Cijenjene gospođe i gospodo, sukladno članku 4. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora pripala mi je dužnost i čast otvoriti prvu konstituirajuću sjednicu Hrvatskog sabora i privremeno joj predsjedati do izbora novog predsjednika Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam i čestitam na izboru za zastupnice i zastupnike u Hrvatski sabor. Poštovane gospođe i gospodo, cijenjeni uzvanici čast mi je i zadovoljstvo posebno pozdraviti predsjednicu Republike Hrvatske gospođu Kolindu Grabar Kitarović [[Pljesak.]] , predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Tihomira Oreškovića i sve nazočne ministre [[Pljesak.]] Posebno pozdravljam mandatara za sastavljanje Vlade Republike Hrvatske gospodina Andreja Plenkovića [[Pljesak.]] Pozdravljam predsjednika Ustavnog suda gospodina Miroslava Šeparovića i predsjednika Vrhovnog suda gospodina Branka Hrvatina. [[Pljesak.]] Pozdravljam načelnika Glavnog stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske generala zbora Mirka Šundova. [[Pljesak.]] Pozdravljam dosadašnje poštovane potpredsjednike, zastupnice i zastupnike osmog saziva Hrvatskog sabora kao i novoizabrane zastupnice i zastupnike u Hrvatski sabor. Pozdravljam nazočne dosadašnje predsjednike Hrvatskog sabora gospodina Žarka Domljana, gospodina Josipa Manolića, gospođu Katicu Ivanišević, gospodina Vladimira Šeksa i gospodina Josipa Leku. [[Pljesak.]] Također posebno pozdravljam nazočne članove Europskog parlamenta iz Republike Hrvatske gospođu Ivanu Maletić, gospođu Marijanu Petir, gospođu Dubravku Šuicu i gospodina Jozu Radoša. [[Pljesak.]] Pozdravljam glavnog državnog odvjetnika gospodina Dinka Cvitana kao i nazočne visoke dužnosnike sigurnosne obavještajne zajednice Republike Hrvatske. [[Pljesak.]] Pozdravljam predsjednika Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti akademika Zvonka Kusića. [[Pljesak.]] Predsjednika Rektorskog zbora i rektora Svučilišta u Splitu profesora doktora Šimuna Anđelinovića. [[Pljesak.]] Također pozdravljam nazočne rektore hrvatskih sveučilišta, rektore Sveučilišta u Zagrebu, profesora doktora Damira Borasa. [[Pljesak.]] Rektoricu Sveučilišta u Zadru profesoricu doktoricu Dijanu Vican. [[Pljesak.]] Rektora Sveučilišta Jurja Dobrile u Puli, profesora doktora Alfia Barbieria, [[Pljesak.]] te rektora Katoličkog sveučilišta profesora doktora Željka Tanjića. [[Pljesak.]] Osobita mi je čast pozdraviti uzoritog kardinala Josipa Bozanića, zagrebačkog nadbiskupa [[Pljesak.]] i monsinjora Želimira Puljića, zadarskog nadbiskupa i predsjednika Hrvatske biskupske konferencije. [[Pljesak.]] Upućujem posebni pozdrav predsjedniku Židovske općine doktoru Ognjenu Krausu i rabinu Licianu Moši Preleviću [[Pljesak.]] kao i predstavniku Židovske zajednice „Bet Israel“ u Republici Hrvatskoj rabinu doktoru Kotelu Da-doneu [[Pljesak.]] te predstavniku Židovske organizacije „Menora“ rabinu Pini Zaklasu. [[Pljesak.]] Također pozdravljam i sve ostale nazočne predstavnike vjerskih zajednica u Republici Hrvatskoj. Pozdravljam guvernera Hrvatske narodne banke gospodina Borisa Vujčića. [[Pljesak.]] Posebno pozdravljam apostolskog nuncija Alessandra Derika te sve nazočne predstavnike diplomatskog zbora u Republici Hrvatskoj. [[Pljesak.]] Pozdravljam glavnog državnog revizora gospodina Ivana Klešića [[Pljesak.]] i predsjednika Hrvatske gospodarske komore gospodina Luku Burilovića. [[Pljesak.]] Pozdravljam povjerenicu za informiranje gospođu Ana-Mariju Musu. [[Pljesak.]] Pravobraniteljicu za djecu gospođu Ivanu Milas Klarić [[Pljesak.]] , te pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova gospođu Višnju Ljubičić. [[Pljesak.]] Pozdravljam predsjednika Savjeta za nacionalne manjine Vlade Republike Hrvatske gospodina Aleksandra Tolnauera [[Pljesak.]] i predsjednika Hrvatskog Helsinškog odbora gospodina Ivana Zvonimira Čička. [[Pljesak.]] Pozdravljam predsjednicu javno-bilježničke, Hrvatske javnobilježničke komore gospođu Luciju Popov [[Pljesak.]] i predsjednika Hrvatske obrtničke komore gospodina Dragutina Ranogajeca [[Pljesak.]] , predsjednicu i glavnog direktora Hrvatske udruge poslodavaca gospođu Gordanu Deranju i gospodina Davora Majetića. [[Pljesak.]] Pozdravljam i nazočne predstavnike sindikalnih organizacija u Republici Hrvatskoj gospodina Krešimira Severa [[Pljesak.]] i gospodina Vedrana Dragičevića, te ostale cijenjene uzvanike. [[Pljesak.]] Sve vas srdačno pozdravljam na ovoj konstituirajućoj prvoj sjednici devetog saziva Hrvatskog sabora. Gospođe i gospodo na temelju odredbe članka 98. stavka 1. podstavka 1. a u svezi s odredbom članka 74. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske te članka 5. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor predsjednica republike donijela je odluku o raspisivanju izbora za zastupnike u Hrvatski sabor koji su održani u nedjelju 11. rujna 2016. Izbori na biračkim mjestima u diplomatsko konzularnim predstavništvima Republike Hrvatske održali su se u subotu 10. rujna 2016. godine i u nedjelju 11. rujna 2016. godine. Državno izborno povjerenstvo 26. rujna 2016. godine objavilo je službeno rezultate izbora za zastupnike u Hrvatski sabor. Predsjednica Republike Hrvatske na temelju članka 98. stavka 1. podstavka 1. Ustava Republike Hrvatske sazvala je Hrvatski sabor na prvo zasjedanje. Izvješćujem vas da je prema izvješću Državnog izbornog povjerenstva 26. rujna 2016. godine u Hrvatski sabor izabran 151 zastupnik, odnosno zastupnica. Prema evidencijskim listićima dosada je evidentirana nazočnost 145 zastupnica i zastupnika. Poštovane gospođe i gospodo dozvolite mi da vam se kao dosadašnji predsjednik Sabora, a to je nekad dobar običaj obratim sa nekoliko riječi. Poštovane gospođe i gospodo sada mi dopustite da kažem nekoliko riječi vezane uz sve ono što se zbivalo u zadnje vrijeme tijekom 8. saziva Hrvatskog sabora. Prije nego što krenemo na dnevni red sjednice želim iskoristiti ovaj svečani trenutak demokracije kako bih se kratko osvrnuo na rad upravo tog 8. saziva Hrvatskog sabora. Razdoblje u kojem sam imao čast predsjedati u ovom visokom domu bilo je turbulentno i u političkom smislu značajno različito od prethodnih razdoblja. Trajalo je niti pola godine i bilo je obilježeno mnogim lutanjima u politici iako je trenutak bio takav da se tražila jasna vizija i jedinstvo te zajedništvo kojem nažalost nismo svjedočili. Na mnogo toga što smo u tom kratkom vremenu učinili sam ponosan, no istodobno sam duboko svjestan da smo mogli i morali učiniti mnogo više i za mnogo toga mi je žao što smo propustili učiniti. Naime, Sabor kako vrhovno tijelo parlamentarne demokracije suodgovoran je za sve ono dobro što se događalo ne samo u ovih 6 mjeseci, već i u cijeloj kratkoj četvrtstoljetnoj povijesti Hrvatske, ali i za ono što nije bilo baš tako dobro odnosno što se moglo, što je moglo i trebalo biti bolje. Ustrajnost demokratski izbranog višestranačkog Sabora u obrani hrvatskog suvereniteta i identiteta koja je okrunjena proglašenjem Božićnog ustava i donošenjem odluka kojima je Hrvatska pod vodstvom svog prvog predsjednika doktora Franje Tuđmana konačno ostvarila i punu neovisnost i samostalnost obranjenu životima 15 000 njenih građana u srbočetničkoj agresiji, nadajmo se i posljednjem nasrtaju na hrvatski suverenitet i nacionalni identitet treba biti uzor parlamentarne demokracije. Priznajmo sami sebi da to u posljednjem razdoblju nismo uvijek bili. Upravo zbog svih onih koji su dali svoje živote za Hrvatsku i koje nikada ne smijemo zaboraviti moramo biti kao što je svojedobno rekao Abraham Lincoln „Prema nikome zluradi i prema svima milosrdni.“ Nije to međutim uvijek lako, ali moramo biti takvi ponajprije zbog sebe i svojih potomaka. Mnoge diskusije su se u prošlom sazivu Sabora umjesto o gospodarstvu, investicijama, demografskoj obnovi i pronatalitetnoj politici, nezaposlenosti i ostalim ključnim i životnim pitanjima koja muče hrvatske građane vodile o događajima od prije 70 ili 75 godina a da pri tom ništa konkretnoga nije učinjeno barem na pokušaju rasvjetljavanja primjerice zločina koji su se dogodili nakon završetka 2. svjetskog rata. Kada je već zato očito nije bilo prave političke volje a nema se dojam niti da će ubrzo biti, nadam se da će se ovaj sastav Sabora voditi riječima Adolfa Suareza španjolskog premijera koji je proveo tranziciju te zemlje iz diktature frankizma u parlamentarnu demokraciju, citiram „Za stvaranje demokracije važno je ostaviti na miru pepeo prošlosti i okrenuti se zidanju temelja budućnost.“ I mi to moramo učiniti ne samo zbog sebe već još više zbog svojih potomaka. Zbog svojih potomaka moramo i dalje razvijati parlamentarnu demokraciju. Jer samo u pravoj istinskoj demokraciji i poštivanju osobne slobode svakog pojedinca da misli i kaže sve što želi i u što vjeruje ako to ne ugrožava drugog pojedinca. Naša domovina može ostvariti sve svoje snove, snove niza generacija koje su zamišljale život u slobodnoj neovisnoj Hrvatskoj, snove poput onoga kojeg je izrekao Eugen Kumičić u čast sedamdesetog rođendana doktora Ante Starčevića, citiram „Krasna zemlja u kojoj živimo i more, cijele njezine obale i mi svi ovdje i mi svi ostali Hrvati i naš milozvučni i sjajni stari uvijek mladi hrvatski jezik, i to je naša domovina. Sva naša prošlost, sadašnjost i budućnost, svi naši umnici i junaci, mrtvi i živi i oni koji će se roditi od hrvatske majke i to je naša domovina.“ Za tu domovinu ništa nije i ne smije biti teško učiniti, ni jedna žrtva ne može biti prevelika. Za tu i takvu domovinu moramo biti bolji, uspješniji, pošteniji, tolerantniji jedni prema drugima, moramo svim silama nastojati postići konsenzus oko dugoročnih i strateških pitanja važnih za opstanaka Hrvatske kao države i nacije. No, u kratkom razdoblju od nepunih pola godine tijekom 8. saziva Sabora učinjene su i neke dobre stvari. Ponosan sam što smo uspjeli vratiti pokroviteljstvo obilježavanja stradanja nevinih hrvatski žrtava u Bleiburgu i time konačno prekinuti podjelu nevinih žrtava na naše i vaše od kojih su jedne očito bile smatrane vrjednijim od drugih, odnosno prekinuti ignoriranje europskih i općecivilizacijskih i standarda o podjednakoj osudi svih totalitarnih režima pa tako i komunističkog i činjenicu da je zločin uvijek zločin i samo obični zločin bez obzira na to kojom se ideološkom krinkom pokušao prekriti. Ponosan sam što je obilježavanje proboja zatočenika iz koncentracijskog logora Jasenovac u spomen na sve stradale i zločine koji su se dogodili u tom logoru ove godine nije bilo ispolitizirano niti političkim govorima, niti neprimjerenim ponašanjem zlorabljeno u svrhu bilo koje političke opcije, već je to učinjeno s dostojanstvom koje priliči takvom događaju Ponosan sam što smo prvi put ove godine u Hrvatskom saboru obilježili Europski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima. Naime, odlukom da se taj dan u Hrvatskoj proglasi spomendanom Sabor je loš u lipnju 2011. godine donijevši Deklaraciju o osudi zločina počinjenih tijekom totalitarno komunističkog poretka u Hrvatskoj 1945. do 1990. godine izrazio svoju jasnu osudu ne samo nacističkih i fašističkih već i komunističkih zločina, ali nikada prije taj spomendan nije bio obilježen u Hrvatskom saboru. Nadam se da će se ubuduće redovito obilježavati. Ponosan sam što smo u Saboru obilježili 100. obljetnicu službenog, pravnog i institucionalnog priznanja islama u Hrvatskoj. Isticanje da su muslimani u Hrvatskoj javnosti prepoznati i cijenjeni kao autohtoni potpuno integrirani, tolerantni ljudi i sastavni dio hrvatskog života i kulture koji su mnogi od njih bitno pridonijeli, osobito je važno u ovo vrijeme porasta vjerske netrpeljivosti u mnogim dijelovima svijeta, pa i nekima nama vrlo blizim, uključujući i neke europske zemlje, posebice pod utjecajem migrantske krize. Upravo je stoga važno da model odnosa u Hrvatskoj između države Islamske zajednice ponudimo kao primjer i rješenje za mnoge zemlje koje danas imaju problema u odnosima između države Islamske zajednice kako one neislamske zemlje s islamskim stanovništvom tako i one islamske sa svojim građanima neislamskim vjeroispovijesti. Ponosan sam i na to što je Sabor barem dijelom svojim odlukama sudjelovao u početku gospodarskog oporavka Hrvatske kojim zorno svjedočimo jer je nakon više godina smanjivanja BDP porastao, a razina javnog duga smanjena za oko 5 milijardi kuna. Nerijetko sam se pitao slušajući poneke rasprave u Saboru, želimo li mi kao društvo uistinu prosperitet, socijalnu pravdu, zaštitu potrebitih i nemoćnih, pravednost i meritokraciju ili nam sve to služi samo kao zgodne uzrečice u trenucima kada nam zatrebaju, a trebali bismo upravo takvo željeti i nastojati ostvariti. Trebali bismo ostvariti ono što je savjetovao još davno otac