Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege ja sam više puta upozorio kako se troši novac poreznih obveznika, nema nikakve kontrole, prototip toga je autobusni kolodvor Zagreb, ako dođete dole, vidjeti ćete 10 kapija, koji ne služe nikakvu svrhu. Tko je to izgradio, pokupio lovu, to stoji tamo ko mastodon smrznut u ledu. Imate rotirajuće wc da pokažemo zapadu da smo napredna država, one wc rotirajuće školjke, sada su na njih stavili rešetke, oni se uopće ne upotrebljavaju, imate loš rad, imate kakav je poslodavac taj autobusni kolodvor, u usporedbi sa privatnim putničkim agencijama? Nikakav. … [[Govornik se ne razumije.]] ljudi je unutra zaposljeno, to su stare fore, napuhane cijene, loše kvalitete radova, pogledajte Grad Zagreb, kako se troši taj novac poreznika. Kolnici se raspadaju, nove gradnje, imate pločice tamo kod hotela Esplanade, kod fontane, netko je pokupio lovu, otišao, stare jugo fore. Evo Split, Split izgleda, kao favela izgleda Split, tamo u Brazilu. Da ste došli u Brazil i Mexico na graničnom prijelazu od Mexica dole, bespravna gradnja. Sam više puta govorio ovdje o kriminalu o gruntu, tamo gore nikom ništa. Imao sam dokumente ovdje, koji dokazuju da su falsificirali u Zadru, katastar, imate iz talijanske u prave iz '20. g. prošlog stoljeća, a imate danas o ćirilici isti grunt, kako je to moguće? Šta rade ove nadzorne službe i inspekcije. Pogledajte ovu Petrovu bolnicu, dječji odjel, ja sam mislio da sam u … [[Govornik se ne razumije.]] kada sam došao gore, hodnici … [[Govornik se ne razumije.]] skoro, u kakvim uvjetima rade ti ljudi. Ja skoro sam vidio Majku Terezu tamo u hodniku, kad sam gledao kako oni rade. Nema WC papira uopće nema ništa. Kakvi su uvjeti u našim bolnicama, odavde do Mostara to je zastrašujuće i šta reći, kada imate 89% osoblja je izjavilo da su napadnuti od stranih nekih terorista koji dolaze tamo ili im je dosadno. Evo, izgraditi objekat bez svrhe i svi znate o onome objektu Obrovac, Klinica ili one dolara, ništa još stoji tamo ko … [[Govornik se ne razumije.]] šta je sa Blato bolnica, gdje su Zagrepčani davali od '82.-'92. doprinos, većinom Zagrepčani. Evo, bolnica je koštala nekih 580 milijuna maraka, nju su izgradili na poplavnom području, ni podruma nije imala, a gdje je nestalo 500 milijuna. 500 milijuna maraka je nestalo, jel to zna možda Josip Leko gospodin koji je danas Ustavni sudac, koga je Račan zaslužio, zadužio da napravi financijsku konsolidaciju partije tamo '90 g. I po nekim podacima SK-a, SDP je prebacio samo '90.g. 8,7 milijardi dolara je prebacila na bankovne račune vani. Šta je sa … [[Govornik se ne razumije.]] Sljeme, jel tu bio gospodin Leko tajnik, ona je otišla u propast, a šta se je tamo radilo nikom ništa, evo. Gdje su retro aktivni zakoni za ratno profiterstvo. Gdje su zakoni o porijeklu imovine, kako je to moguće? Evo, imamo ovdje od USKOK-a iz 2006. g. po pitanju bolnice u Blatu gdje je oprana teška lova. Imamo zastaru kaznenog progona. Kakva je to poruka našim ovima ljudima koji plaćaju poreze, koji gledaju ovo, a još živimo u pravnoj anarhiji. Evo. Po pitanju nogometne reprezentacije Hrvatske, sad su se svi digli tamo da hvale Mister Dalića, a to je prava Hrvatska. Prava Hrvatska, a on je totalni prototip jugozomboidima bez etike, bez morala i onima koje u bivšem sustavu gdje je totalno uništen moralni etički kodeks. To je prava Hrvatska, evo. Nećemo previše o tome, hvala bogu da su maznuli one Engleze, dugo su nam dužni bili to. Ajde Bog.
Hvala.
Sada bi predložio da dva zakona objedinimo i pročitat ću naslove i onda ću vas pitat ako imate nešto protiv. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije, drugo čitanje, P.Z.E. br. 341 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, drugo čitanje, P.Z.E. 343 Ima li netko protiv da objedinimo ta dva zakona? Te dvije rasprave zapravo? Ne, onda ćemo ih objediniti. I pročitat ću budući da je isti tekst, pročitat ću prijedlog za oba dva zakona zajedno. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Primjenjuju se odredbe dnevnog reda koje se odnose na drugog čitanja zakona, znači to je najvjerojatnije konačno čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati obrazloženje? Državni tajnik Ivo Milatić, izvolite. Iz Ministarstva naravno zaštite okoliša i energetike.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Znači pred vama su dva zakona, prvi Zakon o tržištu električne energije koji je donesen 2013. i izmijenjen 2015. g. Taj zakon je pismo službene obavijesti Europske komisije od 14. srpnja. Europska komisija je utvrdila povredu br. 2017/2091 u vezi sa nepravilnim prijenosom Direktive 2009/72 EZ i Direktive 2009-73 ... [[Govornik se ne razumije.]] , te neusklađenošću sa određenim odredbama uredbe broj 715 2009. Znači, ovakva povreda je utvrđena također i u ovom Zakonu drugom gdje je objedinjena rasprava. Znači, Zakon o izmjeni i dopuni regulacije energetskih djelatnosti. Što se tiče Zakona o izmjeni i dopuni tržišta električne energije odnosno Zakona o tržišnoj energiji, električnoj energiji, na ovaj, Europska komisija skrenula pozornost na nepravilnosti koje se odnose na certificiranje operatora prijenosnog sustava koje je u vezi s trećim zemljama, na nepravilnosti koje se odnose na određene zadatke operatora prijenosnog sustava za električnu energiju, na nepravilnosti koje se odnose na zahtjev o povjerljivosti podataka za operatore prijenosnog sustava i njihove vlasnike, kao i na nepravilnosti koje se odnose na odrednice koje se tiču neovisnosti upravo operatora sustava koja uključuje pravo prigovora regulatornom tijelu. Ova pitanja su dakle uređena Konačnim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona na način da se otklone uočene nepravilnosti, pa se tako mijenja obuhvat pojma treće zemlje u smislu certificiranja operatora prijenosnih sustava, te certificiranja moraju prijeći tvrtke koje dolaze iz zemalja članica energetske zajednice koje su do sada bili zakonom izjednačeni sa članicama EU. Propisuje se obveza zaštite klauzule o povjerljivosti podataka, operator prijenosnog sustava dužan je izraditi i objaviti pravila za upravljanje i zagušenje unutar hrvatskog elektro energetskog sustava uz ishođenu suglasnost agencije. Među dopunama se nalazi i odrednica koja proizvođaču električne energiju za potrebe cjelokupnog rada reverzibilne hidroelektrane omogućuju nabavu električne energije na veleprodajnom tržištu. To je odrednica nužna za konkurentnu ponudu usluga na elektroenergetskom tržištu, a posebice u intervalima kada se ... [[Govornik se ne razumije.]] samog sustava ublažavaju nagli poremećaji. Znači, usvajanjem ovog Zakona ako se to dogodi ovaj tjedan, HEP će itekako ostvariti i dodatne rezultate i uštede što je dobro za opće gospodarstvo RH. U smislu jačanja tržišta i administrativnog rasterećenja, propisuje se da kućanstva moraju imati isključivo jedan račun, a da se eventualno kod gospodarstva mogu obzirom na izbor koristiti i dva računa. Svakako, kućanstvo je ovim prijedlogom zaštićeno da ima isključivo jedan račun za električnu energiju, te se takav i isključivo mora izdavati od strane onih koji račun su dužni izdati. Znači, što se tiče između samih eventualnih promjena između dva čitanja, radna tijela Hrvatskog sabora nisu imala primjedbe dok se pitanje iz rasprave rješavaju drugim energetskim zakonima i podzakonskim aktima, Zakonom o obnovljivim izvorima energije, Uredbom o izdavanju energetske suglasnosti i utvrđivanju uvjeta i rokova priključenja na elektro-energetsku mrežu, mrežnim pravilima, ... [[Govornik se ne razumije.]] sustava, te kao takva nisu obuhvaćena ovim Prijedlogom. Znači, sukladno navedenom ne postoje razlike između rješenja koje se prilažu u Konačni prijedlog Zakona u odnosu na rješenje iz Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama tržišta električne energije. Što se tiče ovog drugog zakona, znači Zakona o regulaciji energetske djelatnosti, također kao što sam već prije rekao, imamo povredu istu kao i kod prethodnog zakona. Komisija je ovdje stavila naglasak na to da se ovim Zakonom treba regulirati neovisnost agencija u bilo kojem političkom tijelu. Znači, neovisnost od političkih tijela uključuje potpunu neovisnost od bilo kojeg tijela koje se može povezati sa izvršnom vlasti, ali se to ne odnosi na sudski i parlamentarni nadzor u skladu sa ustavnim pravom. Neovisno tijelo kojemu stranka na koju utječe odluka nacionalnog regulatora odnosno agencija ima pravo podnijeti žalbu ili tužbu je sud. To pitanje je bilo prije obrađeno u Zakonu, te je sada detaljnije uređeno. Također je uređeno osiguranje agencije objektivnog i transparentnog izvršenja ovlasti kroz donošenje autonomnih odluka iz djelokruga nadležnosti. Agencija jasno nadzire zagušenje o elektro-energetskom sustavu, bilo električnom, bilo plinskom. Odluke agencije znači, što je i prije rečeno mogu se spojit samo pred sudom i također informacija, agencija može tražiti informacije ne samo od energetskih subjekata nego svih onih subjekata koji imaju neki kontakt sa energijom, odnosno svim korisnicima energije, tako da agencija može imati potpunije i kompletnije informacije koje služe za donošenje što je moguće boljih i kvalitetnijih odluka. Regulirani su akti agencije. Znači, pravilnikom koji donosi upravno vijeće agencije uređuju, određuju se uvjeti koje mora ispunjavati stručni voditelji te njihova prava, dužnosti i odgovornosti. Jasno je propisan sadržaj statuta agencije, jasno su propisani rokovi donošenja statuta i pravilnika. Što se tiče razlika između dva čitanja, razlika između ova dva prijedloga zakona odnose se na nomotehničko uređenje poput pravila umjesto pravilnika koji donose agencija, te u dijelu usklađivanja izričaja što je predlagatelj i prihvatio. Nije prihvaćena primjedba Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora da se ne prihvaćaju izmjene odrednica Zakona o energiji ovom Zakonom kako je propisano u čl. 11. Naime, da smo to prihvatili, sama suština ove izmjene i dopune bi došla u pitanje. Suština ove izmjene i dopune je u konačnici je da je agencija neovisno od izvršne vlasti. Zakonom o energiji je predviđeno da na dozvole koje izdaje agencije se može izreći žalba Ministarstvu, resornom Ministarstvu znači, Ministarstvu zaštite okoliša i enegetike, ako bi dozvolili u ovom Zakonu uz takvo usvajanje novog Zakona dobili bismo novu povredu od Europske komisije, što mi kao predlagatelj odnosno Vlada RH ne prihvaća ovakav amandman te inzistira na tome da se ovaj Zakon usvoji na način kao što je predloženo. Eto toliko, hvala. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je gospodin Miro Totgergeli, ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, pred nama su 2 zakona iz tzv. paketa energetskih zakona. Prvo ću nešto malo reći o Zakonu o regulaciji energetskih djelatnosti. Dakle, u ovih proteklih 17 g. od kada je prvi put 2001. g. donesen zakon, mi smo praktički razvili agenciju od tadašnjeg Vijeća za regulaciju energetskih djelatnosti, koja ustvari nije mogla samostalno funkcionirati, nego je pomagao u radu, institut Hrvoje Požar, do jedne respektabilne agencije koja nakon što donese ovaj zakon će funkcionirati neovisno i od Vlade, od ministarstva, dakle, praktički osiguravamo da funkcionira neovisno od bilokakvog političkog utjecaja. 2012. g. kada se donosio Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti, tada se mislilo da se je u potpunosti uskladio sa direktivama 72 i 73 iz 2009. g. i uredbom 713 također iz 2009. g. Međutim, 2017. smo praktički od komisije dobili upozorenje, odnosno, komisija nam je skrenula pozornost na nepravilno prenošenje u hrvatski pravni poredak one odrednice direktive, koje se odnose na neovisnost rada energetske agencije. Sukladno tome, predlaže se ovim izmjena zakona promjena odredbi i neovisnosti regulatornog tijela odnosno, HERA-e u smislu donošenje odluka neovisno o bilo kojem političkom tijelu. Iako člankom 22. postojećeg zakona a u sličnom obliku se ova formulacija pojavljuje i u zakon iz '94. g. definira da je agencija samostalna u poduzimanja svih organizacijskih i drugih mjera, potrebnih za nesmetano obavljanje poslova i ispunjavanje obveza u skladu s ovim zakonom i dr. energetskim zakonima iz čl. 8. koji definira da je agencija odgovorna jedina za rad Hrvatskom saboru i ti se članci u prijedlogu ovoga zakona ne mijenjaju. Ponajviše sumnje o radu agencije o bilo kojem političkom tijelu koja je u Vladi izaziva postojeći članak 36. koji govori da nadzor nad radom agencije provodi ministarstvo i postoji čl. 7. stavak 5 koji se devinira da suglasnost na … [[Govornik se ne razumije.]] agencije daje vlada. Predloženi zakon, takva formulacija, nadzora ministarstva nad radom agencije se briše, a agencija je jedino dužna jedanput godišnje podnijeti Hrvatskom saboru izvješće o svom radu, kao i do sada, u smislu postojećeg članaka 33. koji se u prijedlogu zakona ne mijenja i predlaže se da suglasnost … [[Govornik se ne razumije.]] umjesto Vlade daje Hrvatski sabor. Ovim prijedlogom uvodi se i pravilnik kojim se utvrđuju uvjeti, koji moraju ispunjavati stručni voditelji, te njihova prava, dužnosti i odgovornosti. Predlagatelj je između prvog i drugog čitanja, prihvatio i sugestiju, te je u čl. 35. pored onoga što se mijenja u stavku 1 promijenio u stavku 4 tako da je na neki način izjednačio fizičke i pravne osobe, koje imaju na bilo koji način, utjecaj sa energetikom u onome što su njihove obveze prema HERA-i ali isto tako i onome što su njihova prava prema HERA-i. Ovim zakonom se također predlaže da je sud neovisno tijelo kojemu stranke, na koje utječu odluke nacionalnog regulatora, odnosno, agencije, ima pravo, svaka stranka podnijeti žalbu ili tužbu. Do sada je o tim predmetima odlučivalo ministarstvo. I ono što je još možda isto važno i kroz raspravu u provom čitanju, dakle, taj neki strah, tko će sada nadzirati HERA-u, pa HERA-u će nadzirati Hrvatski sabor, ona postoje neovisno tijelo, a što se tiče samog izbora ljudi koji vode HERA-e, direktiva nudi da bude između 5 i 7 g. mandat na koji se ljudi biraju. Kod nas je to 7 g. sa pomakom, tako da različite saborske većine u različitim godinama, biraju ljude koji vode HERA-u i na taj način se još dodatno pojačava ta neovisnost HERA-e od utjecaja politike. Ovaj drugi zakon koji je vezan uz tržište električne energije. Dakle, predlagatelj je pokrenuo ove izmjene, prije svega, temeljem mišljenja komisije da su nepravilno prenesen u hrvatski pravni poredak odrednice vezane uz certificiranje operatora prijenosnog sustava koji je u vezi s trećim zemljama. Zatim one odrednice, koje se odnose na zahtjev u vezi povjerljivosti podataka za operatore prijenosnog sustava, ali isto tako i za njihove vlasnike, to je u ovom slučaju kod nas HEP, u odnosu na HOPS kao i odrednice koje se odnose na … [[Govornik se ne razumije.]] uprave operatora sustava koja uključuje pravo žalbe regulatornim tijelima. Dakle, to je sada ovim izmjenama i dopunama dodatno regulirano i ja mislim da su ova dva kvalitetna prijedloga zakona, koja će s jedne strane omogućiti neovisno funkcioniranje HERA-e, a s druge strane daju i neovisnost HOPS-u kao operator u prijenosu sustava. I mislim da kada ih donesemo da će njihovo funkcioniranje biti još i bolje u odnosu koje je do sada bilo i stoga Klub HDZ-a će podržati ova oba prijedloga zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Nema nikoga drugoga prijavljeno po semaforu. Zaključujem raspravu i glasovati ćemo sutra. Dobro, dajem 5 minuta pauze, pričekat ćemo predlagateljicu. Da budemo sigurni, u 10 i 10 sati. PAUZA U 09,52 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije, drugo čitanje, P.Z.E. br. 341. Predlagatelj akta Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 113 za i 1 suzdržani donijeli, i 1 protiv, ispričavam se. Utvrđujem dakle da smo većinom glasova 113 za i 1 suzdržani i 1 protiv donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije.
