trgovini u RH se troši na osiguranje gospodina Petrova.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Maras govorili ste o bivšem predsjedniku Mesiću kao čovjeku koji je afirmativno predstavljao RH i poslije svog mandata kao bivši predsjednik. Nadam se da ste mislili o posjetu Sjevernoj Koreji i afirmaciji koju je tamo proizveo Republike Hrvatske. Vjerujem da tako kako je afirmativno zastupao interese Hrvatske kada je postao predsjednik sa tim glasovima smatram da je to bila prevara naroda i vaša i njegova, zajednička s obzirom da ste ga podržavali. Jer tada nismo znali što je rekao … [[Govornik se ne razumije.]] tada nismo znali kakvo je svjedočanstvo dok nije … [[Govornik se ne razumije.]] što je učinio protiv RH i kakav izdajnički čin je napravio. Tada nismo znali da je rekao da smo u Bljesku počinili etničko čišćenje. To isto je ponovio Mesić zajedno da Đukićem govoreći u Hagu. Takva spodoba u liku bivšeg predsjednika sigurno ne zaslužuje nikakve privilegije u RH i siguran sam da smo trebali to prije učiniti svi skupa, ukinuti ovaj ured i tu instituciju bivšeg predsjednika države bez obzira koliko to koštalo državni proračun i vaše putovanje u Ameriku bespredmetno 7 dnevno za koje niste nikada opravdali se također je koštalo Hrvatsku. Koštalo je i osiguranje i Lalovca i Opačićke i Pusićke i Matića jedno vrijeme također građane RH. Ne znam zbog čega se toliko protivite a i sami ste u danom momentu naslutili kada vam nije dao podršku da bi mu trebalo ograničiti taj prostor i da bi to trebalo ostaviti na 5 godina. Njegova djela su preopasna za RH bila i zbog njega su generali bili u Hagu.
Hvala lijepa. Ja bih samo molio da pazimo na riječi koje govorimo o drugim javnim osobama, ljudima, kolegama, političarima itd.. Molim da budemo na određenoj razini kako priliči ovom Domu. Izvolite uvaženi zastupnik Gordan Maras će odgovoriti.
Gospodine predsjedniče, čak mislim da gospodin Đakić u ovom slučaju ne zaslužuje samo upozorenje nego i opomenu zbog toga …
Dozvoliti ćete gospodine Maras da ja vodim ovu sjednicu. Kada vi pobijedite na izborima i postanete predsjednik Sabora onda ćete vi određivati šta tko zavrjeđuje u ovoj dvorani. Izvolite.
Morate shvatiti da je nazvao bivšeg predsjednika Države spodobom. Znači to je predsjednik Republike Hrvatske. Nazvati predsjednika Republike Hrvatske spodobom, ja ne znam kako bih drukčije okarakterizirao nego nečim što je zaslužno za opomenu pa čak i oduzimanje riječi. Ali dobro, u pravu ste, vi imate svoje kriterije i žao mi je što niste tako reagirali zbog toga što moramo čuvati naše institucije. I vaša slika će se sutra tu naći isto kao predsjednika Sabora i vjerojatno će netko u budućnosti govoriti o vama ali ja ne bih volio da govori da je to bila spodoba, razumijete. I zbog toga vas molim da zaštite institucije naše zemlje. Sa druge strane gospodin Đakić je ovdje, …
Sada ću ja vama izdati opomenu zbog toga što vi nemate samnom što polemizirati. Ja sam upravo radi [[Upadica Maras: Ali ja sam vas zaštitio.]] Ja sam upravo radi izraza koji je upotrijebio kolega Đakić rekao da to nije primjereno ovom Domu. To sam vrlo jasno. …/Upadica Maras: Ne, ne, to je za opomenu. Ne možete vi određivati, ja vama izričem opomenu zato jer vi polemizirate samnom a sa predsjedavajućim se nema što polemizirati. Pročitajte si Poslovnik pa ćete onda to znati. Krajnje vam je vrijeme da pročitate Poslovnik. Tri mjeseca ste u ovom Saboru, očito ga niste pročitali.