hrvatske književnosti Marko Marulić, „Održavajte sabore, o stvarima općima se savjetujte, po redu, zakonu, po pravdi, iskreno početno odlučujte. Nikakva strast i mržnja nek dušu vam ne mori i nepristrano osluhujte savjete ća narod vam ih zbori“. Kad bismo se uvijek toga držali uvjeren sam da bi ovaj Sabor bio više cijenjen među građanima koje predstavlja. U svom radu zastupnici trebaju biti i proaktivni i hrabri i uvijek se prisjećati stihova Dantea Alighieria da su „najmračnija mjesta pakla rezervirana za one koji zadrže svoju neutralnost u kriznim vremenima“. A sada su upravo takva vremena i ona traže jasan odgovarajući politički odgovor. Da bismo to ostvarili parafrazirat ću Charlesa Pickeringa koji je rekao „Zdrava demokracija zahtjeva časno društvo“. Trebali bismo biti časni, velikodušni, tolerantni i puni međusobnog uvažavanja. Čast, čestitost, poštenje, odricanje od sitnih osobnih ili skupnih interesa osobito političara i državnika, jedino mogu ovu zemlju pokrenuti u pravom smjeru. Duboko sam uvjeren da će se to dogoditi. I ja ću osobno uložiti sve svoje sposobnosti i napore da pomognem budućem predsjedniku Hrvatskog sabora i cijelom ovom Visokom domu, budućem premijeru i hrvatskoj Vladi da to zajedno ostvarimo, a nadam se da će to učiniti i svi ostali zastupnici. U tom nastojanju čuvao vas sve dragi Bog, čuvao ovaj Hrvatski sabor, čuvao sve zastupnike i zastupnice, Hrvatice i Hrvate, sve hrvatske građanke i građane i jedinu nam i vječnu Hrvatsku. [[Pljesak]] Nakon ovih riječi koje sam imao potrebu izreći poštovane gospođe i gospodo, da bi Hrvatski sabor bio konstituiran sukladno članku 74. Ustava RH i članku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora uz nazočnost većine zastupnika, potrebno je pristupiti izboru predsjednika Hrvatskog sabora. Člankom 5. Poslovnika Hrvatskog sabora utvrđeno je da pravo podnošenja prijedloga na Konstituirajućoj sjednici za izbor predsjednika Hrvatskog sabora ima najmanje jedna trećina zastupnika Hrvatskog sabora. Za izbor predsjednika Sabora podnesen je jedan prijedlog. Na temelju članka 5. Poslovnika Hrvatskog sabora za predsjednika Hrvatskog sabora predložen je zastupnik gospodin Božo Petrov. Želi li netko od predlagatelja obrazložiti prijedlog? Da. Izvolite. Uvažena zastupnica Strenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja ću samo ukratko pročitati životopis gospodina Bože Petrova kojeg danas predlažemo za predsjednika Hrvatskog sabora. Božo Petrov, specijalist je psihijatar koji je rođen 16. listopada 1979. godine u Metkoviću, oženjen je i otac troje djece. Završio je Osnovnu školu Stjepan Radić u Metkoviću, nakon toga Srednju školu Franjevačke klasične gimnazije s pravom javnosti, završio je Medicinski fakultet Sveučilišta u Mostaru, znanstveni poslijediplomski studij Medicinska skrb i javno zdravstvo i specijalizaciju iz psihijatrije za Kliničku bolnicu Mostar. 2005. izabran je za asistenta na predmetu Medicinska informatika i znanstvena metodologija, 2009. stekao je titulu magistra znanosti u grani Medicinske edukacije i psihologije, 2010. položio je specijalistički ispit i stekao zvanje specijaliste psihijatra. Pri završetku je doktorskog studija iz biomedicine i grane psihološke medicine i pred obranom doktorata. Asistent na predmetu medicinska informatika i znanstvena metodologija, stručni suradnik na Medicinskom fakultetu iz područja medicinske informatike i biostatistike i do 2013. radio je kao specijalist psihijatar na odjelu akutne psihijatrije Kliničke bolnice Mostar. Što se tiče njegovog političkog djelovanja, ono je poznato, 2013. godine izabran je za gradonačelnika Metkovića kao kandidat MOST-a Nezavisnih lista a od 22. siječnja 2016. do 13. listopada 2016. obnašao je dužnost potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske. Pozivam vas da podržite ovaj prijedlog, prijedlog Bože Petrova za predsjednika Hrvatskog, izaberete Božu Petrova za predsjednika Hrvatskoga sabora. Hvala.
Hvala vam lijepa. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja. Zatvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prije nego što glasujemo, izvještavam vas da je izbor predsjednika Hrvatskoga sabora potrebna većina glasova nazočnih zastupnika. Prije glasovanja moramo naravno provjeriti kvorum, pa vas molim da se uključite. Konstatiram da je 139 zastupnika ovdje, prema tome imamo kvorum. Utvrđujem da imamo kvorum i da možemo pravovaljano odlučivati. Dajem na glasovanje prijedlog da se za predsjednika Hrvatskoga sabora izabere zastupnik gospodin Božo Petrov. Glasovanje je završeno. Dakle od ukupno 145 prisutnih 132 je glasovalo za, 12 suzdržanih, 1 protiv. Utvrđujem da je time gospodin Božo Petrov izabran za predsjednika Hrvatskoga sabora. [[Pljesak.]] Objavljujem da je na temelju odluke predsjednice Republike Hrvatske o sazivu Hrvatskoga sabora na prvo zasjedanje utvrđenog broja nazočnih zastupnika i izborom predsjednika Hrvatskoga sabora, Hrvatski sabor konstituiran. Gospođe i gospodo zastupnici pozivam vas da odamo počast Domovini. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ Pozivam sve zastupnice i zastupnike, sve goste da minutom šutnje odamo počast prvom predsjedniku Hrvatske doktoru Franji Tuđmanu, svim palima za Domovinu, za slobodnu, suverenu i demokratsku Hrvatsku, herojima Domovinskog rata, braniteljima Hrvatske i svim civilnim žrtvama rata. - Minuta šutnje – - Neka im je vječna slava i hvala – Čestitam predsjedniku Hrvatskoga sabora, gospodinu Boži Petrovu na izboru i pozivam ga da se obrati nazočnima a nakon toga da zauzme svoje mjesto za predsjedničkim stolom i nastavi predsjedati sjednicom. Izvolite gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora.
Poštovani visoki uzvanici, drage kolegice i kolege zastupnici, cijenjene gospođe i gospodo. U svečanoj prigodi konstituiranja 9. saziva Hrvatskoga sabora želim prije svega najsrdačnije zahvaliti na izboru za predsjednika najvažnije državne institucije koja je temelj demokracije u Hrvatskoj, nositelj nacionalnog suvereniteta i državnosti, te ustavnog, demokratskog poretka Hrvatske države. Cijenjene kolegice i kolege, vaše iskazano povjerenje moja je obveza da obnašanju ove visoke i važne dužnosti pristupim časno, savjesno i odgovorno. Saborske ću sjednice voditi objektivno, nepristrano i u skladu sa saborskom procedurom i rokovima koji su propisani Poslovnikom Hrvatskog sabora. Možete biti sigurni da ću pravodobno i ravnopravno uvrštavati sve vaše prijedloge zakona ili drugih akata na dnevni red plenarnih sjednica. Moja je misija ali prije svega i dužnost da Hrvatski sabor kao najviša institucija bude najreprezentativnije tijelo u Republici Hrvatskoj koje će biti maksimalno učinkovito. Budite uvjereni da ću se svesrdno zalagati dakako uz vašu pomoć, da Hrvatski sabor bude doista državni Parlament u punom smislu te riječi. Dakle i najviše predstavničko tijelo i najviša zakonodavna vlast i najviša demokratska institucija u Republici Hrvatskoj, a uz to i glavni jamac ostvarenja nacionalnih i državnih interesa, te zaštitnik temeljnih sloboda, ljudskih i manjinskih prava i svih drugih demokratskih vrijednosti. Gospođe i gospodo pred ovim sazivom Hrvatskog sabora i pred novom Vladom Republike Hrvatske stoje veliki zadaci i ozbiljni izazovi kao i opsežan i odgovoran zakonodavni rad. Izbori su pokazali demokratsku volju hrvatskog naroda i građana Republike Hrvatske, te potvrdili opredjeljenje birača da se napokon provedu bitne reforme koje će osigurati gospodarski rast i povećanje zaposlenosti i standarda, te zaustaviti iseljavanje i izumiranje nacije. To je moguće ostvariti samo u tolerantnoj atmosferi zajedničkog rada, međusobnog poštivanja, argumentiranih rasprava, konstruktivnih kritika, usklađivanja interesa svih političkih opcija i zrelog političkog odlučivanja uz odbacivanje netrpeljivosti, isključivosti i nepotrebnih podjela svake vrste. Vjerujem kako ćemo oko pitanja koja su od nacionalne važnosti postići konsenzus svih parlamentarnih stranaka kao što je to bilo u puno navrata u Visokom domu bez strateški promišljenih i odmjerenih političkih odluka, bez zakonodavnog okvira koji omogućuje kvalitetne provedive i trajne zakone, te bez poštivanja parlamentarne procedure donošenja zakona i drugih akata nije moguć niti demokratski ustroj zemlje, ni uređena pravna država, a niti ravnomjeran razvoj svih hrvatskih krajeva kao ni učinkovita i ekonomična javna uprava, ni solidarno društvo. Preuzimajući dužnosti predsjednika Hrvatskog sabora mogu vam jamčiti da ću se predano i odgovorno zalagati za nastavak razvoja demokratskih vrijednosti i procesa kao i za povratak povjerenja građana u rad zastupnika i Hrvatskog sabora. Mi zastupnici kao izabrani predstavnici naroda dužni smo prema svojem zastupničkom mandatu odnositi se kao prema svom radnome mjestu i to s odgovornošću svakog savjesnog čovjeka, a s obzirom na situaciju u kojoj se zemlja nalazi i puno više od toga. Mi smo prije svega izabrani da služimo narodu i svatko od nas trebao bi s ponosom i maksimalnom odgovornošću obavljati tu dužnost. Predložit ću sve potrebne korake da se osigura takvo ponašanje zastupnika primjerice donošenjem i primjenom Kodeksa ponašanja zastupnika u Hrvatskom saboru. To bi trebao biti naš zajednički cilj ako želimo opravdati povjerenje građana koje su nam dali na izborima. Naša je zadaća i daljnja nadogradnja Hrvatskog sabora kao temeljne komponente demokratske vlasti. Hrvatski sabor osim zakonodavne funkcije ima ulogu nadzora rada Vlade Republike Hrvatske i drugih institucija i nositelja javnih dužnosti koji za svoj rad odgovaraju Saboru. Hrvatski sabor nije Ustavom Republike Hrvatske određen kao nadzor izvršnoj vlasti da bi se otežao rad Vlade već kako bi se povećala razina odgovornosti najvišeg izvršnog tijela u državi. Ustavom Republike Hrvatske i Poslovnikom Hrvatskog sabora predviđeni su razni instituti i mehanizmi za nadzor izvršne vlasti koji se do sada nisu dovoljno koristili ili je bila onemogućena njihova primjena, primjerice institut zastupničkih pitanja tijekom aktualnog prijepodneva kao važan instrument kontrole rada Vlade, rijetko je primjenjivan zbog nesazivanja novih saborskih sjednica. Kao predsjednik Sabora promijenit ću tu praksu. Zalagat ću se za jačanje uloge saborskih odbora koji trebaju imati ključnu ulogu i u zakonodavnom procesu i u procesu nadzora izvršne vlasti i provedbi zakona što je i propisano Poslovnikom Hrvatskog sabora, ali se nedostatno primjenjivalo. Saborska radna tijela svojim radom u redovitim i tematskim sjednicama mogu znatno ojačati poziciju Hrvatskog sabora i zbog toga ona trebaju povećati svoje sudjelovanje u stvaranju politika, procesa nadzora i jače zakonodavne aktivnosti. Isto tako zalagat ću se za proširenje i snaženje suradnje Hrvatskog sabora sa javnošću, sindikatima, gospodarstvenicima, organizacijama civilnog društva i medijima, a sve radi transparentnosti parlamentarnog rada i uvećanja njegovog kredibiliteta. Nastojat ću i da Hrvatski sabor kao Parlament zemlje članice bude aktivan i u tijelima Europske unije. Dužnost nam je u okviru ovlasti koje ima Sabor zastupati hrvatske interese u odnosu na brojna aktualna pitanja kojima se Unija trenutačno bavi. Bilo bi također dobro o svakom takvom pitanju imati i jedinstveno hrvatsko stajalište. Smatram da osim redovitih međunarodnih aktivnosti Hrvatskog sabora postoji veliki dodatni prostor za promicanje hrvatskih vanjskopolitičkih interesa i na bilateralnom i na multilateralnom planu. Tu prije svega mislim na promicanje interesa hrvatskog gospodarstva u inozemstvu što je također jedna od uloga parlamentarne diplomacije koju ću kao predsjednik Sabora koristiti u svim bilateralnim i međunarodnim susretima. Na kraju želio bih istaknuti još dvije važne stvari, nacionalni parlamenti i nacionalna zakonodavna procedura još su uvijek unatoč kritikama najjače sredstvo nacionalne zakonodavne suverenosti. Premda su sve brojniji glasovi da je parlamentarna demokracija u krizi, nacionalni parlamenti u funkciji najviše zakonodavne vlasti još uvijek kreiraju zakonodavnu stvarnost svake zemlje. I na europskoj razini postoje instrumenti koji omogućuju parlamentima nadzor nad zakonodavnim procesima. Prema Lisabonskom sporazumu kao što je poznato ojačana je uloga nacionalnih parlamenata u tim procesima. Te činjenice trebamo u svom djelovanju uvijek imati na umu. Drage kolegice i kolege zastupnici uvjeren sam da ću opravdati povjerenje koje ste mi iskazali izborom za jedanaestog predsjednika Hrvatskog sabora, te vas molim da zajedničkim snagama, suradnjom i beskompromisnim radom u interesu naših građana i radi ostvarenja boljeg života i bolje budućnosti Hrvatske i svih njezinih građana ostvarimo sve zacrtane planove. Zahvaljujem na pozornosti. [[Pljesak.]]