Sada bi predložio da dva zakona objedinimo i pročitat ću naslove i onda ću vas pitat ako imate nešto protiv. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije, drugo čitanje, P.Z.E. br. 341 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, drugo čitanje, P.Z.E. 343 Ima li netko protiv da objedinimo ta dva zakona? Te dvije rasprave zapravo? Ne, onda ćemo ih objediniti. I pročitat ću budući da je isti tekst, pročitat ću prijedlog za oba dva zakona zajedno. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Primjenjuju se odredbe dnevnog reda koje se odnose na drugog čitanja zakona, znači to je najvjerojatnije konačno čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati obrazloženje? Državni tajnik Ivo Milatić, izvolite. Iz Ministarstva naravno zaštite okoliša i energetike.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Znači pred vama su dva zakona, prvi Zakon o tržištu električne energije koji je donesen 2013. i izmijenjen 2015. g. Taj zakon je pismo službene obavijesti Europske komisije od 14. srpnja. Europska komisija je utvrdila povredu br. 2017/2091 u vezi sa nepravilnim prijenosom Direktive 2009/72 EZ i Direktive 2009-73 ... [[Govornik se ne razumije.]] , te neusklađenošću sa određenim odredbama uredbe broj 715 2009. Znači, ovakva povreda je utvrđena također i u ovom Zakonu drugom gdje je objedinjena rasprava. Znači, Zakon o izmjeni i dopuni regulacije energetskih djelatnosti. Što se tiče Zakona o izmjeni i dopuni tržišta električne energije odnosno Zakona o tržišnoj energiji, električnoj energiji, na ovaj, Europska komisija skrenula pozornost na nepravilnosti koje se odnose na certificiranje operatora prijenosnog sustava koje je u vezi s trećim zemljama, na nepravilnosti koje se odnose na određene zadatke operatora prijenosnog sustava za električnu energiju, na nepravilnosti koje se odnose na zahtjev o povjerljivosti podataka za operatore prijenosnog sustava i njihove vlasnike, kao i na nepravilnosti koje se odnose na odrednice koje se tiču neovisnosti upravo operatora sustava koja uključuje pravo prigovora regulatornom tijelu. Ova pitanja su dakle uređena Konačnim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona na način da se otklone uočene nepravilnosti, pa se tako mijenja obuhvat pojma treće zemlje u smislu certificiranja operatora prijenosnih sustava, te certificiranja moraju prijeći tvrtke koje dolaze iz zemalja članica energetske zajednice koje su do sada bili zakonom izjednačeni sa članicama EU. Propisuje se obveza zaštite klauzule o povjerljivosti podataka, operator prijenosnog sustava dužan je izraditi i objaviti pravila za upravljanje i zagušenje unutar hrvatskog elektro energetskog sustava uz ishođenu suglasnost agencije. Među dopunama se nalazi i odrednica koja proizvođaču električne energiju za potrebe cjelokupnog rada reverzibilne hidroelektrane omogućuju nabavu električne energije na veleprodajnom tržištu. To je odrednica nužna za konkurentnu ponudu usluga na elektroenergetskom tržištu, a posebice u intervalima kada se ... [[Govornik se ne razumije.]] samog sustava ublažavaju nagli poremećaji. Znači, usvajanjem ovog Zakona ako se to dogodi ovaj tjedan, HEP će itekako ostvariti i dodatne rezultate i uštede što je dobro za opće gospodarstvo RH. U smislu jačanja tržišta i administrativnog rasterećenja, propisuje se da kućanstva moraju imati isključivo jedan račun, a da se eventualno kod gospodarstva mogu obzirom na izbor koristiti i dva računa. Svakako, kućanstvo je ovim prijedlogom zaštićeno da ima isključivo jedan račun za električnu energiju, te se takav i isključivo mora izdavati od strane onih koji račun su dužni izdati. Znači, što se tiče između samih eventualnih promjena između dva čitanja, radna tijela Hrvatskog sabora nisu imala primjedbe dok se pitanje iz rasprave rješavaju drugim energetskim zakonima i podzakonskim aktima, Zakonom o obnovljivim izvorima energije, Uredbom o izdavanju energetske suglasnosti i utvrđivanju uvjeta i rokova priključenja na elektro-energetsku mrežu, mrežnim pravilima, ... [[Govornik se ne razumije.]] sustava, te kao takva nisu obuhvaćena ovim Prijedlogom. Znači, sukladno navedenom ne postoje razlike između rješenja koje se prilažu u Konačni prijedlog Zakona u odnosu na rješenje iz Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama tržišta električne energije. Što se tiče ovog drugog zakona, znači Zakona o regulaciji energetske djelatnosti, također kao što sam već prije rekao, imamo povredu istu kao i kod prethodnog zakona. Komisija je ovdje stavila naglasak na to da se ovim Zakonom treba regulirati neovisnost agencija u bilo kojem političkom tijelu. Znači, neovisnost od političkih tijela uključuje potpunu neovisnost od bilo kojeg tijela koje se može povezati sa izvršnom vlasti, ali se to ne odnosi na sudski i parlamentarni nadzor u skladu sa ustavnim pravom. Neovisno tijelo kojemu stranka na koju utječe odluka nacionalnog regulatora odnosno agencija ima pravo podnijeti žalbu ili tužbu je sud. To pitanje je bilo prije obrađeno u Zakonu, te je sada detaljnije uređeno. Također je uređeno osiguranje agencije objektivnog i transparentnog izvršenja ovlasti kroz donošenje autonomnih odluka iz djelokruga nadležnosti. Agencija jasno nadzire zagušenje o elektro-energetskom sustavu, bilo električnom, bilo plinskom. Odluke agencije znači, što je i prije rečeno mogu se spojit samo pred sudom i također informacija, agencija može tražiti informacije ne samo od energetskih subjekata nego svih onih subjekata koji imaju neki kontakt sa energijom, odnosno svim korisnicima energije, tako da agencija može imati potpunije i kompletnije informacije koje služe za donošenje što je moguće boljih i kvalitetnijih odluka. Regulirani su akti agencije. Znači, pravilnikom koji donosi upravno vijeće agencije uređuju, određuju se uvjeti koje mora ispunjavati stručni voditelji te njihova prava, dužnosti i odgovornosti. Jasno je propisan sadržaj statuta agencije, jasno su propisani rokovi donošenja statuta i pravilnika. Što se tiče razlika između dva čitanja, razlika između ova dva prijedloga zakona odnose se na nomotehničko uređenje poput pravila umjesto pravilnika koji donose agencija, te u dijelu usklađivanja izričaja što je predlagatelj i prihvatio. Nije prihvaćena primjedba Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora da se ne prihvaćaju izmjene odrednica Zakona o energiji ovom Zakonom kako je propisano u čl. 11. Naime, da smo to prihvatili, sama suština ove izmjene i dopune bi došla u pitanje. Suština ove izmjene i dopune je u konačnici je da je agencija neovisno od izvršne vlasti. Zakonom o energiji je predviđeno da na dozvole koje izdaje agencije se može izreći žalba Ministarstvu, resornom Ministarstvu znači, Ministarstvu zaštite okoliša i enegetike, ako bi dozvolili u ovom Zakonu uz takvo usvajanje novog Zakona dobili bismo novu povredu od Europske komisije, što mi kao predlagatelj odnosno Vlada RH ne prihvaća ovakav amandman te inzistira na tome da se ovaj Zakon usvoji na način kao što je predloženo. Eto toliko, hvala. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je gospodin Miro Totgergeli, ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, pred nama su 2 zakona iz tzv. paketa energetskih zakona. Prvo ću nešto malo reći o Zakonu o regulaciji energetskih djelatnosti. Dakle, u ovih proteklih 17 g. od kada je prvi put 2001. g. donesen zakon, mi smo praktički razvili agenciju od tadašnjeg Vijeća za regulaciju energetskih djelatnosti, koja ustvari nije mogla samostalno funkcionirati, nego je pomagao u radu, institut Hrvoje Požar, do jedne respektabilne agencije koja nakon što donese ovaj zakon će funkcionirati neovisno i od Vlade, od ministarstva, dakle, praktički osiguravamo da funkcionira neovisno od bilokakvog političkog utjecaja. 2012. g. kada se donosio Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti, tada se mislilo da se je u potpunosti uskladio sa direktivama 72 i 73 iz 2009. g. i uredbom 713 također iz 2009. g. Međutim, 2017. smo praktički od komisije dobili upozorenje, odnosno, komisija nam je skrenula pozornost na nepravilno prenošenje u hrvatski pravni poredak one odrednice direktive, koje se odnose na neovisnost rada energetske agencije. Sukladno tome, predlaže se ovim izmjena zakona promjena odredbi i neovisnosti regulatornog tijela odnosno, HERA-e u smislu donošenje odluka neovisno o bilo kojem političkom tijelu. Iako člankom 22. postojećeg zakona a u sličnom obliku se ova formulacija pojavljuje i u zakon iz '94. g. definira da je agencija samostalna u poduzimanja svih organizacijskih i drugih mjera, potrebnih za nesmetano obavljanje poslova i ispunjavanje obveza u skladu s ovim zakonom i dr. energetskim zakonima iz čl. 8. koji definira da je agencija odgovorna jedina za rad Hrvatskom saboru i ti se članci u prijedlogu ovoga zakona ne mijenjaju. Ponajviše sumnje o radu agencije o bilo kojem političkom tijelu koja je u Vladi izaziva postojeći članak 36. koji govori da nadzor nad radom agencije provodi ministarstvo i postoji čl. 7. stavak 5 koji se devinira da suglasnost na … [[Govornik se ne razumije.]] agencije daje vlada. Predloženi zakon, takva formulacija, nadzora ministarstva nad radom agencije se briše, a agencija je jedino dužna jedanput godišnje podnijeti Hrvatskom saboru izvješće o svom radu, kao i do sada, u smislu postojećeg članaka 33. koji se u prijedlogu zakona ne mijenja i predlaže se da suglasnost … [[Govornik se ne razumije.]] umjesto Vlade daje Hrvatski sabor. Ovim prijedlogom uvodi se i pravilnik kojim se utvrđuju uvjeti, koji moraju ispunjavati stručni voditelji, te njihova prava, dužnosti i odgovornosti. Predlagatelj je između prvog i drugog čitanja, prihvatio i sugestiju, te je u čl. 35. pored onoga što se mijenja u stavku 1 promijenio u stavku 4 tako da je na neki način izjednačio fizičke i pravne osobe, koje imaju na bilo koji način, utjecaj sa energetikom u onome što su njihove obveze prema HERA-i ali isto tako i onome što su njihova prava prema HERA-i. Ovim zakonom se također predlaže da je sud neovisno tijelo kojemu stranke, na koje utječu odluke nacionalnog regulatora, odnosno, agencije, ima pravo, svaka stranka podnijeti žalbu ili tužbu. Do sada je o tim predmetima odlučivalo ministarstvo. I ono što je još možda isto važno i kroz raspravu u provom čitanju, dakle, taj neki strah, tko će sada nadzirati HERA-u, pa HERA-u će nadzirati Hrvatski sabor, ona postoje neovisno tijelo, a što se tiče samog izbora ljudi koji vode HERA-e, direktiva nudi da bude između 5 i 7 g. mandat na koji se ljudi biraju. Kod nas je to 7 g. sa pomakom, tako da različite saborske većine u različitim godinama, biraju ljude koji vode HERA-u i na taj način se još dodatno pojačava ta neovisnost HERA-e od utjecaja politike. Ovaj drugi zakon koji je vezan uz tržište električne energije. Dakle, predlagatelj je pokrenuo ove izmjene, prije svega, temeljem mišljenja komisije da su nepravilno prenesen u hrvatski pravni poredak odrednice vezane uz certificiranje operatora prijenosnog sustava koji je u vezi s trećim zemljama. Zatim one odrednice, koje se odnose na zahtjev u vezi povjerljivosti podataka za operatore prijenosnog sustava, ali isto tako i za njihove vlasnike, to je u ovom slučaju kod nas HEP, u odnosu na HOPS kao i odrednice koje se odnose na … [[Govornik se ne razumije.]] uprave operatora sustava koja uključuje pravo žalbe regulatornim tijelima. Dakle, to je sada ovim izmjenama i dopunama dodatno regulirano i ja mislim da su ova dva kvalitetna prijedloga zakona, koja će s jedne strane omogućiti neovisno funkcioniranje HERA-e, a s druge strane daju i neovisnost HOPS-u kao operator u prijenosu sustava. I mislim da kada ih donesemo da će njihovo funkcioniranje biti još i bolje u odnosu koje je do sada bilo i stoga Klub HDZ-a će podržati ova oba prijedloga zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Nema nikoga drugoga prijavljeno po semaforu. Zaključujem raspravu i glasovati ćemo sutra. Dobro, dajem 5 minuta pauze, pričekat ćemo predlagateljicu. Da budemo sigurni, u 10 i 10 sati. PAUZA U 09,52 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 343. Predlagatelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo pa bih molio sada predstavnika predlagatelja, s nama je državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Ivo Milatić da se očituje o podnesenom amandmanu.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Navedeni amandman Vlada ne prihvaća obzirom da se radi o setu zakonodavstva iz područja energetike, odnosno povezanih zakona te se ni na koji način ne utječe n a bilo koje drugo područje djelatnosti i kao takav sadržaj članka 11. je predmet pilota Europske komisije koji se mora uvažiti kako bi energetsko zakonodavstvo bilo u cjelinu usklađeno. Obzirom na novu energetsku regulativu koja je u procesu donošenja u EU ista će se morati i provesti kroz izmjene Zakona o energiji te će očekivano u 2019. godini Zakon o energiji biti usklađen. Hvala.