Dobro. Znači odgovaram na repliku od gospodina Đakića i mislim da je gospodin Đakić u svojoj replici spominjajući da je bivši predsjednik Mesić spodoba trebao dobiti opomenu i to nije polemika sa predsjedavajućim nego moj vrijednosni stav koji imam pravo ovdje izreći i oduzeti mu je trebalo riječ zbog toga što ne smije na taj način vrijeđati institucije Republike Hrvatske. To je moj stav kao saborskog zastupnika a ne polemika sa predsjednikom Sabora. Druga stvar, ministri koje ste spomenuli malo prije da su imali pratnju i da su bile štićene osobe su svi imali pratnju i bile su štićene osobe zbog prijetnji, nisu je imali od početka gospodin Lalovac zbog poreznih prijevara, vidite kako se sada podižu optužnice i koliko je tu prijevara bilo zbog tih prijetnji. Gospodin Fred Matić znate zbog čega i gospođa Milanka Opačić zbog odredbenih uvođenja reda u okviru socijalnih prava. Znači svi su imali egzaktne prijetnje i policija je napravila procjenu da ih se treba čuvati. To nije nikakav bio hir niti na početku mandata izmjena uredbe da bi dobio osiguranje Karamarko i gospodin Petrov na taj način trošili stotinu tisuća kuna po osobi svaki mjesec. Znači, morate napraviti razliku. Ja se ispričavam što sam prekoračio. Ali malo je vremena bilo oduzeto. Hvala vam lijepo.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Zdravka Ronak. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja potpisujem sve ono što je rekao gospodin Maras, ali imam jednu repliku jer se ne slažem se sa načinom kako ste predlagali rješenje financiranja ureda predsjednika Mesića. Naime, postoji puno jednostavnije, kvalitetnije rješenje koje se može riješiti vrlo brzo, odnosno u kratkom roku. Naime, postoji čovjek koji je sa svojim tvrtkama zavaljao državu i državne tvrtke za 25 milijuna kuna. Novci nisu nestali. Novci se nalaze kod njega. Potrebno je samo da gospodin Karamarko pozove Franju Lucića da te novce vrati. Jer mi smo gospodina Mesića i njegov ured riješili za narednih 40 godina. Ako nam je to malo postoji rješenje i za 400 godina da riješimo njegov ured na način da pozovete bolje rečeno one jatake Pavelića u Hrvatskim šumama koji čuva njihov dug od ukupno toliko milijuna kuna koliko je potrebno za 400 godina za financiranje ureda predsjednika Mesića. Mislim da je to najjednostavnije rješenje i da nema potrebe više govoriti o uštedama jer jednostavno to možemo riješiti maltene mimo proračuna. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Gospodine Ronko. Ovo bi bilo moguće kada bi bilo volje a kada ste u HDZ-u onda za vas vrijede neka druga pravila. Onda kada zavaljate i za 25 i za 35 i za 135 milijuna kuna vjerojatno vam se neće ništa desiti ako je ova Vlada na vlasti. I zato imamo situaciju gdje se ukidaju porezni uskoci i posebni odjeli kako bi neki mogli i dalje muljati na porezu. Neki koji su sada optuženi i podignute su optužnice za stotine milijuna kuna su organizirali proslave rođendana, častili našu predsjednicu, bili financijeri kompanija, veselili se dolasku HDZ-a na vlast pa nisu se oni veselili zato kaj oni vole HDZ ne, tu vjerojatno postoje i neki malo i dublji i čvršći interes tako da s te strane nema kod tih ljudi ljubavi i uvjerenja, tu je samo jedan interes a on se manifestira kada palac i kažiprst malo tarete jedan u drugi. I sa te strane nemojte gajiti iluziju da će ovaj koji je zavaljao 25 milijuna kuna te novce vratiti. Neće, on će vjerojatno i dalje nastaviti ovdje prodavati pamet a čekati da to sve skupa ode lagano u zastaru.
Imamo povredu poslovnika. Izvolite, uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče. 238 odudara ovo ponašanje od uobičajenog ponašanja u Sabornici s obzirom da se imenom i prezimenom čovjek da je zavaljao 25 milijuna kuna, vjerojatno bi trebalo podnijeti kaznenu prijavu, gospodin Ronko, malo prije kad se dogodilo s druge strane da je prozvan netko od ljudi ili ustvari kod izlaganja gospodina Bulja, onda ste govorili da je to optužnica protiv predsjednika Mesića, da treba podnijeti kaznenu prijavu. Vi ste sad ovdje učinili puno gore. Dakle, ako imate indicije ili znate da je netko ukrao 25 milijuna kuna onda biste ga vjerojatno trebali tužiti, ovo je inače čista kleveta. Pa vas molim gospodine predsjedniče da ovakve stvari ne dozvoljavate u Hrvatskom saboru.
Dobro. U svakom slučaju čini mi se da neću izreći nikakvu stegovnu mjeru ali je jedna činjenica. Ja molim sve u ovom Domu ako govore bilo kakve optužbe protiv nekoga drugoga da onda i svjesni su tih optužbi, da onda naravno zato postoje organi gonjenja države i moraju ih prijaviti. Tko god je svjestan nečega a ne prijavi zapravo je suučenik. Prema tome, ja molim svakoga tko je svjestan da je netko drugi napravio kakvo kazneno djelo da ga prijavi. Nije ovo mjesto da se to izriče. Postoje naravno načini na koje se to treba napraviti. Mi ćemo sada prijeći na sljedeću raspravu a to je ona uvaženog potpredsjednika ovoga Doma Roberta Podolnjaka. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Ponavlja se pravilo da što je kraći zakon to je duža rasprava, ovdje se radi o jednom specifičnom zakonu o kojem ste jučer i danas pretpostavljam barem većina onih koji su i jučer popodne bili na raspravi mogli čuti argumentaciju pro i kontra ovog predloženog zakona imajući u vidu različite motive. Neki su diskutanti govorili prije svega polazeći od ustavnopravnih momenata, neki su govorili prvenstveno s aspekta financijskih ušteda, dakle financijskih ušteda za proračun, a treći su govorili i to nažalost najviše iz onog osobnog aspekta govoreći osobno o imenu samo jednog bivšeg predsjednika. I zapravo se u većoj mjeri rasprava iz jedne iz druge strane sabornice svela na osobnu raspravu o zaslugama ili ne zaslugama bivšeg predsjednika koji i danas još koristi povlastice prava bivšeg predsjednika RH. Na žalost, nije naravno, riječ je o zakonu koji je mišljen da bude zakon koji se odnosi na jednu osobu. Ali činjenica je da mi imamo samo dva bivša predsjednika Republike. I kada govorimo o smanjivanju njihovih prava automatski svi govore o tome da se to donosi baš specifično radi određenog bivšeg predsjednika. Ja neću govoriti ni malo o onom osobnom aspektu ili o tome da li netko to doživljava kao revanšistički prijedlog zakona koji je motiviran osobnim animozitetom ili bilo čime sličnim. Vrlo malo ću se dohvatiti financijskog aspekta, ali u jednom dijelu kad budem govorio ono veli zakona iz 2013. Ali ću se najviše koncentrirati na onaj meni najbliži ustavno-pravni dio. On je bio i predmet najviše rasprave na odboru kojem predsjedavam, koji nije donio zaključak samo zato što je, što su članovi odbora bili podijeljeni u svojim stajalištima i zbog tog nemamo formalni zaključak i mišljenje. Međutim, rasprava koja se vodila na odboru zapravo je bila mjerodavna po mojem mišljenju za ovaj predloženi zakon. Dakle, kad govorimo o instituciji bivšeg predsjednika i o Uredu bivšeg predsjednika Republike govorimo o institucijama i pojmovima koji nemaju nikakvo pokriće u Ustavu RH. I to je činjenica koja je zapravo jedina ključna i relevantna. Bivši predsjednik prema Ustavu ne postoji, nikad ga nismo definirali kao što smo definirali privremenog predsjednika. I ne postoji ustavna institucija Ured bivšeg predsjednika Republike Hrvatske. I u nedavnim raspravama koje su vođene i kod donošenja proračuna kada je rasprava bila s financijskog aspekta o uštedama na stavci Ured bivšeg predsjednika Republike Hrvatske bilo je javne rasprave u kojem su i neki moji kolege, profesori ustavnog prava, neću ih imenovati jer mogli bi se javiti kao kandidati za suce Ustavnog suda i ne bi bilo dobro da onda na neki način njihovo ime uključujem u ovu raspravu. Ali su svi rekli jasno i nedvojbeno da Ured bivšeg predsjednika Republike Hrvatske nije ustavna institucija i da je ovaj Sabor može ukinuti zakonom kao što ju je i stvorio zakonom. Prema tome, kada bi ovaj Dom to htio mogao bi zakonom ukinuti Ured bivšeg predsjednika Republike Hrvatske. Pa kad je i zakon donošen 2004. godine ovaj Sabor se na ustavni temelj pozivao da Sabor donosi zakone, na ništa drugo, na ni jednu ustavnu odredbu u onom dijelu koja se odnosi na predsjednika Republike Hrvatske. U ovom Domu je istaknuto žaljenje što nismo na neki drugi način regulirali status i položaj bivšeg predsjednika kao što je to slučaj u nekim drugim državama. Na žalost, ukinuli smo Županijski dom, pa s njime i mogućnost da bivši predsjednik obnaša tu dužnost i zapravo niti jedan bivši predsjednik nikada nije imao tu mogućnost. Bila je istaknuta sugestija da smo bivšim predsjednicima mogli omogućiti da budu članovi Ustavnoga suda valjda po uzoru na francusko ustavno vijeće gdje predsjednici nakon svoje dužnosti predsjedniče postaju doživotno članovi Ustavnoga vijeća. Ali mi nemamo takvu instituciju, ona je kod nas drugačije i definirana i to na žalost čak i sa izmjenama Ustavnog zakona vjerojatno ne bismo mogli tako regulirati. I ostali smo u jednom zrakopraznom prostoru u kojem bivši predsjednik zapravo nije imao nikakvo ustavno utemeljenje i onda smo to nastojali riješiti zakonom iz 2004. godine. Međutim, taj zakon smo mijenjali 2013. Upravo tadašnja Vlada koja, čija većina zastupnika sada sjedi ovdje ali u opoziciji. I mislim da je zapravo ta novela zakona otvorila Pandorinu kutiju današnje rasprave. Naime, nitko nije govorio o toj noveli zakona. Ona je zapravo prva učinila neke važne stvari. Prvo, pri donošenju tog zakona, tadašnjeg u raspravi koju sam ja ovih dana čitao da kao zastupnik MOST-a koji nije imao direktan uvid u tu raspravu, da je u raspravi rečeno da će novela zakona doprinijeti uštedama u proračunu. Zbog čega? Jednim dijelom i zbog toga što je tim zakonom ograničeno pravo bivšeg predsjednika da koristi Ured predsjednika i prava koja iz njega proizlaze pet godina po isteku mandata. I to se odnosilo zapravo na tada aktualnog predsjednika i buduće bivše predsjednike Republike, ali ne i na Predsjednika Republike bivšeg koji je tada već koristio prava temeljem Zakona o pravima bivšeg Predsjednika Republike. Dakle, tada je tadašnja parlamentarna većina učinila nekoliko stvari. Prvo, rekla je da se ta prava bivšeg predsjednika mogu vremenski ograničiti. Vi ste, dakle izričito priznali zakonom da ta prava neće biti doživotna. Koliko god institucija bivšeg predsjednika bila značajna danas ste nebrojeno puta o tome govorili. Ako je ona toliko značajna, zašto je vremenski ograničena? I drugo, kakve su uštede mogle proizaći iz tog zakona ako je tadašnji predsjednik kad bi postao bivši mogao ta prava koristiti tek recimo do 2020. godine. Dakle, prve uštede bi se pokazale tek 2021., osam godina po donošenju zakona. Ustavno-pravno Ured bivšeg predsjednika, 2 kategorije bivših predsjednika sasvim sigurno ne bi opstale. Ne bi opstali niti u ustavno-pravnoj ocjeni. Nije povrijeđeno nitijedno ustavno pravo. Zato što položaj i prava bivšeg predsjednika nisu ustavna kategorija. Dakle, ne postoji temelj za ustavnu tužbu jer ne postoji ustavno pravo. Jedino što netko može pokrenuti to je prijedlog za ocjenu ustavnosti ovog zakona koji će vjerujem biti donesen. Vjerujem da će Ustavni sud, a to je mišljenje ne samo moje osobno nego i kolega s kojima sam o tome razgovarao, ocijeniti da ovaj zakon nije ustavno-pravno prijeporan. On u biti dovodi u isti položaj, u isti ustavno-pravni položaj sve bivše predsjednike Republike Hrvatske. I gledajući komparativno ovo nije izuzetak. Velika većina država koje su nove demokracije ima slično uređenje. Samo jedan primjer koji nije istaknut, u susjednoj Sloveniji, bivši predsjednik i prvi predsjednik Republike Slovenije gospodin Milan Kučan imao je ograničeno pravo korištenja ureda i ostalih pogodnosti. Danas ta prava više nema. Dakle, nismo mi nikakva specifičnost. Čak i u odnosu na neke druge države poput Češke, Slovačke itd. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prije nego što ste uspjeli i završiti prvu rečenicu već smo imali nekoliko replika. Pa krenimo onda redom. Prva je bila uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Da kolega i u toj prvoj rečenici postavljate pitanje koji su razlozi, da li je to revanšizam ili neki drugi razlozi? I vi ste dali upravo kao ustavno-pravni stručnjak svoje viđenje stvari koje ste dobrim dijelom i ponovili sadržaj toga ono što je rečeno, što ste rekli i na Odboru za Ustav. I takav prijepor se tamo i pojavio. I kao što je opće poznato zastupnicima da mi nismo uspjeli donijeti zaključak kojim bi se podržao ovaj prijedlog zakona. Međutim, da skratimo priču, puno je već rečeno. Ali drago mi je da ste ponovno postavili to pitanje jer se ono uza sve ovo što ste vi rekli i uz ovakvu argumentaciju, ovakvu raspravu ne možemo se oteti upravo onome što vladajući HDZ želi ovim prijedlogom zakona. On mu ne može oprostiti jer je gospodin Mesić u 2 navrata sam pobijedio čitav HDZ. I sada HDZ uz pomoć koalicije želi potezom pera poraziti Mesića i ukinuti Mesića. A Mesića ne možete ukinuti, on će raditi bilo da je to u uredu ili nije u uredu, radit će principijelno ono ponavljam što i naši aktualni rade državni dužnosnici. I ponose se time. S istom onom retorikom koju govori i predsjednik Mesić vani. Samo što predsjednik Mesić to govori i kod kuće a to mu ovdašnja ekipa ne dozvoljava. Jer oni smatraju da uši naših građana nisu tako suptilne kao one stranjske jel' tako? Vi se volite, dakle ne vi osobno, ali to je nešto što morate priznati i što zamjeramo vladajućoj koaliciji da se ponaša prema vlastitim ljudima, prema vlastitim dužnosnicima koji to više nisu umjesto da respektira vlastitu državu kao nadmeni vezir a kao ponizni vazal prema strancima. I to je ono što nije dopustivo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi potpredsjednik Sabora Robert Podolnjak.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja uporno želim ukazati da bez obzira što je u pojedinim raspravama pojedinih zastupnika upravo bilo tih osobnih motiva, ali bilo ih je sa obje strane govornice, da je ključni razlog za donošenje ovog zakona ustavno-pravni. Nakon toga financijski, a tek za neke zastupnike koji će možda dići ruku osobno. Ali za Vladu koja je imala dodatno obrazloženje, koje je jučer bilo istaknuto u prvom planu je bilo ustavno-pravno obrazloženje. I gledajte jedan mali detalj, zamislite da je 2021. godina, da imate bivšeg predsjednika gospodina Mesića koji koristi svoj ured i da imate bivšeg predsjednika gospodina Josipovića koji mora iseliti iz svog ureda i više ga nema, uskraćena su mu prava temeljem Zakona iz 2013. godine jer bi prošlo njegovih 5 godina. Zamislite koju biste situaciju ustavno-pravno imali. Pokušajte je zamisliti. Jedan predsjednik i dalje uživa sva prava i institucije ureda, drugi se mora iseliti i on više nije ništa. To je novela zakona iz 2013. godine. Kakvu bi poruku ona pružila o čuvanju ugleda institucije bivših predsjednika kad bi jedan to imao a drugi to više nema? I zapravo onaj predsjednik koji je došao iz redova vaše stranke. Dakle, meni je to apsolutno ustavno-pravno prijeporno kad govorite o čuvanju institucije bivšeg predsjednika RH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeća replika biti će uvaženog zastupnika Radimira Čačića, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ima jedna izvrsna knjiga, Andre … [[Ne razumije se.]] ako se netko potrudio pročitati. Jedna od boljih, „Hrastovi koji obaraju“. I jedna poruka iz te knjige jako je zgodna, „Kad divovi padnu i patuljci ih gledaju s visine.“ To je ovo o čemu mi ovdje govorimo. Nemojmo ljudi to raditi! Nemojmo to raditi, država jesu institucije. Država su institucije, narod koji želi biti vrijedan države mora institucije poštivati. A kad te institucije i nisu samo forma, a i forma je izuzetno važna, nego imaju zaista i sadržaj onda svatko tko ide na institucije ide protiv interesa države kako god to prikrivao ima ovdje bez obzira što to nije suština formalnih elementa da se nešto učini, zaista se slažem da ne treba imati neujednačenu praksu jer kao ovdje to nije bio razlog, nemojmo se lagati, nemojmo se lagati. Razlog je revanšizam, razlog je ja, bol, očaj, zavist, razlog je, rekao je tu neki pred koju minutu jedan zastupnik šta god većina ovdje uključivo i mene rekla, bez obzira što svi imamo najviše mišljenje o samima sebi nema tu težinu jer nas jednostavno prepoznatljivost naša nije takva kakvu još uvijek ima riječ … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle držimo do sebe, dajmo mogućnost, ujednačim praksu, mi ćemo ići sa amandmanom da se predsjednicima da rok koji imaju služenja kao mogućnost i roka ureda. Ako ne dobiju to, rekao sam osobno i mi kao stranka ćemo … [[Govornik se ne razumije.]] ured, dobiti će svoju logistiku i imati će i dalje vidljivost. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi potpredsjednik ovog Doma Robert Podolnjak.