Poštovani gospodine predsjedniče izvolite zauzeti mjesto.
Prelazimo na rad prema utvrđenom dnevnom redu. Izbor Predsjednika, Potpredsjednika I Članova Mandatno-Imunitetnog Povjerenstva. Članak 5. Poslovnika utvrđuje da prijedlog za izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva ima pravo podnijeti 1/3 izabranih zastupnika. Člankom 117. Poslovnika utvrđeno je da povjerenstvo osim predsjednika i potpredsjednika ima i 7 članova. Sukladno međustranačkom dogovoru podnesen je slijedeći prijedlog: Mandatno-imunitetno povjerenstvo za predsjednika Žarko Tušek, za članove Domagoj Hajduković, Ivan Klarin, Nada Turina-Đurić i Miroslav Šimić, Damir Felak, Josip Križanić, Tomislav Klarić i Miroslav Šimić. Otvaram raspravu. Ako nema prigovora na navedene članove predložene zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog za izbor predsjednika i članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim glasujte. Zaključujem glasovanje. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 133 prihvaćen prijedlog. Proglašavam da su u Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora izabrani za predsjednika Žarko Tušek, za članove Domagoj Hajduković, Ivan Klarin, Nada Turina-Đurić, Damir Felak, Josip Križanić, Tomislav Klarić i Miroslav Šimić. Čestitam predsjedniku i članovima Mandatno-imunitetnog povjerenstva na izboru i pozivam ih da odmah održe sjednicu i pripreme izvješće sukladno članku 6. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sjednica povjerenstva održat će se odmah u dvorani Stjepan Radić 133. Do izrade izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva određujem stanku u trajanju od 30 minuta. Zahvaljujem uzvanicima na nazočnosti na konstituirajućoj sjednici Hrvatskog sabora. Pozivam ih da nam se pridruže na domjenku u prigodi konstituiranja Sabora. Hvala. STANKA U 15,55 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,40 SATI]] Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo s radom s točkom: 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima. Samo kratko, prije nego krenemo volio bih se uistinu zahvaliti gospodinu Reineru na svemu i na tome što je na ovakav način i odradio prošli saziv Hrvatskog sabora i na tome što smo na vrlo kvalitetan način i razmijenili funkcije. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na prvoj sjednici održanoj 14. listopada 2016. godine razmotrilo je objavljanje konačne službene rezultate izbora za zastupnike u Hrvatski sabor, Državnog izbornog povjerenstva RH od 26. rujna 2016. godine. Nakon što je Hrvatski sabor donio odluku o svom raspuštanju koja je stupila na snagu dana 15. srpnja 2016. godine, predsjednica RH Kolinda Grabar Kitarović donijela je odliku o raspisivanju prijevremenih izbora za zastupnike u Hrvatski sabor koji su provedeni 11. rujna 2016. godine. Državno izborno povjerenstvo RH podnijelo je predsjednici RH Kolindi Grabar Kitarović izvješće o provedenim izborima za zastupnike u Hrvatski sabor koje je protekom rokova za podnošenje žalbi postalo i konačno. Povjerenstvo je utvrdilo da je u Hrvatski sabor temeljem odredbi Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor izabran 151 zastupnik i to 140 zastupnika izabrano je sa lista u 10 izbornih jedinica temeljem odredbi članka 38. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Troje zastupnika izabrano je sa liste u posebnoj izbornoj jedinici temeljem odredbi članka 44. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Osmero zastupnika nacionalnih manjina izabrano sa lista u posebnoj izbornoj jedinici temeljem odredbi članka 16. i 17. Zakona o izborima zakona u Hrvatski sabor. Povjerenstvo je utvrdilo da su zastupnici 8. saziva Hrvatskog sabora nakon odluke o raspuštanju Sabora u skladu sa odredbom članka 11. Poslovnika Hrvatskog sabora nastavili obnašati zastupnički mandata, te da im danom konstituiranja novog saziva prestaje zastupnički mandat. Istog dana prestaje zastupnicima prethodnog saziva Sabora članstvo u tijelima i organizacijama izvan Sabora na koji ih je imenovao Sabor iz reda zastupnika, a koje je imenovanje uvjetovano obnašanjem dužnosti zastupnika, a toga dana prestaje i članstvo u radnim tijelima Sabora imenovanim članovima. Slijedom iznijetog povjerenstvo je temeljem članka 6. i 10. Poslovnika Hrvatskog sabora donijelo zaključak: 1. Danom konstituiranja Sabora prestaje mandat zastupnicima prethodnog saziva Sabora, a u deveti saziv Hrvatskog sabora izabrani su sljedeći zastupnici poredani abecednim redom: Goran Aleksić, Ivan Anušić, Vedran Babić, Branko Bačić, Milan Bandić, Dražen Barišić, Milorad Batinić, Arsen Bauk, Krešo Beljak, Davor Bernardić, Goran Beus-Richembergh, Vladimir Bilek, Dražen Bošnjaković, MIlijan Brkić, Miro Bulj, Oleg Butković, Stevo Culej, Tomislav Ćorić, Pero Ćosić, Tulio Demetlika, Slaven Dobrović, Goran Dodik, Igor Dragovan, Nediljko Dujić, Darinko Dumbović, Josip Đakić, Saša Đujić, Bruna Esih, Željko Glasnović, Sabina Glasovac, Branimir Glavaš, Bojan Glavašević, Peđa Grbin, Branko Grčić, Nikola Grmoja, Mario Habek, Siniša Hajdaš Dončić, Domagoj Hajduković, Zlatko Hasanbegović, Darko Horvat, Mile Horvat, Silvano Hrelja, Branko Hrg, Gordan Jandroković, Robert Janković, Damir Jelić, Romana Jerković, Željko Jovanović, Branka Juričev-Martinčev, Veljko Kajtazi, Mladen Karlić, Josip Katalinić, Ivan Kirin, Tomislav Klarić, Ivan Klarin, Anton Kliman, Joško Klisović, Ana Komparić Devčić, Vlatko Kopić, Darinko Kosor, Miro Kovač, Stjepan Kovač, Ivan Kovačić, Stjepan Kožić, Josip Križanić, Damir Krstičević, Andro Krstulović Opara, Milan Kujundžić, Lovro Kuščević, Boris Lalovac, Ermina Lekaj Prljaskaj, Željko Lenart, Davor Lončar, Ivan Lovrinović, Franjo Lucić, Marta Luc-Polanc, Božo Ljubić, Ivana Maletić, Gordan Maras, Goran Marić, Zdravko Marić, Danijel Marušić, Damir Mateljan, Predrag Matić, Tomo Medved, Jasen Mesić, Andrija Mikulić, Zoran Milanović, Boris Miletić, Dražen Milinković, Darko Milinović, Domagoj Ivan Milošević, Boris Milošević, Orsat Miljenić, Ivica Mišić, Anka Mrak-Taritaš, Mirando Mrsić, Ivana Ninčević-Lesandrić, Milanka Opačić, Vlaho Orepić, Ranko Ostojić, Vladimira Palfi, Tomislav Panenić, Darko Parić, Ivan Penava, Grozdana Perić, Ivan Pernar, Ana-Marija Tetin, Irena Petrijevčanin Vuksanović, Božo Petrov, Andrej Plenković, Robert Podolnjak, Matija Posavec, Drago Prgomet, Marija Puh, Milorad Pupovac, Vesna Pusić, Furio Radin, Željko Raguž, Željko Reiner, Zdravko Ronko, Hrvoje Runtić, Ante Sanader, Tomislav Saucha, Ivan Vilibor Sinčić, Giovanni Sponza, Nenad Stazić, Davor Ivo Stier, Ines Strenja-Linić, Anđelko Stričak, Miroslav Šimić, Marin Škibola, Petar Škorić, Predrag Štromar, Tomislav Tolušić, Damir Tomić, Miro Totgergeli, miroslav Tuđma, Nada Turina-Đurić, Žarko Tušek, Kažimir Varda, Siniša Varga, Marko Vešligaj, Franko Vidović, Davor Vlaović, Ivan Vrdoljak, Marko Vučetić, Hrvatskoj Zekanović, Mihael Zmajlović, Tomislav Žagar, Ivo Žinić. Pod 2. Sukladno članku 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor zbog nespojivosti zastupničke dužnosti sa istodobnim obnašanjem dužnosti navedenih u citiranom članku Povjerenstvo je utvrdilo da su se stekli uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata sljedećim zastupnicima: Stjepan Kožić, Matija Posavec, Predrag Štromar, Slaven Dobrović, Anton Kliman, Miro Kovač, Milan Bandić, Vlaho Orepić, Tomo Medved, Lovro Kuščević, Zlatko Hasanbegović, Ivo Žinić, Zdravko Marić, Oleg Butković, Darko Horvat, Tomislav Tolušić i Danijel Marušić. Pod 3. Povjerenstvo je utvrdilo da su se sukladno članku 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stekli uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata sljedećim zastupnicima: Nediljko Dujić, Vladimira Palfi, Ivana Maletić. Pod 4. U skladu sa člankom 42. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor izabranim zastupnicima koji su stavili mandat u mirovanje određeni su zamjenici: Pod 1. Mladen Mađer zamjenik zastupnika kandidiran u 2. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Socijal-demokratske partije Hrvatske SDP, Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata HNS, Hrvatske seljačke stranke HSS, Hrvatske stranke umirovljenika HSU, umjesto Stjepana Kožića. Pod 2. Bernarda Topolko zamjenica zastupnika kandidirana u 3. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijal-demokratske partije Hrvatske SDP, Hrvatske narodne stranke Liberalnih demokrata HNS, Hrvatske seljačke stranke HSS, Hrvatske stranke umirovljenika HSU umjesto Matije Posavca. Pod 3. Božica Makar zamjenica zastupnika kandidirana u 3. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijal-demokratske partije Hrvatske SDP, Hrvatske narodne stranke Liberalnih demokrata HNS, Hrvatske seljačke stranke HSS, Hrvatske stranke umirovljenika HSU umjesto Predraga Štromara. Pod 4. Ljubica Ambrušec zamjenica zastupnika kandidirana u 2. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi MOST Nezavisnih lista MOST umjesto Slavena Dobrovića. Pod 5. Monika Udovičić zamjenica zastupnika kandidirana u 8. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Antona Klimana. Pod 6. Martin Baričev zamjenik zastupnika u 9. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Mire Kovača. Pod 7. Željko Lacković zamjenik zastupnika kandidiran u 2. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Bandić Milan 365 Stranka rada i solidarnosti, Stranka rada i solidarnosti, Narodna stranka Reformisti, Reformisti, Novi val-Stranka razvoja, Novi val, Hrvatska seljačka stranka Stjepan Radić, HSS Stjepan Radić i BLOK Umirovljenici zajedno, BUZ umjesto Milana Bandića. Pod 8. Natko Felbar zamjenik zastupnika kandidiran u 1. izbornoj jedinici kao kandidat na listi MOST Nezavisnih lista MOST umjesto Vlahe Orepića. Pod 9. Marija Jelkovac zamjenica zastupnika kandidirana u 7. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Tome Medveda. Pod 10. Mato Franković zamjenik zastupnika kandidiran u 10. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ, Hrvatske demokršćanske stranke HDS umjesto Lovre Kuščevića. Pod 11. Sandra Kulić Makar zamjenica zastupnika kandidirana u 2. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ, Hrvatsko socijalno-liberalne stranke HSLS umjesto Zlatka Hasanbegovića. Pod 12. Željka Josić zamjenica zastupnika kandidirana u 6. