Slijedeći je Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Evo završili smo još jednu sjednicu HS, dolazi nam Uskrs i siguran sam da se možemo mirne duše vratiti u svoja mjesta jer smo dobar posao napravili. Dobar posao smo napravili jer smo odbili interpelaciju o Projektu Slavonija, Baranja i Srijem, odbili smo razgovarati meritorno o tome kako se dijeli novac iz europskih fondova, je li za dobivanje novca iz tih fondova bitna stranačka iskaznica, to ionako nikog više ne zanima jer moglo bi nam se desiti da u određenim krajevima Hrvatske i ostanu samo oni koji imaju određene stranačke iskaznice. Isto tako, pričali smo o tome, postoji li Projekt Slavonija, Baranja i Srijem ili je to nešto drugo. Stalno nas se zasipa sa suštim milijardama koje se slijevaju navodno u Slavoniju, Baranju i Srijem, kako se živi bolje, kako je do sad nikad neviđeni razvoj upravo u tim sredinama. Međutim, opet nas demantiraju upravo te brojke, brojke koje nam neki stalno pokušavaju izvitoperiti i tumačiti onako da bude kako to oni ocjenjuju. Pa tako primjerice samo po izvorima iz HGK usporedni prikaz osnovnih pokazatelja u Osječko-baranjskoj županiji priča jednu sasvim drugu priču. Naime, broj stanovnika, procjena sredinom godine 2015. u Osječko-baranjskoj županiji bilo je 294.000 stanovnika, 2019. je 272.000. Broj odseljenog stanovništva u 2015.g. 4.458. 2019. 5.040. Saldo ukupne migracije u 2015. minus 2.634, 2019. skoro nepromijenjeno 2.557. Prirodni prirast stanovništva 2015. minus 1.557, 2019. minus 622. Broj učenika upisan u osnovne škole, početak školske godine 2015. 22.283, 2019. 20.503. Evo samo nekoliko podataka za samo jednu županiju koja bi navodno trebala najviše dobiti upravo iz ovoga projekta koji se provodi evo po riječima vlade već koliko godina. Evo vam samo konkretan pokazatelj, to su ti rezultati o kojima pričamo. Vraćaju li se ljudi u Slavoniju? Ne. Živi li se bolje u Slavoniji? Ne. Da li bolje žive, da li se gospodarska aktivnost širi? Opet je odgovor ne. I onda se čovjek sa provom može zapitati koja je poanta Projekta Slavonija, Baranja i Srijem? Slijevaju li se ti novci onome kojima bi trebalo, dijeli li se novac iz europskih fondova meritorno, dakle prema ocjenama natječaja, prema onome što bi trebalo sadržavati ili se ipak nekome pogoduje ili tu postoji zlouporaba položaja ili tu postoji pogodovanja i nepotizma? Zaključite sami iz nekoliko vrlo osnovnih podataka. Ali bojim se, kako sam rekao na početku izlaganja da će u određenim sredinama, pa uključujući tu i istok Hrvatske vrlo brzo ostati samo pripadnici jedne političke opcije sa stranačkom iskaznicom jel to je valda jedini preduvjet da dobijete posao, da dobijete novac iz europskih fondova i da imate budućnost. Pa smo tako isto donijeli i Zakon o sjemenu koji će sigurno pomoći već napaćenom istoku Hrvatske koji se dominantno još uvijek oslanja na poljoprivredu, opteretit ćemo naše proizvođače još više i to ne samo u Slavoniji nego i šire, opteretit ćemo proizvođače i u Drnišu i u Splitu i u Imotskom i u Osijeku i u Karlovcu. Isto tako bojim se da se jedna politička stranka počinje ponašati kao da joj je ova država njezino leno, njezino igralište, a o tome svjedoči baš primjer iz Drniša, današnji primjer iz Drniša kada HDZ dijeli pogače djeci, pazite djeci, vrtićkoj djeci bez deklaracije proizvoda, ali zato sa velikom naljepnicom HDZ-a. E pa djeco i roditelji dobro pogledajte tu pogaču, pojedite tu pogaču gorkog okusa i na toj pogači umjesto deklaracije je logo stranke koja je vama i vašoj djeci otela budućnost.
Hvala lijepo. S time smo završili i današnji rad, ali dozvolite mi i da zaključim 6. sjednicu ovog saziva sabora i želim svim saborskim zastupnicima i zastupnicama i njihovim obiteljima, svim djelatnicima i djelatnicama sabora i na kraju naravno svim građankama i građanima Hrvatske sretan Uskrs i puno sreće u životu, čuvajte se, pazite se u ovim vremenima pandemije i proslavite Uskrs onako kao što se uvijek i slavi u krugu obitelji. Sve najbolje vam svima želim i vidimo se na početku 7. sjednice. Hvala lijepa. [[SJEDNICA PREKINUTA U 13,31 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,03 SATI]] Poštovana kolegice i kolege, ovaj idemo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Marko Milanović Litre, izvolite.
Tone, ne zna se godina rođenja. Perinka, Nediljka, Franko 6.g., Bože 7.g., Jela 8.g., Luca i Ivanka 11.g., Ivan 12.g., Petar, Dušan, Ćiro 13.g., David, Petar, Ljudevit 16.g., Jela 18.g., Anđa 30.g., Ana 42, Luca 44, Jela 44, Jela 51.g., Marija 54, Stipan 60 i najstariji je bio Mate Milanović Litre, bivši narodni poslanik i predstavnik Hrvatske pučke stranke za Dalmaciju, imao je 63.g. kada je kukavički ubijen u Otoku na Cetini 28. ožujka 1944.g. Kapitulacijom Italije i dolaskom talijanske vojske, odlaskom talijanske vojske iz cetinskog kraja, u rujnu '43.g. u Sinj dolaze njemačke snage. Dolaskom Nijemaca nastavljaju se borbe s partizanima na području Otoka podno kamešničkih brda. Neprestani gerovski napadi napadali su Nijemcima manje gubitke zbog kojih su 27. ožujka zajedno s četnicima krenuli u akciju protiv partizanskih postrojbi uzduž rijeke Cetine. U Otok su došli 28. ožujka gdje su okupili članove obitelji Milanović Litre, Milanović Trapo i Plavša s objašnjenjem da će se održati govor, te da će im se uručiti nove dokumente. Zaključali su ih u kuću, te na vrata i prozore postavili strojnice, otvorili vatru na nedužne ljude kojima su nepozvani partizani oduzimali hranu i boravili im u kućama. Na kraju su zapalili iste kuće. U pokolju je ubijeno 11 članova obitelji Plavša, 36 članova obitelji Milanović Trapo i 24 obitelji Milanović Litre. Karlo Milanović Litre, moj dida, preživio je pokolj zajedno s još nekoliko članova obitelji skrivajući se ispod mrtvih tijela svojih voljenih. Partizanske snage večer prije su se povukli iz sela i dobro su znali što će se u selu dogoditi, ali su iz straha i kukavičluka mještane prepustili divljanju Nijemaca i četnika. Mještani Otoka dobro su zapamtili tko im je koliko toliko pomogao, a tko je bježao. O toj činjenici govori razgovor s preživjelim mještanima Otoka. Očevidac Šima Milanović Litre u svom svjedočanstvu je rekla, odveli su nas u kuću Ivana Milanovića Litre, tu nas je bilo preko 30, kad su nas pokupili govorili su nam na srpskom jeziku da se ništa ne bojimo jer da nam neće biti ništa. Mi smo se radovali njihovom umirivanju jer smo bili veseli kad nas je vojska došla spasiti od partizana. S tim stravičnim i zločinačkim pokoljem on nije imao nikakve veze. Tim gnjusnim činom gotovo do istrebljenja uništena je cijela naša obitelj zajedno sa Trapićima i Plavšićima. U to vrijeme Stanko, fra. Stanko Milanović Litre, vojno pričuvni dušobrižnik sa stalnim boravištem u Sinju bio je žrtva partizanske propagande i laži. Komunisti su optuživali fra. Stanka da je kriv za pokolj svoje obitelji u svome rodnom Otoku i drugim potkamešničkim selima. Taj dan uništeno je jedno pokoljenje, razoreno je jedno hrvatsko selo na čijem se terenu ostvarila najrazornija mržnja i zlo koje je donijela. Partizani su mu sudili bez branitelja i obrane koja mu je bila uskraćena. Ponižen i obespravljen, njemu su prepisali sve krivnje koje su se u tom razdoblju događale u Sinju i cetinskoj krajini, te su ga optužili i na koncu i osudili na smrt. Komunisti su bili svjesni da su izmislili fra. Stankovu odgovornost u pokolju u Otoku, pa ga Viktor Novak u svom dijelu „Magnum Crimen“ ne dovodi u svezu s pokoljem na Kamešnici. Početkom travnja '44.g. uhićeno je 70-tak četnika Momčila Đujića pod sumnjom u upletenost u pokolj koji su ubrzo pušteni na slobodu usprkos poslanih prosvjetnih nota od strane tadašnjeg vrha vojske. Ovaj zločin obilježio je naraštaj naših obitelji i treba služiti kao upozorenje budućim naraštajima. Totalitarni režimi obilježili su našu povijest, odgovornost je na svima nama da se ovakve strahote više nikada ne ponove.
