Gospođe i gospodo, članovi Diplomatskog zbora u Republici Hrvatskoj na čelu sa apostolskim nuncijem Franciscom-Javiarom Lozanom, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, poštovani i dragi gosti. Imam čast i posebno zadovoljstvo što u Hrvatskom saboru jednom od najstarijih parlamenata u Europi mogu pozdraviti predsjednika prijateljske nam Republike Albanije Nj.E.g. Alfreda Moisiu i članove izaslanstva. [[Pljesak.]] Poštovani gospodine predsjedniče Republike Albanije obraćanje predsjednika jedne države zastupnicima parlamenta druge države uvijek je posebna prigoda i svečanost. Ono uvijek pa tako i u ovom slučaju izražava i dokazuje osvjedočeno prijateljstvo dvaju naroda i njihovih država, a odnosi albanskog i hrvatskog naroda, odnosno Republike Albanije i Republike Hrvatske to doista jesu. Povijesne veze Albanije i Hrvatske naziru se još u 7. stoljeću kada su Hrvati u svojim prvim pohodima krenuli iz Albanije u Duklju, u mletačko doba dio Albanije upravno je bio vezan sa Dalmacijom u mletačkoj Albaniji koja je obuhvaćala Bogu Kotorsku s grbljem Budvom i Paštrovićima, a njime je upravljao izvanredni providur sa sjedištem u Kotoru podređen generalnom providuru u Zadru. Teške borbe Albanaca sa susjednim imperijalizmima izazivaju simpatije u Hrvatskoj o čemu je pisao i Stjepan Radić. Migracijom Albanaca s Kosova potkraj 80-tih godina mnogi se sklanjaju u Hrvatsku, a Zagreb postaje jedan od centara albanske političke emigracije u ovom dijelu Europe. U demokratskoj preobrazbi Hrvatske sudjeluje i Demokratski savez Albanaca Hrvatske dok u Domovinskog ratu mnogi Albanci stupaju u redove Hrvatske vojske, a neki postižu i najviše časničke činove. Broj Albanaca koji žive u Hrvatskoj u stalnom je porastu od 1948. godine kada je bilo svega 635 taj je broj prema popisu stanovništva Republike Hrvatske u 2001. godini dosegnuo 15.082 Albanca koji žive i svojim radom doprinose multikulturalnosti Hrvatske. Radi političkog, kulturnog i interesnog okupljanja organizirani su u Zajednicu Albanaca u Republici Hrvatskoj osnovanoj 1992. godine sa sjedištem u Zagrebu, a uz izdavanje časopisa "Informator" u sklopu albanskog kulturnog društva djeluju glazbena, dramska i športska sekcija. Kao politička stranka u Republici Hrvatskoj registriran je i Demokratski savez Albanaca Hrvatske te je organizirana Katolička misija Albanaca u Republici Hrvatskoj, Društvo hrvatsko-albanskog prijateljstva te Unija zajednica Albanaca u Republici Hrvatskoj. Uspostavom suverene, samostalne i neovisne Republike Hrvatske i demokratske Albanije ostvareni su diplomatski odnosi. Republika Albanija priznala je Republiku Hrvatsku 21. siječnja 1992. godine te su otvorena veleposlanstva i uspostavljena politička i gospodarska suradnja između naših dviju država. Ukupni bilateralni odnosi naših država unazad nekoliko godina bilježe kontinuiran uspon i uspješan razvitak. Naši zajednički ciljevi kao što su uključivanje u punopravno članstvo Europske unije i Euroatlantske integracije, očuvanje mira i stabilnosti u regiji, razvoj dobrih odnosa sa susjednim državama usmjeravaju Republiku Hrvatsku i Republiku Albaniju prema vrlo dobroj i dinamičnoj suradnji i u okviru regionalnih i subregionalnih inicijativa i foruma te suradnji i provedbi američko-jadranske povelje u formaciji A3 kao pripreme za ulazak na NATO savez. Između naših država nema otvorenih političkih pitanja, a kontakti su intenzivni na svim razinama. Duboko sam uvjeren da će se ova suradnja uspješno razvijati i u budućnosti. Republika Hrvatska danas očekuje donošenje Zaključka Vijeća ministara Europske unije po kojemu dobiva status kandidata i datum početka pregovora o punopravnom članstvu u Europskoj uniji. Želja nam je postati pokretačka snaga ovog dijela Europe te smo voljni pružiti pomoć i Republici Albaniji u obliku prenošenja Hrvatskih iskustava i znanja o pregovaračkom procesu sa Europskom unijom. Vaš posjet gospodine predsjedniče prijateljske Republike Albanije osnažit će ukupne tradicionalne prijateljske odnose naših naroda i država. Ponovno smo se osvjedočili da Republika Hrvatska u Republici Albaniji ima pouzdenog partnera i iskrenog prijatelja. Pozivam predsjednika Republike Albanije, Njegovu ekselenciju gospodina Alfreda Moisiu da se obrati zastupnicima u Hrvatskom saboru. Izvolite gospodine Predsjedniče.
[[Govornik govori albanskim jezikom, nema prijevoda.]] /Pljesak./
Vaša ekselencijo gospodine predsjedniče Republike Albanije, ja vam se želim zahvaliti u svoje osobno ime, u ime saborskih zastupnika u Hrvatskom saboru na iskrenom i prijateljskom govoru koji je zapravo samo jamac još bolje i tješnije suradnje između dviju prijateljskih država. Pozdravimo još jednom predsjednika Republike Albanije. Nastavak sjednice je u 10,30. [[Pljesak]] Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici! Na redu je 10. točka dnevnog reda kako smo se jučer i dogovorili - Prijedlog Zakona o socijalnoj mirovini - Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, prvo čitanje, P.Z. br. 66 Predlagatelj zakona je Klub zastupnika SDP-a. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuje se odredba Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članak 144. do 150. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mladež i šport i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske dostavila je mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Uvažena zastupnica Opačić. Izvolite!
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici! Evo, vrlo kratko bih htjela nekoliko riječi reći o ovom našem Prijedlogu Zakona o socijalnoj mirovini koji smo dakle u ime Kluba SDP-a predložili. Naime, naša je prvenstvena želja bila da negdje potaknemo sa ovim zakonom Vladu dakle na svojevrsno razmišljanje i na eventualno rješenje problema na puno jedan kvalitetniji način jednog djela našeg stanovništva koje je vrlo staro dakle i koje je često puta bez bilo kakvih primanja, živi u vrlo teškim uvjetima i onda nam se dogodi da gledamo možda neke emisije u kojima vidimo priče starih ljudi koji žive u nekim malim zabačenim mjestima bez ikakvih prihoda doslovno ponekad i gladni i žedni bez struje, bez vode jer je ne mogu plaćati. Prema tome, riječ je o vrlo ugroženoj kategoriji ljudi koje mislimo da bi trebalo na neki način pomoći. Mi u našoj zemlji imamo klasično dakle mirovinsko osiguranje i po osnovu tog osiguranja, dakle na osnovu određenih uplata u toku radnog staža proizlazi i nekoliko vrsta mirovina, čak osam, dakle to je starosna mirovina, prijevremena starosna mirovina, invalidska mirovina, obiteljska mirovina, najniža mirovina, osnovna mirovina, profesionalna rehabilitacija i naknada zbog tjelesnog oštećenja prouzročenog ozljedom na radu i profesionalnom bolešću. Visina mirovine naravno ovisi o ostvarenoj plaći odnosno osnovici osiguranja na koju su plaćeni doprinosi i ukupno navršenom mirovinskom stažu do umirovljenja. Od 1. srpnja 2003. godine najniža mirovina za 15 godina mirovinskog staža iznosi 624 kune i 90 lipa a za 40 godina mirovinskog staža iznosi tisuću 458 kuna i 10 lipa. Paralelno dakle sa ovim mirovinskim sustavom egzistira naravno i sustav socijalne skrbi koji nastoji pomoći ljudima koji nemaju prihode za život pa je tako osnovica koju je Vlada utvrdila iznosi negdje oko 400 kuna a jedan od najvećih i najvažnijih programa unutar te socijalne pomoći jest pomoć za uzdržavanje. Visina pomoći za uzdržavanje izračunava se primjenom odgovarajućih postotaka iz zakonom propisane skale stopa na utvrđenu osnovicu i za samca je ona u iznosu od 100% osnovice dakle ovih 400 kuna. Prema podacima bivšeg Ministarstva rada i socijalne skrbi na dan 31.12.2002. godine bilo je ukupno 121 tisuća 778 korisnika prava na pomoć za uzdržavanje od čega je oko 20 tisuća korisnika starije od 66 godina. Pretpostavlja se da će nakon uvođenja socijalne mirovine kada bi ona bila prihvaćena veliki dio ovih korisnika prestati koristiti ovo pravo iz sustava socijalne skrbi i početi ostvarivati pravo na socijalnu mirovinu iz razloga što bi se socijalna mirovina isplaćivala u većem iznosu i uz blaže uvjete u odnosu na uvjete za ostvarivanje prava na pomoć za uzdržavanje. Dakle, ovim našim zakonom kojega mi ovdje predlažemo bilo bi otprilike obuhvaćeno 58 tisuća građana Republike Hrvatske koji su stariji od 66 godina i čiji bi se materijalni položaj poboljšao dakle ovim uvođenjem socijalne mirovine a s druge strane postigla bi se i puno veća socijalna sigurnost jer je poznato da ustvari najveći problem je da socijalna pomoć i dakle svojevrsna pomoć države dođe do svih onih kojima je potrebna, dakle ima vrlo veliki broj stanovništva u dakle našim mjestima koji ne znaju koja su njihova prava, nisu došli do socijalne pomoći, dakle žive vrlo teško. I na ovaj način uvođenjem socijalne mirovine bi se ustvari došlo do svakog našeg starijeg građanina kojem je potrebna pomoć i imao bi barem zagarantiran od strane države i osiguran barem svojevrsni minimum. Dakle, za tih 58 tisuća osoba po našoj procjeni koji su stariji od 66 godina socijalna mirovina bi iznosila za pojedince 640 kuna mjesečno a za bračne drugove bi ona bila u iznosu od tisuću kuna. Uvjeti dakle za stjecanje prava na socijalnu mirovinu to pravo bi imali svi hrvatski državljani onog trenutka kada navrše 66 godina a više od 30 godina žive u Republici Hrvatskoj od toga zadnjih 10 godina neprekidno i naravno uz svojevrsni imovinski cenzus kako ne bismo stvarali nove nepravde. Naime, ovdje se govori o socijalnoj mirovini ali je činjenica da nije riječ o klasičnoj mirovini. Ovo je dakle mirovina koja nije stečena na osnovu rada i po osnovi rada kako su to sticali oni koji imaju puni radni staž. Riječ je dakle o ljudima koji se zbog kojekakvih razloga nisu snašli ili na tržištu rada ili zbog nekih odnosa na tržištu nisu uspjeli odraditi svoj puni radni staž ili barem onaj minimum kako bi dobili prijevremenu starosnu mirovinu, dakle reklo bi se nije riječ o nekim ljudima koji nisu htjeli raditi, nego naprosto o ljudima koji su neki uvjeti na tržištu i naprosto neki životni uvjeti doveli do toga da nisu mogli odraditi punu mirovinu. Dakle, ova sredstva za ovu socijalnu mirovinu ne idu iz mirovinskog fonda, ne idu na teret umirovljenika, idu na teret državnog proračuna i trebalo bi reći da bez obzira što je za provedbu ovoga zakona su potrebna određena financijska sredstva ipak kroz neka ministarstva koja imaju transfere prema građanima moglo bi se dakle naći određeni broj sredstava tako da pretpostavljamo da bi se i unutar dakle sadašnjeg ministarstva unutar proračuna mogla boljom preraspodjelom naći sredstva kojima bi se osigurala isplata za socijalnu mirovinu. Dakle, evo, naša je želja prvenstveno da kroz ovaj jedan institut zaštitimo jednu stariju populaciju građana iznad 66 godina koji su ostali bez mogućnosti da imaju mirovinu na osnovu rada i dakle iz radnog odnosa. I još jedanputa, ova mirovina iako se zove mirovina nije klasični oblik mirovine, ne ide iz mirovinskog fonda, ne ide na teret sadašnjih umirovljenika nego prvenstveno ide iz proračuna Republike Hrvatske. Naravno, pri ovome moram još dodati da je Vlada Republike Hrvatske dala negativno mišljenje na ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici. Žele li izvjestitelji odbora? U ime Kluba poštovani zastupnik Tomčić.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ja se ispričavam predlagatelju ovog prethodnog zakona i vama što na ovaj način tražim jednu intervenciju. Ja bih molio, pretpostavljam da ćete danas ili okončati 7. sjednicu Hrvatskoga sabora ili da ćete je prekinuti pa bi molio ako možemo na vrijeme čuti kakav je plan za nastavak rada ove ili nove sjednice. Pa bi molio ako mi ne možete točno odgovoriti ili ako nismo zadovoljni sa odgovorom da nam date kratku stanku od dvije, tri minute.
Može. Evo, prijedlog za današnji radni dan je da odradimo 10. odradimo i 11. točku dnevnog reda, Prijedlog zakona o socijalnoj mirovini, predlagatelj Kluba, Klub zastupnika SDP-a i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju. Kako imam zahtjeve nekoliko klubova oko usaglašavanja mišljenja unutar klubova o pojedinim zakonskim prijedlozima na glasovanje o točkama dnevnog reda koje smo odradili ovaj tjedan biti će naknadno. A nastavak sjednice, 8. sjednice Hrvatskog sabora planirana je za 30. 6, 1. 7., 2. 7., 7.7, 8. i 9. i 14. i 15., 15. je četvrtak, dakle, 15. bi završili sa zasjedanjem. ... [[Upadica se ne razumije.]] To je nastavak, nastavak, ovo je 8. sjednica, 7., onda oprostite, onda nastavak dakle. U ime Kluba HSS-a određujem stanku, pet minuta, može. 10., 10, po Poslovniku najmanje je 10, znači 10,55 nastavak. U ime Kluba HNS-a, u ime Kluba LIBRE, HSP-a i HDZ-a. U pet do 11, znači 10,55 nastavak. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici nastavljamo s radom. U ime, u ime Kluba HSS-a uvaženi zastupnik Tomčić, izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče, naime tražio sam stanku nakon vašeg odgovora u ime Kluba da naprosto protestiram što ste najavili da će danas biti 7. sjednica Hrvatskog sabora prekinuta i da će ona 30. lipnja biti nastavljena. Podsjećam da je predsjednik Hrvatskog sabora gospodin Vladimir Šeks pred 10-tak dana najavio da ćemo danas okončati 7. sjednicu i da ćemo do ustavnog roka 15. srpnja imati 8. sjednicu. Ovo što ste vi danas rekli mogu tumačiti samo na jedan način da se izbjegava Akutelno prijepodne na novoj sjednici. Međutim dozvolite da u ime Kluba HSS-a kažem još nekoliko rečenica. Danas nije bilo kakav dan za Republiku Hrvatsku, pretpostavljamo na temelju nekih poziva koji su došli iz Protokola Vlade da će se, da se pripremimo da sutra navečer u 20 sati budemo prisutni na prijemu u Vladi Republike Hrvatske u povodu dodjeljivanja statusa kandidata Republici Hrvatskoj za Europsku uniju. Pretpostavljamo da imamo dovoljno informacija da će se to danas stvarno u 12 sati i dogoditi, da će Hrvatska postati kandidat i da će joj vjerojatno biti određen i datum početka pregovora. Ako je već predsjednik Vlade, gospodin Sanader najavio taj prijem onda želim ovdje vrlo jasno naglasiti. Ni prethodna Vlada ni ova Vlada nisu jedine zaslužne što će Hrvatska dobiti tu kandidaturu. Ovaj dom je itekako odigrao važnu ulogu i u prethodnom i nešto manje u ovom sastavu da Hrvatska dođe do ovog statusa kandidata. Podsjećam da smo u prethodnom sazivu obavili sva usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije točno po onom programu kojeg smo sami u to vrijeme i odredili. U ovom sazivu to usklađivanje zakonodavstva ide nešto sporije međutim ja ne sumnjam da će i ovaj saziv Sabora obaviti taj posao i na vrijeme i krajnje korektno prema onoj dinamici koja će se od Hrvatske zahtijevati. Međutim gospodine potpredsjedniče za mene je nevjerojatna činjenica da se u ovom visokom domu jednostavno danas prešućuje ta činjenica da mi nemamo baš nikakve potrebe kao narodni predstavnici u najvišem zakonodavnom tijelu ako ništa drugo sa jednom čašom šampanjca ili sa dvije lijepe riječi obilježiti činjenicu da će Hrvatska danas dobiti status kandidata u Europskoj uniji. Možda imate još uvijek vremena to popraviti nakon što iza 12 sati dođe, dođe ta vijest. Hvala vam lijepa.