Hvala. Vrlo kratko odgovor uvaženom kolegi Čačiću, ali replika ide na ovu zadnju njegovu posljednju rečenicu, nisam se namjeravao javiti. Kada ste spomenuli da ste podnijeli amandman, amandman nam je upravo došao na klupe i u njemu ste učinili nešto što onda neće biti vjerujem prihvatljivo kolegama iz SDP-a. Naime i vi ste ograničili prava bivšeg predsjednika ali ne na 5 godina nego na 10 godina. Dakle vi ste samo produžili rok, opet se radi o ograničenju vremenskom, ne doživotnom. Ali s druge strane su oni smatrali da je potrebno ne vremenski regulirati status bivšeg predsjednika koji koristi to pravo. Prema tome, vjerujem da im neće biti prihvatljiv niti taj vaš amandman. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika DavoraPenića. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani, uvaženi kolega, očigledno je partijska politika važnija od državne politike. I sve vaše teze gdje ste se pozivali i na ustavne odredbe i na financijske efekte, očigledno vi ovdje tučete na čovjeka a mi branimo instituciju. U tome je razlika, suštinska. 2004. Vlada HDZ-a u dogovoru tadašnjeg premijera Sanadera i predsjednika, tadašnjeg predsjednika Stjepana Mesića su se dogovorile da će promijeniti sustav ali da će nakon isteka mandata imati pravo na ured tadašnji predsjednik Mesić. To je bilo pri kraju njegovog prvog mandata, da vas podsjetim. Svaka država kojoj je stalo do svoga ugleda u svijetu treba zaštiti svoje institucije. Pa tako i instituciju predsjednika države ili bivšeg predsjednika države. Ova odluka će promijeniti pogled na našu zemlju vani bez obzira što će proći demokratsku proceduru iako nekima u ovom Domu nije važna ta demokratska procedura i nekima nije važno čak ni ove ustavne formalnosti. I zato da skratimo, mi s ove strane govornice branimo instituciju a ovi sa druge strane tuku po pojedincu. U tome je suštinska razlika. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će potpredsjednik Sabora gospodin Podolnjak.
Ja upravo mislim suprotno. Mislim kod Izbornog zakona iz 2004. godine, bilo je jedno principijelno rješenje da svi bivši predsjednici Republike imaju jednaka prava i doživotno uživaju određena prava pa i to pravo na ured i sve pogodnosti koje taj ured nudi. Novela koju ste vi donijeli je dovela do stvaranja različitih kategorija bivših predsjednika. Na koji način ste vi zaštitili instituciju bivšeg predsjednika kada ste tada vašem predsjedniku koji je došao iz vaše stranke rekli da on u budućnosti neće uživati prava bivšeg predsjednika doživotno nego da će mu to biti pravo dano samo na 5 godina? Na koji način ste vi tu štitili instituciju meni nije jasno, ali vi ste to učinili, to nije učinio HDZ. Dakle moglo bi se reći da su oni štitili instituciju jer su to pravo dali doživotno. Vi ste to pravo suzili, skratili na 5 godina i to čak za predsjednika koji je došao iz vaše stranke. Dakle vi po meni niste čuvali instituciju kao što želite prikazati jer ste tu instituciju nakon 5 godina učinili nepostojećom. Rekao sam vam 2021. bivši predsjednik Josipović ne bi imao pravo koristiti ured. To je zakon koji ste vi donijeli 2013. To je činjenica. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Damira Mateljana.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega vi ste u svojoj raspravi spominjali državne institucije. U Hrvatskoj nažalost postoji jedna praksa, praksa koja je skoro prerasla gotovo u nacionalni sport a to je kako što plastičnije, kako što bolje ogaditi institucije vlastite države. Da kojim slučajem mi zastupnici dođemo sada na Kamenita vrata, da nas slučajno pogodi grom, vjerujte mi građani bi stali i pljeskali. Pljeskali bi čak i ovi južnokorejski turisti. Takva negativna percepcija javnosti i zasluga takve negativne percepcije javnosti je i ovaj zakon i ova rasprava. I vi gospodine Podlonjak i vaši kolege iz MOST-a volite govoriti da je sukus vaše borbe, borba protiv političkih elita. Ali vi zaboravljate zapravo da ste vi politička elita, vi ste vlast, vi donosite zakone, vi ste najodgovorniji za percepciju hrvatskoj javnosti.
Odgovorit će uvažani potpredsjednik Sabora Podolnjak.
Mi jesmo odgovorni svi zajedno koji smo ovdje. I mi koji smo ovdje u sabornici sudjelujemo u radu ovog Visokog Doma i pružamo sliku javnosti o tome da smo ovdje na radnome mjestu i to je dio percepcije koju javnost ima o nama. Ima i o onoj dimenziji o našim pravima, obvezama, povlasticama, beneficijama, svemu onome što čini našu profesionalnu dužnost i naravno da smo svi dio neću reći političke elite ali dio kruga dužnosnika koji o tome moramo voditi računa. Ova rasprava o pravima bivšeg predsjednika je samo mali, vrlo mali dio rasprave o svim pravima i beneficijama svih dužnosnika u ovoj državi. Prema tome, ovo je jedan mali dio u kojem sad vodimo veliku raspravu i možda financijski nije toliko velik ali vidjet ćete vrlo brzo kada ćemo donositi zakone o ukidanju ili spajanju pojedinih državnih tijela agencija i drugih tijela da će uslijedi značajnije veće i da tada više nećete govoriti da je ovo samo jedan mali izuzetak koji potvrđuje pravilo da reformi neće biti. Vidjet ćete ih vrlo brzo. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Marića.