Hvala. Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Drage kolegice i kolege. Ja danas želim govoriti malo o IT industriji. IT industrija u Hrvatskoj koja bi trebala biti strateško važna kao generator gospodarskog razvoja a povod za ovu današnju temu, dakle Europska komisija je svojim zemljama članicama prošli tjedan predložila usvajanje novih zakona za start up-ove. Riječ je o inicijativi kojom se želi EU učiniti najatraktivnijim mjestom za razvoj start up-ova. Deklaracijom EU Start up nation standard poziva se zemlje članice na mijenjanje zakona o dioničkim opcijama i vizama kako bi start up-ove vize Europe mogle privući najbolje radnike iz cijelog svijeta. Odnosno kako bi ih zadržali u Europi umjesto da odlaze u SAD ili UK. Brzo se raširila vijest kako su ovu inicijativu i zakonski okvir potpisale sve zemlje članice osim Mađarske, Bugarske i pogodit ćete, Hrvatske. No, vijest su mediji provjerili u Uredu Vlade koja kaže da će Hrvatska ipak potpisati tu deklaraciju početkom travnja, a kasne vjerojatno zato jer se ne mogu dogovoriti tko će je potpisati, tko će biti nadležan. 2018. g. isto tako se dogodilo sa deklaracijom, europskom Deklaracijom o umjetnoj inteligenciji, isto je tako nismo potpisali kad i sve ostale članice, potpisao ju je ministar Horvat par mjeseci kasnije, međutim nakon toga nikakvih pomaka ne vidimo, nemamo do dana današnjeg Nacionalnu strategiju za umjetnu inteligenciju. Nekoliko podataka o stanju IT industrije u Hrvatskoj. Po analizi u 2019. g., ukupan prihod hrvatske IT industrije dosegao je 27 milijardi kn uz godišnji rast od 12,4%. u posljednjih 5 g. promet hrvatskih IT tvrtki rastao je po godišnjoj stopi od 11,2%. IT sektor je od 2019. zapošljavao 33 000 djelatnika uz godišnji rast od 9,1%. IT industrija investira u istraživanje i razvoj, daleko više od ostataka poslovnog sektora, od 2016. do 2018. IT industrija povećala je broj zaposlenih na poslovima istraživanja i razvoja za gotovo 135% dok su uložena sredstva porasla isto tako za 135%. Iako je u domaćim okvirima, IT industrija perjanica gospodarstva, još uvijek značajno zaostaje za međunarodnom konkurencijom u okviru EU 28 zemalja. Iako relativno brzo rastemo, rastu i drugi pa bi nam tako da dosegnemo EU prosjek u slijedećih 5 g., bio potreban prosječni godišnji rast IT ... [[Govornik se ne razumije.]] indeksa od 17,2% Poticaj isto tako za današnji govor je i vijest od neki dan kako se na vladin natječaj za digitalnu tranziciju ne može prijaviti nitko iz informatičke industrije. Zamislite apsurda, govorimo o digitalnoj tranziciji. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja pokrenulo je javno savjetovanje za prvi ovogodišnji natječaj iz Fondova EU za mikro, male i srednje poduzetnike iako je namijenjen digitalnoj zelenoj tranziciji na natječaj se ne mogu sa svojim projektima prijaviti poduzeća iz IT-a. Danas su možda i najzdraviji dio našeg gospodarstva tvrtke izvoznici softvera. Prije ove pandemije, a i danas u doba kad druge industrije imaju problema zbog lockdowna i potpunih promjena uvjeta poslovanja izvoznici softvera su ostvarili dobre rezultate i rast, rekla bi sustavu usprkos. Cijela IT industrija i startup tvrtke u Hrvatskoj su se naučili snalaziti sami jer znaju da od sustava nikakvu podršku ne mogu očekivati. Sami pronalaze investitore, surađuju u Hrvatskoj s drugim, čak s drugim veleposlanstvima koji ih spajaju s agencijama u njihovim državama na stvaranju novih prilika i novih vrijednosti kad već vlastita država neće, ima ko će. Kako se država odnosi prema IT industriji, toj perjanici gospodarstva, za razliku od nekih drugih država poput Rumunjske, Poljske, Ukrajine, Bjelorusije koje nude olakšice npr. zaposlene u IT industriji su oslobodile plaćanja poreza na dohodak i doprinosa, Hrvatska nije definirala nikakve poticajne mjere specifične za IT industriju. Dakle, tko radi na poticanju razvoja poslovanja hrvatskih kompanija? Ne hrvatske institucije već veleposlanstva drugih zemalja npr. indijsko ili britansko koji su posljednjih mjeseci organizirali niz događanja on line radionica … [[Govornik se ne razumije]] o privlačenju investicija u hrvatske startup-e ili suradnji mogućnostima za razvoj poslovanja na tržištima Indije i Velike Britanije. Dakle, cijela IT industrija i startup tvrtke u Hrvatskoj su se naučili snalaziti sami jer znaju da od sustava podršku ne mogu očekivati, zamislite gdje bi bili da podrške ima. Hvala.
Hvala. Slijedeći je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Josip Begonja.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas ću u svom izlaganju kao zastupnik govoriti i u ime Kluba HDZ-a, ali jednako tako i kao gradonačelnik malog grada dijela Dalmatinske zagore, grada Drniša koji prostorno zauzima centralni geoprometni položaj onog dijela zagore koji pripada Šibensko-kninskoj županiji i čija je površina 355 km2, a koji je u Domovinskom ratu bio opljačkan i uništen do temelja, al nije uništen duh naših žitelja, nije uništena naša volja za životom, za obnovom i daljnjim razvojem našeg kraja jer od kukanja i zapomaganja, od neargumentirane kritike svega i svakog lokalna sredina nema nikakve koristi. Uvodno želim podsjetiti da dio kolegica i kolega zastupnika su u više navrata s ovog mjesta iznoseći svoja stajališta ili stajališta svojih klubova o tome kako RH svojim članstvom u EU nije dobila ništa, čak štoviše da od tog članstva ima više štete nego koristi, jednom riječju čini mi se da je riječ o kolegama koji predstavljaju primjer euroskeptika. Također govori se i o tomu u strahovima i oko uvođenja eura kao sredstva plaćanja u naš platni sustav, što bi trebalo biti kroz koju godinu, dvije, što također ne mogu prihvatiti kako nekakav valjan argument. Na primjeru grada Drniša pokušat ću kazati upravo suprotno, naime, u zadnjih 4, 5 g., grad Drniš je realizirao ili je realizacija u tijeku 20-ak projekata financiranih sredstvima EU-a, od komunalne infrastrukture, društvene infrastrukture, turističke, uključujući i projekte poput uređenje poduzetničke zone, projekte sanacije lokalnog odlagališta komunalnog otpada, energetske učinkovitosti višestambenih jedinica, predškolskih i školskih ustanova, zatim projekata koji su sufinancirani iz Europskog socijalnog fonda, sve u svemu preko 135 milijuna kuna, od čega su bespovratna europska sredstva oko 97 milijuna kuna ali i također sredstva koja je osigurala Vlada RH iz nacionalnih izvora, oko 28 milijuna a grad Drniš je uložio oko 10 milijuna vlastitih proračunskih sredstava. Da Vlada RH nije kroz pakete poreznih reformi omogućila lokalnoj samoupravi povećanje poreznih prihoda, mi tih 10-ak milijuna kuna vlastitog učešća naprosto ne bi mogli imati. Od ulaganja u komunalnu infrastrukturu, značajno je istaknuti projekt unaprjeđenja vodoopskrbnog i kanalizacijskog sustava sa ugradnjom uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, čija je vrijednost preko 47 milijuna kuna od čega su bespovratnih 34 milijuna uz fondova EU-a dok je iz nacionalnih izvora oko 14 milijuna kuna. Uz te i druge komunalne projekte poput reciklažnog dvorišta, nabavke komunalnih vozila, od društvene infrastrukture pa nadalje do kao što sam naveo, energetske obnove, sveto skupa bez članstva u EU-u a s tim u svezi fondova EU-a, grad Drniš ne bi mogao ništa napraviti, pogotovo ne kroz 4, 5 zadnjih godina koliko je u vremenu to i realizirano. Ali ono što je važno napomenuti, a to je da mi danas imamo spremne gotove nove projekte, projekte za koje su već izdane i građevinske dozvole, čija je procijenjena vrijednost veća od 80 milijuna kn i uvjeren sam da ćemo zahvaljujući novoj višegodišnjoj financijskoj omotnici kao i sredstvima koja će ić kroz nacionalni program oporavka što je Vlada RH ispregovarala s EU-om u iznosu većem od 24 milijarde eura, da će grad Drniš svoje projekte realizirati u narednom razdoblju do 2027. odnosno do 2030. Posebno se nadam da će iz te višegodišnje financijske omotnice moći sufinancirati i naša velika potreba za gradnjom doma za stare i nemoćne, za kojeg raspisujemo ovih dana tender za izradu projektno-tehničke dokumentacije jer na našem prostoru živi preko 1820 osoba starijih od 75 g., uglavnom u samačkim domaćinstvima. I na kraju, ovdje smo se drage kolegice i kolege, naslušali i nekih kolega koji govore da parafraziram, ja sam vaša istina i nema drugih istina osim moje. Možda je i ta i takva istina stoluje tamo negdje u nekom njihovom djelu Dalmatinske zagore ali u mom djelu to tako nije. Mi danas s ponosnom govorimo da Drniš nakon što je digao se iz ratnog pepela, ima preko 1780 zaposlenih a uskoro bi mogao imati i više od 2000 zaposlenih. Još nešto je važno znati. Grad Drniš je jedina lokalna jedinica ovog djela Dalmatinske zagore koja nije potpomognuto područje. Hvala vam na pozornosti.