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Ive Žinića. Pod 13. Ljubica Maksimčuk zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Zdravka Marića. Josip Borić zamjenik zastupnika kandidiran u osmoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Olega Butkovića. Nikolina Babić zamjenica zastupnika kandidirana u trećoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Darka Horvata. Vesna Bedeković zamjenica zastupnika kandidirana u četvrtoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Tomislava Tolušića. Marko Šimić zamjenik zastupnika kandidiran u petoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Danijela Marušića. Ivan Šipić zamjenik zastupnika kandidiran u devetoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Nedjeljka Dujića. Danimir Bunjac zamjenik zastupnice kandidiran u trećoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Živog zida, Promijenimo Hrvatsku, Akcija mladih, Abeceda demokracije, Hrvatske demokratske seljačke stranke i Međimurske stranke umjesto Vladimire Palfi. Damir Felak zamjenik zastupnice kandidiran u drugoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ, Hrvatske socijalno-liberalne stranke, HSLS umjesto Ivane Maletić. Sukladno gore navedenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 9., 11. i 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 9. i 116. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke: 14. listopada 2016. godine počinju mirovanja zastupničkog mandata izabranim zastupnicima i tim danom zastupničku dužnost počinju obnašati zamjenici zastupnika Mladen Mađer, zamjenik zastupnika kandidiran u drugoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Socijaldemokratske partije Hrvatske SDP, Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata HNS, Hrvatske seljačke stranke HSS, Hrvatske stranke umirovljenika HSU umjesto Stjepana Kožića. Bernarda Topolko zamjenica zastupnika kandidirana u trećoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijaldemokratske partije Hrvatske SDP, Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata HNS, Hrvatske seljačke stranke HSS, Hrvatske stranke umirovljenika HSU umjesto Matije Posavca. Božica Makar zamjenica zastupnika kandidirana u trećoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijaldemokratske partije Hrvatske SDP, Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata HNS, Hrvatske seljačke stranke HSS, Hrvatske stranke umirovljenika, HSU umjesto Predraga Štromara. Ljubica Ambrušec zamjenica zastupnika kandidirana u drugoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi MOST nezavisnih lista, MOST umjesto Slavena Dobrovića. Monika Udovičić zamjenica zastupnika kandidirana u osmoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDS umjesto Antona Klimana. Martin Baričević zamjenik zastupnika u devetoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Mire Kovača. Željko Lacković zamjenik zastupnika kandidiran u drugoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Bandić Milan 365 - Stranka rada i solidarnosti, Stranka rada i solidarnosti, Narodna stranka - Reformisti, Reformisti , Novi val - Stranka razvoja, Novi val, Hrvatska seljačka stranka Stjepan Radić, HSS - SR i Blok umirovljenici zajedno, BUZ umjesto Milana Bandića. Natko Felbar zamjenik zastupnika kandidiran u prvoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi MOST nezavisnih lista, MOST umjesto Vlahe Orepića. Marija Jelkovac zamjenica zastupnika kandidirana u sedmoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatska demokratska zajednica, HDZ umjesto Tome Medveda. Mato Franković zamjenik zastupnika kandidiran u desetoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ, Hrvatske demokršćanske stranke, HDS umjesto Lovre Kuščevića. Sandra Kulić Makar zamjenica zastupnika kandidirana u drugoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ, Hrvatsko socijalno-liberalne stranke, HSLS umjesto Zlatka Hasanbegovića. Željka Josić zamjenica zastupnika kandidirana u šestoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Ive Žinića. Ljubica Maksimčuk zamjenica zastupnika kandidirana u petoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Zdravka Marića. Josip Borić zamjenik zastupnika kandidiran u osmoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Olega Butkovića. Nikolina Babić zamjenica zastupnika kandidirana u trećoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Darka Horvata. Vesna Bedeković zamjenica zastupnika kandidirana u četvrtoj izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Tomislava Tolušića. Marko Šimić zamjenik zastupnika kandidiran u petoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Danijela Marušića. Ivan Šipić zamjenik zastupnika kandidiran u devetoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ umjesto Nedjeljka Dujića. Danimir Bunjac zamjenik zastupnice kandidiran u trećoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Živog zida, Promijenimo Hrvatsku“ Akcija mladih i Abecede demokracije, Hrvatske demokratske seljačke stranke i Međimurske stranke umjesto Vladimire Palfi. I Damir Felak zamjenik zastupnice kandidiran u drugoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice HDZ, Hrvatske socijalno-liberalne stranke HSLS umjesto Ivane Maletić. Zahvaljujem na pozornosti.
Zahvaljujem predsjedniku Povjerenstva. Otvaram raspravu o ovom izvješću. Ukoliko nema dodatnih reakcija zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima za Hrvatski sabor i imenima izabranih zastupnika, imenima zastupnika koji obnašaju dužnost nespojivu sa zastupničkom dužnošću pa im zastupnički mandat miruje, o imenima izabranih zastupnika kojima mandat miruje na njihov zahtjev, te o zamjenicima zastupnika koji umjesto njih počinju obnašati zastupničku dužnost. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 147 za, 0 protiv, 0 suzdržanih prihvaćen ovaj zaključak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem člana 9. i 116. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže Hrvatskom saboru donošenje slijedeće odluke: 14. listopada 2016. godine počinju mirovanja zastupničkog mandata izabranim zastupnicima i tim danom zastupničku dužnost počinju obnašati zamjenici zastupnika koji su već pročitani u izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Ako se slažete da ih se ne čita ponovno pristupio bi glasovanju. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je jednoglasno sa 147 glasova donesena predložena odluka. Nakon izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima sukladno članku 7. Poslovnika pozivam vas da pristupimo davanju prisege. U članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjedatelj pročita tekst prisege a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Zastupnik, zastupnica kad je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnik u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.“ Sad ćemo prijeći na prozivanje zastupnika. Goran Aleksić-prisežem, Ivan Anušić-prisežem, Ljubica Ambrušec-prisežem, Vedran Babić-prisežem, Nikolina Babić-prisežem, Branko Bačić-, Martin Baričević-prisežem, Dražen Barišić-prisežem, Milorad Batinić-prisežem, Arsen Bauk-prisežem, Vesna Bedeković-prisežem, Krešo Beljak-prisežem, Davor Bernardić-prisežem, Goran Beus Richembergh-prisežem, Vladimir Bilek-prisežem, Josip Borić-prisežem, Dražen Bošnjaković-prisežem, Milijan Brkić-prisežem, Miro Bulj-prisežem, Branimir Bunjac-prisežem, Stevo Culej-prisežem, Tomislav Ćorić-prisežem, Pero Ćosić-prisežem, Tulio Demetlika-prisežem, Goran Dodig-prisežem, Igor Dragovan-prisežem, Darinko Dumbović-prisežem, Josip Đakić-prisežem, Saša Đujić-prisežem, Bruna Esih-prisežem, Damir Felak-prisežem, Natko Felbar-prisežem, Mato Franković-prisežem, Željko Glasnović-prisežem, Sabina Glasovac-prisežem, Branimir Glavaš-prisežem, Bojan Glavašević-prisežem, Peđa Grbin-prisežem, Branko Grčić-prisežem, Nikola Grmoja-prisežem, Mario Habek-prisežem, Siniša Hajdaš Dončić-prisežem, Domagoj Hajduković-prisežem, Mile Horvat-prisežem, Silvano Hrelja-prisežem, Branko Hrg-prisežem, Gordan Jandroković-prisežem, Róbert Jankovics-prisežem, Damir Jelić-prisežem, Marija Jelkovac-prisežem, Romana Jerković-prisežem, Željka Josić-prisežem, Željko Jovanović-prisežem, Branka Juričev-Martinčev-prisežem, Veljko Kajtazi-prisežem, Mladen Karlić-prisežem, Josip Katalinić-prisežem, Ivan Kirin-prisežem, Tomislav Klarić-prisežem, Ivan Klarin-prisežem, Joško Klisović-prisežem, Ana Komparić Devčić-prisežem, Vlatko Kopić-prisežem, Darinko Kosor-prisežem, Stjepan Kovač-prisežem, Ivan Kovačić-prisežem, Ivan Kovačić-prisežem, Josip Križanić-prisežem Damir Krstičević-prisežem, Andro Krstulović Opara-prisežem, Milan Kujundžić-prisežem, Sanda Kulić Makar-prisežem, Željko Lacković-prisežem, Boris Lalovac-prisežem, Ermina Lekaj Prljaskaj-prisežem, Željko Lenart-prisežem, Davor Lončar-prisežem, Ivan Lovrinović-prisežem, Franjo Lucić-prisežem, Marta Luc-Polanc-prisežem, Božo Ljubić-prisežem, Mladen Madjer-prisežem, Božica Makar-prisežem, Ljubica Maksimčuk-prisežem, Damir Mateljan-prisežem, Predrag Matić-prisežem, Jasen Mesić-prisežem, Andrija Mikulić-prisežem, Zoran Milanović-prisežem, Boris Miletić-prisežem, Dražen Milinković-prisežem, Darko Milinović-prisežem, Boris Milošević-prisežem, Ivan Milošević Domagoj-prisežem, Orsat Miljenić-prisežem, Ivica Mišić-prisežem, Anka Mrak-Taritaš-prisežem, Mirando Mrsić-prisežem, Ivana Ninčević-Lesandrić-prisežem, Milanka Opačić-prisežem, Ranko Ostojić-prisežem, Tomislav Panenić-prisežem, Darko Parić-prisežem, Ivan Penava-prisežem, Grozdana Perić-prisežem, Ivan Pernar-prisežem, Ana-Marija Petin-prisežem, Irena Petrijevčanin Vuksanović-prisežem, Božo Petrov-prisežem, Andrej Plenković-prisežem, Robert Podolnjak, nažalost nije prisutan, Drago Prgomet-prisežem, Marija Puh-prisežem, Milorad Pupovac-prisežem, Vesna Pusić-prisežem, Furio Radin-prisežem, Željko Raguž-prisežem, Željko Reiner-prisežem, Zdravko Ronko-prisežem, Hrvoje Runtić-prisežem, Ante Sanader-prisežem, Tomislav Saucha-prisežem, Ivan Vilibor Sinčić-prisežem, Giovanni Sponza-prisežem, Nenad Stazić-prisežem, Davor Ivo Stier-prisežem, Ines Strenja-Linić-prisežem, Anđelko Stričak-prisežem, Miroslav Šimić-prisežem, Marko Šimoć-prisežem, Ivan Šipić-prisežem, Marin Škibola-prisežem, Petar Škorić-prisežem, Bernarda Topolko-prisežem, Miro Totgergeli-prisežem, Miroslav Tuđman-prisežem, Nada Turina-Đurić-prisežem, Žarko Tušek-prisežem, Monika Udovičić-prisežem, Kažimir Varda-prisežem, Siniša Varga-prisežem, Marko Vešligaj-prisežem, Franko Vidović-prisežem, Davor Vlaović-prisežem, Ivan Vrdoljak-prisežem, Marko Vučetić-prisežem, Hrvoje Zekanović-prisežem, Mihael Zmajlović-prisežem, Tomislav Žagar-prisežem. Hvala lijepa svima. Čestitam. [[Pljesak]] Čestitam svim zastupnicima i zastupnicama na položenoj priseži, želim uspjeh u obavljanju časne odgovorne zastupničke dužnosti.