Hvala lijepa. Kolega Podolnjak, istina je da su institucije države, da čine državu ali nepotrebne institucije štete državi. Kazali ste da su se čula mnoga različita mišljenja i različiti motivi. Meni ne smetaju drukčija mišljenja ali mi smetaju nepotrebne institucije. Smeta mi Zakon o posebnim pravima pojedinaca, smeta mi zakon o uredu jedne osobe, smeta mi zakon o pričam ti priče, smeta mi zakon da bivši predsjednik priča a Hrvatska plaća. Ovaj prijedlog nije prihvatljiv meni ni logički ni po političkoj prirodi. Jedino je logično da ga se stavi izvan snage. Nažalost nečiji instinkti opstojanja teško mogu detektirati štetu i ureda i korisnika a ti instinkti opstojanja zasljepljuju oči i u razaznavanju prioriteta jer koji apsurd u vrijeme kad svaki atom energije i vremena trebamo uložiti za dogovore i rješavanje esencijalnih pitanja i potreba države i njenih građana u fokus se tako kao prioritetna zatekla ova bizarna i oktroirana tema. Može li se to ičim okarakterizirati nego nedostatkom smisla za razaznavanje prioriteta od besplodne i neumjesne nečije dokolice. Zato bih predložio da bivši predsjednik i dalje svoje priče priča istomišljenicima i znatiželjnicima ali ovog puta i zauvijek izvan institucionalno i svakako bez honorara, bez čuvara, službenih automobila i bez ureda i jedino je to ispravno bez obzira o kojem predsjedniku se radilo iz HDZ-a ii nezavisnog ili iz SDP-a takav ured državi ne treba bez obzira čiji predsjednik bio i ovdje nije riječ o imenu i prezimenu predsjednika nego o nepotrebnoj i štetnoj instituciji a ima ih još mnogo, treba ih ukidati a ne samo djelomično mijenjati ali i taj djelomični je mijenjanje i pozitivni iskorak pa ću podržati prijedlog zakona. Hvala.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Miranda Mrsića.
Hvala lijepo. Pa ovo što slušamo od jučer i danas je ustvari obračun HDZ-a sa gospodinom Mesićem. I uvaženi kolega Marić je govorio nešto što bih ja potpisao da se to odnosi i na pokojnog predsjednika Tuđmana. Prema tome, drugačije bi ovdje razgovarali da je Tuđman živ i pitanje je da li bi HDZ stao iza ovog prijedloga da se ukine ured bivšeg predsjednika. S druge strane poštovani kolega Podolnjak je kao ustavnopravni stručnjak pokušavao objasniti da ovaj zakon nije protuustavan ali samo podsjećam na analogiju koju smo imali prije otprilike godinu i pol dana kada je Ustavni sud ukinuo odredbe Zakona o mirovinama saborskih zastupnika gdje je vrlo jasno Ustavni sud rekao da prava koja su stečena stupanjem na dužnost se ne mogu ukidati, da zakon ne može biti retroaktivan. Prema tome unatoč vašoj elokvenciji kao ustavnopravnog stručnjaka vrlo teško je braniti nešto što je već na drugom primjeru potvrđeno a to je dakle na mirovinama saborski zastupnik. Da li je to pravedno ili nije pravedno to možemo ostaviti sudu i javnosti ali i Ustavni sud je vrlo jasno rekao što misli o tome, što misli o retroaktivnoj primjeni prava, što misli o tome da se prava koja su stečena ukidaju nakon izvjesnog vremena. I zaključno žao mi je što je MOST se upregao u HDZ-ova kola jer HDZ je deložirao Mesića sredinom 90.-tih a evo sada MOST deložira Mesića početkom 2000. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik i potpredsjednik Doma Podolnjak.
Da, uvaženi kolega. Mi nemamo isto mišljenje očito o odluci Ustavnoga suda i na što se ona odnosila i znamo da se odnosila tada na zastupničke mirovine i posredno mirovine ustavnih sudaca. Ovo je sasvim drugačiji kontekst. Stečena prava na zastupničku mirovinu i navodno stečena prava bivšeg predsjednika na ured bivšeg predsjednika. hoćete govoriti o stečenom pravu da imate vozača, automobil, dva službenika i ne znam koja druga prava. Kako to može biti stečeno pravo? Kad govorite o mirovini da i vi ćete imati određeno pravo na mirovinu kao i ja. Ali stečeno pravo na neke materijalna prava, dakle na auto, vozača ili službenike koji za vas rade određene poslove to nikako ne može bit stečeno pravo. I onda se ne možete niti žaliti Ustavnome sudu da vam je povrijeđeno neko ustavno pravo. Koje ustavno pravo? Da imate osobnog vozača. Ustavno pravo da dva službenika rade za vas, ustavno pravo da imate besplatni telefon, ustavno pravo na nešto slično tome. Pa naravno da nam to uopće ne izgleda logično ustavno pravno temeljiti takve stvari. Hvala.
I zadnja rasprava biti će ona uvaženog zastupnika Tomislava Sauche. Izvolite.
