Molim narodne poslanike da zauzmu mjesta, vrijeme je da počnemo sa radom. Dame i gospodo otvaram 10. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, himna. [[INTONIRANJE HIMNE]] Dame i gospodo današnju sjednicu održavamo ponovo pod pojačanim mjerama zaštite, pridržavamo se i mjera Kantona Sarajevo, što je moguće manji broj ljudi je ovdje, rekli smo ne više od 50, zbog toga ima manje gostiju i svih drugih. Danas su odsustvo tražili sa sjednice gospođa Ljubica Miljanović, gospodin Mirsad Kukić i Jakov Galić. Čini mi se da nedostaje još jedan broj poslanika, ali nisu se prijavili, no prisutnih ima 36 što znači da možemo da radimo i odlučujemo. Iz Kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara, gospodina Tegeltije, ranije su javili da on neće moći prisustvovati sjednici. Kao što vam je, kao što ste vidjeli u pozivu za sjednicu u skladu sa članom 167. Poslovnika na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi. U skladu sa članom 168. Poslovnika najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sljedeći poslanici: Zukan Helez predsjedavajućem Savjeta ministara, Nenad Nešić predsjedavajućem Savjeta ministara, Saša Magazinović ministarki inostranih poslova, Mirjana Marinković-Lepić predsjedavajućem Savjeta ministara, Aida Baručija ministru za ljudska prav i izbjeglice, Jasmin Ermić predsjedavajućem Savjeta ministara, Šemsudin Mehmedović zamjeniku ministra bezbjednosti Bosne i Hercegovine. Ove najave su u skladu sa članom 168. Poslovnika dostavljene predsjedavajućem Savjeta ministara i onom članu Savjeta ministara na koga se pitanje odnosi. Želim da podsjetim da je obezbjeđen direktan TV prenos onog dijela sjednice u skladu sa članom 167. Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih poslaničkih pitanja. Riječ ima, narodni poslanik Zukan Helez. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dopredsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, predstavnici medija. Predsjedavajući ja ne znam, pošto nema predsjedavajućeg Vijeća ministara i neću vjerovatno moći dobiti odgovor, kako da ovo sad uradimo? Najavili ste da neće gospodin Tegeltija danas biti prisutan. 2
Nema gospodina Tegeltije, a ovdje Vi odlučujete. Dakle, možete da kažete šta je pitanje i da čekate odgovor drugi put ili da odustanete pa da kažete da ćete idući put kad on bude postaviti to pitanje.
Pa evo nema veze, već kad sam se javio mogu, ovaj, postavit pitanje. Moje pitanje se odnosi na stvaranje ukupnog bruto društvenog proizvoda u BiH – Koliko po statistici procentualno učestvuju entiteti, Republika Srpska, Federacija, zatim Distrikt Brčko i svaki od kantona, od deset kantona u Federaciji? Ovo pitanje je na prvi pogled, ono nema, je li, neki značaj, međutim u svakoj državi postoji statistika koliko učestvuju pojedine regije, administrativno-teritorijalne jedinice u stvaranju ili formiranju GDP-a, to je jako bitno pogotovo u ustavnopravnoj strukturi BiH, jer po mojim saznanjima postoje kantoni koji su balast, pa čak i entiteti, obzirom na administraciju, koji ustvari više troše nego što stvaraju višak ukupne vrijednosti u BiH, učestvuju u stvaranju ukupne vrijednosti u BiH. Ovo je početak i nakon odgovora siguran sam da će mnogi u BiH uvidjeti da nekoliko kantona u našoj državi, pa i entiteti nemaju smisla postojanja, jer puno više troše nego što stvaraju vrijednosti. Ovom računicom smanjilo bi se sa deset na pet kantona i to kad pogledate to su kantoni iz kojih najviše odseljava ili trajno odlazi mladi svijet. Od deset kantona ukoliko bi napravili pet kantona, a oni koji posluju sa debelim minusom da se pripoje kantonima koji stvaraju veći dio GDP-a. Ukoliko bi se to desilo uštedjeli bi nekoliko stotina miliona maraka i ako bismo taj novac u narednih deset godina davali opštinama ili oćinama, koje su bile u sastavu tog kantona, mislim da bi ojačali privredu tih opština i mislim da bi jedan od načina bio da zaustavimo mlade ljude koji odlaze iz ove države. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Helezu. Podsjećam, narodni poslanici imaju za pitanje 2 minuta, nakon odgovora onome koje se postavlja imaju komentar od minut. Pošto je gospodin Helez prvi pustili smo da on potroši više od ova 3 minuta, ali dalje ćemo se morati pridržavati ovoga. Riječ ima, narodni poslanik Nenad Nešić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici, poštovane kolege, predstavnici medija. Ja ću se truditi predsjedavajući da ispoštujem te dvije minute i moje pitanje se odnosi na migrante. Koliko je u BiH od početka godine ušlo migranata, koje su njihove matične države, koliko ih ima sada u BiH i koliko je njih zatražilo i eventualno dobilo azil? Takođe, zamolio bi da mi u vezi istog problema odgovorite – Za koliko lica nije poznat njihov identitet, iz kojih država oni dolaze, te s kojim ste problemima suočeni u vezi sa utvrđivanjem identiteta i kako vidite rješenje migrantske krize? Je li u dva minuta predsjedavajući? 3
Jeste i u minut, nema predsjedavajućeg da Vam odgovori, tražite možda pismeni odgovor, gospodine Nešiću.
.... [[nije uključen mikrofon]] odgovor.
Hvala. Riječ ima narodni poslanik Saša Magazinović, pitanje je ministarki inostranih poslova. Izvolite, nema ni nje.
Meni je žao što su ove epidemiološke mjere se prelomile preko Vijeća ministara, pa su oni ti koji su prekobrojni u ovoj sali, ali ja ću u svakom slučaju reći ono što sam imao namjeru. Prije nekoliko dana održana je sjednica Vijeća ministara gdje je trebalo biti imenovan ekspertni tim za rješavanje problema Trgovske gore, na šta je veto stavila, dakle, zaustavila to imenovanje i važan korak u borbi Bosne i Hercegovine ministrica Turković. Ona je tada navela nekoliko razloga, jedan je gomilanje radnih grupa, drugo plaćanje ljudi iz institucija i treći da Hrvatska ništa ne radi i da je prerano. Ja sam zapravo danas htio nju pitati – Kako je moguće da spominje gomilanje radnih grupa kada je ona učestvovala u stavljanju van snage odluka o formiranju ranijih grupa? Kako može reći da Hrvatska strana ništa ne radi kad je u odgovoru na moje poslaničko pitanje jasno navela da je to drugačije? Ja se iskreno nadam da je ona svjesna da je Hrvatska nedavno raspisala tender za izradu studije uticaja na okoliš, gdje bez ove ekspertne grupe BiH se nalazi u podređenom položaju, jer ne može pratiti taj proces. Ja se iskreno nadam da ona takođe zna da su, da je odvojeno milion maraka za hrvatske medije koji bi bili podrška u namjeri onoga što Republika Hrvatska planira i iskreno se nadam da prati međunarodnu politiku, pa da zna da je sastanak međudržavnih povjerenstava Slovenije i Hrvatske rezultirao zaključkom da svako za sebe radi na odlaganju otpada. Ono što sam je još htio pitati je, predsjedavajući ja ne vidim vrijeme, pa ćete me Vi upozoriti kad bude na dva minuta, ovaj, htio sam je pitati – Ako nije ovaj red koraka da se napravi ekspertna grupa koja će napraviti ekspertizu i podlugu za pravni tim koji će reći gdje, na kojem mjestu i na koji način će BiH na međunarodnoj sceni tražiti svoja prava i ostvariti svoj interes, da nam ona saopšti, možda ima žena neki genijalan plan za koji mi ne znamo i možda je sasvim neosnovano optužujemo i pravimo pritisak na nju? Takođe sam je htio pitati – Da li sa njenim stavovima, u šta ja čisto sumnjam, ali eto ženu da pitamo, ima veze njeno mjesto rođenja, da li ona ima i državljanstvo Hrvatske po tom mjestu rođenja, da li ima veze s njenim stavovima i njena imovina u Hrvatskoj ili bilo šta drugo, jer je ovo jedan potpuno neracionalan i nerazumljiv i ničim se ne može opravdati potez? Dakle, to su bila moja pitanja, ja ću naći načina da je ponovo pitam, da je javno pitam, da napravimo opet press konferenciju dok nam neko ne objasni zbog čega neko iz Vijeća 4 ministara želi zaustaviti jedan logičan red koraka, a pri tome nema nijedan argument zašto to čini, odnosno očigledno se radi o dezinformisanoj osobi.
Hvala. Nema odgovora, nema ministarke. Riječ ima, narodna poslanica, gospođa Mirjana Marinković-Lepić. Izvolite.
Ja ću bez obzira na činjenicu što nema predsjedavajućeg ipak postaviti poslaničko pitanje i molim da mi se dostavi pismeni odgovor, a odnosi se na inicijativu, poslaničku inicijativu koja je upućena Predstavničkom domu i koja je usvojena na Predstavničkom domu, na sjednici u mjesecu februaru, a tiče se provjere diploma, odnosno kontrole validnosti diploma zaposlenih u institucijama BiH u skladu sa zakonskim propisima iz oblasti obrazovanja. Dakle, ovom inicijativom koja je, opet naglašavam, usvojena na sjednici u mjesecu februaru zadužuje se Vijeće ministara da najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative, dakle, donese odluku o provjeri diploma svih zaposlenih u državnim institucijama u smislu kontrole validnosti diploma u skladu sa zakonskim propisima iz oblasti obrazovanja. Na našu urgenciju koju smo uputili 16.06.2020. godine nismo dobili odgovor, dakle, pitali smo – Šta je sa inicijativom? Dakle, usvojena je na 5. sjednici Predstavničkog doma 26.02. i dakle vidimo da su već odavno istekli rokovi koji su ovom inicijativom utvrđeni i molim, dakle, da nam se dostavi pisani odgovor, da vidimo da li je bilo šta preduzeto po tom pitanju. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima, narodna poslanica, gospođa Aida Baručija. Pitanje je za ministra za ljudska prava i izbjeglice. Izvolite.
Hvala predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Zajednička komisija za ljudska prava ja na 2. sjednici, održanoj 18.02., predložila mene kao članicu Upravnog odbora Memorijalnog centra Potočari. Zajednička komisija je uz odluku dostavila ministarstvu i svu potrebnu dokumentaciju za imenovanje, moje pitanje glasi – Koji je konkretan razlog zašto Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice nije dostavilo Vijeću ministara ovu odluku, na dnevni red na jednoj od sjednica, a prošlo je skoro pet mjeseci? Uz napomenu da ja prisustvujem svim sjednicama Upravnog odbora Memorijalnog centra Potočari, ali bez prava glasa. Hvala.
Hvala. Ima li odgovor, zamjenik ministra gospodin Mahmutović. Izvolite. 5
Poštovani predsjedavajući, poslanici, članovi Vijeća ministara i ostali gosti pozdravljam vas sve u ime ministra za ljudska prava i izbjeglice, gospodina Lučića, evo zadužen sam s njegove strane da dam odgovor gospođi Baručiji. Na ovom, odgovor je, na ovom problemu sam vodeći Ministarstvo, dok ministar nije imenovan, ponajviše i radio. Mogu da Vam kažem da je 10.02.2020. godine Upravni odbor Memorijalnog centra u kojem i ja takođe sjedim, je li, zatražio od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice da se pokrene procedura da se imenuje član umjesto Nermine Kapetanović, koja je ranije bila, je li, članica Komisije za ljudska prava i po tom osnovu bila član Upravnog odbora Memorijalnog centra. Cijela procedura je provedena, je li, zatražili smo od Komisije, 14. februara, je li, smo zatražili prijedlog kandidata, Komisija nam je to dostavila 27.02. mi smo obavili ... konsultacije, jel' koja nam je obaveza, ovaj, po procedurama, je li, i početkom četvrtog mjeseca, tačnije 06.04. smo, je li, uputili zahtjev nadležnim organima, odnosno ministarstvima i u Vijeću ministara da nam dostave svoje mišljenje kako bismo mogli uputiti taj materijal na Vijeće ministara. Dobili smo prijedlog, kako je rekla gospođa Baručija, za njeno imenovanje. Od Ureda za zakonodavstvo smo dobili, vrlo brzo, 21. aprila odgovor da nema nikakvih problema u vezi sa tim imenovanjem naknadno, od Ministarstva finansija nismo dobili odgovor još uvijek, 12.05. smo od njih obaviješteni da je potrebno da se dopuni naš zahtjev sa nekim obrascima, mi smo dopunili i još uvijek nismo dobili, čim dobijemo mi ćemo materijal, znači, treba nam mišljenje od Ministarstva finansija da bismo materijal mogli uputiti na Vijeća ministara kako bi bilo kompletno na Vijeću ministara. Mislim da nema nikakvih problema, vjerovatno nešto malo da je neka tehnička stvar vezana je možda čak i za ovu koronu i ... budžet itd. i sve one probleme koje je Ministarstvo finansija imalo u proteklom periodu. Ja očekujem vrlo brzo da ćemo dobiti to mišljenje i da ćemo uputiti na Vijeće ministara i riješiti ovaj problem. Hvala.
Hvala Vama. Gospođa Baručija, izvolite.
Ja bi se samo zahvalila zamjeniku ministra, dobila sam potrebne informacije. Hvala.
Dobro, riječ ima narodni poslanik Jasmin Ermić. Pitanje je predsjedavajućem Savjeta ministara. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. S obzirom da nije prisutan predsjedavajući Vijeća ministara, ali kako sam ja najavio uvaženom predsjedavajućem pitanje koje je više vezano za rad Generalnog tajništva Vijeća ministara, mislim da na ovo moje pitanje može odgovoriti bilo koji član Vijeća ministara ili 6 predstavnik Generalnog tajništva, ukoliko je prisutan. Stoga ja želim postaviti ovo pitanje, a koje glasi – Zašto Generalno tajništvo Vijeća ministara BiH na zvaničnoj web stranici Vijeća ministara BiH prilikom najave održavanje sjednica i predloženog dnevnog reda ne objavljuje i sadržaj materijala dostavljenih za razmatranje uz tačke dnevnog reda, već samo objavljuju naziv tačke dnevnog reda i predlagača? Ovo pitanje postavljam iz praktičnih razloga, ako pratimo rad Vijeća ministara onda je vrlo teško doći do svih informacija koje su u vezi s održavanjem sjednica Vijeća ministara i tačkama dnevnog reda koje se raspravljaju na sjednicama Vijeća ministara, a kako smo mi zastupnici često u situaciji da trebamo komentirati ili dati svoj osvrt na neke odluke Vijeća ministara onda je vrlo važno da imamo kompletne informacije o tome šta se raspravljalo na sjednici Vijeća ministara, kakve su odluke i koji je sadržaj materijala kojeg je raspravljalo Vijeće ministara. Evo, ja prateći rad Vijeća ministara imam print najave sjednice, gdje je najavljen predloženi dnevni red, navedene su tačke dnevnog reda i predlagač, ali sadržaja materijala nema. Stoga je vrlo teško pratiti rad Vijeća ministara i mislim da je vrlo važno da poboljšamo transparentnost rada izvršnog organa, tj. Vijeća ministara BiH kako bi svima onima koji imaju potrebu bile dostupne sve informacije i svi akti koji su u vezi s radom i održavanjem sjednica Vijeća ministara. Također želim reći da Predstavnički dom radi vrlo transparento, kod najave sjednica Predstavničkog doma je objavljen uvijek dnevni red i svi materijali. Mislim da u tehničkom smislu ne bi trebalo biti poteškoća da isto radi i Vijeće ministara, ali me zanima, evo, zašto to nije praksa ili na koji drugi način, neki drugi model bi se mogla uspostaviti ta transparentnost rada Vijeća ministara. Hvala.
Hvala Vama. Nema odgovora, insistiraćemo na pismenom odgovoru ili će gospodin Emrić drugi put takođe postavljati pitanje. Riječ ima narodni poslanik, gospodin Šemsudin Mehmedović. Izvolite, pitanje je zamjeniku ministra bezbjednosti.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pitanje se odnosi ministru sigurnosti ili možda ministru pravde. Dana 19. septembra 2019. godine u Policijskoj stanici Milići zbog navodne krađe automobila uhapšen je Darko Jovanović, rođen 12.05.1983. godine od oca Vukašina. Prema izjavi porodice od tada mu se gubi svaki trag. Obzirom da je očigledno osoba sklona vršenju krivičnih djela pretpostaviti je da je osoba moguće nalazi na, u nekom od kazneno-popravnih domova, ali porodica o tome nije obaviještena, potrebno je izvršiti provjere gdje i od kada i do kada se nalazi osoba, da bi se mogla obavijestiti porodica. Ovo je zapravo jedan pravni nonsens, bez obzira o kakvim se osobama radi, smatram da ne bi se smjelo desiti da porodica ne zna gdje se lice nalazi.
Hvala gospodinu Mehmedović. Ima li odgovora? Nema. 7 Moraćemo upozoriti ministre i zamjenike da moraju biti prisutni ovdje, a samo je predsjedavajući opravdao za danas. Iscrpili smo poslanička pitanja. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Kada je u pitanju dnevni red, evo napomena, na jučerašnjoj sjednici Proširenog kolegija u odnosu na prethodno upućeni dnevni red dodali smo četiri tačke i to: Tačku 3. Zahtjev Predsjedništva Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2020. godinu po hitnom postupku. Tačku 45. Razmatranje poslaničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu – zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative usvoji izmjene i dopune Pravilnika o platama, dodacima i naknadama osoblja DKP-a BiH na način da u njemu precizira da u zemlji prijema u kojoj Bosna i Hercegovina posjeduje zgradu rezidencije, bilo u svom vlasništvu ili na drugi način (vremenski ograničeno ili trajno korišćenje i slično), šef datog DKP-a BiH nema pravo na najam stambenog i garažnog prostora“. Tačka 48. Prijedlog odluke o razrješenju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma. Tačka 49. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma. Tačka 58. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju državnog programa aktivnosti za Bosnu i Hercegovinu za 2018. godinu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Direkcija za evropske integracije i Evropske unije, koju zastupa Evrospka komisija. Dopunjene su: Tačka 5. sa Izvještajem Ustavnoprane komisije koji je negativan, te tačke 8, 9, 10. i 11. sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije, koji su takođe negativni. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Nema prijavljenih. Glasamo o predlozima za izmjene i dopune, a nema ih, da, da, nema prijedloga, ove smo već usvojili. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema prijavljen niko, o čemu govorite gospodine? Gospodin Nermin Nikšić, niste se bili prijavili. Dobro, izvolite. 8
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam juče u poslovničkom roku predao Prijedlog zakona, da se razmatra po hitnom postupku, Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, pa predlažem da se i on uvrsti u dnevni red.
Gospođa Aida Baručija, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam juče bila na Komisiji za ravnopravnost spolova, tako da nisam bila prisutna Ustavnopravnoj komisiji, jedna komisija je bila u deset, druga je bila u pola jedanaest, tako da je, da nisma bila kao predlagač zakona na ovoj Ustavnopravnoj komisiji, te molim da se ona skine i ostavi na sljedeću sjednicu, tako da ja mogu biti prisutna na Ustavnopravnoj komisiji, braniti ovaj svoj zakon. I zamolila bih predsjedavajuće komisija kada zakazuju komisije da naprave razmak od sat vremena, tako da mi možemo stići na sve ove komisije. Zaista sam ja gore došla već su vrata bila zaključana, negdje deset do jedanaest.
Dobro, ali niste, nema prijedloga tačke dnevnog reda, to nije.
Ja samo molim da se ova skine, da ja mogu biti prisutna na toj Ustavnopravnoj komisiji narednoj prije, ovaj, odluke konačne.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, hvala. Gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Ma, evo ja mogu potvrditi ovo što je gospođa Baručija rekla, jer mi smo bili skupa na sjednici Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova i ista situacija je sa tačkom 10. Dakle, komisija je, ja sam preslušao tonski zapis sjednice komisije, komisija je obavila raspravu o ovim tačkama dnevnog reda, iako predlagači, odnosno gospođa Baručija za ovu svoju i ja nismo bili prisutni, a nije, nije, komisija se uopšte nije izjašnjavala o tome da li da obavi raspravu u odsustvu predlagača. Dakle, Poslovnik je prekršen, nije prvi put da se dešava u Ustavnopravnoj komisiji, ali to je jedna komisija gdje bi se zaista trebalo voditi računa o tim stvarima i nije u redu, znači, ovaj bar ako komisija se izjasni, a ne bi rekao po glasanju juče, ne bi rekao da je bilo većine da se, da bi se komisija izjasnila, dakle, da se to odgodi u odsustvu predlagača. Prema tome, mislim da bi najkorektinije bilo da se postupi u skladu s Poslovnikom da se ove 9 dvije tačke skinu danas s dnevnog reda, da se vrate komisiji i onda da komisija ili obavi raspravu u prisustvu predlagača ili odluči da prisustvo predlagača nije potrebno. Hvala.
Hvala. Evo javila se gospođa Alma Čolo, ali da kažem da se dobili Izvještaj Komisije, stvarno je neobično, imate Izvještaj Komisije bez obzira na ove vaše primjedbe. Gospođo Čolo izvolite.
Hvala predsjedavajući. Skidanje ovih tačaka sa dnevnog reda današnje sjednice Doma ne znači a priori da Ustavnopravna komisija te zakone mora razmatrati ponovo. Ja se pozivam na član 117. Poslovnika, Kolegij je ovlašten da tumači Poslovnik, gospodin Damir Arnaut nije vrhovni tumač Poslovnika. U članu 117. stoji da je prisustvo predlagača obavezno, ali da komisija ukoliko predlagač nije prisutan, a komisija odluči da je njegovo prisustvo neophodno, odnosno potrebno ili da je potrebno da razjasni neke stvari koje je potrebno razjasniti na komisiji, tada komisija odlučuje hoće li odgoditi raspravu. Znači, Ustavnopravna komisija treba da se izjasni hoće li odgoditi raspravu, a ne da se izjasni o tome hoće li razmatrati određeni akt koji se nalazi na dnevnom redu. Tu je razlika između člana 74. Poslovnika Doma, koji govori da ukoliko predlagač nije prisutan na sjednici Doma, Dom obligatorno ne raspravlja o toj tački dnevnog reda, ali može odlučiti tako što će Dom donijeti odluku da odluči o tome. Međutim, kod komisije postoji poseban član 117. pa se ovdje ne koristi princip analogije, da se primjenjuje odredba člana 74. nego član 117. Posvlonika gdje komisija, znači, može odlučiti da odgodi tu tačku dnevnog reda. Mi nismo odlučili da odgodimo tu tačku dnevnog reda i ukoliko ih skinete danas sa sjednice Doma to ne znači da postoji obaveza Ustavnopravne komisije da to po tumačenju gospodina Arnauta ponovo stavi na sjednicu Ustavnopravne komisije. Izvještaj ste dobili i ja mislim da je posao završen.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dakle, gospođo Čolo poslušajte tonski zapis, niste uopšte ni raspravljali o tome je li predlagač prisutna, a kamo li da ste tome posvetili dužnu pažnju. Međutim, samo da podsjetim, dakle, tiče se, ovo se tiče amandmana na Ustav kojim se omogućava smanjenje plata izabranih i imenovanih zvaničnika za vrijeme trajanja mandata, ukoliko je za Vas tu posao završen, gospođo Čolo, ja ne znam više šta da kažem na to.
Hvala. Gospođa Čolo, diskusija. Izvolite. 10
Ma gospodin Damir Arnaut koristi ovdje populističke izjave, mi smo kao protiv smanjenja plata, mi smo protiv smanjenja otpremnina, a po jednom poslaničkom pitanju sam vidjela da su svi članovi njegove porodice dobili otpremnine za odlazak u penziju po postojećim zakonima i njegova majka i njegov otac i njegov stric, a onda predlaže smanjenje otpremnina svim poslanicima koji idu u penziju. Ustavnopravna komisija postupa po članu 117. stav (2) u konkretnom slučaju, ukoliko Kolegij smatra da smo se morali izjašnjavati o tome da li ćemo voditi raspravu bez prisustva predlagača, ja molim neka Kolegij protumači ovaj član Poslovnika, a ne da ga tumači jedan poslanik, koji je sebi priskrbio pravo vrhovnog tumača Poslovnika ovog Doma.
Hvala. Nema više prijavljenih. Izvjašnjavamo se, imamo dva prijedloga, ukoliko od drugog prijedloga nije, nisu odustali predlagači. Prvi je prijedlog gospodina Nikšića. Odmah da kažem, mi smo dobili taj prijedlog juče kada je bio Prošireni kolegij, al' pošto je već bio uvršten Zakon o izmjeni Izbornog zakona po hitnom postupku, nismo htjeli po istom pitanju dva da stavimo. Ostajete li kod toga, gospodine Nikšiću, da danas se izjašnjavamo?
Ostajem zato što su dva različita, a nije bilo moguće amandmanski djelovati na ovaj zakon.