Poštovani, ja molim, molim malo tišine. Poštovani gospodine, uvaženi gospodine Tomčić. Ovaj Sabor je u pripremi i prigodnog obilježavanja, svi se nadamo odluke koja će uslijediti negdje oko 12 sati, a prije te odluke bilo bi neumjereno bilo što obilježavati odnosno zahvaliti se i ovom sazivu Sabora i prošlom sazivu Sabora i ovoj Vladi i prošloj Vladi i to je premijer u nekoliko navrata spomenuo i mislim da nema nikakvog razloga vašem nezadovoljstvu povodom ovoga što ste zadnje rekli. Što se tiče nastavka 7. sjednice možda jedno dodatno pojašnjenje. Nastavak je 30.6. i u tom nastavku će biti obavljeno i glasovanje. Ja predlažem da se do 30.6. sastane predsjedništvo Sabora i raspravi o eventualno novom sazivanju nove sjednice. Ako ste zadovoljni. U ime Kluba HNS-PGS-a uvaženi zastupnik Lesar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ako danas završimo sa 11. točkom dnevnog reda to znači da sa ovog postojećeg dnevnog reda ostaje još 14 točaka koje su stavljene na dnevni red koje ne bi danas ili na ovom zasjedanju bile obavljene, a prema podacima ili popisu akata koji su došli predsjedniku Sabora i ispunjavaju uvjete da budu na dnevnom redu naredne sjednice njih je 23 sa prekjučerašnjim danom s time da smo svjedoci toga da je najavljeno da na sljedećoj sjednici uz dosta prijedloga zakona Vlade i kolega iz oporbenih klubova imali bi na dnevnom redu i rebalans proračuna ukoliko sam dobro uhvatio informacije kroz medije. Dakle sada je već 37 točaka dnevnog reda kojega, koje prebacujemo prema 30. lipnju. Do 30. lipnja vjerojatno će po hitnom postupku Vlada pripremiti još 15-tak svojih prijedloga, 15.7. po Poslovniku nastupa ljetna stanka u radu Sabora ili to znači da ćemo imati izvanredna zasjedanja ili da ćemo onih 5, 6 dana odraditi 37 točaka, a sada smo 3 dana odradili 6 ili 7. Kada je jučer kolega Herman na pomalo i šaljiv način rekao da očito prioriteti djela čelništva Sabora nisu saborska zastupnice ili neka druga poslova bilo je dosta burnih reakcija, različitih komentara, ali je očito da je došlo do poremećaja u planiranju i načinu rada s obzirom na to da čak se odgađa i glasovanje o točkama koje smo raspravu završili. Gospodine potpredsjedniče pozivam se na članak 37. Poslovnika Hrvatskog sabora kojim je propisano da predsjedništvo Sabora i predsjednici klubova zastupnika raspravljaju o dnevnom redu predstojeće sjednice, u pitanjima važnima za rad Sabora, potiču stavljanje određenih tema na dnevni red i o drugim važnim pitanjima za rad Sabora. Uoči ovog nastavka niti pripreme nove sjednice takvog sastanka predsjedništva Sabora sa predsjednicima klubova nije bilo. Ako je 30.6. nastavak ove sjednice onda, prema vašem iskazu malo prije zašto ne bi nastavili u ponedjeljak ili utorak kako bi ovaj ciklus sjednice završili i predlažem ili da vi sada sazovete sjednicu predsjedništva Sabora sa klubovima da se dogovorimo zajednički ili činimo napor dogovoriti o natavku rada ili ćemo mi iz oporbe morati dalje pratiti diktat s time da podsjećam da osim Aktualnog sata je i problem u tome da je rok za stavljanje oporbenih prijedloga na dnevni red Sabora 30 dana, s obzirom da se planira nastavak a ne nova sjednica svi prijedlozi koji jesu u popisu neće biti niti 30.-tog na dnevnom redu. Ja moram reći da nikakve pozive iz Protokola Vlade u Klub Hrvatske narodne stranke nismo dobili o bilo kakvom prijemu i svečanosti koja se priprema za sutra. Zahvaljujemo bivšoj i sadašnjoj Vladi, bivšem i sadašnjem sazivu Sabora. Nemojte slučajno da se kome omakne da zahvalu za ono što je Hrvatska danas će vjerojatno odlukom dobiti, ja sam uvjeren, da bilo tko slučajno kakvom pogrešku tu zahvalu uputi i predsjedniku Republike gospodinu Mesiću jer on na tom području zaista ništa nije napravio. Hvala.
Izgleda da se ova govornica služi i u takmičenju tko je više napravio za pridruživanje Europskoj uniji. Dakako da je i predsjednik Republike itekako zaslužan za, nadamo se današnju pozitivnu odluku. Ja sam rekao da će sjednica predsjedništva biti vjerojatno idući, idući tjedan i na toj sjednici predsjedništva možemo raspraviti eventualno o sazivanju nove sjednice Sabora. U ime Kluba Libre poštovani zastupnik Radoš.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege smatram da je potrebno reći neke stvari koje nisu dobre i nisu prihvatljive u radu Hrvatskoga sabora. Svakako nije dobro da se na ovakav način ne može planirati rad. Prekidi sjednica iste sjednice koji su nenajavljeni, ne zna se kada će sjednica se nastaviti, onemogućuju da se na pravilan način planira rad Sabora i zastupnika. Zastupnici imaju još neke poslove osim naravno svojih obveza ovdje u Hratskom saboru. Prema tome to je sigurno jedna stvar koju bi trebalo izbjegavati. Ako j eto početak nekakove nove prakse ovo stalno odgađanje jedne te iste sjednice onda to nije dobro, to ne može biti dobro gospođo potpredsjednice kluba zastupnika HDZa. Jednako tako mislim da nije dobro da se izbjegava na ovakav način aktualna sat, aktualno prijepodne. Ono i tako nije kao što je to uobičajeno su svijetu da u tom prijepodnevu dominira opozicija, jer pripadnici vladajuće grupacije i tako kreiraju politiku. Kod nas j eto al pari ali kada je već tako ako već nije bolje, onda to aktualni sat kao važan kontatkt parlamenta zastupnika poglavito oporbnih zasatupnika sa Vladom ne smije se izbjegavati. To nije dobra stvar u radu ovoga Sabora. zatim, pitanje dnevnoga reda, na ovakav način sve točke koje seu predložne a ušle bi u novu sjednicu, ne moraju nužno ući u tu sjednicu koja es proteže kao trakavica i time se usporaav rad Hrvatskog sabora. Od jedne inicijative koja je najavljena pa do njenoga dolaska na dnevni red prođe po nekoliko mjeseci. Gubi se smisao to je vrlo teško pratiti ajvnosti koja naravno ima interes za sve to. I na kraju jednako tako pitanje glasovanja nije dobro o nekoj točci dnevnoga reda koja got ona bila raspraviti danas a glasovati za mjesec dana ili dva dana. Što javnost što zastupnici u konačnici mogu o tome znati, gubi se smisao gubi se intere s pogotovo interese javnosti. Jenda te ista tema se pojavljuje u više navarata a onda bude naravno zasjenjena novim temama, novim dnevnim redom iduće sjednice. To sve nisu naravno dobre stvari. Ne znam zašto se danas ne obavi glasovanje. Koliko vidim SAbor ima kvorum. Ili je u pitanju možda bojazan da zbog nedostatka naših parlamentaraca navijača koji danas nisu ovdje neće biti odgovarajuća većian inače parlamentarne većine. To su sve stvari gospodine potpredsjedniče, i kolegice i kolege zastupnici koje nisu dobre u Hrvatskom saboru i ne bi bilo dobro d ato postane praksa. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniče Radoš. Pa ne bih ja rekao da je ovo nvoa praksa, znal su i prije sjednice Sabora trajati po tri četri mjeseca. Što se tiče primjedbe na aktualni sat mislim da smo to apsolivrati da se to usuglasili predsjednici klubova. Što se tiče glasovanja ja ću još jednom ponoviti da postoje niz amandmana i postoje zahtjevi unutar klubova usuglašavanje unutar klubova. I dozvlite da ja rečem svoje mišljenje bolje je donjeti ili odgoditi donošenje odluke nego donjeti krivu odluku. U ime HSP-a uvaženi zastupnik Kovačević.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. U ime HSP-a prvo prosvjedujem zbog toga što je promjenjena odluka koju je rekao predsjednik SAbora gospdoine Šeks pretprošli tjedan. U petak. On je izričito rekao da će nastavak ove sjednice 7. biti 16., 17. i 18. a da će nova sjednica 8. biti sazvana od 30. do 15. srpnja. I to ima u fonogramu. Znači ima u fonogramu, a mislim daje većina od nas ovdje bila. I što to sada znači? Ovo imam osjećaj dase namjerno izbjegava aktualno prijepodne. A mi pravaši smo prije svega najviše zainteresirani za to aktualno prije podne, prije svega da nam se konačno kaže zbog čega mi već 4 mjeseca izbjegavamo raspravu o kvalifikacijama iz optužnica Haaškog tužiteljstva protiv naših generala protiv Hrvatske. To se opstruira. Druga stvar, da nam netko javno kaže zašto se prema HSP-u ne izravno govori da on je plakate lijepio i sve ostalo, mi smo rekli, predsjednik strake, mi stojimo iza tih plakata..Ali mi ih nismo lijepili, mi imamo demokratske načine borbe i sve ostalo. Prema tome, mi podržavamo taj dio. Ali ja molim da mi ne mijenjamo odluke predsjednika Sabora gospodina Šeksa. DAjmo jednputa puta poštujmo i njega ako je on rekao da će bit inastavak sjednice ovih dana kada je , a da će nova biti pa neka se držimo riječi svoje. To je za nas pravaše najvažnije. Prema tome, i gospodine potpredsjedniče, vi si isto dopuštate situaciju da komentirate što po Poslovniku b aš nije tako. Prema tome, ajmo danas i glasovati o temama. Zbog čega su svi morali ići u Portugal. Ajmo, valjda je tu važnija stvar. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Peri KOvačeviću. Ja moram iskomentirati predsjednik je. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice uvaženi zastupnik Jarnjak.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Ovo jeste dan povijesni dan za hrvatsku državu, jeste. I tako ga trebamo i doživjeti a tako ga i mi u SAboru ćemo i reći o njemu. Ali tek nakon što bude donešena odluka kao što je rekao predsjednik Vlade. Bilo što prije toga ne bi bilo u redu. Ali tada ćemo valjda zahvaliti i onima koji su imali hrabrosti prije 14 godina u ovom Saboru izglesati prve dokumente, i onima koji su prvi nosili puške i onima koji su poginuli i koji su ranjeni i koji su stvarili ovu državu i prošlom Saboru i ovom Saboru i pretprošlom i vladama svima koje su tome svaki na svoj način doprinjeli. Ali pričekajmo da odluka bude donešena. pa će onda bit ii pozvani i tada će biti valjda i o tome zahvale rečene. Bilo bi dobro da budeom svima zahvalni. A što se tiče sjednice. Prema Poslovniku točno se zna na koji način se sjednica određuje, ali i mamo i praksu, nedavnu iz prošloga saziva, pa smo za prvih 6 mjeseci u prošlom sazivu imali 5 sjednica. U principu su trajale po dva mjeseca. Ovdje stoji prva sjednica je trajala veljača-ožujak. Prva je bila veljača, drugaj e bila veljači-ožujak, imali smo 5 aktualnih satova, a ove godine smo imali već 6. Dok se dnevni red ne iscrpi trajati će ova sjednica a glasovanje će biti kao što kaže Poslovnik kada se steknu svi preduvjeti koji su potrebni da bi se glasanje moglo obaviti. Stoga mislim da rasprava o tome dali je netko otišao ili nije otišao u kom smislu je otišao, i da to konačno raščistimo kada gospoda iz Libre toliko to postavljaju, tko je u Portugalu. Vratit će se i reći kada je poziv došao, dali je to turističko putovanje, ili se slučajno poklopilo sa Europskim prvenstvom o tom ćete čuti informacije. A što se tiče do tada dobacivanja i pokušaja insinuacija pa pričekajte dva-tri dana dobit ćete i na to odgovor. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženo zastupniku Jarnjaku. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Herman.
Gospodine potpredsjedniče hvala što ste mi dali riječ. Ispravljam netočni navod kolege Jarnjaka …
Izvolite, imate pravo na ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Ali kad se steknu uvjeti. Dakle, … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … kolege Jarnjaka koji je naveo da se radi o praksi koja se ponavlja, odnosno praksi kakva je bila u prošlom sazivu Sabora. To je naprosto netočno, doslovce netočno. Sjednice su trajale više tjedana točno je, ali su one trajale bez prekida. Nije bilo manevriranja od tjedna do tjedna i nije bilo dapače izbjegavanja aktualnog prijepodneva. Dakle kao što se ovih dana čulo u ovoj sabornici, dobra praksa je najbolja teorija. Ovo ovdje što se sada događa je upravo suprotno.
Ja vam se zahvaljujem. Ispravili ste netočan navod, pravo na raspravu nemate. Uvaženi zastupnik Jarnjak, povreda Poslovnika.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, uvaženi zastupnik Herman nije ispravio navod. Moj navod nije mogao ispravit jer je on točan. Ovo je dokumenat izvađen iz arhive Sabora iz kojeg je vidljivo da su prekidi bili i po dva tjedna, da su sjednice neke trajale i po tri mjeseca, da smo u prvih šest mjeseci 2000. godine imali četiri aktualna sata, a ove godine smo imali već do sada sedam aktualna sata. Prema tome to govori o tome na koji način koja praksa je bila. Dokumenat je ovdje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U pravu ste da je gospodin Herman povrijedio članak 209. jer nije ispravio netočan navod. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Kovačević. Izvolite.
Gospodin Jarnjak je rekao teorijsku netočnost. Rekao je da je u prošlom sazivu Sabora održano pet sjednica … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … a drugo, držimo se riječi predsjednika Sabora koji je rekao da ćemo imati 8. sjednicu.
Zahvaljujem. Nastavljamo dalje sa radom. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Očekivali smo da uz ovo pisano mišljenje Vlade imamo i predstavnika Vlade koji će dati i u usmenom dijelu mišljenje Vlade koje je negativno na ovaj prijedlog zakona.
Ja se ispričavam. Oni su na putu, izgleda da su negdje zapeli u prometu. Ako hoćete možemo odrediti pauzu od 10 minuta ako želite predstavnika Vlade.
Ne, nema potrebe.
Ali na putu je ovdje, prije pola sata su krenuli, očito su negdje zapeli.