Prisežem.
Majda Burić.
Prisežem.
Ivan Ćelić.
Prisežem.
Blaženko Boban.
Prisežem.
Dragica Roščić.
Prisežem.
Mato Čičak.
Prisežem.
Maro Kristić.
Prisežem.
Davor Romić.
Prisežem.
Hvala lijepa svima. Čestitam svim zastupnicama, zastupnicima na položenoj prisezi. [[Pljesak.]] Želim uspjeh u obavljanju časne, odgovorne dužnosti.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Ja vas sve srdačno pozdravljam. Prije nego što prijeđemo na nastavak rasprave prema dnevnom redu zastupnici koji nisu dali prisegu sada će prisegnuti. Ja vas molim da se ostali sjednu na svoja mjesta. Dakle u članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjedatelj pročita tekst prisege, a nakon toga ću poimenično prozvati zastupnike. Zastupnik kad je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svome radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se za zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Robert Podolnjak – prisežem, Miro Kovač – prisežem, Zlatko Hasanbegović – prisežem, Darko Horvat – prisežem i Anton Kliman – prisežem. Hvala vam lijepa. [[Pljesak.]] Čestitam svim zastupnicima na položenoj prisezi i želim im uspjeh u obavljanju ove časne i odgovorne zastupničke dužnosti.
Slijedeća točka je davanje prisege zastupnika. Gospođe i gospodo zastupnici u skladu sa člankom 7. Poslovnika pročitat ću tekst prisege, nakon toga prozvati zastupnika Josipa Salapića koji ustaje te izgovara riječ „prisežem“. Tekste prisege glasi: „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Zastupnik Josip Salapić.
Prisežem.
Čestitam zastupniku. [[Pljesak.]] Želim uspjeh u obavljanju časne i odgovorne dužnosti. Sljedeća točka je: 3. Izbor potpredsjednika Hrvatskoga sabora. U skladu s međustranačkim dogovorom u devetom sazivu Hrvatski sabor imat će pet potpredsjednika. Temeljem članka 32. Poslovnika „Ako se bira pet potpredsjednika, tri potpredsjednika se biraju na prijedlog parlamentarne većine, a dva na prijedlog parlamentarne manjine“. U skladu s navedenim člankom Poslovnika za potpredsjednike Sabora iz redova parlamentarne većine predloženi su: Milijan Brkić, Gordan Jandroković, Željko Reiner, a iz redova parlamentarne manjine za potpredsjednike Sabora predloženi su Milanka Opačić, Ivan Vrdoljak. Žele li predstavnici obrazložiti prijedlog? Da, ne? Ne. Otvaram raspravu. Ukoliko nema dodatnih komentara zaključujem raspravu. Prije nego što se izjasnimo o prijedlozima podsjećam da je za izbor potpredsjednika Sabora potrebna većina glasova nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se za potpredsjednika Hrvatskoga sabora izabere zastupnik Milijan Brkić. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 134 za, 10 suzdržanih i 4 protiv za zastupnik Milijan Brkić izabran za potpredsjednika Hrvatskoga sabora. Čestitam. [[Pljesak]] Nakon toga dajem na glasovanje prijedlog da se za potpredsjednika Hrvatskoga sabora izabere zastupnik Gordan Jandroković. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 136 za, 4 protiv, 9 suzdržanih zastupnik Gordan Jandroković izabran za potpredsjednika Hrvatskoga sabora. Čestitam. [[Pljesak.]] Dajem na glasovanje prijedlog da se za potpredsjednika Hrvatskoga sabora izabere zastupnik Željko Reiner. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 136 za, 4 protiv i 8 suzdržanih zastupnik Željko Reiner izabran za potpredsjednika Hrvatskoga sabora. Čestitam. Dajem na glasovanje prijedlog da se za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora izabere zastupnica Milanka Opačić. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 132 za, 4 protiv, 8 suzdržanih zastupnica Milanka Opačić izabrana za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora. Čestitam. [[Pljesak.]] Dajem na glasovanje da se za potpredsjednika Hrvatskoga sabora izabere zastupnik Ivan Vrdoljak. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 130 za, 5 protiv i 10 suzdržanih zastupnik Ivan Vrdoljak izabran za potpredsjednika Hrvatskoga sabora. Čestitam. [[Pljesak.]]
Hvala. Htio bih samo reći da oporba nisu samo SDP i HNS, a mi smo molili da se neka mjesta predaju nama. Nas je sedmero iz, odnosno četvero eto tako. A ovdje nije niti jedan [[Upadica Petrov: Molim vas!]] naš kolega naveden. I mislim da to nije kolegijalno od kolega iz SDP-a, ali eto njima na srce eto ako oni tako vole neka im bude. Eto, hvala.
Na žalost to se je trebalo dogovoriti na međustranačkim sastancima prije konstituiranja Sabora. To ćete morati raspraviti u dijelu oporbene manjine.
Pa jesmo. Mi smo govorili, ali ništa. Eto.
Izvolite.
U ovome slučaju gospodin Pernar je u pravu. Ipak on ima svoj klub zastupnika ili jedan određeni broj zastupnika koji su ovdje i trebao bi biti netko. Hvala.
Hvala. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Ne samo da u ova dva [[Upadica predsjednik: Ja bih samo zamolio ako ste dignuli povredu Poslovnika samo kažete po kojem članku.]] Nije, nije nego je rasprava. Dakle, ne samo u ova dva spomenuta nego tu je još Mandatno-imunitetno itd., itd. Nemoguće je da baš niti u jednom niti jedan od nas 7 iz koalicije nema niti jedno mjesto. To je neprihvatljivo i nekolegijalno od kolega iz oporbe i ne vjerujem da ćemo to podržati. Hvala.
Ono što mogu reći, ovdje se raspravlja o tri odbora. Postoji niz drugih odbora, tako da ukoliko se dogovorite sa kolegama iz oporbene manjine onda je moguće da ćete sudjelovati u radu odbora. Ako nema drugih komentara zaključujem raspravu. Predlažem ako se slažete da o prijedlogu glasujemo u paketu. Dajem na glasovanje prijedlog za izbor predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela kako su predloženi. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da se većinom glasova 132 za, 4 protiv, 11 suzdržanih izabrana radna tijela Hrvatskog sabora kako su i predložena. Čestitam predsjednicima, potpredsjednicima i članovima na izboru. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici time smo iscrpili dnevni red konstituirajućeg dijela sjednice. Predlažem stanku od 15 minuta dok se ne podijele materijali za dopunu dnevnoga reda. Hvala. STANKA U 17,14 SATI. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, u pozivu koji ste primili za ovu sjednicu temeljem članka 5. Poslovnika Hrvatskog sabora najavljeno je osim izbora članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva i mogućnost izbora potpredsjednika Sabora i radnih tijela. Stoga da bi Sabor mogao normalno funkcionirati predlažem slijedeći dnevni red nastavka konstituirajućeg djela sjednica. Izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima. Davanje prisege zastupnika. Izbor potpredsjednika Hrvatskog sabora. Prijedlog odluke o razrješenju i imenovanju tajnika Hrvatskog sabora. Izbor predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela Hrvatskog sabora. Ima li tko od zastupnika prigovor na predloženi dnevni red? Ako nema prigovora utvrđujem da je dnevni red prihvaćen.
Poštovani, htio bih reći da je logično odnosno praksa je da se ranije prije sjednice dostavi zastupnicima prijedloge zakona da stignu pročitati ili barem danas kada se konstituira Sabor oko tri, znači da nam se dalo, a mi smo dobili ove prijedloge prije pet minuta i sada ne postoji ni teoretska mogućnost da mi ovo stignemo pročitati. Jednostavno mislim da je to silovanje procedure, da se pokušava preko koljena nešto na brzinu napraviti bez da je uopće se zna zapravo što se radi. Hvala.
Zato sam i pitao ima li tko išta protiv. Ako nema ništa drugo, a kolega zastupnik je uložio primjedbu za provođenje hitnog postupka. Jeste?
Ulažem primjedbu.
Ok. Mogu pretpostaviti da je vjerojatno za sva četiri zakona, onda predlažem da se glasuje o hitnosti za svaki pojedini zakon. Prvo stavljam na glasovanje za glasovanje o hitnosti prvog Prijedloga zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, s Konačnim prijedlogom zakona. Tko je za to da se ovaj zakon provede po hitnom postupku? Molim glasujte. Većinom glasova potvrđeno je da će se prvi prijedlog zakona ići po hitnom postupku. Većinom glasova 85 za, 45 suzdržano, 8 protiv, prvi prijedlog će ići kroz proceduru hitnog postupka. Drugi također stavljam, drugi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne uprave, s Konačnim prijedlogom zakona. Molim vas glasujte tko je za to da drugi prijedlog zakona ide po hitnome postupku? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da se većinom glasova 85 za, 7 protiv i 48 suzdržanih odlučilo da se ide i drugi prijedlog zakona po hitnom postupku. Dajem također treći Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Vladi RH, s Konačnim prijedlogom zakona, da se glasuje da ovaj prijedlog ide po hitnom postupku. Molim vas glasujte tko je za to da ovaj prijedlog ide po hitnom postupku? Glasovanje je završeno. Većinom glasova odlučeno je 86 za, 43 suzdržano, 6 protiv da se treći Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Vladi RH, s Konačnim prijedlogom zakona ide kroz hitnu proceduru. I četvrti Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, s Konačnim prijedlogom zakona. Tko je za to da ovaj prijedlog zakona ide također kroz hitnu proceduru? Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. Mogu reći da većinom glasova 87 za, 9 protiv i 40 suzdržanih i ovaj prijedlog zakona ide kroz hitnu proceduru. Imate li primjedbi na uvrštavanje točke pet, dakle točka pet je Prijedlog odluke o imenovanju pravobraniteljice za osobe s invaliditetom u dnevni red? Ukoliko nema primjedbi. … [[Pljesak]] Upadica: Ima./…
Ima. Pa mi ni ne znamo tko je ta osoba i ne vidim jednostavno zbog čega se pravobraniteljicu za ravnopravnost mora imenovati kroz ovakvu proceduru, ne vidim gdje je tu hitnost. Hvala.
Pravobraniteljica za osobe s invaliditetom istekao je mandat i sada će se samo produžiti mandat, dakle to je ista osoba. Ukoliko nema drugih primjedbi gospođe i gospodo zastupnici utvrđujem da je dnevni rad radnog dijela konstituirajuće sjednice usvojen. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici određujem stanku u trajanju od jednoga sata kako bi matična radna tijela mogla raspraviti zakone, dostaviti nam izvješća. Osim toga postoji obavijest da zajednička sjednica Odbora za zakonodavstvo i Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav održat će se odmah nakon uvrštavanja točaka u dnevni rad plenarne sjednice Hrvatskog sabora u dvorani „Ivan Mažuranić“, br. 84. Hvala. STANKA U 18,17 SATI. Dobar dan, sve vas srdačno pozdravljam! Nastavljamo dalje sa sjednicom. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda radnog dijela konstituirajuće sjednice s 10 novih točaka. To su: 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, prijedlog zakona br. 5. – predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i klub HDZ-a 1. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o HRT-u, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 10 – predlagatelj Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 11 – predlagatelj Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista 1. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 8 – predlagatelj Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 6 – predlagatelj Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 7 – predlagatelj Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, prvo čitanje, prijedlog zakona br. 9 – predlagatelj Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista 1. Predstavljanje Vlade Republike Hrvatske i glasovanje o povjerenju Vladi Republike Hrvatske 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva 1. Izbor, imenovanja i razrješenja Prijedlog dopune dnevnoga reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim da se uključite radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum. 114 je prisutnih zastupnika. Možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1 predložene dopune, to je točka Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 5, predlagatelj Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i klub HDZ-a? Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče. U ime kluba Hrvatske narodne stranke, Liberalnih demokrata izražavam protivljenje uvrštenju ove točke dnevnog reda u hitnoj proceduri. Naime, prema našem dubokom uvjerenju nisu stečeni uvjeti propisani člankom 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora, čak štoviše nas puno više zabrinjava što je blokirano trenutno provođenje zakona u obliku kakav je na snazi i to već više od pet mjeseci. U svakome slučaju smatramo da je ovo vrlo važna tema jer se njom otvara rasprava o tome hoćemo li izložiti političke stranke većemu riziku korupcije ili ne. I zbog toga mislimo da ovaj zakon zaslužuje temeljitu i ozbiljnu javnu raspravu ali i raspravu po nekoliko odbora Hrvatskoga sabora. Molimo da se ovaj zakon uputi u redovnu proceduru. Hvala lijepo.