Očitovanje predstavnica Odbora kolegica Jelkovac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče obzirom na obrazloženje odustajem od amandmana.
Zahvaljujem. Hvala i vama, državni tajniče pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 113 za, 2 suzdržana i 2 glasa protiv donijeli zakon o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,10 SATI]] Dobro, produžujem pauzu na još 5 … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A došli ste, dobro. Molim vas nemojte dobacivat s klupe. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nemojte ni vi dobacivat s klupe. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenoga zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 244 Predlagatelj je Klub zastupnika HDZ-a na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Znači radi se o prvom čitanju, raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, odbor za obitelj, mlade i sport. Želi li predstavnik u ovom slučaju predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Gospođa Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Ispričavam se zbog ovoga od maloprije. Evo ovaj, dugo smo čekali da ovaj prijedlog zakona dođe u saborsku proceduru i prije svega treba zahvaliti predsjedniku kluba i ministru pravosuđa zato što s pokazali veliko razumijevanje za ovu osjetljivu društvenu temu i za ovaj prijedlog koji ima jako dobre intencije uređenja ovog djela zakonodavstva. Ono što je bitno reći da slučajevi spolnog zlostavljanja djece nas sve užasavaju i možemo ih smatrati najstrašnijim zločinima. I nakon svakog takvog slijedećeg slučaja spolnog zlostavljanja djece, mogli smo biti samo još više revoltirani. Svaki takav slučaj je slučaj tragedija za sebe i zato nije dobro niti bi bilo dobro kada bi politika čekala primjerice neku najgoru tragediju kao što je smrt djeteta uslijed takvog zlostavljanja pa da bi tek onda reagirala. Nažalost nitko i ništa ne može žrtvama vratiti ono što im je oduzeto ovim zločinom međutim ono što mi možemo i ono što smo i učinili, možemo poboljšati zakone i tako dati do znanja da time osuđujemo ova zlodjela. I više je nego pozitivno da će se o ovoj temi prvi puta na ovakav način raspravljati u Hrvatskom saboru. kazneni zakon donijet je u listopadu 2011. a stupio je na snagu 1. siječnja 2013. Taj Kazneni zakon koji je važeći u sebi sadrži tzv. posebnu glavu 17 pod naslovom Kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta kojim su se u potpunosti zapravo hrvatsko zakonodavstvo inkorporiralo u sebi Konvenciju Vijeća Europe u sprječavanju seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta i tako su u postojećem kaznenom zakonu navedena slijedeća kaznena djela. Spolna zlouporaba djeteta mlađeg od 15 g., spolna zlouporaba djeteta starijeg od 15 g., zadovoljenje pohote pred djetetom mlađim od 15 g., mamljenje djece za zadovoljenje spolnih potreba, podvođenje djeteta, iskorištavanje djece za pornografiju, iskorištavanje djece za pornografske predstave, upoznavanje djece s pornografijom te na kraju teška kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta. Glava 17 Kaznenog zakona odnosno navedeni članci od 158. do 166. će se kompletno ovim prijedlogom zakona koji je sad pred vama u prvom čitanju promijeniti što je velika promjena. Ovdje smo još uključili i članak 81. KZ-a i članak 302. Vrlo kratko o svakome. Dakle, poznato je da smo u saborsku proceduru kao klub HDZ-a 26. studenog prošle godine uputili ovaj prijedlog izmjene i dopune zakona, cilj je adekvatnije sankcioniranje ali istodobno i preveniranje spolnih zlostavljanja i iskorištavanja djeteta. Prema važećem KZ-u koji je organski, kazneni progon počinjenja kaznenih djela zastarijeva ovisno o visini propisane kazne za pojedino kazneno djelo. To bi po ovom prijedlogu zakona željeli izmijeniti, tako bi u članku 81. stavak 2. koji sada gladi „kazneni progon ne zastarijeva“. Mi bismo ga izmijenili na način da bismo za teška kaznena djela zlostavljanja i iskorištavanja djeteta dakle članak 166. pridružili ovdje članku 81. na način da kao što za teška ubojstva ili kao što sa zločine protiv čovječnosti ili kao što za genocid i sl. teška kaznena djela nema zastare, tako ne bi trebalo biti zastare ni za najteža kaznena djela zlostavljanja i iskorištavanja djeteta, dakle iz članka 166. a to su zaista najteža kaznena djela gdje je propisan najveći raspon kazne u našem KZ-u, a takva kaznena djela mogu uključivati i smrt djeteta. Zatim predlaže se zabrana obavljanja djelatnosti ili dužnosti za osobe koje su pravomoćno osuđene za spolno zlostavljanje djece, to je članak 71. KZ-a. Po zadnjim izmjenama KZ-a prepušteno je sucu na volju, od sad bi trebalo biti obavezno vezano za ova kaznena djela, dakle predlažu se ono što je ne manje bitno, pojačane kazne za spolno zlostavljanje i iskorištavanje djece ali u okviru raspona KZ-a. Obavezna provjera u Registru kaznene evidencije, ako se neka osoba javlja za rad u ustanovi, u kojoj redovito dolazi u kontakt s djecom, primjerice vrtić, škola, centar za socijalnu skrb, sportski klubovi pa čak i posao dadilje. Ustanova bi trebala kao dio natječajne dokumentacije osim one uobičajene tražiti i izvadak iz kaznene evidencije ili tzv. registra pedofila koji se vodi kao odvojena aplikacija pri Ministarstvu pravosuđa unutar kaznene evidencije. Uz to, sada se takve pravomoćne osobe osuđene za ova kaznena djela više ne bi trebali brisati nakon istekla tzv. roka koji je od 6 do 40 godina, nego bi to bila trajna evidencija pravomoćno osuđenih osoba za ova kaznena djela. Predlaže se uvođenje prijave na način da se u čl. 302., st. 1. mijenja i glasi: tko zna da je počinjeno kazneno djelo za koje je propisana kazna zatvora od najmanje 10 godina ili kazneno djelo spolnog zlostavljanja djeteta, te to ne prijavi, premda bi takvom prijavom bilo omogućeno ili znatno olakšano otkrivanje djela, također će snositi posljedice. Ono što je jako bitno istaknuti da nije samo sankcioniranje jedna od presudnih mjera. Jako je bitna prevencija i edukacija. Ono što je moguće učiniti u okviru kaznenog zakona su pojačane sigurnosne i zaštitne mjere. Ovim izmjenama i dopuna kaznenog zakona uređuje se da mjeru zaštitnog nadzora nakon punog izvršenja kazne zatvora kod delikata spolnog nasilja i spolnih delikata treba provoditi i prema onim osuđenicima koji su kraće vrijeme, čak i manje od dvije godine proveli na izdržavanju zatvorske kazne. To je čl. 76. Kaznenog zakona gdje bi se trebalo mijenjati čl. 1. i čl. 2. Isto tako, potrebno je produljiti vrijeme provjeravanja zaštitnog nadzora po punom izvršenju kazne zatvora za počinjenje kaznenih djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djece. Zašto? Zato što primjeri zemalja, primjerice Velike Britanije, Francuske i nekih drugih pokazuju da one osobe koje su osuđene za uvjetno rečeno, lakša kaznena djela spolnog zlostavljanja, iskorištavanja djece gdje su kazne blaže, kraće od dvije godine, nakon izvršenja te kazne u pravilu redovno počine drugo kazneno djelo za što zasluže veću kaznu, dakle da bi se izbjeglo to učestalo ponavljanje treba pojačati zaštitni nadzor što se također predlaže ovim izmjenama Zakona. Isto tako, bilo je postavljeno pitanje zašto ne poseban zakon? Pa iz komparativne analize kaznenog zakonodavstva nekih država članica EU razvidno je da su kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta sadržana u kaznenim zakonima tih država članica, a ne u sporednim posebnim zakonima osim recimo Srbije i još nekih iznimaka, čime se dodatno ukazuje kako važeći Kazneni zakon RH prati postojeće standarde država članica EU u odnosu na zaštitu djece od seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja. Međutim, kao što sam rekla, neke države imaju poseban zakon, pa je ovdje potrebno dodatno obrazložiti. Primjerice Republika Srbija ima poseban zakon koji se tzv. Marijin zakon i ima svoj puni naziv, da ga ne čitam. Međutim, taj Zakon ne sadržava opise kaznenih djela niti propisuje sankcije za ista, već se zapravo u tom dijelu poziva na krivični zakon njihov, odnosno drugim riječima oni imaju odvojen zakon, ali to je tzv. upućujući zakon jer zapravo upućuje na njihov kazneni. Tako da ono što je potrebno reći, za edukaciju i osvještavanje djece kakve ih opasnosti vrebaju, vidimo ovdje naročito mogućnosti za djelovanje i civilnih udruga i naravno, državnih tijela, ali one nisu predmet izmjena ovog Zakona. Evo toliko što se tiče izmjena Zakona. Mislim da sam sve obuhvatila i stojim na raspolaganju za sve daljnje.
Hvala lijepa. Pada mi na pamet samo jedna stvar, zlouporabim trenutak samo to što sam ovdje, što mogu zlouporabiti, ne bih smio. Ali međutim, postoji još jedna stvar koja nije sadržana u Kaznenom zakonu i koja ne znam da se može više sada i to je zlouporaba djece radi politike, propagande, što je u nekim međunarodnim dokumentima stoji vrlo izričito da se ne smije. Pa razmislite malo o tome poslije. A sad imate dvije replike. Gospodin Kažimir Varda.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, vezano za konvenciju Vijeća Europe čl. 12. Dakle onaj koji znaju ili imaju podatke da je počinjeno kazneno djelo zloupotrebe, seksualnog nasilja itd., predvidjeli ste ovim izmjenama i dopunama Kaznenog zakona za takve osobe kaznu do 3 godine zatvora, ali samo za teža kaznena djela iz ovog Zakona. A što je sa osobama koje imaju te informacije, a nisu prijavile i za ova lakša kaznena djela upravo zbog prevencije? Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Varda, tako, to ste dobro primijetili, u razgovorima i u konzultacijama došli smo do zaključka da je najbolje mijenjati u tom čl. 302. Kaznenog zakona koji se odnosi na ovo područje st. 1. i to smo inkorporirali u ovaj prijedlog za prvo čitanja. Naravno da se može razmotriti za drugo čitanje i vaš prijedlog, iako kažem da to ovisi o radnoj skupini i o tome hoće li taj prijedlog onda proći na toj radnoj skupini. Smatram da to što ste predložiti je suvisao prijedlog.