Hvala lijepa. Naime, čime smo se rukovodili predlažući Zakon o socijalnoj mirovini? Ustav Republike Hrvatske već u svome prvom članku i prvom stavku definira Republiku Hrvatsku kao socijalnu državu. Ustav socijalnu pravdu definira kao jednu od najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske. U svakom društvu koje se smatra demokratskim vodi se računa o dvije najugroženije dobne skupine svojih građana, to su djeca i starije generacije. Na temelju toga i izborni program SDP-a za prošle izbore rukovodio se takvim vrednotama koje poznaje i ustavno uređenje Republike Hrvatske pa smo u dijelu svoga izbornog programa imali i potprogram koji se zvao "Mirovine za sve". Na temelju takvog izbornog programa slijedio je i ovaj Prijedlog zakona o socijalnoj mirovini. Analizirajući popis stanovništva iz 2001. godine utvrđeno je da u ukupnom stanovništvu Republike Hrvatske oko 644 tisuće naših građana je starijih od 66 godina. Procjenjuje se na temelju primarnih različitih vrsta socijalnih pomoći da bi po ovom programu dakle ostvarenje socijalne mirovine moglo ostvariti oko 58 tisuća naših starijih građana od kojih mnogi i sada primaju različite vidove socijalne pomoći. Jedan pametan čovjek svojevremeno je rekao: "Da i prosjaku treba prije pružiti pomoć nego on pruži ruku, jer time čuvamo njegovo dostojanstvo." Prema tome i prema tim našim građanima trebalo bi na određeni način sačuvati njihovo dostojanstvo da oni ne traže socijalnu pomoć nego da država kroz zakonsku regulativu osigura pomoć takvim našim sugrađanima. I da vrlo kratko kažem što predlažemo. Predlaže se da svi građani koji navrše 66 godina života ako su od 15 do 66 godine života prebivali na području Republike Hrvatske najmanje 30 godina i od toga neprekidno 10 posljednjih godina, ako u prethodnoj godini ostvaruju prava na socijalnu mirovinu, ako im prihod nije veći od 19% proračunske osnovice koja se koristi za određene korisnike proračunskih sredstava. Dakle maksimalna visina bila bi 19% za pojedinca, odnosno 30% za bračne drugove u jednoj porodici. Dakle, to je način da građani ne bi morali sami tražiti različite vidove socijalne pomoći koje mogu biti povremene ili stalne. Mnogi od njih su i u takvom stanju da nisu u mogućnosti uvijek i sami se izboriti za takvu pomoć. Međutim, mišljenje je Vlade negativno i ona se u tom svom mišljenju zapravo poziva na to da ovo nije, ne bi trebalo nositi naziv mirovina jer to nije mirovina koja se ostvaruje kroz institut mirovinskog osiguranja. Pa naravno da nije, mi to kroz zakon i kažemo da je to izvan mirovinskog osiguranja, da je to socijalna mirovina koja će se isplaćivati iz državnog proračuna. Dalje Vlada kaže da su to građani koji nisu uplaćivali mirovinski doprinos i upitna je visina takve socijalne mirovine koja bi bila na razini najniže mirovine koju ostvari korisnik mirovine sa 15 godina mirovinskog staža. Naravno mirovine su male i ta najniža mirovina je zaista simbolična i nedostatna za normalan ili minimalan životni standard. Međutim, očekujemo ipak da će porastom i rastom gospodarskih djelatnosti povećavati se i plaće, povećavati se i mirovine, pa onda i ovakva jedna socijalna mirovina, uvjetno rečeno mirovina za naše građane zaista ne bi trebala se dovoditi u pitanje. S obzirom da Vlada sama kaže da će ona voditi računa oko toga da će izvršiti određene analize mi očekujemo da i ovaj Prijedlog zakona bude poticaj Vladi, naš Klub će naravno glasati za prihvaćanje ovog Zakona u prvom čitanju a molimo i vas da se pridružite našem Klubu kako bismo zajedno u jednom razdoblju osigurali i stalna primanja jednoj tako ugroženoj kategoriji naših građana. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici Zgrebec. Na redu je Klub IDS-a uvaženi zastupnik Drandić.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo, u ime Kluba IDS-a nekoliko riječi o ovom zakonskom prijedlogu i odmah na početku da kažem da Klub IDS-a podržava ovaj Prijedlog zakona u prvom čitanju, podržavamo ga prvenstveno sa aspekta jednog humanog opredjeljenja ovog Hrvatskog sabora i sa aspekta toga da pokušamo ovakvom jednom našom odlukom, ovakvim Zakonom vratiti barem malo dostojanstvo najstarijoj generaciji hrvatskih građana koji su na žalost u svom životu mnogo puta doživjeli mnoge nepravde, bili mnogo puta obespravljeni, i ovo je možda jedan od način, a trebalo bi u sustavu mirovina riješiti puno toga da pokušamo barem jedan mali dio tih nepravdi ispraviti. I s te strane Klub IDS-a u svakom slučaju podržava ovaj Prijedlog. Prijedlog kojim se za sve građane Republike Hrvatske kada navrše 66 godina života pod određenim uvjetima nije potrebno ponavljati, jer ih je kolegica Zgrebec prije rekla osigurava jedna minimalna da tako kažemo mirovina u iznosu od 19% proračunske osnovice što danas iznosi nekih 640 kuna ili zajedno za bračne drugove 30% proračunske osnovice ili nešto malo više od 1000 kuna. Radi se o stvarno minimalnim sredstvima i kao što piše u ovim materijalima, u ovom obrazloženju Zakona radi se negdje o oko 58 tisuća takvih osoba koje danas žive u Republici Hrvatskoj i sredstva koja su potrebna za to ako se gleda stvarno povećanje izdataka državnog proračuna su u biti, kada gledamo danas državni proračun po nama simbolična radi se negdje o 230 milijuna kuna. Klub IDS-a misli da je ovo, da bi ovo mogao biti prvi korak koji bi za ove građane sigurno puno značio, ali prvi korak u iskazivanju dobre volje da ispravimo npravde koje su nanesene našim umirovljenicima, da pokušamo vratiti mirovine na onu razinu na koju ti ljudi koji su cijeli život radili i stvarali ovu državu imaju pravo, i vidimo ove dane određene prijedloge na koji način bi se radio dug umirovljenicima o čemu ćemo imati priliku raspravljati u ovom Saboru, ne želim unaprijed davati ocjene o tome i nadam se da ćemo uskoro imati priliku i raspravljati o tome da se i obespravljeni borci, antifašisti isto tako na sličan način isprave sve nepravde koje su njima donesene i da se i njihova prava izravnaju sa pravima ostalih boraca Domovinskog rata. IDS podržava ovaj Prijedlog zakona u prvom čitanju i stoga što mislimo da se ova sredstva mogu relativno lako namaknuti, čitamo ovih dana analize koje se odnose na vjerojatno budući prijedlog povećanja trošarina, pa vidimo da se samo povećanjem trošarina od 1 kune za cigarete, može oprihodovati negdje po procjeni oko 440 miljuna kuna što znači da bi za cjelokupni ovaj projekt koji je predviđen u ovom Prijedlogu zakona znači za ovu socijalnu mirovinu bilo dovoljno povećanje naprimjer kažem trošarina za cigarete za pola kune po kutiji, pa moramo svi skupa postaviti pitanje, da li je važnije poskupiti cigarete za 50 lipa ili je važnije na neki način pomoći 58 tisuća građana Hrvatske koji danas žive bez gotovo ikakvih prihoda. Za nas u IDS-u tu nema nikakvih dilema i zbog toga očekujemo da će i ostali Klubovi zastupnika podržati ovaj Zakonski prijedlog, a mi očekujemo od vlade Republike Hrvatske da uskoro u Sabor dođe jedno cjelovito rješenje, prijedlog rješenja kojim će se ispraviti sve ove nepravde koje su nanesene toj generaciji građana Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Drandiću. U ime Kluba HSS-a uvažena zastupnica Lalić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ni ja ovaj puta neću pozdraviti predstavnike Vlade kojih opet nema, kao što ih nije bilo ni onda kada smo raspravljali o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama o mirovinskom osiguranju kojima je trebao biti uveden institut nacionalnih mirovina. To je vrlo čudno, da Vlada koja kaže da je senzibilna, socijalno senzibilna da ponovno ne dolazi pratiti raspravu koja se odnosi na najugroženiji dio stanovništva Republike Hrvatske. Prijedlogom zakona o socijalnoj mirovini predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a želi se postići isti cilj kao i Prijedlogom zakona Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke, kojim bi se uveo institut nacionalne mirovine. Cilj i jednog i drugog zakona jest osiguranje minimalne materijalne sigurnosti građana Republike Hrvatske koji su stariji od 65 odnosno 66 godina i nisu više radno sposobni. I jedan i drugi Prijedlog temelji se na članku 57. Ustava Republike Hrvatske prema kojem citiram "slabim, nemoćnim i drugim zbog nezaposlenosti ili nesposobnosti za rad, nezbrinutim osobama država osigurava pravo na pomoć za podmirenje osnovnih životnih potreba". Dakle, država je dužna slabima, nemoćnima i napuštenima osigurati pomoć, očitujući se o Prijedlogu Kluba Hrvatske seljačke stranke Vlada je podržala ideju o uvođenju prava na određena primanja starijih osoba koja nisu osigurana ni po kojoj osnovi i koja su bez minimalne socijalne sigurnosti. Unatoč tome predložila je da se Prijedlog zakona već u prvom čitanju odbije jer se rješenje ovog problema ne treba tražiti u mirovinskom sustavu. Sam prijedlog Vlade da se Zakon odbije u prvom čitanju dokaz je demagoškog ponašanja te iste Vlade koja učestalo podržava ideje, ali prijedloge odbija bez čvrstih, uvjerljivih i logičnih razloga. Evo i sudbina ovog Prijedloga bit će još jedan dokaz uobičajene demagoške retorike Vlade Republike Hrvatske. Uvažavajući i tzv. razloge odbijanja HSS-ovog prijedloga, Klub zastupnika SDP-a ponudio je prijedlog kojim se rješenje problema smješta između sustava mirovinskog osiguranja i sustava socijalne skrbi. Dakle i ovaj Prijedlog zakona kao što je to pokušao i HSS-ov prijedlog iznalazi rješenje davanja socijalne sigurnosti građanima Republike Hrvatske, starijima od 66 godina, koji su od 15 do 66 godine života imali prebivalište u Republici Hrvatskoj najmanje 30 godina, iako u godini koja prethodi godini ostvarivanja prava na socijalnu mirovinu nisu ostvarili prosječni mjesečni prihod veći od 19% proračunske osnovice, odnosno ako bračni drugovi zajedno nisu ostvarili prosječni mjesečni prihod veći od 305 kuna, 305 kuna mjesečno. U ovu kategoriju spadaju najsiromašniji građani kako oni koji nemaju nikakvih prihoda tako i dio onih od 71 tisuću 908 umirovljenika koji mjesečno primaju mirovinu od 500 kuna mjesečno. Imaju na umu da prosječna mirovina ovog dijela umirovljenika iznosi 359,24 kune mjesečno. Mirovinski sustav predstavlja jedan od najznačajnijih sustava socijalne sigurnosti. U Hrvatskoj danas ima milijun 42 tisuće umirovljenika. Njih čak 173 i pol tisuće prima mirovinu ispod tisuću kuna mjesečno. O socijalnoj sigurnosti ovog dijela umirovljenika ne može se govoriti. Posebice ne u vremenu kada smo u četiri mjeseca, kada samo u četiri mjeseca nafta kao osnovni energent poskupi čak 6 puta i za sobom povlači poskupljenja osnovnih potrepština. U tim uvjetima ne može se govoriti o socijalnoj sigurnosti niti onih 700 tisuća 395 umirovljenika, čija mirovina mjesečno iznosi od 200 do 2000 kuna. Nesporno je da je socijalna sigurnost umirovljenika nedovoljna. Ali u svemu tome ima još gore, a to je da u Hrvatskoj postoje građani stariji od 65 godina, a nemaju nikakvih prihoda. Nemojmo misliti da tu grupaciju čine samo osobe koje nikada nigdje nisu radile. Posebice ne zato što nisu htjele raditi. U tu grupaciju ulaze i oni koji su radili, ali nisu prikupili najmanje 15 godina radnog staža. Iz razno raznih razloga su ostali bez posla, i tako su dočekali starost. U toj grupaciji su i seljaci koji su uplaćivali mirovinsko osiguranje, ali ne dovoljan broj godina, ne zbog toga što nisu htjeli, nego zato što nisu mogli, jer im je visina doprinosa prelazila visinu ukupnog mjesečnog prihoda. U ovu skupinu ulaze i građani Republike Hrvatske koji cijeli život stalno prebivaju na području Republike Hrvatske, ali su radili ili na području bivših Republika Jugoslavije, ili su radili u Hrvatskoj, ali u firmama sa sjedištem u bivšim Republikama. Danas ti građani primaju mirovine neredovito. A kada ih prime, vrlo često su niže od 500 kuna mjesečno. Pitamo se, gdje je tu socijalna pravda, za koju naš Ustav kaže da je jedna od najviših vrednota Ustavnog poretka Republike Hrvatske. Svu vrijednost i značaj socijalne pravde Stjepan Radić opisao je u jednoj rečenici "sloboda bez socijalne pravde narodu ne znači ništa". I ovaj zakon baš kao i prijedlog Hrvatske seljačke stranke kojim bi se uveo institut nacionalnih mirovina, jest doprinos toj najvišoj vrijednosti Ustavnog poretka, a to je socijalna pravda. Sustav nacionalnih, odnosno socijalnih mirovina nije nepoznat niti u svijetu, a niti u Europi. U nekim zemljama se nazivaju socijalnim, u nekim nacionalnim mirovinama, a svima je zajedničko da osiguravaju socijalnu sigurnost građana kod kojih je nastupila nesposobnost za rad, a nemaju ili nemaju dovoljno sredstava za život. Uvjeti pod kojima se mirovina može ostvariti kao i visina mirovine ovisi o gospodarskoj moći države. No, svugdje je vezana uz godine starosti i prebivalište određeni broj godina na teritoriju dotične države. U nordijskim sustavima nacionalne mirovine utemeljene su na socijal-demokratskoj ideji i jednakosti. A zbog bogatstva država koje primjenjuju takve sustave nacionalne su mirovine prihod od kojih se može dostojno živjeti. U Australiji i Novom Zelandu te mirovine se nazivaju socijalnim mirovinama, jer ih često ostvaruju oni koji prije odlaska u mirovinu nisu imali puno. Švicarska ima nacionalnu mirovinu, a Portugal socijalnu mirovinu. Ako težimo Europi, dužnost nam je prihvatiti europske standarde kao što ih prihvaćaju i druge tranzicijske zemlje. U našoj državi prema procijenama temeljenih na popisu stanovništva evidencijama umirovljenika i evidencijama korisnika u sustavu socijalne skrbi takvih građana ima 58 tisuća. Zbrinjavanje tih 58 tisuća jadnika koštalo bi državni proračun 320 milijuna kuna. Ako se oduzmu troškovi iz sustava socijalne skrbi koja prava korisnici socijalnih mirovina ne bi koristili, onda je to svega 230 milijuna kuna godišnje. Vlada, koja sredstva za reprezentaciju i službena putovanja poveća za 500 milijuna kuna u odnosu na prošlu godinu, ne može reći da nema sredstava za pomoć najsiromašnijima. Ako je to tako, onda gospodo u Vladi svaki puta kada budete ispijali škotske viskije i francuske konjake, kada budete nepotrebno i luksuzno putovali, sjetite se da ste si to omogućili zatvarajući oči pred bijedom najsiromašnijih. Oni koji nemaju vremena čekati realizaciju vaših obećanja, a ne mogu ni živi u zemlju. Ja sam uvjerena da svi ovdje mislimo da bi bilo pravedno donijeti ovaj zakon. Ali samo neki od nas će dići ruku za ovaj zakon, neki će za vrijeme glasovanja izaći iz dvorane, jer ne mogu protiv sebe, a ni protiv stranke kojoj pripadaju. Neki će s pogledom u pod glasovati protiv, a netko će visoko uzdignuta čela biti protiv, jer ostaju poslušnici svoje naravi. Odbijanje ovoga prijedloga nije odbijanje Kluba SDP-a, kao što ni prije toga nije bilo odbijanje Kluba Hrvatske seljačke stranke. Odbijanje ovoga prijedloga je odbijanje 58 tisuća najsiromašnijih građana Republike Hrvatske. i to ćemo imati na umu onda kad budemo glasovali i Klub Hrvatske seljačke stranke će podržati ovaj prijedlog.