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onog HSS-a i HSU-a, a govorit će poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Stara je poslovica u našem narodu „ne čekaj večeru iz sela, pokreni se“. Uvijek sam bio otvoren za komunikaciju s građanima, radim to još više i češće otkad sam se oslobodio dužnosti predsjednika stranke, primam još više poziva, čitam još više mailova i još više pisama, radim slobodno, opušteno, kreativno. Drage kolegice i kolege, ako to ne činite preporučam vam da počnete. Drage moje umirovljenice i umirovljenici, govorite, pištite, zovite, pritišćite. Ako to ne činite, nagovaram vas s ovog mjesta da to činite i što više. Ako to činite, pak onda vas nagovaram da činite još više. Ako niste nikad to pokušali, pokušajte, počnite. Mi moramo kao zastupnici u HS poznavati ljude koji nas biraju i koje zastupamo, ljude s kojima dijelimo zemlju, zrak, prostor, moramo znati kako žive, od čega žive, žive ili preživljavaju, čemu se nadaju, dal imaju dovoljno za ručak, dal imaju mesa, dal imaju voća, dal imaju mlijeka, to mi moramo znati. Moramo biti otvoreni za njihove prijedloge. Moram priznat da su često građani upućeniji i pametniji od nas, a zato mi moramo naći vremena za odgovore na njihova pitanja. Često ih postavljaju nama kad više ne znaju kome bi. Neki osnovni dojam koji proizlazi ne iz tih razgovora nego i promatranja svakodnevnice, neki zajednički nazivnik bi glasio „prolazi nam život u čekanju, čekanju boljih dana, čekanju rješenja“. Mi zaista postajemo nova vrsta na ovom planetu zemlja, čekači, vrsta čekači. Naši stari se nisu tako ponašali, bili su vrijedni, angažirani, organizirani, nisu čekali večeru iz sela i točno, točno se je znalo koliko ko vrijedi. U današnjici čeka se početak obnove Zagreba, za sad ide po principu „uzdaj se u se i u svoje kljuse“ odnosno ne modificirano „uzdaj se u se i u svoj kredit“. Kapa do poda građanima koji su već riješili građevinski pola problema, ali financijske još nisu i još se ni ne naziru. Djeca u domovima čekaju posvojitelje, posvojitelji čekaju djecu. Zašto se češće ne dočekaju, praktično pitanje. Mi smo tu da pomognemo, mi smo tu da se angažiramo. Čeka se presica i to svaki dan, čeka se kraj pandemije, čeka se kraj mjera, čeka se cjepivo, čeka se covid dodatak, čekaju se obiteljske mirovine, čekaju se pravična rješenja. I tako ispada da upravo onaj sustav od kojeg tražimo rješenje postaje, znate što, kradljivac vremena. Oni koji bi trebali pomoći, koji bi trebali ubrzati, odmažu. Pokrenimo se, budimo aktivni, tražimo ono što nam pripada, vrijeme je dragocjeno i mladima, a kamoli starima. Osvijestite molim vas vrijednost vremena jer sve možemo nadoknaditi, ali vrijeme ne, ne i nikada. Drage umirovljenice i umirovljenici, u iščekivanju rijetkih uskrsnica ili pomoći iz županija, gradova i općina bogatijih proračuna koje umirovljenike dijele na nečije i ničije. Kao vaš zastupnik moram reći da sam ogorčen situacijom. Osobni osjećaj gorčine zbog takvog stanja neće mi pokvariti dobrotu koju osjećam prema vama i zato vam želim da u miru i zdravlju provedete i imate sretan i blagoslovljen Uskrs, blagdan nade. Hvala lijepa.
Hvala.
Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2019., podnositelj izvješća je Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2019. godinu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnika i zastupnica, 80 za, 5 suzdržanih, 41 protiv te je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,59 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Zahvaljujem svima. Pozdravljam vas i krećemo sa glasovanjem. Prvi na redu, Konačni prijedlog Zakona o osnivanju Sveučilišta obrane i sigurnosti, drugo čitanje, P.Z. 24, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu, poštovani državni tajnik u Ministarstvu obrane, Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo, g. predsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Inicijalna akreditacija provodi se isključivo za nove studijske programe a budući da su ovi vojni studenti programi već akreditirani u čl. 28. stavku 4. konačnog prijedloga zakona, predviđen je postupak reakreditacije u skladu s čl. 22. Zakona o osiguranju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju.
Izvolite očitovanje kolega Bakić.
Hvala vam g. predsjedniče. Potpuno nam je neprihvatljivo da se osniva ikoja institucija zakonom koji u svom prvom članku izrijekom kaže da se neće poštivati zakoni koji propisuju osnivanje upravo takvih institucija. U ovom slučaju radi se ni više ni manje nego o sveučilištu. U ovom slučaju jedno visoko učilište želi se transformirati u sveučilište, a da pri tom nije adekvatno kadrovski ekipirana i to na način da prisvaja studijske programe koji zapravo izvode druga sveučilišta. U tom smislu dakle smatramo to potpuno neprihvatljivim, snažno se zalažemo da se i u ovom slučaju primjene odgovarajući zakoni i svi propisi koji reguliraju i definiraju postupak osnivanja sveučilišta. Stoga ostajemo pri našem amandmanu i molimo da se o njemu glasa.
Glasovat ćemo onda o amandmanu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka koji vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 120 zastupnika i zastupnica, 43 za, 2 suzdržana i 75 protiv. Idemo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o osnivanju Sveučilišta obrane i sigurnosti. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 127 zastupnica i zastupnika, 83 za, 3 suzdržana i 41 protiv, te je na taj način donesen Zakon o osnivanju Sveučilišta obrane i sigurnosti. Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem, drugo čitanje, P.Z. br. 89. Predlagatelj je vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika i zastupnica, svi su bili za, te je na taj način donesen Zakon o dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, Zakon o sjemenu je zadnji čavao u poljoprivredu, u lijes poljoprivrede RH, u selo, u seljaka. Sjeme i značaj sjemena je ogroman. Ovim zakonom čl. 16. se predviđa da domaće sjeme mora ići na doradu, što znači da će poskupjeti to sjeme, da će ionako 80% tržišta stranog sjemena, ko zna kakve je kvalitete upitne, preuzeti 100% sjemena. Korektnije bi od vas bilo da ste zatražili zabranu, da ste predložili zabranu, ovako je to bolnije za seljaka, ovako je to morbidnije za seljaka, selo i seljak su doslovno uništeni. Imamo peticiju od 100.000 ljudi, 30.000 OPG-ova, brojnih znanstvenika da se zaštiti hrvatsko autohtono sjeme, a ne da mu se zabranjuje da bude na tržištu ako nije dorađivano. Ovo je isključivo pogodovanje štetnih lobija unutar Ministarstva poljoprivrede i vlade, nastavak kontinuiteta uništavanja sela i seljaka. Na ovaj način mi doslovno ugrožavamo ovo malo poljoprivrede što je ostalo. Osobno sam predlagao zabranu GMO hrane na našem području, potpunu zabranu, a vi ovako pogodujete, očito svojim sponzorima Monsanto il kome već ne. Tražio sam zabranu glifosata u korist tretiranja naših poljoprivrednih zemljišta. I to niste htjeli. 700.000 hektara neobrađenih površina imamo i što sad? Što uvozimo? Što uvozimo? Što radimo od sela i seljaka? Selo i seljak je jedino što može napraviti napredak ove naše države. To mora biti mjera i demografska da potičemo selo i seljaka da u turističkim ponudama imamo proizvode autohtonog domaćeg sjemena.
Hvala kolega Bulj.
Tražim da ovaj zakon povučete.
Stanka je odobrena. Imamo povredu Poslovnika, kolega Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., kolega Bulj je iznio niz netočnih stvari i na taj način još jednom pokazao da nije dovoljno proučio Zakon o sjemenu i na taj način želi zbuniti cijelu javnost RH, a posebno poljoprivredne proizvođače.
Kolega Ivanović, ovo je opomena velika kao kuća jer apsolutno ništa niste naveli što bi bilo suprotno Poslovniku, već da je čovjek iznio svoj stav, tako da je opomena. Pa vas molim kolega Bulj onda nema potrebe sada, ja sam dao opomenu i to je to.
Imam potrebe.
Kolegice isto Selak Raspudić, molim vas.
Imam povredu Poslovnika.
A želite povredu? Pa ja sam i sad dao opomenu, znači bilo je povreda Poslovnika.
Ne, ne, dat ćete i meni.
Vi znadete da po Poslovniku moram vam dati povredu Poslovnika pa vam evo dajem da govorite.
Hvala lijepo. Kolega je povrijedio sve, seljake, selo, poglavito Slavoniju do moje Dalmatinske zagore jer govori neistinu. U članku …/nerazumljivo/… predloženoga ovoga zakona se spominje dorađivanje domaćeg autohtonog sjemena što poskupljuje ljudima proizvodnju, našim seljacima i selu. Znači vi govorite neistine, vi uništajete selo i seljaka, a vidimo u kakvom je stanju selo i seljak zbog vaših politika.
Hvala kolega Bulj, ovo je još veća opomena nego kolegi Ivanoviću [[Upadica: Hvala lipa na vašoj srčanosti.]] hvala i vama. Evo, sada je na redu kolegica Selak Raspudić. Dakle, kolegice i kolege ja moram dati kad netko traži povredu Poslovnika.
Hvala vam što ste za mene sačuvali najveću onda. Dakle, Članak 238., činjenica je da u trenutnom prijedlogu zakona u Članku 16. se propisuje dorada, a stavak 4. govori o potencijalnim izmjenama koje će ministar propisati pravilnikom. U tom smislu jedina neistina koja u ovoj svoj raspravi iznesena je ona za vrijeme rasprave od državnog tajnika koji je rekao da su iznimke već propisane. To su činjenice i to je ono s čime javnost treba biti upoznata.