Hvala lijepa. E sad, ja neću biti predug. Sasvim sigurno neću govoriti svih 10 minuta. Svjestan sam da sam zadnji i svjestan sam da više nema se šta puno dodati, mislim da je više-manje sve rečeno. U raspravi sad nije ni lako govoriti zadnji, pogotovo ne prije pauze za ručak. Jel' tako? Htio bih samo reći da što se tiče razloga da su razlog za ukidanje ovog zakona da su troškovi. Nisu, to smo vidjeli iz svih rasprava. Vidjeli smo rasprave koje su išle u smjeru i političkih presuda, osuda. Ja bih samo htio reći da evo gledam danas ove tu fotelje crvene na kojima inače sjedi Vlada. Sjećam se 2011. kada su nam se kolege iz HDZ-a bili, a neću reći smijali, bili predbacivali da smo toliko povećali Vladu da više ne stanu ove fotelje u kojima je do tada sjedila Vlada, nego su morale stajati neke uže fotelje jer je Vlada bila veća. Mislim da je dosta ovako ispod radara prošla činjenica da ova Vlada ima dva člana više. Pa kad je bilo zadnji put aktualno prijepodne ovdje su jedva svi ministri, potpredsjednici, predsjednik Vlade stali. Zašto to govorim? Zato što ova Vlada ima dva nova potpredsjednika, tj. ima dva potpredsjednika i tema njihovog osiguranja je već prožvakana bila, na to neću gubiti vrijeme. Ali jednu stvar, nije se ovdje spomenulo, a to je da Zakon o Vladi kaže da potpredsjednik Vlade koji nema, znači koji nije ministar ima pravo na ured. Ova dva naša nova potpredsjednika ni jedan od njih nema svoje ministarstvo, iskoristili su pravo da imaju svoj ured. A na neki način gospodin Karamarko cijelo vrijeme nastoji se što više moguće približiti ulozi premijera, pa je njegov ured utoliko veći. Vidjeli smo da ga je ekipirao sa ljudima uglavnom iz stranke koji su zaposleni kao posebni savjetnici, pa tako evo njegov bivši tjelohranitelj i vozač postao posebni savjetnik za opće poslove što god to značilo. Tako da iz toga je vidljivo da kad je pitanje rezanja troškova to ovoj Vladi nije na prvome mjestu. Kao razlog za ukidanje ovog ureda definitivno nije to razlog. Razlog je revanšizam, razlog je kratkoročan, razlog je pogrešan. A ukidanje ovog zakona imat će dugoročne posljedice. I sada da dođem na svoju glavnu tezu. Dakle, nemojmo se tako odnositi prema našim bivšim državnicima. Nemao dakle puno bivših predsjednika, pa nemamo toliko niti bivših premijera. Ljudi koji su obnašali te tako visoke dužnosti po meni trebali bi uvijek naći svoje neko mjesto unutar državnog, neću reći sustava, ali neka prava bi trebali imati. Mislim da bi mi kao država od tih ljudi mogli imati koristi puno više nego što danas u stvari danas koristimo. I dakle, predsjednik Mesić je tu dobar primjer kako država od svojeg bivšeg predsjednika može imati koristi. Puno se govorilo o njegovim putovanjima. Ja bih tu skrenuo pozornost na jednu drugu stranu te medalje. Treba se postavit pitanje koliko smo mi kao država od toga imali koristi. Mislim da je gospodarska diplomacija nešto što je izuzetno važno. Mislim da će se s time složiti na vladajućoj strani sabornice. Država naprosto košta. Jučer nam je, tj. jučer i prekjučer nam je u posjetu bio predsjednik Erdogan. Taj posjet je koštao neke novce, vjerojatno dosta puno. Mislim da ćemo se svi složiti da je to bilo bitno da predsjednik Erdogan dođe, jer to nam otvara tržište Turske i to je upravo način na koji se posao radi. Dakle, u tom dijelu svijeta tu spada i Turska i Bliski Istok i Srednja Azija, te osobne veze sa ljudima koji su načelu države su izuzetno važne. Tamo se režimi ne mijenjaju, tj. vlast se ne mijenja tako često. Kada i dođe do promjena na čelu države u pravilu režimi ostaju i postoji to jedno dugotrajno institucionalno pamćenje. Mislim da nam je to jako važno kad imamo jednu osobu koja ima na taj način pristup ljudima kao što je na primjer predsjednik Azerbejdžana koji je nedavno primio predsjednika Mesića, bivšeg predsjednika Mesića što možete vidjeti sa njegovih web stranica. Mislim da ćete se svi složiti da predsjednik Azerbejdžana nije bilo tko i da to nije nekakva bezvezna država i da sigurno predsjednik Azerbejdžana ne bi primio bilo koga u bilateralan posjet. Takvu vrstu u stvari ulaza kod najviših dužnosnika jedne nama gospodarski vrlo zanimljive regije, tj. vrlo zanimljivog dijela svijeta ima malo tko. I mislim da velike korporacije, međunarodne i strane zemlje plaćaju ogromne novce za lobističke usluge kompanije koje im daju ulaske takvih osoba. Mislim da ti iznosi tih lobističkih kompanija sasvim sigurno nadilaze ovih 600 tisuća kuna koje ćemo mi uštediti. Dakle, da sumiram svoju raspravu. Mislim da je od gospodina Mesića i njegovog djelovanja bilo puno, puno, puno više koristi nego što bi ikako moglo biti štete. Mislim da je ova odluka itekako štetna i da ćemo tek to naknadno shvatiti. S druge strane, mislim da se gospodina Mesića sa ovim sasvim sigurno neće ušutkati, niti da će ga se ne znam maknuti sa političke scene. Njega se naprosto miče sa onoga gdje je bio izuzetno koristan, a to je čak ne bih to nazvao niti međunarodnom suradnjom, niti nazvao bih to gospodarskom diplomacijom. Znači iz te sfere gospodarske diplomacije da se na neki način sada vuče nazad u dnevnu politiku. Eto ja se ispričavam, obećao sam da neću govoriti do kraja. S time bih završio. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Gordana Jandrokovića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa samo kratko, odlučio sam se ipak javiti s obzirom da se govori puno o velikim uspjesima gospodarske diplomacije bivšeg predsjednika. Nabrojite jedan od tih uspjeha u svojoj ovoj raspravi, ja nisam čuo nijednu konkretnu stvar koja se dogodila. Osobno sam nazočio jednom međunarodnom skupu izvan Republike Hrvatske gdje je gospodin bivši predsjednik došao s delegacijom od još 4 ljudi iz tog ureda pa si pomnožite koliko su troškovi bili tog putovanja, nisam čuo ništa korisno niti pozitivno što bi išlo u prilog RH. Ako ste ikada slušali njegova izlaganja koja je imao na nekim od tih skupova ili što je javno govorio ja nisam vidio da je on svoju politiku i svoje djelovanje uskladio s državnom politikom RH. Dakle, on je išao po svijetu i govorio vlastite stavove. Ja sam bio na jednom takvom mjestu gdje je ono što je izgovarao predsjednik Mesić bilo izravno u suprotnosti sa državnom politikom RH. To je bilo kad sam bio oporbeni zastupnik. Dakle, ne sada da je on kritizirao HDZ i vlast nego govorio je stvari koje su bile suprotne proklamiranoj državnoj politici RH na račun hrvatskih poreznih obveznika. Dakle, govorimo iz političkih rovova, vi za njega, mi protiv njega. U redu je. Ali držimo se činjenica. Navedite, znači koji su to gospodarski uspjesi i što je on to konkretno napravio i koje su to politike koje je on zagovarao a koje su koristile RH. I još jedna stvar, često je danas u raspravi bilo spomenuto da trebamo čuvati svoje institucije. Slažem se s time. Ali upravo gospodin Mesić preuzevši poziciju predsjednika RH pljunuo je na instituciju, sjetite se što je govorio o pokojnom predsjedniku Tuđmanu. Dakle, ako je netko razarao institucije RH to je bila baš osoba o kojoj danas razgovaramo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Saucha.