Dobro. Izjašnjavamo se o prijedlogu gospodina Nikšića da se uvrsti u dnevni red Prijedlog zakona o izmjeni Izbornog zakona. Ukupno prisutnih 38 – za 16, protiv 13, uzdržanih 9. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Drugi put, naknadno se izjašnjavamo, nije
/nije uključen mikrofon/
Bio je prijedlog da se skinu tačke 8. i 9. to nije jednostavno moguće provesti u ovom momentu, jer smo, jer je sve prošlo sve procedure i ostaje ovako kao što jeste, a razumjeli smo prijedloge narodne poslanice. 11 Dakle, budući da nije prihvaćen prijedlog gospodina Nikšića, konstatujem da će Dom na današnjoj sjednici radi po sljedećem Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 9. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev Predsjedništva Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2020. godinu po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02- 1-1266/20 od 26.06.2020. godine; 4. Zahtjev poslanika: Nikole Lovrinovića, Predraga Kožula, Borjane Krišto, Darijane Filipović, Mije Matanovića, Adila Osmanovića, Safeta Softića, Alme Čolo, Šemsudina Dedića, Halida Genjca, Nermina Mandre, Šemsudina Mehmedovića, Edina Mušića i Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1- 1263/20 od 26.06.2020. godine; 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Krivičnog zakona Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Saša Magazinović, Jasmin Emrić i Šemsudin Mehmedović, broj: 01-02-1-1955/18 od 29.03.2019. godine, skraćeni postupak, sa Izvještajem Ustavnopravne komisije; 6. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Mirjana Marinković-Lepić i Predrag Kojović, broj: 01-02-1-840/19 od 18.04.2019. godine, skraćeni postupak (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Dženan Đonlagić, Zlatan Begić, Vlatko Glavaš i Enver Bijedić, broj: 01-02-1-316/20 od 05.02.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 8. Prijedlog zakona o izboru sudija Ustavnog suda Bоsne i Hercegovine koje je prethodno birao predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, predlagači: poslanici Nebojša Radmanović, Snježana Novaković-Bursać, Nenad Stevandić, Nenad Nešić, Jakov Galić, Obren Petrović, Dragan Bogdanić, Sanja Vulić, Ljubica Miljanović, Borjana Krišto, Nikola Lovrinović, Mijo Matanović, Predrag Kožul i Darijana Filipović, broj: 01-02-1-550/20 od 25.02.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 9. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanica Aida Baručija, broj: 01-02-1-222/19 od 26.02.2019. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 10. Prijedlog amandmana II na Ustav Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Predrag Kojović, Mirjana Marinković-Lepić, Aida Baručija i Damir Arnaut, broj: 01-01-1- 762/20 od 06.04.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 11. Prijedlog zakona o metrologiji Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Denis Zvizdić, Adil Osmanović, Šemsudin Mehmedović, Safet Softić, Halid Genjac, Alma Čolo, Edin Mušić, Nermin Mandra i Šemsudin Dedić, broj: 01-02-1-589-1/20 od 28.05.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 12. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bоsne i Hercegovine (predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2015/17 od 09.08.2017. i 27.09.2017), broj: 01,02-02-1-2015,2/17 od 26.06.2020. godine; 13. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu poslanika Damira Arnauta za uvrštavanje nove točke u dnevni red 9. sjednice Predstavničkog doma koja glasi: Prijedlog zakona o sprečavanju sukoba interesa u 12 institucijama Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Saša Magazinović, Damir Arnaut i Jasmin Emrić, 01-02-1-1142/20, veza broj: 01-02-1-2573/18 od 11.06.2020. godine; 14. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika: Mirka Šarovića, Dragana Mektića, Mire Pekić, Branislava Borenovića, Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić, Damira Arnauta, Nermina Nikšića, Saše Magazinovića, Nade Mladine i Zukana Heleza za iniciranje glasanja o rekonstrukciji Savjeta ministara BiH (smjena zamjenika ministra civilnih poslova BiH), broj: 01-50-1-924/20 od 11.06.2020. godine; 15. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o privremenim mjerama u radu pravosudnih i drugih organa Bosne i Hercegovine za vrijeme stanja prirodne ili druge nesreće na teritoriju Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01,02-02-1-865/20 od 11.06.2020. godine; 16. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama Bоsne i Hercegovine, predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-596/20 od 11.06.2020. godine (zakon u prvom čitanju); 17. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o vanrednim mjerama štednje u institucijama Bosne i Hercegovine usljed pandemije COVID-19, predlagač: poslanik Damir Arnaut (zakon po hitnom postupku), broj: 01-02-1-734-1/20 od 11.06.2020. godine; 18. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje troškovima prevoza u institucijama BiH”, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-1963/19 od 11.06.2020. godine; 19. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje troškovima prevoza u institucijama BiH”, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da, u roku od tri mjeseca, izvijesti Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH o planiranim i preduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja o izvršenoj reviziji učinka o temi: ‘Upravljanje troškovima prevoza u institucijama BiH’, te da o preduzetim aktivnostima upozna Kancelariju za reviziju institucija BiH“, broj: 01-50-1-15-9/20, veza broj: 01/4- 16-1-1963/19 od 11.06.2020. godine; 20. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2019. godinu, broj: 01,01/4-16- 10-763/20 od 11.06.2020. godine; 21. Izvještaj komisije Kolegijum o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2019. godinu, broj: 05/3-37-4-291/20 od 03.02.2020. godine; 22. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Planu rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2020. godinu, broj: 01,02,05/1-50-15-408/20 od 11.06.2020. godine; 23. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2019. godinu, broj: 05/2-50- 18-450/20 od 11.06.2020. godine; 13 24. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu i Finansijskom izvještaju Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2019. godinu, broj: 01,02-50-18-594/20 od 11.06.2020. godine; 25. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjim izvještajim Centralne banke BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-740/20 od 11.06.2020. godine; 26. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2019. godini, broj: 01,02-50-18- 773/20 od 11.06.2020. godine; 27. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Specijalnom izvještaju o pravu na slobodu mirnog okupljanja, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-50-18-641/20 od 11.06.2020. godine; 28. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Specijalnom izvještaju o iskustvima u primjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-50-18-678/20 od 11.06.2020. godine; 29. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanice Mirjane Marinković-Lepić povodom rasprave o Specijalnom izvještaju o iskustvima u primjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, koji glasi: „Da Ministarstvo pravde BiH nastavi proceduru donošenja Zakona o slobodi pristupa informacijama, koji će biti usklađen u cijelosti sa međunarodnim standardima, a uzimajući u obzir nalaze Specijalnog izvještaja o primjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama, urađenog od ombudsmeni BiH, stručnog izvještaja „Unapređenje prava pristupa informacijama u BiH“ od 19.02.2018. godine i TAEKS-IPA. Rok za dostavu Zakona u parlamentarnu proceduru je 01.12.2020. godine“, broj: 01-50-1-15-9/20, veza broj: 01,02-50-18- 678/20 od 11.06.2020. godine; 30. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Univerzalnom periodičnom pregledu (UPR) – III ciklus, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-1156/19 od 11.06.2020. godine; 31. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića povodom rasprave o obezbjeđivanju sredstava za sprovođenje Lokalnih izbora 2020. godine, predlagač: poslanik Predrag Kojović, koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da hitno dostavi Predstavničkom domu na razmatranje i usvajanje Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2020. godinu“, broj: 01-50-1-15-9/20 od 11.06.2020. godine; 32. Godišnji revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2017. godinu, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-16-1-1856/18 od 06.08.2018. godine; 33. Izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2017. godinu: 1) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za antidopinšku kontrolu BiH, broj: 01- 16-1-1748/18 od 30.07.2018. godine, 2) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za državnu službu BiH, broj: 01-16-1- 1749/18 od 30.07.2018. godine, 3) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH, broj: 01-16-1-1750/18 od 30.07.2018. godine, 4) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za identifikacina dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH, broj: 01-16-1-1751/18 od 30.07.2018. godine, 14 5) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za javne nabavke BiH, broj: 01-16-1- 1752/18 od 30.07.2018. godine, 6) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH, broj: 01-16-1-1753/18 od 30.07.2018. godine, 7) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem BiH, broj: 01-16- 1-1754/18 od 30.07.2018. godine, 8) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za osiguranje u BiH, broj: 01-16-1- 1755/18 od 30.07.2018. godine, 9) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za policijsku podršku BiH, broj: 01-16- 1-1756/18 od 30.07.2018. godine, 10) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za poštanski saobraćaj BiH, broj: 01-16- 1-1757/18 od 30.07.2018. godine, 11) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje u BiH, broj: 01-16-1-1760/18 od 30.07.2018. godine, 12) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH, broj: 01-16-1-1761/18 od 30.07.2018. godine, 13) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje BiH, broj: 01-16- 1-1762/18 od 30.07.2018. godine, 14) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH, broj: 01-16-1-1763/18 od 30.07.2018. godine, 15) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za bezbjednost hrane BiH, broj: 01-16-1- 1764/18 od 30.07.2018. godine, 16) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za statistiku BiH, broj: 01-16-1-1766/18 od 30.07.2018. godine, 17) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH, broj: 01-16-1-1765/18 od 30.07.2018. godine, 18) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za promociju stranih investicija u BiH, broj: 01-16-1-1767/18 od 30.07.2018. godine, 19) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01-16-1-1768/18 od 30.07.2018. godine, 20) Izvještaj o finansijskoj reviziji Arhiva BiH, broj: 01-16-1-1769/18 od 30.07.2018. godine, 21) Izvještaj o finansijskoj reviziji Centra za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja BiH, broj: 01-16-1-1770/18 od 30.07.2018. godine, 22) Izvještaj o finansijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina u BiH – BHMAC, broj: 01-16-1-1771/18 od 30.07.2018. godine, 23) Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH, broj: 01-16-1-1772/18 od 30.07.2018. godine, 24) Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje, broj: 01-16-1- 1773/18 od 30.07.2018. godine, 25) Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za evropske integracije BiH, broj: 01-16- 1-1774/18 od 30.07.2018. godine, 26) Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH, broj: 01-16-1-1775/18 od 30.07.2018. godine, 27) Izvještaj o finansijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu BiH, broj: 01- 16-1-1776/18 od 30.07.2018. godine, 28) Izvještaj o finansijskoj reviziji Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost BiH, broj: 01-16-1-1777/18 od 30.07.2018. godine, 29) Izvještaj o finansijskoj reviziji Fonda za povratak BiH, broj: 01-16-1-1779/18 od 30.07.2018. godine, 15 30) Izvještaj o finansijskoj reviziji Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH, broj: 01-16-1-1780/18 od 30.07.2018. godine, 31) Izvještaj o finansijskoj reviziji Granične policije BiH, broj: 01-16-1-1781/18 od 30.07.2018. godine, 32) Izvještaj o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača BiH, broj: 01-16-1-1782/18 od 30.07.2018. godine, 33) Izvještaj o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01-16-1-1783/18 od 30.07.2018. godine, 34) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za akreditovanje BiH, broj: 01-16-1- 1784/18 od 30.07.2018. godine, 35) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za intelektualnu svojinu BiH, broj: 01-16- 1-1785/18 od 30.07.2018. godine, 36) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za metrologiju BiH, broj: 01-16-1- 1786/18 od 30.07.2018. godine, 37) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za nestala lica BiH, broj: 01-16-1-1787/18 od 30.07.2018. godine, 38) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za standardizaciju BiH, broj: 01-16-1- 1788/18 od 30.07.2018. godine, 39) Izvještaj o finansijskoj reviziji Jedinice za realizaciju projekta za izgradnju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH, broj: 01-16- 1-1789/18 od 30.07.2018. godine, 40) Izvještaj o finansijskoj reviziji Komisije za koncesije BiH, broj: 01-16-1-1790/18 od 30.07.2018. godine, 41) Izvještaj o finansijskoj reviziji Konkurencijskog savjeta BiH, broj: 01-16-1- 1791/18 od 30.07.2018. godine, 42) Izvještaj o finansijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995, broj: 01-16-1-1792/18 od 30.07.2018. godine, 43) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01-16-1-1793/18 od 30.07.2018. godine, 44) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova BiH, broj: 01-16-1- 1794/18 od 30.07.2018. godine, 45) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01-16-1- 1795/18 od 30.07.2018. godine, 46) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i transporta BiH, broj: 01-16-1-1796/18 od 30.07.2018. godine, 47) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva odbrane BiH, broj: 01-16-1-1797/18 od 30.07.2018. godine, 48) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva pravde BiH, broj: 01-16-1-1798/18 od 30.07.2018. godine, 49) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva bezbjednosti BiH, broj: 01-16-1- 1799/18 od 30.07.2018. godine, 50) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva inostranih poslova BiH, broj: 01-16- 1-1800/18 od 30.07.2018. godine, 51) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01-16-1-1801/18 od 30.07.2018. godine, 52) Izvještaj o finansijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe, broj: 01-16-1- 1802/18 od 30.07.2018. godine, 53) Izvještaj o finansijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-16-1- 1803/18 od 30.07.2018. godine, 16 54) Izvještaj o finansijskoj reviziji Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, broj: 01-16-1-1804/18 od 30.07.2018. godine, 55) Izvještaj o finansijskoj reviziji Pravobranilaštva BiH, broj: 01-16-1-1805/18 od 30.07.2018. godine, 56) Izvještaj o finansijskoj reviziji Predsjedništva BiH, broj: 01-16-1-1806/18 od 30.07.2018. godine, 57) Izvještaj o finansijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01-16-1-1807/18 od 30.07.2018. godine, 58) Izvještaj o finansijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima BiH, broj: 01-16- 1-1808/18 od 30.07.2018. godine, 59) Izvještaj o finansijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija BiH, broj: 01-16-1-1809/18 od 30.07.2018. godine, 60) Izvještaj o finansijskoj reviziji Centralne jedinice za harmonizaciju Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01-16-1-1810/18 od 30.07.2018. godine, 61) Izvještaj o finansijskoj reviziji Centralne izborne komisije BiH, broj: 01-16-1- 1811/18 od 30.07.2018. godine, 62) Izvještaj o finansijskoj reviziji Suda BiH, broj: 01-16-1-1812/18 od 30.07.2018. godine, 63) Izvještaj o finansijskoj reviziji Tužilaštva BiH, broj: 01-16-1-1813/18 od 30.07.2018. godine, 64) Izvještaj o finansijskoj reviziji Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja, broj: 01-16- 1-1814/18 od 30.07.2018. godine, 65) Izvještaj o finansijskoj reviziji Uprave za indirektno oporezivanje BiH, broj: 01- 16-1-1815/18 od 30.07.2018. godine, 66) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije koordinatora za reformu javne uprave BiH, broj: 01-16-1-1816/18 od 30.07.2018. godine, 67) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju BiH, broj: 01-16-1- 1817/18 od 30.07.2018. godine, 68) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije za razmatranje žalbi BiH, broj: 01-16- 1-1818/18 od 30.07.2018. godine, 69) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije za veterinarstvo BiH, broj: 01-16-1- 1819/18 od 30.07.2018. godine, 70) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije za zakonodavstvo Savjeta ministara BiH, broj: 01-16-1-1820/18 od 30.07.2018. godine, 71) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ustavnog suda BiH, broj: 01-16-1-1821/18 od 30.07.2018. godine, 72) Izvještaj o finansijskoj reviziji Savjeta za državnu pomoć BiH, broj: 01-16-1- 1822/18 od 30.07.2018. godine, 73) Izvještaj o finansijskoj reviziji Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, broj: 01-16-1-1823/18 od 30.07.2018. godine; 34. Godišnji revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2018. godinu, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1901/19 od 31.10.2019. godine; 35. Izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2018. godinu: 1) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za antidopinšku kontrolu BiH, broj: 01,02-16-1-1379/19 od 06.08.2019; 2) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za državnu službu BiH, broj: 01,02-16- 1-1380/19 od 06.08.2019; 17 3) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH, broj: 01,02-16-1-1381/19 od 06.08.2019; 4) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH, broj: 01,02-16-1-1382/19 od 06.08.2019; 5) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za javne nabavke BiH, broj: 01,02-16-1- 1383/19 od 06.08.2019; 6) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH, broj: 01,02-16-1-1384/19 od 06.08.2019; 7) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem BiH, broj: 01,02- 16-1-1385/19 od 06.08.2019; 8) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za osiguranje u BiH, broj: 01,02-16-1- 1387/19 od 06.08.2019; 9) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za policijsku podršku BiH, broj: 01,02- 16-1-1388/19 od 06.08.2019; 10) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za poštanski saobraćaj BiH, broj: 01,02- 16-1-1389/19 od 06.08.2019; 11) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje u BiH, broj: 01,02-16-1-1390/19 od 06.08.2019; 12) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH, broj: 01,02-16-1-1391/19 od 06.08.2019; 13) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje BiH, broj: 01,02- 16-1-1392/19 od 06.08.2019; 14) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH, broj: 01,02-16-1-1393/19 od 06.08.2019; 15) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za bezbjednost hrane BiH, broj: 01-16-1- 1394/19 od 06.08.2019; 16) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za statistiku BiH, broj: 01,02-16-1- 1395/19 od 06.08.2019; 17) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH, broj: 01,02-16-1-1396/19 od 06.08.2019; 18) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za promociju stranih investicija u BiH, broj: 01,02-16-1-1397/19 od 06.08.2019; 19) Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01,02-16-1-1398/19 od 06.08.2019; 20) Izvještaj o finansijskoj reviziji Arhiva BiH, broj: 01,02-16-1-1399/19 od 06.08.2019; 21) Izvještaj o finansijskoj reviziji Centra za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja BiH, broj: 01,02-16-1-1400/19 od 06.08.2019; 22) Izvještaj o finansijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina u BiH – BHMAC, broj: 01,02-16-1-1401/19 od 06.08.2019; 23) Izvjetaj o finansijskoj reviziji Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH, broj: 01,02-16-1-1402/19 od 06.08.2019; 24) Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje, broj: 01,02- 16-1-1403/19 od 06.08.2019; 25) Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za evropske integracije BiH, broj: 01,02- 16-1-1404/19 od 06.08.2019; 26) Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH, broj: 01,02-16-1-1405/19 od 06.08.2019; 27) Izvještaj o finansijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu BiH, broj: 01,02-16-1-1406/19 od 06.08.2019; 18 28) Izvještaj o finansijskoj reviziji Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost BiH, broj: 01,02-16-1-1407/19 od 06.08.2019; 29) Izvještaj o finansijskoj reviziji Fonda za povratak BiH, broj: 01,02-16-1-1408/19 od 06.08.2019; 30) Izvještaj o finansijskoj reviziji Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-16-1-1409/19 od 06.08.2019; 31) Izvještaj o finansijskoj reviziji Granične policije BiH, broj: 01,02-16-1-1410/19 od 06.08.2019; 32) Izvještaj o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača BiH, broj: 01,02-16-1-1411/19 od 06.08.2019; 33) Izvještaj o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-16-1-1412/19 od 06.08.2019; 34) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za akreditovanje BiH, broj: 01,02-16-1- 1413/19 od 06.08.2019; 35) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za intelektualnu svojinu BiH, broj: 01,02- 16-1-1414/19 od 06.08.2019; 36) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za metrologiju BiH, broj: 01,02-16-1- 1415/19 od 06.08.2019; 37) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za nestala lica BiH, broj: 01,02-16-1- 1416/19 od 06.08.2019; 38) Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za standardizaciju BiH, broj: 01,02-16-1- 1417/19 od 06.08.2019; 39) Izvještaj o finansijskoj reviziji Jedinice za realizaciju projekta za izgradnju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH, broj: 01,02- 16-1-1418/19 od 06.08.2019; 40) Izvještaj o finansijskoj reviziji Komisije za koncesije BiH, broj: 01,02-16-1- 1419/19 od 07.08.2019; 41) Izvještaj o finansijskoj reviziji Konkurencijskog savjeta BiH, broj: 01,02-16-1- 1424/19 od 07.08.2019; 42) Izvještaj o finansijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995., broj: 01,02-16-1-1425/19 od 07.08.2019; 43) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-16-1-1426/19 od 07.08.2019; 44) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova BiH, broj: 01,02-16- 1-1427/19 od 07.08.2019; 45) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01,02- 16-1-1428/19 od 07.08.2019; 46) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i prometa BiH, broj: 01,02-16-1-1429/19 od 7. 8. 2019., 47) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva odbrane BiH, broj: 01,02-16-1- 1430/19 od 07.08.2019; 48) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva pravde BiH, broj: 01,02-16-1- 1431/19 od 07.08.2019; 49) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva bezbjednosti BiH, broj: 01,02-16-1- 1432/19 od 07.08.2019; 50) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva inostranih poslova BiH, broj: 01,02- 16-1-1433/19 od 07.08.2019; 51) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-16-1-1434/19 od 07.08.2019; 19 52) Izvještaj o finansijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe, broj: 01,02-16-1- 1435/19 od 07.08.2019; 53) Izvještaj o finansijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-16-1- 1436/19 od 07.08.2019; 54) Izvještaj o finansijskoj reviziji Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, broj: 01,02-16-1-1437/19 od 07.08.2019; 55) Izvještaj o finansijskoj reviziji Pravobranilaštva BiH, broj: 01,02-16-1-1438/19 od 07.08.2019; 56) Izvještaj o finansijskoj reviziji Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1-1439/19 od 07.08.2019; 57) Izvještaj o finansijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-16-1-1440/19 od 07.08.2019; 58) Izvještaj o finansijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima BiH, broj: 01,02- 16-1-1441/19 od 07.08.2019; 59) Izvještaj o finansijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija BiH, broj: 01,02-16-1-1442/19 od 07.08.2019; 60) Izvještaj o finansijskoj reviziji Centralne jedinice za harmonizaciju Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1443/19 od 07.08.2019; 61) Izvještaj o finansijskoj reviziji Centralne izborne komisije BiH, broj: 01,02-16-1- 1444/19 od 07.08.2019; 62) Izvještaj o finansijskoj reviziji Suda BiH, broj: 01,02-16-1-1445/19 od 07.08.2019; 63) Izvještaj o finansijskoj reviziji Tužilaštva BiH, broj: 01,02-16-1-1446/19 od 07.08.2019; 64) Izvještaj o finansijskoj reviziji Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja, broj: 01,02- 16-1-1447/19 od 07.08.2019; 65) Izvještaj o finansijskoj reviziji Uprave za indirektno oporezivanje BiH, broj: 01,02-16-1-1448/19 od 07.08.2019; 66) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije koordinatora za reformu javne uprave BiH, broj: 01,02-16-1-1449/19 od 07.08.2019; 67) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH, broj: 01,02-16- 1-1450/19 od 07.08.2019; 68) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije za razmatranje žalbi BiH, broj: 01,02- 16-1-1451/19 od 07.08.2019; 69) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije za veterinarstvo BiH, broj: 01,02-16- 1-1452/19 od 07.08.2019; 70) Izvještaj o finansijskoj reviziji Kancelarije za zakonodavstvo Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-16-1-1453/19 od 07.08.2019; 71) Izvještaj o finansijskoj reviziji Ustavnog suda BiH, broj: 01,02-16-1-1454/19 od 07.08.2019; 72) Izvještaj o finansijskoj reviziji Savjeta za državnu potporu BiH, broj: 01,02-16-1- 1455/19 od 07.08.2019; 73) Izvještaj o finansijskoj reviziji Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, broj: 01,02-16-1-1456/19 od 07.08.2019; 36. Izvještaji o radu komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za 2018. godinu: 1) Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova, broj: 01/6-50- 19-2883/18 od 16.01.2020; 20 2) Izvještaj o radu Komisije za saobraćaj i komunikacije, broj: 01/5-50-18-2883/18 od 17.01.2020; 3) Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet, broj: 01/4a-50-19-2883/18 od 17.01.2020; 4) Izvještaj o radu Komisije za spoljnu trgovinu i carine, broj: 01/3-50-18-171/20 od 28.01.2020; 5) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije, broj: 01/1-50-18-306/20 od 03.02.2020; 6) Izvještaj o radu Komisije za spoljne poslove, broj: 01/2-50-18-306/20 od 03.02.2020; 37. Izvještaji o radu komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za 2019. godinu: 1) Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet, broj: 01/4-50-18-171/20 od 17.01.2020; 2) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije, broj: 01/1-50-18-171/20 od 03.02.2020; 3) Izvještaj o radu Komisije za spoljne poslove, broj: 01/2-50-18-171/20 od 03.02.2020; 4) Izvještaj o radu Komisije za saobraćaj i komunikacije, broj: 01/2-50-18-171/20 od 05.02.2020; 5) Izvještaj o radu Komisije za spoljnu trgovinu i carine, broj: 01/3-50-18-171/20 od 25.02.2020; 6) Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova, broj: 01-50-18- 171/20 od 26.02.2020; 38. Izvještaji o radu zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2018. godinu: 1) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove, broj: 03/5-50- 19-249/19 od 30.01.2019; 2) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, broj: 01,02- 50-14-341/20 od 05.02.2020; 3) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropske integracije, broj: 03/6-50-3- 501/20 od 20.02.2020; 4) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, broj: 03/6-50-3-506/20 od 20.02.2020; 39. Izvještaji o radu zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2019. godinu: 1) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, broj: 03/6-50-14-12-2/20, veza: 03/6-50-18-173/20 od 29.05.2020; 40. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2019., broj: 01,02-37-1-988/20 od 21.05.2020; 41. Izvještaj o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH za 2018. godinu, podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 03/6-50-14-12-5/20 od 10.06.2020; 42. Izvještaj o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH za 2019. godinu, podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 03/6-50-14-12-5/20 od 10.06.2020; 43. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2019. godine, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01-16-1-1231/20 od 23.06.2020; 44. Razmatranje poslaničke inicijative: Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosimo poslaničku inicijativu kojom se Savjetu ministara BiH nalaže da hitno, a najkasnije u roku od 21 15 dana, u parlamentarnu proceduru dostavi izmjene i dopune Zakona o javnim nabavkama”, broj: 01-50-1-896/20 od 07.05.2020; 45. Razmatranje poslaničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu – zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative usvoji izmjene i dopune Pravilnika o platama, dodacima i naknadama osoblja DKP-a BiH na način da u njemu precizira da u zemlji prijema u kojoj Bosna i Hercegovina posjeduje zgradu rezidencije, bilo u svom vlasništvu ili na drugi način (vremenski ograničeno ili trajno korišćenje i slično), šef datog DKP-a BiH nema pravo na najam stambenog i garažnog prostora“, broj: 01-50-1-1341/20 od 02.07.2020. godine; 46. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za odlučivanje o sukobu interesa, pred Zapisnik dobili. Imali primjedbi na Zapisnik? Otvaram raspravu. Niko se ne javlja. Tačka dva, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja sam postavila poslaničko pitanje, dakle, Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a koje je vezano za angažman lica po ugovoru o djelu. Naime, u svom pitanju sam, dakle, pitala – Koliko savjetnika broji Kabinet ministra, ko su njegovi članovi i za koje oblasti, po kom osnovu su angažovani savjetnici, dakle da li je u pitanju radni odnos, ugovor o djelu ili neki drugi oblik angažmana, da li ima penzionera i ukoliko su savjetnici angažovani po ugovoru o djelu ili nekom drugom ugovornom odnosu da se navede period za koji su angažovani? Dakle, odgovor sam dobila, međutim odgovor nije dat cjelovito, naime ono što je vidljivo je činjenica da i pored, dakle, savjetnika koji su u radnom odnosu u ovom Ministarstvu su angažovana tri savjetnika po ugovoru o djelu i ovdje nije navedeno na koji period su savjetnici angažovani, a takođe navedeno je i da među savjetnicima, koji su u radnom odnosu, ima i jedan penzioner. Ja želim ovo da istaknem obzirom na činjenicu da se stalno u revizorskim izvještajima, kada su u pitanju institucije BiH, navodi činjenica da se zloupotrebljava institut ugovora o djelu. Ugovor o djelu je ugovor obligacionog, a ne radnog prava i definicija ugovora o djelu je da se poslenik obavezuje da obavi određeni posao, kao što je izrada ili opravka neke stvari ili izvršenje nekog intelektualnog ili fizičkog rada i slično, a naručilac se obavezuje da mu za to plati naknadu. Dakle, u ovom odgovoru nisam dobila odgovor na pitanje na koji period su angažovani savjetnici i takođe moram naglasiti da se ovdje radi o naknadama od 1.000,00 KM za jednog i po 900,00 KM za druga dva savjetnika, to je dakle neto iznos, a ako mu se još pridodaju određene, određeni porezi i doprinosi koji se plaćaju, to je još 1.000,00 KM mjesečno za ova tri ugovora. Naime, ja želim da ovdje istaknem da se ovdje radi o zloupotrebi ovog instituta, jer su privremenost i poslovi koji čine cjelinu, koji se, dakle, odrade, predaju i za to dobije naknada ustvari ono što karakteriše ugovor o djelu. Ja, dakle, insistiram i da mi se odgovori, dakle, na dio pitanja na koji nije odgovoreno, a to je – Na koji period su ova lica angažovana? I još jednom naglašavam da se ovdje radi o zloupotrebi obzirom da se ugovor o djelu sklopio za poslove koji su sistematizovani i popunjeni prema važećoj sistematizaciji u Ministarstvu. Hvala lijepo.
Hvala gospođi Mirjani Marinković-Lepić. Samo da podsjetim, nije poslovnički tačno rečeno koliko ovaj komentar vremena može da oduzme, ali ako analogiju napravimo na komentare na ova druga pitanja, onda je to jedan minut. Dakle, evo, ne ograničavam ništa, ali samo podsjećam da imamo obiman dnevni red i da vodimo računa o tome. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg, gospođa Borjana Krišto. 24
Zahvaljujem i pozdravljam kolegu predsjedavajućeg, zamjenika, uvažene kolegice i kolege zastupnice, članove Vijeća ministara i sve koji su nazočni na današnjoj sjednici. Moj komentar na dobiveni odgovor odnosio se, radi posjećanja, na pitanje koje sam postavila na 8. sjednici Zastupničkog doma, a odnosi se na organizirani napad na Katoličku crkvu u Bosni i Hercegovinu i uzoritog kardinala Vinka Puljića povodom održavanja Svete mise za nevine žrtve Blajburga. Zapravo ja sam dobila pitanje od zamjenika ministra i ja se njemu zahvaljujem na ovom odgovoru, upoređujući odgovor i na ono što mi je kazao zapravo u usmenom dijelu odgovora, taj pisani se zapravo i ne razlikuje, tako da i ovdje želim izraziti svoje nezadovoljstvo dobivenim pisanim odgovorom, ali evo ću se referirati temeljem čega. U rečenici jednoj u pisanom odgovoru glasi, kaže – iz toga proizlazi da nije prekršen Zakon o slobodi vjere i pravnom položaju crkve i vjerskih zajednica, kao ni Temeljni ugovor između Svete stolice i Bosne i Hercegovine obzirom na to da je navedeni događaj protekao bez ijednog incidenta. Naravno, kad je u pitanju ovaj događaj da je on prošao i održao se bez ikakvog incidenta od strane Katoličke crkve, znači što nikad nije bilo ni dovedeno u pitanje, ali kad je u pitanju sve ono i znači što se tiče te strane ispoštovan je i Zakon o slobodi i pristupu, znači, vjere i vjerski polažaj crkve i vjerskih zajednica, Temeljni ugovor, kao i Ustav i Evropska konvencija. Međutim, kad su u pitanju drugi, kad je u pitanju orkestrirani napad na uzoritog kardinala Puljića i Katoličku crkvu, čija je bila namjera da se Sveta misa za nevine žrtve prikaže i kao provokacija i kao rehabilitacija ustaštva, moramo reći, znači, da je tu od strane onih koji su vodili taj orkestrirani napad došlo do kršenja kako odredbi Zakona o slobodi i pristupu vjeri, tako i drugih zakona, a i zakon o, i Ustava zapravo i Evropske konvencije. Stoga od strane, kad uzmemo u obzir da se dogodio, da se ovaj napad vršio i da su se, da su vršena i javna okupljanja i da se to radilo suprotno Odluci o epidemijološkim mjerama u tom vremenu, onda moramo reći da je došlo i do narušavanja javnog reda i mira od strane okupljenih na tom javnom mjestu i nepoštivanja po ovim naredbama. Tako da ko bi trebao drugi biti nego to Ministarstvo čiji bi trebao biti interes, a i interes svih institucija u BiH, da se ono što se odradilo protivno odredbama Zakona da se kazne, bilo da se radilo o javnom okupljanju ili o povredama drugih odluka koje su bile na snazi u to vrijeme ili su eventualno danas na snazi. Stoga još jednom poziv na institucijama, na odgovorno ponašanje i na provođenje zakona, jer to bi trebao, ja bih još jednom ponovila, biti interes BiH, a posebno nje kao pravne države. Hvala lijepa.
Hvala. Narodni poslanik Saša Magazinović, ima riječ. Izvolite.
Ostajemo na Zakonu o slobodi vjere i pravnom položaju crkava i vjerskih zajednica, ja sam postavio pitanje – Ko je nadležan za kontrolu finansijkog poslovanja vjerskih zajednica i kad je zadnji put izvršena? Dakle, zadovoljan sam odgovorom ministra finansija, koji je na samom početku naglasio da je propisano da su crkve i vjerske zajednice odvojene od države, što i ja i te kako 25 podržavam i zalažeme se za to, ali je vrlo jasno rekao – da crkve i vjerske zajednice, njihove ustanove i poduzeća sukladno zakonima obavezni su plaćati poreze, doprinose, doprinose na zarade uposlenika, mirovinsko, zdravstveno, invalidsko osiguranje, kao i izvršavati sve druge zakonom propisane obaveze nad čime kontrolu imaju poreske uprave entiteta i Brčko distrikta. Takođe i preduzeća koja osnivaju vjerske zajednice, a već smo ustanovili da ih ima dosta, ustanove čiji su osnivači i udruge i kao i sticanje i raspolaganje imovinom i poduzimanje drugih djelatnosti temeljem odluka svojih organa, takođe podpadaju i odnosno podliježu obavezama propisanim zakonima u BiH. Takođe su podložni i Zakonu o PDV-u ukoliko prelaze oporezivi prag od 50.000,00 KM na godišnjoj razini i imaju zakonsku obavezu da se registriraju u sustav PDV-a, te plaćaju obaveze po ovom osnovu. Naravno, od obaveze plaćanja PDV-a oslobođeni su samo za usluge ili isporuke dobara koje se nabavljaju radi zadovoljavanja vjerskih potreba, sve ostalo podliježe ovim zakonima i ovo je zapravo jedan vrlo precizan odgovor, ja se zahvaljujem ministru na njemu. Koji, samo je izostavljeno na kraju onaj dio koji sam pitao – Kad je zadnji put izvršena kontrola? Kontrola, dakle, je ne znam da je izvršena, vjerovatno nema tih podataka ni u Ministarstvu finansija, ali ovo je dokument koji zorno govori o tome da je vrijeme i da se vjerske zajednice malo prekontrolišu i u vezi financijskog poslovanja, odnosa prema uposlenim, ispunjavanja obaveza prema državi BiH, a ja lično očekujem da se vjerske zajednice samokandiduju, odnosno samoprozovu da budu pregledane, jer ako je iko pošten onda su to oni i nema potrebe da se to ne desi. Hvala.
Hvala. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović, izvolite.
Dobar dan, hvala gospodine predsjedavajući i pozdravljam sve nazočne u dvorani. Ja sam dobio odgovor na dva pitanja, jedno je moje pitanje bilo – kolike su plaće sudaca Ustavnog suda iz reda stranih sudija? Dobio sam odgovor s kojim sam zadovoljan, ne može vjerojatno biti drugačiji, a to je da su plaće sudaca 4.866,00 KM mjesečno, odnosno da se na razini 2019. godine za te namjene izdvojilo iz proračuna Ustavnog suda BiH 175.176,00 KM. Interesantno je, dakle, da se tu ne plaća nikakav porez i doprinosi, jer gospoda sudci imaju status diplomatskoga osoblja. Dakle, evo iz proračuna plaćamo, a povrata nema ništa. Nisam možda, mogao sam pitanje proširiti s tim da vidim imaju li druga primanja iz zemalja iz kojih dolaze, ali evo to što sam pitao dobio sam odgovor i zahvaljujem. Drugo moje pitanje bilo je upućeno Ministarstvu sigurnosti, odnosno Vijeću ministara, za događaj na koji se nadovezujem, o čemu je govorila gospođa Krišto, 16.05. to je tzv. organizacija antifašističkoga prosvjeda, pitao sam dakle – Jesu li imali dozvolu, tko je organizator, jesu se kršile naredbe i mjere o pandemiji i epidemiji? I dobio sam odgovor, ništa, dakle, dobio sam odgovor da jeste organizacija bila u Udruženju građana Savez antifašista i boraca, da su pozivani na neke adrese gdje su upozoravani šta im je činiti, ali zapravo ništa nisu rekli u odgovoru osim u jednom dijelu gdje kažu – također isti su upozoreni na činjenicu da ukoliko komemoracija, mimohod poprimi obilježje javnog skupa u smislu zadržavanja većeg broja ljudi na određenom lokalitetu, da će odgovorne osobe snositi propisane zakonske sankcije. Dakle, nema odgovora da li su imali, ovaj, traženje dopuštenja i da li su ga dobili i od koga su ga dobili. S druge strane ovdje mi jedna, jedan dio govori o tome da su izvidi u tjeku i da to Uprava policije Ministarstva unutarnjih poslova Kantona Sarajevo radi, znači od 16.05. evo već 26 će skoro biti dva mjeseca. Ja neću, dakle, od ovoga odustati i tražiću ponovo od Vijeća ministara, dakle, ako je izvid izvršen da se onda daje odgovor, dakle, točno onako kako sam i postavio – Je li data dozvola, je li, jesu li prekršene mjere i je li itko sankcioniran za to, kako sam i pitao? Pa vidjećemo šta ću dobiti tada. Hvala lijepo, dakle ovim odgovorom nisam zadovoljan.