Hvala vam lijepa, isto tako dobivate opomenu. Sada je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali o ovom prijedlogu zakona. Naime, u ovom prijedlogu zakona postoji famozni Članak 16. za kojega je čak i sam predlagatelj naglasio da se radi o članku koji nije dobar i gdje je već najavio da će se nekakvim pravilnikom napraviti izuzeće, oćete malo smiriti kolege ovoga da ja mogu, dakle gdje je čak i sam predlagatelj naglasio da će se tražiti izuzeće poljoprivrednih proizvođača odnosno da se ovaj članak neće primjenjivati. I sad meni nije jasno zašto mi donosimo prijedlog zakona odnosno pardon zašto donosimo zakon koji ne valja, zašto u tom zakonu imamo jedan članak zakona za koji ćemo odmah tražiti izuzeće pravilnikom? Zašto ne bismo u drugom čitanju odnosno kad budemo imali konačan prijedlog zakona imali Članak 16. koji će izgledati nešto drugačije? Dakle, ovim Člankom 16. stvarno se vrši jedan snažan udar na hrvatske proizvođače poljoprivrednih proizvoda, na hrvatske OPG-ove i prije svega na hrvatsku bioraznolikost odnosno na hrvatsko sjeme, na domaće sjeme. Nažalost, ovakav prijedlog zakona s ovim Člankom 16. isključivo pogoduje stranim proizvođačima sjemena, stranom sjemenu dok hrvatskog sjemena uskoro biti neće. I najtragičnije što moram naglasiti da čak iz EU, čak iz Italije, iz Mađarske poljoprivrednici, poljoprivredni proizvođači nama ukazuju da donosimo štetni zakon bez obzira što će oni kod nas sutra plasirati svoje sjeme. Dakle, Hrvatski suverenisti su da se zaštiti hrvatsko sjeme, da se zaštiti domaće sjeme i da se ovakav prijedlog zakona ne donese.
Stanka je odobrena. Kolega Beljak izvolite. Kolega Zekanović isključite se. E evo ga, sad se uključite ponovo.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege u ime saborskih zastupnika Kluba saborskih zastupnika HSS-a i HSU-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta, ali ja predlažem da stanku u trajanju od nekoliko dana ne treba više uzmu i oni koji su pisali ovakav prijedlog zakona. Da uzmu stanku kako bi u knjižnicama, knjižarama ili gdje već na internetu pronašli knjigu Williama Engdahl iz 2007. godine koja se zove Sjeme uništenja. To je jedna tako zanimljiva beletristika u kojoj se opisuje agenda svjetskih korporacija, agenda vladara svijeta i vjerujem da će biti zanimljivo svima onima koji žele to pročitati, a posebno onima koji su pisali ovakav prijedlog zakona i da će se onda u tome prepoznati. Dakle, globalna agenda velikih proizvođača sjemena Monsanto itd., itd., je da preko manipulacija, preko donošenja zakona u svojim kolonijama ili neokolonijama u što se nažalost i Hrvatska pretvara da jednostavno zavladaju ne samo sjemenom nego da zavladaju i ekonomijama odnosno zavladaju hranom i preko hrane zavladaju u principu tom državom. Nisam kad sam čitao tu knjigu, a čitao sam ju već prije 10 godina nisam vjerovao da će Hrvatska biti dio te agende tim više što veće zemlje EU nisu to, niti nam to žele nametnuti. Dakle, mi se sami guramo pretvoriti se u koloniju. Ponavljam Williama Engdahl, 2007., Sjeme uništenja. Molim samo da to pročitaju pa da vidim da li će onda predložiti isti takav prijedlog zakona.
Stanka je odobrena. Kolegice Borić, izvolite.
Dobar dan poštovani predsjedniče. Tražim stanku od 10 minuta i u ime Kluba zeleno-lijevoga bloka da još jednom upozorim kao što smo i govorili, ponajprije čemu žurba u donošenju ovoga zakona kad znamo da sama Europska komisija i EU će tek u travnju objaviti rezultate istraživanja vezano upravo uz temu sjemena, a posebice oko bioraznolikosti i čuvanja sjemena. Nas zanima kome se ovdje pogoduje? Da li je ovdje važnije dorada sjemena koja će osim što će koštati one koji proizvode sjeme i povećati cijenu hrane na tržištu, tražimo neovisnost Hrvatske vezano uz upravo zdravu hranu. Zašto žurba?
I ova stanka je odobrena, međutim sukladno Članku 293b. nećemo ići na stanku nego ćemo odmah nastaviti sa glasovanjem, pa dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 130 zastupnika i zastupnica, 76 za, 54 protiv te je tako donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021.g., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 126. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 129 zastupnika i zastupnica, 121 za,1 suzdržan i 1 protiv pa je na taj način o donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021.g.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedniče HS. Mislim da je bitno zatražiti stanku i upozoriti hrvatsku javnost prije nego što glasamo o ovoj interpelaciji da smo raspravljali o jednom jako bitnom dokumentu ovaj tjedan, dokumentu koji je zahvaljujući vladajućima raspravljen u, ja bih to rekao kolokvijalno, porno terminu. A zašto kolegice i kolege kada premijer nas stalno uvjerava da će sve naše istupe u vezi Projekta Slavonija i njegovih nedostataka razobličiti baš na ovoj interpelaciji. Premijera nije bilo i nije nas razuvjerio, možda mu je zasmetalo to što smo ga uhvatili da laže, da namjerno obmanjuje ovaj napaćeni narod, pa makar lagao i o statistikama i o pustim suštim milijunima koji se skrivaju, slijevaju navodno u ovu regiju. Plastično ću vam opisati Projekt Slavonija, Baranja i Srijem u samo jednom projektu. Obnavljamo zgradu Željezničkog kolodvora u Osijeku, a u isto vrijeme ukidamo željezničke linije, gradimo kolodvor na kojem neće biti niti vlakova, niti putnika. Postoje ozbiljne indicije da prilikom dodjele novca iz EU fondova se ne pristupa meritorno nego postaje sukob interesa, pogodovanje i zlouporaba položaja. Je li normalno da bivši ministri i zastupnici, visoki dužnosnici HDZ-a i njihovi kumovi, svojta, prijatelji, susjedi, rodbina, prolaznici pokraj njihove kuće, dobivaju ogromna bespovratna sredstva? Treba li nas to čuditi? Uostalom HDZ je stranka koja ima presudu za korupciju. Budućnost ste ukrali Slavoniji, Baranji i Srijemu, budućnost kradete i Hrvatskoj, uspjeli ste sve izvitoperiti i izopačiti, uništiti i iskorumpirati, a nikad ne bih rekao da ćete to uspjeti učiniti i EU fondovima. Postoji ona šala da će se EU raspast kada Hrvatska u nju uđe. Ne kolegice i kolege, EU će se raspast kada HDZ preuzme u njoj glavnu riječ.
Izvolite sada, ta stanka je odobrena, pa će sada isto tako za stanku obrazložiti zahtjev kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče sabora u ime Kluba HDZ-a tražim stanku kako bi dodatno pojasnili što je vlada napravila za Slavoniju, Baranju i Srijem. Projekt Slavonija, Baranja i Srijem je 17,5 milijardi kuna, 21.000 projekata, europski fondovi mijenjaju Hrvatsku, mijenjaju Slavoniju na bolje, osiguravaju zapošljavanje, osiguravanju studentske domove, osiguravaju bolnice, ceste, bolji život naših građana u Slavoniji koji imaju stopu razvijenosti samo na 30-tak do 40% razvoja prosjeka EU. Ono što je SDP tu napravio, pokušava izvuć 5-6 slučajeve da upravo oni ukazuju da smo mi svekoruptivno djelovali, ovo su europski novci, kontrolira ih europske institucije. Ako ima nekih problema javite se OLAF-u, tu se može apsolutno djelovati. Žao mi je da kolegice iz SDP-a su upravo govorile kontra projekta „Zaželi“ kao da nije potreban, da smo ga tržištu rada maknuli i upravo da smo uzeli nekom posao. 3.300 slavonskih žena dobilo je putem „Zaželi“ posao, vratili smo im dostojanstvo. Žene preko 50 godina s nižom razinom obrazovanja iz ruralnog područja do kraja karijere ostale bi nezaposlene. I na kraju, teza da je to fiktivan projekt, da taj projekt ne postoji, taj projekt je krenu sa razvojnim sporazumom pet županija. Uskoro će biti potpisan razvojni sporazum za pet sjevernih županija po istom principu, ako vi ne vjerujete, ako vi mislite da je to fiktivni pa recite g. Kolaru da ne potpisuje, da njegove milijarde i strateški projekti da neće postojat. Budite dosljedni i u jednom i u drugom.
Hvala vam lijepa. Dobro. Imamo sada nekoliko povreda Poslovnika, prvi je na redu kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi kolega Pavić omalovažio je pamet svih nas ovdje u sabornici sa niskom riječi koje su najblaže rečeno smiješne, čime je povrijedio čl. 238. Poslovnika HS-a. Poštovani kolega Pavić, pa potpredsjednik vaše stranke kaže da projekt Slavonija nije ništa. I da, nije problem ako se iz europskih fondova financira sve ono što ste rekli. Problem je kada se novac iz europskih …/Govornici govore u isto vrijeme. Govornik isključen./ …
Kolega Grbin hvala vam lijepo. Dobivate opomenu jer ste povrijedili vi Poslovnik, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika već čista replika. Kolega Hajduković izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., dakle …
Kolegice i kolege, kolega Grmoja ja vas molim nemojte to sada raditi budete to kasnije napravili. Izvolite.