Hvala lijepa. Druga replika gospodin Glasnović.
Kolegice imate li vi podatke možda koji postotak tih zlostavljanja djece se događa u obitelji? Imate globalno možda statistiku da je 80% više krug obitelji, drugi su sportski klubovi itd., izviđači. I isto rekao bi da usporedba našeg sustava, pravnog sustava sa Engleskom itd., nije na mjestu jer tamo kada ide pedofil, seksualni sadist ili cinkaroš kad ide u zatvor oni se stavljaju na zaštićene odjele. To se ovdje ne događa, jer tamo njihov život vrijedi 15 minuta. Drugo, rekao bih još, radio sam, bio sam šef … [[Govornik se ne razumije.]] ekipe u federalnom zatvoru i pedofili, najteže je njih liječiti jer oni nikad nisu bili, kaže rehabilitacija, nikad nisu bili rehabilitirani. Niti je kemijska kastracija odgovor jer taj nagon je u njima i teško je to izvaditi. Ponavljanje tih djela šta ste rekli je dosta često, to sam vidio na svojoj koži, vidio sam to, u tom sustavu, ne samo pedofili nego seksualni sadisti izađe nakon izležavanja kazne i opet ponovi djelo. Samo neka kratka razmišljanja po tom pitanju.
Odgovor na repliku.
Slažem se s vama u onom dijelu gdje ste rekli da su počinitelji spolnih zlostavljanja zapravo neizlječivi jer osuđeni počinitelji čak na suđenjima izjavljuju da si sami ne mogu pomoći i zato je u nekim zemljama doista uvedena kemijska sterilizacija kao metoda. Oni su zaista, evo dokazano je da te osobe potrebna im je i psihoterapija i farmakoterapija i to pokazuju znanstvena istraživanja. Usporedba sa Velikom Britanijom i Francuskom se odnosila isključivo na to da nakon odsluženja kazne kraće od 2 godine je potreban zaštitni nadzor jer u sljedećem počinjenju obično bude teže kazneno djelo. A podatke sve imamo ovdje pa ću vam pokazati nakon rasprave.
Hvala lijepa. Ispred, … … [[Upadica se ne čuje.]] Izvjestitelji odbora žele li uzeti riječ? Dobro. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Izvolite gospodin državni tajnik Jure Martinović.
Poštovane zastupnice i zastupnici. Evo ja ću kratko s obzirom da je predlagatelj Klub zastupnika HDZ-a i detaljno je zastupnica obrazlagala ovaj zakona. I ja mogu reći samo da Vlada podupire ovakav zahtjev u kazneno zakonodavstvo. Moram reći da pratim od početka ovu inicijativu i ovaj prijedlog. U ime Vlade sam ja ili netko od naših pomoćnika sudjelovao na saborskim odborima i tamo se iskazalo, rekao bih jedno jedinstvo u smislu da se društvena vrednota, kakva su naša djeca, snažnije štiti kaznenim zakonodavstvom. Dakle to je neupitno i Vlada na stanovit način će pratiti do kraja ispratiti skupa sa vama ovaj zakon, saslušati vaše inicijative u smislu eventualnog poboljšanja kvalitetnijih rješenja u ovoj zakonodavnoj inicijativi. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sada stvarno otvaram raspravu. Prva je ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista gospođa Sonja Čikotić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavniče ministarstva. Naime, izmjene i dopune Kaznenog zakona koje su ovdje danas pred nama zbog važnosti i osjetljivosti područja koje uređuje došle su na dnevni red u što skorije roku na inicijativu saborske kolegice Ines Strenja-Linić koja vam ovim putem zahvaljuje svih 37 zastupnika potpisnika da zakon dođe na dnevni red. Izmjene i dopune Kaznenog zakona MOST nezavisnih lista podržava. Podržavamo svaku predloženu izmjenu koja ide u smjeru zaštite djece a ove Izmjene i dopune Kaznenog zakona zasigurno to jesu. Predložene izmjene i dopune idu u 4 smjera. Promjene odredbi članka 74. na način da se predlaže da kod delikata nasilja i spolnih delikata provođenje mjere zaštitnog nadzora i prema osuđenicima koji su kraće vrijeme proveli na izvršavanju kazne zatvora da je moguće provođenje zaštitnog nadzora nad počiniteljima spolnih delikata, nad djetetom može biti važna mjera prevencije. Isto tako predlaže se pojačana zaštita djetetu žrtvi, kaznenog djela na način da se vrijeme povećava sa sadašnje postojeće 3 godine na 5 godina ako je kazneno djelo počinjeno na štetu djeteta. U članku 81. u dijelu za koje ne zastarijeva kazneni progon uneseno je kazneno djelo teškog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta. Prema postojećem Kaznenom zakonu kazneni progon zastarijeva nakon 6 odnosno 40 godina ovisno o visini propisane kazne za pojedino kazneno djelo dok u odnosu na kaznena djela počinjenja na štetu djece od punoljetnosti žrtve počinje teći rok zastare. Konvencija Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja traži da rok zastare za pokretanje kaznenog postupka, za spolne delikte počinjene nad djetetom bude dovoljan kako bi se omogućilo učinkovito pokretanje postupka nakon što je dijete žrtva postalo punoljetno. Obzirom na narav seksualnih delikata i posljedice kojima je osoba izložena spolnom zlostavljanju i trpjela vremenski period koji joj se ostavlja da smogne snage, da progovori o vrsti zlostavljanja te pretrpi neugodnosti koje otkriva i procesuiranje počinitelja zajedno sa sobom nosi. MOST nezavisnih lista smatra vremenski rok za kazneni progon da ne smije biti ograničen. Nadalje, kroz ove izmjene i dopune predlaže se strože kažnjavanje počinitelja kaznenih djela na štetu djeteta na način da sva kaznena djela iz Glave 17. Kaznenog zakona, kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta poveća se granica zapriječenih kazni zatvora, kako donja, tako i gornja. Kroz ove izmjene i dopune izmijenjen je i članak 302. stavak 1. Kaznenog zakona na način da se kažnjava i neprijavljivanje kaznenih dijela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djece mlađeg od 15 godina i teškog kaznenog djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta. Po postojećem kaznenom zakonu, kažnjavalo se samo neprijavljivanje kaznenih dijela, za koje je bilo zapriječena kazna zatvora od najmanje 10 g. Nadamo se da će se uvažiti i naše primjedbe kroz ovo prvo čitanje, do konačnog prijedloga zakona. Hvala.
Hvala gospođo Čikotić, sada je gospodin Kažimir Varda ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice Irena, u ime Kluba mogu samo reći da ćemo apsolutno podržati ovaj prijedlog zakona, prijedlog izmjena i dopuna Kaznenog zakona i nastojati u suradnji s vama poboljšati sami sadržaj. Međutim, ne bi trošio riječi na sadržaj o prijedlogu izmjena i dopuna da kažem da ćemo prihvatiti, ali bi se obratio zapravo javnosti, vezano za tekst same konvencije ono što i ne može se ući u kazneni zakon. Dakle, prvo, mi bi trebali sukladno čl. 6. konvencije u obrazovni sustav uključiti zapravo i u normalne zakone, koji rješavaju taj sustav, sve potrebne zakonodavne i druge mjere kako bi osigurali da djeca tijekom osnovnog i srednjeg obrazovanja dobiju informaciju o rizicima seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja. Kao i načinima da se zaštite. Drugo, ovdje je vrlo važna uloga medija. Ja bi htio to posebno istaknuti. jer se čl. 9. točka 3 kaže da će svaka strana, stranka, potpisnica, dakle, država, poticati medije na osiguravanje odgovarajućih informacija vezanih uz sve video seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja djece, poštujući pri tom neovisnost medija i slobodu tiska. Mediji su tu vrlo važni i zbog edukacije i same djece roditelja, javnosti jer samo članak koji bombastično najavljuje da je nekakav pedofil, zlostavljač, evo danas, mislim da je u jutarnjem listu, ako se ne varam, obavljen jedan članak da je otac zlostavljao seksualno, svoje dijete, sina od 5 g. Pa to je onda bombastička, to je onda crna kronika. Mediji bi trebali preuzeti ulogu edukacije. I treće, da ne duljim, čl. 12. o kojem sam u replici nešto govorio, nadam se da ćemo u drugom čitanju imati takvu odredbu vezano za osobe koje sigurno znaju da je nastupilo, a nisu prijavili i za manja, lakša kaznena dijela seksualnog zlostavljanja, međutim, u stavku 2. ja nisam siguran, kojim to i da li uopće zakonom možemo to regulirati, kaže, da će svaka strana usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi potaknula svaku osobu, koja zna ili u dobroj vjeri sumnja, dakle, u dobroj vjeri sumnja u seksualno iskorištavanje ili seksualno zlostavljanje djece, da prijavi te činjenice nadležnim službama. Ja nisam siguran, kako to poštovani državni tajniče regulirati, ali obveza je po ovoj konvenciji čiji smo mi potpisnici, da taj dio reguliramo. Kojim zakonom, ne znam, to vi znate bolje od mene, ali to se mora regulirati, upravo da potaknemo javnost, pa u najmanju ruku, da u dobroj vjeri prijavimo. Mislim da, ako se govori o konvenciji i njezinoj primjeni, onda je moramo primijeniti u cijelosti, a ne samo parcijalno. I da ne duljim, svi smo umorni, nadam se da ste svi gledali utakmicu, malo spavali, ponoviti ću samo da će Klub stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih podržati ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala i vama gospodine Varda. Ispred Kluba zastupnika HNS-a gospođa Marija Puh. Gospođa Marija Puh. Izvolite, vi ste na redu.