Hvala. Komentar, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dakle, nisam zadovoljan odgovorom Ministarstva vanjskih poslova vezano za dozvole koje je to Ministarstvo izdalo za slijetanje vojnog aviona Zračnih snaga Ruske Federacije, iako su na osnovu i „K“ oznake koja je bila jasno navedena u zahtjevu bilo jasno da se radi o vojnom avionu i vojnom letu. Ministrica Turković u svom odgovoru tvrdi da je sve urađeno po propisima, iako se iz samog odgovora vidi da nije tražena saglasnost ni Ministarstva odbrane, ni Predsjedništva što je obaveza kad se radi o vojnim letovima, pogotovo zvaničnim zračnim snagama strane države. Ono što me posebno zabrinjava je obrazac koji se prožima kroz odgovore na poslanička pitanja, koja dolaze iz Predsjedništva i iz Ministarstva vanjskih poslova. Na primjer, Predsjedništvo BiH već duže od godinu dana ignoriše moje urgencije vezano za zgradu Ambasade Irana u Sarajevu. Radi se o impozantnoj, vrijednoj zgradi, bivšoj gradskoj čitaonici, koju je BiH ustupila Iranu na osnovu Sporazuma o reciprocitetnom korištenju imovine za diplomatska predstavništva. Međutim, iako Iran već duže od 20 godina tu zgradu na obali u Sarajevu koristi besplatno nikada još našoj zemlji nije ustupio bilo kakvu zgradu za smještaj Ambasade BiH u Iranu. Prema zvaničnim informacijama Ministarstva vanjskih poslova to je rezultiralo, već rezultiralo milionskim štetama za našu zemlju. Iako su se stvorili uslovi za raskidanje tog Sporazuma, meni je nejasno zašto Predsjedništvo BiH štiti režim u Teheranu, kao što mi je nejsano zašto gospođa Turković štiti režim u Moskvi. I sad ja tu vidim šablon, gospodin Dodik štiti Iran, gospođa Turković štiti Rusiju, oboje štite tamošnje režime, a svi zajedno izgleda štite Hrvatsku, jer bi ministrica Turković, a takođe nijedan član Predsjedništva, ni Komšić, ni Dodik, ni Džaferović ne žele postupiti po smjernicama ovog Doma i Hrvatskoj uputiti protesnu notu zbog pokroviteljstva Blajburga na teritoriji BiH. U vrijeme kada Republika Austrija zabranjuje sve događaje koji se tiču Blajburga i to upravo kroz svoj parlament, nejasno mi je zbog čega ova tri člana Predsjedništva, kao ni ministrica vanjskih poslova ne žele da se očituju po tom pitanju. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem tačku 2. 27 Tačka tri, Ad. 3. Zahtjev Predsjedništva Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2020. godinu po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1266/20 od 26.06.2020. godine Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku ste dobili. Zakonodavo-pravni sektor dostavio Mišljenje. Savjet ministara nas je obavijestio da će ministar finansija i trezora, gospodin Vjekoslav Bevanda biti izvjestilac na ovoj sjednici. Izvolite gospodine Bevanda. Izvinjavam se, poslovnički, dakle, prvo rasprava o hitnom postupku, pa tek onda ovo, dakle ja pogriješio. Otvaram raspravu o hitnom postupku. Ko se javlja za riječ? Gospođa Borjana Krišto, izvolite.
Hvala. Evo mi smo danas dobili, kao što je predsjedavajući u uvodu pročitao, pod točkom dnevnog reda Prijedlog proračuna, znači, za narednu godinu i dobili smo to formalno od predlagatelja Predsjedništva BiH, dobili smo sa prijedlogom da ovaj Prijedlog proračuna i izvršenja Proračuna razmatramo, znači, po hitnom postupku. Ja bih htjela podsjetiti sve nas da ovo nije dobra praksa, misleći na Zastupnički dom i inače na Parlamentarnu skupštinu, kod usvajanja naročito ovakvih zakona. Prije svega podsjetila bi sve da je, naravno, bila dužnost naša da smo to uradili i prije, ali evo mi se danas nalazimo u situaciju kada smo dobili prijedlog, pa o tome tek možemo razgovarati. Druga stvar, kad je u pitanju razmatranje Prijedloga proračuna Poslovnik na poseban način definira razmatranje Prijedloga proračuna po temeljnom zakonodavnom postupku, a zapravo ostavlja mogućnost da Kolegij može skratiti te nekakve rokove i znamo dosadašnja praksa je bila da smo to radili, al' da smo radili redovan postupak, al' smo odvojili, znači, imali smo sjednicu iza sjednice ili dan iza dana, pa smo imali mogućnost interveniranja u proračunu. Ovo govorim iz razloga što je za mene u ovom trenutku neprihvatljivo, pa i za moj klub, ne znam da li će neko, ovaj, dodatno još reći, da ovaj Prijedlog proračuna danas razmatramo po hitnom postupku, smatram da za to nema nikakvih elemenata, na poseban način što su prekršene odredbe Zakona o financiranju institucija BiH, evo konkretno i članak 7. koji govori da Ministarstvo financija i trezora, Vijeće ministara, Predsjedništov mogu dati mišljenje o nacrtu proračuna Parlamentarne skupštine bez mogućnosti njegove izmjene, osim u slučaju kada je nacrt proračuna Parlamentarne skupštine u suprotnosti sa preuzetim obvezama o ograničenjima rashoda ili potrošnje prema zaključenim međunarodnim sporazumima ili kada nacrt proračuna Parlamentarne skupštine dovodi do proračunske neravnoteže čije bi uravnoteženje moglo dovesti da umanjenja nacrta proračuna bilo kojeg drugog proračunskog korisnika pojedinačno ili linearno na zbrojnoj bazi ili kada nacrt proračuna Parlamentarne skupštine inplicira 28 financiranje rashoda Parlamentarne skupštine BiH na način koji bi bio u suprotnosti sa odredbama Zakona o Fiskalnom vijeću BiH. Ovo govorim takođe iz razloga što je Administrativno povjerenstvo, znači zajedničko povjerenstvo Parlamentarne skupštine BiH i temeljem Zakona o financiranju institucija BiH i temeljem Poslovnika jednog i drugog doma utvrdilo i odobrilo, znači, zahtjev za dodjelu sredstava proračuna za 2020. godinu kad je u pitanju i Parlamentarna skupština BiH. Što znači da nas obvezuje i mislim da bi mi trebali biti ti koji bi trebali držat se i poštivati i zakonske, znači, i poslovničke procedure kad je u pitanju i ovaj najvažniji zakon, a odnosi se na Zakon o financiranju faktički institucija BiH i međunarodnih obveza. Stoga ja molim zastupnike, ništa time nećemo izgubiti, možemo čak odvojiti proceduru i u današnjoj sjednici da bude redovna, a da skratimo rokove, ali da ne prihvaćamo hitnu proceduru, da zakon usvojimo o proračunu u redovnom postupku. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Zukan Helez. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovo je naprosto nevjerovatno šta sam sad čuo od gospoše Krišto, neshvatljivo. Sedmi mjesec tekuće godine potrošili više od pola budžeta i ona kaže da nema nijedan argument da ovo ide po hitnoj proceduri, a ovo je trebalo da ide po hitnoj proceduri prošle godine, što kažu kako Poslovnik nalaže, kako zakon, kako Ustav kaže. I sad samo iz razloga i ne mogu da ne primijetim, zato što pojedine političke stranke ne mogu da kontrolišu više Centralnu izbornu komisiju treba sve da propadne. Znači, ako ne možemo ili ako neko ne može, da pojednostavim da građani bolje znaju i čuju i razumiju, ako neko ne može da lažira izbore, da ukrade, treba da propadne ova država, pa zar ne treba obrnuto da radimo da stanemo u kraj javašluku. Pa ovo je davno trebalo da bude po hitnoj proceduri, neshvatljivo. Pola budžeta potrošili i ne može treba redovna procedura, samo da ne bismo usvojili budžet gdje je planirano za finansiranje izbora i vi znate da se radi o par dana ili par sati, da to ako ne usvojimo, da će to propasti i da nećemo imati izbore. Samo nam još fali da ne budu održani izbori i da bude totalni kolaps u ovoj državi i potpuni zastoj. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Dženan Đonlagić, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prva ispravka krivog navoda, gospođa Krišto je kazala da danas je tačka dnevnog reda budžet za narednu godinu, dakle ne radi se o budžetu za narednu godinu nego se radi o budžetu za tekuću godinu i nažalost već smo u drugoj polovini budžetske, odnosno fiskalne 2020. godine, a država i njene institucije se finansiraju prema Odluci o privremenom finansiranju što 29 je ustavno i zakonski moguće, ali suštinski nije dobro. Dakle, i te kako ima potrebe da državne institucije dobiju, dakle, redovan budžet po hitnom postupku i postoji nekoliko opravdanih razloga zašto, zašto bi budžet trebalo razmatrati po hitnom postupku. Dakle, suštinski razlog je što smo već potrošili, dakle, pola budžetske godine i to je prvi razlog. I drugi razlog je svakako stvaranje finansijskog okvira državnoj instituciji koja je ovlaštena i zadužena za organizaciju i sprovođenje izbora, dakle mislim Centralnoj izbornoj komisiji BiH. Parlamentarna skupština BiH sada ima odgovornost da obezbijedi formalno-pravno finansijski okvir za finansiranje lokalnih izbora u BiH. S tim u vezi i te kako je odgovornost sada na oba doma Parlamentarne skupštine BiH nakon što je Vijeće ministara BiH prekršilo zaključak Predsjedništva BiH gdje je imalo obavezu da nacrt budžeta institucija BiH dostavi Predsjedništvu do 31.05.2020. godine, nažalost Vijeće ministara BiH je prekršilo taj zaključak, dakle nije ispoštovalo taj rok. Predsjedništvo BiH je dosta kasnije dobilo usvojen Nacrt budžeta od Vijeća ministara, dakle dosta kasnije u odnosu na 31.05. Predsjedništvo BiH je u dosta brzom roku nakon što je dobilo Nacrt budžeta utvrdilo njegov prijedlog i kao ustavni predlagač budžeta prema jednoglasno usvojenom zaključku, koji smo mi također dobili uz dokument budžeta, dakle dobili smo i zaključak u kojem se kaže – da je Predsjedništvo BiH utvrdilo Prijedlog budžeta i da ga dostavlja Parlamentarnoj skupštini BiH na usvajanje po hitnom postupku. S tim u vezi, dakle, mi iz Kluba zastupnika ćemo podržati i podržavamo da se ovaj dokument ..., odnosno ovaj Prijedlog zakona razmatra po hitnom postupku. Hvala.
Ispravak krivog navoda, gospođa Borjana Krišto.
Evo referiram se na kolege koje su rekle da ispravljaju krivi navod. Ja kolega, o insinuacijama kolege Zukana, što kako, zgo čega bi mi trebali usvojiti, ja ne bi o tome se bavila, ne bi se na to ni referirala. Što se tiče Prijedloga proračuna on je točno, znači Prijedlog proračuna donosimo za 2020. godinu, naravno da smo bili u obvezi da ga donesemo ranije, u tom kontekstu misleći proračun za narednu godinu, a ne mislim, znamo jako dobro svi mi danas da funkcionira i ova Parlamentarna skupština i institucije BiH temeljem odluka o privrmenom finansiranju. Znači, apsolutno ne govorim o takvim razlozima, govorim o razlozima zakonske i poslovničke naravi i u tom smislu i nikakva namjera nije, niti intencija, niti mene osobno, niti članova i kolega zastupnika iz HDZ-a BiH da ne usvojimo proračun, al' da ga usvojimo po zakonskoj proceduri i da omogućimo da ono što smo do sada u parlamentarnoj proceduri usvajali temeljem Zakona o financiranju, da to potvrdimo i danas ovdje na Zastupničkom domu. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Jasmin Emrić, izvolite. Redovna diskusija. 30
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja također smatram da nije dobra praksa da se budžet institucija BiH usvaja po hitnom postupku i ne znam zašto se Predsjedništvo opredijelilo za hitni postupak, vjerojatno s namjerom da se ovaj postupak usvajanja budžeta završi u što kraćim rokovima, ali mislim da je Kolegij trebao sazvati hitnu sjednicu, predložiti ovu tačku dnevnog reda i da na takav način usvajamo budžet, jer tada ne bi bilo uskraćeno pravo nama zastupnicima da podnosimo amandmane. Ja postavljam pitanje, ako se usvoji hitni postupak kako ću ja podnijeti amandman, jer znamo da je članom 133. Poslovnika propisano da se amandman može podnijeti samo radi nekih tehničkih ispravki kada se zakon predlaže po hitnom postupku. Zakon o financiranju institucija BiH je propisao budžetski kalendar, ali evo mi znamo u BiH da je to samo forme radi, da se to ne poštuje već godinama i da ova praksa usvajanja budžeta se nastavlja. Ali mislim da je vrlo, vrlo negativno to da mi ne možemo uopće kao zastupnici sudjelovati u postupku donošenja budžeta, jer smo dovedeni pred svršen čin. Mi sada moramo prihvatiti ono što je Predsjedništvo utvrdilo pod izgovorom da moramo imati budžet i da se lokalni izbori moraju održati. I ja sam predlagao zaključak da se što prije usvoji budžet radi lokalnih izbora, ali nisam mislio da se s tim meni oduzme pravo da na budžet apsolutno nemam pravo, niti mogućnost bilo kakve intervencije, bilo što da popravim, da ukažem na nešto što je prioritet, a što treba financirati iz budžeta institucija BiH. Stoga smatram da ova praksa nije dobra, ove stvari se moraju mijenjati, inače procedura usvajanja budžeta u ovom uvaženom Domu nije transparentna, mi ne možemo pravovremeno djelovati, nemamo mogućnost da dobijemo ni pravovremene informacije o kreiranju budžeta. Jer, evo, mi smo jučer saznali da će danas na dnevnom redu biti Budžet za 2020. godinu. Dobili smo ga sedam dana ranije, ali jučer smo zvanično obaviješteni, nezvanično se priča o tome kako će biti, ali zvanično mi moramo, evo, čekati jedan dan prije, pa da se onda pripremimo za budžet za podnošenje amandmana. Na ovakav način, ja smatram da mi idemo potpuno u krivom smjeru, da evo ukoliko se ovakva praksa nastavi onda i mi zastupnici dovodimo se u situaciju da sve što kažemo je nebitno, sve je formalno, nema nikakvog smisla jel' će biti onako kako mora biti, kako će se usvojiti i kako to većina odredi i kako je to većina odredila, pa onda čemu sve to, čemu uopće priča, čemu da raspravljamo, da ukazujemo na bitne stvari, ako suštinski ne možemo ništa promijeniti ili ako nam se onemogućava da u skladu s Poslovnikom radimo i djelujemo. Ponavljam, trebali smo sazvati hitnu sjednicu na njoj usvajati budžet kako bi mogli predložiti amandmane na budžet, a ima se šta popraviti. Hvala lijepa.
Hvala gospodinu Emriću na jasno upućenoj kritici Kolegiju, podsjećanje na način kako je trebalo raditi, mi smo se ipak opredijelili na ovaj način. Riječ ima gospodin Predrag Kožul, diskusija redovna.
Kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja vas sve pozdravljam na svom prvom obraćanju na današnjoj sjednici. Jednim dijelom svoje rasprave govoriću kao predsjedavajući Povjerenstva za financije i proračuna Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Podsjećam vas u članku 47. Poslovnika između ostalog kaže da Povjerenstvo za financije i proračun razmatra pitanja koja 31 se odnose na, pa pod alinejom d) financiranje institucija BiH. Prvi put od kad ja radim u tom Povjerenstvu, tom Povjerenstvu je onemogućeno da raspravlja o financiranju institucija BiH o proračunu. U raznim fazama i u raznim vremenskim razdobljima u proteklom razdoblju smo usvajali proračun, ponekad i kasnili dramatično sa tim proračunom, ali smo ga razmatrali, osigurali smo poslovničke mogućnosti da ga razmatramo uvijek ubrzano, uvijek po skraćenoj proceduri, ali u dva čitanja i sa mogućnošću da na njega interveniramo. Nadam se da ovo što govorim kao predsjedavajući Povjerenstva, u svoje ime govorim i u ime barem dijela članova tog Povjerenstva, jer smo onemogućeni u svom radu. Derogiranje uloga povjerenstava ovog Doma, mislim da ćete se svi složiti, nije dobra praksa. Je li nužno bilo na ovaj način usvajati proračun, je li nužno bilo inzistirati da proračun institucija BiH bude donešen 08.07. a ne 15.07. recimo? Sa aspekta financiranja institucija BiH nije, jer je Vijeće ministara donijelo Odluku o privremenom financiranju koje se odnosi na treći kvartal ove godine. Sa aspekta izbora, izborne aktivnosti teku, ja vas podsjećam, sve one izborne aktivnosti koje trebaju teći, a propisane su zakonom, teku prijave stranačkih subjekata i određeni tenderi itd. Dakle, neće ovaj i na ovakav način u redovnoj proceduri donešen proračun biti prepreka za provođenje izbora. Ima tu drugih stvari koje će, su moguća prepreka za kvalitetno provođenje izbora, ali pitanje ovog proračuna ne bi bilo. Zato kao predsjedavajući Povjerenstva, a evo priključujem se i onom stavu kluba kojem pripadam, držim da je ovo vrlo loša praksa, da ovo nije dobra praksa, da nam ovo nije potrebno i da je bilo dobro ovaj proračun razmotriti u redovitoj proceduri, skraćeni postupak bi sa aspekta rokova i svega što nam treba bio sasvim adekvatan, a pružili bismo barem privid mogućnosti ili privid jedne demokratske procedure donošenja ovog proračuna. Nisam se htio javljati za, u raspravi za ispravak krivog navoda, ali jedan paradoks koji nigdje ne postoji, da nominalno predstavnici oporbe inzistiraju da se proračun donese po hitnoj proceduri kako ne bi imali mogućnost djelovanju u tom proračunu. Druge riječi koje je izgovorio kolega Helez, ne treba ni komentirati, ko gudi izbore uvijek se žali na kojekakve pljačke itd. ali stalno pominjanje termina pljačka, kriminal i tako u ovom Domu na temelju špekulacija nikakvih, nikakvih postojećih dokaza, mislim da je nešto što, o čemu bi trebalo konzultirati i Etički kodeks ovog Parlament. Zahvaljujem se.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Saša Magazinović. Izvolite.
Sve ove ocjene koje je kolega Kožul rekao o transparentnosti, o tome kako bi trebalo ovo izgledati, apsolutno stoje. No međutim, jedno malo podsjećanje, ne sjećam se tačno je li '12. ili '13. godina usvajanje budžeta, isto su ovako bile neke peripetije oko toga i onda je, to su mediji tako napisali, a apsolutno ništa nisu pogriješili, nekad kasno u noći, iza ponoći neko ko se nije ni predstavio ko je, donio materijal tvrdeći da je to budžet iz Predsjedništva u Parlament. Dakle, pod okriljem noći je neki neidentifikovani čovjek donio gomilu papira i tvrdio da je to budžet. Ujutro je bila sjednica Parlamenta, kada je taj budžet, ne da nije bio, nije ga bilo moguće pročitati, analizirati, dati amandmane, ma kakvi, išao je u hitnu proceduru i ta gomila papira za koju je neko tvrdio da je budžet je usvojena. Zašto? Pa zato što je postignut tada dogovor i što je bilo hitno, nije tad bilo pitanje izbora, a možda jeste, odnosno jeste bilo, ali nije Centralna 32 izborna komisija pravila ovakvu buku, jer tad nisu imali naputak da je prave kao što to imaju sad, a bili su skoro pa identični članovi. Tada je Vaša stranka, kolega Kožul, bez ikakvih problema učestvovala u tome, da ne bude da ja držim nekom predavanje i moja stranka i ja glasao za taj budžet i ne ponosim se time, ali ako ćemo pošteno govoriti tako je bilo. I bilo bi dobro da se, kada govorimo o potrebi usvajanja budžeta, hitno danas ili za 15 dana kako ili mjesec kako vi to predlažete, ne krije iza procedura, jer tu nismo baš dosljedni, nego da kažemo šta su stvarni razlozi. Da li se neko kroz ovu priču bori da ne bude izbora, pa kažeš to pošteno, pa se politički potučemo, pa ko ima većinu proće. Ali kriti se iza demokratskih procedura neko ko je u više navrata demonstrirao da mu nije strano učiniti bilo šta da bi došao do političkog cilja, to smatram nevjerodostojnim. I zbog toga nije u redu diskvalifikovati ljude da li su iz pozicije ili opozicije, a da pri tome niste čisti kada o tome govorite. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Zukan Helez.
Ma gospodine Kožul dešavalo se nekoliko puta poslije rata u izbornom ciklusu da SDP BiH dobije duplo više glasova od HDZ-a i mi odemo u opoziciju, vi ste u vlasti, uvijek, pod navodnicima, nekoga predstavljate, pa valjda i ovi ljudi što glasaju za SDP su ljudi nekakvi. Mi smo dobijali po 250 hiljada, a vi dobijete 80 hiljada, vi ste u vlasti i nekog predstavljate, pa evo i ovi glasači nekog predstavljaju i SDP nekog predstavlja. Zahvaljujući drugim strankama koje, kojima su puna usta BiH, koji vas pod ruku uzmu sa sobom i vi tako vladate, a onda se u medijima spinuje, evo SDP tamo nešto hoće sa HDZ-om itd. što, je li, je notorna neistina. Kada je u pitanju, ovaj, da navedem primjer gdje su mahinacije itd. ja ću samo navesti par primjera. Jedno Livno u selu, jedno selo u Livnu, izvinjavam se, gdje imate desetak porodica koje žive, a birački spisak 500 ljudi, HDZ dobije 400 glasova od tih deset porodica. Ja još nisam vidio da porodica broji 100 ljudi ... glasaju
Gospodine Helez.
I druga stvar, imate
Gospodine Helez, budžet, budžet i hitni postupak.
Molim vas, ispravka krivog navoda, znači pomenuo me je tako. U Livnu se desilo, odakle dolazi gospođa Krišto, da je čovjek došao u lokalnu izbornu komisiju da traži da vidi brata, koji je bio deset godina u Livnu, u Africi radio na platformama i nije dolazio kući i za izbore je glasao, taj dan je glasao i njegov potpis. Čovjek je otišao u lokalnu izbornu komisiju i pitao – daj mogu li da vidim brata? Pa kažu – kako? Pa glasao danas, bio na biračkom mjestu. Opsenica jel' se zove, ne znam, koji je rekao – ljudi ja nikad nisam bio Srbin, nikad, nit hoću 33 to. A onda sutradan HDZ kaže – da ti si Srbin, bićeš Srbin i čovjek Srbin se vodi itd. Mogu vam nabrajati, ali nije ni mjesto, ni vrijeme, koliko god hoćete, ukoliko hoćete polemiku, može javna debata negdje da kažem o ukupnom ili dijelu kriminala koji radi u sferi izbornog zakonodavstva i ne samo tu HDZ, ali ni ovo danas vam neće proći, non-stop blokirate državu BiH, non-stop gdje god možete i zapamtite neće vam ovo proći danas,
Vrijeme.
i bićete usamljeni. Hvala.
Molim vas da se pridržavamo vremena i tema koje su na dnevnom redu. Ispravka krivog navoda, gospodin Predrag Kožul.
Pa evo ja bi volio kad je kolega Magazinović govori o nekom čovjeku koji je 2012. i 2013. došao s papirima iz Predsjedništva da nas je podsjetio ko je te 2012. i 2013. bio član Predsjedništva, pa da znamo ko je poslao tog čovjeka s tim papirima u to doba, to bi bila zanimljiva informacija u kontekstu evo optuživanja nas kao stranke za nekakve blokade. Što se tiče mog navoda da je ... da je paradoks da predstavnici nominalno oporbe žele po hitnom postupku proračun, to je zaista demokratski paradoks i to ćete teško naći u jednom drugom parlamentu i u jednoj drugoj zemlji. I u detalje izbornog procesa ja ne bi ulazio, kolega Helez, ja sugo u izbornim procesima, mogao bi o tim detaljima pričat dan, noć, ali niti je vrijeme, ni mjesto, ni tema dnevnog reda. A samo ću Vam jednu stvar reć, koliko god glasova neko imao ko ode u oporbu izgubio je izbore, to je činjenica.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Referiram se na ono što je rekao gospodin Zukan Helez, dakle on je u pravu, mi ne blokiramo nego zaustavljamo procese koje SDP stalno radi, dakle on stalno ruši ustavni poredak ove države, SDP. Dakle, ja da sam u SDP-u, gospodine Zukane, ja bih dobio pesto tisuća glasova, a ne kao vi dvjesto, znači da sam ja bolji čovjek vjerojatno. Ali mi ulazimo u vlast zahvaljujući izbornom rezultatu i Ustavu i ustavnom uređenju ove države. Prema tome, mi zaustavljamo procese koje vi uporno pokušavate napraviti u ovoj državi da uvedete unitarnu građansku državu i to isto tako vam neće proći. A isto tako, dakle, referirate se za izbore, mi nismo protiv izbora, Izborno povjerenstvo koje ste protuzakonito ovdje izabrali, ta oporba koja se sad bori da ona može raditi, dakle nije razmišljala kako će ono raditi kad je ga imenovala, pa izvolite sad nađite načina kako da radi. Mi govorimo o proračunu, mi govorimo o proračunu, gospođa Krišto je rekla šta su naš razlozi da se ovo ne podržava, da tražimo redovitu proceduru, 34 nismo rekli da smo protiv proračuna i to je sve. Dakle, ponavljam još jedanput, da sam ja u SDP-u, SDP bi daleko bolje imao rezultate uspjeha nego što ih ima sad kad ste Vi u njemu.
Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Prvo, Vas ne bi primili u SDP takvog kakvi ste, za početak. Kad ste kod rušenja ustavnog poretka nije Zukan Helez bio smjenjen od strane visokog predstavnika nego Vi. Je li tako? Tako je, nemam ja...
Budžet, budžet.
Što se tiče kolege Kožula.
Hitni postupak.
Ma ovo su sve ispravci netačnih navoda, mislim znate i Vi.
Da, vidim da je budžet, da, to je budžet.
Dakle, ja Vas, kolega Kožul, prvo da odgovorim na Vaše pitanje, ni dan danas ja ne znam koje donio taj budžet u Parlament, dakle nije sigurno član Predsjedništva nosao papire u toku noći, neko je donio iz Predsjedništva. Ali je, isto tako, ja Vas nisam optužio da ste Vi opstruirali nego da ste učestvovali u tome, razumijete. Dakle, Vi ste učestvovali, bili saučesnik jedne takve radnje, da neko donese gomilu papira, tvrdi da je budžet, a onda Parlament to usvoji. O tome ja govorim, niste Vi opstruirali, Vi ste bili dio toga. Dakle, samo ispravak netačnog navoda.
Gospodin Helez je već dva puta imao ispravku krivog navoda, ne može treći put. Ispravka krivog navoda, Dženan Đonlagić. Izvolite.
Ispravka krivog navoda zastupnika Lovrinovića, koji već, evo ja mislim, drugi puta potencira kako je izbor članova CIK-a protivzakonit. Dakle, niti je on taj, niti sam ja, niti bilo ko ovdje osobe koje možemo to utvrditi, dakle zna se ko može utvrditi da li je izbor zakonit ili protivzakonit. A kolega Lovrinoviću, ako budemo nas dvojica ovdje, ja vjerovatno neću, ali trend koji Vi imate iz prošlosti, možda Vi i budete, na temu centrlane izborne, to sam Vam rekao prošli put, na temu Centralne izborne komisije se vidimo 2027. 35 Hvala.
Ispravka krivog navoda, Nikola Lovrinović, drugi put.
... predsjedavajući. Dakle, gospodine Đonlagiću, nisam danas govorio nekoliko puta, prvi put sam govorio da je protuzakonito izabrano Središnje izborno povjerenstvo, a sad govorim drugi put da je protuzakonito izabrano i u ovome Parlamentu. Pa kad ste ga izabrali stvorite sad uvjete da ljudi rade, šta ste mislili tada, nemam ja ništa protiv, samo izvolite radite. A o SDP, kolega Magazinović, ma ne pada mi na pamet, samo kažem šta biste dobili kad bi vam ja došao.