Uvrijeđen je zdravi razum ovdje kolega Paviću, kažete pa postoji tek nekoliko slučaja moguće korupcije. Pa što je to za HDZ tek nekoliko kolega? Pa da, da ih je barem 10 pa da možemo pričati, da ih je barem 50, pa bi onda pričali. Eto par slučajeva, par sto milijuna, pa nećemo o tome pričat, slažem se.
Kolega Hajduković i vi isto tako dobivate opomenu. Kolega Spajić, izvolite.
Hvala. Kolega Paviću, čl. 238., zaboravili ste reć kako novac koji dobije Slavonija iz EU kada se utvrde nepravilnosti taj se novac vrati, ali se vrati iz proračuna RH, zaboravili ste to reć. Hvala.
Kolega isto tako opomena, potpuno jasno. Kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Pa povrijeđen je čl. 238., naime kolega Hajduković i Grbin jednako tako obmanjuju hrvatsku javnost ne uvažavaju činjenice koje jesu, a našoj županiji ne može niko osporiti da je četiri sustava navodnjavanja koja su u funkciji, da je 900 milijuna kuna ugovorenih OPG-ovih programa, da je 780 isplaćenih već kroz programe naših poljoprivrednika, to su prave cifre. Obnovljeni dvorci [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] napravljene ceste, aglomeracije …/Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Đakić hvala vam lijepa, dobivate i vi opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. I kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238., kolege obmanjuju hrvatsku javnost ne znaju europske fondove. Postoji Agencija za kontrolu i reviziju ARPA postoje revizori Europske komisije, postoje Europski revizorski sud, ako mislite da ima nepravilnosti prijavite ih, ako mislite da je ovo fiktivan projekt da ove milijarde ne razvijaju neka vaš župan Kolar odbije potpisati sporazum sličan koji će se sada uskoro potpisati za sjever.
Hvala lijepa. I ovo je isto tako opomena. A sada se ponovo javlja kolega Hajduković, ovako sad ovo prelazi u zlouporabe ozbiljne Poslovnika, dakle jer se pretvara u raspravu i ovo je replika na repliku, to nema nikakve veze s povredama Poslovnika niti od jednog zastupnika i zastupnice koji su se do sada javili. Pa vas ja pozivam da to prekinemo jer to ne šaljemo dobru poruku da tako svjesno i namjerno kršimo akt temeljem kojeg počiva rad u HS-u. Može kolega Hajduković ili ne?
Može. Ja ću pokušat stvarno reći što je kolega Pavić povrijedio, znači čl. 238., opet ste uvrijedili zdravu pamet kolega jer zbog svih tih obnovljenih dvoraca, zbog tih velikih vinograda koje grade recimo viši ministar tisuće ljudi ostaju u Slavoniji, ne samo da se ostaju nego se i vraćaju. Pa mislim da je stvarno zdravi razum uvrijeđen, možda bi se kolega trebao prošetat tom Slavonijom, a ne samo provest autom.
Kolega Hajduković dobivate i drugu opomenu zato što ste povrijedili Poslovnik. Sada i kolega Đakić ide isto tako povrijediti Poslovnik pretpostavljam.
Povrijeđen je čl. 238.jer stvarno zdrav razum kod vas ne postoji. Ne želite vidjeti da je Hedel napisao korisnike potpora iz 2015.za vaše vladavine i ministra Jakovine, pogledajte, brana Virovitica, … Virovitica to su Hedlovi napisi koji se svi pripisuju HDZ-ovom upravljanju fondovima kao i ruralnim razvojem. Vi ste zapravo slijepi pri zdravim očima.
Dobro, ovo je isto tako povreda Poslovnika jer nema veze nikakve sa time da je povrijeđen Poslovnik. Idemo dalje još jedna stanka odnosno zahtjev za stankom poštovana kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Molim stanku za klub Centra i GLAS-a gdje želimo još jedanput naglasiti nekoliko stvari. Prva stvar postoje projekti EU koji se apsolutno mogu realizirati i koristiti na cijelom području RH. Projekt koji je nazvan Slavonija je zapravo marketinški trik, riječ je o projektima koje ste vi nazvali projekt Slavonija samo zato da bi se moglo paradirat Slavonijom i pokazivati da se nešto radi i da se nešto ulaže. Ne morate nama objašnjavati u Saboru, ne moramo se ovdje razilazite. Objasnite stanovnicima Slavonije zašto je prosječna plaća u Slavoniji još uvijek 800 kuna manja nego prosječna plaća u RH. Objasnite 38.000 ljudi dakle nije iselilo 100, 1.000, 38.000 ljudi od kada je projekt pod nazivom Slavonija pokrenut prema Državnom zavodu za statistiku pa do početka 2020., dakle ne za vrijeme korone, do početka korone iselilo sa tog područja. To je otprilike veličina Vinkovci i nekoliko okolnih naselja. Ne morate nama objašnjavati uspješnost tog projekta, ne morate u saboru govoriti o tome, objasnite to ljudima koji žive u Slavoniji. Zašto imaju prosječnu plaću manju nego što je područje cijele Hrvatske i zašto oni iseljavaju uopće kad je taj projekt tako dobar kad uopće postoji? Dakle, riječ je o projektima EU koje ste vi samo zato da zamaglite oči i ostavite dojam da u Slavoniji nešto posebno radi nazvali projekt Slavonija. Hvala lijepo.
Dobro, evo sada smo iscrpili sve zahtjeve za stankama i povrede Poslovnika pa ćemo krenuti na glasovanje. Dajem na glasovanje Interpelaciju o radu Vlade RH vezano za način dodjele i raspolaganja sredstvima EU fondovima u sklopu „Projekta Slavonija, Baranja i Srijem“, a koju Vlada odbija. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem je glasovalo 127 zastupnika i zastupnica, 46 je bilo za, 5 suzdržanih, 76 protiv te je na taj način interpelacija odbijena. Ovime smo došli do kraja glasovanja, sada ćemo za 5 minuta odnosno za 10 minuta će biti slobodni govori i nakon toga zaključit ćemo sjednicu. Nastavit ćemo 7. travnja. Svima želim sretan Uskrs i da ovo vrijeme provedete sa svojim najbližima i želim vam naravno svima i zdravlje i svako dobro. STANKA U 12,50 SATI. Godišnje izvješće o provedbi Strategije i zakona o odnosima Republike Hrvatske s Hrvatima izvan Republike Hrvatske za 2019. godinu, podnositelj je Središnji državni Ured za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Prije glasovanja, javlja se kolega Prkačin, izvolite.
U ime kluba Domovinskog pokreta, stanku od 10 minuta. Nama je ovo izvješće na granici prihvatljivog, a vrlo je značajno. Mi smo jučer u raspravi iznijeli svoje stavove i vrlo oštre kritike i primjedbe. Međutim, te naše primjedbe i kritike se odnose prvenstveno na rad Ministarstva vanjskih poslova i državne politike koja nije prepoznala što se događa u Crnoj Gori. Jedan hrvatski glas je presudio da u Crnoj Gori umjesto demokratske, nama Hrvatima prijateljske i proeuropske političke opcije dođe velikosrpska šovinistička i ekspanzionistička. Dakle, samo zbog jednog hrvatskog glasa, to su srpske tajne službe odradile, a naše legalne institucije su to mogle uraditi i nisu uradile. Dalje, da je na vrijeme otvorena rasprava o destruktivnom djelovanju Srpske pravoslavne crkve kako u Crnoj Gori, tako i ovdje u Hrvatskoj jer to što se je dogodilo u Crnoj Gori, ono je lipi, ono nije nikakav vjerski obred, ono su političke manifestacije. Dakle, Srpska pravoslavna crkva je taj rat protiv crnogorske države i državne politika vodila svo to vrijeme, mi smo imali 1001 razlog otvoriti raspravu o Srpskoj pravoslavnoj crkvi i njezinu destruktivnom djelovanju i na taj način dati vjetar u leđa crnogorskim prijateljima, pa da na vlasti u Crnoj Gori imamo najprijateljskiju vladu i zemlju u okruženju, umjesto njih dobili smo one koji su razarali Dubrovnik, koji su granatirali Konavle, pravili zločine po istočnoj Hercegovini i s kojima ćemo mi imati velike probleme.
Stanka je odobrena, ali ćemo primijeniti čl. 293.b., pa ćemo nastaviti s glasovanjem. Dajem dakle na glasovanje zaključak: Prihvaća se Godišnje izvješće o provedbi strategije i Zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH za 2019.g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika i zastupnica, 81 za, 39 suzdržanih i 7 protiv, pa je na taj način donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju izmjene i dopune čl. 8. Rimskog statua Međunarodnog kaznenoga suda, oružje koristi mikrobiološke ili druge biološke agense ili toksine, izmjene i dopune čl. 8. Rimskog statua Međunarodnog kaznenoga suda, oružje kojega je poglaviti učinak ranjavanja fragmentima koji se u ljudskom tijelu ne mogu otkriti regentskim zrakama, izmjene i dopune čl. 8. Rimskog statua Međunarodnog kaznenoga suda, lasersko oružje koje osljepljuje i izmjene i dopune čl. 8. Rimskog statua Međunarodnog kaznenoga suda, namjerno pribjegavanje izgladnjivanju civila, drugo čitanje, P.Z. br. 124. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Evo rezultata, 129 je glasovalo, svi su bili za pa je na taj način donesen navedeni zakon.