Ja se ispričavam potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, evo, danas je jedan veliki dan, ja bi rekla za Hrvatsku i što se tiče jučerašnje velike pobjede naših vatrenih a i smatram velikom pobjedom što je danas, ovaj zakon se našao na dnevnom redu naše sjednice. Je prvo čitanje, ali nadam se da će i drugo čitanje biti ubrzo, tako da ćemo imati jedan primjeren zakon za sve žrtve seksualnog nasilja nad djecom. Nedavno samo imali tematsku sjednicu Odbora za obitelj, mlade i sport, na kojoj smo progovarali o toj temi i na kojoj, ja sam znala da je statistika vezana uz seksualno zlostavljanje djece jako ružna ali kada smo čuli sve one podatke na sjednici, ja mislim da nema osobe koja je bila na toj tematskoj sjednici, a da je otišla mirne duše sa te sjednice. 510 djece godišnje u Hrvatskoj su žrtve seksualnog nasilja, od toga, otprilike je oko 300 počinitelja, znači oni su jako veliki recidivisti, oni ponavljaju svoja djela i traže sve više i više svojih žrtava. Nažalost 85% od žrtava su djevojčice. Ono što je ne znam ni riječ koju da upotrijebim, od svih seksualnih delikata u RH spolno zlostavljanje djece, čini 76%, znači 76% svih seksualnih delikata koji se dešavaju u RH, dešavaju se nad djecom. Ovaj zakon je više nego potreban i jedna od, ja bih rekla definitivno sve promjene koje se u njemu rade su pozitivne i dobre, ali po meni najbolja i najveća promjena je to da nema više zastare za počinjenje tog kaznenog djela. Zašto je to iznimno bitno? To je iznimno bitno iz razloga jer se zna, nažalost, da se svega 10% zlostavljanja koje se dešava zapravo prijavi. A vrijeme koje je potrebno da se dijete povjeri, da dijete nekome kaže zna biti po 10 do 16 godina, a mnogi niti nakon toliko vremena nažalost ne skupe hrabrosti, ne skupe snagu da se nekome povjere, da nekome prijave zlostavljanje. Nažalost, djecom se u takvim slučajevima najčešće manipulira, prijeti im se da će se nešto učiniti ili njima ili njihovim roditeljima ako odaju, govori se da to mora biti njihova mala tajna, da svi to rade i nažalost tom jednom psihološkom manipulacijom nad djecom dolazimo do te zastrašujuće činjenice da djeca jednostavno se ne usude nekome povjeriti. Znamo i sami da u školama jako često ima puno tužakanja kad se nešto dogodi, ali eto ovaj najstrašniji zločin koji se događa jednostavno djeca to ostavljaju u sebi i ne prijavljuju, tako da to da se ukida zastara je definitivno jako velika poruka svim pedofilima da će ih prije ili poslije dostići ruka zakona i da će odgovarati za svoja djela koja su počinili. Osim što danas radimo na ovom poboljšanju zakonodavne inicijative, ono što nam definitivno treba i na čemu trebamo raditi je potreba, velika potreba za jačanjem međuresorne suradnje, potreba da se sve institucije koje kada dijete i prijavi da je seksualno zlostavljano da se iskordiniraju puno bolje i da dijete ne bude još veća žrtva, da se ne ponavljaju ispitivanja nad djetetom, nego da se to radi na jedan primjeren način, da ne mora davati više puta izjave, nego jedanput da se to snimi jer nažalost odredba je bila da suci imaju pravo, ukoliko smatraju da je to potrebno, ponovno saslušati dijete, znači imaju pravo, a nažalost većina njih to koristi i opet traumatiziraju dijete jer svakim svojim vraćanjem natrag u ono što se dogodilo, svakim pričanjem o tome dijete jednostavno još više pada u depresiju. Nažalost depresija i nedostatak hormona sreće je znanstveni podatak koji je dokazan i koji se pojavljuje kod svih žrtava pedofilije. A ono što je jako, jako zabrinjavajuće je da djeca koja su bila seksualno zlostavljana i koja su bila žrtva pedofila čak 4 puta više počinjuju suicid, da li kao djeca ili u kasnijoj dobi, jednostavno su skloniji tome. Ovaj zakon mora biti jasna poruka pedofilima da će se njihova nedjela puno više kažnjavati, da će ih dostići prije ili poslije posljedice njihovih radnji i nadam se da će ih to odvratiti od počinjenja tih kaznenih djela. Ono isto što je još jako bitno je da se omogućava i da nema brisanja pravomoćno osuđenih osoba za pedofiliju te da će se tražiti izvadak iz registra kaznene evidencije za sve one institucije gdje ljudi rade s djecom. Znači radi se o školama, radi se o sportskim društvima, sve udruge koje rade s djecom bi trebale tražiti od osoba koje zapošljavaju ili koje uzimaju za rad s djecom izvadak iz tog registra kako nam se ne bi opet dogodilo da u nekoj igraonici, u nekom sportskom klubu trener bude osoba koja je u registru kaznene evidencije, a zapravo nitko nije tražio potvrdu za to. Klub HNS-a će biti za ovaj zakon i nadam se da ćemo ga što prije imati u drugom čitanju i samim time da će što prije stupiti na snagu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Bez dobacivanja molim vas. Gospođa Željka Josić ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja bih se osvrnula još jedanput na naše prijedloge koje je moja kolegica jako dobro prezentirala ovdje. Svima koji su prije mene ovdje govorili vrlo je jasno zašto su nam potrebne ove promjene, odnosno i izmjene i dopune Kaznenog zakona. Svima nama su djeca izuzetno bitna, svi smo mi većinom roditelji i znamo što bi naša djeca prolazila i kako bi se osjećala kada bi im se dogodilo da budu žrtve pedofila. Ono što bih ja svakako rekla da ovim izmjenama i dopunama na neki način podižemo standard zaštite i sprječavamo osuđenim počiniteljima kaznenih djela da budu u izravnom doticaju s našom djecom. Naravno ovim izmjenama i dopunama uređuje se i mjera zaštitnog nadzora, posebice kod onih delikata nasilja i spolnih delikata prema osuđenicima koji su kraće vrijeme proveli na izdržavanju zatvorske kazne. Ovo smatram izuzetno bitnim, kao i onaj dio koji smo predložili da se sami pedofili ne brišu iz same evidencije pedofila. Zašto je to bitno? Po nekim statistikama smatra se kako najveći dio počinitelja jesu muškarci. Ako pogledate koji je postotak trenera, učitelja, onih ljudi koji su u izravnom kontaktu s djecom, smatramo kako nije samo preporuka poslodavcima koji rade s takvim ljudima da traže da li su oni u određenoj evidenciji, već smatramo da je to i velika obaveza. Upravo iz svega ovoga što je prethodno navedeno, jer svaki od tih ljudi koji je potencijalni počinitelj ili je bio počinitelj, može djetetu nanijeti trajnu traumu. Ono što predlaže Konvencija vijeća Europe u svom članku 33. da rok zastare za pokretanje kaznenog postupka za spolne delikte počinjene nad djetetom bude dovoljan kako bi se omogućilo učinkovito pokretanje određenog postupka, pogotovo za onu djecu koja nisu tada punoljetna i koje su bile žrtve. Ovim izmjenama i dopunama zakona uredilo bi se i da kazneno progon ne zastarijeva za teška kaznena djela zlostavljanja i iskorištavanja djece. Kao što znate, Kazneni zakon u ovim slučajevima govori o dvije skupine. Znači o djeci do 15 godine i djeci nakon 15 godine. Kazne zakona smo smatrali da su prilično, ja ne bih rekla nježne, ali u svakom slučaju ovi prijedlozi koji su u dopunama i izmjenama smatramo da su puno konkretnije za one koji su počinitelji. Ovim izmjenama uređuje se strože kažnjavanje za kaznena djela spolnog zlostavljanja djeteta mlađeg od 15 godina i djeteta starijeg od 15 godina. Zatim za zadovoljenje pohote pred djetetom mlađim od 15 godina, mamljenja djece za zadovoljavanje spolnih potreba, podvođenje djeteta, iskorištavanje djeteta za pornografiju, pornografske predstave, teška kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta. Upravo takvim strožim kažnjavanjima smatramo da je takvo strože kažnjavanje društveno opravdano i na taj način se šalje vrlo jasna poruka svima onima koji su počinitelji i onima koji nisu do sada otkriveni da je ovo zbilja kazneno djelo, ozbiljno kazneno djelo i da se time, ponovo naglašavam, nanose traume onima koji su najranjiviji. Isto tako konvencija Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja zahtijeva od država da se poduzmu određene mjere kako bi se potaknulo svaku osobu koja zna ili pretpostavlja da se radi o nasilju nad djetetom, posebice seksualnom zlostavljanju i iskorištavanju da to prijavi nadležnim tijelima. Ono što je svakako bitno istaknuti, a to je da će se omogućiti podizanje standarda zaštite djece i pridonijeti suzbijanju spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djece i posebice djece koja su korištena u svrhu dječje pornografije. Ono što bih ja svakako naglasila, prema nekim statistikama u Hrvatskoj, broj kaznenih djela spolnog zlostavljanja djece je u porastu. Ono što vidimo u našem registru je negdje oko samo 1400 registriranih pedofila, no pretpostavke su da je njih i nekoliko puta više. Smatra se da ih može biti negdje oko 10 000. Najčešće, kako sam naglasila, su muškarci, često su to neki članovi obitelji. Od zadnjeg što imamo podatke, mislim da od 2016. godine, od oko 1400 osuđenih pedofila svega je 19 žena. Sada, ono što sam već rekla u početku, a što je vrlo bitno, da svi oni koji su rehabilitirani, koji su odslužili svoje kazne u vrlo kratkom periodu izlaze iz ovog registra pedofila. Mi smo naravno predložili da to bude trajno. Ja sam obrazložila zašto je to vrlo bitno. Još ću jedanput ponovit ono što je roditeljima i što je djeci bitno, a to je da ta djeca ne budu nikako traumatizirana jer svako dijete zaslužuje bezbrižno djetinjstvo i sretno djetinjstvo i u svakom slučaju ove izmjene i dopune Kaznenog zakona vjerujem da će u tome pomoći. No sam zakon na papiru neće značit ništa ako oni koji provode taj zakon ne budu ga provodili onako kako to doslovno piše. Ja znam da su naši suci pretrpani, ja znam da ima previše kaznenih djela, ali ono što svakako apeliram na njih da budu i da se usmjere upravo prema toj populaciji koja je nama izuzetno osjetljiva i koja nam je bitna. Zahvaljujem svim klubovima koji su poduprli ovaj prijedlog zakona i vjerujem da će se kroz drugo čitanje, da ćemo doći do još možda nekih drugih prijedloga i da će se to utkati u naše izmjene i dopune Kaznenog zakona i zahvaljujemo Ministarstvu pravosuđa koje nas je u tome poduprlo. Hvala vam.
Hvala gospođo Josić. Sada je na redu ispred Kluba zastupnika SDP-a gospođa Romana Jerković.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Klub SDP-a podržava svaku inicijativu koja će se ozbiljno i sustavno pozabaviti ovim velikim problemom kojem smo predugo pridavali nedovoljno pažnje. Naravno da ne možemo i nećemo biti protiv izmjena Kaznenog zakona koji predlaže klub HDZ-a jer itekako smo svjesni koliki je ovo problem. Nedavno smo raspravljali o izvješću pravobraniteljice za djecu i imali smo prilike se podsjetiti ogromnih nedostataka u sustavu koji bi trebao zaštititi djecu i po ne znam koji puta smo osvijestili, nadam se, činjenicu da djeca nisu naprosto u fokusu i da ne pokazujemo jasnu spremnost da ovaj problem svedemo na najmanju moguću mjeru. U prilog tome ide jasno i izvješće DORH-a za 2016. godinu koje kaže da je najviše presuda izrečenih, da su bile uvjetne, znatno manje kaznih zatvora, a u radu sudova je ostalo 2 tisuće 173 optuženih počinitelja kaznenih djela u kojima nije donesena presuda. Dakle to je strašan podatak. S ovim, ovaj podatak govori o tome da se direktno krše neki zakoni, neki drugi zakoni pa tako i odredba o hitnosti postupka propisano člankom 4. Zakona o sudovima za mladež. Dakle Hrvatska nema izgrađen kvalitetan i efikasan sustav zaštite djece od seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja. I to smo nadam se, svi skupa, osvijestili. Nedostaje, nevjerojatno je kada krenete nabrajati što sve zapravo nedostaje u sustavu zaštite djece kada govorimo o ovoj problematici, ne dostaje sustav potpore djetetu žrtvi, dakle pomoć i tretman da se lakše prebrodi trauma koju je dijete doživjelo. Ne postoje centri za forenzičko ispitivanje djeteta žrtve u svakom središtu županije ili bar u regionalnim centrima. Ne postoji efikasan sustav nadzora pedofila po izdržanoj kazni, ne postoji sustavno organizirana prevencija dostupna svoj djeci. Pa pravosudni sustav uz neke sitne pomake u posljednjih 5, 6 godina zapravo nije uopće prilagođen djeci žrtvama i ugrožava dijete od ponovne traumatizacije odnosno višestrukog ispitivanja. Sudska praksa, sudska praksa je neujednačena kako u odnosu na tretman djeteta žrtve, tako i u odnosu na kažnjavanje počinitelja seksualnog, odnosno spolnog nasilja nad djetetom. O dugotrajnosti sudskih postupaka, je li treba uopće riječ jednu rije? O sramotnim sudskim presudama, pa svi smo svjedoci toga. Dakle, djeca nisu zaštićena od ponovnog kontakta sa pedofilom, kazne su preblage za počinitelje, sva djeca nemaju iste mogućnosti oporavka jer im nisu jednako dostupni servisi i službe pomoći i podrške što znači da postoji direktna diskriminacija djece. Mi nemamo dovoljno stručnjaka i ustanova za tretman seksualnog zlostavljanja djece, nedostaju edukacije, supervizije stručnjaka, itd., itd.. Dakle, doista je krajnje vrijeme da se ozbiljno i sustavno pozabavimo ovim problemom. Dosadašnja praksa nije dobra i moramo je mijenjati. Već sam u nekoliko navrata rekla, ne bi bilo dobro da predugo čekamo, da čekamo da se dogodi nešto strašno što se već dogodilo u susjednim zemljama, znamo njihova iskustva. Dakle trebali bismo iskoristiti tuđe dobre prakse i dobre zakone ako ih imaju a postoje, ima ih. Vrijeme je da pokažemo odgovornost i razumijevanje i spremnost da napravimo nešto što zapravo mislim da javnost od nas i očekuje a to je novi zakon. Dakle podržati će SDP izmjene Kaznenoga zakona, zato što kao što sam rekla na početku podržavamo svaku inicijativu koja će ići u smislu boljeg rješavanja neke problematike ali da li će Kazneni zakon pomoći da se sustavno i ozbiljno pozabavimo ovim problemom? Ne, ne vjerujemo to. Vjerujemo da je on vatrogasna mjera. I za takvu vatrogasnu mjeru dati ćemo svoj glas. Međutim, i dalje smo kod stava da nam je potreban novi zakon, antipedofilski i stoga ćemo kao klub prilikom glasanja predložiti i zaključak koji bi obvezao Vladu na izradu novog tzv. antipedofilskog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Imamo samo jednu pojedinačnu raspravu. Gospođa Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče i pomoćnice ministra, kolegice i kolege. Pa mislim da je bilo neophodno ići u ove Izmjene i dopune Kaznenog zakona jer nemam riječi s kojim bih izrazila svoje ogorčenje da postoje ljudi koji spolno zlostavljaju djecu i stariju od 15 godina, koji zadovoljavaju pohote pred djetetom mlađim od 15 godina, mame djecu, za zadovoljavanje spolnih potreba, podvođenja djece, iskorištavanje djece za pornografiju, iskorištavanja djece za pornografske predstave i rade teška kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta. Zaista bilo je neophodno ići u ovakve Izmjene i dopune Kaznenog zakona kako bi takve strožije kažnjavali. Brojke koje su nam dostupne kažu da od 2014. do danas za kaznena djela spolne zlouporabe djeteta mlađeg od 15 godina bilo je 140 osuđujućih, 3 oslobađajuće i dvije presude za neubrojive. Za teška kaznena djela spolnog zlostavljanja djeteta bilo je 27 osuđujućih i jedna oslobađajuća presuda. Međutim, kada znamo da prema važećem Kaznenom zakonu zastarijeva kazneni progon za teška kaznena djela zlostavljanja i iskorištavanja djeteta zaista u ovom zakonu je jako dobro što jedan takav progon ne zastarijeva, ne smije zastarijevati i rok zastare za pokretanje kaznenog postupka za spolne delikte počinjenje nad djetetom ne smije sprječavati da dijete žrtva pokrene postupak i kad postane punoljetno jer znamo da osobi treba jako puno, treba mu ostaviti dovoljno vremenski period da smogne snage da progovori o vrsti zlostavljanja. Nažalost, svakih par mjeseci imamo bombastične naslove u novinama i vidimo da na pojedinim mjestima i od pojedinih ljudi od kojih to ne bi očekivali, događaju se takva djela da roditelji ne mogu ni sanjati kad u takvu rekla bih, i instituciju pošalju svoje dijete da im se takvo jedno zlo može dogoditi. I zaista taj rok ne smije biti ograničen. Također, dužnost građanina da štiti dijete u prednosti mora biti pred profesionalnom tajnom i takvi trebaju kazneno odgovarati jer time štite počinjenje kaznenog djela i time izlaže mogućnosti ponavljanja istog kaznenog djela. Onaj koji je to počinio jedan put, ako zna i vidi da nije kažnjen, posegnut će to i drugi i treći put. Ja bih rekla da se to radi o bolesnim ljudima, to sigurno zdrav čovjek nikad niti će sebi dozvoliti niti će pomisliti, a da ne kažem oni ljudi koji imaju svoju djecu, da im tako nešto neće pasti na pamet. Zato nam je svima zajedno zadatak da snažnije zaštitimo djecu, da spriječimo osuđene počinitelje kaznenih djela da budu u izravnom i redovnom doticaju s djecom i po punom izvršenju kazne zatvora kod delikta nasilja i spolnog delikta i kod onih koji su kraće vrijeme proveli na izdržavanju kazne zatvora. Naime, svjedoci smo da ovisno o tome koji sudac sudi, na kojem sudu, zna se za isto kazneno djelo biti različite duljine kazni zatvora. Međutim, to su kao što je moje mišljenje osobe koje imaju određene i dijagnoze, sigurno da mogu ponovno posegnuti za tako nečim i treba postojati i jedan takav registar i takve ljude moramo duže držati pod prismotrom kako bi snažnije zaštitili djecu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku gospođe Željke Josić.