Gospođa Alma Čolo, redovna diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih se vratila na proceduru, mi znači raspravljamo da li ovaj Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta treba da ide po hitnoj proceduri. Ja bih podsjetila samo, mislim da svi poslanici to znaju, da budžet i Prijedlog zakona o Budžetu prati osnovni zakonodavni postupak i da je moguće da ovaj budžet usvojimo po hitnom postupku ukoliko postoji visok stepen hitnosti. Zašto ja mislim da postoji visok stepen hitnosti? Zato što u članu 136. Poslovnika stoji, da ovaj Dom treba da usvoji budžet i da ga dostavi Domu naroda do 15. novembra tekuće godine, a da Dom naroda treba da usvoji budžet do 15. decembra tekuće godine, ti rokovi su davno prošli, mi se nalazimo u julu mjesecu ove godine i ja mislim da je to osnovni razlog da ovaj budžet ide po hitnoj proceduri. Pozivanje na neku raniju praksu i na to što smo kasnili i nekih ranijih godina u usvajanju budžeta nije pravno utemeljen argument, jer mislim da procedura treba da se zasniva na pozitivnim propisima, a procedura je sastavni dio pravnog poretka, a pogotovo demokratskog poretka, jer poštivanje procedure osigurava ostvarivanje i demokratije i ostvarivanje pravnog poretka u cjelini. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Predrag Kojović, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Javio sam se vrlo kratko da obrazložim našu poziciju, našeg kluba po ovom pitanju hitnog postupka. Moram priznati da zaista uvažavam i najčešće upravo razmišljam na način na koji je gospođa Krišto, pa i jednim dijelom gospodin Kožul govorio, da svaki budžet, pa i ovaj zaslužuje javnu raspravu i da zaslužuje naravno mogućnost da Parlament koji ga izglasava ima mogućnost uticaja na njegovo sadržaj. Ali ovo je jedna od onih situacija u kojoj postoji, je li, moralna dilema, odnosno mora se napraviti određeni izbor, imamo velike strepnje da bi odgađanje, odnosno vraćanje budžeta u redovnu proceduru još dodatno dovelo u opasnost 36 održavanje izbora, a poučeni mostarskim iskustvom u prethodnih 12 godina možda smo, kako bi rekao, i preoprezni, ali sve što se dosad događalo ukazuje i na tu mogućnost i zato ćemo s obzirom da se radi o jednom budžetu koji je prije svega servisne prirode, služi da podrži institucije države BiH, on nema neki razvojni karakter i puno projekata, mi ćemo glasati za hitnu proceduru, iako smo nezadovoljni njegovim sadržajem, ali ćemo glasati jer mislimo da je najvažniji, najvažnija stvar za BiH održavanje lokalnih izbora u novembru mjesecu. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Halid Genjac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. U konačnici izjašnjenje u pogledu hitne procedure i usvajanje budžeta je izjašnjenje o tome da li smo za održavanje općih izbora ili nismo, općinskih izbora ili nismo. Dakle, da ne mistificiramo, oni koji prate izborne procese i oni koji na izvjestan način prate pripremne radnje za održavanje izbora znaju da je kritično vrijeme za odabir onih koji bi trebali štampat glasačke listiće i da je krajnje i kritično vrijeme za odabir onih koji bi trebali štampat ukupni izborni materijal, a da Izborna komisija ne može niti jednu tu radnju ni započeti, ni započet, a kamo li provodit ukoliko nema osigurana sredstva za izbore isključivo iz budžeta. Znači, svi mi znamo demokratske standarde, svi mi znamo demokratske principe i naše izjašnjenje u pogledu budžeta i u pogledu osiguranja sredstava za izbore nije izjašnjenje o podržavanju ili nepodržavanju Izborne komisije ili određenog sastava CIK-a, to je naše opredjeljenje u pogledu integriteta izbornog procesa i ukupnih demokratskih procesa u BiH. Jer pitanje održavanja lokalnih izbora u BiH je upravo to, integritet demokratskih procesa i naš odnos prema ukupnim demokratskim procesima. Znači, mi znamo kakav je fiskalni okvir BiH, znamo kakvi su odnosi, struktura i pojedinih konta u budžetu BiH i znamo vrlo dobro da se ima razloga borit za promjene u budžetu i određene ciljeve, ali ti dometi su vrlo ograničeni. Izrada ovog budžeta traje, kao što je poznato, barem pola godine duže nego što je to dozvoljeno u Ustavu na koji se pozivamo i u Poslovniku na koji se takođe pozivamo. Imajući sve to u vidu, dakle, mi smo do 15. decembra trebali usvojit budžet, znamo koji je danas dan, razlozi hitnosti uopće nisu upitni kad je to, kad imamo to u vidu. Možemo razgovarat i o potrebi da se razmatra budžet u oba čitanja i to je legitimno i razumljivo i vrlo osnovano i zato bi ja predložio, ukoliko na tome insistiramo, da glasamo prije svega o hitnoj proceduri za koju će moj klub biti iz razloga koji su, ja mislim, dovoljno očigledni. Ali ukoliko se ne prihvati hitna procedura, ja predlažem da usvojimo zaključak imajući u vidu član 136. stav ... gdje se kaže – da Kolegij skraćuje rokove i preuzima sve druge radnje za donošenje budžeta čak do 15. decembra. Vremena u odnosu na koji smo mi već daleko prošli, dakle, imajući to u vidu, da usvojimo zaključak – Da Predstavnički dom zadužuje Kolegij da organizira zasjedanje Predstavničkog doma na način da se do kraja sedmice usvoji budžet. Nikakve prepreke u Poslovniku nema, rokovi koji su propisani o izjašnjenju nadležnih komisija su do 10 ili do 5 dana u skraćenom postupku, do, ne 5, nego do. Dakle, mi možemo organizirati zasjedanje Predstavničkog doma sutra i prekosutra na način da usvojimo i prvo čitanje budžeta i nadležne komisije da se usvoje i za dva dana da imamo drugo čitanje. Dakle, 37 ukoliko se pozivamo na proceduru, ukoliko nam je cilj da utičemo na budžet, ok. Međutim, pri tome treba imati u vidu da treba zadovoljit i zahtjeve koji su na političkoj sceni prisutni već pola godine u pogledu izbora, dakle uslovljavanje i povezanost izbora sa budžetom, da vodimo računa o tome, da povedemo i o tome računa, da iskažemo i svoj stav pojedinačni u pogledu demokratskih odnosa i potrebe demokratskih procesa u BiH, pa da imajući to sve u vidu usvojimo budžet do kraja sedmice. Zahvaljujem.
Ispravka krivog navod, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ovo što je gospodin Genjac rekao vezano za izbore, mi smo rekli još u martu kada je Predsjedništvo dalo gospodinu Bevandi puna dva mjeseca da popravi svoj nacrt budžeta, da dostavi novi, a onda je gospodin Bevanda uzeo gotovo tri mjeseca i sve je to bilo vrlo neodgovorno, ali to je sadašnja vlast i zato smo u julu kad je budžet u pitanju. Sve procedure su ispoštovane da se ovaj budžet usvoji po hitnom postupku, nema nikakvih smetnji da se to uradi i kad gledamo poslovničku definiciju šta se može razmatrati po hitnom postupku, ukoliko je zakon visokog stepena hitnosti. Ako je ikad ijedan zakon koji je došao u ovaj Dom bio visokog stepena hitnosti onda je to ovaj, jer sad smo već u drugoj polovini godine, a razmatramo budžet za 2020. godinu koja je izborna godina. Prema tome, uslovi su u potpunosti ispoštovani proceduralni i svi drugi. Što se tiče diskusije gospođe Krišto, vidite ovaj prijedlog koji je došao iz Predsjedništva je uvršten na dnevni red odlukom Kolegija, dakle ne Proširenog kolegija, ja sam bio juče na Proširenom kolegiju, Kolegij, vas troje ste nam već donijeli nacrt dnevnog reda na kojem je ovo bilo. A znamo da Poslovnik propisuje da Kolegij donosi odluke konsenzusom i onda kaže – ako svi napori da se konsenzus ne postigne odluku donosi Dom. Prema tome iz toga proizilazi da je cijeli Kolegij, uključujući i gospođu Krišto bio za ovo. Sad meni nikako nije jasno je li se nešto desilo u protekla 24 sata zbog čega je gospođa Krišto, kažem opet cijeneći poslovničke odredbe koje nalažu da odluke donosite konsenzusom, juče je bila za uvrštavanje, a sada izgleda da je protiv. Ali u svakom slučaju sve procedure su zadovoljene, svi uslovi postoje da se ovaj budžet usvoji po hitnom postupku, da je neka bolja vlast bio bi usvojen još u decembru, a u svakom slučaju puno prije jula, ali imamo situaciju kakvu imamo i imamo izbore i zbog toga je sve ovo hitno. Hvala.
Ispravka krivog navoda, gospodin Predrag Kožul.
Ma, ja moram reagirati, jer ovo nije prvi put od kolege Arnauta da nekorektno personalno proziva određene osobe. Dakle, kod procedure donošenja proračuna postoje vrlo jasne nadležnosti Ministarstva financija, Vijeća ministara, Predsjedništva, pa i ovog Parlamenta i ovaj Parlament zato ništa nije naložio i nikakve rokove dao gospodinu Bevandi, nego institucijama BiH i to je važno kazati, jer je taj navod ne samo netočan, nego je i vrlo nekorektan. 38
Dame i gospodo narodni poslanici, juče smo na Proširenom kolegiju dogovorili da je u 13:00 časova pauza koje se može iskoristiti za ručak do 15:00 časova, jer u međuvremenu Kolegij ima i neke druge obaveze. Ima još prijavljenih za raspravu, pa ćemo poslije toga nastviti. Pauza do 15:00 časova, hvala. [[PAUZA]] Molim narodne poslanike da zauzmu mjesta da možemo nastaviti sa radom. Dame i gospodo nastavljamo sa radom. Za riječ se javio Saša Magazinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Predsjedavajući Poslovnik je povrijeđen u članu 83. koji govori o pauzi, tamo kaže da maksimalno trajanje pauze koju traži klub može biti 30 minuta, a ono što Vi možete dati je sat vremena, sve ostalo bi Dom trebao da se izjasni i tamo stoji takođe da nakon pauze onaj ko je tražio se izjasni i da informaciju zbog čega je ta pauza bila potrebna. Ne možemo se mi sad retroaktivno izjašnjavati o pauzi od tri sata, ali bi bilo dobro da nas izvjestite, posebno nas interesuje šta je bio sadržaj tog sastanka, bilo bi dobro da Parlament to zna prije medija, ne samo ovaj dio oko budžeta, evo gospodin Genjac, nije trenutno u sali, je rekao da se danas glasa hoće li biti izbora ili ne i ako to danas ne bude, da izbora praktično nema. Pa da vidimo hoće li biti izbora, neće biti izbora u skladu s njegovom najavom, a i ne bi bilo loše da nam kažete oko ovih drugih imenovanja gdje smo, šta smo, da ne čitamo u novinama.
Nastavljamo sa sjednicom. Riječ ima predsjedavajući, gospodin Nebojša Radmanović. Izvolite kolega.
Dame i gospodo djelimično je u pravu gospodin Magazinović, sjednica je, pauze je trajala duže nego što smo planirali i evo jedan rezultat onoga šta smo radili u prethodnih par sati. Vodeći računa o potrebi usvajanja budžeta i o primjedbama koje su iznesene na budžet, kao i o tehničkim greškama u Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2020. Kolegijum Predstavničkog doma, Kolegijum, predlaže provođenje skraćene procedure koja treba biti provedena na sljedeći način – Kolegijum Predstavničkog doma određuje Ustavnopravnu komisiju i Komisiju za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH kao nadležne za razmatranje Prijedloga zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu. Nadležne komisije trebaju odmah 39 sazvati sjednice komisija i nakon održanih sjednica dostaviti mišljenje Predstavničkom domu. Predstavnički dom odlučuje da će naredna sjednica Predstavničkog doma biti održana u četvrtak, mnogima sam rekao u petak, ali iz konsultacija sa narodnim poslanicima procijenili smo da više prisutnih može biti u četvrtak, na kojoj bi se razmatrao Prijedlog zakona o Budžetu institucija i međunarodnih obaveza u prvom čitanju, nakon čega bi bila otvorena amandmanska faza, a odmah nakon okončanja amandmanske faze Prijedlog zakona Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza bio bi razmatran u drugom čitanju. Cilj jeste, dakle, da završimo u Predstavničkom domu do kraja ove sedmice sve rasprave i usvojimo budžet i ostavimo mogućnost Domu naroda da u narednoj sedmici završi proceduru. Mislimo da time zadovoljavamo i one koji hoće da iznesu amandmane, da ispravimo neke sitne greške koje postoje, ali to ne znači da ne radimo kao što smo dogovorili, dakle nastavljamo sjednicu sa glasanjem o hitnoj proceduri, koja nadam se da će obezbijediti glasanje o toj hitnoj proceduri da možemo ići u ovo što sam sad predložio u ime Kolegija, dakle ne u lično ime.
Hvala kolegi Radmanoviću. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala. Onda samo da pojasnimo, jel' onda stoji ono što je kolega Genjac eksplicitno rekao, da danas se glasa o tome želi li neko izbore ili ne želi i da će na osnovu glasanja danas biti jasno ko želi izbore, a ko ne želi? Hvala.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu oko Prijedloga budžeta. Glasanje o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite za glasanje.
/nije uključen mikrofon/
Da, glasanje o hitnoj proceduri, znači. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, jel' mislite da ide prvo zaključak, ne moramo.
[[nije uključen mikrofon]] 40
Pardon, konsultujemo se da li ide prije glasanje o zaključku ili o hitnoj proceduri. [[konsultacije Kolegija]] Mislim da moramo ponoviti prijedlog zaključka, molim vas da ..., ponovićemo glasanje. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Zaključak će doći kao, svim narodnim poslanicima kao što je obaveza poslovnička. Mislim da ga ne treba ponovo čitati. Prvo glasamo o prijedlogu zaključka koji sam ja iznio, pa onda o hitnom postupku. Molim vas da se pripremimo. [[zajednička diskusija]] Molim vas, [[zajednička diskusija]]
Predsjedavajući, dakle uz dužno poštovanje samo red koraka, dakle, molim vas član 133. stav (4) dakle hitni postupak, vrlo jasno kaže – ako Dom ne prihvati zahtjev predlagača za razmatranje prijedloga zakona po hitnom postupku, Dom odlučuje da li će zakon razmatrati u skladu s odredbama kojima se regulira skraćeni ili redovni zakonodavni postupak. Dakle, prvo se moramo izjasniti o hitnom postupku, pa onda ako ne prođe to onda vaš zaključak, Kolegija, zapravo sugeriše da se izjašnjavamo o skrećenom postupku.
Hvala.
Uz taj zaključak koji će biti predložen od strane Kolegija. Hvala.
Hvala. Je li isti prijedlog gospodine Arnaut?
Isti.
Izvolite.
Evo samo da podebljam, ovaj, evo ja neću se onda, ja ću se ograničiti na prva tri stava, znači prema stavu (1), 133. govori se o hitnom postupku. Stav (2) zahtjev iz stava (1) ovog člana razmatra se, Dom odlučuje o zahtjevu nakon rasprave i stav (3) kad se o ovom zahtjevu o hitnom postupku obavi rasprava glasa se. Ne smije biti ništa između, znači čim se obavi rasprava o hitnom postupku, ona je obavljena, zaključena, glasa se o hitnom postupku, a onda dolazimo na ovo što je, tako da samo redoslijed koraka. 42 Hvala.
Hvala. Uvažena mišljenja dva narodna poslanika. Zaključujem raspravu. Glasamo, glasamo o hitnom postupku. Prvo se glasa o hitnom postupku i u pravu ste. Dakle, glasamo o hitnom postupku, molim vas da to pripremite, a onda ćemo o zaključku. 36 prisutnih – 19 za, 14 protiv, uzdržana 3. Ima opšta većina, nema entitetske većine, nije usvojen zaključak o hitnom postupku. Usaglašavanja nema, ne možemo ići u drugi krug, dakle u prvom krugu nije usvojen hitni postupak. Sada glasamo o prijedlogu zaključka. Koji sam pročitao dva puta. Je li pokrenut postupak? Izvolite. Dobro, možemo ponoviti, ponovite ponovo. Ukupno prisutnih 36 – za 18, protiv 10, uzdržanih 8. Ima opšta, ima entitetska ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kako nije prošao ...? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ma sve je ok, ali mi smo imali glasanje, dakle, u prvom krugu, je li tako? Što znači da glasanje o hitnom postupku nije završeno, je li tako? Kad se to inače desi, a niste usaglasili stav Kolegija da se ide odma u drugi krug, to je prva stvar koja nas dočeka na narednoj sjednici. Je li tako?
/nije uključen mikrofon/
Da, ali nismo završili glasanje. Dakle, nismo završili, mi smo glasali u prvom krugu, da ste sve troje bili tu i rekli idemo u drugi krug mi bi glasali, pošto niste bili tu vi imate tri dana da se usaglasite i onda mi opet glasamo o tome. Je li tako?
Dobro i, dalje i?
Pa nema dalje.
Ima dalje.
Nema dalje, dakle ne možete bilo kojim zaključkom prekinuti glasanje na pola. Ono što sam ja vama tada htio sugerisati, je da zovnete gospodina Zvizdića da uradite ono što želite, oborite hitni postupak, jer ga još nismo oborili. Dakle, ne možemo na pola glasanja zaključkom prejudicirati šta je naš stav.
Možemo.
Dakle, zovnite gospodina Zvizdića, završite ovo i da idemo, da se držimo Poslovnika, nisam ja, ja razumijem šta većina želi, al' nemojte da ovako silu prosipamo, jer će onda neko drugi na nekoj drugoj tačci, sa nekom drugom većinom raditi iste stvari, zaključkom donositi ishod glasanja, a to ne može. Evo napravite pauzu, čovjek je tu, nek dođe da odglasamo u drugom krugu, oborite hitnu proceduru i onda ovo sve može kako ste zamislili, a ovako je još uvijek glasanje je živo. 44
Dobro, jeste završili?
Jesam, zasad.
Dakle, možemo to tumačiti na različite načine, ali je činjenica da nije bila većina u prvom krugu. Kolegij se nije usaglasio odmah i
/nije uključen mikrofon/
Pa nije bila entitetska većina, i nije odredio da se glasa nakon usaglašavanja odmah. Dakle, ako bude potrebe i mogućnosti biće kao što Vi kažete za tri dana. Dakle, nije
[[nije uključen mikrofon]] Nije entitetska većina.
Pa nije, nije bilo moguće, nismo dogovorili drugi krgu glasanja, molim vas. I da je gospodin Zvizdić tu ne bi dogovorili. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Može, ... naravno da može ići zaključak. Zaključak je posebno, zaključak je prijedlog Kolegija kako da se radi i to smo glasali i usvojili, molim vas i ja ne vidim šta je problem sad, stvarno ne vidim šta je problem. [[zajednička diskusija]]
Molim vas samo da razjasnimo jednu stvar oko prethodne tačke dnevnog reda, ako smo oborili hitnu proceduru i zaključkom definisali da razmatramo u skraćenoj proceduri onda ja očekujem da danas razmatramo u prvom čitanju Zakon o budžetu, da bi eventualno uložili amandmana do četvrtka i u četvrtak usvojili u drugom čitanju. Zbog toga mi je neprirodno da danas tek tako preskočimo ovu tačku dnevnog reda ili vi to vidite na drugačiji način, dajte da to razjasnimo.
Ne možemo se vraćati na prethodnu tačku, dakle, ali mislim da sam to objasnio, ako malo razmislite,
Ma nismo objasnili.
Dakle, ne možemo dok ne završimo ovu sjednicu imati raspravu, ne možemo. Dakle, nije prošao hitni postupak, dogovorili smo skraćeni postupak, moramo imati raspravu u prvom čitanju o budžetu, ne možemo je sad imati u toku ove sjednice.
Znači li to da ćemo danas na kraju sjednice imat novu sjednicu...
Ako danas završimo ... ako budemo imali kvorum i završimo u određeno vrijeme. 46 Dakle, sad imamo ovu tačku takođe vrlo važnu, molim vas. Dakle, otvorio sam raspravu o hitnom postupku povodom tačke 4. a to je – Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Gospodin Saša Magazinović, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mi danas pred sobom imamo zahtjev za hitni postupak, vezan za Izborni zakon u vezi Mostara, koje su dogovorili SDA i HDZ. Podsjećam da je devet stranaka učestvovalo u ovim dogovorima, zašto svi zajedno nisu dovršili ovaj posao, vjerovatno se odgovor krije o tome, u tome koji su model izabrali ove dvije stranke, to je taj tzv. B-model, koji ide u korist stranaka koje imaju glasove u samo jednom gradskom području, a na štetu onih koji imaju glasove na području čitavog Grada Mostara. Zbog čega nam nije dopušteno da o ovome razgovaramo i zašto hitni postupak treba objasniti predlagač, ali primjerice ovaj model znači da bi jedna stranka koja je imala, recimo, hiljadu i po glasova manje od SDP-a na proteklim izborima imala jedan mandat više. Dakle, to je takav model napravljen da stranka koja ima hiljadu i po glasova manje ima jedan mandat više. Razlika između ovog modela i onog koji su zvali A-model je taj što je onaj prvi bio pravedniji, imao je tu kompenzacionu listu i SDA je upravo bila protiv tog principa jedan čovjek jedan glas, a po ovom modelu je pristala na dva puta jedan čovjek jedan glas, jednom na gradskim područjima, jednom na području Grada Mostara. E sad, zbog čega još ne bi trebao biti hitni postupak? Pa zato što ovo nije samo dogovor o Mostaru, iako je SDA kao jedna od stranaka predlagača to tvrdila da neće nikad dozvoliti, nego ovo je paket, jer je istovremeno potpisan i sporazum da će se raditi na izmjeni Izbornog zakona na principima legitimnog predstavljanja. Da ne pričam sad da nam je hitni postupak potpuno višak u trenutku kad bi možda neko predložio amandmane, gdje bi se neko, recimo, usprotivio tome da se od gradskih područja praktično formiraju male opštine, gdje za urbanistički plan, primjera radi, se moraju složiti ljudi sa tog gradskog područja, bez obzira šta je stav Gradskog vijeća, gdje se stvara nova podloga za trgovinu oko Mostara i gdje Mostar liči na sve samo ne na jedinstven grad. Mi smo u martu mjesecu u Mostaru držali jednu tribinu, gdje smo tvrdili da se ovaj problem treba riješiti kroz, transparentno kroz izmjenu Izbornog zakona. Tad su nas gospoda iz SDA, koji su supredlagač ovog Zakona, nazvali naivnima i kazali da se to isključivo može riješiti zakonom o Mostaru gdje bi Statut bio dio koji je ugrađen. Da je sve ostalo prevara, a danas su sve to što su govorili bacili pod noge, jednako kao što su bacili pod noge i Programsku deklaraciju sa posljednjeg kongresa SDA, koji kaže da federalni zakon u skladu sa Ustavom Federacije BiH i tretiranje Mostara kao jedinstvenog gradskog područja sa više jedinica lokalne samouprave uz obaveznu rotaciju na čelnim funkcijama. Ja zaista smatram da se ovim, da sad prvo ovaj Zakon se ne može razmatrati u hitnoj proceduri, da je on sam po sebi u svojoj osnovi diskriminatoran na mnogo, po mnogo osnova, da dijeli Mostar na dvoje, a danas ga prodržavaju i oni koji su bili skloni reći tome kad se Mostar podijeli na dvoje, država se dijeli na troje. A da ne govorim o tome, mislim nije moje da branim stavove lokalnog SDA, ali lokalni ogranak mostarski SDA je glasao kao svoj izbor za ono što je gospodin Nikšić probao danas predložiti, a vi ste to zajednički odbili. Dakle, protiv hitne procedure i za jedan drugačiji model u odnosu na ovo što su SDA i HDZ dogovorili. 47
Hvala. Riječ ima gospodine Damir Arnaut, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Vidite nešto što 12 godina, diskriminacija koja traje protiv građana Mostara i onda da se ovako preko koljena na jednoj sjednici u hitnoj proceduri, mislim samo od sebe nije primjereno. Međutim, evo kad su amandmani u pitanju, a siguran sam da bi bilo više supstantivnih amandmana, ali evo samo da se zadržimo na jednom. Ovdje u ovom prijedlogu nešto veliko nedostaje, a to je da uopšte nije propisano kako i kada će se lokalni izbori u Mostaru održati ukoliko ovakav zakona i bude usvojen. Dakle, ovdje je bila u najmanju ruku neophodna odredba koja će reći – izuzetno od rokova propisanih drugim članovima Izbornog zakona Centralna izbonra komisija će za potrebe lokalnih izbora u Mostaru odrediti te i te rokove itd. Dakle, jedna prelazna i završna odredba. E sad kad nešto ponudite u hitnoj proceduri čak ni takvu prelaznu i završnu odredbu bez koje nije moguće održati izbore u Mostaru, jer su lokalni ..., odnosno ove godine lokalni izbori su već raspisani, CIK je već odredio rokove i sad ne postoji zakonska mogućnost, odnosno ovaj prijedlog ne daje CIK-u zakonsku mogućnost da utvrdi druge rokove za potrebe lokalnih izbora u Mostaru ove godine. Prema tome, samo to pokazuje koliko je nepromišljena hitna procedura kad su ovako bitne stvari u pitanju. Hvala.
Hvala. Gospodin Mirko Šarović, izvolite.
Hvala predsjedavajući. U ime Kluba SDS – PDP želim da kažem da mi, naravno, podržavamo donošenje jednog ovakvog zakona poslije toliko godina, ali ovo rješenje ne, nije dobro, posebno za predstavnike srpske zajednice u Mostaru i ona praktično će ovakva rješenja neće obezbijediti da u lokalni pralament u Mostaru uđu legitimni predstavnici srpskog naroda, odnosno autohtoni i oni koji eventualno ova, ovaj broj koji je zagarantovan ovim Zakonom vjerovatno će ući preko listi nekih drugih političkih organizacija, što naravno nije dobro, ja mislim da to niko ne priželjkuje. Zbog toga nećemo podržati hitnu proceduru i tražićemo prostor da se Zakon popravi u normalnoj, u redovnoj proceduri kako bi se ovi nedostaci pokušali ispraviti i tražićemo podršku i drugih poslanika za ovako nešto. Evo, toliko i hvala.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović, povreda Poslovnika. 48
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. U ime Kluba HDZ-a tražim stanku od pola sata.
Nisam Vas čuo.
[[nije uključen mikrofon]] Pauza.
... od pola sata.
Dobro, pauza 30 minuta. [[PAUZA]] Molim narodne poslanike da zauzmu mjesta kako bismo nastavili sa radom. Nema više prijavljenih za raspravu. Glasamo o hitnoj proceduri. Dragan Mektić, izvolite. Halo, da narodni poslanici zauzmu mjesta. Izvolite gospodine Mektić.
Hvala predsjedavajući. Dakle, raspravljamo o proceduri za
Ne, raspravljamo o hitnom postupku, tako je.
Da o proceduri, odnosno hitnom postupku za, vezano za izmjene i dopune Izbornog zakona. Nastojaću, uvažavajući vrijeme da budem koliko je god moguće kraći. Ja bi zaista zamolio, posebno bi zamolio poslanike iz SNSD-a i ove grupacije oko SNSD-a, da ovaj Zakon ne ide u hitnu proceduru, a razlog tome, vi se sjećate da Srbi dole u Mostaru i u tom kantonu ili županiji, kako god hoćete, nisu konstitutivni narod. Na sastanku koji je bio u Banja Luci pre pet, šest ili sedam dana, nisam tačno siguran, zauzet je stav srpskih poslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH da nećemo podržati hitnu proceduru već da ćemo ići u redovnu proceduru kako bi omogućili Srbima u Mostaru, a na kraju krajeva to je dogovor bio s njima, inače bi bili izigrani i prevareni, se omogući da imaju svoju listu na izborima za Mostar. Ovako će se doći u situaciju da će Srbi se morati pojavljivati na listama SDA ili HDZ-a, a vi 49 znate kako ide danas to vrijeme i Marko i Janko i Huso i Haso se legitimiše iz ovog ili onog naroda i nećemo nikako biti u mogućnosti da obezbijedimo, da kažem tako, autentične Srbe koji će predstavljati Srbe u vlasti u Gradu Mostaru. Ne vidim zbog čega je razlog da ne možemo ići u redovnu proceduru i da omogućimo amandmanski da djelujemo da i Srbi, između ostalog, predstavnici srpskog naroda dole ili već ko se izjasni sve kao Srbin dole, da bude malo nekako flaksibilnij, imaju svoju listu i omogući im se da se ne dešava ovo što nam se dešava čitvo ovo vrijeme. Na kraju, još jednom ponavljam, i SNSD-u posebno i ovoj koaliciji, to je bio dogovor kod predsjednice Željke Cvijanović. Ako smo izigrali Ustavni zakon i ono što je dogovoreno na sastanku u Banja Luci, evo po drugi put se dešava da se opet ovdje u Parlamentu izigra dogovor iz Banja Luke. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika, gospodin Dženan Đonlagić.
Izvinjavam se predsjedavajući što moram reagirati, dakle član 83. stav (2) kaže – nakon pauze predsjedavajući Doma daje riječ predstavniku kluba da obrazloži zahtjev za pauzu. Pošto je kolega Lovrinović tražio stanku, pa da nam obrazloži zašto, zašto smo otišli na stanku, ako nije problem kolega Lovrinoviću – zašto smo otišli na stanku?
Hvala, to je pravo, ali nije obaveza. Nastavljamo, povreda Poslovnika Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Mislim da ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospodin Đonlagić je u pravu po pitanju Poslovnika, ali ja ne mogu da ne reagujem. Ne, tri puta ste tendenciozno rekli stanku, nemojte to raditi.
Povreda Poslovnika, gospodin Zlatan Begić.
Poštovani predsjedavajući Klub DF-a traži stanku od 30 minuta.
Dobro, 30 minuta pauza. 50
[[nije uključen mikrofon]] Recite da je preporuke da se komisije ....
Kolegij preporučuje da se održe komisije dok je pauza. [[PAUZA]] Molim narodne poslanike da zauzmu mjesto, da nastavimo sa radom. Dame i gospodo prije nastavka mali dogovor, imamo veliki broj tačaka dnevnog reda, ako smo operativni možemo to završiti večeras, pa nije važno do koliko, ako ne onda će biti teško uspostaviti rad u narednom periodu, morali bi nastavak ili sutra ili u petak, u četvrtak smo već zakazali sjednicu. Zato vas molim da operativno radimo i da ovo večeras završimo bez obzira do kog vremena, mislim da većina misli ovako. Nastavljamo raspravu, nema potrebe da oni koji su tražili pauzu kažu zašto su je tražili ili ima potrebe gospodine Đonlagiću? Ne treba. Hvala. Riječ ima gospođa Snježana Novaković-Bursać, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ispravka krivog navoda se odnosi na navod gospodina Mektića, koji je u svom izlaganju tvrdio da je postignut dogovor na sastanku sa predsjednicom Republike Srpske vezano za proceduru usvajanja Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona. Dakle, to nije postignut nikakav dogovor po pitanju ili je gospodin Mektić pogrešno informisan ili je vjerovatnije to da iskrivljuje činjenice i zamagljuje da je postignut dogovor o podršci jedinstvenom kandidatu svih stranaka u Srebrenici i jedinstvenoj listi za Mostar, koji su oni očito do prvog dolaska u Sarajevo brže-bolje kao predstavnici SDS-a odlučili da više ne slijede i ne poštuju, što je inače njihov manir kada je u pitanju svi dogovori postignuti na nivou Republike Srpske. Još bi samo da iskoristim priliku da kažem, da i da evo upoznam možda gospodina Mektića, da uključujući i predstavnike Gradskog odbora SDS-a koji djeluje u Gradu Mostaru i uključujući sve predstavnike ozbiljnijih organizacija koje masovnije okupljaju predstavnike srpskog naroda u Gradu Mostaru mi smo kao predstavnici tog naroda dobili i imamo podršku da ipak možemo mirno da glasamo za predložene izmjene Izbornog zakona, koje ipak u određenoj mjeri garantuju prisustvo srpskog naroda u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti Grada Mostara, što do sada nikako nije bio slučaj. Hvala.
Hvala. Krivi navod, gospodin Nenad Stevandić. 51
Hvala lijepo. Pa kao neko ko je bio na tom sastanku, a bila je i gospođa iz PDP-a, gospođa Pekić, a bila je i gospođa Novaković-Bursać i bio je Rado Savić iz SDS-a. Što se tiče Mostara predstavnici Srba iz Mostara su ranije dolazili u kabinet i kod gospođe Cvijanović i gospodina Dodika i na tom sastanku smo shvatili samo jedno, znači Srbi u Mostaru mogu da budu zastupljeni isključivo u varijanti ako idu sa jednom listom iz svih političkih partija. Budući da većina glasačkog tijela konvergira prema SNSD-u i djelimično SDS-u, a da mi svi drugi imamo po nekoliko porodica, bilo bi potpuno besmisleno da bilo šta drugo radimo. Izmjena Izbornog zakona nam neće ići u prilog i jedino što nam ide u prilog ovog, žao mi je što kolege iz Federacije, ovaj, zamaram, nego da to naše unutrašnje pitanje ne bude naša svađa, je, jedini način je izmjena Statuta Grada Mostara. To smo svi analizirali, znaju i vaše kolege iz SDS-a i to znači da se izmjenom Statuta Grada Mostara i jednom listom obezbijedi konstitutivnost Srba, znači drugi način u ovom momentu ne postoji. Mi možemo da zadržimo status kvo, koje je još gore. Znači, to je jedina stepenica na koju možemo da se popnemo, a to možemo samo u saradnji, bez, saradnjom bez nekih teških riječi i da poštedimo sebe da se svađamo oko toga. Što se tiče Srebrenice, takođe mislim da trebamo to nastaviti pitanje našeg unutrašnjeg dijaloga i da bez obzira na te nove kandidature jedne, druge ili treće partije, da će ljudi tamo sjesti i dogovoriti se. Eto, mislim da ne treba da se svađamo ovdje oko toga. Hvala.