Hvala lijepa kolegice. U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Marko Turić. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Moram reći dvije rečenice ovdje koje su se odnosile. Predlagatelj ovog prijedloga je SDP-e. Prema tome, meni uopće nedostaju predstavnici Vlade, jer su se očitovali u pismenom obliku. A zato smo mi sada ovdje sabornici koji ćemo o tome riješavati. Dakle, uvažene kolegice i kolege, civilizacijska pozitivna razina, dakle poželjno društvo u kojemu mi željeli naša djeca i svi skupa, gdje je veća demokracija to se sve skupa mjeri sa vama svima dobro poznatom socijalnom osjetljivošću. Da li smo osjetljivi na to ili ne? Naravno ovdje su izdvojene dvije kategorije, djeca i starci, odnosno odrasli ljudi. Kako imamo ispred sebe ovaj zakon, ja moram reći da ovaj prijedlog zakona mi u Klubu HDZ-a smo raspravljali vrlo pomno i vrlo detaljno o ovom problemu. Podsjetimo se i ponovimo da osiguranje određenih primanja starijim osobama koje nisu osigurane ni po kojoj osnovi a koje su bez minimuma socijalne sigurnosti a koju si ne mogu same osigurati predstavlja zapravo jedan od strateških elemenata, strategije razvitka Republike Hrvatske tzv. Hrvatska u 21. stoljeću, dakle strategije razvitka mirovinskog sustava i sustava socijalne skrbi. To je svima jasno. U predloženom tekstu zakona ova primanja nose naziv socijalna mirovina. Iako ovo primanje ne može biti institut mirovinskog osiguranja već naprotiv institut socijalnog primanja odnosno oblik socijalne zaštite sa svim socijalno-zaštitnim elementima. Mirovine u mirovinskom osiguranju generacijske solidarnosti svima nam je to poznato proizlaze iz rada i uplaćenih doprinosa po osnovi rada odnosno visina mirovine ovisi o ostvarenoj plaći tj. osnovici osiguranja na koju se plaćeni doprinos i ukupno navršenom mirovinskom stažu do umirovljenja. Pa tako sada imamo situaciju da najniža mirovina je za 15 godina na primjer mirovina od 625 kuna a za 40 godina mirovinskog staža tisuću 450. S druge pak strane, možda najvažniji institut u sustavu socijalne skrbi je pomoć za uzdržavanje koja se izračunava temeljem odgovarajući postotak na utvrđenu osnovicu i ona ovisi o nizu drugih elemenata kao što je broj članova obitelji, radna sposobnost i drugo. Starije stanovništvo o kojem je riječ ovdje bila koje iz niza drugih razloga ali i zbog starosti nije u mogućnosti udovoljiti osnovnim životnim potrebama obuhvaćeno institutom doplatka za pomoć i njegu. Predložena nacionalna mirovina, vidljivo je iz ovog, ima dosta socijalno-zaštitnih elemenata kao što je imovinski cenzus koji je uvjet za stjecanje prava, zatim pravo to ostvaruju osobe koje nisu nikada radili ili s tog osnova nisu ostvarile primanja, godine života kao pretpostavka nesposobnosti za rad. Zbog toga mi se čini da se socijalna mirovina kao pravo i nalazi negdje između ova dva sustava. Potreba uvođenja instituta socijalnog primanja je nedvojbena. To je država obavezna zbrinuti i ovoj kategoriji svih građana koji iz bilo kojeg razloga nisu radili i nisu po osnovi rada ostvarili primanja. No, ja sam osobno mišljenja, to je mišljenja i Klub HDZ-a da je to zadatak koji zahtijeva pomnu prethodnu analizu sva tri sustava, kako socijalne skrbi, zdravstveno osiguranja i sustava generacijske solidarnosti. I naravno, njihova dograđivanja, njihovim dograđivanjem doći do pozitivnog i kvalitetnog rješenja gdje i kako će se omogućiti socijalna sigurnost onima koji se ne mogu sami osigurati. Klub HDZ-a podržava mišljenje Vlade Republike Hrvatske da će se predloženo rješenje imati apsolutno u vidu u daljnjoj dogradnji sustava socijalne skrbi i mirovinskog osiguranja i zbog toga smatramo da predloženo rješenje je djelomično, rekao bih gotovo nepotpuno jer ne sagledava stanje na području socijalne sigurnosti u cjelini i kao takvo ne bi ga mogli prihvatiti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, kolega zastupniče. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prva se javila zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite, kolegice!
Hvala, gospođo potpredsjednice. Nije točno što je rekao kolega Turić da je mirovina primanje samo na osnovi rada. Postoje i obiteljske mirovine, međutim najmanje je važno kako se nešto zove. Važno je da je izdašno, da omogućava dostojni život kako primatelja a tako i države kao davatelja.
Hvala lijepo, kolegice. Sljedeći je za ispravak prijavljen kolega Stazić. Izvolite!
Nije točno kao što tvrdi zastupnik Turić da nema potrebe da predstavnik Vlade bude ovdje jer je Vlada dostavila mišljenje. U tom istom mišljenju Vlada je za svoje predstavnike koji će u vezi sa njezinim iznesenim mišljenjem biti na sjednicama Hrvatskoga sabora odredila Branka Vukelića i državnu tajnicu. Stvar je u tome da ima potrebe, da je Vlada njih odredila ali da njih nema, njih to ne zanima. Zato ih nema.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Idemo dalje sa raspravom. U ime Kluba HSP-a zastupnik Pero Kovačević. Izvolite, kolega zastupniče!
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege! Prije svega, ovo je vrlo bitna tema danas o kojoj mi raspravljamo i predlažem da jedna od narednih sjednica Hrvatskoga sabora kako Vlada to radi da mi započnemo u nekoj pučkoj kuhinji ili da započnemo na zatvaranju tržnica Dolca ili nekih drugih u Zagrebu i drugdje pa ćete vidjeti kakva je situacija, pa ćete vidjeti ljude koji se guraju oko kontejnera da bi došli do trulog paradajza i drugih stvari da par nešto taj dan pojede, ili odite u pučku kuhinju pa dođe situacija kaže nema više, pojedeni su svi obroci. A mi danas o ovoj ovako važnoj temi bez predstavnika Vlade razgovaramo birokratki i demagoški. Razgovarajmo otvoreno, razgovarajmo realno. Mi ne smijemo biti ti koji ćemo ovdje prodavati demagogiju ili birokraciju jer ovaj odgovor Vlade je birokratski. To je čisto birokratski odgovor Vlade. To nije ako je Hrvatska socijalna država a uz to fino stoji da je socijalna država Hrvatska mora skrbiti o svojim ljudima. Zašto mora prije svega skrbiti? Zbog činjenice. Evo prije dva tjedna sam bio u Županji i bio sam među sto i nešto branitelja i građana, mahom su to ljudi koji su radili u firmi Lužnjak koja znamo kako je privatizacija i pretvorba rađena u Hrvatskoj koji nikada neće uspjeti ispuniti ovih 15 godina mirovinskog staža 65 godina, neće nikada uspjeti taj dio ispuniti a takva je isto i većina i svih ovih naših građana koja se pojavljuje u pučkim kuhinjama jer oni su u pretvorbi i privatizaciji ostali bez svog radnog mjesta a to su tajkuni dobili, prodali i sada je njima u interesu stvaranje pravne države. Normalno da ono što su nelegalno stekli da sada mogu zaštititi. Prema tome, ovo je vrlo bitna tema i ovaj iznos koji se ovdje predlaže mislim da bi najbolji naziv bio pa nije to ni sirotinjska mirovina. 640 kuna to nije ni sirotinjska mirovina. Prema tome, budimo svjesni svoje odgovornosti i svega ostaloga i molim Vladu da ne daje više stvarno ovakve odgovore. Nju sada brine, Vladu pazite situacija što će netko sa 15 godina mirovinskoga staža uspjeti dobiti 640 kuna. Pa šta je 640 kuna? Šta on može sa tih 640 kuna? I da će sada taj sa 15 godina imati isto kao ovaj koji imaju 10 ili 12 godina. O čemu mi pričamo? Šta znači 640 kuna? Pa budimo svjesni situacije i stvarno je žalosno što nema predstavnika Vlade da on nama ovako demagoški i birokratski odgovara. Sjećamo se obećanja da će umirovljenicima biti ukinuta pretplata na televiziju, nije ukinuta, da će biti smanjen PDV, nije smanjen. Pa dajmo postanimo socijalna država i brinimo se o svojim ljudima jer u biti ono što se dogodilo u pretvorbi i privatizaciji, grabežu i pljačka je posljedica ovakve situacije, i pučkih kuhinja i svega ostaloga. Recimo, sad ću vam samo reći primjer drugi. Mi znamo da imamo u okviru naše socijalne politike i inačicu da se zaslužnim umjetnicima plaća mirovinsko i zdravstveno osiguranje. I zamislite tko je među tim zaslužnim bio koji je tražio, bila je čak i Severina je tražila, mislim da nije dobila bila. Ona je kao zaslužna umjetnica tražila da joj država plaća mirovinsko i zdravstveno a ona zaradi po jednome koncertu toliko koliko ovi ljudi o kojima mi danas govorimo nisu nikada vidjeli niti mogu u cijelom životu zaraditi. U cijelom životu ne mogu zaraditi. To je ono o ćemu mi trebamo ovdje govoriti. Prema tome, situacija je više nego ozbiljna, tih 320 milijuna kuna nije neki veliki novac, mi vam nudimo rješenje, mi govorimo već, pravaši već 7, 8 mjeseci da je u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje ima 5 tisuća i 100 korisnika invalidske mirovine hrvatskog ratnog vojnog invalida koji, među njima je i 1000 i nešto koji nemaju čak ni status branitelja a ostali nemaju status hrvatskog ratnog vojnog invalida. Oni mjesečno ovu državu koštaju 25 milijuna kuna. Pa to pomnožite, dođete, to je 280 milijuna kuna. Prema tome, ima se mogućnoti riješiti ali nemojmo razgovarati o ovoj tematici birokratski i demogoški. Da li netko zna da je prije par dana na Trgu Bana Jelačića umro čistać cipela koji je cijeli život radio u 54 godini života? Sin je rekao da je umro sa osmjehom na licu. To normalno nitko nije zabilježio. Ali je zabilježena afera Severine, zabilježene su gluposti. Prema tome, vodimo računa o ljudima, o ljudima vodimo računa a ne o demagogiji i birokraciji. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Imamo ispravak netočnog navoda. Molim vas kolegice i kolege! Za ispravak netočnog navoda prijavio se zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite kolega zastupniče.
Pa, evo ispravljam netočan navod kolege zastupnika da je baš tolika gužva na tržnicama kod zatvaranja. Ni manje ni više, čak i manje nego po razvijenim zapadnim zemljama gdje masa beskućnika hoda okolo i po mostovima spava i slično. I kada televizija nekog nađe, onda ga nađe pojedinačno. To je jedno. Drugo. Drugo predlažem, predlažem da zastupnički mandat traje pet godina jer postoji opća amnezija SDP-a i HSS-a da su bili 4 godine na vlasti a tek petu godinu im nekakve ideje dobre padaju na pamet.
Hvala lijepo. Bez obzira tko se slaže sa vašim mišljenjem ili ne, ovo drugo nije bio ispravak netočnog navoda. Ispravak, povreda Poslovnika Pero Kovačević.
Uvaženi kolega je povrijedio članak 209. članak 2., on mene ništa nije ispravio, pa to je sramotno da se mi pozivamo na taj dio da je to i vani tako. To je sramotno!
Hvala lijepo. Još jedna povreda Poslovnika. Molim vas kolegice i kolege! Poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite kolegice.
Kolega, ne znam mu prezime, nisam zapamtila, je povrijedio, Markovinović, povrijedio je Poslovnik jer je uvrijedio ne dva zastupnika nego je uvrijedio dvije stranke i to neistinama kolega da je kao građanin pratio rad Sabora i Vlade neke stvari je mogao zapamtiti. Gospođo predsjedavajuća, mislim da je red da zbog konačno, konačno zbog uvreda i klubova da se zastupniku dodijeli opomena.
Hvala lijepo na korisnoj sugestiji. Idemo dalje sa raspravom. U ime Kluba HSU, Josip Sudec, izvolite.
Dame i gospodo, dozvolite da u ime Kluba kažem nekoliko riječi. To je, ne čuje se, Prijedlog zakona daje obilježja, socijalnog a ne mirovinskog davanja. Pa mislim da bi se trebao nazvati socijalna pripomoć ili socijalni milodar, kako god želimo ali ne spada u kategoriju mirovine. Mirovina je ciljana štednja za starost, invalidnost i smrt, a to znači da poslje smrti nasljeđuje se. I daje određenu socijalnu sigurnost osiguraniku koji tokom radnog vijeka uplaćuje u određeni fond da po starost ne bi bio star ni siromašan. Mislim da ovo pravo na nacionalni milodar imaju osobe starije od 66 godina, neke i mlađe i ne bi trebalo robovati godinama koji su s prebivalištem u Hrvatskoj najmanje 30 godina i to nije tada bitno i koji su u zadnjih 10 godina i to nije tada bitno i koji su u zadnjih 10 godina neprekidno bili u Hrvatskoj, ni to nije presudno. Presudno je da je siromašan, presudno je da nema sredstava za život i država bez obzira na kom nivou treba da mu osigura određenu sigurnost, ali socijalnu sigurnost. Mi govorimo o 58 tisuća onih koji su bez sredstava, u tih 58 tisuća ima veliki broj koji već sada primaju socijalnu naknadu od 400 kuna. Međutim, nitko ne postavlja pitanje da je i 71 tisuća umirovljenika koji imaju mirovinu ispod 500 kuna. Šta ćemo sada i njih rješavati zajedno sa ovima ili za umirovljenike treba rješavati u mirovinskom sustavu a za socijalne u sustavu socijalne skrbi. Jer čimbenici koji određuju mirovinu po prijedlogu ovog zakona spadaju u sferu socijalne skrbi. To znači da bi trebalo načiniti analizu ali ne dvije godine, analiza se može učiniti vrlo kratko i vidjeti šta je sa onim ljudima koji imaju manje od 15 godina mirovinskog staža a uplaćivali su u fond. Oni bi noramalno trebali iz tog fonda i participirati određeni iznos a drugi iznos iz sfere socijalne skrbi. To su određeni slučajevi o kojima bi morali voditi računa. I drugo, šta je sa onima koji već sada dobivaju i više od ovog minimuma. Imaju određenu mirovinu a primaju i određeni dodatak jer je grad ili općina u mogućnosti da im daje i dodatna sredstva. Mi podržavamo, mi podržavamo veće izdvajanje za socijalnu sigurnost, jer smatramo da je najgore biti ili najteže biti star i siromašan ali to u socijalnoj sferi. Prestari smo da nasjedamo da iza mirovine neće doći to da će sutra i ovih 58 tisuća sjesti na mirovinski fond, ne bi bilo pošteno. Bilo bi pošteno da im se sredstva daju iz socijalne sfere a da mirovinu ostavimo onakovu kao što je definirana u našim pravnim propisima. Prema tome, pozivam Vladu da vrlo brzo izađe sa određenim prijedlogom koji bi na zadovoljavajući naćin riješio socijalna davanja i socijalnu pripomoć a mirovinski sustav rješavajmo u skladu sa propisima koji vrijede za mirovinsko osiguranje. Hvala.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prva je kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine, gospođo potpredsjednice, kolega Sudec netočno tvrdi da ovo što Klub SDP-a predlaže, ovakvu mirovinu da je to milodar, možda sa vašega aspekta jeste sada milodar kada ste na grbači umirovljenika došli u Sabor pa ste valjda zaboravili to. To je broj jedan. A pak ste osigurali onda .../Govornica isključena pa naknadno uključena./... ali jednako tako posprdno se izražavate kad govorite da što, odnosno pitate se što je s onim umirovljenicima koji imaju manje od 15 godina staža odnosno ne mogu ostvariti mirovinu ... /Govornica je isključena/ ... koji, koji imaju manje od 600 tisuća, od 600 kuna mjesečno. Pa mislim za tu veliku plaću da je bilo dostojno da se bar ovaj, ovaj zakonski prijedlog koji nema toliko članaka da ga i pročitate.
Kolegice ja se ovaj put slažem da ste bili doista na granici uvredljivog prema kolegi zastupniku. Ali idemo s povredama Poslovnika. Prvi je bio Niko Rebić. Molim vas članak.
Članak 214., a zapravo je gospođa Antičević uvijek na granici incidenta i članak 214. kaže: “Zastupniku se izriče opomena ako: omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja ili druge zastupnike”. Mislim da ovo nije prvi put i mislim da bi konačno trebalo sankcionirati ovako incidentne govornike.
Hvala lijepo što ste se pozvali na članak 214. i na pravo da se izreče opomena. Otkako predsjedavam čini mi se da je posljednjih nekoliko govornika vrijeđalo druge zastupnike pa sam mogla izricati opomene redoslijedom kako su se javljali više-manje pa vas lijepo molim da se držimo točke dnevnog reda i teme zbog digniteta Sabora. Hvala lijepo. Niko Rebić. Izvolite. A oprostite kolega Sudec.
... /Govornik je naknando uključen/ ... incidenta kao što je bila gospođa Antičević. [[Pljesak.]]
Zastupnica Babić-Petričević izvolite.
Odustajem jer je već rečeno.
Hvala lijepo.
A učiti pristojnosti ... [[Govornica se ne razumije]]
Kolega Matušić također odustaje. Nadam se da je to doprinos kvaliteti rasprave. Ispravci netočnih navoda. Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Ne više? Hvala lijepo. Dragica Zgrebec.