Zahvaljujem. Evo vi ste kolegice ovdje otvorili još jedno pitanje, a to je pitanje rehabilitacije ne samo samih žrtava već i samog počinitelja, što ja osobno kao liječnik smatram da je izuzetno bitno jer nije dovoljno samo imati registar nego je potrebno i tim počiniteljima pružit određenu pomoć, a sami ste rekli da oni već imaju i određene dijagnoze. Ono što ste svakako dobro istaknuli, što sam ja rekla i u svojoj raspravi, dakle Zakon nije jedino što nam je dovoljno, bitni su nam i oni koji provode Zakon, bitni su nam naši sudovi i evo ovdje naši predstavnici iz Ministarstva pravosuđa i ja vjerujem da ćemo u skoro vrijeme imati nekakve i uže specijalizacije sa našim sucima, a da nisu samo oni suci kako bi se uvjetno reklo općeg smjera. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa poštovana kolegice, evo ja ću još jedanput ponoviti da mislim da to nisu zdrave osobe, da su to bolesne osobe, da i njima treba izvjesna pomoć kako ne bi ponavljali ta djela i svi zajedno moramo dati doprinos da ovakvih slučajeva bude što manje i to ne samo Ministarstvo pravosuđa, nego i Ministarstvo zdravstva, a sigurno i Ministarstvo demografije, svi zajedno moramo napraviti iskorak kako, kao što sam rekla, zaštiti djecu što bolje i više.
Završna riječ, gospođa Irena Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo, želim zahvaliti svima kolegicama i kolegama na konstruktivnoj i podržavajućoj raspravi i naročito kolegama iz Ministarstva pravosuđa, vidim ovdje da nam se pridružila kolegica Šimunđa. Također želim se zahvaliti svima koji su na bilo koji način doprinijeli i Uredu pravobraniteljice. Spomenuto je ovdje nekoliko stvari koje nisu obuhvaćene izmjenama ovog kaznenog zakona niti drugog Prijedloga zakona, a to je edukacija i sustav podrške djeci žrtvama. Nažalost, njima se ne bavi kazneni zakon nego neki drugi zakoni, ali ono što je bitno istaknuti za edukaciju i osvještavanje djece kakve ih sve opasnosti vrebaju, što je spomenuo i kolega Varda u svojoj raspravi, kolegica Puh, kolegica Romana Jerković. Dakle, za edukaciju i osvještavanje djece je potrebno također uključiti djelovanje civilnih udruga. Vidim ovdje na galeriji da predstavnica udruge Lavice, gospođa Papa, također ju pozdravljam. Dakle, osim ovih svih državnih tijela koja sudjeluju, naravno MUP-a, Ministarstva pravosuđa kao što je rekla kolegica Branka, dakle potrebno je uključiti i civilni sektor koji je na ovu temu naročito na temu edukacije koristan. Ono što nije spomenuto ovdje Internet. Internet je danas jako močno sredstvo koje praktički ovakvim osobama još olakšava dolazak do djece odnosno do žrtve i naravno da djecu treba od rane dobi na primjeren i razumljiv način upozoravati o tim opasnostima i naravno da im treba kroz sustave ne samo školske nego i preventivne gdje sam spomenula važnost MUP-a i Ministarstva pravosuđa i Ministarstva obrazovanja ukazivati na sve ove opasnosti. Ono što je također bitno na kraju reći, imamo za recimo jedno kazneno djelo raspon kazne od 3-12 godina i što se najčešće događa? O tom je govorila i kolegica u ime Kluba HDZ-a, dakle to da su suci skloni uglavnom izricati niže kazne, jako, jako rijetko daju maksimalne kazne iako za to imaju mogućnost. I to pokazuje praksa. Zato mi možemo te kazne pooštriti i to je intencija ovog zakona, no istodobno nećemo moći utjecati i na to da će suci izricati takve presude. Zato je važno da se provode edukacije sudaca ili što bi još bolje bilo, specijalizacije sudaca za ovu vrstu kaznenih djela i nadam se da će i to ubrzo doći na dnevni red jer bi to također bio jedan od preduvjeta za uspješno provođenje zakona i za naravno sprečavanje dodatne traumatizacije takve djece. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Zaključujem, a ima jednu repliku, a da, ispričavam se, vidio sam ju prije da, gospođa Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovana kolegice, mene samo zanima, prošli tjedan smo imali izmjene i dopune Kaznenog zakona u Saboru, sad imamo opet izmjene i dopune Kaznenog zakona. Zanima me prije konačne izmjene Kaznenog zakona dal će sve ići u konačni prijedlog i biti spojene 2 u 1? Da nemamo dvije izmjene istog zakona.
Izvolite odgovor ako želite.
Hvala lijepa. Koliko sam upoznata, to je usklađivanje sa europskim direktivama, a ovo je prijedlog izmjene koji stoji od 26. studenog u dnevnom redu. Ali pretpostavljam, budući da je Kazneni zakon organski, da se može ići u zajedničku objedinjenu izmjenu, ali o tome će odlučit Ministarstvo pravosuđa. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada doista zaključujemo raspravu i glasovat ćemo sutra. Sada jedna kratka obavijest, ako raspravu završimo prije 13 sati, to možete reći kolegama vašima iz stranaka, iz vaših stranaka koji žele imati raspravu onu koju imamo u 13 sati. Znači ako raspravu završimo prije 13 sati, nakon završetka rasprave o sljedećoj točci preći ćemo na iznošenje stajališta klubova. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Kaznenog zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 244, predlagatelj je Klub zastupnika HDZ-a, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Kaznenog zakona i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da smo sa 112 za i 3 suzdržana, dakle većinom glasova donijeli zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Klub zastupnika SDP-a, jel' vezano uz ovaj zakon? … [[Upadica s strane, ne razumije se.]] Uz izvanrednu situaciju ne mogu vam dati ako je izvanredna situacija. … [[Upadica s strane, ne razumije se.]] Ne mogu vam zbog toga dati stanku. … [[Upadica s strane, ne razumije se.]] Samo malo da završimo ovu točku. Klub zastupnika SDP-a predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: Poziva se Vlada RH da u roku od 6 mjeseci predloži poseban zakon kojim bi se reguliralo područje zaštite djece i maloljetnika od seksualnih prijestupa. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka, izvolite. … [[Upadica s strane, ne razumije se.]] Utvrđujem da ovaj zaključak nije dobio potreban broj glasova, 29 za i 77 protiv tako da ga nismo donijeli u ovaj zakon koji je predložio Klub zastupnika SDP-a. Izvolite sada, kolega Beljak.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora. Tražim u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a stanku vezano uz vijest koja je upravo došla, to je da je gospođa Martina Dalić, bivša potpredsjednica Vlade evidentno u sukobu interesa. Dakle Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa je utvrdilo to da vi svi zajedno ne samo ona, nego svi zajedno cijela Vlada ipak nije toliko čista oko cijelog slučaja Agrokor. Dakle sukob interesa znači da je onih 500 milijuna kuna kojih je nestalo, da je to upravo ono o čemu je opozicija cijelo vrijeme pričala, što vi cijelo vrijeme pokušavate zataškati i vaš premijer i većina saborska i vaši koalicijski partneri, vaše prikolice pokušavaju prikazati kao zamagljivanje nekakvih maglovitih, sitnih nebitni detalji koji su teški 500 milijuna kuna a sada je i Povjerenstvo za sprječavanje [[Upadica predsjednik: Kolega Beljak.]] sukoba interesa isto tako utvrdilo da tu stvari nisu bile čiste [[Upadica predsjednik: Kolega Beljak.]] Molim stanku u roku od 10 minuta [[Upadica predsjednik: Kolega Beljak, ja vas molim d stanete.]] kako bi se opozicijski klubovi savjetovali kako dalje glasovati oko određenih prijedloga koje imate na dnevnom redu.
Dobro. Ovako, dakle neću vam odobriti stanku jer ne postoje uvjeti koji su predviđeni Poslovnikom. Drugo, dajem vam opomenu zato što ste iskoristili ovaj zahtjev za stanku za nešto što nije definirano Poslovnikom, toste jako dobro znali. Vi ste izrekli ono što ste htjeli očito, ali ja vam zato dajem stanku [[Upadica Beljak: Hvala vam lijepa.]] Dajem opomenu, a ne stanku.
I sad idemo na prijedlog zakona koji je zadnji prijedlog zakona današnji. - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, prvo čitanje Predlagatelj je Klub zastupnika HDZ-a na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Kao što ste i vidjeli iz naslova, radi se u prvom čitanju, a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor za obitelj, mlade i sport. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja kao prvo dati dodatno obrazloženje? Pretpostavljam Irena Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče. Radi se o izmjeni članka 17. navedenog zakona budući da Hrvatska nema zasebni tzv. registar pravomoćno osuđenih pedofila, već se u okviru postojeće kaznene evidencije na poseban način definira prikupljanje, čuvanje i davanje podataka o počiniteljima određenih kaznenih djela na štetu djece, kako se to kaže. Na našu inicijativu bi ovaj Zakon o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji bio zapravo proširen na način da se ovi podaci koji su se nakon određenog isteka roka koji je imao dakle podaci imaju određene rokove čuvanja kod osude na kaznu dugotrajnog zatvora od 40 godina do recimo 6 godina za
Molim vas malo tiše tamo, molim vas, gospodin Šuker, oprostite molim vas. Šta moram napravit da se malo utišate? Hvala vam lijepa od srca hvala. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle 6 godina za najblaže oblike, tj. osude na kazne zatvora od 1 godina uvjetne osude rad za opće dobro. Sada bismo dakle naš prijedlog je da se podaci o počiniteljima spolnih delikata u kaznenoj evidenciji čuvaju trajno kako bi bili dostupni za provjeru i nakon nastupa rehabilitacije, odnosno na taj način bismo postigli da se sprječava mogućnost da počinitelj spolnog delikta na štetu djeteta nakon isteka tog roka, dakle ne bi više bila moguća njegova provjera, odnosno provjera njegova kriminalne prošlosti. Primjerice takve osobe su mogle sada postati udomitelji, zaposlit se na određenim poslovima u kojima dolaze u kontakt s djecom ili na bilo kojim drugim poslovima ako poslodavac nije provjerio te podatke iz kaznene evidencije. Na ovakav način bi ti podaci bili trajni, ne bi se brisali i svi poslodavci koji žele zaposlit osobu koja dolazi u neposredni kontakt, radi ili obavlja djelatnost ili dužnost s djecom bi praktički bili na ovaj način provjereni i mislimo da je to vrlo važna preventivna mjera. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Želi li predstavnik predlagatelja, ovaj Vlade pardon, želi dodat nešto? Izvolite gospodin državni tajnik.
Hvala gospodine podpredsjedniče, uvažene zastupnice, zastupnici. Dakle Vlada se već očitovala na i ovu inicijativu koja ustvari čini jedan paket sa onim prethodnim zakonom. Mi naravno da podupiremo to i brinut ćemo se skupa sa vama da se do konačnog dobivanja teksta u kojem ćete i vi sukreirati to kroz vaše amandmane eventualno, da se u ovom segmentu samo ne naruši ta ukupna harmonija materijalnog kaznenog zakonodavstva i tu ima nekakvih blagih rizika pa ćemo to skupa sa predlagateljem i sa vama biti na neki način oprezni u pogledu toga da se ne naruše nekakva druga prava koja su propisana Ustavom i dr. zakonima u RH pa evo, tu očekujemo suradnju svih i mi ćemo u tom smislu pratiti ovo do kraja između dva čitanja, eventualno intervenirati ako zaključimo da postoji takav rizik. Hvala vam.