Hvala. Krivi navod, gospodin Dragan Mektić.
Krivi navod se odnosi na diskusiju i ispravku krivog navoda i uvažene poslanice Snježane i Nenada Stevandića. Ajde da počnem samo od Srebrenice, kad ste već pomenuli, nisamo mi protiv zajedničkog dogovora za Srebrenicu i mi i dalje jesmo za dogovor za Srebrenicu, ali jesmo protiv sadašnjeg aktuelnog načelnika Grujičića, koji je sve upropastio dole što se je moglo upropastiti u Srebrenici i ništa nije uradio za Srebrenicu. Vi znate koliko je novca, grantova i doniranja bilo odsvakle i sa svake strane, i uopšte u svakoj toj aferi je, u svakoj toj donaciji ili bilo kom drugom dotoku novca bila afera. I mi jesmo protiv njega i njega nećemo podržat, ali jesmo da sjednemo da se dogovaramo oko zajedničkog kandidata koji će odgovarati i koji bi radio u interesu cijele Srebrenice. Ne može se, gospodine Stevandiću, Statutom regulisati to pitanje, ako Izborni zakon kaže da je cenzus 3%. Nema Srba dovoljno da mogu obezbijediti 3% u Mostaru i šta im znači bilo kakva izmjena Statuta ako je Izborni zakon rekao da je to 3% i sva ta priča pada u vodu. Oni će morati ići na listu nečiju gdje će se moći obezbijediti taj cenzus, ali će, ali se postavlja pitanje onda konstitutivnosti Srba u Mostara kad ne mogu da idu sa svojom listom. A drugu stvar, ukazivao sam ja vama na manipulacije, što nam se događa sada, da se kao Srbin, Bošnjak, Hrvat ili već ko bilo drugo, izjasni neko ide takav na listu i možemo doći u situaciju da faktički imamo da imamo četiri predstavnika Srba u Gradskom vijeću Mostara, a ustvari on u faktičkom smislu nije ni jedan. Ja zato molim vas 52
Vrijeme.
molim i kolege iz SDA, molim kolege iz HDZ-a, hajte da idemo u redovnu proceduru, da nađemo neki način i modalitet da Srbi budu dole zastupljeni i da obezbjede kakvu takvu konstitutivnost.
Vrijeme. Nastavljamo malu unutarsrpsku raspravu, ali vas podsjećam dame i gospodo, govorim o hitnom postupku i ... imate krive navode, dva minuta. Dakle, ispravka krivog navoda, gospođa Mira Pekić. Izvolite.
Pa evo moj krivi navod se odnosi na raspravu gospođe Bursać-Novaković i gospodina Stevandića. Jeste, mi smo bili na tom zajedničkom sastanku i svi smo sjedeli i vjerovatno smo svi isto i čuli, isto i zaključili. Bio je jedan od dogovora da ćemo svi zajedno podržati srpsku listu koja će biti u Mostaru i da je to najbolje rješenje za srpski narod u Mostaru, obzirom na manjkavosti Izbornog zakona koji je predložen, gdje se srpski narod ne tretira i sam položaj predstavnika srpskog naroda u jednom od kantona, o tome je bilo razgovora. I još smo imali jedan dogovor koji, evo vi ga niste spomenuli, da ćemo mi kao predstavnici srpskih klubova u Predstavničkom domu Parlamenta prije održavanja ovog današnjeg sastanka sjesti i još jednom razmotriti eventualne prijedloge za izmjene Zakone koji bi uključivao i ovu hitnu proceduru. To je bilo dogovoreno, ništa više, iz tog razloga je moj kolega Mektić ovako reagovao. Hvala.
Hvala. Krivi navod, gospodin Branislav Borenović.
Hvala. Neću tražiti pauzu, ali samo da kažem da je sasvim logično da kao poslanici reagujemo kada vidimo da imamo tačku dnevnog reda koja je po hitnom postupku. Kada imamo tačku dnevnog reda koja je definisana da se radi po hitnom postupku to nama onemogućava da uložimo bilo kakav ozbiljan amandman. Znači, ništa ne možemo urediti, ovdje je uzmi ili ostavi i zato je bila reakcija od strane mojih kolega iz poslaničkog Kluba SDS – PDP zato što je na ovaj način nama je onemogućeno da djelujemo i iz tog razloga mi nećemo podržati da se ovaj Zakon raspravlja po hitnom postupku, jer mislim da s te strane da su mogućnosti da se nešto uradi za poziciju srpskog naroda svedene na minimum. I sva ta velika priča da će nešto doći poslije usvajanja ovog Zakona, da će nešto biti tamo dogovoreno na riječ, apsolutno pada u vodu, od toga neće biti ništa i zato hoćemo da jasno kažemo da srpski narod u Mostaru ako se usvoji ovakvo zakonsko rješenje po hitnom postupku, bez mogućnosti da nešto popravimo amandmanski, moraju četaki neku šansu za narednih 20, 30 godina, vjerovatno ih tada neće ni biti u Mostaru i zato je sasvim logična i opravdana reakcija mojih kolega koji su spominjali 53 jedan sastanak gdje bila potpuno drugačija priča. I to jesu možda neki odnosi unutar nas, kako ste Vi rekli, uvaženi predsjedavajući, ali je to činjenica i to je ključni razlog zašto ja očekujem da kolege i iz dva preostala kluba, koji dolaze iz Republike Srpske, ne podrže zahtjev ove grupe poslanika da se ide sa izmjenama Izbornog zakona po hitnom postupku. Nek ide u redovnu proceduru, skraćenu proceduru, kako god hoćete i da imamo mogućnost da možemo da reagujemo onako kako je to sasvim logično i kako se očekuje od nas i na taj način ćemo pokazati svoju doslednost i principijelnost kad su u pitanju ovako ozbiljne stvari.
Hvala. Zaključujem raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Izjašnjavamo se o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas pripremite se za glasanje. Sa 36 prisutnih – 21 za, 10 protiv, uzdržanih 5. Ima opšta, ima entitetska većina, usvojen je zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Gospodin Nermin Nikšić. Ograničavam raspravu na 5 minuta zbog ... ostalog vremena.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, žao mi je da danas imamo samo ovaj Zakon, ali evo, ovaj, takva je odluka parlamentarne većine i u konačnici nema niko pravo da se na to reflektuje, glasamo, svak raspolaže s jednim glasom. Ono što želim reći to je da je za Socijaldemokratsku partiju, za nas u SDP-u i za mene potpuno neprihvatljivo grubo ignorisanje institucija BiH na način da se pregovara sa samo dva politička subjekta, koji su uzgred već 20 godina uzrok problema, a ne faktor rješenja. Danas smo u prilici da se izjasnimo o rješenju koje praktično kreira dva stranačka geta, gdje želite da nastavite međusobno ucjenjivati jedni druge, dilati parcele, naplaćivati rente i tajkunima trpati u džepove budžetski novac dok god se grad ubrzano prazni od života. Model je usmjeren protiv svega građanskog i integrirajućeg u Gradu Mostaru, što samo pokazuje kako jedne i druge zanima samo njihova ekskluzivna teritorija s jedne ili druge strane do .... Mene lično odavno je prestao zabrinjavati pristup predstavnika međunarodne zajednice, koji već dugi period pokazuju dvostruka mjerila kad su u pitanju njihove matične i naša zemlja. Tako su i pitanje Mostara zaradi vlastitih izvještaja odlučili potpuno pogrešno rješavati kao bošnjačko-hrvatsko pitanje, čime je direktno legitimirano, čime su direktno legitimirali ratne rezultate i na ovaj način praktično pobrisali Aneks VII. Iz ove dvije političke partije su dolazili potpuno oprečni stavovi, iz SDA su nas godinama uvjeravali da Mostar kao paket ne dolazi u obzir, dok su iz HDZ-a dolazili potpuno oprečni stavovi, da je samo paket moguć. Ko je govorio istinu vidi se iz sporazuma. Evidentno je da su uz Mostar dogovorene i ostale izmjene Izbornog zakona, pa je ustvari pitanje šta je stvarni sadržaj paketa. Jasno je da u odnosu na nacionalne stranke mi u SDP-u imamo različit pogled na uređenje BiH. Nažalost, predstavnici međunarodne zajednice su odlučili jačati i osnažiti nacionalno-političko predstavljanje zbog čega će u narednom periodu biti sve teže uspostaviti toliko potreban balans između građanskog i nacionalnog u političkom sistemu i političkom životu BiH. Po nama je ovo najveći udar u temelje bosanskohercegovačkog multietničkog bića od Dejtona do danas, 54 koje će radi neodgovorno pragmatične međunarodne zajednice biti vjetar u leđa svim destruktivnim politikama da ubrzaju rastakanje države. Bez obzira na sve političke pragmatizme, kroz koje međunarodni faktor pokušava postići bilo kakav diplomatski uspjeh moraju znati da je Mostar Bosna i Hercegovina u malo i zbog toga je uloga svakog dobronamjernog da istrajava na principima jedinstvenog Mostara u kojem ima dovoljno mjesta za svakog pojedinca, bez obzira kako se zove. Dogovor dvije političke partije, SDA i HDZ-a, koji je pretočen u zakonski prijedlog je višestruko opasan za Mostar i državu, bar onako kako ga mi vidimo. Sporazum je takav da nastoji konačno ubiti ideju multietičkog građanskog Mostara kakav je bio prije rata i od koga ni danas ne odustaje veliki broj Mostaraca. Da bi apsurd bio zaista potpun potrudio se visoki predstavnik, koji je nakon potpisivanja sporazuma slavodobitno izjavio kako je to praznik demokratije. Prema ovom modelu stranka koja osvaja glasove samo na jednom području može imati više mandata s manje glasova na nivou cijelog grada od neke stranke koja osvaja glasove na svim područjima. U ovom prijedlogu ne tretira se nikako Centralna zona, pa će građni opet biti diskriminirani i neće moći glasati za listu gradskih područja. Posebno je pitanje hoće li izbori u Mostaru biti u roku od 150 dana od dana kada CIK raspiše izober, ako zakon i bude donesen. Zakon ne provodi odluke Ustavnog suda kad je u pitanju osiguravanje jednakosti glasa i otklanjanje diskriminacije građana iz Centralne zone. Već smo rekli kako nas ne obavezuje to što su se dogovorili gospoda Izetbegović i Čović, ovo je još jedan primjer pokušaja da nas dovedete pred svršen čin po principu uzmi ili ostavi, jer tobože danas ako glasate protiv ovoga onda ste protiv toga da budu izbori u Mostaru. Ne smatramo da je to odgovoran pristup, naprotiv odgovorno je da ne podržimo ono što nije dobro i da ponudimo bolje rješenje. Slušam sada, evo, ovdje raspravu mojih kolega koji dolaze sa područja Republike Srpske o stanju i položaju građana srpske nacionalnosti u Mostaru, a da se niko nije dohvatio pitanja i činjenice da SDP godinama pokušava da osigura konstitutivnost i trećeg naroda na području Hercegovačko-neretvanskog kantona, a da predstavnici ove dvije političke partije, koje su na vlasti toliko dole to blokiraju i koje zajedno sa jednim dijelom iz RS-a vrše vlast ovdje. Koliko ste iskreni u tim dogovorima najbolje vi sami između sebe znate, ali i posljednji pokušaj uvođenja konstitutivnosti i srpskog naroda na području Hercegovačko-neretvanskog kantona je nedavno odbijen. Hvala.
Hvala Vama. Gospođa Borjana Krišto, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja ću se koncentirati i nastojaću vrlo kratko da kažem nešto kao jedan od potpisnika Prijedloga zakona izmjena Izbornog zakona. Kratko ću reći, vidjeli ste obzirom da smo predložili u hitnom postupku da ustavni osnov za ovaj Zakon je sadržan u Ustavu BiH, razlozi koji su navedeni za donošenje ovog Zakona leže prvenstveno u tome da se provede Odluka Ustavnog suda za Grad Mostar, koja je donesena 2010. godine, prema kojoj je Ustavni sud utvrdio, znači, odredbe koje su bile diskriminatorske u odnosu na Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, kojima se u jednim izbornim jedinicama zbog različitog broja birača vrijednost glasa u odnosu na druge izborne jedinice ili gradska područja je bio četiri puta 55 veći ili u odnosu na neke druge, kako gledamo, četiri puta manji. Nakon što Parlamentarna skupština nije izvršila svoju obvezu u smislu implementacije njihove odluke, znači Ustavni sud je 2012. godine stavio pomenute odredbe koje nisu u suglasju i sa Ustavom BiH izvan pravne snage. Mislim da nas nikoga ne treba podsjećati, svi dobro znamo da od tog momenta izbori lokalni u Gradu Mostaru se nisu proveli. Danas se nalazimo u situaciji da smo ovaj Prijedlog izmejna Izbornog zakona prvenstveno usuglasili zbog toga i mislim da je to svima nama jasno i da ono što traži Odluka Ustavnog suda nalazi se u predloženim izmjenama. Ja se neću posebno referirati na ove prijedloge, da kažem, obrazloženja, vi ste ih vidjeli svi, ovaj, i iščitali, ovaj, što stoji i regulira se i način izbora i raspodjela prekomjernih mandata, minimalne, maksimalne kvote, izborne jedinice i ostalo, ja želim uz ovu točku dnevnog reda, obzirom da se uistinu radi o hitnosti kako bi se proveli izbori lokalni kako u Mostaru, tako i u drugim jedinicama lokalne samouprave u BiH predložiti uz ovu točku jedan prijedlog zaključka: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH dostavlja Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona BiH i traži da se isti razmatra po hitnom zakonodavnom postupku u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović.
[[nije uključen mirofon]] Borenović, ispravak krivog navoda.
O pardon, preskočio sam gospodina Borenovića, ispravka krivog navoda. Nisam vidio. Izvolite.
Pa nema veze, samo kratko, ovaj obzirom da sam sad uvidom u glasanje vidio da je evidentirano 7 glasova za hitnu proceduru, a čuli ste moje obrazloženje zašto smo mi u poslaničkom Klubu SDS – PDP protiv da se o ovom Zakon raspravlja po hitnoj proceduri, samo zbog stenograma da konstatujem da je to vjerovatno neka ili tehnička greška ili omaška, isključivo sam protiv rasprave oko ovog Zakona po hitnoj proceduri i hoću da to ostane zbog stenograma bar zapisano. Hvala.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović sada, diskusija. 56
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, kao što je rekla gospođa Krišto, kao jedan od supotpisnika ovoga prijedloga da ide na raspravu u Parlamentarnu skupštinu, ovaj, bio sam zato što mi se učinilo da je ovo dobar trenutak da se jedno teško pitanje skine sa dnevnoga reda u BiH i bio sam zato što je to dogovor ljudi sa lokalne razine i oni misle da je tako najbolje u sredini u kojoj su se oni dogovarali, naravno da su to potvrdili naši čelnici, dakle oni nisu samo puki sudionici toga pregovora, nego su i to ljudi koji su bili u tijelima vlasti BiH. Međutim, ovaj, nisam potpuno sretan zato što ja dolazim iz jednog drugog, jedne druge sredine, Središnje Bosne, i zato što nema, dakle, predviđenoga rješenja i za Travnik. Zašto ovo govorim? Dakle, vi ste dole vidjeli da su iza ljudi koji su ovo potpisivali iz lokalne zajednice i predsjednika Čovića i drugih sudionika ovoga dogovora bili tamo nijemi svjedoci, dakle nijemi svjedoci su bili oni iz međunarodne zajednice. Ti nijemi svjedoci nekad nisu bili toliko nijemi i te kako su šarali i crtali po BiH, pa su tako zaboravili da je '94. godine stvorene su županije sa posebnim režimom, '97. godine, dakle, Travnik je trebao biti uređen po istim principima kao i Mostar, pa je onda 2003. godine, dakle, sve to dokinuto, a onda je gospodin, rahmetli, Pedi Ešdaun nametnuo Statut dole u Općini Mostar i on je dakle odredio daljnju sudbinu i priču oko Mostara. Sad se to sve tovari na leđa ove dvije stranke, ovog Parlamenta, nas sviju, a zaboravili su, recimo, da su debelo u tome sudjelovali i sve čega su se dohvatili i čega su se dodirnuli od Zakona o VSTV-u, Zakona o RTV sustavu, sve su to, dakle, planovi predstavnika međunarodne zajednice, pa i ove ustavne promjene, Izborni zakon, sve to danas ili uopće ne funkcionira ili vrlo malo funkcionira. Dakle, volio bi da se kameni spavač, gospodin Švarc Šiling probudi, a probudi se ponekad, javi se kao da je u dubokom snu, koji je govorio za Travnik da je otvoreni grad i on je jahao na tim, na toj mantri, a taj otvoreni grad, dakle, danas nema više Hrvata, nego što ih nije imao '93., '94., '95. i '96. godine. Zašto ja to govorim? Zato što je onda kasnije došao gospodin Petrić, a onda rahmetli Pedi Ešdaun, koji su ukinuli županije sa posebnim režime, ukinuli su federaciju sa posebnim režimom, ukinuli su tu odredbu za Tranvnik i onda natovarili sve na leđa, dakle, prije svega ove dvije stranke i evo nas sviju ostalih, zanemarujući svoje obveze koje su imali i prema građanima Travnika. Dakle, ja sam zbog toga, zbog toga govorim o Travniku zato što sam vam predložio jedan amandman, koji mislim da je tehničke naravi, i u redu je, prije svega se obraćam gospodi iz SDA, da se da šansa Travniku da se ... Dakle, baziram se na obrazloženje Zakona, na načela na kojima je Prijedlog zakona utemeljen i on tamo kaže – Prijedlog zakona temelji se na načelima ustavnosti, o čem je bilo govora, zakonitosti, ravnopravnosti i apsolutne nediskriminacije. Zar gospodo svi mi ovdje mislimo, prije svega se obraćam kolegama iz SDA, da 19,5 tisuća Hrvata koji su protjerani iz Tranika '93. godine, dakle, nemaju pravo da isto tako se nadaju da imaju uticaj politički u svojoj sredini u kojoj žive. Zar, zar, ovaj, nemaju pravo da imaju i oni osigurane kvote, dakle, kao što se evo kaže da se, ovo rješenje u Mostaru nudi da ne bi nitko bio diskriminiran. Ako je to tome tako, dakle, ja to tražim i za Travnik i taj otvoreni grad, kako je rekao kameni spavač, ja bih volio da dođe, a taj otvoreni grad je bio negdje do dvijetisućite godine tako što je gospodin, dakle, tu mantru pričao na način dok su se u Travnik počeli događati povraci, tako što je '96. godine dignut u zrak jedan zvonik ... crkve u župi Dolac, tako što su nam ubijali povratnike, tako što su ubijali policajce, tako što je selo Korićani podijeljeno u dva entiteta Općine Travnik, dakle u Republici Srpskoj je crkva, a groblje je u Federaciji. Tamo se rode, krste, pričeste, vamo se sahranjuju, ne zna se više gdje je tko, peticije su pisane. Dakle, ostavljen je Travnik i ja ne mogu to da ne izrazim danas ovdje. Ja od kolega iz SDA, prije svega, i vas ostalih očekujem da ovo razumijete, nisam htio zaustavljati ili previše, da tako kažem, podizati tenzije oko ovoga prijedloga zato što sam rekao na početku da mi se čini da je ovo početak nekog možda drugog pristupa. Ako je ovo 57 početak pristupa nediskriminacije, onda se ovaj model može primijeniti i načela i principi i na općine, npr. u Središnjoj Bosni i Bugojno i Kakanj i Travnik i Fojnicu itd. mogu i na druge općine. Ako je to doista tako, ako je ovo nekakav novi val među nama, ja to prije svega pozdravljam i opet kažem zato sam jedan od supotpisnika da ovo ide i da se raspravlja u tijelima vlasti, jer neke su kolege ovdje i govorile, da su to dogovorili tamo nekakvi lideri, da to oni ne žele, da to žele vratiti ovdje, e ako je to tako, dakle, ja nudim jedan amandman koji je po meni tehnički, jer on samo obvezuje Vijeće ministara, ispravljam ga ondje ne Središnje izborno povjerenstvo, nego Vijeće ministara da ona pripremi izmjene zakona po načelima i principima koji su primjenjeni kad je u pitanju Grad Mostar. Istodobno, pošto nisam siguran kako će Kolegij to rastumačiti, kako ćete vi to kolege rastumačiti, hoćete li uvažiti ovo što ja govorim, dakle hoće li se moći glasovati o tom amandmanu, jer po hitnoj proceduri to se kaže da ne može, ja ga smatram tehničkim amandmanom, ja sam sličnog sadržaja pripremio zaključak. On će vam biti podijeljen i ja Vas molim, gospodine predsjedavajući, da se o tome zaključku izjasni prije nego se izjašnjava o Zakonu, da bih barem ja, kao čovjek koji dolazi iz te sredine, bio u punom kapacitetu raspoložen da ovo i dalje podržavam. Ja još jedanput kažem, ja ovo pozdravljam, ako su se ljudi dole u Mostaru dogovorili, ako to njima odgovara, nemam nijedne riječi, niti jedne primjedbe da kažem ni za centralnu zonu, ni za bilo koju izbornu jedinicu, dakle, nama načela i principi ovakvoga prijedloga trebaju i u Travniku. Imamo obvezu prema Travniku, a imamo obvezu zato što je Travnik doživio mnogo štošta i što je zaslužio da bude u jednoj satisfakciji koja se dogodila za Mostar. Osim ove obveze koja postoji u ustavima Federacije, i osim obveze koja postoji u političkim dogovorima prema Travniku, dakle ja ću vam samo nekoliko stvari reći zašto to zasužuju Hrvati u Travniku. Osim ovih prognanih, koje sam rekao, 40 sela
Vrijeme.
naseljenih mjeste ostalo je pusto.
Vrijeme gospodine Lovrinoviću.
Još uvijek imamo sela u koja se nitko od Hrvata nije vratio. Mi imamo logore u kojima su bili zatvarani preko stotine Hrvata, imamo neistražene slučajeve ubojstava Bikoše, Manjine, Galica, neprocesuiranih ratnih zločina. Dakle, ... [[isključen mikrofon]]
Gospodine Lovrinoviću, vrijeme.
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vama. Krivi navod gospodin Damir Arnaut. 58
Hvala predsjedavajući. Ja ću svaki put u ovom Parlamentu reagovati na bilo koju tendencioznost koja ima nacionalističke primjese, kao što sam maloprije reagovao na tendencioznost koja se ticala upotrebe termina stanka na taj tendenciozan način. Gospodine Lovrinoviću dva puta ste rekli vrlo tendenciozno – rahmetli Pedi Ešdaun, i kome god nije jasno i kog god hoće da replicira, slobodno, ali nemojte se praviti blesavi, vrlo dobro znate šta radite i ja ću svaki put Vas prozvati kad god radite ovakve stvari i ko god da ih radi. A što se tiče ovih stvari oko Travnika, mislim gospodine Lovrinoviću, da sve ovo što ste sada rekli možda najbolje da kažete, evo gospođa Krišto Vas je čula, ali gospodinu Čoviću u brk, jer on je sa Dodikom dogovorio da nema povratnika hrvatske nacionalnosti u RS, on je sa Bakirom ko zna šta dogovarao oko Travnika i isto tako sa Jelkom Miličević je dogovorio da ne prođe ona brza cesta Lašva, za što su trebali biti iskorišteni novci od klirinškog duga. Prema tome nemojte ovdje nikog farbat, vrlo dobro znate da ste tendenciozno dva puta rekli rahmetli Pedi Ešdaun, njemu pripisujete jel' kao da je bio na strani Bošnjaka, to je bio Vaš razlog, evo ja Vam otvoreno kažem, to je bio Vaš razlog, nemojte nikog farbati da nije to. Isto kao što je maloprije vrlo jasno bilo od tri puta, kad je gospodin iz DF kluba rekao stanka, i ja ću svaki put svakoga prozvati za ovakve stvari. A kažem Vam sad opet, gospodinu Čoviću fakturišite to što pokušavate ovdje državnom Parlamentu fakturisati, on Vam je kriv.
Povreda Poslovnika, gospodin Zlatan Begić.
Pa evo ovako, član 7. Poslovnika, da Poslovnik ima, da zastupnik ima pravo učestvovati u radu Predstavničkog doma pridržavajući se određenih pravila, Kodeksa itd. S tim u vezi ovdje vezano za diskusiju kolege Arnauta, ja bi zamolio da niko nas ovdje ne uči kako ćemo mi govoriti, ovdje niko nije ni maloljetan, nikome ne treba staratelj, ne znam da ovdje, onaj, trebamo jedni drugima na taj način se obraćat, na kraju krajeva svako od nas ima pravo da izabere jezik na kojem će se obratiti i u ovom Parlamentu i mislim da je to vrlo, vrlo degutantno. I takođe, vezano i za kolegu Lovrinovića, mislim upravo da je povrijeđen i član 7. Poslovnika upotrebom ovog termina „rahmetli Pedi Ešdaun“ to je, dakle, strašno što bi naši ljudi rekli – tobe jarabi i vela havle. Eto toliko, hvala.
Krivi navod, gospodin Arnaut.
Prijavite me onda za kršenje Kodeksa, baš bi volio vidjeti, da izvedemo dokazni postupak oko ovoga, vrlo dobro znate da kad se gospodin Đonlagić obraćao, da je tri puta se šprdao sa terminom „stanka“ isto kao što se gospodin Lovrinović šprda ovdje sa terminom „rahmetli Pedi Ešdaun“ nemojte nikog farbati, svi vrlo dobro znamo šta je ovdje bilo na sceni.
Gospodine Begić, ponovo povreda Poslovnika. 59
Dakle, opet člna 7. ja ponovo pozivam kolegu Arnauta da ovdje ne podučava zastupnike kako će se obraćati u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine. Dakle, on za to nema kvalifikaciju, on nema pravo da negira, ovaj, bilo čije pravo da upotrebljava termin koji god želi, da se postavlja u ulogu zaštitnika nekog jezika, naroda, nacije, a pogotovo ne subjektivno on da tumači namjeru, ovaj, ko je kakvu tendenciju imao kada je upotrebljavao koji termin, mislim i da je to vrlo nepristojno, mi smo svi ovdje odrasli ljudi i nikome ovdje ne treba, dakle, staratelj. U tom smislu je i povrijeđen član 7. Poslovnika, ja pozivam kolegu doista da ne ulazi u takve vrste rasprava, niti diskusija. Hvala lijepo.
Krivi navod, gospodin Dženan Đonlagić.
Ma nisam se mislio javljati, ali Damir Arnaut je davno prešao granice nekog finog i uljudnog ponašanja i djeljenja lekcija ne samo spominjajući moje ime i prezime, nego mnogih ovdje u ovom Domu. Dakle, ja s ponosom koristim termine i bosanskog i hrvatskog i srpskog jezika, dakle znam čitati i pisati i razumijem i hrvatski i bosanski i srpsk i u svom govoru koristim bogatstvo i jednog i drugog i trećeg jezika i vrlo često, dakle, korisitim termine paralalno. Dakle, nije bilo nikakve tendencioznosti i ovo što on radi, dakle, ovo nije prvi put, dakle ovo je već prešlo granice uljudnosti, finog ponašanja i ja naprosto, dakle, ne želim više da s njim ulazim u bilo kakvu raspravu, niti prihvatam da sam koristio bilo koji termin tendenciozno, nego koristim u svom govoru, pisanju i čitanju riječi, termine i iz bosanskog i iz hrvatskog i srpskog i s ponosom mogu reći da govorim čitam, pišem, razumijem i bosanski i hrvatski i srpski jezik. Hvala.
Gospdin Predrag Kojović, redovna diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prije svega smatram da se, da činjenica da mi danas razgovaramo o izmjenama i dopunama Izbornog zakona, kako bismo omogućili izbore u Mostaru, nije više toliko vezana za presudu našeg Ustavnog suda iz 2010. godine koliko za presudu Irma Baralija protiv Bosne i Hercegovine u Strazburu, koja u obrazloženju i u zaključku nalaže i daje rokove i našem Ustavnom sudu i, kako bi rekao, ovom organu da donese, tako da mislim da je, da je vrlo važno naglasiti da mi danas pričamo o izborima u Mostaru najviše zahvaljujući gospođi Irmi Baraliji. Što se tiče samog dogovora, čovjek, kažu, to je jedna poslovica, čovjek koji ima samo čekić svaki problem, čovjeku koji ima samo čekić svaki problem izgleda kao ekser. Dogovor SDA i HDZ o Mostaru jeste nastavak politike stvaranje etnički dominantnih sela, gradova, entiteta, a sada i izbornih jedinica, 25 godina nakon Dejtonskog sporazuma svakome u ovoj zemlji je jasno da on nije postigao efekte koje je trebao imati, niti je došlo do suočavanja sa činjenicama iz perioda '92–'95. niti je došlo do pomirenja, niti izgradnje većeg povjerenja među entičkim grupama i reintegracije države. Mostarski sporazum SDA i HDZ-a s obzirom da se 60 donosi ili da je donijet 25 godina nakon donošenja Dejtonskog sporazuma morao je biti zasnovan na Briselskim, evropskim, građanskim principima, a ne na najrigidnijim primjerima upravo iz Dejtonskog sporazuma. I kao što Dejton razara bosanskohercegovačko socijalno tkivi cijepajući ga po etničkim šavovima, tako će i sporazum SDA i HDZ uraditi za Mostar. Ali kao što rekoh, onome ko od svih alata ima samo čekić svaki problem izgleda kao ekser, za entičke stranke svaki problem BiH ima samo jedo moguće reješenje, a to je daljnja etnička podjela BiH. Ja se nadam da je iz ovoga više nego jasno kako će naš klub glasati o ovom prijedlogu. Hvala.