Pa ja ću ispraviti kolegu Sudeca koji je rekao da ovaj Zakon zapravo daje pravo na milodar. To je netočno. Mi se pozivamo na ustavno pravo i obvezu da građanin ima pravo na pomoć ako je radno nesposoban ili ako nema prihode, a to je i obveza vlasti po Ustvu da takve građane osigura. Dakle ovo je obveza solidarnosti. Ona se ne, po ovom Zakonu ne isplaćuje i ne tereti mirovinske fondove već će se isplaćivati ako bi se prihvatilo iz Proračuna.
... [[Govornica se ne razumije]] sljedeći je za ispravak netočnog navoda zastupnik Stazić. Izvolite.
Uvaženi predsjednik Stranke umirovljenika je rekao da je mirovina ciljano izdvajanje za starost. To nije u potpunosti točno. To naime vrijedi samo za one mirovine koje se isplaćuju iz Mirovinskog fonda. Međutim postoji čitav niz drugih mirovina koji se isplaćuju po posebnim propisima pa ćete tako i vi po posebnim propisima dobivati zastupničku mirovinu. Ona neće biti samo ulaganje, ciljano ulaganje za starost. Vas ne smeta što će se vaša mirovina zvati mirovina, ali vas smeta što bi se ova za najsiromašnije od 640 kuna također zvala mirovina. ... [[Upadica se ne razumije]]
Hvala lijepo. Ja vas molim da ne dobacujemo iz klupa. Ako želite ispraviti nismo vi, nego izgleda svi mi zastupnici. Ako ste to htjeli ispravljati u vašim pokušajima onda vas molim da odustanete. Točno? Je. Hvala lijepo. Idemo dalje s raspravom. U ime predlagatelja zastupnica Milanka Opačić, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Prije svega bih htjela reći da mislim doista da je netko rekao što predstavnici Vlade nisu danas ovdje prisutni zbog toga što ova populacija od 58 tisuća ljudi zaslužuje puno više od jednog papira na kojem se u samo nekoliko rečenica reklo da se odbija ovaj prijedlog sa ne baš nekim velikim argumentima. Mislim da ova populacija zaslužuje da ovdje čuje što hrvatska Vlada misli učiniti kako bi se riješio problem ove kategorije ljudi u našoj zemlji koji su zaslužili da se njihov problem na bilo koji način riješi. Ovdje je bilo govora o tome da je riječ o sirotinjskoj mirovini. Ja ću ovdje samo reći da smo mi bili vrlo korektni i vrlo realni. Znamo da je iznos vrlo mali, ali smo išli sa jednim iznosom za kojeg smatramo imamo dovoljno argumenata da ga hrvatski proračun može isfinancirati. Mi smo isto tako ovdje mogli lamentirati sa puno većim brojkama međutim bili bismo u tome neozbiljni i dakle htjeli smo biti vrlo realni i ozbiljni u našem prijedlogu i smatramo da se ovaj iznos može isfinancirati iz hrvatskog proračuna. Naime neke podatke uz one koje sam ja dala o određenim stavkama unutar pojedinih ministarstava koje predstavljaju transfer građanima pa se u tom dijelu mogu naći određena sredstva i kolegica Ljubica Lalić je ovdje rekla o jednom drastičnom i velikom povećanju iznosa sa reprezentaciju dakle iz koje bi se moglo isfinancirati isto tako dio ove mirovine. Ovdje je bilo govora i o tome da je ova mirovina milodar. Meni je drago što ovdje neki imaju vrlo veliku plaću i njihova plaća nije milodar ali mislim da je nedopustivo tako govoriti o ovoj kategoriji ljudi i o ovakvom jednom vrlo poštenom prijedlogu i žao mi je što nema solidarnosti onih koj bi se trebali zalagati za stariju populaciju, nema solidarnosti i ovdje se govori na jedan vrlo ponižavajući način o ovom prijedlogu i o našoj volji da se nešto učini u pomoći ovoj kategoriji ljudi. I moram priznati da sam iznenađena što je to došlo upravo iz reda jedne umirovljeničke stranke koja bi se trebala bez obzira na to kako ljudi stjecali prava zalagati za ovakvu jednu stariju populaciju koja nema sredstava za život. Dakle HDZ i HSU su jedini klubovi ovdje koji nisu dali potporu ovome Zakonu. HDZ je rekao da je ovo rješenje necjelovito međutim ja bih htjela reći da ovo, da ovo rješenje jest cjelovito i jest ozbiljno. Ovo rješenje i ovaj Zakon pisao je bivši ministar rada i socijalne skrbi, čovjek koji je 4 godine bio u tom sustavu, koji zna apsolutno sve kako funkcionira dakle i mirovinski sustav i sustav socijale dakle poznaje stanje, poznaje brojke. Prema tome riječ je o jednom projektu koji nije novoga datuma, jednom projektu koji je i bivša Vlada koalicijska htjela realizirati međutim nismo imali vremena. Tu bih htjela reći nešto i o onoj amneziji ... ... [[Upadica se ne razumije]] amneziji Kluba SDP-a i HSS-a, drage kolegice i kolege u HDZ-u vi ćete tek imati vremena što ste u stanju i što možete učiniti, a što se tiče bivše koalcijske Vlade i ovdje HSS-a i SDP-a koji su išli sa ovim Prijedlogom zakona dakle nije riječ o amneziji. Mi smo u svojoj Vladi pokazali koliko smo socijalno osjetljvi. Mi smo omogućili da sva djeca ove zemlje dobiju dječji doplatak. Mi smo povećali sa 750 milijuna na 2 i po milijarde sve dotacije poljoprivredi, prvenstveno dakle stanovništvu koje živi od poljoprivrede. Mi smo porodnu naknadu osigurali za sve žene za razliku od vaše bivše Vlade i za nezaposlene majke i za majke koje se bave poljoprivrednom djelatnošću i mi smo vratili 13 i po milijardi kuna hrvatskim umirovljenicima, onaj dio duga za koji vas je bivša Vlada zakinula.
Ispravak, ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Frano Matušić.
Pa moram kolegici Opačić ispraviti navod kad je rekla da je SDP bio ozbiljan i realan kad su predlagali ove iznose jer to je potpuno netočno. Da su bili ozbiljni i realni onda bi prije svega uzeli u obzir činjenice, a činjenica je da je deficit u prošloj godini bio 6,3%. Činjenica je da ste potrošili preko 6 milijardi kuna unaprijed. Prema tome to su stvarne činjenice i na temelju toga ste trebali izlaziti sa prijedlozima. Da ste to uzeli u obzir sigurno danas ne bi izašli sa ovakvim demagoškim prijedlogom.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Rebić.
Pa uvažena zastupnica Opačić je rekala prošla Vladan ije imala vremena usvojiti ovaj Zakon. Činjenica je da i istina da je prošla Vlada ukinula toliko socijalnih prava da su je građani kaznili na izborima. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Niki Rebiću. Poštoavne dame i gospodo dopustite mi uprav oje Hina obznanila dugo očekivanu vijest. Poštovane gospođe i poštovani gospodo zastupnici na sjednici Europske unije komisije u Briselu donesen je zaključak kojim Republika Hrvatska postaje kandidat za punopravno članstvo u Europskoj uniji sa rokom za početak pregovora u prvom kvartalu 2005. godine. [[Pljesak]] Dopustite mi da čestitam Predsjedniku Republike Hrvatske gospodinu Stipu Mesuću, Vladi Repblike Hrvatske na čelu sa dr. Ivom Sanaderom, Vladi Republike Hrvatske u prijašnjim mandatima svim zastupnicama i zasatupnicima u Hrvatskom saboru u ovom kao i u prijašnjim mandatima te da izrazim zahvalnost na požrtvovanom radu kojim smo dobili status kandidata u procesu približavanja članstvu u Europskoj uniji. U ovom bih se trenu posebno zahvalio svima onima koji su položili život na oltar Domovine, svim stradalnicima Domovionskog rata, svim hrvatskim braniteljima i svim hrvatskim građanima koji su prepoznali povjesni trenutak pa su predvođeni prvih hrvatskim predsjednikom dr. Franjom Tuđmanom koji nesumnjivo ima velike zasluge i za ovo što se danas dogodiolo, ostvarili stoljetni san Hrvatskog naroda. Suverenu, samostalnu, proeuropski orijentiranu Republiku Hrvatsku. Ova je odluka kraj jednoga povjesnog razdoblja, stvaranje neovisne Republike Hrvatske te ujedno početak novoga razdoblja puta prema punopravnom članstvu u Europskoj uniji. Odnose Republike Hrvatske i Europske unije razvijaju se od samoga međunarodnog priznanja Republike Hrvatske kao nezavisne i suverene države. Od potpisivanja sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europske unije 29. listopada 2001. godine Republika Hrvatska je prošla razdoblje priprema i napornog radana putu prema članstvu te je postigla standarde koji se t raže od zemalja budućih članica Europske unije. Vjerujem da će pridruživanje Europskooj uniji donjeti niz pozitivnhi pomaka za REpubliku Hrvatsku. kao što su poboljšanenja životnog standrda, suradnja i napredak na svim životnim područjima. Uvjeren sam da ćemo u ovom visokom Domu i dalje sa visokim stupnjem odgovornosti pristupiti izradi svih zakonskih obveza koje će stajati pred nama u ispunjenju cilja a to je punopavno članstvo u Europskoj uniji. U to ime još jednom upućujem čestitke zastupnicama i zastupnicima u Hrvatskom saboru i građanime Republike Hrvatske. [[Pljesak]] I još jedna obavijesta, predsjednik Vlade dr Ivo Sanader poziva se zastupnice i sve zastupnike u ovom visokom Domu na domjenak koji će biti upriličen 19. lipnja 2004. od 20,00 do 21,15 u Banskim dvorima i nakon toga poziva sve zastupnice i zastupnike na koncert koji će se održati na Trgu Bana Jelačića. Pozivnice službene pozivnice dobiti ćete u svoje pretince. Evo zahvaljujem. Nastavljamo dalje sa radom. Na redu je u ime kluba Libre uvaženi zastupnik Vilim Herman izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub Libre je suglasan sa svim onima stajalištima koja upozoravaju da je pitanje socijalne politike i pitanje položaja umirovljenika jedno od ključnih pitanja ne smao socijalne stabilnosti nego dapače i pitanje razvoja društva samoga. Jednako tako suglasni smo da se i oko predloženih zakona treba pokušati dogovoriti na taj način da se u okvirima cjelovitih riješenja, dogodi i ono rješenje koje upravo sugeriraju predloženi zakoni, prije svega Prijedlog zakona o socijalnim mirovinama. Neće bit idobro da se samo kroz na ovaj ili onaj način politički dogovor sa jednom od političkih grupacija, rješava položaj umirovljenika. A da se istoodobno u tom slobodnije akzano paketu ne nađe i ovo također važno pitanje. Dakle položaj onih pod navodnicima umirovljenika, koji na ovaj ili onaj način po općem zakonu zapravo nisu zadobili pravo na mirovinu. Ali predstavljaju jednu značajnu društvenu grupaciju koja je socijano deplasirana. Koja je zapravo na samom rubu one socijalne situacije koju se treba nazvati siromaštvom ili dapače jest preko toga ruba. Nije naravno dobro i u tome se nalazi određena proturječnost kada govorimo o prijedlogu zakona o socijalnim mirovinama, da se zapravo mirovinama i mirovinski osiguranjem pokušava voditi socijalna politika. To ne samo da je proturječnost to naprosto ne pripada onim pravnim okvirima sadržaja kojih je liberalno i demokratsko i sadržaj kojih je nastojanje da se stvore podjednake šanse u startu za sve one koji zapravo trebaju osigguarti svoje mjesto u društvu. Bez obzira na kojem mjestu na socijalnoj ljestvici se nalazili. Ali upravo zbog toga što se ova startna osnovica u Hrvatskoj ne može smatrati tako deifniranom da je ona u smislu šansi podjednaka nego je dapače zbog onih okolnosti koje su opće poznate od rata, do pretvorbe, pa i o dređenih zahvata ranije u području socijalne politike koji su bili takvi da su blago kazano uništili srednji sloj ili ga čak doveli do ruba toga da bude uništen. Evo i ovaj prijedlog zakona o socijalnim mirovinama učinili suvislim. Suvislim baš zato ponovit ću što se ove startne osnove ne nalaze ne formiraju na onaj način da su naprosto ravnopravne ili u pogledu ostvarivanja svojih prava jednakopravne. I kada je takva situacija onda se naprosto mora dogoditi intervencija države. Ta intervencija države ide baš zato da bi se u ovim situacijama socijalne depresiranosti ili naznačene socijalne nesigurnosti kao što je slučaj sa ovom društvenom grupacijom dogodila pravednost, socijalna pravednost. Ako naš Ustav zapisuje da smo država socijalne pravednosti onda nema nikakve dvojbe da ovo ne predstavlja mozaični trenutak, da to nije onaj moment koji se smije promatrati izdvojeno od općih prilika u društvu. Zbog toga i naš prijedlog da se u okvirima dogovora nekih koji su već postignuti pa dapače i onih koji će se nastojati postići i ova društvena grupacija nađe svoje mjesto i da se tako postigne naprosto ono što treba i mora se nazvati socijalnom pravednošću. Sve suprotno tomu značilo bi ustvari da je na djelu samo jedna vrsta političkog partnerstva između vladajuće većine i predstavnika umirovljenika, a ova društvena grupacija onda ostaje na strani. Ostavimo samu okolnost koja pripada sloju suhe politike, tko je predlagatelj. Pogledajmo suštinu stvari, a suština je dakle stvari da se radi o pedesetak tisuća onih koji su socijalno depresirani, koji su u kritičnoj socijalnoj situaciji pa ako se radi na cjelini rješavanja problema onda nema nikakve dvojbe da se treba suočiti sa ovim problemom. I još o jednoj stvari se radi. Preuzeti odgovornost za status kandidata i preuzeti odgovornost za rok započinjanja pregovora ne znači stvaranje atmosfere u kojoj će biti puno razloga za slavlje, u kojoj će biti puno priče o tomu kako je izgledao prijeđeni put a to je važno, naravno. Nego je prije svega važno suočiti se, a to je onda odgovornost sa prilikama kako one izgledaju realno. Naš deficit vjerojatno i jest u tomu da nedostaje dovoljno odgovornosti baš na ovoj nultoj točki koja se zove za dobijanje statusa kandidata i utvrđivanje roka pregovora jer nije s one strane slavoluka med i mlijeko i svakome zajamčena plaća od 5 tisuća eura. Dapače, s one strane slavoluka ostaje i ova grupacija socijalno depresirana tvrdoglavo to ponavljam, za koju treba imati ne samo razumijevanja nego i odgovornosti da bi se dakle sa ovim statusom i sa utvrđenim rokom postupalo onako kako to traži zapravo sama situacija. Klub LIBRE predlaže dakle da se u okviru i političkih dogovora koji postoje između HDZ-a i HSU-a pronađe mjesto i za rješenja koja nudi prijedlog Zakona o socijalnim mirovinama SDP-a. Neka to ne bude rivalski odnos, neka to bude odnos odgovornosti i disciplinirane savjesti prema samoj suštini problema. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Hermanu. U ime kluba HNS-a PGS-a Antun Kapraljević. Uvaženi zastupnik Kapraljević.