Poštovani g. predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici HS-a. Znači amandman na čl. 3. Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportskoj inspekciji kojom se predlaže izmjena čl. 3. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportskoj inspekciji na način da se u čl. 16. Zakona o sportskoj inspekciji iza st. 2. dodaje novi st. 3. koji glasi: „Ako tijekom obavljanja nadzor utvrdi slučajeve nasilja nad djecom ili uznemiravanja djece inspektor je dužan o tome sastaviti posebno izvješće te ga u roku od tri dana dostaviti Uredu pravobraniteljice za djecu.“ Amandman se odbija uz obrazloženje, u skladu s odredbama čl. 17. st. 3. Zakona o sportskoj inspekciji ako ocijeni da postoji sumnja u počinjenje kaznenog djela inspektor će o tome izvijestiti nadležno tijelo progona. Osim toga čl. 12. Zakona o pravobranitelju za djecu taj čl. 12. propisuje kako su tijela državne uprave jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave kao i pravne i fizičke osobe obvezne surađivati s pravobraniteljem za djecu i na njegov zahtjev podnositi izvješća i odgovarati na upite. Sportska inspekcija dostavlja Uredu pravobraniteljice za djecu izvješće o svim slučajevima u kojima je utvrđena povreda odredbi Zakona o sportu na štetu djece odnosno sumnja na počinjenje kaznenog djela počinjenog na štetu djeteta te obvezu izvještavanja Ureda pravobraniteljice za djecu nema potrebe posebno propisivati. Zahvaljujem.
Kolega Bakić, izvolite.
Hvala vam g. predsjedniče. Dakle, ovaj naš amandman zapravo se odnosio na dopunu čl. 16. temeljnog zakona koji dakle taj čl. 14. temeljnog zakona kaže da je sportski inspektor dužan sastaviti izvješće o svim onim nepravilnostima koje pri inspekciji utvrdi, a koje eventualno i nisu bile nužno predmet inicijalne inspekcije. U ovom slučaju smatramo da je osobito važno u ovaj članak ugraditi odredbu koja se bavi eventualno utvrđenim postupcima nasilja nad djecom i mladima i također uznemiravanjem djece. Smatramo da je ova odredba izuzetno važna, smatramo i inače da je rad sportskog inspektorata nužno čvršće povezati sa Uredom pravobraniteljice za djecu i mislimo da bi ovakva odredba koju predlažemo našim amandmanom u tom pogledu bila vrlo, vrlo korisna. Zato dakle kod amandmana ostajemo i molimo da se o njemu glasa.
Sada ćemo glasovati onda o ovom amandmanu, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za amandman? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova, pa prelazimo na amandman br. 2 istog kluba zastupnika. Molim vas samo državni tajniče, ne morate vi pročitati tekst amandmana nego samo obrazloženje, izvolite.
Zahvaljujem, g. predsjedniče. Dakle, i ovaj amandman se odbija uz obrazloženje, ovako sročena odredba nalaže obvezu no nije jasno kome se takva obveza nameće odnosno nije jasno precizirano tko treba suspenziju izreći. Isto tako, nije jasno definirano što znači suspenzija, znači li to suspenzija prava i obveza iz radnog odnosa u kojem slučaju je izriče poslodavac? Znači li to privremenu zabranu obavljanja djelatnosti u kojem slučaju je izriče savez, klub ili netko drugi ili se tu misli na rješenje o zabrani obavljanja djelatnosti koju izriče sportski inspektor rješenjem? Isto tako, nije naznačeno kako se utvrđuje nastala povreda ljudskih prava te zdravlja sportaša i sportašica temeljem pravomoćne sudske odluke pokretanjem kaznenog postupka ili na neki drugi način. Zdravstvena zaštita sportaša regulirana je odredbama čl. 71. Zakona o sportu temeljem kojih u sportskom natjecanju može sudjelovati osoba za koju je u razdoblju od 6 mj. prije sportskog natjecanja, utvrđena opća zdravstvena sposobnost odnosno posebna zdravstvena sposobnost kada je to propisano pravilnikom koji donosi ministar nadležan za zdravstvo ili propisima nacionalnog sportskog saveza. S obzirom da je u skladu s odredbama čl. 24. Zakona o sportskoj inspekciji inspektor ovlašten poduzeti hitnu mjeru u slučaju kad utvrdi da je u sportskom natjecanju sudjelovala osoba koja nema odgovarajuću zdravstvenu sposobnost utvrđenu Zakonom o sportu, predložena dopuna čl. 4. konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportskoj inspekciji je suvišna.
Izvolite, očitovanje. Vi ste slobodni, državni tajniče.
Hvala vam lijepa. Dakle, ovdje se pak radi, u našem amandmanu, radi se o intervenciji u čl. 18. koji definira rokove u kojima je sportski inspektor dužan podnijeti svoj izvještaj. Smisao, bit našeg amandmana je bila u tome da se ti rokovi maksimalno skrate odnosno taj rok maksimalno skrati, upravo u slučajevima narušavanja temeljnih ljudskih prava a osobito u slučajevima kad se utvrde postupanja koja su štetna po zdravlje sportaša, osobito djece i mladih. U tom smislu smatramo da je ovakva odredba ne samo primjerena nego i potrebna, stoga dakle ostajemo kod našeg amandmana i molimo da se o njemu glasa.
Evo ga, to ćemo odmah učiniti. Dakle, glasujemo o amandmanu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da ni ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportskoj inspekciji. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 130 zastupnika i zastupnica, 126 za i 4 suzdržana te je na taj način donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sportskoj inspekciji.
Dobro jutro svima koji ste ovdje. Danas imamo: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2019/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva, te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 98/2013, drugo čitanje, P.Z.E. br. 63. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Ispričavam se. Amandmani se mogu podnijet do kraja rasprave. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. g. Žarko Katić je iz MUP-a je ovdje s nama i upoznat će nas sa ovim Konačnim prijedlogom zakona, to je br. 63. Hvala. Izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Poštovane gđe. zastupnice i poštovana gospodo zastupnici, pred vama je Konačan prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Europskog parlamenta i vijeća br. 1148/2019 i od 20. lipnja 2019. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva, zatim o izmjeni Uredbe br. 1907/2006 i stavljanju izvan snage Uredbe br. 98/2013. Predmetni zakon usklađuje se kao što mu i ime kaže, dakle sa Uredbom Europskog parlamenta i vijeća o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva. Uredba i zakon bave se prekursorima eksploziva odnosno tvarima koje su inače dostupne u slobodnoj prodaji i koje se koriste za različite svakodnevne svrhe. Većina od nas ih i upotrebljava u svom životu i radu, ali ta sredstva u određenim količinama ili koncentracijama mogu poslužiti za izradu eksploziva. Uredba iz 2019.g. donijeta je zbog utvrđenih nedostataka stare Uredbe iz 2013.g. koja nije sasvim jasno propisivala odgovornost gospodarskih subjekata koji se bave uvozom, prodajom, provozom, skladištenjem, izvozom ili proizvodnjom prekursora eksploziva, te internetskih tržišta. Isto tako ova Uredba iz 2013. pokazala je da inspekcijski nadzori u EU nisu dovoljno učinkoviti, te je novom uredbom ojačana uloga inspekcijskih službi. Dakle ponavljam, u RH trenutno je na snazi Zakon o provedbi Uredbe br. 98/2013 od 15. siječnja 2013.g. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva. Ovaj zakon koji je pred vama, dakle Konačni prijedlog zakona, propisuje slijedeće obveze. To su obveze gospodarskih subjekata koje se tiču pisanog izvještavanja drugih gospodarskih subjekata o obvezama prijave, dakle ovih sredstava, kao i zaposlenika koji sudjeluju u prodajnom lancu odmah nakon njegova zaposlenja i kasnije jednom godišnje, a obavještavaju ga o sadržaju reguliranih prekursora eksploziva u proizvodima koje stavlja na tržište i obveza koje ti zaposlenici imaju sukladno uredbi. Zatim propisuje obveze internetskog tržišta da poduzima mjere i koristi alate kako bi se osiguralo da korisnici koji stavljaju na raspolaganje regulirane prekursore eksploziva pomoću njihovih usluga posredovanja tih internetskih dakle tržišta da svi kupci budu obavješteni o svojim obvezama da moraju imati opciju prijave sumnjivih transakcija. Zakon konačno još propisuje odnosno utvrđuje nadležna tijela za provedbu uredbe, kao i obveze tih tijela. To su u prvom redu Ministarstvo nadležno za zdravstvo, Ministarstvo nadležno za poljoprivredu, za unutarnje poslove, kao i Državni inspektorat RH. Što se tiče MUP-a njegove obveza u provedbi zakona su slijedeće. MUP je kontaktna, nacionalna kontaktna točka za prijavu sumnjivih transakcija ili značajnih nestanaka ili krađa tvari i smjesa koje sadrže dakle prekursore eksploziva. Zatim za prikupljanje podataka i izvješćivanje Europske komisije o prijavljenim sumnjivim transakcijama ili značajnim nestancima ili krađama. Zatim o provedenim inspekcijskim nadzorima i aktivnostima za podizanje svijesti o prekursorima eksploziva. I konačno, kao što je MUP inače nadležan za provedbu kriminalističkih istraživanja u slučajevima prijava sumnjivih transakcija sukladno Zakonu o kaznenom postupku i Zakonu o policijskim poslovima i ovlastima. Propisane su naravno na koncu i prekršajne sankcije za postupanje suprotno odredbama uredbe i ovoga zakona. Što se tiče razlike između prvog i drugog čitanja, u konačni prijedlog zakona unesene su primjedbe novotehničke naravi Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, ostale primjedbe koje su izrečene nisu mogle biti prihvaćene. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu RH, dakle ona sredstva koja su do sad bila, bit će dovoljna. Slijedom evo ovoga što je izrečeno, u ime Vlade RH, predlažem usvajanje ovoga konačnog prijedloga zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Prvo replike, prvi je g. Dretar.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, hvala. Poštovani g. Katić, dozvolite, znate i sami, već smo nekoliko puta komunicirali da još jednom čisto radi hrvatske javnosti i zainteresirane javnosti. Citiram jedno pitanje u ime Hrvatskog automodelarskog saveza, zakon odnosno ovaj prijedlog govorim, odnosno citiram njihove rečenice, izrazito je restriktivan, na sastanku Europske federacije modelara ustanovljeno je da je za korištenje goriva sa količinom nitro metana većom od koncentracije za slobodnu maloprodaju, u nekim članicama moguće ući u sustav upisnika i dozvola. Te su dozvole su ili pojedinačne odnosno vremenski su ograničene pa molim vas lijepo, evo ljudi prate ovu raspravu, vrlo su za to zainteresirani, radi se o očuvanju jednog vrlo uglednog i priznatog sporta odnosno aktivnosti u Hrvatskoj, kako će ovaj zakon direktno na njih utjecati? Hvala vam lijepa.