Gospodin Dženan Đonlagić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, ovaj Prijedlog zakona, ja ću dva aspekta govoriti, prvi aspekt za koji smatram da je anomalija ovog teksta Prijedloga zakona, a to je da u prijedlogu nisu propisani posebni vremenski rokovi za održavanje lokalnih izbora u Mostaru i s tim u vezi biće jako teško, je li, pa skoro nemoguće održati lokalne izbore u Mostaru u isto vrijeme, na isti dan kao u drugim krajevima BiH i to je moglo biti zaista prevaziđeno na način da se uvrsti u ovaj tekst Prijedloga zakona, da se propišu, odnosno da se normiraju posebni vremenski rokovi. No, druga, drugi aspekt diskusije, odnosno anomalija ovog teksta Zakona za koji smatram da je mnogo ozbiljnije prirode nego ova prva, iako je i ova prva, naravno, važna, a to je sljedeće i s tim u vezu ja sam, ja sam u ime kluba potpisao i dostavio jedan amandman na Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona BiH za koji smatram, odnosno smatramo u klubu da postoji poslovničko uporište i pozvali smo se na član 133. stav (3) Poslovnika, koji daje mogućnost da se čak i u hitnom postupku, dakle, predloži amandman ukoliko se radi o ispravljanju očiglednih normativno-tehničkih grešaka u tekstu Prijedloga zakona. Mi smatramo .... s tim što smo uložili ovaj amandman da je zaista napravljena normatino-tehnička pogreška u tekstu Prijedloga zakona. Evo o čemu se radi. U tekstu obrazloženja Zakona stoji jedan paragraf, odnosno jedna, jedan tekst koji ću ja sada radi stenograma ovdje pročitati, a to je sljedeće, kaže u obrazloženju teksta Zakona – birači iz Centralne zone Grada Mostara svoje aktivno i pasivno biračko pravo ostvaruju u Gradskom području Jugozapad ili Gradskom području Stari grad, zavisno od pripadnosti mjesnim zajednicama, odnosno kojem od navedenih gradskih područja gravitiraju, ovu raspodjelu pripremit će nadležna služba Centralne izborne komisije BiH, kraj citata. Dakle, obrazloženje teksta Zakona nameće obavezu nadležnoj službi CIK-a BiH da uradi ovu zadaću, mi smatramo da ova obaveza koja se daje CIK-u mora biti norma u samom tekstu Prijedloga zakona, a ne u njegovom obrazloženju. Jer obrazloženje teksta Zakona nije norma i obrazloženje teksta Zakona neće biti objavljeno u „Službenom glasniku BiH“ nego tekst Zakona i ovo može biti potencijalni problem u implementaciji, odnosno u samom organizovanju izbora i poslije u implementaciji izbornih rezultata vezano za birače iz Centralne zone. S tim u vezi ova, ako odredbe ovog Zakona onemogućavaju biračima iz Centralne zone da biraju vijećnike koji bi ih zastupali logično bi bilo da im se to pravo omogući uvođenjem posebne norme, a ne da im se to pravo dodjeljuje ekstenzivnim tumačenjem već postojeće norme, tipa onoga pretpostavlja se, je li, da će taj, da će ti birači imati to pravo, odnosno je li da će se biračko pravo odrediti na osnovu područja kojem pripadaju, odnosno kojem gravitiraju. Ukoliko bi ovo što je u obrazloženju teksta Zakona putem ovog amandmana bilo prihvaćeno da se doda nova tačka u članu 2. stav (1), da se doda nova tačka d) koja glasi, pa onda ovo što je iz obrazloženja da se ubaci u sami tekst Zakona, da postane norma, onda bi se zaista u 61 potpunosti ispoštovala navedena odluka Ustavnog suda koja je navedena u ovom tekstu amandmana. Imajući sve u vidu navedeno, dakle, mislimo da je ovo zaista normativno-tehnička greška, dakle, ne možemo da vjerujemo da nešto što je imalo namjeru da se normira ili nešto što je imalo namjeru da se daje kao obavezujuće ili da se daje u nadležnost službama CIK-a da urade, da to je ostalo samo u obrazloženju teksta Zakona, a da se nije uvrstilo u sami tekst Zakona gdje mu je i mjesto, dakle da bi postala, da bi zaista postala norma. I s tim u vezi mi zaista, evo apelujemo, da Kolegij koji će se vjerovatno, je li, izjašnjavati oko ovoga amandmana, uvaži ovo što smo naveli i što smo napisali, da bi zaista onda na jedan cjelovit način riješili i pitanje birača iz Centralne zone Grada Mostara. Eto toliko, zahvaljujem se.
Hvala. Gospodin Zukan Helez, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, ma evo došli smo do, nakon nekoliko godina pritisaka evropskih sudova i međunarodne zajednice, do prijedloga nekog rješenja. Ovdje je jako čudno i ne mogu nikako da shvatim da je ovo prepušteno da se dogovore dva čovjeka, dva čovjeka šefa dvije stranke koje su dobile, nije mi mrsko bilo izračunati, nije to ni teško, 420 hiljada na zadnjim izborima. Ja ću vas podsjetiti da je u BiH 3 miliona i 300 hiljada birača, kad to pretvorite u procente, te dvije stranke, čiji su predsjednici se dogovorili, to je 12% od biračkog tijela i sad pitam javno predstavnike međunarodne zajednice, pa pitam i ove što se pozivaju na legalitet i legitimitet – je li to legalno, je li to legitimno, u kojoj državi 12% težine biračkog tijela odlučuje o 100% nečega i nikoga se više ne pita? Ja sam mislio kad je Dejton usvojen, vidio sam da je podijeljena država BiH, da je to monstrum od Ustava, ali kontao sam zasutavljen je rat, pa će doći vrijeme kad će neke nove generacije napraviti neki bolji ustav. Mi od Dejtona do danas idemo u nove podjele i stalno u nove podjele. Imamo Srebrenicu, gdje vi ne smijete reć o bilo čemu samo morate podržat našeg ili njihovog. Taj naš ili njihov može da bude, izvinjavam se na izrazu, i retardirana osoba, ali je on naš i on je njihov. Može da bude i najveći kriminalac, ali on je naš ili njihov. Ja živim u takvoj sredini, u Srednjoj Bosni, sad dolaze izbori opet naš ili njihov, ako se ne svrstate na jednu stranu vi ste izdajnik, vi ne možete da živite tamo. Znači, mi vršimo dalje podjele u državi BiH, to ovim, ovom izmjenom Izbornog zakona za Mostar nastavljamo. Ovdje je najbitnije u kojoj izbornoj jedinici koliko Bošnjaka, koliko Srba i koliko Hrvata i nije mi jasno, sad se sjetili ljudi iz Republike Srpske, pa onda nešto lešinare nad Mostarom i kažu – mi ćemo se brinut za Srbe. Pa ljudi izračunajte koliko gdje ima u Domu naroda, u vijeću, u skupštini koliko ima Srba ispred koje stranke. Ja vam to nikad neću dozvoliti, bilo kome da priča u ime jednog naroda, da li je to HDZ u ime Hrvata, SDA u ime Bošnjaka ili bilo koja srpska stranka u ime Srba. Ja želim da vas podsjetim da SDP ima u Doma naroda Federalnog parlamenta sedam Srba i najbrojniji Klug Srba, Srbi imenom i prezimenom, u rodnom mu listu piše da je Srbin. Ne, nistu to pravi predstavnici, e ne može gospodo tako i neće moći. Gospodine Lovrinoviću, mi dolazimo iz istog kantona i evo Vi kažete da tamo razgovarate, je li, s ljudima i da bi trebalo urediti Travnik. Ako krenemo u tom nekakvom pravcu, trebalo bi i Kiseljak, trebalo bi Livno, trebalo bi Odžak i to je podjela države BiH i to 62 neće moći. Ja, ovaj, ja želim da naglasim i govorim argumentima, Vi zagovarate tu politiku podjela, dobili ste 14.900 glasova na zadnjim izborima, ja zagovaram politiku integracije i zajedničkog života, dobio sam više od Vas glasova 17.300, iako je HDZ dobio puno više od SDP-a u toj izbornoj jedinici i ne samo od Vas, gospodine Lovrinoviću, iz Srednjobosanskog kantona, meni je žao što ovo govorim, dobio sam najveći broj pojedinačnih glasova od svakog kandidata SDA i HDZ-a, iako su skoro duplo više osvojili te stranke glasova od stranke na čijoj sam ja listi bio. Tako da i ja imam pravo na svoj stav, imam pravo kazat da podjele nas ne vode nigdje. Ja vam ponavljam po nekoliko, po ko zna koji put, naši potomci će se stidjeti nas, svih nas koji imamo jednu od najljepših država na svijetu, prelijepa, prirodne ljepote, rijeke, šume, a mi smo je napravili monstrumom i dalje je pravimo, tjeramo našu mladost iz ove države samo da bi nama dobro bilo da se mi predstavimo kao zaštitnici Srba, Hrvata ili Bošnjaka. Ovaj prijedlog neću podržat i mislim da znaju i ovi koji su ovo napravili, da ovo ne valja i da ovo vodi u daljnje podjele. Međutim, ne mogu se oteti utisku, da je ovo doneseno ishitreno, jer ovi ljudi koji žive tamo protiv ovoga su, da je doneseno ishitreno samo da bi se zaboravile brojne afere koje drmaju BiH i vladajuće stranke, a koje su posljedica korona virusa u BiH i javnih nabavki i kriminala kroz te javne nabavke i evo mora se priznati da to pojedincima polazi za rukom. Ponavljam, ovo, za ovo nisu ni Hrvati, ni Bošnjaci, ni Srbi i ne traba se niko brinut o tim ljudima. Pa zar nije bitnije ko je na listi, kakvog je obrazovanja, kakvog je moralnog reda ili samo bitno da je to Srbin, Hrvat ili Bošnjak i koliko tih ljudi ima i da je podoban i da odgovara šefu stranke i kad mu on kaže da uradi ono što je protivzakonito da ga posluša. Pa zar nije bolje da ima onih ljudi koji misle svojom glavom i kad mu naredi šef, uradi nešto nezakonito, da on kaže neću, ovo je moj grad, ovo je moja država, ne želim u tome da učestvujem. Klug SDP-a neće podržati ove izmjene Izbornog zakona, jer nisu dobre za ljude koji žive dole i ti ljudi se protive, ali u ovoj državi se izgleda ne pita tih ljudi koji tamo žive, nego je sve podređeno dvojici ljudi i par moćnika iz međunarodne zajednice. Hvala.
Hvala. Krivi navod, gospodin Nikola Lovrinović. Molim vas da se pridržavate vremena, pa i ovako je mnogo sati i još mnogo tačaka ako to se ne pridržavamo.
Sad ste mi oduzeli 10 sekundi, pa vodite računa. Znači, referiram se na ono što su rekli gospodin Helez i gospodin Kojović. Dakle, ja to ne bih nazvao podjelom, skoro pa možda bi, možda ću pogriješiti, polovica članova Parlamenta ovdje kad priča, možda i više, govore o građanskoj pripadnosti, o nevažnosti pripadnosti narodima itd. a na popisu 2013. godine 97% ili više ljudi je reklo da pripada jednom, drugom ili trećem konstitutivnom narodu, a kad ovdje u Parlamentu pričamo kao da to ne postoji uopće. Dakle, ovo je država prije svega ta tri konstitutivna naroda i Dejton je, Dejton je, dakle, Ustav, on se može, i ja razumijem to, ne sviđati i gospodinu Helezu i gospodinu Kojoviću i mogu razumjeti i njehovu ideju da se to promijeni, ali dakle to je Ustav ove države i ti predstavnici konstitutivnih naroda, jedna od državotvornih stranaka ove države je i HDZ, je sudjelovala u tim događajima i mi smo napravili državu kakvu smo znali i umjeli da bi zaustavili rat, kako ste rekli, i ona je takva kakva jest. Razumijem i težnju da promijenite, dakle, Ustav, sve je to 63 ok, ali on dok je važeći, važeći je, to ne može biti podjela to može biti samo datost. U BiH se izabire stranka, a pripada se narodu, pa sami ste – kako ste se izjasnili na popisu 2013., pa evo recite kako ste se izjasnili na popisu 2013. godine? Dakle, otkud nas onda 97% ako je to tako? Prema tome, dakle, šta znači ova ovdje načela koja su stavljena u ovome Zakonu i šta uopće znači naša priča kroz medije, kroz ovdje u Parlamentu, kaže se ovdje – ravnopravnost i apsolutna nediskriminacija, sad ovdje govorim o ovom prijedlogu za Mostar. Šta to znači nediskriminacija, šta to znači jel' se nema neko pravo boriti da ne bude nediskriminiran ako pripada nekom narodu? Ja sam rođen kao Hrvat, ja se nisam izabrao da bude Hrvat, ja sam rođen, a izabrao sam da bude član HDZ-a, pa rekao sam vam jutros da sam možda izabrao SDP možda bi imali bolje rezultate još nego što ih imate sad. Dakle, druga stvar, nije 3 miliona izašlo na glasovanje, ma nije izašlno ni milion ni nešto pa da bude 12%. Dakle, vi samo manipulirate tim činjenicama ovdje. Znači, ja govorim o tome da je potrebno ovu dobru priču, koja se ovdje otvorila na tragu ustavnih rješenja koja imamo nastaviti, stvoriti među nama mir, njega nije bilo, njega je bilo do 2000-te godine, a rekao sam ovi nijemi svjedoci, to je gospodinu Arnautu, dakle nisam nazvao ovu dvojicu rahmetli, jer su živi. Dakle, oni su
Vrijeme gospodine Lovrinoviću, svaki put kad Vi uzmete riječ ....
Ispričavam se još jednu rečenicu. Oni su, dakle, projektirali ovo rješenje, da se nisu petljali u Mostaru su bili izbori, oni su nametnuli Ustav, oni su nametnuli Izborni zakon, oni su izmijenili ustave Federacije i dvije paratetne županije, dakle oni su ... i sad su nijemi svjedoci, kaže ne možemo se mi potpisati, mi svjedočimo samo šta ste se vi dogovorili ... A što su se tad petljali? Nije ovo gospodin Čović napravio, ni gospodin Bakir Izetbegović, ovo su oni napravili, oni napravili i sad svaljuju na nas i mi se sad ovdje raspravljamo, a Ustav je takav kakav je i mi moramo doći do apsolutne nediskriminacije. U ovom slučaju ja zastupam nediskriminaciju hrvatskog naroda i imam za to pravo dok je Ustav ovakav, pa i kad ga ne bude ovako imaću to pravo. Hvala lijepo.
Završili ste je li? Nijedan jedini put se niste javili danas da niste duplo više vremena potrošili, al' treba voditi računa o tome, nije to teško. Zukan Helez krivi navod, izvolite.
Nema potrebe da budete nervozni, gospodine Lovrinoviću, ja govorim golim čistim činjenicama, osamsto i nešto hiljada Hrvata je bilo po pisu u BiH '91. gdje god u svijetu ti ljudi su, oni imaju pravo glasa. HDZ je dobio sad oko 150 hiljada, to u drugom osnovne kad podijelite to je 18% hrvatskog biračkog tijela, to je 18 ni procenta više. Druga stvar, ja sam Bošnjak u mojoj kući su svi Bošnjaci, ali moja ideološka pripadnost, Vi to ili ne razumijete ili svjesno manipulišete, a mislim da ne razumijete, znači ja mogu da budem opcija građanska kao Bošnjak, mogu da budem nacionalna, moja porodica se 64 opredijelila, imam tradiciju tu, ja sam građanska opcija. A Vi, gospodine Lovrinoviću, nisam ovo mislio reći, Vi nosite iz kuće jednu, iz porodice jednu frustraciju, Vi od svojih članova uže porodice ste jedini Hrvat u porodici i dalje neću, ako me budete vukli za jezik onda ćemo dalje pričati. Hvala lijepo.
Hvala. Gosodin Predrag Kojović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zaista uvažavam da već radimo i da, pokušaću biti, da već radimo dugo i pokušaću biti kratak. Ja ne znam etimološki da riječ .... koja se nalazi u Dejtonskom sporazumu znači državotvorni, kao što je to gospodin Lovrinović rekao. Inače bih volio kad bi bilo ko u ovoj sali, ali i od međunarodnih eksperata mogao da objasni šta znači konstitutivni narod u odnosu na nekoga ko pripada u jednoj državi nekom narodu koji, je li, navodno nema to, taj opis konstitutivni. Ali ovo sam ja htio da kažem, gospodine Lovrinoviću, meni je drago da ste Vi Hrvati i da ste ponosni da ste Hrvat iz Srednje Bosne iz koje sam, kako reko, i ja sam rođen u Travniku i svi trebamo biti ponosni na našu etničku pripadnost, ali to nema nikakve veze sa našom političkom opredjeljenošću. Ja ne želim da živim u ovoj zemlji kao grupa plemena u kojoj svako ima svoj komad teritorije i vlada, kako bi rekao, nad svojim stanovništvom. Želim da ovdje u ovom Parlamentu proizvodimo mehanizme, političke procese koji nas zbližavaju, koji ohrabruju saradnju na način na koji smo živjeli nekad, prije nego što su, kako bi rekao, na vlast došle nacionalne stranke i napravile problem od nacionalnih odnosa i danas se još uvijek 30 godina mi nosimo sa tom dilemom kakva smo mi država. To je ono, a ako Vam treba kao primjer da Vam navedem, kako se mogu uspostaviti mehanizmi koji tjeraju na saradnju, ja ću to vrlo rado uraditi u pauzi. Hvala.
Hvala. Krivi navod, gospodin Zlatan Begić. Izvolite.
Pa evo nekoliko puta sam onaj to i sam registrovao i eto čovjek, niti ja imam običaj da se javljam uvijek i da stalno pokušavam uticati na nečije stavove, nije mi to namjera, ali možda i ova kvalifikacija krivi navod, u suštini to jeste krivi navod, ali je ujedno i politički stav. Dakle, objasnio je Evropski sud za ljudska prava šta je konstitutivnost naroda, on je to objasnio u svojim presudama koje su vođene pred ovim Sudom povodom ograničavanja prava građana BiH u smislu pasivnog biračkog prava, gdje je lijepo rečeno da je konstitutivnost naroda svojevrsna privremena mjera, koja je bila neophodna da bi se postigao najviši legitimni cilj po međunarodnom pravu, a to je uspostavljanje međunarodnog mira i sigurnosti. Dakle, nisu u pravu sve vrijednosti istog nivoa i istog ranga, mir i sigurnost je najviša pravna vrijednosti i ona 65 je legitimni cilj radi čijeg ispunjenja je dozvoljeno na temporalnoj osnovi, dakle, vremenski ograničeno suspendovati neke druge vrijednosti kao što su pojedinačna politička prava građana u ovom slučaju. Isto tako, taj Evropski sud je konstatovao da nema više razumnih razloga za održavanje stanja diskriminacije na terenu, a zasnovano na principu konstitutivnosti. Međutim, princip konstitutivnosti ne treba miješati sa etničkom ravnopravnošću, etnička ravnopravnost je nešto drugo i tu mi moramo da tragamo koji su to mehanizmi unutar demokratskih izabranih predstavnika, kako će se zaštitit etnički interesi kolektiviteta, a ne preko biračkog prava. Mi nemamo demokratske izbore, mi nismo demokratska zemlja, čim neko ima dva puta više vlasti nego što ima glasova u odnosu na nekoga drug, tu nema demokratije i to nam je Evropski sud kazao. Također, ovdje moramo znati da Ustav BiH nadilazi puko laičko iščitavanje 12 članova i dva aneksa koje on sadrži. Da postoji Ustav BiH i u materijalnom smislu, koji podrazumijeva međunarodne instrumente za zaštitu ljudskih prava i sloboda, pa još ukoliko su ti instrumenti ratificirani, onda oni po samom Ustavu imaju i nadustavnu snagu. I ustvari Evropski sud za ljudska prava je nas sve podsjetio da smo mi ratificirali Evropsku konvenciju i njezine protokole, pogotovo Protokol 12 i da smo time stvorili pravnu obavezu na usaglašavanje našeg čitavog pravnog poretka sa tim standardima koji su uspostavljeni Evropskom konvencijom i njezinim protokolima. I na kraju, pošto mi ističe vrijeme, izvinjavam se predsjedavajući doista, dakle nepoštivanje Evropske konvencije i presuda Evropskog suda i prakse Evropskog suda, također predstavlja kršenje Dejtonskog mirovnog sporazuma. Eto toliko, uz još jednu ogradu, još jednom da konstitutivnost ne treba miješati sa etničkom ravnopravnošću, koja mora biti postavljena tako da ne ugrožava izvor demokratije, a to su biračka prava građana i to nas upozorava čitava Evropa i čitav svijet. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospođa Alma Čolo, diskusija redovna. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih voljela da se vrati malo pravnim i historiskim činjenicama, jer pitanje Mostara je pitanje ustavnopravnog poretka BiH, ustavnopravnog poretka Federacije, ja bih malo podsjetila ljude, koji sjede u ovoj sali, jer sam bila sudionik nekih procesa u ovoj zemlji i znam kako su se stvari odvijale. Zašto neko optužuje Bošnjake i Hrvate da su krivi za Mostar, za neodržavanje izbora 12 godina? Prvo nije neodržavanje izbora 12 godina, nego je neodržavanje izbora posljednjih 8 godina, posljednja dva izborna ciklusa. Zašto je došlo do toga? Pa evo, poslije rata '96. godine znate da je bilo, da je bio gospodin Hans Košnik, koji je bio privremeni upravitelj za Mostar i koji je trebao da ujedini podjeljeni grad i on je '96. godine donio Prelazni Statut Grada Mostara i mi po tom Prelaznom Statutu Grada Mostara imamo šest općina u Gradu Mostaru, gledam gospodina Nikšića, jer je on Hercegovac i on to dobro zna. 2004. godine visoki predstavnik Pedi Ešdaun nezadovoljan podjelom u Mostaru i situacijom na terenu, koja nije vodila ujedinjenju Mostara, donosi Statut Grada Mostara, ukida šest općina i tih šest općina se nazivaju izborna područja. Iz tih šest izbornih područja ide jednaki broj vijećnika u Gradsko vijeće, po tri iz svih šest, to je ukupno 18 i 17 sa područja cijelog Grada. I onda dolazi 2010. godina odluka Ustavnog suda po zahtjevu delegata u Domu naroda državnog parlamenta. Ja na tom Ustavnom sudu ispred Kluba Bošnjaka branim Statut Grada Mostara i branim Izborni 66 zakon i tvrdim da Hrvati nisu u pravu, jer traže princip jedan birač jedan glas, traže da u Mostaru se glasa po tom principu i da Statut i Izborni zakona nisu u skladu sa Ustavom BiH. I Ustavni sud tad donosi presudu i kaže da odredbe Izbornog zakona, koje iz svake izborne jedinice daju po tri, nisu u skladu sa demokratskim principima, jer ne odgovaraju broju birača iz svakog od ovih izbornih područja. Nadalje, birači Centralne zone, njihovo izborno pravo se krši zato što imaju pravo da glasaju samo za gradsku listu, oni imaju pravo da glasaju samo za ovih 17, a nemaju pravo da glasaju za ona po tri u izbornim područjima. I Ustavni sud proglasi te odredbe neustavnim, to su odredbe člana 19.2. i 19.6. i to samo u 19.2. stav (1) i (3) i u 19.6. stavovi od (2) do (8). Ja napamet znam te presude i ovo što gospodin Kojović kaže, zaslužna je presuda Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Baralija, u pravu je on, ali nije u pravu kada kaže da je ovo daljnja etnička podjela BiH, jet to je panflet, to nije istina, to nije istina. Presuda po predmetu Baralija je donesena 29. oktobra prošle godine i tu je rečeno da je ovaj Parlament dužan u roku od 6 mjeseci da uskladi Izborni zakon i da omogući izbore za Mostar, šest mjeseci od stupanja na snagu te presude, to znači da taj rok ističe za nekoliko dana, ističe 29. jula. I mi danas kao odgovoran Parlament treba da promijenimo odredbe Izbornog zakona, mene ne interesuje sporazum Čović, ne interesuje me sporazum Izetbegović, ja kao odgovoran poslanik želim da omogućim ljudima u Mostaru da imaju izbore. A zašto ih oni nemaju ovih 8 godina? Oni su ih imali posljednji put 2008. i ti izbori su važili do 2012. Gradsko vijeće je vršilo svoju funkciju do 2012. Centralna izborna komisija, kao neovisna institucija, nakon što je Ustavni sud 2012. godine te odredbe stavio van snage, jer je rekao niste izvršili našu odluku, ovom istom Parlamentu, našu Odluku iz 2010. sad Ustavni sud te odredbe stavlja van snage i ostaje praznina, pravna praznina u Izbornom zakonu i nema po osnovu te pravne praznine nije moguće provesti izbore i onda Izborna komisija kaže gradonačelnik je legitiman, a on se bira iz Gradskog vijeća i samo gradonačelnik može biti neko ko je gradski vijećnik, on je legitiman i ona ostaje da vrši svoju funkciju, a raspušta Gradsko vijeće. E to je CIK, CIK raspusti Gradsko vijeće i osam godina mi nemamo Gradskog vijeća u Mostaru i kriva sam ja, kriv je Genjac, kriv je Nikola Lovrinović, a nije kriv sistem koji je sve to kreirao i mi sad želimo to da popravimo, da omogućimo ostvarivanje izbornog prava u Gradu Mostaru. I ja mislim da je ovo jedinstvena prilika da ne prepustimo Ustavnom sudu, jer je Evropski sud za ljudska prava prvi put rekao da Ustavni sud BiH donese privremeno rješenje ako mi to ne uradimo u roku od šest mjeseci. Vi znate da Ustavni sud BiH nije zakonodavac, on ne donosi odluke, on je samo jednom bio zakonodavac u ovom sistemu kada je one prefikse gradova Srpsko Sarajevo i sve ostale promijenio u istočno ili i ne znam već kako, jesu li svi Istočno Sarajevo, ne ulazim u to. Ali vjerujte pratim pravni sistem i znam i ovako kad mi neko kaže ovo je daljnja etnička podjela BiH, ovo je katastrofa, mi radimo na razgradnji zemlje, pa ljudi mi samo u tih šest izbornih područja prilagođavamo broj vijećnika koji ulaze u Gradsko vijeće stvarnom broju birača, to je rekao Ustavni sud i sa gradske liste svi građani Grada Mostara imaju pravo da glasaju za vijećnike na gradskoj listi. To nisu, to nisu imali pravo ranije i to je Ustavni sud rekao i sad to ispravljamo. I sad bi se osvrnula malo na Travnik, ne može Travnik imati poseban režim, samo Sarajevo i Mostar imaju poseban režim po Ustavu Federacije. Amandman I na Ustav Federacije, kolege u RS-u ovo ljudi ne znaju i njima je ovo, mislim ljudi ne znaju, ovo ne zna ni puno ljudi u našoj zemlji, Amandman I na Ustav Federacije koji je donesen '94. godine je utvrdio dva kantona s posebnim režimom
Vrijeme. 67
završavam, Srednjobosanski i Neretvanski, tako se je zvao, pa je rečeno promijeniće kasnije naziv. Amandmanom 85 iz 2002. visoki predstavnik ovaj Amandman stavlja van snage, mi nemamo kantona s posebnim režimom, mi imamo samo dva grada s posebnim režimom koji su u Ustavu Federacije, to su Mostar i Sarajevo, koji imaju propisane odredbe koje se na njih odnose. I samo da vam ovo kažem
Vrijeme gospođo.
je li moguć građanski princip u ovim gradovima. Pa nije moguć, Venecijanska komisija je na Ustavnom sudu rekla da te minimalne kvote 4, 4, 4, i za Srbe se osigurava u Mostaru 4, to je minimalna kvota, osigurava nediskriminaciju naroda u Mostaru i u Sarajevu i u Sarajevu imate kvote 20%, u Banja Luci nemate nikakve kvote gospodine Šaroviću, vi imate 31 odbornika u Skupštini Grada Banja Luka, ja mislim da su svi Srbi. Imam li ja kao Bošnjakinja pravo da gore budem u vašoj Gradskoj skupštini, šta mislite?
Devet minuta, gospođo Čolo.
Završavam, i zato mislim da Travnik ne može, Sarajevo i Mostar imaju poseban tretman i ovo nije etnička podjela ovo je samo otklanjanje pravne praznine u Izbornom zakonu BiH, a to je naša obaveza nije obaveza ni Dragana Čovića, ni Bakira Izetbegovića, biće njihova obaveza u Domu naroda to.
Skoro duplo više vremene ste potrošili.
/nije uključen mikrofon/
Povreda Poslovnika, gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Pa mislim da je više nego jasno, ograničili ste raspravu i ako se ja držim, ja očekujem da se svi drugi drže, ali mislim da je ovo dobra prilika da pitam – imaju li SDA i HDZ ikoga u ovim svojim klubovima osim gospođe Čolo i gospodina Lovrinovića? Danas se nešto kratko Halid Genjac javio, ali generalno govoreći čini se kao da su ovo dva kluba od po jednog poslanika i to je u redu, al' nemojte onda da krše Poslovnik. Ako već imaju ti klubovi potrebu da ovoliko diskutuju, onda nek se raspodijele, ako znaju. Hvala. 68
Krivi navod, gospodin Kojović Predrag.
Zahvaljujem. Samo vrlo kratko, gospođo Čolo da li je dogovor SDA i HDZ vezano za Mostar dalja etnička podjela je pitanje političke ocjene. Ja mislim da jeste, stranka iz koje dolazim je jedna od rijetkih stranaka koja je u prethodnih nekoliko izbornih ciklusa osvajala podjednak broj glasova sa lijeve i desne obale Mostara, Neretve i ja Vam garantujem da smo sadržajem dogovora, ovom formulom mi oštećeni, s te, te, moja stranka iz koje ja dolazim i stranke koje su slučne, zato što sam .... presuda se mogla implementirati i dogovor je mogao imati drugačiji sadržaj i ono što ja govorim jeste da taj sadržaj bi trebao biti drugačiji od dejtonskih formula i trebao je biti iskorak ka jednoj evropskoj modernoj BiH. Hvala.
Krivi navod, gospodin Nermin Nikšić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa krivi navod se odnosi, dakle, ne želim gospođi Čolo replicirati na način, dakle, ona je očito involvirana u slučaj, bila je zastupnica na Ustavnom sudu i nadam se da nema spora između nas da se moraju provesti odluke Ustavnog suda, kao i Suda u Strazburu. Ali gospođo Čolo, nemojte nas ubjeđivat da se ovim Zakonom to rješava kad se ne rješava pitanje diskriminacije birača iz Centralne zone. U ovom, dakle, možda je Zakon takav zato što su se dogovarali neki ljudi koje ste Vi spomenuli, koji nemaju pojma šta se tu dešava, dakle, ali ste i Vi rekli da je pored ostalog odluka Ustavnog suda zato što građani iz Centralne zone nisu mogli da glasaju za druge liste osim za gradsku listu. I to nije riješeno ovim Zakonom, a da ne govorim o ovome o čemu je Peđa govorio, što je ponovo zadržana različita vrijednost glasa u pojedinim biračkim zonama.
Krivi navod, gospođa Čolo.
Ma slažem se ja s gospodinom Nikšićem, ovaj, on je pravnik i razumije stvari, vrijednost glasa je vrijednost prema u svakom izbornom području, šest izbornih područja je tačno izračunata prema broju birača, ... 13 se bira na gradskoj, cijeloj gradskoj listi i naravno ovakvim izborom svim strankama je omogućeno da se kandidiraju i u zavisnosti od svojih birača mogu dobiti određeni broj mjeste u Gradskom vijeću. Ja ne vidim nikakvu neku entičku podjelu sa ovim, moguće da Vi mislite da je to neko rješenje koje ste Vi u svom zakonu precizirali, da bi možda pogodovalo nekim drugim strankama, ali ovo je čisto matematički izračun broja birača i broja mjesta u Gradskom vijeću.