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mislio sam krenuti odmah pričati o ovome, a ne mogu a da ne spomenem reakciju gospodina Markovinovića na izlaganje gospodina Pere Kovačevića. Kad je gospodin Pero KOvačević rekao da moramo pogledati oko sebe i vidjeti i one koji skupljaju po kantama, koji nemaju od čega živjeti i koji su redovno u pučkim kuhinjama i ne znam gdje sve ne, tu je bilo konstatirano takvih ima i u svijetu. Ma mi znamo da takvih ima u svijetu. Zar se mi borimo da takvih bude što više ili želimo da takvih bude što manje. Svakodnevno gospođa Čuhnil i ja prolazimo preko Trešnjevačkog placa. Svakodnevno vračajući se iz Sabora prolazimo preko placa koji je u gradu najjeftiniji, tako kažu da je najjeftiniji i svakodnevno gledamo kako ljudi kupe po onim ostacima i vjerujte mi preko 100 ljudi je svaki dan na zatvaranju Trešnjevačkog placa. A onima koji to ne vjeruju, pozivam da zajedno sa mnom i sa gospođom jedan dan kada budemo išli sa Sabora odu i da pogledaju kakvo je stanje. I to su naši građani i tamo od tih građana barem dvije trećine su oni koji bi trebali biti obuhvaćeni ovim zakonom. A da li ćemo mi taj zakon zvati socijalna mirovina ili socijalni milodar sve jedno, samo pomognimo tim ljudima. I ne radi se uopće o velikom broju ljudi, radi se o 58 tisuća ljudi, a radi se o 58 tisuća najugroženijih i radi se samo o 640 kuna za samca i tisuću kuna ako su bračni par i radi se samo za državni proračun od 230 milijuna kuna. Gospodo imajmo socijalne osjetljivosti, ne gledajmo na stranačke boje i nemojmo izlaziti sa onakvim izjavama kakva je bila, nema predstavnika Vlade i uopće nije bitno da oni nisu ovdje jer oni su svoje mišljenje dali. Ma mene mišljenje Vlade uopće ne zanima, jer mišljenje Vlade je nebitno. Ja se uopće pitam zbog čega bi Vlada nama koji pišemo zakone, koji donosimo zakone uopće trebala davati mišljenje. Po kojoj logici bi Vlada se trebala očitovati i nama davati svoje mišljenje? Mi smo ti da propišemo zakone, a oni su da ih provode. A njihov doprinos bi trebao biti utoliko da podnesu amandmane na one zakone koje mi predložimo i na taj način bi trebali intervenirati u zakonodavstvu. Puno toga sam mislio reći, završit ću na taj način da HNS i PGS će u svakom slučaju podržati ovaj Zakon o socijalnoj mirovini, a pozivam i ostale da danas u ovoj svečanoj atmosferi, kad smo evo dobili status kandidata zahvaljujem svima onima koji su doprinijeli da taj status dobijemo, ali pozivam u ovoj svečanoj atmosferi da pokažemo malo europske osjetljivosti i izglasamo ovo prvo čitanje ovog zakona.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Kapraljeviću. Dopustite da konstatiram da je predstavnik Vlade ovdje, vjerojatno ste vidjeli. Na redu je uvaženi zastupnik Stazić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo Hrvatska je danas konačno dobila status kandidata za priključenje Europskoj uniji. Tome se duboko sam uvjeren, raduju svi u ovoj zemlji. Tome se raduje i 58 tisuća ljudi na koje se odnosi ovaj zakon, a radovali bi se sasvim sigurno još i više kad bismo prihvaćanjem ovog zakona omogućili da se barem, da se osjećaju barem dostojanstvenije. Malo više prikladnije, malo prikladnije toj Europskoj uniji, koje će Hrvatska postati član. Prilika je da im to danas pružimo. Prilika je da svi klubovi, pa Klub HDZ-a i Klub stranke umirovljenika to omogući za ovih 58 tisuća ljudi. Kako dolazi do ovog Zakonskog prijedloga. Pa ja mislim da je slijed logičan. Nakon što je vraćeno 13,5 milijardi duga umirovljenicima, koliko se moglo u datome momentu. Slijedi nastavk, ispunjavanje jednog predizbornog obećanja jer je ovaj Zakon upisan u predizborni program SDP-a za posljednje ove izbore. SDP drži do svojih obećanja, obećanje predizborno znate nije jamstvo pa da se od njega može odustati kada se hoće, predizborno obećanje je ozbiljnija stvar. U Hrvatskom ustavu piše da je Hrvatska socijalna država. Prema kome? Ona mora biti socijalna i prema 58 tisuća ljudi prema kojima bi se ovaj Zakon odnosio. Jer prema kome drugome da bude socijalna. Oni su ti kojima je ta slika socijalne države najpotrebnija. Što se ovim Zakonom hoće. Hoće se učiniti to da ti ljudi ne budu prosjaci. Što se odbijanjem ovog Zakona hoće učiniti? DA ostanu u statusu u kojem jesu. To je sve istina. Hoće se to da ne dobivaju socijalnu pomoć nego nešto što će se zvati mirovina, nacionalna mirovina, mirovina koju im isplaćuje država, koju im isplaćuju svi sugrađani njihovi, uvažavajući da su siromašni, da nemaju uvjete za starosnu mirovinu, da nemaju od čega živjeti, to oni očekuju od svoje države, mi smo ti koji im to moramo omogućiti, ako želimo i ako to razumijemo. Vlada ovaj Zakonski prijedlog odbija. Navodi dva razloga. Jedan je da predložena socijalna mirovina iako ima naziv mirovina ne može biti institut mirovinskog osiguranja već socijalne skrbi. Pa to u zakonu ni ne piše da treba biti instrument mirovinskog osiguranja. To ni ne piše, pa bilo je dovoljno pročitati Prijedlog zakona da se ne stavlja ova rečenica u obrazloženje odbijanja Vlade. Ali tu je jedna stvar još čudnija, zašto Vladu smeta da bi se ovo zvalo mirovina? Već sam rekao imamo čitav niz mirovina po posebnim propisima i ovo bi bio jedan poseban propis, a zašto Vladu smeta da se to baš zove mirovina, što sada te ljude treba dodatno poniziti, uvrijediti pa im reći neće vama nikakva nacionalna mirovina, vi ćete socijalnu pomoć dobivati, samo socijalnu pomoć. Ne daj Bože da bi se ta socijalna pomoć zvala mirovina, jer zašto da vam pokažemo toliko malo poštovanja, zašto, to je Vlada napisala u svom obrazloženju odbijanja ovog Zakona, nju smeta naziv mirovina. Drugi razlog koji je Vlada napisala je da je potrebno analizirati sustav socijalne skrbi, sustav zdravstvenog osiguranja kao i mirovinsko osiguranje, generacijske solidarnosti, također prethodno je potrebno utvrditi granice siromaštva u Republici Hrvatskoj. Pa neka utvrđuju, tko im brani da to utvrđuju, granice siromaštva da analiziraju sustav socijalne skrbi pa neka analiziraju, evo im cijeli mandat da to analiziraju, ali dok to budu analizirali dok završe sa svojim analizama ovi ljudi moraju nešto jesti. Oni od njihovih analiza ne mogu živjeti. Treći razlog kojeg nema u mišljenju Vlade i to je najindikativnije, u mišljenju Vlade ne piše da nema novaca. Meni začudno, Vlada se ovaj puta ne poziva na tobožnje deficite, kao razlog da ne može ovo prihvatiti, Vlada nigdje ne piše da nema novaca u proračunu za to, ima novaca. Naravno da ima novaca, pa ako ima novaca da se ide na nogometne utakmice u Portugal ili kao što je rekla kolegica u ime HSS-a ako ima novaca da se za 500 milijuna kuna povećaju sredstva za reprezentaciju Vlade ima novaca i za ovo. Vlada priznaje da ima novaca, taj prigovor ne ističe znači imamo a ne damo. Mogli bi a nećemo. To je Vlada napisala u svom mišljenju. Potpuno neshvatljivo. Meni će biti jako zanimljivo znati, vidjeti kako će proći ovaj Zakonski prijedlog. Vidjelo se to iz rasprave klubova, svi su ga podržali osim dva kluba. Klub HDZ-a i Klub Hrvatske stranke umirovljenika. Hrvatske stranke umirovljenika. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Staziću. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Bekavac.
zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Netočan navod kolege Stazića je da u proračunu ima novaca za ovaj Prijedlog zakona SDP-a. Točno je da u proračunu nedostaje novca upravo zbog deficita od 6,3% koji je MMF potvrdio tako da mi u ovom trenutku ne možemo prihvatiti ovaj Zakon.
Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Stazić.
209. članak 209. Ne radi se ni o kakvom ispravku navoda jer ja sam naveo točno što piše u mišljenju Vlade. A kolega ako imate volju za repliciranje, pa dignite pločicu replika pa replicirajte tako da vam mogu odgovoriti nemojte se skrivati iza netočnog navoda.
Nemate pravo raspravljati na povredu Poslovnika, dajmo danas malo stišajmo tonove u današnjoj ... atmosferi. Za repliku se javila uvažena zastupnica Majska Martinčević izvolite.
Ja ću upotrijebiti institut replike kako bih postavila jedno pitanje, odnosno možda stišala jednu drugu tenziju koja danas ovdje vlada, a to je jedan kazališna, patetika koja sasvim sigurno nije primjerena ni današnjem danu a niti ovom Domu. Mene naime zanima što su ti isti ljudi koji nemaju što jesti, i koji bi trebali čekati dok Vlada sve to pročita i razradi što ste rekli gospodine Stazić, što su oni jeli protekle četiri godine dok ste vi bili na vlasti?
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Stazić, izvolite.
Ako i nisu imali dovoljno onda to što nisu imali dovoljno bi morali zahvaliti onima koji su pretvorbu i privatizaciju proveli tako da za ovih 58 tisuća nije ostalo ništa. Ali ipak su nešto dobili, 13,5 milijardi kuna povrata duga umirovljenicima koji je nastao u vrijeme prve HDZ-ove vladavine. To je ono što im se omogućilo, a sada im se omogućuje nešto malo više, minimalno gospođo. Minimalno, 640 kuna je minimum minimuma. Teško je bjasniti bilo kome, a naročito tim ljudima da nema volje, političke volje, da im se tih 640 kuna da, i da se tih 640 kuna nazove mirovinom, a ne socijalna pomoć.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Staziću. Na redu je uvažena zastupnica Ingrid Antičević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Evo sada danas nakon podne već pomalo u ovom svečarskom tonu izgleda da Klubu SDP-a i smeta uopće što mi, o čemu mi sada raspravljamo nekakvom sirotinjom i nekakvom patetikom na račun tih, mi eto kvarimo tu svečarsku atmosferu, jer ih uopće spominjemo. Što to hoće Klub SDP-a. Mišljenje Vlade ne služi na čast jednoj demokratskoj državi, jednoj demokratskoj vlasti, a ponajmanje onoj koja ima ambiciju biti, odnosno u što većoj mjeri postati socijalna država. Ovo je Ustavna naša obveza, koja govori da je država dužna pomoći svim onima koji se nađu u nevolji, koji zbog starosti ili bilo kojeg drugog razloga ne mogu si pomoći. Ovaj prijedlog zakona odnosi se i na one kao što je to uvodno u ime Kluba kolegica Opačić istakla, koji iz raznih razloga zbog nesnalaženja u životu, raznih nevolja za koje i nisu krivi, ali pa čak i onda kada su sami krivi, država je dužna tim osobama pomoći. A to je ono što izgleda se ovdje ne može shvatiti. Država i tim osobama dužna pomoći. i za nju i takve osobe koje su možda i same krive što su došle u takvu situaciju, ili su doprinjele obveza države nije prestala, dapače nastale su nove obveze, obveze o kojima ovdje mi na temelju pozivajući se na Ustav i govorimo. Ali dobivamo jedno hvala nemilosrdno zaista birokratsko objašnjenje strane Vlade. Zaista se radi o delikatnoj situaciji. Iako se nešto i ne želi, ili ne može ili ne zna kako to provesti, onda upravo ova tema zaslužuje bar milosno postupanje. Da, ovo je ujedno i akt milosrđa i ne bojte se vi, neće osiromašiti fondovi umirovljenički, mi se svi trudimo ovdje da se oni napune. Ovo je jedan i akt milosrđa. Jer vlast koja nije milosrdna je nepravedna. Država koja nije socijalno osjetljiva kad tad dovodi sebe do rub propasti, bez obzira gdje se našla. Načelo solidarnosti to je nešto što ne poznaje, to je osnovno načelo Ustava. Međutim, Vlada u svom mišljenju o tome ne razmišlja. Nije se valjda sjetila tog načela solidarnosti. A upravo mislim ako to načelo do kraja shvatimo, onda se neće ovakve nekakve pa ni birokratske, ni administrativne stvari postavljati i teme nametati kad raspravljamo o ovome. Jer upravo u našem hrvatskom narodu, kod naših hrvatskih građana dugo, dugo je bio upravo razvijen taj osjećaj solidarnosti i dugo je egzistirao i pokazivao svoju jednu žilavost i vitalnost, ali negdje se izgubio, negdje u tranziciji, negdje izgleda u našim žurbama. i neka slobodno Vlada i vladajući odbiju, neka križaju odredbe pojedine zakona, ali nemojte prekrižiti čovjeka. Čuđenje, smijeh, patetika nad 58 tisuća ljudi u ovoj zemlji. Jer Vlada nije predlagač. Vlada će možda izaći sutra sa nekim svojim prijedlogom koji će možda nekoliko stotina ljudi obuhvatiti, ali onda neće imati čast ovdje državna tajnica da stoji, da sjedi, doći će sigurno ministri ili još više potpredsjednica Vlade. Danas ih nema. Nema ih već dugo. Iz početka su nešto i dolazili, kasnije sve manje, evo i državna tajnica je došla, jer je bila prizvana, jer je izgleda ipak vladajući nisu mogli otrpjeti, jer gotovo nije bilo govornika koji se nije digao i započeo upravo svoj govor zašto se Vlada oglušuje o ova pitanja. Zašto se onda kitimo takvim situacijama? Zašto ne propuštamo onda ni jednu prigodu, gdje su najsiromašniji, gdje ima puno djece, donose se darovi i uz veliku pompu i kamere slikajmo se. i šta onda činimo? Kako smo velikodušni. Ne, činimo grijeh oholosti. Daje se u tišini, onako kako mi predlažemo i dostojanstvo da to ne bude, da vodimo računa o tim ljudima. Ali time vodimo računa i o sebi, i o vlastitom dostojanstvu, odnosno svaka Vlada koja je pametna onda upravo o tome vodi računa i o svom vlastitom dostojanstvu. Međutim, izgleda zato se nema sluha. Ovdje je bilo dosta govora o kontejnerima i o hrani oko tih kontejnera. Tako se živi. Tako vjerojatno živi i preživljava ovih 58 tisuća ljudi, kažem napušteni od svih, od svoje obitelji, napušteni od društva i na kraju od države. A kako se umire? Umire se, nije rijetkost, da ti stari ljudi, starci iznemoćani umru zapaljeni uz svijeću, jer su se htjeli ogrijati ili uz neki opušak. i onda ćemo reći, tragično stradali, ne oni su ubijeni nemarom svih nas koji ne vodimo o ovome računa. Uzdasi su veliki. Pogledajmo politički vodić, gotovo da nema onoga tko nije katolik, čak rimokatolik se ispravlja tko se izjasnio kao katolik, da ne bi bilo slučajno dvojbe da nije možda tko grkokatolik, pa se samo inicijativno ne znam na čiju stvar ispravljali nazivi u rimokatolik. Molim? A što je poruka vjere rimokatoličke, pomoć drugima. Ali da, o tome samo pričamo, o tome samo govorimo. A ovo eto ovakva tema sada danas u ovom svečarskom trenutku kvari naše raspoloženje.
Zahvaljujem se. Vjerojatno ste uzbuđeni sa ovom svečarskom atmosferom, pa ste na početku rekli da što smeta Klubu SDP-a ovaj zakonski prijedlog? Vjerojatno to niste mislili. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prva je na redu uvažena zastupnica Sučec-Trakoštanec. Izvolite.
Da, gospodine potpredsjedniče, ja bih ispravila netočni navod kolegice zastupnice, da je čuđenje ponavljam, smijeh, patetika, gledala je na ovu stranu pretpostavljam zastupnika Hrvatske demokratske zajednice upućeno, na ovih 58 tisuća jadnih po njenom citiram ljudi koji gledaju i slušaju. Ne, gospodine potpredsjedniče. Naše čuđenje, a ne smijeh, jer patetika proizlazi iz vašeg govora, naše čuđenje je upućeno vama osobno, dakle i vašem nastupu za koji bih rekla da..
Ja vas molim ispravili ste netočni navod, nemate pravo na raspravu. Za ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Bitunjac.
Pa kolegica Ingrid Antičević rekla je sljedeće mišljenje Vlade ne služi na čast Vladi jedne demokratske države. To je apsolutno kriva teza, zapravo iskrivljena, obrnuta teza i moramo znati da je stav Vlade po ovom pitanju rezultat rada bivše Vlade a kako ona radila to smo svi dobro osjetili, a poglavito...
Ispravite netočan navode.
Pa, evo ispravljam. Nemojte, dopustite da ispravim. A posebno se to odrazilo na najniže kategorije stanovništva u smislu materijalnog statusa. A govoriti ovdje o vjeri, o križanju čovjeka ima novaca, neda mu, to je...
Poštovani zastupniče, zahvaljujem. Ispravili ste netočan navod, ako jeste. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markovinović.