Hvala vama. Tijekom rasprave će se moći iznijeti ova stajališta. Nemate pravo trenutno na repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče na riječi. Kratko bi samo kazao, da svi zakonski prijedlozi koju su dati u hitnu proceduru u biti brojni su od ovih tj. samo ovaj na ovaj način. Kada smo htjeli u hitnu proceduru onda smo zbog zahtjeva oporbe u biti dali u redovnu proceduru ostale zakone. Ovaj sada zakon koji je sada predložen u biti je zakon koji potvrđuje da je i do sada bila politička korupcija, a to znamo svi skupa poglavito vi koji ste duže u politici. Hvala.
Hvala. Ono što bih predložio jeste glasovanje o hitnosti. Dakle molio bih, znači izložili su zastupnici koji su htjeli, ja bih samo dao prijedlog. Gospodin Nenad Stazić je podigao, ali evo izvolite. … [[Govornik se ne razumije.]]
Ne znam … povredu Poslovnika na članak 33. Predsjednik Sabora, obaveze predsjednika Sabora, predsjednik Sabora vodi sjednicu, daje objašnjenje, a ne zastupnik Bulj. Dakle vi ste pitali tko ima prigovor na hitni postupak i da je imao prigovor na hitni gospodin Bulj je kao zastupnik mogao reći ja prigovaram hitnom postupku. Ali on da daje objašnjenja zašto je MOST ili HDZ da su odustali od hitnog postupka, to je potpuno protiv poslovničkih. Ja vas ljubazno molim, ja uvažavam da ste vi novi na ovom poslu, uvažavam da vam treba vremena da se snađete, imat ćemo strpljenja, ali budite posebno osjetljivi kada se ljudi iz vaše grupacije javljaju da ne krše ovako Poslovnik jer ćemo napraviti cirkus … Zahvaljujem.
Samo pričekajte. Zahvaljujem na primjedbi, uvažavam primjedbu dijelom, ali isto tako sam dao i drugim zastupnicima riječ da iznesu isto tako u tom osvrtu osim hitnosti postupka. Osvrnuli su se isto tako na dio sadržaja vezano za financiranje političkih aktivnosti izborne promidžbe. Uvaženi zastupnik Pernar.
Gospodine Petrov, kada ste bili inaugurirani rekli ste tada da ćete voditi sjednice Sabora nepristrano i jednako prema svim zastupnicima, ali nažalost mi vidimo da to nije slučaj da neki mogu kršiti Poslovnik bez opomene i da mogu pričati van teme bez opomene, a neki koji se usude vas kritizirati njima se oduzima riječ i tjera ih se. Hvala.
Ja se ispričavam, budući da ste podignuli pločicu sa povredom Poslovnika po kojoj točki?
Gospodine Petrov, 238.
Hvala. Drugi je članak, ali nema veze. Ako nema drugih primjedbi, molim vas da glasujemo o hitnosti. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje o prijedlogu o hitnosti ovog prvog prijedloga, prve točke dnevnoga reda? Molio bih da glasujete. Tko je za primjenu po hitnom postupku? Glasovanje je završeno. 81 je zastupnik za, 4 suzdržana i 41 zastupnik je protiv ovog prijedloga za hitnost. Dakle prihvaća se postupak za hitnost ovoga zakona. Ima li Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red, to su točke 2. do 10. predložene dopune? Ako nema primjedbi ove točke su uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Uvažene kolegice i kolege, sve vas srdačno pozdravljam. Nastavljamo sa radom. No, prije toga nastavljamo kao što smo predvidjeli, što smo u petak najavili dakle imamo glasovanje o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima i raspravu o prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona. No, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda radnog dijela konstituirajuće sjednice s jednom novom točkom, a to je Izvješće predsjednika Vlade RH o sastanku Europskog vijeća održanog 20. i 21. listopada 2016. godine. Ovdje se radi o dogovoru predsjednika Hrvatskog sabora i predsjednika hrvatske Vlade, jer je predsjednik hrvatske Vlade izrazio spremnost i želju doći u Hrvatski sabor i izvijestiti zastupnice i zastupnike o sastanku Europskog vijeća koji je održan prije nekoliko dana. Dakle, radi se o jednoj novosti i želja je i namjera Vlade Republike Hrvatske i predsjednika Vlade da dobijemo punu informaciju o tome o čemu se razgovaralo na zadnjem sastanku Europskog vijeća. Dakle, tu točku moramo uvrstiti u dnevni red i ja vas molim da se uključite radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum, tako da možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje ove točke u dnevni red sjednice? Ako nema primjedbi, ova je točka uvrštena u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda time je utvrđena.
Prelazimo gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda prve sjednice s 30 novih točaka. 1. Izvješće o obavljenoj reviziji Visokih učilišta za 2014. godinu, podnositelj Državni ured za reviziju, 2. Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike, podnositeljica HNB, 3. Godišnji financijski izvještaj HBOR-a za 2015. godinu, podnositeljica HBOR, 4. Godišnje izvješće financijske agencije za 2015. godinu, podnositeljica Financijska agencija, 5. Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost za 2015. godinu, podnositelj Hrvatska zaklada za znanost, 6. Izvješće predsjednika Vrhovnog suda RH o stanju sudbene vlasti za 2015. godinu, podnositelj predsjednik Vrhovnog suda RH, 7. Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije HAMAG-BICRO za 2015. godinu, podnositeljica je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije, 8. Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala za 2015. godinu, podnositelj Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala, 9. Izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za 2015. godinu, podnositeljica Agencija za zaštitu osobnih podataka, 10. Izvješće o radu Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2015. godinu, podnositelj Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata, 11. Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2015. godinu i izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2015. godinu, podnositeljica Hrvatska energetska regulatorna agencija, 12. Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2015. godinu, podnositeljica Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti, 13. Godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2015. godinu, podnositelj Upravni odbor Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva, 14. Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2015. godinu, podnositeljica je Državna komisija za kontrolu postupaka javne bave, 15. Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2015. godinu, podnositelj Hrvatski olimpijski odbor, 16. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2015. godinu, podnositelj HZMO, 17. Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2015. godini sažetak, podnositeljica je Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, 18. Godišnje izvješće o radu Agencije za tržišno natjecanje za 2015. godinu, podnositelj Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, 19. Izvješće o poslovanju Fonda hrvatski branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2015. godinu, podnositelj Fond hrvatskih branitelja i iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, 20. Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2015. godinu, podnositelj Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, 21. Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva za 2015. godinu, podnositelj Državno odvjetništvo RH, 22. Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2015. godinu, podnositelj Odbor za predstavke i pritužbe, 23. Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2015. godinu, podnositelj Državni ured za reviziju, 24. Godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2015. godinu, podnositeljica je Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, 25. Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i ugovorom između Hrvatske radiotelevizije i Vlade RH za razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. godine, podnositelj Programsko vijeće HRT-a. 26. 26. Izvješće o radu Upravnog vijeća HIN-e za 2015. godinu. Podnositelj Upravno vijeće HIN-e. 27. 27. Izvješće o poslovanju Hrvatske radiotelevizije za 2014. godinu. Podnositelj glavni ravnatelj Hrvatske radiotelevizije. 28. 28. Godišnje izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e za 2014. godinu. Podnositeljica je Hrvatska izvještajna novinska agencija. 29. 29. Izvješće o radu Vijeća za elektroničke medije i Agencija za elektroničke medije za 2014. godinu. Podnositeljica Agencija za elektroničke medije. 30. 30. Godišnje izvješće o radu Nadzornog odbora HRT-a, te provedbi nadzora zakonitosti rada i poslovanja HRT-a za razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. Podnositelj Nadzorni odbor Hrvatske radiotelevizije. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum sa 126 prisutnih saborskih zastupnika i možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red 1. sjednice? Zastupnik Batinić.
Hvala gospodine predsjedniče. Naime klub HNS-a i HSU-a je 17. ovog mjeseca uputio u proceduru, u redovnu proceduru Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Danas je 28.10. a podsjećam vas na vaše obraćanje ovdje kada ste imenovani za predsjednika Sabora da ste kazali da ćete neovisno o predlagatelju uvrštavati sve točke koje su pristigle. Pa molio bih pojašnjenje.
Hvala. Dakle pridržavati ću se obećanja koje smo stavili. Postoji pravilo po Poslovniku u kolikom vremenskom razdoblju se treba uvrstiti na dnevni red. Ne vjerujem da će i ovaj dnevni red biti ne nadopunjen, dakle postojati će mogućnost nadopune dodatno dnevnog reda, tako da možete očekivati da će vaš prijedlog također biti uvršten na dnevni red. Zastupnik Bauk.
Gospodine predsjedniče, nemam primjedbi na dopunu dnevnog reda, imam dva pitanja ili dvije sugestije. Jedna se tiče ovih 30. točaka dnevnog reda. Ja predlažem da utječete na Vladu Republike Hrvatske da što prije dostavi mišljenja o ovim točkama dnevnog reda bilo na način da dostavi nova mišljenja ili da jednim aktom kaže da se slaže sa mišljenjem prethodne Vlade kako bi odbori mogli sa mišljenjem Vlade raspravljati o ovim točkama. A moje drugo pitanje se odnosi na one točke dnevnog reda, dakle izvješća iz prošlog saziva Hrvatskoga sabora koja su raspravljena ali o kojima Sabor nije donio nikakav zaključak bilo o tome što nije prihvatio prijedlog da se prihvati i nije nikakav drugi prijedlog donesen ili primjerice o Hrvatskoj narodnoj banci zbog čega su npr. kolege iz MOST-a napustili jednom sabornicu i time riskirali 500 kuna po ovom njihovom prijedlogu kod glasovanja. Dakle da se utvrdi koji je status kojih izvješća, trebamo li ih ponovno raspravi da Sabor o njima donese nekakav zaključak. Zahvaljujem.
Ja bih primijetio tri različita odgovora. Jedan odgovor je vezano za ubrzavanje procesa vezano za izvješća, odnosno odobravanje iz same Vlade, to ako mogu evo na ovom mjestu reći da se razgovaralo na užem predsjedništvu gdje je također bio i predstavnik Vlade i njihov potpredsjednik Vlade i oni su dobili obavijesti o tome. I naravno da se slažu sa time i da će se to dogoditi. Druga stvar koju ste rekli vezano za izvješća, naravno da će se požuriti i izvješća koja su već u proceduri i to prihvaćam. A treća stvar budući da ste uspjeli uklopiti i 500 kuna onda biste trebali znati da tih 500 kuna nije ukoliko ne budete na glasovanju nego ukoliko taj dan ne dođete u Hrvatski sabor. Hvala. Ima li netko drugi od zastupnica. Gospodine Mišić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ja bih htio da vas pitam samo, jučer smo pokopali žrtve u Mariboru, smatram da danas trebali bi održati minutu šutnje za te sve žrtve. Nadam se da niste to zaboravili kao što ste zaboravili obavijestiti klubove da smo i mi mogli ići isto tamo kao zastupnici. Hvala.
Zastupnik Mišić, zahvaljujem na vašem obraćanju. Ono što moram reći da se trenutno razgovara o dnevnom redu, samo ću kratko odgovoriti da morate kao zastupnici pripaziti na sve obavijesti javne koje su dane od strane Sabora, dakle javno je dano da ide izaslanstvo Hrvatskoga sabora na komemoraciju u Hudu jamu. Taj dio se treba pratiti. I naravno ukoliko se netko o zastupnika javi kao što su se javili da će imati mogućnost sudjelovati u različitim događanjima koje prati i Hrvatski sabor. Ono što bih sada zamolio da se vratimo na točku dnevnog reda a to je nadopuna dnevnog reda. Ima li netko od zastupnika i zastupnica primjedbi na uvrštavanje, netko drugi? Ukoliko nema primjedbi. Izvolite.
Evo ja se ispričavam gospodine predsjedniče. Niste odgovoriti na pitanje kolege Bauka o 8. sazivu dnevnog reda 8. saziva Sabora su bile uvrštene točke dnevnog reda, konkretno i moj jedan prijedlog. I moje pitanje … [[Govornik se ne razumije.]] moja točka uvrštena u ovaj dnevni red ili se postupak cijeli ab ovo treba ponoviti?