Hvala. Izvolite.
Poštovani g. Dretar, nakon usvajanja ovog konačnog prijedloga zakona i njegova stupanja na snagu, RH će se obratiti Europskoj komisiji i dobit će još i određene smjernice za njegovu primjenu. Ja sam dogovorio sastanak sa Hrvatskim modelarskim savezom, naći ćemo se idući tjedan, u utorak i objasnit ćemo im na koji način oni mogu nastaviti sa svojim djelovanjem odnosno do usvajanja ove uredbe i zakona ne utječe na njihovo svakodnevno vježbanje, natjecanje itd. Informiran sam da se iduće godine u RH organizirana i europsko takvo prvenstvo automodelara i učinit ćemo sve u tim razgovorima da to prvenstvo i njihove pripreme ne budu ugrožene.
Hvala lijepa. G. Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče. Što je prekursor, to je jasno kemijski spoj koji učestvuje u kemijskoj reakciji koja proizvodi drugi spoj. Poruke uredbe je jasna, njome se uspostavljaju pravila na razini EU-a za stavljanje na raspolaganje, uvođenje posjedovanja i uporabu tvari i smjesa koje bi se mogle zloupotrijebiti u kućnoj proizvodnji eksploziva posebno što to može imati odraz na javnu sigurnost u vrijeme pojave terorizma iz najrazličitijih pobuda. Da li će uredba biti provediva do te mjere da pojedinačni korisnici počinju koristiti za istu aktivnost kemikalije kojima bi se zamijenilo prekursor odnosno sankcije ako ne koriste sigurnije kemikalije koje ne postoje na tržištu? Hvala.
Hvala lijepo. Izvolite, odgovor.
Ovdje će biti nakon stupanja uredbe iz zakona na snagu, potrebno provesti određene izvješćivanje javnosti, prije svega gospodarskih subjekata ali i građana. Oni predmeti ili kemijske tvari dakle o kojima se ovdje radi i koje su i dosad bile u uporabi, ostat će dok se eventualno ne nađe za određene spojeve i nešto bolje i sigurnije, ali poanta je da sumnjive velike transakcije tih tvari ili u pravilu jedna tvar nije dovoljna za sačiniti, dakle nije dovoljna za sačiniti eksploziv, potrebno je nekoliko tvari, to mogu biti i zaista one tvari koje se svakodnevno koriste u poljoprivredi pa čak i u frizerskom salonu za takav rad frizera i frizerki, ali ako netko ko se ne bavi s tim poslom naruči veću količinu [[Upadica Radin: Hvala.]] to mora biti prijavljeno.
Hvala lijepa. G. Ante Deur.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Sigurno je ovo, sigurno se ovim zakonom i u ovom drugom čitanju i sve zajedno, ova provedba, ona pokazuje se da je bolja, kvalitetnija, što je najbitnije, sigurnija. ... [[Govornik se ne razumije.]] sigurnost u cjelokupnoj ovoj smjesi ... [[Govornik se ne razumije.]] da u prošlosti što se događalo, ovdje dobivamo jednu sigurnost koja pokazuje da se nešto treba kontrolirati, što je najbitnije da sustav kontrolira i da to ne može svatko upotrebljavati po nekoj svojoj ... [[Govornik se ne razumije.]] bez obzira u kojem pogledu, životnoj formi to dolazilo.
Hvala lijepa, izvolite, odgovor.
Tako je, poštovani g. zastupniče. Osnovna namjena, nakana ove uredbe i zakona kojim se ona preuzima u hrvatsko nacionalno zakonodavstvo jest povećanje sigurnosti gospodarstva i građana. Kažem, ta uredba daje određene ovlasti i obveze gospodarskim subjektima, posebno kao što sam rekao inspekcijskim službama, dakle, inspektorat će trebat dodat još i obučiti i da oni znaju prepoznati takve opasnosti na internetskom tržištu ali i najširoj javnosti jer do ovih proizvoda svatko može u pravilu doći, kupiti ih i preko interneta i moramo osvijestiti da oni mogu u većoj količini i u određenoj koncentraciji biti iznimno opasni.
Hvala lijepa. Nema više replika. Žele li predstavnici uzeti riječ? Da. G. Vukas, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče [[Upadica Radin: Odbor za unutarnju politiku, jel da?]] kolegice i kolege, državni tajniče. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost kao matično radno tijelo na svojoj 16. sjednici održanoj 24. ožujka 2021. razmotrio je i podržao Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2019/1148 Europskog parlamenta i vijeća od 20. lipnja 2019. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 i i stavljanju izvan snage Uredbe EU br. 98/2013, drugo čitanje, P.Z.E. br. 63. Donošenju predmetne uredbe pristupilo se zbog nedostatka uređenja pojedinih segmenata u prethodno važećoj uredbi Europskog parlamenta i vijeća od 15. siječnja 2013. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva odnosno zbog nedostatno utvrđenih obveza gospodarskim subjektima i internetskom tržištu pri prodaji tvari koja iznad određene koncentracije mogu biti korištene za izradu eksplozivnih naprava kućne izrade, kao i radi ojačanja inspekcijskog nadzora kako bi na neki način taj cjelokupni postupak nadzora bio učinkovit i obor je jednoglasno podržao ovaj prijedlog zakona. Hvala vam.
Fala i vama. Otvaram raspravu i prvi je na redu g. Hrvoje Zekanović koji će predstavljat Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Nema ga, gubi pravo. Drugi je g. Davor Dretar koji kao što znamo je ovdje i koji će zastupati Klub zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle, kada govorimo o ovom prijedlogu Zakona o provedbi Uredbe Europskog parlamenta o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva još ćemo jednom jednostavnim narodskim jezikom javnosti objasniti što su to prekursori eksploziva. Ponovili smo to tijekom prvog čitanja, ali možemo i još jednom. Dakle, to su tvari pomoću kojih se mogu napraviti eksplozivna naprava. Nalazimo se u doba u vremenima u kojima su terorističke prijetnje izrazito velika sigurnosna ugroza. Srećom, Hrvatska se trenutno nalazi na velikom začelju i nemamo, hvala Bogu dragome, da nemamo velikih terorističkih akcija odnosno sigurnosnih ugroza. Koliko je to rezultat dobre politike, koliko je to rezultat dobrog rada naših sigurnosnih službi ili jednostavno činjenica da teroristima nismo zanimljivi, ostavit ćemo za neku drugu raspravu. Ovdje danas govorimo o sigurnosnom zakonu odnosno o načinu na koji pokušavamo regulirati tržište potencijalno opasnih tvari. Nažalost, kao što i sami znamo osim ovoga, osim prijedloga zakona i zakonske regulative, teroristi cijeloga svijeta koriste, što je razumljivo, crno tržište bilo da se radi o direktnoj ilegalnoj trgovini između zainteresiranih strana ili da se radi o tzv. dark internetu. Mi ovdje odnosno ovaj prijedlog zakona i Uredba Europskog parlamenta govori o regulaciji internetskog tržišta ovakvim tvarima. Svi smo svjesni da postoji i paralelno tzv. crno tržište odnosno dark Internet na kojem se osim nabavke ovakvih tvari može nabaviti još štošta od oružja, narkotika, pa eto čak i trgovine ljudima. Taj dio tržišta naravno ne možemo regulirati jel, na njega nemamo nikakav utjecaj, ali što se tiče osnovnog i potpuno legalnog internetskog tržišta svima je jasno da stvari treba dovesti u red i kroz upisnik odnosno iznimnu kontrolu svih onih koji imaju mogućnost nabaviti, skladištiti, pa onda kasnije i koristiti prekursore eksploziva, svima je jasno da to tako mora biti. Jednako tako stvar mora biti uređena i na unutarnjem tržištu kroz trgovačke tvrtke koje mogu obavljati ovakvu djelatnost odnosno nabavljati. U razgovoru sa gospodinom iz Hrvatskog automodelarskog saveza naišao sam na veliko razumijevanje i on prema meni i ja prema njemu i zahvaljujem se ovdje još jednom i poštovanom g. Katiću na izuzetno korektnoj komunikaciji i drago mi je da ste iskomunicirali i taj sastanak, ljudi su na tren bili uplašeni, govorim o prvome čitanju ovoga prijedloga, kada su se bojali da će zbog zabrane određenih koncentracija njihova djelatnost odnosno automodelarstvo u Hrvatskoj praktički biti, neću reći zabranjeno, ali da će mu rad biti onemogućen. Čisto da vam objasnim, a i hrvatskoj javnosti, ne radi se o onim malim automobilčićima koje kupujemo svojoj djeci u velikim trgovačkim lancima, stavimo dvije baterije, pa se onda djeca s time zabavljaju, radi se o ozbiljnim automodelima i u Hrvatskoj ne toliko, ali u Europi radi se o izuzetno cijenjenom sportu, radi se o sportu u koji se ulažu ozbiljna sredstva, ovdje kod nas nažalost to još malo kaska, ali postoje automodelarski savezi kako u Zagrebu, tako u Osijeku, u Koprivnici, pa reći ćemo i gotovo po cijeloj Hrvatskoj. Oni za pogon svojih vozila odnosno tih automodela u načelno koriste metilni alkohol, ali budući da on nema, mislim na metilni alkohol, dovoljnu vrijednost da ti modeli proizvedu brzinu koja je potrebna za utrke oni se moraju miješati, dakle u tome trenutku su bitni ovi tzv. nitrometani zato što se oni dodaju u metilni alkohol i time se dobiva jedno miješano gorivo pomoću kojega odnosno pomoću čijeg oktanskog broja ti modeli mogu postići brzine dovoljno velike za utrke. Moram spomenuti i jednu izuzetno simpatičnu činjenicu da su se hrvatski automodelari uključili i u Domovinski rat. Naime, kao preteča današnjih eksplozivnih naprava na daljinsko upravljanje bili su spremni i stavili su se u službu HV-a i rekli su ako treba mi ćemo dati naše modele i daljinski ćemo ih navoditi i na njih ćemo stavljati eksplozive i tako pokušati nanijeti štetu agresoru na RH, što je eto za svaku pohvalu. I hvala im na tome što su se bez razmišljanja uključili u obranu Hrvatske. Ono u čemu je i g. državni tajnik, a i mi ovdje siguran sam potpuno smo složni, Hrvatski automodelarski savez na neki način, da li će to biti podzakonski akt ili ove dodatne smjernice Europske komisije uključiti u upisnik odnosno registar korisnika i na taj način im omogućiti daljnji i nesmetan rad. Iduće godine njih očekuje njih očekuje i Europsko prvenstvo ovdje u Zagrebu, gradi se velika pista za automodele u Zagrebu na jezeru Bundek, to će i naš budući gradonačelnik Miroslav Škoro obići i intenzivno podržati. U Zagreb će doći više stotina ekipa iz cijele Europe, imat ćemo ponovno jednu lijepu promociju našeg grada, naše zemlje a naravno nemojmo zaboraviti niti određene financijske efekte koji će oni ovdje ostvariti. Dakle, u svakome slučaju u čistoj želji da budemo produktivni, reći ću tako, da budemo kooperativniji i Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržat će ovaj prijedlog zakona i naravno i dalje ćemo se zahvaliti našim automodelarima na tome što postoje i svima naravno onima koji koriste prekursore eksploziva, zamoliti da to rade odgovorno. Hvala lijepa.