Pa evo, moram prvi netočan navod je taj da ova rasprava kvari svečarsku atmosferu što nas pomalo vrijeđa. A drugi netočan navod je da ste toliko pomagali umirovljenicima i svima ostalima jer da jeste oni bi to valjda shvatili, a niti su primijetili niti shvatili ili možda nisu poslušali vašu direktivu da se osjećaju bolje.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Markovinoviću. Replika uvažena zastupnica Fuček.
Kolegice Antičević, stvarno je vrlo zanimljivo kako ste vrlo uzdignute glave govorili, mogla bih reći čak ne u svojem izlaganju nego u svojoj propovijedi o nesolidarnosti ove Vlade asocirajući na veliku solidarnost bivše Vlade. Imala sam osjećaj slušajući vas kao da perete savjest jer ste ukidajući odmah na početku svojeg mandata prava braniteljima, majkama učinili najvjerojatnije atak na svoju savijest pa interesantno da vam se baš sada te kvalitetne ideje vraćaju nakon toga što ste stupili u opoziciju a imali ste veliku priliku ne samo ukinuti nego i poboljšati ta prava. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća za repliku uvažena zastupnica Majski.
Ja bih se vratila na moju prijašnju omiljenu temu o patetici koja mi je ovaj čas potvrđena. Naime, patetika i demagogija idu vrlo često ruku pod ruku u lošim kazalištima a ovo je loše kazalište. Drugo, solidarnost i milosrđe su dvije potpuno različite kategorije o kojima bi uvaženu kolegicu možda mogli podučiti kolege koji su završili čistu filozofiju. To nikakve veze nema jedno s drugim, upotrijebljeno je u istom kontekstu. A treće, najzanimljivija je teza da se solidarnost u ovoj državi izgubila negdje u tranziciji. Ja bih rekla da se izgubila solidarnost bratstva i jedinstva za kojom nitko u ovoj sadašnjoj samostalnoj državi Hrvatskoj ne žali.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Majski. Za repliku uvažena zastupnica Šolić.
Krivo je. Ja sam se za netočni navod javila.
Ja sam vidio žutu tablicu.
Ispravila bih netočan navod zastupnice Antičević. Netočno je, gospođo Antičević da je ova Vlada socijalno neosjetljiva. To je pokazano na samom početku mandata kada je donijet Zakon o porodiljnim naknadama sa troje i više djece a vi ste upravo gospođo Antičević i vaša Vlada kojoj ste vi bili član donijeli, ukinuli u zakonu da se ukidaju dječji doplatci djeci sa posebnim potrebama. A ovaj zakon koji sada pretežirate i koji sada nudite imali ste stvarno vremena četiri godine upravo ovakav zakon donijeti jer i vaša stranka nosi onaj naziv "socijalno" a od toga nije bilo apsolutno ništa. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravke netočnih navoda smo iscrpili. Sljedeći za raspravu uvaženi zastupnik Leko.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici! Pa zaista nije moguće danas ne spomenuti da je Hrvatska dobila status o kojem smo malo prije fomirani i moram reći da zbog toga osjećam odgovornost više nego svečanost. Istodobno naša odgovornost ovdje nije samo za udruživanje Republike Hrvatske u Europsku uniju, naravno vođenje brige o budućnosti naše zemlje, naša je odgovornost i to moramo stalno ponavljati i briga od 58 tisuća građana Republike Hrvatske koji nisu zbrinuti. Osim toga, naša briga ne prestaje ni o 350 tisuća radnika koji nisu zaposleni, bez obzira kako i kada ćemo mi u Europu. S obzirom da bih htio da se rasprava vodi u okviru naše ustavne obveze ja ću zaista formalno reći da u 1. članku Ustava Republike Hrvatske u 1. stavku Ustava Republike kaže "Republika Hrvatska jedinstvena je, nedjeljiva, demokratska i socijalna država.". Ma koliko mi vodili rasprave i na kojoj razini i kako ostaje činjenica da 58 tisuća građana Republike Hrvatske nije socijalno zbrinuto. Preko te činjenice naprosto ne možemo prijeći. Prema važećim propisima u Republici Hrvatskoj iznad 66 godina za većinu građana ove zemlje i za većinu profesija presunkcija juris de jure, dakle presumira se da nisu više radno sposobni, da nisu više za radni odnos. I nema tko drugi, i nema nitko veću obvezu osim nas da o njima vodimo brigu. Šta radi Klub SDP-a? Želi ponuditi sustavu brigu o tim ljudima. Nije nevažno ni za koga a posebno one koji su u socijalnoj potrebi kako će izgledati ta briga. Zašto bi mi ljude koji su samo zbog starosne dobi ostali nesposobni ili ostali u potrebi svrstali u socijalno zbrinjavanje. Ako tome dodamo da i načelna rasprava predstavnika Stranke umirovljenika a ne umirovljenika, to pogrešno oni sebi uzimaju za pravo, dakle stranke umirovljenika a ne umirovljenika i sadašnji Fond umirovljenika, Mirovinski fond nije na principu samo generacijske solidarnosti. Nije samo uplata bivših zaposlenih za isplatu sadašnjim nezaposlenima. Ja bih molio da se kaže koliko se iz proračuna, državnog proračuna, dakle iz poreza i drugih prihoda državnog proračuna godišnje transferira u Fond umirovljenika. Zašto po istom principu država ne bi mogla voditi brigu i iz fonda, iz državnog proračuna transformirati. Ja sada zato predlažem da se osnuje novi fond, pa nije to strašno, koji će puniti državni i proračune lokalnih jedinica za kategoriju socijalnih mirovina. To je čini mi se pošteno i prema, i čisto prema proračunu i nije presedan u odnosu na prorčaun i ima da tako kažem ljudsku dimenziju bige o čovjeku. Dakle, poseban fond koji se puni iz državnog proračuna i iz proračuna jedinica lokalne i područne samouprave. To bi značilo stalnost brige, stalnost izbora. Kada to govorim imam u vidu, a taj podatak stoji i u samom materijalu da takvo rješenje postoji skoro od polovice država članica sadašnje Europske unije. Nije, nije imuno društvo da u fondove mirovinskog osiguranja se dotira iz proračuna. Posebno u zemljama koje su u tranziciji i ja tu ništa ne vidim loše. I ovo što mi predlažemo ne bi bilo možda ni 2% od godišnje, godišnjeg transfera u Fond mirovinskog osiguranja. Zar smo mi socijalno osjetljivi samo na one kategorije koje mogu se sami o sebi govoriti? Pa o njima ne treba biti socijalno osjetljiv. Oni sami o sebi vode brigu. Dakle, moramo po Ustavu zaista naći rješenje. Klub SDP-a zaista je dobro ocijenio situaciju kada treba razdvojiti ljude koji stiću socijalnu mirovinu, prvenstveno sa temelja godina života, pa onda tek nemogućnosti da se brinu i tako dalje. Dakle, da se razdvoji takva kategorija ljudi od onih koji su u socijalnoj potrebi, mlađi iz nekih drugih razloga. Ne vidim ja u tome sa formalnog ili pravnog ili načelnog ili teorijskog stajališta nekih problema, ja tu vidim problem sa stajališta volje, političke volje, čak ni sa financijskog stajališta nema, nema tu problema. Sa stajališta političke volje zaista vidim problem. Ako nije ovaj dobar model, pa predložite nam stalni model koji vrijedi na drugi način za tu kategoriju građana, predložite nam. Ja sam za to da se problem riješi na dostojanstven i stalan način. Ovo je zaista dobar prijedlog Kluba SDP-a. Na kraju, moram reći da generacijska solidarnost jeste princip mirovina iz rada i naravno da to dvoje ne treba mijenjati, ali ta generacijska solidarnost nažalost u Republici Hrvatskoj je fundirana i solidarnošću sadašnjih građana koji rade, ostvaruju prihode i uplaćuju proračun a nemojmo se pozivati da je to razlog kako ne bi mogli osigurati nacionalnu mirovinu za ljude koji su iznad 66 godina a nemaju uvjeta da se sami o sebi brinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Jedna obavijest. Možete podignuti u svojim pretincima pozivnice za sutrašnju svečanost na Trgu Bana Jelačića. I evo, još jedna obavijest, nakon konzultacija sa predsjednicima Klubova i predstavnicima Klubova odlučio sam da ćemo završiti danas sa ovom točkom, imamo još dva prijavljena i u ime Vlade državnu tajnicu, vjerojatno za završnu riječ. Tako da završavamo sa ovom točkom dnevnog reda današnje zasjedanje. Replika uvaženi zastupnik Bekavac izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pa dirljivo je slušati gospodina Leku i njegovo zalaganje za 58 tisuća najsiromašnijih ljudi u Republici Hrvatskoj. Mislim da se ovdje prije svega radi u ovom Prijedlogu zakona o socijalnoj mirovini koju predlaže SDP, da se tu ne radi o 58 tisuća najsiromašnijih građana Republike Hrvatske već da se radi o 58 tisuća birača na koje ciljano ide SDP, a imali su dovoljno vremena u svom mandatu pokazati dovoljno brige za najniže kategorije i najsiromašnije kategorije u Republici Hrvatskoj. Pa mislim da je to licemjerno od gospodina Leke da se na takav način podilazi tim najsiromašnijim kategorijama.
Zahvaljujem. Odgovor je kasno stigao. Sljedeća, odgovor na repliku uvaženi zastupnik Leko.
Meni je žao što kolega politiku shvaća na način koji je sada izgovorio i ja mu tu ne mogu pomoći. Koliko sam ja uvjerljiv to prepuštam građanima Republike Hrvatske a uopće se ne obraćam kolegi zastupniku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Zdehna Čuhnil. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Činjenica je da u posljednja dva mjeseca već treći puta govorimo o socijalnoj sigurnosti za starije osobe a kakvo je stanje najbolje je oslikao kolega Kovačević. Prvi puta smo govorili kada je bio na dnevnom redu Zakon HSS-a o nacionalnoj mirovini. Drugi puta smo govorili prije tjedan dana kada je bio na dnevnom redu Izmjena zakona o poticaju u poljoprivredi. Izdvojene su tada dvije kategorije poticaja u dohotku i to upravo onog dijela koji je izdvojen od tržišnih gospodarstava i gdje smo definirali dvije kategorije. Jedna kategorija koja je definirana starosno i proizvodno i uvedena je nova kategorija koja je od Vlade čak i nazvana socijalna pomoć za sve one koji nisu u prvoj kategoriji dohotka i primati će 500 kuna mjesečno. Znači na račun poljoprivrede primaju poticaje a da najčešće uopće nisu ... [[Govornik se ne razumije.]] , joj ispričavam se. Na temelju Zakona o socijalnoj skrbi 122 tisuće građana krisnici su prava na pomoć uzdržavanja. Među njima je 20 tisuća osoba starijih od 65 godina koji nisu radno sposobni. Koji svake godine moraju dokazivati svoja primanja donoseći hrpe dokumentacije, hrpe papirologije, koji moraju za tu svoju primljenu socijalnu pomoć upisati svoju imovinu na Državu u protuvrijednosti primane pomoći. Ono najgore, te osobe su stigmatizirane kao socijalni slučajevi i ne znaju do kada će primati tu socijalnu pomoć. Nije li možda konačno vrijeme zaista utvrditi granicu siromaštva, definirati stvarno imovinsko stanje i konačno kao u 17 zemalja Europske unije a mislim da danas treba posebno naglasiti koje osiguravaju socijalnu mirovinu koja se u većini zemalja upravo isplaćuje svim građanima određene starosne dobi, koja je fiksna, koja se isplaćuje za vlastite građane kao što to predlaže i ovaj Zakon i koja se isplaćuje iz proračuna tih država. Budući da se takva mirovina ne bazira na ostvarenom stažu i uplaćenim doprinosima, budući da u toj kategoriji ima najviše ruralnog stanovništva, da li onih koji se bave poljoprivrednom ili nekvalificiranih radnika koji su radeći sezonski nisu uspjeli sakupiti 15 godina staža može se pozabaviti i njihovom imovinom koju su oni spremni dati za starosnu mirovinu ali ne za socijalnu pomoć koju ne znaju do kada će primati. Stoga, ali ne za socijalnu pomoć koju ne znaju do kada će primati. Stoga podržavam ovaj Zakon u prvom čitanju, a u međuvremenu predlažem da se napravi analiza primanja po sve tri osnove do sada, da se zaista definira broj već do sada onih koji primaju, ali znači iz ova dva ili tri oblika pomoć i da se konačno definira da li socijalno, da li nacionalno ili nekim drugim imenom krštenu starosnu sigurnost, ali svakako dostojnu čovjeka. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Čuhnil. I evo zadnja za današnji dan uvažena zastupnica Jagoda Martić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, uvaženi kolegice i kolege. Sigurno i neupitno je da je pravo na dostojanstvenu starost da je to jedno od temeljnih prava svakog čovjeka i niti jedna država koja sebe smatra civiliziranom, demokratskom i socijalno osjetljivom ne može to zanijekati odnosno mora to pravi i omogućiti svojim građanima. Znamo da je u Hrvatskoj većina građana imala tu sreću da radi i za vrijeme svog radnog vijeka su sebi osigurali svoju starost odnosno u vremenu kad više nisu radno sposobni uživaju plodove svoga rada. Međutim isto tako imamo i one građane koji nisu imali tu sreću da rade ili zbog razno raznih razloga nisu radili dovoljno dugo znači nisu radili minimalno 15 godina da bi ostvarili pravo na mirovinu. Isto tako znamo da danas nije baš tako rijedak slučaj da poslodavci ne prijavljuju djelatnike. Ljudi rade, sretni su da rade i da primaju plaću ali pri tome ne razmišljaju o starosti odnosno ne razmišljaju kako će na taj način sebi osigurati starost. Prema tome ta kategorija građana koja za vrijeme svog radnog vijeka odnosno za vrijeme svog životnog vijeka kada je bila radno sposobna nije uspjela sebi osigurati mirovinu ima pravo na mirovinu. Znači ne na socijalnu pomoć nego na mirovinu. Kako ćemo mi tu mirovinu zvati? Hoćemo je zvati socijalna ili nacionalna to uopće nije bitno. Znači imaju pravo na jednu stalnu kategoriju primanja koja će im koliko toliko omogućiti da ipak imaju mirnu i dostojanstvenu starost. Moramo imati na umu i to da mnogi građani zbog svog ljudskog dostojanstva i ponosa ne žele tražiti socijalnu pomoć. Snalaze se na razno razne načine, kako? To samo oni znaju. Prema tome ovakva mirovina nije na teret onih koji su radili i za vrijeme svog radnog vijeka izdvajali u Mirovinski fond, znači ovo ne bi trebalo oštetiti Mirovinski fond već bi se to isplaćivalo iz državnog proračuna. To nije novac, sigurno nije novac koji državni proračun ne bi mogao podnijeti. Radi se kao što smo ovdje čuli o dvjestotinjak milijuna kuna, točnije rečeno nekih 230 milijuna kuna. Mislim da se to u državnom proračunu uz malo dobre volje ta sredstva mogu iznaći pa u krajnjoj liniji ne trebaju putovanja kao što, evo sad imamo slučaj da delegacija državna odlazi u Portugal, navijati se može i kod kuće, a mislim da će takvih Portugala biti još. Evo od početka odnosno tek u drugoj polovici rasprave, priključio nam se i, odnosno priključila nam se predstavnica Vlade. Prema tome i to pokazuje zapravo stav Vlade prema ovom pitanju. Netko je tu rekao: “Nije bitno što predstavnika Vlade nema, oni su dali svoje mišljenje”. Mislim da je itekako bitno da predstavnik Vlade bude na svim raspravama iz resora koji se tiče određenog Ministarstva pa bi možda i nakon ovako provedene rasprave u Saboru i Vlada promijenila svoje mišljenje. Pogotovo Vlada koja eto sebe pokušava prikazati kao socijalno osjetljivom pa se u početku sjetimo se obećavalo i ukidanje TV pretplate za umirovljenike, smanjenje PDV-a i tako dalje, ali od toga se odustaje. Kao jedan od glavnih aduta s kojim ova Vlada pa i kolege iz vladajuće većinske stranke žele prikazati da su socijalno osjetljivi kaže se da su vratili porodiljne naknade. I neki dan je potpredsjednica Vlade dosta pomopozno najavila da od 1.7. se kreće sa demografskim, sa programom za demografsku obnovu Hrvatske pa je između ostalog odnosno navela je samo 3, 3 programa, a to je vraćanje porodiljnih naknada, produljenje porodiljnog dopusta na 3 godine. Bilo bi zanimljivo možda za jedno dvije godine napraviti analizu pa vidjeti koliko su zaista te mjere koristile u demografskom poboljšanju demografske slike Hrvatske i koliko je žena koristilo taj predviđeni porodiljni dopust od tri godine jer svjesni smo svi da ih to itekako stavlja u loš položaj na tržište rada. Prema tome eto toliko o socijalnoj osjetljivosti Vlade i još jednom kažem žao mi je što ovaj Zakon nije naišao na razumijevanje svih jer mislim da bi na taj način i Vlada i kolege iz vladajuće većinske stranke u Saboru pokazali zaista uz male napore jer opet kažem proračun ne bi puno bio oštećen sa ovim iznosom da su zaista socijalno osjetljivo, osjetljivi i na djelima a ne samo deklarativno. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku, a ja sam uvjeren s jednim umirujućim tonom uvažena zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine dopredsjedniče, uvijek ... /Govornica se ne razmije/ ... svomu. Ja sam iz krša, iz kamena. Moj glas je ovakav kakav je i šta ću? Ja se ne mogu mijenjati, a pogotovo u mojim godinama što mi je rekao gospodin kolega Lučin, pogledajte me u mojim godinama. Bolje izgledam nego on koji je mlađi od mene. To bi bila prva replika. Druga replika, draga kolegice, 2003. na rukometnom prvenstvu u Portugalu cijelu delegaciju sa više članova je predvodio tada premijer hrvatske Vlade gospodin Ivica Račan, ali je njihov put nešto bio kraći jer nisu išli u obilazak Fatime. Drugo, vaša osjetljivost danas što pokazujete se puni duha i vjere pa zar vam nije bilo ogledalo ovdje 500 dana što su hrvatski policajci bili u kapelici Svetoga Marka. Je li tada bila vaša situacija, jesu tada vaše duše i srca plakali za njima? Nemojte govoriti o nečemu što ne osjećate i za što ne možete odgovarati. Imali ste šansu biti odgovorniji 4 godine. Niste se pokazali hrvatskom narodu kao socijalna stranka i oni su vas smijenili. Ako vi budete imati sreću možda za 40 godina bit ćete na vlasti pa će se nešto od vas dogoditi.