Naravno da se postupak treba obnoviti. I ono što ću ja isto tako tražiti da one stvari koje su bile, one točke koje su bile na dnevno redu da se pregleda u kojoj su sada fazi i da se također stavljaju na dnevni red. Znači sve ono što je bilo u prošlom sazivu, neke stvari se trebaju obnoviti. Isto tako iz tog razloga se i izvješća koja su dana od strane Vlade za vrijeme bivšeg saziva Sabora se trebaju ponovno dati i isto tako će doći do obnove postupaka za druga izvješća ili druge točke koje su bile na dnevnome redu. Ali naravno sve ono kao što sam i rekao u uvodnom govoru prilikom preuzimanja dužnosti sve ono što će predlagati bez obzira bila to pozicija ili opozicija doći će na dnevno red. Ako nema primjedbi, predlažem da se ove točke uvrste u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnoga reda 1. sjednice sa 6 novih točaka. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 13. 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sustavu državne uprave s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 14. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, prvo čitanje, P.Z. br. 12., predlagatelj Klub zastupnika HNS-a i HSU-a. 1. Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu i Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2015. godinu. 1. Prijedlog Polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2016. godine i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2016. godine. 1. Prijedlog odluke o razrješenju člana i imenovanju članice Povjerenstva za fiskalnu politiku, predlagatelj Odbor za financije i državni proračun. Prijedlog dopune dnevnog reda predložen vam je i dostavljen na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim vas da se uključite radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum, možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. i 2. predložene dopune. Zastupnik Peđa Grbin izvolite.
Zahvaljujem vam uvaženi gospodine predsjedniče. Prijedlog iz zakona pod točkama 1. i 2. dakle P.Z.13 i P.Z.14 su zakoni koje je Hrvatski sabor donio prije točno tri tjedna. Dakle prije 21 dana razgovarali smo ovdje o ova dva prijedloga zakona i mislim da je apsolutno neprimjereno da danas o njima ponovno raspravljamo i da o njima raspravljamo u hitnom postupku. Na samoj konstituirajućoj sjednici odnosno na samom danu kad je trebalo formirati Vladu RH apsolutno je bilo razumljivo da se ti zakoni donose onako kako su se donosili i o tome smo jasno i rekli koji stav imamo. Međutim, danas nakon što je Vlada formirana, nakon što je ta Vlada počela djelovati mislim da je trebalo poštovati proceduru kako onu iz Poslovnika Hrvatskog sabora tako i iz Zakona o pravo na pristup informacijama a ne ove zakone upućivati na ovaj način. Tako da u ime kluba SDP-a izražavam negodovanje zbog toga i molim da se o navedenom glasuje. Hvala.
Hvala. Ima li itko drugi od zastupnika također primjedbe? Ukoliko nema glasovat ćemo o tome tko je za to da se primjeni hitni postupak za prvu točku prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.13. Molim vas glasujte. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen prijedlog sa 81 glas za, 3 suzdržana i 36 protiv da se navedena točka uvrsti na dnevni red i to hitnom postupku. Također molio bi da glasujete o tome tko je za to da se druga točka prijedlog Zakona o izmjenama Zakon o sustavu državne uprave s konačnim prijedlogom zakona uvrsti po hitnom postupku u dnevni red. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Sa 81 glasom za, dakle većinom je utvrđeno da se navedena točka uvrsti u dnevni red po hitnome postupku. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 1. sjednice? To su točke od 3. do 6. predložene dopune. Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnoga reda 1. sjednice s 19 novih točaka. 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz sjeverno atlantski ugovor o pristupanju Crne Gore s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.31, 2. Prijedlog Zakona o administrativnoj suradnji u području poreza, prvo čitanje, P.Z.BR.26, 3. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, prvo čitanje, P.Z.BR.27, 4. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z.BR.28, 5. Prijedlog Zakona o upravnim pristojbama, prvo čitanje, P.Z.BR.29, 6. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu, prvo čitanje, P.Z.BR.30, 7. Prijedlog Općeg poreznog zakona, prvo čitanje, P.Z.BR.24, 8. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, prvo čitanje, P.Z.BR.18, 9. Prijedlog Zakona o porezu na dohodak, prvo čitanje, P.Z.BR.23, 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciju u prometu gotovino, prvo čitanje, P.Z.BR.25, 11. Prijedlog Zakona o poreznoj upravi, prvo čitanje, P.Z.BR.22, 12. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, prvo čitanje, P.Z.BR.19, 13. Prijedlog Zakona o lokalnim porezima, prvo čitanje, P.Z.BR.17, 14. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, prvo čitanje, P.Z.BR.21, 15. Prijedlog Zakona o porezu na promet nekretninama, prvo čitanje, P.Z.BR.16, 16. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na motorna vozila, prvo čitanje, P.Z.BR.20, 17. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave, prvo čitanje, P.Z.BR.15, predlagatelj Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista, 18. Prijedlog Poslovnika o izmjenama Poslovnika Hrvatskog sabora, predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, 19. Prijedlog Odluke o imenovanju vršitelja dužnost glavnog ravnatelja HRT-a, predlagatelj Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom broj 1. predložene dopune, to je prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz sjeverno atlantski ugovor o pristupanju Crne Gore s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.31. Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 1. sjednice? To su točke od 2. do 19. predložene dopune. Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Oprostite, samo čas. Dakle, čisto mala opaska, krenuli smo sa sat vremena zakašnjenja koliko ste najavili. Čestitam vam na izboru za predsjednika Sabora i svima izabranima. Ali nije normalno da mi čekamo ovdje sat vremena koji smo uredno došli u pola 8, sada je pola 9, papire ove sekunde dobijemo na stol i vi kažete idemo u 4 točke objedinjene, ja ne znam koje četiri točke. Ne ja, nego nitko od ovih ljudi. Dakle može u hitni postupak ali mora se znati na koji način ćemo mi dobivati materijale na klupu jer smo suvišni, ako je prije sve dogovoreno pa onda dajte, izglasajmo to u 5 minuta, idemo doma jer ovo nije efikasan rad za kaj ste rekli da ćete se zalagati. Evo ja apeliram jer ja čekam da netko ovdje to prozbori, ovdje je to valjda normalno da se čeka sat vremena i da se ne radi.
Poštovani zastupniče, znači ovi prijedlozi su bili dostavljeni. Nakon toga odbori su također prolazili ove prijedloge a vi uvijek imate pravo dati primjedbu, to nije problem. I više nego da ste potrebni, niste suvišni.
Moram znati materiju da bih dao primjedbu.
Hvala lijepa. Ukoliko nemate primjedbi šta se tiče objedinjene rasprave idemo sa tim prijedlogom. Prijedlozi su, znači: - Prijedlog zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 1; - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne uprave sa Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 2; - Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Vladi Republike Hrvatske sa Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 3. - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika sa Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 4.; Predlagatelji akata su 67 zastupnika. Temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal ste kao što sam rekao primili ranije na klupe. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj i zakonski prijedlog rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješće ćete sada u međuvremenu primiti. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Predstavnik predlagatelja je Andrej Plenković. Molio bih.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Pred vama je paket od 4 zakonske izmjene i dopune koje čine novi Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, Zakon o Vladi Republike Hrvatske, Zakon o sustavu državne uprave te Zakon o obvezama i pravima držanih dužnosnika. Ovaj zakonski paket usmjeren je na uspostavu učinkovitog sustava državne uprave i provedbu programa buduće Vlade za koju ćemo uskoro tražiti povjerenje pred ovim visokim domom. Novi Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave u sebi sadrži odgovarajuće izmjene ustrojstva i djelokruga postojećih ministarstava i središnjih tijela državne uprave. Kao što ste vidjeli iz predloženoga zakona intencija je da u budućnosti u odnosu na postojeće stanje imamo 19 ministarstava i 6 središnjih državnih ureda. U tom pogledu uvelo bi se novo Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike. Razlog za ustrojavanje novog ministarstva su prije svega nepovoljna demografska kretanja u Hrvatskoj koja posljedično imaju negativan učinak na tržište rada, na mirovinski, zdravstveni i obrazovni sustav te na uravnotežen razvoj svih dijelova Republike Hrvatske. Zbog toga je držimo nužno sveobuhvatnim mjerama aktivne populacijske politike a posebno pronatalitetne i reemigracijske politike poticati demografski oporavak što bi bila jedna od temeljnih zadaća novoga ministarstva. Pored toga obitelj kao temeljna jedinica društva mora biti pod posebnom brigom i zaštitom države. Osiguranje kvalitetne, sveobuhvatne i funkcionalne podrške mladima, roditeljima i obiteljima kojima bi se olakšalo usklađivanje roditeljskih i radnih obveza bit će jedna od temeljnih zadaća ovog novog ministarstva. Novim zakonom u cilju racionalizacije poslovnih procesa predviđa se i pripajanje Ministarstva poduzetništva i obrata, dakle trenutnog ministarstva Ministarstvu gospodarstva. Sadašnje Ministarstvo zaštite okoliša i prirode preuzet će poslove iz područja energetike i područja vodnog gospodarstva čime se institucionalno spaja djelokrug srodnih resora. Ujedno osnovala bi se i dva nova središnja državne ureda nadležan za pitanja športa i razvoja digitalnoga društva. Naime, rezultati međunarodnih istraživanja poput izvješća o globalnoj konkurentnosti upućuju i na zaključak da Hrvatska treba znatno unaprijediti stupanj digitalizacije koja je ključan preduvjet za daljnji razvoj hrvatskoga gospodarstva. U tom smislu predlaže se osnivanje središnjeg Državnog ureda za razvoj digitalnog društva čija će primarna zadaća biti rad na promicanju i sustavnom unaprjeđivanju izgradnje infrastrukture, javnog pristupanja internetskim uslugama i sadržajima, razvijanje standarda informacijske opreme u javnom sektoru te praćenje primjene informacijsko-komunikacijske tehnologije. Svi smo svjesni kako je digitalna agenda Europske unije upravo namijenjena radnim mjestima budućnosti, prilagodbi modernoj suvremenoj tehnologiji te na taj način u svakom slučaju rješavanju jednog od naših akutnih problema a to je problem nezaposlenosti. Naša je namjera osnovati i središnji Državni ured za šport. Pokazalo se dosada u praksi da je uvijek nekako ovaj važan resor, ova važna aktivnost za hrvatsko društvo kada je bila dio većih sustava ponešto ostavljena u drugom planu. Smatramo da je u ovom trenutku sazrelo vrijeme da sport odnosno šport ima poseban središnji državni ured koji bi onda jamčio održanje kvalitete, njegovo unaprjeđenje, poboljšanje uvjeta za bavljenje športom i športskim djelatnostima te smatramo da bi upravo osnivanje ovakvog ureda naišlo i na odobravanje svih onih koji dnevno dugi niz godina rade u hrvatskom športu a što ću ja se nadam imati refleksije i na veće uključivanje djece, mladih a i odraslih u športske i tjelesne aktivnosti i time pridonositi i zdravlju ukupnoga društva. Kada je riječ o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne uprave u cilju učinkovitijeg obavljanja poslova središnjih tijela državne uprave ovim prijedlogom predlaže se djelomično modificiranje sustava i njegova nadogradnja. Najznačajniji aspekt je da bi se umjesto zamjenika ministara ponovno uvela dužnost državnih tajnika s mogućnošću imenovanja jednog ili više državnih tajnika u okviru ministarstava. Praksa je pokazala da u ministarstvima koja pokrivaju više opsežnih upravnih područja postoji potreba imenovanja više dužnosnika najviše razine koji će upravljati radom upravnih organizacija ustrojenih u sastavu ministarstava. Na taj način smatramo da će se osigurati učinkovitije obavljanje poslova i operativnija provedba javnih politika iz nadležnosti pojedinog resora. U odnosu na aktualne zamjenike ministara važno je naglasiti da će oni nastaviti obnašati svoju dužnost i ostvarivati svoja prava sukladno dosada važećem propisu do imenovanja državnih tajnika. Postojeći državni uredi Vlade Republike Hrvatske transformirali bi se u središnje državne urede u statusu središnjih tijela državne uprave za obavljanje poslova, vođenje i provedbu javnih politika od posebnog značaja za učinkovitost i rad Vlade. U tom kontekstu umjesto dosadašnjih predstojnika državni ureda uvelo bi se također dužnost državnih tajnika koji bi im bili na čelu i kao čelnici ovih središnjih ureda državne uprave vodili njihovo poslovanje. Također predlažemo urediti pitanje ustrojstva središnjih državni ureda detaljnije te ovlasti državnih tajnika. Kad je riječ o izmjenama i dopunama Zakona o Vladi prijedlog obzirom na novu nomenklaturu državnih dužnosnika koju uvodimo Zakonom o sustavu državne uprave kategoriju zamjenika ministara zamjenjuje novom kategorijom državnih dužnosnika tj. državnih tajnika. Ujedno pored položaja posebnih savjetnika jasnije se uređuje i pitanje položaja savjetnika predsjednika Vlade, savjetnici predsjednika Vlade imenovat će se iz reda državnih službenika te će se na njih primjenjivati propisi o zapošljavanju te pravima i obvezama državnih službenika. Intencija ove izmjene zakona je profesionalizacija i depolitizacija državne službe čija je puna realizacija planirana u razdoblju od dvije godine kada će aktualni pomoćnici ministara ponovno postati državni službenici koji se biraju na javnim natječajima i na taj način dajemo motiv svim ljudima koji rade u sustavu državne uprave za dodatno napredovanje. To je jedan standard i praksa koja postoji u brojnim članicama EU, te bismo htjeli da bude na snazi i u Republici Hrvatskoj, a preduvjet je učinkovitosti državne uprave. Konačno izmjene i dopune Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. One se prije svega odnose također na nomenklaturu s obzirom na izmjene državni tajnik, zamjenik ministra, te da državni tajnici postanu naravno i oni koji su čelnici središnjih državnih ureda umjesto aktualnih predstojnika. Na taj način bismo osigurali ujednačenost reguliranja kategorija državnih dužnosnika s drugim zakonima koji uređuje ovo pitanje, a primarno sa Zakonom o sustavu državne uprave. Kada je riječ o drukčijem reguliranju prava na ostvarivanje plaće po prestanku obnašanja dužnosti prijedlog ovih izmjena je da oni dužnosnici koji će svoju dužnost obnašati manje od jedne godine, ali više od tri mjeseca imaju tri mjeseca od dana prestanka obnašanja dužnosti pravo na naknadu u visini plaće koju ostvaruje na toj dužnosti. Sljedeća tri mjeseca imaju pravo na naknadu u visini 50% plaće koju ostvaruje dužnosnik na toj dužnosti. Dakle, za one koji su između tri mjeseca i godine dana išlo bi se sa formulom tri plus tri. Iz razloga pravne sigurnosti također se ovim prijedlogom propisuje da će dužnosnici koji su stekli status dužnosnika prije donošenja ovoga zakona ostvarivati prava dužnosnika sukladno dosadašnjem zakonu. Jedini prijedlog u ovom zakonu koji je iznimka, a on je napravljen unatoč načelu zabrane retroaktivnosti. Vodili smo se načelom da se u jednakom pravnom režimu tretiraju zastupnici ovoga saziva Hrvatskoga sabora, dakle devetog saziva Hrvatskoga sabora, te je predloženo da oni ostvaruju prava sukladno ovom zakonu kako bi se u istu pravnu situaciju došli i novoimenovani dužnosnici. Na taj način bi se ispunila svrha, cilj i politički smisao ovih izmjena koje sam upravo u ovom trenutku opisao. Predlažemo kao što je i usvojeno danas ranije u odlukama Hrvatskog sabora da se ovi zakoni donesu po hitnom postupku s obzirom da se njima uređuje ustroj i način obnašanja izvršne vlasti, te da su to pitanja koja su važna pretpostavka za formiranje buduće hrvatske Vlade. Gospodine predsjedniče, hvala vam lijepa.