Hvala i vama državni tajniče. Želi li netko iz odbora uzeti riječ? Ne, prelazimo na raspravu. znači otvaram raspravu. Prvi se javio gospodin Miro Bulj ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, nema ga, gubi pravo na raspravu. Druga je gospođa Željka Josić ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa pomoćnicom, kolegice i kolege. Mi smo u već u prethodnoj točki dotaknuli se ovih izmjena, dakle naš prijedlog je vrlo jasan tu a to je da podaci is kaznene evidencije se ne brišu i da se vode trajno za osobe pravomoćno osuđene za kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djece. Zašto nam je to bitno? U ovom trenutku ne znamo podatak koliko je pedofila izbrisano iz registra jer je za njih nastupila rehabilitacija a u Ministarstvu pravosuđa ne vodi se statistika o tome jer se podaci o osuđenim pedofilima koji su odslužili kaznu nakon isteka rehabilitacijskog roka, brišu. Ja sam prethodno naglasila da nam je izuzetno bitno tko radi s našom djecom, na koji način se radi i da nije samo fakultetska diploma ili bilokoja završena škola dovoljna i dostatna da bi se moglo raditi s djecom. Ono što je izuzetno bitno, do sada su svi rehabilitirani pedofili ponovno se mogli zaposliti na poslovima s djecom iako nije bilo nikakav jamstava da oni neće više ponavljati isto kazneno djelo. Ono što sam ja maloprije isto naglasila u svojoj replici, nije samo žrtvi potrebna određena rehabilitacija i pomoć već je potrebna pomoć i tim ljudima koji počinjavaju određeno kazneno djelo. Ne mislim da su oni važniji od žrtve ali smatram da isto imaju određeni problem koji nanose svojoj žrtvi i da i to svakako treba liječiti i pratiti a na ovaj način ako budemo imali baze podataka, na neki način ćemo uspjeti zaštititi djecu barem u onom djelu da oni ne mogu imati izravan kontakt s djetetom barem što se tiče obrazovanog i odgojnog sustava jer ono što nam se danas događa je i to da je sam zakon u suprotnosti s onim što piše u samoj Konvenciji Vijeća Europe za borbu protiv svih oblika seksualnog nasilja. Ono što se svakako tu preporuča, treba još jedanput ponoviti da se trenutno niti jedan poslodavac obavezuje da mora provjeriti kod zapošljavanja osobe koja će raditi s djecom, nalazi li se u registru pedofila ili se ne nalaze. A pri tome moram naglasiti da se radi o svima onima koji rade u igraonicama, sportskim klubovima, u školama, u vrtićima. Zato se na ovaj način, osim što se preporučuje svakako trebala bi biti obaveza koja bi trebala staviti se u određeni zakonski okvir. I na kraju bi samo rekla da pravo djeteta treba biti iznad prava svake osuđene osobe za seksualne delikte na štetu djeteta jer svakim danom stalni naglašavamo kako su djeca naša budućnost i mislim da u skladu s tim se trebamo i ponašati. Hvala.
Hvala vam lijepa. Prelazimo na pojedinačne. Klub zastupnika HNS-a, oprostite, gospođa Marija Puh, ispred Kluba zastupnika HNS-a, imamo još jedan klub, hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče s suradnicima. Eto kako što već danas i po ovom prvom zakonu pričali, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude u kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji će utvrditi da će se svi podaci o počiniteljima kaznenih djela zlostavljanja i iskorištavanja djeteta u kaznenoj evidenciji čuvati trajno i neće se brisati. To je po meni jedna stavka i velika odredba isto kao što se ukida zastara jer će jednostavno počinitelji kaznenog djela, ja vjerujem da će barem malo razmisliti prije eventualnog počinjenja kaznenog djela ako znaju da će se cijeli život trebati osvrtati iza svog ramena i gledati dal' će možda njihova žrtva konačno skupiti hrabrost, prijaviti kazneno djelo koje se dogodilo i isto tako, ti podaci jednostavno ne smijemo počiniteljima takvih nedjela dati ikad više priliku da ponove svoje zločine, ne smijemo im dozvoliti da dođu raditi blizu djece, da dođu raditi s djecom i samim time i ona odredba da će sve udruge i institucije koje rade s djecom morati prilikom zapošljavanja tražiti potvrdu iz kaznene evidencije, definitivno smatram dobro jer ako će jedno netko počiniti takvo kazneno djelo, nažalost recidivnost tih kaznenih djela je jako velika i ukoliko, ja vjerujem, ukoliko oni dođu i mogućnost i priliku, iako prođu i rehabilitaciju i sve, nažalost oni jako često pokleknu i kao što sam već i prije rekla, ne smijemo im nikad više dati priliku da rade blizu i s djecom i zato je ta odredba iznimno dobra da će se evidencija o bilo kome tko je osuđen, čuvati trajno u evidenciji. Zahvaljujem.
Hvala i vama. I sada stvarno prelazimo na pojedinačne rasprave. Imamo ih dvije, prva je gospođa Željka Josić.
Zahvaljujem. Ja bi sad na kraju, ovdje smo raspravili u dva navrata, prvo je bilo prijedlog i izmjena i dopuna Kaznenog zakona i sada ovo htjela nekako zaključit da ovo ne možemo samo nazvat kako se u određenim medijima piše antipedofilskim zakonom, već odredbama Kaznenog zakona gdje bi se vrlo jasno regulirale kazne, ali isto tako i zaštitilo svako pravo djeteta, a to je pravo na njihovu, na kvalitetan život, da imaju bezbrižno djetinjstvo i u svakom slučaju kazniti sve one koji naprave ovako teško kazneno djelo. Ono što svakako treba naglasit po nekim podacima u Hrvatskoj je u porastu spolno zlostavljanje djece i iskorištavanje djece. Prethodno je kolegica napomenula koliko je to slučajeva kroz prethodnu godinu bilo. To je svakako zabrinjavajuće, a meni je još više zabrinjavajuće onaj čimbenik da imamo svega oko 1400 registriranih pedofila. Ono što stručne službe govore da se to treba još pomnožiti sa 10. dakle to je jedan izuzetno, izuzetno zastrašujući podatak. Ako uzmemo u obzir da su naša djeca u današnje vrijeme vrlo često na društvenim mrežama, da tamo dolaze u kontakt sa različitim ljudima, da često nisu svjesni onih opasnosti koje im prijete, svakako kroz ovu raspravu treba naglasit kako je toj djeci potrebna zaštita, potrebna im je edukacija, upozorenje ne samo od strane roditelja, već i od strane obrazovnih ustanova. Ono što smo u ovoj zadnjoj raspravi se svi složili da registar pedofila treba biti trajan, treba biti doživotan i treba ih isto tako, osim njihove rehabilitacije, treba ih spriječit da dolaze ponovno u kontakt s djecom, odnosno treba na neki način ih rehabilitirat da ponovo ne naprave takvo kazneno djelo, što svi vrlo dobro znate da je to teško. Ne smatram da trebamo ići u drastične mjere kao što je recimo u jednom trenutku izašla Poljska da se mora javno objavit taj registar, ali svaki onaj poslodavac koji zna da će osoba koju zapošljava biti u izravnom kontaktu s djetetom ili posrednom kontaktu s djetetom, svakako treba imati dostupan registar pedofila. I još jedanput bih naglasila da svako dijete ima pravo na kvalitetno djetinjstvo, na zdravo djetinjstvo i na sretno djetinjstvo. Hvala.
Imate dvije replike. Prva je replika gospođe Marije Puh.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Evo poštovana kolegice, potaknuli ste me na ovu repliku pošto ste spomenuli Internet i tu mogućnost koju zapravo pedofili imaju praktički djeca im stoje na dlanu. Imamo često prilike vidjeti razno razne objavne na Facebooku gdje sami roditelji kreću u borbu s pedofilima i razno razna dopisivanja koja su više nego šokantna i znam da je to možda na neki način drastična mjera, ali jedno od mojih razmišljanja je čak bilo da osuđenih počiniteljima takvih djela da se jednostavno onemogući više ikad pristup internetu, znam da jet o teško izvedivo i teško moguće, ali mislim daj eto jedan od načina kako bi im se moglo isto tako uskratiti pristup djeci. A kao što ste rekli da je potrebno jačanje udruga, potrebno je između ostaloga i ojačati podršku samim žrtvama i obitelji tih žrtava jer nažalost oni imaju trajne posljedice po svoj život, oni praktički trpe cijeli svoj život posljedice tih nedjela koje se dese nad njima. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
U potpunosti se s vama slažem. Naravno da je potrebno svima dati potporu, posebno žrtvama, pogotovo zato što su to djeca, bez obzira bilo to dijete do 15 ili nakon 15 godine, tom djetetu je potrebna potpora jer ono je tek na početku svog puta, ali isto tako i roditeljima. Nemojte zaboravit da roditelji se u cijeloj toj brizi za svoje dijete, u potpori za svoje dijete u potpunosti istroše. I svako dijete zbilja u toj svojoj bitci treba imati stabilnog roditelja. Hvala.
Druga replika gospođa Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Pa evo kolegice, ja slušam jutros ovu raspravu i ja imam jedno pitanje na neki način. Mi pričamo o kaznama, ne govorimo o prevenciji, a ja ću sad pitat konkretno. Npr. dakle imate sport kojim se bave gomila djece i treneri su vam volonteri, nigdje ne piše da ja kao predsjednica kluba moram dobiti neku potvrdu za tog trenera i kako ću ju dobiti, tko će imat uvid u registar, kako će netko znati i na koji način će dobit uvid u registar? Dakle ovo je samo početak, mi moramo raditi na svim drugim zakonima, to sam ja rekla i na odboru. Mi moramo radit na prevenciji da uopće takva osoba ne dođe u kontakt s djecom. Ja vam samo pričam o sportu, dakle užasno je raširen. Treneri volonteri idemo na povjerenje, dakle nema nikakve konkretne potvrde, niti oni donose potvrdu o nekažnjavanju, a kamoli nešto drugo. Dakle ako ovo donesemo, ajmo sad u izmjenu gomilu drugih zakona upravo u zaštiti i sprečavanju da se uopće to dešava.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Josić.
Zahvaljujem. Vi ste tu u pravu kolegice i ono što je i što nam uvijek fali nekako u donošenju svih naših zakona je ta prevencija. Ne mislim sad svih generalno, nego ovih koji se tiču određenog problematičnog ponašanja. U pravu ste kada spominjete sport, jer ono što imamo nažalost, naravno, ima i drugih stvari osim sporta. Ono što se uvijek postavlja pitanje, kod volontera kako i na koji način ćemo njih kontrolirati. No ja vjerujem ovo je tek u prijedlogu i u prvom čitanju, recimo to tako, da će ovi prijedlozi, naši su predstavnici ministarstva ovdje i čuli su sve ovo što smo mi predložili. Da ćemo ukomponirati, ne samo one koji su trajno zaposleni, već sve one koji su u bilo kakvom kontaktu sa djecom. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Branke Juričev Martinčev.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, pomoćnici ministra, kolegice i kolege. Neophodno je bilo ići na dopunu ovog zakona, o pravnim posljedicama, osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. Svjedoci smo da jako često imamo natpise u novinama, kaže mamio je djevojčice kod škole, pohotnika su pustili na slobodu. Nadalje, preko Facebooka od djevojčice je tražio da šalje nage fotografije. Biznismen u kinu napastvovao djevojčicu, profesor optužen za pedofiliju podučava učenike u više škola. Vidimo da tome su skloni i profesori i biznismeni i ljudi koji se motaju oko škola i oni na Facebooku nažalost i svećenici, više ne možemo predvidjeti ni koji su i kakvi ljudi dolaze u doticaj s našom djecom a da mogu tako nešto učiniti, ne možemo više predvidjeti ni mjesto ni vrijeme, jer kao što vidimo, kada dijete ode u školu, može mu se tako nešto događati. Može mu se to događati na Facebooku u crkvi i u kinu. Da ih je jako teško prepoznati, isto tako imamo natpisa, kaže supruga pedofila, kaže nisam imala pojma, okreće mi se želudac. Znači ni supruga, u svojoj kući, u svojem stanju, nije mogla prepoznati, da godinama živi sa takvom osobom. Zadnje što smo imali natpise pedofil u hrvatskim školama. Bez obzira što je naša ministrica, odmah poslala inspekciju, ali očito nismo imali dobro pravno regulirano dobre zakonske propise, koji bi onemogućili da profesor radi u nekoliko škola, iako kaže, ima pravomoćnu optužnicu za spolno zlostavljanje djece. Upravo dopunom ovog zakona, mislim da će to biti onemogućeno. Kolegica je spomenula udruge, ja vjerujem, da nakon donošenja ovog zakona, kada podaci o počiniteljima takvih dijela će se čuvati trajno i neće se brisati i da vođenje zasebnog registra za pravomoćno osuđene osobe za kaznena dijela spolnog zlostavljanja i iskorištavanje djeteta, bude u okviru kaznene evidencije, da će naravno, određene da ne kažem osobe, odnosno, institucije imati uvid u to, a isto tako, vi odnosno, bilo koji od nas, kao predsjednik udruge, da će i moći i morati imati uvid i vidjeti da li ta osoba slučajno ima tako nešto na svom teretu. Tako da pozdravljam ovaj prijedlog zakona, a vjerujem do drugog čitanja, da nešto iz ovih naših prijedloga i primjedba će biti također uvršteno. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Nenada Stazića.
Potpuno se slažem da moramo učiniti sve kao društvo da zaštitimo djecu od pedofila. Spominjali ste profesore, intelektualce ljude koji rade na Facebooku i tu ste potpuno u pravu. Pedofili dolaze iz svih grupacija. Moje pitanje vama je na pragu priznanja pape Franje, … [[Govornik se ne razumije.]] prema crkvi. Kako mislite zaštiti djecu od pedofila svećenika?
Odgovor poštovane zastupnice.
Hvala lijepo kolega, Jovanoviću, spomenula sam nažalost, da ih ima, Staziću, pardon, spomenula sam da nažalost toga ima i u crkvi, da imamo slučaj i kod svećenika i mislim da ovaj prethodni zakon, upravo treba to još možda jasnije formulirati, da profesionalna tajna ne smije biti ispred građanske obveze da tako nešto priljevi. Jer i u svojoj prethodnoj raspravi sam rekla, da onaj koji to jedanput napravi i ne bude kažnjen, bojim se da će to ponoviti još jedanput, dvaput ako ne i više puta. Hvala.