Zahvaljujem. Očito nisam dobar vizionar. Odgovor na repliku.
Ipak moram kolegici replicirati. Drago mi je da ste ovako javno nastupili a ne samo ono ko što je vaš običaj vikati iz klupe pa vam sad mogu i odgovoriti. Što se tiče naših policajaca oni kroz to vrijeme nisu bili bez primanja i mislim da je bilo zanimljivo vidjeti kako je taj čitav slučaj završio i zašto su oni bili u, u kapelici Svetog Marka? To što ste spočitnuli našoj bivšoj Vladi da je išla u Portugal to, takvo ponašanje ne amnestira i ovu Vladu. Prema tome dobro je da se nekad, ako je nekad i bila neka loša praksa da se s tim prestane i da možda ta sredstva koristimo u daleko bolje i humanije svrhe.
Ja predmnijevam da ću vas morati opomenuti. Povreda Poslovnika, recite mi članak o kome se radi?
Gospodine dopredsjedniče, pozivam se na članak 209., stavak 2. Kolegica nije ispravila niti jedan moj navod. Govorila je i razmišljala o nečemu, dozvolite mi, to ima, ...
Kolegica se javila za odgovor na repliku.
Molim vas, nije ispravila niti moju repliku, niti moj navod. Niti moju repliku, govorila je o nečemu. Molim vas, hrvatski policajci hrvatski policajci samo ću se osvrnuti na to, koji su bili 500 dana sjedilo skoro pa bili zatvoreni u kapeli Sv. Marka su bili žrtva SDPa.
Zahvaljujem. Sada sam imao dobru viziju. Dobro nadam se da smo završili sa replikama, odgovorima na replike. I završeno u ime predlagatelja državna tajnica u Ministarstvu gospodarstra gospođa Vera Babić.
Hvala liepa gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Na samom početku molim vas da primite najdublju ispriku što nitko od predstavnika Vlade nije od početka pratio ovu raspravu. Osobno se ispričavamo činjenicom da sam bila na jednom povjerensvu vezano na pitanje umirovljenika, ako vam kažem da smo kao u konklavama zatvoreni bez telefona, i eto nisam mogla pratiti dnevni red. Ministar je na službenom putu dakle na savjetovanju u Šibeniku. Prema tome, samo smo nas dvoje niminirani. A osim toga priznat ćete da je pomalo teško pratiti kada koja točka dolazi na dnevni red, pa prema tome dakle ne u smislu da se do kraja opravdavamo molim vas da primite isprikku nastojati ćemo u buduće da se to ne dogodi. Ono što sam slušala u raspraiv dopusite mi na neki način početi od šlagvorta onih zastupnika ili zastupnica koji su se referirali na ustvne vrednote. Na činjneicu da pozivajući sena ustavnu vrednotu da je Hrvatska socijalna država. Opravdavajući možda neka druga mišljenja u odnosu na ovaj prijedlog koji ne fovoriziraju taj prijedlog odmah kao da je riječ o socijalnoj neosjetljivost ili kao da je riječ o Vladi kojka ne poštivana principe socijalnih državi. Svaka država da se vratimo na teren struke svaka država je socijalna koja kao i Hrvatska ima određenu i zakonsku i institucionalnu infrastrukturu, u podurčju da tako kažem društvenog osiguranja određenih temeljnih društvenih rizika među koja svakako spad ai starost i bolest, invalidnost al iu najnovije vrijeme i siromaštvo. dakle sve što je u tom kontekstu ta infrastruktura koja na određeni način osigurava takve društavene rizike, imanentna je socijalnoj državi. Da je Hrvatska socijalna država potvrđuje i mišljenje Europske komisije ukoliko st epažljivo iščitali mišljenje koje upravo govori o području socijalnog osiguranja u najširem smislu onda ćete vidjeti da je Hrvatska učinila strahovite napore od 90 pa dalje, da svoju infrastrukturu gradi na primjeren način koji je komaptibilan sa sustavom Europske unije. Ostaje nam dosta toga, jedan od važnih segmenata pitanja socijalne sigurnosti svakako će biti pitanje socijaln isljučenosti odnosno rizika siromaštva. Rizika siromaštva ne samo ovih kategorija koje se ovdje dakle nalaze u hvale vrijednom prijedlogu SDPa. DAkle ne samo tih nego i drugih puno šireh konteksta i puno šire kategorije osoba koja će se naći ili se potenacijalo nalaze pod rizikom siromaštva. To ne moraju biti samo oni koji ne ostvaruju prihode to mogu biti i oni koji ostvaruju prihode ali ne u zadovoljavajćoj razini. Ne bih se složila sa tvrdnjama koje sam čula da nije bilo vremena da se ovakav zakonski prijedlog kao što ste vi gospođo zastupnice Opačić kazali da je ovaj zakonski prijedlog se uredi u mandatu prošle Vlade. Nije riječ samo o vremenu riječ je upravo o pripremi kvalitetnoj pripremi sustava koja jeste započela u mendatu prijašnje Vlade. Između ostaloga i činjeniciom da se nastoji i još uvijeke je tak projekat je pri završetku, dakle nacionalni program ili nacionalni izračun siromaštva. Bez toga su apsurdni bez toga su naprsto at hok rješenja izvučena iz konteksta koja nikad ne polučuju onu svrhu koja se u pravi mah želi postići, ako pristup nije dovoljno sustsava. Ako pristup nije utemeljen na realnim kriterijima. Ako pristup ne prepozna doista dakle ne idividualizira u najvećoj mogućoj mjeri osobe na koje bi se takav sutav zaštite od rizika siromaštva odnosio. Pretpostavljam da će se mnogi od vas uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici složiti sa mnom, da nam puno nedostaje u tome da utvrdimo neke relevantne ili točne elemente dakle ako vas podsjetim na stanje primjerice, samo zemljišnih knjiga ako vas podsjetim na rdruge kriterije preko kojih se može na vjerodostojan način utvridti mnogo podataka vezano na ostvarivanje dohotka. Ako vas podsjetim na činjenicu da nedostaje mnogo toga u obiteljso pravnim instrumentriju gdje bi se moglo utvrditi što je, primjerice sa obvezama uzdržavanja, kako one teku. Dakle puno toga nam nedostaje. Puno te infrastrukture prethodne treba utvridti. Što smo pri kraju kada je riječ primjerice o utvrđivanju parametara siromaštva u Hrvatskoj, granice siromaštva. I stoga će dakle biti potrebno dobrovoljno valorizirati što je to minimum primanja, a da se ne padne u rizik siromaštva. I stoga će onda treba odrediti prema svim katergorijama neovisno o tome koje su dobi, koje su neki drugih karakteristika dakle svima koji se nađu u riziku siromaštva biti će potrebno odrediti određenu vrstu pomoći kod toga. Nije dobro uvaženi zastupniče Leko, gospodin zastpunik Stazić također nema ovdje, nije dobro ukoliko se i dalje držimo nekih stereotipa kvalificirajući socijalnu pomoć kao nešto što spada ne znam na kokje drugorazredne ljude ili ne znam, koju kategoriju društvenu. Mirovinski sustav to j enešto što spada urednima koji su radili, a ovo su neki marginalizirani Nije dobro. Riječ je o socijalnoj sigurnosti, riječ je o socijalnom osiguranju. On danas u modernom svijetu podrazumijeva, i mirovinsko osigguranje, ali i socijalnu sigiurnost kroz pomoć za uzdržavanje. Prema tome, ne treba pravo na socijalno uzdržavanje jednako je pravo kao i mirovinsko kada se ispune određeni kriteriji. Nikome ne treba biti da tako kažem ispod časti, moderna društva osiguravaju rizik siromaštva. I morati će ga osigurati. Dakle u tom kontkstu je vlada bila mišljenja da taj prijedlog koji je hvale vrijedan u svojim ciljevima i kamo smjera. Nije sveobuhvatan treba puno toga još anpraviti prije svega treba imati dobre parametare i dobre pretpostavke kako bi se sustav za rizik siromaštva kao opravdani društveni rizik koji mora naći na razumjevanje, na solidarnost, kako bi se taj rizik mogao otkloniti. Dakle to je ono što je zapravo suština mišljenja. I vi ste gospodine zastupniče Leko u pravu, dakle i u mišljenju Europske komisije kada je riječ o našem sustavu. Upravo se spominje socijalni fond. Dakle, to je nešto što je Vlada planira definitivno, upravo u ovom kontekstu u kojem sam rekla. Taj jedan rizik koji mi još nemamo obuhvaćen kako bi ga trebalo obuhvatiti kako bi svakako bilo za očekivati.Imat ćemo vjerujemo, do kraja godine će biti poznati parametri iz ispitivanja siromaštva i iz toga će morati doći do puno da tako kažem integriranijeg konzistentnijeg prijedloga kada je riječ o riziku siromaštva. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se državnoj tajnici gospođi Veri Babić. U ime predlagatelja uvažena zastupnica Opačić. … [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite, ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Leko.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice ne bih ispravio da nije grupa kvalifikacija o kojoj ja nisam govorio. U svojem izlaganju nisam se referirao i kvalificirao kategorije ljudi u socijalnoj potrebi ni u plus ni u minus, ni u prvu ni u drugu kategoriju niti sam govorio o razredima, ali razlikujem ljude koji sa osnova dobi životne, životne dobi, dakle to zaista jeste pitanje dostojanstva čovjeka. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Leki. U ime predlagatelja uvažena zastupnica Opačić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Mislim da je bilo doista dobro da nakon čitavog dana kada raspravljamo o ovom prijedlogu, dakle Zakona o nacionalnim mirovinama, dobijemo jedno ovako kvalitetno obrazloženje kado što smo ga dobili sada od vas, za razliku od Vladinog obrazloženja koje je nekvalitetno, šturo i doista neargumentirano u odbacivanju ovog zakona. Vi ste na neki način i potvrdili ono što sam ja ovdje rekla da bivša Vlada je počela dakle jedan vrlo ozbiljan projekt nacionalnog izračuna siromaštva i evo dakle kažete da je to sada negdje i pri kraju i da se nakon toga dakle može krenuti i u vrlo jednu ozbiljnu i sveobuhvatno rješavanje problema ove kategorije ljudi o kojoj danas ovdje govorimo. Međutim ja bih ovdje ispred kluba SDP-a kao predlagatelj ovoga zakona htjela reći da mi nakon današnje provedene rasprave razumijemo HDZ zbog čega ne prihvaća ovaj zakon, međutim ne razumijemo Hrvatsku stranku umirovljenika koja je bila protiv ovog zakona. Stranku koja bi prvenstveno trebala voditi borbu za prava ljudi treće životne dobi. Žao nam je što je Hrvatska stranka umirovljenika ovdje izišla sa kvalifikacijama da su osnovna sredstva za preživljavanje nazvali milodarom. Da, 640 kuna jest malo, teško se može živjeti sa 21 kunom dnevno i na žalost i sa ovih 640 kuna mjesečno bit će još jako puno ljudi o kojima su ovdje danas mnogi zastupnici govorili, koji će negdje tražiti na tržnici još nešto što bi mogli iskoristiti za svoju prehranu jer je doista sa 21 kunu dnevno teško živjeti. No na žalost taj limit od 640 kuna je nešto što proizlazi iz mirovinskog sustava, naime oni koji su uplaćivali doprinose u fondove imaju toliku najnižu mirovinu, prema tome to je negdje limit zbog kojega se ne može ići više niti za ovu kategoriju ljudi o kojoj smo danas govorili. Doista treba reći da u mišljenju vlade nema govora o tome kako za provedbu ovoga zakona nema novca što znači da novca ima, ali nema volje da se ovaj problem riješi. Nema volje da se pomogne i zaštiti minimum dostojanstva ove kategorije ljudi. I na kraju samo još jedna rečenica. Mi u SDP-u smatramo da odbijanje ovog prijedloga zakona nije odbijanje prijedloga zakona SDP-a nego da je odbijanje 58 tisuća najsiromašnijih ljudi čije bi probleme ipak trebalo naći načina da se riješe. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda Frano Matušić.
Ispravljam netočan navod da Vlada nema volje i da HDZ nema volje da se ovaj problem riješi, jer smo upravo čuli od državne tajnice vrlo argumentirano koji su stvarni razlozi da treba napraviti jednu sveobuhvatnu analizu, da treba sustav kompletan pretresti i naći najbolja rješenja, a ova ad hoc rješenja SDP-a su se mogla donijeti i za vrijeme prošle SDP-ove Vlade. Da ste htjeli to ste mogli napraviti, ad hoc rješenja koja doista nemaju utemeljenja niti u pravilnoj analizi niti u pravilnom pristupu.
… [[Govornik naknadno uključen.]] nekoliko obavijesti. Evo završili smo ovaj radni tjedan pa ja se nadam da smo i demantirali uvaženog zastupnika Hermana. Meni je žao da nije ovdje kada je rekao da čelništvo Sabora nije ovdje, ipak je dio čelništva Sabora ovdje, potpredsjednik Doma Arlović, potpredsjednik Adlešić i moja malenkost. Ja se nadam da smo uspješno priveli ovaj radni tjedan kraju. Ja vam se zahvaljujem na ja bih ipak rekao tolerantnoj atmosferi tokom ovog radnog tjedna. Nastavak sjednice zakazujem za 30.6. Na redu je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, prvo čitanje, P.Z. br. 66. I na kraju ja vam želim ugodan, da provedene ugodan vikend sa svojim prijateljima, obiteljima u zemlji koja je službeni kandidat za članstvo u Europskoj uniji. [[Pljesak.]] Zahvaljujem.
Prijedlog zakona o socijalnoj mirovini, prvo čitanje, P.Z. br. 66. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o socijalnoj mirovini koji je predložio Klub zastupnika SDP-a zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade i izvješćima radnih tijela. Tko je za ovaj zaključak? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 74 glasa za, 36 protiv i 7 suzdržanih donesen predloženi zaključak. Idemo na - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju - Predlagatelj: Klub zastunika SDP-a, prvo čitanje, P.Z. br. 67 Predlagatelj zakona je Klub zastupnika SDP-a. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, obitelj, mladež i šport, financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske dostavila je mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Poštovani zastupnik Davorko Vidović u ime predlagatelja. Izvolite!