Sada je na redu g. Nikša Vukas, koji će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Kao što sam rekao i na odboru, u biti iz ovog prijedloga zakona može se vidjet samo da se provodi uredba, u biti da se jedna uredba stavlja u zakonodavni okvir RH sa ciljem praćenja trgovine, primjene, na neki način da se u zakonodavni okvir stavi tko su nadležna tijela koja će to na neki način sve skupa kontrolirati. Znamo u biti da ove prekursore eksploziva koji na neki način mogu sutra biti i dio nekog terorističkog napada da svakako moraju bit pod kontrolom. Tu se vidjelo da nadležnost ima MUP, Ministarstvo poljoprivrede i Državni inspektorat. Kao što se, u zakon će se odrediti da će Državni inspektorat vršiti sam taj nadzor. Iz svega, klub SDP-a će, iz svega navedenog, Klub SDP-a će podržati ovaj prijedloga zakona jer ono sve kao što sam prije komunicirao, što ide u interesu sprječavanja bilokakvog oblika terorizma, u nama ćete uvijek nać adekvatnog partnera. Hvala vam.
Hvala i vama. G. Ante Deur govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Svima lijepi pozdrav. Evo sigurno da u ovom konačnom prijedlogu zakona uredbe o prekursorima prije svega dobivamo da nadležna tijela koja se bave, koja mogu kontrolirati ove ozbiljne kemijske stvari. Sigurno da ne smijemo gledati da je to nešto što je restriktivno, što ugrožava, bilo bi ugroza da nije ovako kvalitetna uredba iz zakona napravljena. Sve što čuva ljudske živote, zdravlje, moramo sagledavati da se mora raditi u zakonskim okvirima i zato sigurno ova uredba daje tu jednu potpunu sigurnost za sve cjeline našega društva jer to su jasna pravila a pravila u društvu, zakonu, moramo se svi zajedno i pridržavati i poštivati jer su ozbiljne stvari. ... [[Govornik se ne razumije.]] da je to koji se bave i eksplozivnih odnosno tvarima dostupnima slobodnoj prodaji. Što god je u slobodnoj prodaji, mora biti u zakonskom okviru, moramo točno znati tko što radi. To je nešto što je moramo svakodnevno, i smjesa i u određenim količinama, koncentracija mogu poslužiti za izradu eksploziva. Uredba ova iz 2019. g. donesena je zbog utvrđenih nedostatka stare uredbe o kojoj smo imali i priliku i slušati i vidjeti, tako da je jasno propisalo odgovornost gospodarskih subjekata koje se bave uvozom, prodajom, provozom internetskih tržišta, skladištenje, izvozom, isto tako pokazala se da je inspekcijski nadzor unutar EU-a nisu učinkoviti te novom uredbom ojačana uloga inspekcijskih službi, što je jako bitno. Ovo je jako bitno da smo svjesni znači što je da je ojačano i da je puno, puno kvalitetnije. U RH se trenutno na snazi zakona provedbe uredbe iz 2013. Europskog parlamenta i vijeća iz 15. siječnja 2013. godine o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva. Ovim konačnim prijedlogom zakona se propisuju normalno obaveze a to su gospodarskih subjekata, što je bitno jer u, to je vezano uz pismeno obavještavanje drugog gospodarskog subjekta o obaveza prijave kao i zaposlenika, znači koji su zaposlenici, prodajnom lancu, ko se dotiče tog djela, ko je u blizini, znači kasnije, jednom godišnje, sadržajem, regularnih prekursora eksploziva u proizvodima koji stavlja na tržište, obaveze su sukladno uredbi. Znači imamo internetska tržišta koja su mogu biti vrlo opasna, ali i poduzete su mjere u korist ... [[Govornik se ne razumije.]] kako bi se osiguralo da korisnici koji stavljaju na raspolaganje i reguliranje prekursora eksploziva pomoću njegovih uloga, posredovanja budu obaviješteni o svojim obavezama te da mora imati opcije prijave sumnjivih transakcija, što je vrlo bitna rečenica i vrlo može biti opasna. Znači utvrđene su sva nadležna tijela o provedbe uredbe kao i njihove obaveze. A to su ta dva ministarstva, ministarstvo je nadležno za zdravstvo, ministarstvo nadležno za poljoprivredu i unutarnje poslove i normalno, Državni inspektorat koji će sa svojim ljudima koji budu educirani, kvalitetno prepoznavati kompletno ovu cijelu uredbu ozakonjenu. Znači nacionalni ... [[Govornik se ne razumije.]] je da MUP u provedbi zakona nacionalni kontakt točka za prijavu sumnjivih transakcija ili značajnih nedostataka ili krađa tvari, smjesa ili tvari koji ih sadrže, kao i za prikupljanje podataka i izvješćivanje Europske komisije o prijavljenim i sumnjivim transakcijama i značajnim nedostacima ili krađama u provedbenim inspekcijskim nadzorima i aktivnostima za podizanje svijesti o prekursorima eksploziva. Šta je, znači da uistinu ta svijest bude podignuta ne samo ljudi koji to kontroliraju nego da svijest bude svih nas zajedno i to je jedna ozbiljna društvena, može biti vrlo ozbiljna društvena pomama. Za provedbu kriminalističkih istraživanja u slučajevima prijava sumnjivih transakcija sukladno Zakonu o kaznenom postupku i Zakonu o policijskim poslovima i ovlastima propisuju se i prekršajne sankcije za postupanje suprotne odredbama uredbe zakona. Važno je naglasiti da zakon ne predviđa mogućnost da se pojedinačnim korisnicima stavlja na raspolaganje određeni i ograničeni prekursorsi eksploziva, niti ih oni mogu unositi, posjedovati ili koristiti, što je jako bitno. Također, zakon ne predviđa mogućnost izdavanja dozvole za pojedinačnim, pojedinačnim korisnicima za stavljanje i raspolaganje određenih ograničenih prekursorsa eksploziva, niti se priznaju takve dozvole dane pojedinačnim korisnicima od strane nadležnih tijela i krugova državnih članica EU. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu. Slijedom navedenog, evo navedenog i svega ovoga što smo čuli predlažemo njegovo usvajanje. Hvala.
Hvala lijepa. Nema drugih govornika zato zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Što se tiče dnevnoga reda smo danas gotovi, danas je specijalan dan, razgovarali smo čitavih pola sata, nije bilo povreda Poslovnika, ali vidimo se u 12 kada će bit glasovanje, a shodno Poslovniku nakon glasovanja će biti iznošenje stajališta. Hvala lijepa i do 12. STANKA U 10,02 SATI
Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2019/1148 Europskog parlamenta i vijeća od 20. lipnja 2019. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 98/2013, drugo čitanje, P.Z.E. br. 63. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 130 zastupnika i zastupnica, 129 za, 1 suzdržani pa je na taj način donesen navedeni zakon.