Sljedeća replika, poštovane zastupnice Marije Puh, a nije, dobro. Onda je sljedeća replika, poštovane zastupnice Marije Alfirev, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče uvažena kolegice, spomenuli ste i ali ono što bi trebalo još, spomenuli ste tko sve može i tko sve je počinitelj kaznenog dijela seksualnog nasilja nad djecom, međutim, trebamo naglasiti tu i priznati za razliku od nekih drugih država, u Hrvatskoj je to ipak još više naglašeno, da upravo iz svećeničkih redova dolazi puno veći broj nasilnika. I to je ta činjenica, upravo zbog toga, što jesmo takva zemlja i što je katolička crkva u pitanju, koja mnogo toga zabranjuje pa očito da nema snage boriti se sa ovim što je, zbog toga SDP je i predložio jedan ili će zapravo predložiti i smatra da bi trebalo umjesto ovoga, podržavam ovo ali donijeti jedan lex specijalist, jedan poseban zakon, koji bi zapravo sve obuhvatio i kažnjavanje i zaštitu djece i maloljetnika.
Hvala odgovor poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Pa ponoviti ću da je za svaku osobu, tko god to radi, pa ako to rade i svećenici. Ja ne bi rekla da u RH ima veći broj slučajeva da je pedofilija od strane svećenika i u crkvi, da se događa, samo upravo zato što smo katolička zemlja, da je to veće iznenađenje i razočarenje, pa onda su jači novinski natpisi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice Martinčev, pedofilija je problem s kojim se moramo uhvatiti u koštac, mislim da to treba napraviti pravi zakon a ne samo raditi izmjene koje se rade iz godine u godinu, ne rješavamo pravi problem. Smatram da kazne za pedofile koji su osuđeni trebaju biti drastičnije nego što su one danas. No međutim vi ste u svojoj raspravi učinili seksualnu diskriminaciju. Vi u svojoj raspravi govorite o pedofilima samo u muškom rodu, intelektualcima, svećenicima, samo u muškom rodu govorite. Ja smatram da to nije baš tako i da kada se govori o pedofiliji da ona nije samo muški rod a postoji i sa ženske strane i kao takva je problem i jednog i drugog roda ali Hrvatska preblago postupa u ovome jer znamo kakvi su naši sudovi i stvari koje se dešavaju toj djeci su trajne za cijeli život, štete načinjene. Smatramo da ovaj zakon je preblag i treba biti daleko žešći nego što … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega, malo prije smo govorili o kaznenom zakonu, onda smo govorili o kaznenim odredbama, ne zastarijevanju, strožem kažnjavanju i slično. U ovome govorimo samo o evidenciji. Kada sam govorila o muškom rodu, treba znati da je 96% pedofila upravo muškog roda, nažalost, 4% su svega žene.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ane Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice, meni je drago da se slažemo i da se nadamo, duboko se nadamo da ćete zajedno sa nama i sa kolegama koje dolaze iz ministarstva naći način da upravo ono o čemu smo govorili, pristup registru, a pogotovo kada se radi o predsjednicima udruga koje vode udruge koje se bave djecom da naprosto se nađe model da imaju uvid u taj registar i da znaju da li je slučajno ta osoba koja će volontirati i raditi u udruzi, raditi s djecom, biti u kontaktu svakodnevno s djecom. Slučajno u registru, jer mi uistinu ovoga trenutka nemamo apsolutno nikakva saznanja a imamo, ti treneri, ja govorim o trenerima a i ljudima ostalima koji rade u drugim udrugama imaju punu slobodu rada s tom djecom bez kontrole u smislu jer su oni jedan na jedan s tom djecom.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Juriče-vMartinčev.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, mislim da tu neovisno kojoj strani pripadamo i stranci da tu svi moramo biti složni kako bi našu djecu šta bolje zaštitili i onu koja svakodnevno vježbaju i treniraju u nekakvim klubovima ali isto tako treba educirati i predsjednike klubova koji zasigurno ne znaju da i sad mogu imati uvid u evidenciju onakvu kakva postoji a ovim prijedlogom zakona će sigurno biti bolja i kvalitetnija. Prema tome i sad se može zatražiti uvid i vidjeti da li određena osoba je već kazneno gonjena ili ne.
Sljedeća replika je poštovani zastupnik Marin Škibola. … [[Upadica se ne čuje.]] Očito imam stalno krivu informaciju. Onda više nemamo replika. Time bih onda zaključio raspravu. I glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Sada bismo onda odmah prešli na iznošenje stajališta u ime klubova. I prvi Klub zastupnika biti će onaj SDSS-a. … [[Upadica se ne čuje.]] A ha, u ime predlagatelja, moram priznati nisam vidio ali dobro. Izvolite onda u ime. Poštovana zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Ispričavam se, mahala sam ali niste vidjeli, nisam dovoljno valjda. Evo, dakle vrlo kratko. Ovdje je bio pred nama Zakon o pravnim posljedicama, osude, rehabilitacije i kaznenoj evidenciji, čuli smo koje su glavne izmjene vezano za raspravu koja se povela sada oko ovog drugog prijedloga zakona. Dakle ono što je rečeno vezano za uvid iz kaznene evidencije. Svaki ravnatelj osnovnoškolske, predškolske ustanove, predsjednik športskog kluba ili netko tko želi zaposliti dadilju npr. ili bilo tko tko može raditi, doći u kontakt s djecom već i sad ima pravo i ima mogućnost zatražiti izvadak iz kaznene evidencije što je čak i poželjno i potrebno i nekoliko puta je išao naputak iz Ministarstva pravosuđa kao tzv. okružnica, da se upravo to pravilo koristi i primjenjuje. Zašto i dalje to neki ravnatelj ili nekakav predsjednik športskog kluba ne traži prilikom zapošljavanja osobe u to ne možemo ulaziti. Naravno da je to i sad već moguće. Postoji velika diskrepancija između nekih zakona pa se recimo u Zakonu o dadiljama ovako izričito kaže: „Kaznena djela protiv spolne slobode i spolnog ćudoređa i kaznena djela protiv spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta.“ Dakle to je citat gdje se kaže da takve osobe ne mogu raditi kao dadilje. Ali s druge strane imate Zakon o predškolskom odgoju i naobrazbi gdje se samo kaže, citiram: „Kaznena djela protiv spolne slobode.“ a imamo recimo Zakon o odgoju i obrazovanju u srednjoj školi, Zakon o športu gdje uopće nema izrijekom to rečeno, to je ono što ste vi pretpostavljam mislili, ali to ne znači da ta osoba koja zapošljava nekoga na to radno mjesto gdje će dolaziti u kontakt s djecom to ne bi trebala provjeriti, to je prije svega odgovornost tog poslodavca. Ono što je više puta spomenuto u raspravi, poseban zakon. Tu treba jasno i decidirano objasniti o čemu se radi. Nije ovo preblag zakon, upravo suprotno. Mijenja se cijela Glava Kaznenog zakona, Glava 17 što je i više nego, suci bi rekli drastične izmjene Kaznenog zakona dakle i plus ovaj zakon o kojemu smo sad govorili, dakle dva zakona. Iz komparativne analize kaznenog zakonodavstva nekih država članica EU, da ih sad ne nabrajam posebno, više je nego razvidno da su kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta sadržana u Kaznenim zakonima tih država članica, a ne u sporednim, odnosno posebnim zakonodavstvima, ima naravno iznimki, Srbija je iznimka, to sam spomenula već prije, čime se zapravo dodatno ukazuje da je ovaj Kazneni zakon RH zapravo u skladu sa postojećim standardima država članica EU, Srbija koliko znam još nije. U odnosu dakle na zaštitu djece od spolnog iskorištavanja i zlostavljanja. Taj tzv. Marijin zakon o kojem se stalno govori, a ponavljam da Srbija nije članica EU, dakle on ne sadržava opise kaznenih djela, niti propisuje sankcije za ista, nego što on radi? Pa on upućuje na njihov krivični, odnosno kazneni. Tako da zapravo nema potrebe za posebnim zakonom ako se mijenja cijela glava kaznenog što je i više nego velika izmjena i u više stavaka. Dakle u svim člancima i u više stavaka pojedinih članaka. Još jednom zahvaljujem svima na konstruktivnoj i podržavajućoj raspravi i nadam se da do drugog čitanja ćemo postići još veći koncensus. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovana zastupnica Marija Alfirev.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Kolegice, dakle zaista kao što smo i govorile i kolegice sve ovdje i svi koji su se javljali, doista se pozdravlja sve što se radi u cilju zaštite djece jer to su djela koja su zaista najstrašnija, najgora. Kad ste spominjali, javila sam se zato što ste spominjali neke zakona u kojima se izrekom ne navodi zaštita u smislu ili traženja iz registara u pojedinim zakonima. Ono što sam htjela napomenuti, nedavno smo imali prvo čitanje Zakona o udomiteljstvu te također treba izrekom navesti upravo ovo o čemu ste i vi govorili i o čemu bi trebalo voditi riječi da ni oni kod kojih je nastupila rehabilitacija ne bi mogli obavljati upravo ovu djelatnosti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ane Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Pa kolegica ja i vi se slažemo, osim u jednoj činjenici da vi spominjete poslodavce. Ja kad sam spominjala udruge dakle to vam nisu poslodavci. Ne mislim ja na ljude koji imaju kompletan suport od tajnika, tajnica i ne znam čega. Ja vam pričam o ljudima koji svoje slobodno vrijeme od predsjednika preko svih ljudi koji rade u toj udruzi svoje slobodno vrijeme daju djeci i zapravo okupiraju slobodno vrijeme djece da se ta djeca ne nalaze upravo na internetu, da se ta djeca ne nalaze na ulici, da ne idu po kafićima, nego da se bave nekakvom, da li sportom, da li kulturom, da li nekom drugom djelatnošću. Dakle ja o tim ljudima pričam, ti ljudi nemaju taj suport i vi sad govorite oni su krivi, ne oni nisu krivi, sustav je kriv i zato vam ja stalno govorim da mi ne možemo promijenit samo jedan zakon, mi moramo radit na prevenciji. Moramo mijenjat one zakone koji će omogućit tim ljudima da upravo spriječimo ono što je posljedica i zbog čega se danas borimo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovana kolegice, malo sam pratio ovu raspravu, vidimo sam da ste se praktički hvalili kako je ovo jedan veliki istup kluba HDZ-a, ali mislim da bi bio red i ovdje u raspravi da je spomenuto da je kolegica Strenja-Linić natjerala praktički da se ova točka stavi na dnevni red time što je skupila više od 30 potpisa, da je ovo dugo stajalo, da je bilo predloženo, ali da se nikako nije stiglo o tome raspraviti ovdje u Hrvatskom saboru što pokazuje da to nije bio prioritet niti Vlade RH, a niti predsjednika Sabora koji ovu točku nije želio staviti na dnevni red, a danas se ovdje priča koliko je to bitno, koliko je to važno, koliki je to iskorak. Znači da se nisu skupili potpisi, ne bi se o tome raspravljalo ovdje danas u Hrvatskom saboru. To treba reći i naglasiti.
Odgovor poštovane zastupnice Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, MOST je mogao na drugi način pokazat da podržava izmjene zakona koje se tiču pojačanje prevencije i sankcioniranja spolnog zlostavljanja djece u Hrvatskoj. Inače govorimo o prijedlogu HDZ-a, jednom i drugom. Inače ovo su najteži oblici kaznenih djela i to bi trebalo podrazumijevat posebnu ozbiljnost i odgovornost kad govorimo o ovoj temi i unatoč tome što je ovo mučna tema, ne bi se smjelo dogoditi da ovakva tema postane poligon za politička prepucavanja i za neprimjerene istupe, a naročito se ne bi smjelo dogoditi da bilo kakva neosnovana kritika ili skupljanje poena, bez da se ikad ozbiljno bavilo ovom temom. Hvala lijepo.
Kolega Grmoja, u čem je povrijeđen Poslovnik, digli ste tablicu? Izvolite.
Povreda Poslovnika 238. ja ne znam u čemu je moj pristup bio neozbiljan.
Čekajte, oprostite. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen članak 238.
A što je povrijeđeno?
Pa kolegica je rekla da je ovdje netko skupljao nekakve političke bodove, da je bio neprimjeren
Pa to nije povreda Poslovnika
Da je bio neprimjeren istup, ja sam samo iznio činjenicu da se o ovoj točki ne bi raspravljalo da kolegica nije prikupila potpise i da Vladi ova točka nije bila prioritet, kao ni predsjedniku Sabora i to je činjenica.
Kolega Grmoja, sad ću vam prvo izreći opomenu zbog toga što ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika, a onda ću vam reći, da ste pratili malo raspravu, a niste, nego ste utrčali unutra onda biste znali da je kolegica Strenja-Linić skupljala potpise za točku prije, a ne za ovu. Da, da, ne za ovu što vi govorite, prema tome … [[Upadica se ne čuje.]] Nemojmo. Dobro. Sad bih time zaključio ovu raspravu i o ovoj točci ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Nastavljamo dalje sa glasovanje Prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji, rehabilitaciji, prvo čitanje, P.Z. br. 245, predlagatelj je Klub zastupnika HDZ-a, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji, rehabilitaciji i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je s većinom glasova, 120 za, 1 suzdržan i 1 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Imamo jednu povredu Poslovnika, javlja se kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Smatram da ste povrijedili Poslovnik jer poslovnički se stekao uvjet da se odobri stanka s obzirom da je gospodin Beljak tražio stanku vezano uz moguće pravne posljedice Agrokora a kao što smo glasali o pravnim posljedicama osude u kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, moguće da je imao pravo prije toga tražiti stanku, zato molim da mu odobrite stanku.
Dobro, neću mu odobriti stanku a vama neću dati opomenu jer smatram da ste vi pokušali objasniti u dobroj vjeri da je postojalo, ali eto, niste me uspjeli uvjeriti. Idemo mi dalje.