Riječ ima Damir Arnaut, redovna diskusija. Izvolite. 69
Hvala predsjedavajući. Gospodin Helez je maločas postavio jedno izuzetno inteligentno, ali uzimajući u obzir sastav i razmišljanje vladajućih stranaka u ovom Parlamentu, mislim naivno pitanje, da me pogrešno ne razumije, on je pitao – zar nije bitno jesu li pametni na listama? Pa očito ovima koji su osmislili ovo rješenje, gospodine Helez, nije bitno, mislim vidjeli smo danas u diskusiji da su svi nacionalisti isti i da su spremni u kameru folirati, ali neće udariti jedan na drugog već će se dogovoriti, ustvari njihovi šefovi će se dogovoriti, a kad njihovi šefovi budu htjeli njihovo mišljenje onda će im ga oni dati. E, sad kad su zasluge u pitanju za ovo rješenje, odnosno za izbore u Mostaru. Ako bude izbora u Mostaru i naglašavam, ako bude izbora u Mostaru ove godine, to će biti isključivo zasluga Irme Baralije, ona je izvojevala ogromnu pobjedu pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu. Ja sam zastupao Ilijaza Pilava pred tim Sudom u Strazburu i izvojevao sam ogromnu pobjedu i jako sam ponosan na to, ali mi je uzelo deset godina, a Irmi Baraliji potpredsjednici Naše stranke je uzelo znatno manje i ono što je najbitnije od svega, Irma Baralija je u toj presudi ishodila jedan sa pravne tačke gledišta fascinantan presedan, zaista fascinantan presedan za bosanskohercegovačke prilike, da Ustavni sud BiH prema naredbi, prema odluci Suda u Strazburu može nametnuti rješenje, to je revolucionarno, sa pravne tačke gledišta to je revolucionarno i to je fascinantno. I toga su se Izetbegović i Čović prepali, vidite konzervativci ne vole napredak, a kamo li revoluciju, oni se gnušaju toga, kao što se gnušaju zapada i zato su požurili da se dogovore, da cementiraju etničke brojke u gradskim područjima, jer je vrijeme curilo, da nisu to cementirali Ustavni sud BiH bi do kraja ovog mjeseca imao obavezu, imao bi naredbu Evropskog suda za ljudska prava da nametne rješenje u skladu sa presudom tog Suda, do kraja ovog mjeseca, za manje od 25 dana. A ko zna onda šta bi ta tri stranca u Ustavnom sudu BiH, ta tri stranca koje imenuje, upravo ih imenuje predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, koji im je naredio da ovo nametnu, ko zna šta bi ta tri stranca nametnula, ko zna kakvo revolucionarno rješenje kojeg su se gospodin Čović i gospodin Izetbegović izgleda prepali, a kako sam maloprije rekao vjerovatno i gnušali i onda su oni dogovorili ovo. A pazite šta je najbitnije, o tome sam govorio i u raspravi o hitnom postupku, nisu ugradili odredbu koja bi omogućila da se izbori u Mostaru dese ove godine, ne postoji odredba u ovom Prijedlogu zakona koja omogućava CIK-u da izbore u Mostaru raspiše za ovu godinu, da izbori lokalni već nisu raspisani Mostar bi jednostavno upao u lokalnu kolotečinu i to bi bilo to, al' su Izbori lokalni za 2020. godinu već raspisani i gdje onda stavit Mostar bez posebnih prelaznih i završnih odredbi. I ako gospodin Izetbegović i Čović to nisu znali, kao arhitekta i ne znam ni ja šta još, gospoda Džaferović i gospođa Krišto su sigurno znali, ali to nije u Zakonu. I plan, s obzirom da to nije u Zakonu, plan je da se osujete, plan je bio da osujete Ustavni sud da nametne rješenje, ali isto tako da izbora ne bude ove godine. Jer evo ja pitam – kada će prema ovom Zakonu biti izbori u Mostaru? Na osnovu koje odredbe, na osnovu čega će CIK BiH raspisati izbore u Mostaru ove godine? I sad imamo i ovo odgađanje usvajanja budžeta, s očitim ciljem odgađanja već raspisanih izbora, jer da je namjera SDA, HDZ-a i SNSD-a bila da se izbori održe u Mostaru ove godine oni ovu odredbu, o kojoj sam maloprije govorio, ne bi zaboravili. A da nemaju tu namjeru je očito iz činjenice da su napravili predstavu za javnost oko hitnog postupka za budžet, koji su sada skinuli, a sad opet kažem, sve s ciljem odgađanja lokalnih izbora u ostatku zemlje i neodržavanje lokalnih izbora u Mostaru ove godine. Hvala. 70
Krivi navod, gospodin Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, prije svega gospođi Čolo, da sve ste naveli točno osim što ste zaboravili navesti Amandman 25 na Ustav Federacije iz '97. godine koji kaže – sjedišta kantona sa posebnim režimom organiziraće se na osnovu istih principa. Dakle, iako je i to poništeno, to se slažem. Kolegi Kojoviću i kolegi Zukanu, dakle, o riječi konstitutivnosti i o svoj toj raspravi koja se možda može voditi i ovdje, ali to je vjerojatno više pitanje za jedan znanstveni skup gdje se to može raspraviti, navešću samo ... ona je takva konstatacija koja postoji u Ustavu i mi to moramo provoditi, ma šta ko to pod tim podrazumijevao. Ali ću spomenuti samo, recimo, čini mi se da je sudac Boneli, ako se ne varam tako zvao, kada je donošena odluka o, u slučaju Sejdić i Finci, on je izuzeo svoje mišljenje, ako se ne varam da je se tako zvao, ispričavam se ako sam pogriješio, koji je u tom svom izuzimanju svog mišljenja rekao – da, da, kaže, u BiH postoji bezbroj vrsta diskriminacija, što evo i ja smatram da jeste, ali je on rekao da ne može se odlukama bilo kojeg suda mijenjati Ustav. Dakle, nema tih sudova koji mogu mijenjati Ustav, mogu upozoriti na propuste u zakonu, na diskriminaciju prema zakonu, al' da se odlukama nekih sudova mijenja Ustav, on je tako čovjek objasnio. Prema tome, nekada je, devedesetih godina kad se stvarala država, neke stranke su postojale na političkoj pozornici, između ostalih i HDZ i zato ja kažem državotvorna, koje su tog trenutka dogovarale Ustav ove države. Opet ponavljam, ne sporim da ga se mijenja, ne sporim da imate drugačije ideje, ali dok je Ustav važeči njega se mora poštivati. I na koncu, gospodine Zukan, ja živim s Marsovcima, nema nikakvih problema, ali ja se jedini Hrvat, ali nema veze ja imam pravo biti jedini Hrvat, sve su ostalo oko mene Marsovci, nije nikakav problem, ali sam ja Hrvat. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ja sam Hrvat, ja imam pravo bit, ja mogu živjeti kod Vas u kući, ja ću biti Hrvat, ako me primate. Hvala lijepo.
Predrag Kojović, krivi navod. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine Lovrinoviću, riječ konstitutivni ne znači državotvorni, riječ konstitutivni dolazi od engleske riječi...., što znači, što čini cjelinu. Druga stvar, postoji tzv. kako bi rekao, promjena Ustava iz sudskih klupa. Jedan, recimo, primjer koji mi prvi pada na pamet ovdje, jeste kada je Ustavni sud BiH razmatrao pitanje konstitutivnosti naroda na cijeloj teritoriji BiH, jedna tvrdnja koja se nalazi u preambuli našeg Ustava, preambula se inače ne smatra uobičajeno normativnim dijelom Ustava, ali se 71 nakon presude tog Ustavnog suda koji je zaključio da su svi narodi, je li, konstitutivni, konstitutivni na cijeloj teritoriji i preambula Ustava BiH smatra normativnim dijelom Ustava. Tako da ta Vaša tvrdnja inače, kako bi rekao, nije tačna i nije tačna ni u međunarodnim odnosima. Hvala.
Pogriješio sam ovaj put kad sam dao gospodinu Kojoviću riječ, jer je treći put krivi navod, ali molim vas da sami vodite računa koliko puta se javljate za to, nije jednostavno o svemu voditi računa. Gospodin Zlatan Begić, krivi navod. Izvolite.
Ja se nadam da nije i meni treći put, ako jeste ja ću se isključiti. Drugi put, ok. Dakle, ja opet se moram vratiti na ono jel' što su osnove ustavnog prava, postoji ono što je Ustav u formalnom smislu, postoji ono što je Ustav u materijalnom smislu, a sve to čini zapravo Ustav jedne zemlje. Dakle, pozicija Ustavnog suda kao negativnog zakonodavca koji treba samo da isključuje iz pravnog poretka norme koje su u suprotnosti sa Ustavom je odavno prevaziđena i to se u savremenom ustavnom pravu naziva ustavnosudski pozitivni aktivizam. Pa tako, recimo, imate slučaj u Republici Sloveniji da je odlukom Ustavnog suda formirana jedinica lokalne samouprave u situaciji kada je Parlament te zemlje odbio da izmjeni zakone sa kojima bi se osiguralo konstituisanje te jedinice lokalne samouprave itd. Dakle, to što sudac, kako rekoste Boneli, nisam siguran onaj da li se tako zove, kaže, on duboko nije u pravu ili je to malo slobodinija interpretacija ili nerazumijevanje ili je istrgnuto iz konteksta, jer sumnjam da sudac Boneli ne poznaje ove elemente. A dočim gospođa sudkinja koja je ispred BiH, ako se ne varam, bila, sudila u ovom predmetu i koja je takođe izuzela mišljenje, mislim čak da je danas članica VSTV-a, čak u tom svom izdvojenom mišljenju čini i materijalne greške, tako da se ja baš i ne bi pozivao na izdvojena mišljenja, pogotovo ukoliko su istrgnuta iz konteksta, ukoliko ne uvažavaju cjelinu, ukoliko se slobodno tumače, a pogotovo tamo gdje je riječ o materijalnim greškama.
Hvala. Gospođa Snježana Novaković-Bursać, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolege dozvolite mi da u najkraćim crtama iznesem stav SNSD-a po pitanju usvajanja ovih, najkraće rečeno, izmjena vezanih za izbore u Gradu Mostaru, koji su, svjedoci smo svi, dugi niz godina opterećavali značajno u svakom pogledu političku i društvenu scenu u BiH i u kontekstu implementacije odluka raznih sudova itd. Mi ćemo se i kao što i dosad u svom djelovanju pokušavamo da svoje stavove zasnujemo na stavovima onih ljudi kojih se te odluke najdirektnije tiču, tako smo i ovaj put izvršili maksimalno moguće konsultacije sa predstavnicima političkih, kulturnih, društvenih i strukovnih organizacija koje okupljaju Srbe, koji još uvijek žive u dolini Neretve, posebno u Gradu Mostaru i želim ovom prilikom da prenesem njihov stav da oni se nadaju i vide u ovim 72 izmjenama Izbornog zakona mogućnost da od jedne marginalizovane, nevidljive grupe građana i naroda postanu politički prepoznat faktor i nastojaćemo i kao stranka i kao predstavnici vlasti i u Republici Srpskoj i evo na nivou BiH da im pružimo maksimalnu podršku, da oni ta svoja nastojanja i htjenja zaista i provedu u djelo i da zaista postanu politički faktor u Gradu Mostaru. Također smatram da je jednako bitno da građani Mostara bez obzira na nacionalnu pripadnost stvarno zaslužuju, kao što je to potvrdio Evropski sud za ljudska prava, da održe se izbori i ne smijemo zaista bagatelisati ovaj napor koji je, možemo pričati da su rješenja ovakva ili onakva, ja vjerujem da su ona najbolja moguća u ovom trenutku zasnovana na konsenzusu i dogovoru u ovom trenutku najznačajnijih predstavnika hrvatskog i bišnjačkog naroda i u ovom, i u tom svjetlu izražavam principijelan stav SNSD-a da zaista podržavamo ono što su se predstavnici dva druga konstitutivna naroda, odnosno stranke koje ih predstavljaju dominantno, što se dogovore, zaista mi ćemo nastojati, ovaj, ukoliko zaista ne idu na štetu srpskog naroda, i da podržimo kroz glasanje. Mislimo da rješenje koje ponuđeno, koje osigurava minimalnu zastupljenost u Skupštini gradskoj od četiri, minimalnu zastupljenost od četiri, maksimalnu 15 pripadnika jednog konstitutivnog naroda ipak daju neku šansu, kao što rekoh na početku ovog izlaganja, da se i srpski narod napokon bude adekvatno predstavljen u tom organu. U tom svjetlu i molim zarazumijevanje i svi znamo i istina je, pomenuo je to neko od prethodnih govornika, da nažalost u nekoliko kantona, uključujući i Hercegovačko-neretvanski nisu ispoštovane odluke Ustavnog suda koje se tiču konstitutivnosti i nije to jedini kanton, ima ih tri. Također, znamo da će suština djelovanja i prohodnosi odluka i kvalitet odluka biti u konačnici predviđen Statutom čije je usvajanje predviđeno na prvoj konstitutivnoj sjednici, tako da će u tom svjetlu u ime Kluba SNSD-a predložiti tri zaključka, ubrzo će vam biti podjeljeno. Prvi zaključak glasi – Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine preporučuje Skupštini Grada Mostara u novom sazivu da u proces izrade prijedloga novog Statuta uključi predstavnike svih konstitutivnih i ostalih naroda u BiH, kako bi se kroz usvajanje novog Statuta osigurali i mehanizmi donošenja i implementacije odluka od interesa svih građana Grada Mostara. Drugi zaključak – Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine smatra neophodnim da skupštine Hercegovačko-neretvanskog, Posavskog i Zapadnohercegovačkog kantona do dana provođenja predstojećih lokalnih izbora u BiH usvoje izmjene ustava u pravcu osiguranja konstitutivnosti svih naroda na teritoriji tih kantona. I treći zaključak – Predstavnički dom predlaže Domu narodu da usvoji ove zaključke kako bi isti postali zaključci Parlamentarne skupštine. Ja u svjetlu, zaista, mogućeg poboljšanja ukupne klime i odnosa političkih u BiH u ... svjetlu ja vidim dogovor postignut u Mostaru i moguće buduće dogovore molim zaista kolege poslanike da podrže i ove zaključke Kluba SNSD-a. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Baručija, diskusija. Izvolite. 73
Ja ću kratko, s obzirom na presudu Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu i ovaj rok za implementaciju do 29. jula i činjenicu da ukoliko država ne implementira ove, ovu odluku, odnosno ne donese, ne promijeni neustavne članove Izbornog zakona o Mostaru, onda se u skladu sa domaćim zakonodavstvom obavezuje Ustavni sud BiH, dakle on ima ovlasti da uvede neophodno prelazno rješenje koje će omogućiti izbore u Mostaru, to nam je jako lijepo objasnila i poslanica Čolo. No, samim tim možemo zaključiti da se nikako ne može ništa blokirati, niti ucjenjivati, niti zahtjevati neke ustupke da bi se usvojila ova promjena Izbornog zakona o Mostaru. Dakle, ukoliko se to danas ovdje ne usvoji, odnosno Parlament ne usvoji, onda će Ustavni sud izvršiti promjene tih neustavnih članova. To će sigurno biti povoljnije rješenje za građane Grada Mostara od ovog što su nam servirali SDA i HDZ. Hvala.
Hvala. Gospođa Čolo, krivi navod, drugi put.
Gospođa Baručija je rekla da, da će Ustavni sud promijeniti, da bi on trebao da promijeni neustavne odredbe Izbornog zakona, to je potpuno netačna tvrdnja, jer tih odredaba nema, u Izbornom zakonu su one brisane, rješenjem Ustavnog suda su prestale da važe. A ova insinuacija da bi možda odluka Ustavnog suda, koja bi popunila sporne odredbe Izbornog zakona, bila bolja nego ovo što mi danas predlažemo, je njena proizvoljna tvrdnja i ne znam na čemu je temelji. Ja kao poslanik u ovom Predstavničkom domu želim da preuzmem odgovornost i isto tako mislim da bi i ona trebala i da mi koji smo zaduženi da izvršimo taj zadatak danas izvrišimo svoj zadatak.
Krivi navod, gospođa Baručija. Izvolite.
Dakle, samo ću ponoviti, ukoliko to Parlament ne usvoji u skladu sa domaćim zakonodavstvom Ustavni sud BiH ima ovlasti da uvede neophodno prelazno rješenje koje će omogućiti izbore u Mostaru.
Povreda Poslovnika, gospodin Arnaut. [[isključen mikrofon]] Dakle, zaključujem raspravu, bio sam se isključio, u redu. 74 Tačka pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Krivičnog zakona Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Saša Magazinović, Jasmin Emrić i Šemsudin Mehmedović, broj: 01-02-1-1955/18 od 29.03.2019. godine, skraćeni postupak, sa Izvještajem Ustavnopravne komisije
Ja neću, ovaj, ponavljati dosad ono što sam do sada obrazlagala, jer zaista je dug i mukotrpan put ovog Zakona i ne znam više koliko puta je, dakle, ovdje obrazlagano vezano za predložene odredbe, ali podsjetiću samo na jednu činjenicu, a to je da evo danas na dnevnom redu imamo i Revizorski izvještaj Parlamentarne skupštine BiH za 2018. godinu u kojem je konstatovano da nisu ispoštovane ili jesu ili djelimično ispoštovane određene preporuke Ureda za reviziju iz pethodne godine, pa je tako konstatovano da nije realizovana preporuka da se, dakle, materijalna prava poslanika i svih zaposlenih u Skupštini, odnsono u, da u Parlamentarnoj skupštini trebaju rješavati zakonom, a ne internim aktima. Upravo je to osim ukidanja paušala, koji su bezobrazno visoki i ne znamo za šta služe, bila intencija ovog Zakona, da se sve naknade, dakle, uvedu u Zakon, a ne da se regulišu internim aktima i odlukama pojedinih komisija. Hvala lijepo.
Hvala Vama. 75 Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Tačka sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Dženan Đonlagić, Zlatan Begić, Vlatko Glavaš i Enver Bijedić, broj: 01-02-1-316/20 od 05.02.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje, Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje 09.06. Komisija nije utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom, te nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Tačka osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o izboru sudija Ustavnog suda Bоsne i Hercegovine koje je prethodno birao predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, predlagači: poslanici Nebojša Radmanović, Snježana Novaković-Bursać, Nenad Stevandić, Nenad Nešić, Jakov Galić, Obren Petrović, Dragan Bogdanić, Sanja Vulić, Ljubica Miljanović, Borjana Krišto, Nikola Lovrinović, Mijo Matanović, Predrag Kožul i Darijana Filipović, broj: 01- 02-1-550/20 od 25.02.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije
Hvala. U ovom Prijedlogu o dopuni i izmjeni Zakona o akcizama BiH nema niti jedna riječ koja nije u skladu s Ustavom i pravnim sistemom BiH, naime radi se o izdvajanju 5% od ukupno prikupljenih sredstava od akciza na duhan i duhanske prerađevine u fondove solidarnosti oba entiteta i Brčko distrikta u svrhu liječenja teško oboljele djece. Dakle, ovdje se ne radi ni o kakvom političkom, nacionalnom ili ti bilo kojem drugom pitanju, koje ima neku drugu konotaciju sem one humane da spasi živote, koja se trenutno liječe skupljanjem od poziva na humanitarne brojeve telefona, SMS poruka i nerjetko kutija za dobrovoljne priloge. Ja zaista ne znam u čemu je problem, ja juče, rekla sam vam, da nisam mogla biti prisutna na komisiji, ali zaista ne vidim šta u ovom Prijedlogu zakona nije u skladu s Ustavom BiH. Evo ja sam juče, mislim znam da ste, da su gospodin Radmanović, Krišto, Lovrinović i Petrović da su glasali, odnosno dali negativno mišljenje o ovom Zakonu, i evo ja sam juče, dakle, potražila eto nekoliko djece i među tom djecom su i Ema i Zara, Aleksandar, Haro, ... Vedo, Bojan, Ajdin. Dakle, samo Ema, evo juče mole roditelji da se pozove na broj i donira 3 marke, Emi je potrebno 1.500,00 KM mjesečno, Ema boluje od cerebralne paralize, epilepsije, malnutricije i ima disharmoničan razvoj. Dakle, to su ta djeca za koju sam ja tražila da se izdvoje ova sredstva. Nadam se da ćete nakon odbijanja ovog Zakona moći spavati mirno, jel' zaista ovdje nema nikakvog niti političkog, niti bilo kakvog drugog pitanja sem onog humanog, a svi dobro znamo da bolest ne bira ni po nacionalnosti, niti po vjeroispovjesti, niti bilo kojoj drugoj osnovi, a jedina razlika koju pravi je da li imate ili nemate dovoljnu količinu novca da se ta djeca liječe i mislim da svako od ove nabrojane djece ima pravo na život dostojan čovjeka, odnosno da se država pobrine za njih. Ja ću u ime sve djece, naravno ako ovo danas padne, ovaj Prijedlog izmjene dopune Zakona preformulisati i ponovo ga dostaviti u parlamentarnu proceduru.
Gospodin Nermin Nikšić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i zasita želim, pošto sam član Ustavnopravne komisije i glasao sam kako sam glasao, ja smatram da ovo pitanje stvarno nije ni za kakvu politizaciju i siguran sam intimno kad bi svako od nas odlučivao samostalno da bi glasao za ovaj Zakon. Mi se sad krijemo formalno-pravno iza stava Ustavnopravne komisije, koji je takođe donesen ne zbog toga što ljudi koji sjede u Ustavnopravnoj komisiji zaista misle, možda neko i misli, ali da zaista misle da nam ne treba ovakav Zakon da pomognemo oboljelo djeci, nego jednostavno ponovo kao što sve ovdje ispolitiziramo svako pitanje. Smatram da ovo pitanje ne treba ispolitizirati, apelovao bih ako je moguće iznaći bilo kakvu poslovničku mogućnost da o Zakonu raspravljamo o suštini Zakona o onome što Zakon nosi, a ne da se krijemo iza stava Ustavnopravne komisije. 77
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Tačka 10. Ad. 10. Prijedlog amandmana II na Ustav Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Predrag Kojović, Mirjana Marinković-Lepić, Aida Baručija i Damir Arnaut, broj: 01-01-1-762/20 od 06.04.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Na 9. sjednici nije prihvaćeno negativno mišljenje Ustavnopravne komisije i Komisija je zadužena da izradi novo mišljenje. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje, Komisija ponovo nije utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom i pravnim principima, te nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Gospodin Damir Arnaut, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo ja se slažem sa kolegom Nikšićem da inače ne treba ništa, ovaj, politizirati, a pogotovo ovakve teme o kojima je govorila gospođa Baručija, al' treba ukazat na to šta se dešava sa Ustavnopravnom komisijom. Znači, mi imamo najbitniju komisiju, evo radi javnosti, nijedan zakona na može doći pred ovaj Dom a da ne prođe Ustavnopravnu komisiju, osim ako ne ide po hitnoj proceduri i ta Komisija je očito postala moćnija od ovog Doma. Ovo je treća tačka dnevnog reda gdje imamo negativno mišljenje Ustavnopravne komisije, prije toga nije se javio niko od kolega, gospodin Emrić, Magazinović i Mehmedović, koji su predlagači, al' radilo se o dopunama Krivičnog zakona, izuzetno bitno, radi se o prijedlogu dopuna koji se ticao suzbijanja terorističkih aktivnosti. Ustavnopravna komisija da negativno mišljenje – zašto? Glasovima HDZ-a i SNSD-a. I sad se vraćamo na period prije skoro dvije godine, kad su ove komisije formirane, i kad sam ja tad ukazao, HDZ-u je SDA dala dva mjesta u toj Komisiji i znate čak SDA se odrekla, kad sam ja ukazao da u Komisiji za ravnopravnost polovo nema nikoga iz reda hrvatskog naroda, jer je HDZ uzeo dva mjesta u Ustavnopravnoj komisiji, jedini način da se to riješi u skladu sa raspodjelom mjesta u Domu je bilo da se rokada napravi i da neko od ta dva člana Ustavnopravne komisije ode u Komisiju za ravnopravnost polova. Pa znate koju je cijenu SDA platio? Odrekli su se jednog mjesta svog, koje im je pripadalo u komisijama, da bi napravili onda oni svoju rokadu da gospodin Vlatko Glavaš uđe u Komisiju za ravnopravnosti polova, a sve to s ciljem da ostave HDZ-u dva mjesta u Ustavnopravnoj komisiji. I evo vam sad rezultata, zakon gospodina Mehmedovića, Magazinovića i Emirća, koji se tiče suzbijanja terorističkih aktivnosti pada danas, jer je drugi put Mišljenje Ustavnopravne komsije negativno. Pada zakon o kojem je gospođa Baručija upravo govorila, jer je Mišljenje Ustavnopravne komisije negativno. Pada amandman na Ustav BiH kojim se otklanja ona suluda odredba da se nekome ne mogu smanjivati plate za vrijeme trajanja mandata zbog negativnog mišljenja Ustavnopravne komisije. Pazite o čemu se ovdje radi, tri puta, znači oko ova tri zakona, odnosno dva zakona i amndmana na Ustav, Predstavnički dom, cijeli ovaj Dom kaže Ustavnopravnoj komisiji pogriješili ste, vraćamo vam ponovo. Ustavnopravna komisija 78 ignoriše cijeli Dom i ponovo to odbija i zbog toga to danas pada, a to sve pada isključivo iz razloga što je SDA HDZ-u dala dva člana te Komisije i platila cijenu, odrekla se jednog svog komisijskog mjesta da bi to uradila. I potpuno u skladu sa onim što su uradili prije toga kad su SDNS-u dali četvrto mjesto u Domu naroda, pa kad neki zakon ovdje prođe onda tamo neko ima kontrolni paket. Pa kad nekoga ovaj Dom pokuša smijeniti zato što je izvrgava ruglu mjere kriznih štabova, članica Doma naroda, gospođa Majkić, kaže zna se ko ima kontrolni paket, neće to proći u Domu naroda. E to vam je sad rezultat i prije gotovo dvije godine kad sam govorio o ovome, kad sam najavio da će se ovo desiti, kad sam rekao nemate u Komisiji za ravnopravnost polova člana iz hrvatskog naroda, nemate drugog rješenja nego da nekoga iz Ustavnopravne komisije iz reda hrvatskog naroda tamo prebacite, ovaj, Kolegij daje pauzu, povlače se i onda dolaze do rješenja gdje se SDA odriče jednog člana komisije samo da bi HDZ zadržao dva mjesta u Ustavnopravnoj komisiji i imamo ovu situaciju koju sad više ne možete popraviti, kao što ne možete popraviti četiri u Domu naroda koje ste dali SNSD-u i upravo zbog toga se SDA i boji izbora i čini sve da to, do tih izbora ne dođe. A ja sam na ovo upozorio prije godinu i po dana i koliko god da bi nekom možda bilo zadovoljstvo da ukaže da je bio u pravu, meni je strahovito žao, ako ništa zbog ovog o čemu je gospođa Baručija govorila, strahovito mi je žao što sam tad bio u pravu. Hvala.
Gospodin Dragan Mektić, krivi navod.
Predsjedavajući, oprostite ako sam iskoristio ovu priliku, a htio sam nešto da kažem drugo. Nas se ovdje u sali kreće, ja sam brojao u zadnjih 10, 15 minuta, od 18 do 21, mi nemamo kvoruma za rad. Mislim, evo već je 20:00 sati, ne vjerujem da ovo možemo završiti, koncentracija je popustila
Ne brojimo isto, gospodine Mektiću, 24 u ovom momentu, a ima još dvoje, troje koji tu su izašli trenutno,
Pa znam
Al'... to je ...
Pa dobro, ako ima 24 onda mogu i ja onda otići, ima prostora i za mene, ovdje neću oboriti kvorum, a drugu stvar stvarno ako ćemo u četvrtak nastavljati, ne vidim razloga zašto bi u četvrtak o budžetu raspravljali, ne znam ni ja, sat vremena, a da ne možemo ni ovo ostalo.
To je prijedlog? 79
Izvinjavam se, ali evo to sam samo htio.
Shvatili smo to kao prijedlog. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, izvolite.