Kolega Jandroković složit ćete se da gospodarska diplomacija ili ono što mi nazivamo gospodarskom diplomacijom da često tek puno kasnije donese neke konkretne uspjehe. Pa i ovaj jučerašnji posjet predsjednika Erdogana sigurno neće rezultirati konkretnim mjerama unutar nekakvih pola godine. To je tako, tako se naprosto u tome svijetu stvari odvijaju. Vi to znate bolje od mene, bili ste ministar vanjskih poslova. To je priča koja se gradi polako. Ja vam iskreno u ovom trenutku bit ću pošten pa ću reći ne znam nabrojiti konkretno. Ja sam siguran da ih je bilo, možda o nekima mi nismo ni znali tj. ja nisam znao jer se tada nisam bavio politikom. Možda vi niste znali jer ste bili u opoziciji. Mislim da je, opet kažem, da je dobro imati osobu koja ima takvu vrstu pristupa da nazovem režimima u srednjoj Aziji pa i na dalekom Istoku i da se takvih usluga takvih osoba ne bi trebali tako lako rješavati. Hvala.
Hvala lijepa. Budući da nema nikog više prijavljenog onda bih ja zaključio raspravu o ovom prijedlogu zakona. Mi ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, a sad ćemo otići na stanku. S obzirom da smo malo produljili onda ćemo početi ne u 15,00 nego u 15,30 sati. Evo ga, hvala vam lijepo. STANKA U 13,50 SATI. Sljedeći nam je Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 29. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika samostalne demokratske srpske stranke i Narodne stranke Reformisti te Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Molim predstavnika predlagateljice da se očituje o podnesenim amandmanima. Uvažena ministrica uprave Dubravka Jurlina Alibegović. Najprije amandman Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista, molim.
Vlada prihvaća amandman.
Hvala postaje sastavni dio zakona. Zatim amandman 1 Kluba zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke i Narodne stranke Reformisti.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga jer smatra da je izjednačavanje prava svih bivših predsjednika u odnosu na nastavak njihovog javnog djelovanja na teret državnoga proračuna legitimni cilj u javnom interesu a bivši predsjednik je to pravo do sada već koristio u razdoblju duljem od vremena na koje je isto pravo ograničeno ostalim bivšim predsjednicima.
Dakle tko je, a u ime predlagatelja izvolite. Neće nitko. Dakle molim vas tko je za amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Procjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Sada je amandman 2 istog Kluba zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke i Narodne stranke Reformisti. Izvolite.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga jer ne postoje opravdani razlozi da se bivšem predsjedniku koji je sukladno zakonu nastavio korištenje prava na fizičku zaštitu uz mogućnost trajnog korištenja isto pravo vremenski ograničava.
Hvala. Molim vas ima li i u ime kluba tko, predlagatelja? Nema. Da, uvaženi zastupnik Čačić, izvolite.
Još jednom ponoviti ću ono što sam rekao u raspravi. Cijela ta priča je jedna velika šarena licemjerna laža u kojoj je gotovo sramotno za svakog koji u njoj sudjeluje sudjelovati. Ali ako ti koji u tome sudjeluju to tako ne vide onda im ja ne mogu pomoći. Država koja ne poštuje svoje institucije, narod koji ne cijeni ljude koji su 10 godina bili predsjednici tih istih građana sa najvećom popularnošću u tom periodu, neusporedivo sa bilo čime danas, takvim ljudima nema pomoći i niti ja niti klub koji predstavljam, niti svi koji će glasati protiv vaše odluke vam u tom smislu ne mogu pomoći. Hvala vam.
Hvala. Dakle molim vas tko je za amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. I sada amandman 3. istih predlagača molim. Izvolite.
Navedeni amandman nomotehnički je vezan uz prethodne amandmane koje Vlada nije prihvatila te stoga ne prihvaća niti ovaj amandman.
Ima li predlagatelj što za reći? Ne. Molim vas glasujte tko je za amandman kojeg Vlada ne prihvaća?. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prema tome, sada bih dao na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti. Molim vas glasujte tko je za Prijedlog Zakona? Molim rezultat. 81 za, 4 suzdržana, 44 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o posebnim pravima predsjednika RH po prestanku obnašanja dužnosti zajedno sa amandmanima. Dobro jutro želim svima, iako nas malo ima. Vidim da tražimo jednu očito stanku a to je uvaženi zastupnik Prgomet, izvolite.