Ja priznajem da nisam iskusna zastupnica u ovom Domu, jer mi je ovo prvi mandat, ali sam ponosna na činjenicu da još uvijek nisam oguglala na ovu političku kombinatoriku i nadam se da neću oguglat ni do kraja mandata, ako je Ustavnopravnoj komisiji važno ko predlaže, a ne šta se predlaže, onda mi je zaista drago što nisam oguglala. Meni je jasno, evo čak i ovako neiskusnoj mi je jasno da određeni poslanici neće da se odreknu privilegija, ali da neće da glasaju da se izdvoje pare, da se liječe bolesna djeca, evo mene sad jeza prolazi dok ovo govorim, jer nažalost imala sam u svom životu iskustva sa bolešću, to ne mogu i neću i ne želim da prihvatim, a zaista se pitam kako možete spavati, kako reče gospođa Baručija.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Tačka 11. Ad. 11. Prijedlog zakona o metrologiji Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Denis Zvizdić, Adil Osmanović, Šemsudin Mehmedović, Safet Softić, Halid Genjac, Alma Čolo, Edin Mušić, Nermin Mandra i Šemsudin Dedić, broj: 01-02-1-589-1/20 od 28.05.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Na 9. sjednici Doma nije prihvaćeno negativno mišljenje Ustavnopravne komisije, pa je Komisija izradila novo mišljenje. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje koje ponovo utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, te nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Gospodin Damir Arnaut, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo još jedan primjer, a hoće li se iko od ovih iz ... ovo je vaš zakona, svi ste potpisani iz Kluba SDA – hoće se iko javiti? Hoće se iko javiti da kaže ovo je palo zato što HDZ prije godinu i po dana, kad sam vas upozoravao nemojte to raditi ima dva člana u toj Ustavnopravnoj komisiji, jeste svjesni da vam je palo zato što ste se odrekli jednog svog mjesta, da bi HDZ-u ostavili dva u Ustavnopravnoj komisiji? I sad tu šutite i niko se ne javlja, ja ne znam je li to kod 80 vas neko pravilo da se po sjednici samo Alma Čolo smije javiti, pa na idućoj sjednici neko drugi ili šta je, ali mi je neshvatljivo, vaš zakon i ne smijete da se javite.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Tačka 12. Ad. 12. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bоsne i Hercegovine (predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1- 2015/17 od 09.08.2017. i 27.09.2017), broj: 01,02-02-1-2015,2/17 od 26.06.2020. godine Zajednička komisija dostavila je Izvještaj, Komisija nije usvojila amandman, koji je bio predmet usaglašavanja, te samim tim nije usaglasila tekst Zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama BiH. Otvaram raspravu o Izvještaju Komisije. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Tačka 13. Ad. 13. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu poslanika Damira Arnauta za uvrštavanje nove točke u dnevni red 9. sjednice Predstavničkog doma koja glasi: Prijedlog zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Saša Magazinović, Damir Arnaut i Jasmin Emrić, 01-02-1-1142/20, veza broj: 01-02-1-2573/18 od 11.06.2020. godine
Iako znam da smo umorni i da vjerovatno svi bismo da se što prije završi sjednica, ja sam ipak osjećala potrebu da prokomentarišem Izvještaj Ureda za reviziju za 2018. godinu, a koji se odnosi na Parlamentarnu skupštinu BiH, obzirom da evo i mi u toj Skupštini sjedimo. Dakle, ono što je primjetno je da su od preporuka za, iz 2017. potpuno realizovane samo tri, a tabela na strani 10 i 11 nam govori koliko je uopšte preporuka bila, a pet preporuka je ostalo potpuno nerealizovano, pa i ova koju sam spomenula kod tačke dnevnog reda, koja se odnosi na izmjene i dopune Zakona o plaćama, a to je da nisu sve naknade zaposlenih u Parlamentarnoj skupštini uvedene u Zakon. Ono što je iznenađujuće i meni je žao što obično mi ovako preletimo preko revizorskih izvještaja, ali evo razumljivo mi je, 2017. je već davno prošla, ali evo 2018. i nije baš tako davna, ali interesovaće me izvještaj za 2019. godinu, žao mi je zbog toga što ne ukažemo na određene stvari koje su u tim revizorskim izvještajima navedene. Ja, naravno, i kao članica Komsije za budžet i finansije, dakle, možda malo pomnije te izvještaje pročitam i analiziram. Ja bih ovdje samo rekla da je u ovom Revizorskom izvještaju dato 17 preporuka, dakle, da u 17 pitanja koje tretira ovaj Izvještaj, dakle, stvari, da tako kažem, nisu baš bile potpuno u redu i da bismo se možda ubuduće trebali malo bolje pozabaviti ovim izvještajima bez obzira koliko nam to oduzimalo vremena, jer je očigledno da se jedni te isti propusti prenose iz godine u godinu i da se, dakle, apsolutno ništa ne čini, niti mi po tim izvještajima donosimo određene zaključke. Dakle, to je, preporuke koje su ovdje date su, dakle, počev od ove koje sam već navela, do evo recimo upotrebe putničkih automobila, dakle preporuka po pitanju utvrđivanja kilometraže za službene automobile, zatim za naknade za prevoz na posao i sa posla. Preporuka da se unutrašnje kontrole pojačaju kod korištenja i pravdanja putnih naloga, što je za mene, recimo, neshvatljivo, valjda je to trebala već da bude davno ustanovljena praksa kako se podnosi izvješaj sa službenog puta i kako se pravdaju troškovi i kako se popunjavaju putni nalozi. Zatim, takođe i kod upotrebe automobila službenih, takođe nisu ispoštovani do kraja principe i tačnost popunjavanja naloga. Ponovo zloupotreba ugovora o djelu, o kojima sam već govorila na 87 početku ove sjednice. Dakle, to su stvari, recimo, koje bi trebale već i biti abeceda i koje apsolutno ne bi trebalo da nađu uopšte mjesto u ovom Izvještaju, a vidjećemo kod rasprave o budžetu, što mi je takođe zaparalo oči, je enorman iznos koji se planira po osnovu ugovora o djelu upravo zvog činjenice da se ovdje radi o zloupotrebi ugovora o djelu i njegovoj pogrešnoj primjeni, a ne stvarnih potreba ugovora za sklapanje ugovora o djelu, obzirom da je to, dakle, ugovor obligatornog, a ne radnog prava. Dakle, ovdje imamo niz stvari koje su već davno trebale biti ispoštovane, koje su već trebale davno biti rutina i ja se zaista nadam da 2020. kad budemo razmatrali izvještaj za 2019. ćemo vidjeti barem neki napredak u ovoj, u ovim izvještajima, a posebno mi je, mislim, na neki način žao što vidim da se apsolutno ne pokreće, niti bilo kakav postupak odgovornosti za stvari koje su već trebale da budu abeceda, a ustvari se i dalje radi o klasičnim zloupotrebama. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu oko tačke 33. Prije nego što pređemo na tačku 34. predlažem da objedinimo raspravu o tačkama 34. i 35. jer su vezane za finansijsku reviziju institucija. Predlažem da glasamo o ovom mom prijedlogu. Pripremite se za glasanje o objedinjavanju rasprave o tačkama 34. i 35. Prisutni 32 – za 30, 1 protiv, 1 uzdržan. Ima većina jedna i druga. Konstatujem da ćemo obavljati objedinjenu raspravu o tačkama 34. i 35. Tačka 34. Ad. 34. Godišnji revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2018. godinu, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1901/19 od 31.10.2019. godine Izvještaj vam je dostavljen zajedno sa finansijskim, sa Izvještajem o finansijskoj reviziji izvršenja budžeta. Komisija za finansije i budžet Mišljenje je dostavila i prihvatila Izvještaj. Tačka 35. Ad. 35. Izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2018. godinu
Hvala predsjedavajući. Ja sam opširno govorio o ovome na Proširenom kolegiju jučer i ohrabren sam činjenicom da je podržana ogromnom većinom i nadam se da će to biti rezultati glasanja danas, dakle, da se ovo uputi Vijeću ministara, da se Vijeće ministara zaduži da ispravi nešto što ja zaista ne smatram da je anomalija, nego što je već trebalo biti primjenjivano, ali eto mišljenje, stav Ministarstva vanjskih poslova je takav kakav jeste i zaista nije zdravorazuman. Dakle, imamo situaciju gdje je bivši ambasador, ovako BiH ima u svom vlasništu rezidenciju, zgradu ambasade i rezidencije u Jordanu, konkretno Amanu, svi ambasadori BiH prije gospodina Lukovca su živjeli u toj rezidenciji i današnji ambasador u Jordanu, gospodin Zovko, živi u toj istoj razidenciji. U mandatu gospodina Lukovca još prije nego što je otišao u Jordan, ja sam priložio opsežnu dokumentaciju, dakle, koja se sastoji od ogovora na poslanička pitanja Ministarstva vanjskih poslova, on je tražio da mu se dozvoli da iznajmljuje za potrebe rezidencije neku drugu zgradu, veću, iako je ova koju BiH posjeduje oko 200 kvadrata i to je prevdao četvero djece različite dobi i spola i Ministarstvo vanjskih poslova je prvo to odobrenje opravdavalo time, kao četvero djece različite dobi i spola. A onda kako sam postavljao dopunska pitanja na dopunska pitanja, ispostavilo se da gospodin Lukovac, koji uzgred je od strane ovog saziva Predsjedništva imenovan za ambasadora u Kataru, od strane gospodina Izetbegovića, Dodika i Komšića, ovaj, ispostavilo se da bar jedno od to četvero djece, i to je zvaničan odgovor Ministarstva vanjskih poslova, uopšte nije živjelo u Jordanu, već je povremeno posjećivalo, i kako je u odgovoru navedeno, spavalo u rezidenciji ponekad. A onda se ispostavilo da je to dvoje od četvero, da citiram, djece jedno imalo 28 godina na kraju mandata ambasadora, a drugo 26 godina i onda smo se sveli, znači, na u suštini dvoje prave djece. I sav taj, sva ta privilegija je koštala BiH 175.000,00 maraka i nešto još, potpuno nepotrebno. I Ministarstvo vanjskih poslova onda odgovori i kaže, znate nema osnova da se nekome ambasadoru ili šefu DKP-a uskrati pravo da iznajmi rezidenciju bez obzira što BiH ima u svom vlasništvu rezidenciju. To zaista nema veze sa zdravim razumom i nevjerovatno je da se državni parlament bavi nečim što bi trebalo biti predmet zdravog razuma, da ako BiH u svom 92 vlasništvu ima rezidenciju, da ne može, bez obzira čiji je to bivši tjelohranitelj, ne može mu se odobrit 175 hiljada maraka da iznajmi rezidenciju, ako mi kao država u svom vlasništvu već imamo više nego adekvatnu rezidenciju i to ne potvrđuju samo kvadrati, potvrđuje i činjenica koju sam maločas rekao, da su u istoj rezidenciji živjeli svi prethodni ambasadori i trenutni ambasador. I sad se državni parlament bavi ovim i ja se nadam da će ishod glasanja biti isti kao na jučerašnjem Proširenom kolegiju, da ovo odma pošaljemo Vijeću ministara sa naredbom da u roku od 60 dana izmjeni odredbe relevantnog Pravilnika, pa da ono što zdrav razum nalaže, eto napišu eksplicitno. I zaista je prosto nevjerovatno, da se neko toliko upeo da iznajmi posebnu rezidenciju i nevjerovatno je da mu je neko odobrio, a onda je još nevjerovatnije da to neko pravda, a onda pravda djecom koja zaista nisu djeca. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem tačku 45. raspravu. Tačka 46. Ad. 46. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za odlučivanje o sukobu interesa, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma, broj: 01,02-34-1-1259/20 od 25.06.2020. godine Dobili ste prijedlog, za članove Komisije za odlučivanje o sukobu interesa iz Predstavničkog doma predloženi su poslanici: Edin Mušić, Mijo Matanović i Mira Pekić. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Izvolite. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Tačka 47. Ad. 47. Prijedlog odluke o imenovanju članova Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine BiH i Evropskog parlamenta, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma, broj: 01,02-34- 1-399-1/20 od 26.06.2020. godine
/nije uključen mikrofon/
Ima, ima, dobro. Predlažem da radimo, ako su svi na mjestima, a evo gospodina Zvizdića. Počinje glasanje. Tačka 1. – Usvajanje Zapisnika sa 9. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Zapisnika. 35 prisutnih – svi za. Usvojen Zapisnik sa 9. sjednice. Tačka 4. Zahtjev poslanika, moramo čitati sve zbog zapisnika. Tačka 4. – Zahtjev poslanika: Nikole Lovrinovića, Predraga Kožula, Borjane Krišto, Darijane Filipović, Mije Matanovića, Adila Osmanovića, Safeta Softića, Alme Čolo, Šemsudina Dedića, Halida Genjca, Nermina Mandre, Šemsudina Mehmedovića, Edina Mušića i Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog 95 zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1263/20 od 26.06.2020. godine. Glasamo o prijedlog zaključka poslanice Borjane Krišto. Prijedlog zaključka glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH dostavlja Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Prijedlog zakona o dopuni Zakona o izmjeni Izbornog zakona BiH i traži njegovo razmatrane po hitnom zakonodavnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, prvo, da prvo glasamo, prije, dakle, ne glasamo o zaključku, prvo glasamo o Zakonu, dakle ono što sam pročitao, glasamo o Prijedlogu zakona. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
U drugom čitanju.
[[nije uključen mikrofon]] Jeste, naknadno usuglašavanje.
Moramo još, Denise? Ništa. Naknadno, dobro. Naknadno ćemo se izjašnjavati oko tačke ove još jednom. Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Dženan Đonlagić
[[nije uključen mikrofon]] Oprostite, zar mi nismo o prethodnoj točki .... greškom
Tačka 6.
[[nije uključen mikrofon]] Da. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] [[nije uključen mikrofon]] Drugi krug.
[[nije uključen mikrofon]] Nije, prvi, prvi je krug.
[[nije uključen mikrofon]] Piše drugi ...
Sekretare. 98
[[nije uključen mikrofon]] Drugo čitanje, prvi krug, drugo je čitanje, u redu, u redu ...
Da, da, u redu je, trebamo, naknadno ćemo još. Dobro smo zaključili. Tačka 7. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Dženan Đonlagić, Zlatan Begić, Vlatko Glavaš i Enver Bijedić, broj: 01-02-1-316/20 od 05.02.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Mišljenje nije prihvaćeno – 13 za, 22 protiv. Komisija se zadužuje da izradi novo mišljenje. Tačka 8. – Prijedlog zakona o izboru sudija Ustavnog suda Bоsne i Hercegovine koje je prethodno birao predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, predlagači: poslanici Nebojša Radmanović, Snježana Novaković-Bursać, Nenad Stevandić, Nenad Nešić, Jakov Galić, Obren Petrović, Dragan Bogdanić, Sanja Vulić, Ljubica Miljanović, Borjana Krišto, Nikola Lovrinović, Mijo Matanović, Predrag Kožul i Darijana Filipović, broj: 01-02-1-550/20 od 25.02.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za 20, protiv 13, 2 uzdržana – ima opšta većina, nema entitetska većina. Mišljenje, ovo mora ići u naknadno usaglašavanje, iako je nesvrsishodno.
Možete sad, možete naknadno.
Možemo naknadno, a možemo i odmah, jer u svakoj situaciji je isti rezultat. Denise, da ponovo glasamo još jednom?
[[nije uključen mikrofon]] Ne, morate drugi krug ... naknadno ili ćete odmah ...
/nije uključen mikrofon/
Pa predlažem odma u drugi krug, šta će svakako
[[nije uključen mikrofon]] Da, da ne dolazimo ... 99
Isti je postupak. Glasamo u drugom krugu oko Mišljenja Ustavnopravne komisije. Pošto nije bilo entitetske većine. Ukupno prisutnih 35 – za 22, protiv 11, uzdržana 2. Ima opšta, ima entitetska većina. Znači, da je Mišljenje Ustavnopravne komisije prihvaćeno, Zakon se smatra odbijenim. Tačka 9. – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanica Aida Baručija, broj: 01-02-1-222/19 od 26.02.2019. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Nema opšte većine – 12 za, 22 protiv. Mišljenje nije prihvaćeno, zakonodavni postupak se obustavlja. Tačka 10. – Prijedlog amandmana II na Ustav Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Predrag Kojović, Mirjana Marinković-Lepić, Aida Baručija i Damir Arnaut, broj: 01-01-1-762/20 od 06.04.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Nema opšte većine – 12 za, 21 protiv. Mišljenje nije prihvaćeno, zakonodavni postupak se obustavlja u skladu sa članom 113. Poslovnika. Tačka 11. – Prijedlog zakona o metrologiji Bоsne i Hercegovine, predlagači: poslanici Denis Zvizdić, Adil Osmanović, Šemsudin Mehmedović, Safet Softić, Halid Genjac, Alma Čolo, Edin Mušić, Nermin Mandra i Šemsudin Dedić, broj: 01-02-1-589- 1/20 od 28.05.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Nije prihvaćeno Mišljenje.
Traže ponavljanje glasovanja.
Može. Ponovo glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije, tačka 11. Zakon o metrologiji. Od 35 prisutnih – 13 za, 22 protiv, nema većine. Mišljenje nije prihvaćeno, zakonodavni postupak se obustavlja. Tačka 12. – Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bоsne i Hercegovine (predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1- 2015/17 od 09.08.2017. i 27.09.2017), broj: 01,02-02-1-2015,2/17 od 26.06.2020. godine. 100 Glasamo o Izvještaju Zajedničke komisije. Za 4, protiv 22, uzdržanih 9 – nema većine. Izvještaj Komisije nije prihvaćen, Prijedlog zakona dostavlja se Zajedničkoj komisiji za usaglašavanje radi izrade novog izvještaja u skladu sa smjernicama domova. Tačka 13. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu poslanika Damira Arnauta za uvrštavanje nove točke u dnevni red 9. sjednice Predstavničkog doma koja glasi: Prijedlog zakona o sprečavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Saša Magazinović, Damir Arnaut i Jasmin Emrić, 01-02-1-1142/20, veza broj: 01-02-1-2573/18 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu poslanika Damira Arnauta. Od 35 prisutnih – 18 za, 12 protiv, 5 uzdržanih. Prijedlog je prihvaćen. Tačka 14. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta je bilo? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] Na idućoj sjednici ćemo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] [[nije uključen mikrofon]] iduća sjednica ...
U drugom krugu glasamo o Prijedlogu.
[[nije uključen mikrofon]] Ja, da uđe u dnevni red 9. sjednice, a sad smo na glasovanju i na idućoj sjednici ćemo staviti kao točku dnevnog reda. 101
Ah, to, da. Prijedlog je bio da to bude tačka dnevnog reda na 9. sjednici, to nije moguće nego će biti na narednoj sjednici. Dakle, ne ovim hitnim, nego narednoj redovnoj, u redu je to, nije, ne treba to zaključivati. Tačka 14. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika: Mirka Šarovića, Dragana Mektića, Mire Pekić, Branislava Borenovića, Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić, Damira Arnauta, Nermina Nikšića, Saše Magazinovića, Nade Mladine i Zukana Heleza za iniciranje glasanja o rekonstrukciji Savjeta ministara BiH (smjena zamjenika ministra civilnih poslova BiH), broj: 01-50-1-924/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o zahtjevu za rekonstrukciju Savjeta ministara. Dakle, radi se o smjeni zamjenika ministra civilnih poslova, gospodina Siniše Ilića. Od 35 prisutnih – 12 za, 12 protiv, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta je bilo? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] Možete naknadno, a možete odmah. 103
Naknadno, naknadno ćemo glasati usaglašavanje Kolegija. Tačka 16. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama Bоsne i Hercegovine, predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-596/20 od 11.06.2020. godine (zakon u prvom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Za 22, protiv 7, uzdržanih 6 – ima opšta i entitetska većina. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama je usvojen.
[[nije uključen mikrofon]] U prvom čitanju.
Da, u prvom čitanju, u prvom čitanju. Tačka 17. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jel' se neko nešto buni? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] Ovo će se morati ponoviti.
Šta se mora ponoviti?
[[nije uključen mikrofon]] Jel' ovo je trebalo u drugi krug glasovanja. 104
Nema šta se ponoviti.
Sačekajte.
Sekretar misli da nešto tehnički nije u redu, pa provjerava, inače je jasno, nema entitetske većine.
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Tehnička greška, nisu poslanici pogriješili, glasa se ponovo. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Dakle, Zakon o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim organizacijama. 23 za, 7 protiv, 5 uzdržanih – ima opšta, ima entitetska većina. Usvojili smo Prijedlog zakona u prvom čitanju. Tačka 17. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o vanrednim mjerama štednje u institucijama Bosne i Hercegovine usljed pandemije COVID-19, predlagač: poslanik Damir Arnaut (zakon po hitnom postupku), broj: 01-02-1-734-1/20 od 11.06.2020. godine. Drugi krug, glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona. Ima opšta, ima entitetska većina. Prijedlog zakona usvojen. Tačka 18. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje troškovima prevoza u institucijama BiH”, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1- 1963/19 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. 25 za, 7 protiv, 3 uzdržana – ima opšta i entitetska većina. Usvojen Izvještaj u drugom krugu. Tačka 19. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje troškovima prevoza u institucijama BiH”, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da, u roku od tri mjeseca, izvijesti Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH o planiranim i preduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja o izvršenoj reviziji učinka o temi: ‘Upravljanje troškovima prevoza u institucijama BiH’, te da o preduzetim aktivnostima upozna Kancelariju za reviziju institucija BiH“, broj: 01-50-1- 15-9/20, veza broj: 01/4-16-1-1963/19 od 11.06.2020. godine. 105 Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. 27 za, 6 protiv, 2 uzdržana – ima opšta i entitetska većina. Usvojen Prijedlog zaključka. Tačka 20. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2019. godinu, broj: 01,01/4-16-10-763/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Izvještaj usvojen – 26 za, 6 protiv, 3 uzdržana. Tačka 21. – Izvještaj komisije Kolegijum o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2019. godinu, broj: 05/3-37- 4-291/20 od 03.02.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Za 25, protiv 6, uzdržana 4 – ima opšta i entitetska većina. Usvojen Izvještaj. Tačka 22. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Planu rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2020. godinu, broj: 01,02,05/1-50-15-408/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Planu rada. Za 21, protiv 6, uzdržanih 8 – ima i jedna i druga većina. Usvojen Plan rada u drugom krugu. Tačka 23. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2019. godinu, broj: 05/2-50-18-450/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta ćeš, da ponovimo glasanje ili da čitam? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... pa sad sam gledao dva čovjeka napustila sjednicu i dalje 35, pa još dva, pa i dalje 35, pa daj da se uozbiljimo malo. Pa prebrojete, nema. Znači, da nas ode pola neko za nekog glasa i uvijek isto. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ali uvijek je u stenogramu 35, a nema. Znači, ako može.
Razumjeli smo.
Jeste razumjeli?
Jesam.
Pa nema smisla, ovo je ozbiljna institucija. Znači, glasanje je bilo dva čovjeka su, Halid Genjac i ovaj kako se zove, Kojović napustili i dalje 35, ovaj, prijavljenih da glasa.
Dobro,
Ide u stenogram da je prisutno 35, a nije.
Upozorenje je na mjestu, upozorenje je na mjestu, narodni poslanici kad izlaze moraju se odjaviti. Službe to prate, ali ne mogu uvijek da stignu, nismo ništa pogriješili, jer su bile tačne. Ponovićemo glasanje, tačka 23. ponavljamo – Izvještaj o radu Odbora za žalbe. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. 23 za, 6 protiv, 4 uzdržana – ima opšta, ima i entitetska većina. Konstatujem da je Izvještaj o radu Odbora za žalbe usvojen. 107 Tačka 24. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu i Finansijskom izvještaju Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2019. godinu, broj: 01,02-50-18-594/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Izvještaj je usvojen – 22 za, 6 protiv, 5 uzdržanih. Tačka 25. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Centralne banke BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-740/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Godišnjem izvještaju. Godišnji izvještaj Centralne banke je usvojen u drugom krugu – 19 za, 6 protiv, 8 uzdržanih. Ima opšta i entitetska većina. Tačka 26. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2019. godini, broj: 01,02-50-18-773/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Izvještaj je usvojen – za 21, 6 protiv, 6 uzdržanih. Ima i jedna i druga većina. Tačka 27. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Specijalnom izvještaju o pravu na slobodu mirnog okupljanja, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-50-18-641/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Specijalnom izvještaju. Specijalni izvještaj je usvojen – 21 za, 7 protiv, 3 uzdržana. Tačka 28. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Specijalnom izvještaju o iskustvima u primjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-50-18- 678/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Specijalnom izvještaju. Izvještaj je usvojen – za 22, 6 protiv, 3 uzdržana. Tačka 29. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanice Mirjane Marinković-Lepić povodom rasprave o Specijalnom izvještaju o iskustvima u primjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, koji glasi: „Da Ministarstvo pravde BiH nastavi proceduru donošenja Zakona o slobodi pristupa informacijama, koji će biti usklađen u cijelosti sa međunarodnim standardima, a uzimajući u obzir nalaze Specijalnog izvještaja o primjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama, urađenog od ombudsmena BiH, stručnog izvještaja „Unapređenje prava pristupa informacijama u BiH“ od 19.02.2018. godine i TAEKS-IPA. Rok za dostavu Zakona u parlamentarnu proceduru je 01.12.2020. godine“, broj: 01-50-1-15-9/20, veza broj: 01,02-50-18-678/20 od 11.06.2020. godine. 108 Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. 21 za, 10 protiv, 2 uzdržana – ima opšta, ima entitetska većina. Prijedlog zaključka usvojen. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Je li treba ponoviti? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] da nema saglasnosti i da nismo, ovaj, usvojili zaključak. Dakle, pravimo, pravimo zabunu, da znamo o čemu se glasa.
Glasamo o Prijedlogu zaključka poslanice Mirjane Marinković-Lepić, to sam ja naglasio već.
Pa jeste, ali, ali u dnevnom redu piše – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti i tamo imamo Izvještaj komisije i kažemo usvojili smo Izvještaj komisije. Je li usvajamo Izvještaj komisije ili usvajamo zaključak?
/nije uključen mikrofon/
Onda ne usvajamo Izvještaj komisije, pa mislim.
Ja sam pročitao sve precizno, samo možda niste čuli.
[[nije uključen mikrofon]] Nastavite Vi dalje.
Glasamo ponovo o tački 29. jer nije bilo ove dvojice. 109
[[nije uključen mikrofon]] Ne treba.
Trebamo.
[[nije uključen mikrofon]] Nema veze što nije bilo, nije, nema veze što nije bilo, nije niko tražio da se glasuje ponovo.
Dobro, sekretar misli da ne treba ponovo glasati, jer smo glasali potpuno ispravno. Tačka 30. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Univerzalnom periodičnom pregledu (UPR) – III ciklus, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-1156/19 od 11.06.2020. godine. Glasamo u drugom krugu o Univerzalnom periodičnom pregledu. Periodični pregled usvojen – 22 glasa za, 6 protiv, 3 uzdržana. Ima i jedna i druga većina. Tačka 31. – Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića povodom rasprave o obezbjeđivanju sredstava za sprovođenje Lokalnih izbora 2020. godine, predlagač: poslanik Predrag Kojović, koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da hitno dostavi Predstavničkom domu na razmatranje i usvajanje Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2020. godinu“, broj: 01-50-1-15-9/20 od 11.06.2020. godine. Glasamo o Prijedlogu zaključka. Molim vas, bez obzira na.
/nije uključen mikrofon/
Pa nema, ali eto. Nema smisla.
/nije uključen mikrofon/
Pa da, pa dobro. Glasamo molim vas. Ne možemo preskočit to. 110 Glasamo o Prijedlogu zaključka. Zaključak usvojen – za 12, protiv niko, uzdražnih 19. Glasamo, usvojen Prijedlog zaključka. Tačka 32. – Godišnji revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2017. godinu, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-16-1-1856/18 od 06.08.2018. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 22 za, 6 protiv, 3 uzdržana – ima opšta, nema entitetska većina. /konsultacije Kolebijuma/ Možemo odmah. Glasamo ponovo u drugom krugu. Dakle, drugi krug se glasa – Revizorski izvještaj o glavnim nalazima. 23 za, 6 protiv, 2 uzdržana – ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Godišnji revizorski izvještaj. Tačka 33. – Izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2017. godinu. Glasamo o usvajanju Revizorskog izvještaja. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Kolegij se slaže da odmah glasamo u drugom krugu. Glasamo u drugom krugu. 23 za, 6 protiv, 2 uzdržana – ima opšta i entitetska većina. Usvojen Revizorski izvještaj za 2017. godinu. Tačka 34. – Godišnji revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2018. godinu, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1901/19 od 31.10.2019. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 23 za, 6 protiv, 2 uzdržana – ima ošta, nema entitetska većina. Ponovo u drugi krug, Kolegij je raspoložen sad pri kraju glasanja. Idemo u drugi krug. 24 za, 6 protiv, 1 uzdržan – ima i jedna i druga većina. Usvojen Godišnji revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2018. godinu. Tačka 35. – Izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2018. godinu. 111 Glasamo o usvajanju Revizorskog izvještaja za 2018. 23 za, 6 protiv, 2 uzdržana – ima opšta, a nema entitetske većine. Kolegij se slaže da glasamo u drugom krugu odmah. Ponavljamo. Još malo se strpite. 23 za, 6 protiv, 2 uzdržana – ima i jedna i druga većina. Usvojen Godišnji revizorski izvještaj. Uz njega imamo i glasamo o Prijedlogu zaključaka iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet.
/nije uključen mikrofon/
Evo mi predlaže gospođa Krišto da ih ne čitam, jer sam ih već čitao i svi ih imate. To je čitava stranica zaključaka, koje su svi čuli. Je li ih imate, da ih ne čitam ponovo? Ne treba. Glasamo o Prijedlogu zaključaka iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet. 30 prisutnih – 23 za, 6 protiv, 1 uzdržan. Ima opšta, nema entitetska većina. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključaka iz Mišljenja. 25 za, 5 protiv, nema uzdržanih – opšta i entiteska većina postignuta. Usvojili smo prijedlog zaključaka iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet. Tačka 36. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tačka 36. pa čekaj, čekaj, 36. je tačka tek, polako.
36, 37, 38. i 39.
36, 37, 38. i 39. dobro, onda dva puta glasamo. Prvo moramo glasati o tome da objedinimo glasanje za tačke 36, 37, 38. i 39. prvo za to glasamo. Ko je za objedinjavanje? 29 za, 1 protiv, nema uzdražnih – usvojeno. Dakle, usvojili smo da glasamo za tačke 36, 37, 38. i 39. objedinjeno. 112 Molim vas da glasate. Usvojeni izvještaji o radu – 28 za, 2 uzdržana. Prelazimo na tačku 40. – Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2019. godinu, broj: 01,02-37-1-988/20 od 21.05.2020. Usvojen Izvještaj – 29 za, 1 uzdržan. Tačka 41. – Izvještaj o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH za 2018. godinu, podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 03/6-50-14-12-5/20 od 10.06.2020. Ima i za 2019. ali lakše nam je da glasamo pojedinačno. Dakle, tačka 41. Kodeks za 2018. 27 za, 3 uzdržana – konstatujem da je Izvještaj o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika za 2018. godinu usvojen. Tačka 42. – Izvještaj o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH za 2019. godinu, podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 03/6-50-14-12-5/20 od 10.06.2020. Za 26, 4 uzdržana – ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Izvještaj o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika za 2019. Tačka 43. – Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31.12.2019. godine, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01-16-1- 1231/20 od 23.06.2020. 26 za, 3 uzdržana – usvojena Informacija o stanju javne zaduženosti BiH. Tačka 44. – Razmatranje poslaničke inicijative: Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, podnosimo poslaničku inicijativu kojom se Savjetu ministara BiH nalaže da hitno, a najkasnije u roku od 15 dana, u parlamentarnu proceduru dostavi izmjene i dopune Zakona o javnim nabavkama”, broj: 01-50-1-896/20 od 07.05.2020. 16 za, 3 protiv, uzdržanih 10 – ima opšta većina, nema entitetska većina. Nisam saglasan da ponovo glasamo, ostavljamo naknadno. Tačka 45. – Razmatranje poslaničke inicijative Damira Arnauta koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim poslaničku inicijativu – zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative usvoji izmjene i dopune Pravilnika o platama, dodacima i naknadama osoblja DKP-a BiH na način da u njemu precizira da u zemlji prijema u kojoj Bosna i Hercegovina posjeduje zgradu rezidencije, bilo u svom vlasništvu ili na drugi način (vremenski ograničeno ili trajno korišćenje i slično), šef datog DKP-a BiH nema pravo na najam stambenog i garažnog prostora“, broj: 01-50-1-1341/20 od 02.07.2020. godine. 113 Glasamo o usvajanju inicijative. Inicijativa usvojena – 29 za, nema uzdržanih, nema protiv. Tačka 46. – Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za odlučivanje o sukobu interesa, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma, broj: 01,02-34-1-1259/20 od 25.06.2020. Glasamo o usvajanju Odluke. 25 za, 4 protiv, 4 uzdržana – ima i jedna i druga većina. Usvojena Odluka o imenovanju članova Komisije. Tačka 47. – Prijedlog odluke o imenovanju članova Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine BiH i Evropskog parlamenta, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma, broj: 01,02-34- 1-399-1/20 od 26.06.2020. Glasamo o usvajanju Odluke. 23 za, 3 protiv, 4 uzdržana – ima i jedna i druga većina. Konstatujem da je usvojena Odluka. Tačka 48. – Prijedlog odluke o razrješenju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma, broj: 01,02- 34-7-1206/20 od 06.07.2020. godine. Glasamo o usvajanju Odluke o razrješenju. 29 za, 1 uzdržan – konstatujem da smo usvojili Odluku o razrješenju sekretara Zajedničke službe. Tačka 49. – Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH, predlagač: Zajednički kolegijum oba doma, broj: 01,02- 34-7-1386/20 od 06.07.2020. godine. Glasamo o usvajanju Odluke. 22 za, 6 protiv, 2 uzdržana – usvojena Odluka. Konstatujem da je usvojena Odluka o imenovanju sekretara Zajedničke službe, gospodina Mirze Imamovića i čestitam. Prije prelaska na narednu tačku predlažem da objedinimo glasanje o tačkama od 50. do 58. radi se o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, to smo radili i ranije. Glasanje o objedinjavanju glasanja. Od 30 prisutnih – 30 za, konstatujem da smo odlučili da objedinimo glasanje. Glasamo sada o davanju saglasnosti za ratifikaciju materijala iz tačaka 50. do 58. 28 za, 2 uzdržana, Ponovo, molim vas, molim vas da ponovimo, da ponovimo. Glasajte. 29 za, 1 uzdržan – konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju materijala iz tačaka 50. do 58. 114 Dame i gospodo zaključujem 10. sjednicu. Zahvaljujem se na strpljenju, na uspješnom radu i napominjem da imamo hitnu sjednicu, odnosno dvije prekosutra u četvrtak u 11:00 časova. Dakle, prva u 11:00 časova, a onda ćemo se dogovoriti ostalo. Sjednica završena u 22:02 sati.