Hvala vama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Predsjednik Odbora za zakonodavstvo Dražen Bošnjaković, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege Odbor za zakonodavstvo imao je zajedničku sjednicu sa Odborom za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Ispričavam se na evo malo se i rasprava produžila i izrada materijala, pa se ispričavamo na ovo malo što ste dulje čekali. Odbor za zakonodavstvo je na sjednici održanoj 14. listopada 2016. godine raspravljao o ova četiri prijedloga zakona i donijeli smo sljedeće zaključke. Odbor za zakonodavstvo većinom glasova, 7 glasova za i 4 glasa suzdržana podupire donošenje Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se ovaj zakon donese po hitnom postupku kao i da stupi na snagu prvog dana od dana objave u „Narodnim novinama“. Također Odbor za zakonodavstvo većinom glasova, 7 glasova za i 4 glasa suzdržana podupire donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne uprave i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se ovaj zakon donese po hitnom postupku kao i da stupi na snagu prvog dana od dana objave u „Narodnim novinama“. Na tekst konačnog prijedloga Odboru za zakonodavstvo podnosi sljedeći amandman i to na članak 10. U članku 10. u izmijenjenom članku 46. stavku 2. riječi: „predstojnik“ zamjenjuju se riječima „državni tajnik Središnjeg državnog ureda". Dakle, mijenjamo predstojnika Središnjeg državnog ureda i njime će upravljati državni tajnik Središnjeg državnog ureda. Obrazloženje. Nomotehnički želimo doraditi izričaj zakona. Pod točkom četiri Odbor za zakonodavstvo je većinom glasova, 7 za i 4 glasa suzdržana podupro je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Vladi Republike Hrvatske i također ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se ovaj zakon donese po hitnom postupku kao i da stupi na snagu prvog dana od dana objave u „Narodnim novinama“. Na tekst konačnog prijedloga zakona odbor ponosi amandman na način da u članku 4. u stavku 3. brojevi tri, četiri, pet i šest zamjenjuju se brojevima dva, tri, četiri i pet. To smo uočili jednu nomotehničku grešku i nomotehnički ćemo, dakle doraditi izričaj zakona. Odbor za zakonodavstvo većinom glasova također 7 glasova za i 4 glasa suzdržana podupire donošenje i Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se ovaj zakon donese po hitnom postupku kao i da stupi na snagu prvog dana od dana objave u „Narodnim novinama“. Pored toga Odbor za zakonodavstvo ne protivi se prijedlogu predlagatelja da odredba članka 2. stavka 2. ovog zakona ima retroaktivno djelovanje kako bi se cjelovito i dosljedno primijenio novi pravni režim na sve državne dužnosnike. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku. Otvaram raspravu. Prvi se prijavio za raspravu Klub zastupnika SDP-a. Molim uvaženog zastupnika Peđu Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ono što u ime svojeg kluba zastupnika prvo moram reći je činjenica da mi kao oporba niti možemo, niti želimo osporavati pravo vladajućima da prilikom formiranja Vlade i prilikom uređenja načina kako će upravljati državom u sljedećem razdoblju na temelju mandata kojeg su dobili od hrvatskih građana, urede pitanje ustroja ministarstava, Vlade odnosno vrha sustava hrvatske državne uprave. I u tom kontekstu ukazujemo da isto tako i na vladajućima puna odgovornost za ono što će iz takvog sustava koji ovdje večeras usvajamo ad hoc nastati. Mi ćemo u ovoj raspravi ukazati na određene nelogičnosti i nedostatke pa išao bih toliko daleko da kažem i netočnosti u onome što je moj uvaženi prethodnik govorio. Ono što moj uvaženi prethodnik nije rekao u svojem uvodnom izlaganju je činjenica da se ovim prijedlozima zakona povećava broj središnjih tijela državne uprave, dakle broj ministarstava središnjih državnih ureda i državnih ureda se povećava. Dakle, racionalizacija u režiji Most-a i HDZ-a izgleda tako da prije nego što oni krenu u racionalizaciju postoji 31 središnje tijelo državne uprave, nakon racionalizacije postoje 32. Kolege, bravo. Nakon toga idemo dalje, državni tajnici, svaka čast. Ima logike, često svi moji kolege koji su bili u Bruxellesu znaju sa kakvim su se problemima suočavali kada su kolegama iz drugih zapadnoeuropskih zemalja članica EU objašnjavali razliku između ministara, zamjenika ministara i pomoćnika ministara. I u tom kontekstu mi bi svakako pozdravili zamjenu zamjenika ministra sa državnim tajnicima, ali da je to onda napravljeno do kraja. Pa da su se ukinuli i pomoćnici ministra i umjesto njih uveli ravnatelji uprava, ali to nije učinjeno. Već je što učinjeno? Donijeta je odluka da se jedan zamjenik ministra koji postoji u svakom ministarstvu ovim prijedlogom zamjenjuju sa nekoliko državnih tajnika, nekoliko državnih tajnika sa istim koeficijentom, sa istom plaćom, ali sa daleko manjim opsegom poslova. A da vidite o kakvoj je brojci riječ, poslužit ću se primjerima iz prakse. Dakle, do jučer imali smo 20 zamjenika ministara i ako to hoćemo sa nečim usporediti, jedino s čime možemo usporediti je ona vlada u kojoj i uvaženi kolega Plenković koji je govorio prije mene, ako se ne varam bio državni tajnik koje Vlada imala 60 državnih tajnika. Dakle, povećali smo broj središnjih tijela državne uprave sa 31 na 31, povećali smo broj državnih dužnosnika sa 20, na ja ne znam koliko onaj primjer koji ima kaže 60 zamjenika ministara i još veći broj pomoćnika ministara. Dakle, što radimo? Širimo državne dužnosnike, širimo administraciju. Jeli to racionalizacija o kojoj smo govorili u izbornoj kampanji? Nije. Međutim, kao što sam rekao, mi kao oporba moramo vladajućima priznati pravo da urede sustav države i državnog upravljanja na način koji smatraju ispravnim. Ali na ove nelogičnosti moramo upozoriti, a odgovornost ćete za to snositi vi. Dodat ću još nekoliko sitnica vezanih uz ove prijedloge zakona za koje vjerujem da su nastali kao plod žurbe jer u ovih tridesetak dana niste uspjeli kvalitetnije pripremiti ove prijedloge. Primjerice ako gledamo ustroj Ministarstva uprave i Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva primijetit ćemo velimo preklapanje. To izrijekom ne piše ovdje, ali se o Uredu za e-Hrvatsku, to bi trebalo što je prije moguće urediti kako ne bi došlo do jednog sukoba nadležnosti između ta dva središnja tijela državne uprave. Drugi problem je pitanje funkcioniranja Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva jer ovim prijedlogom zakona na to smo vam prije dva sata ukazali na radnim tijelima, ukidate uredbu kojom se uređuje njihov unutrašnji ustroj. To znači, transformiramo i stvaramo novi središnji državni ured, ali on od sutra kada će vjerujem stupiti na snagu ovaj zakon više neće imati propis koji uređuje njegov unutarnji ustroj. To znači da on de facto bez obzira što ga mi ustrojavamo, sutra prestaje postojati. Uvaženi kolega Plenković je prije mene govorio o savjetnicima koji će biti državni službenici. Da, doista u ovom zakonu je unijeta odredba, to je Zakon o izmjenama i dopuna zakona o Vladi RH kojim se mijenja članak 23. postojećeg zakona i dodaje se odredba da za savjetnika predsjednika Vlade se može imenovati samo državni službenik i to na cijelo ili na određeno vrijeme trajanja mandata predsjednika Vlade. To bi bilo pohvalno i to bi trebalo podržati da je uvaženi gospodin Plenković rekao cijelu istinu. A cijela istina kaže, da nije brisan stavak 3. postojećeg zakona koji kaže da se za posebnog savjetnika sa gotovo istim položajem može imenovati bilo koja osoba koja nije u stalnom radnom odnosu koja se imenuje rješenjem o imenovanju i na koji se ne primjenjuju odredbe propisa o zapošljavanju državnih službenika. Dakle, kolega je počeo ovo izlaganje na način da je govorio samo djelomičnu istinu zbog čega mi je izuzetno, izuzetno žao. I za kraj, zadnji zakon o kojem smo ovdje govorili, a to je Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Tema oko koje se zadnjih nekoliko mjeseci jako puno govorilo. Da sam populist sada bih prekinuo ovu diskusiju, rekao bih ajmo to podržati jer ćemo time zaraditi pluseve kod javnosti. Međutim populist nisam i svjestan sam da zbog svog izlaganja mogu trpiti određene kritike, ali činjenice moram iznijeti. Ovaj zakon nije usklađen sa Zakonom o sprečavanju sukoba interesa. Odredba kako je predviđena ovim zakonom kojim se mijenja postojeći članak 15. Zakona o pravima državnih dužnosnika odnosno kojim se ukida ono famozno šest plus šest na osobe koje su samo jedan dan sjedile u Saboru ima dobru intenciju i to svakako treba podržati. I ovo rješenje kada bi se promatralo samo ono izvučeno iz pravnog poretka RH bilo bi dobro i ja bih ga podržao. Međutim, uvažene kolegice i kolege, ovo rješenje ne egzistira samo. Mi osim toga imamo rješenje članka 20. Zakona o sprječavanju sukoba interesa koji za bilo kojeg drugog državnog dužnosnika makar sjedio samo jedan dan u ovom domu propisuje ograničenje od 12 mjeseci u kojem se primjenjuju odredbe tog zakona. A da vam kažem koliko su te odredbe stroge, one kažu da vi ne možete voditi obrt sljedećih 12 mjeseci. Zašto? Zato što se obrt smatra poslovnim subjektom u skladu sa odredbama Zakona o sprječavanju sukoba interesa a vi ne smijete vršiti upravljačke ovlasti u poslovnim subjektima niti 12 mjeseci nakon isteka mandata. Dakle molim vas, apeliram na vas, promijenite ovo ali promijenite to na način da ne činite točkastu izmjenu nečega što je populistički popularno. Izmijenite sustav, izmijenite to i druge propise koji se na ovo naslanjaju. I ono s čime ću završiti, članak 4. stavak 2., ova odredba je slična odredbi koju je moja većina ugradila u zakon kojim smo regulirali prava i obveze državnih dužnosnika koje su se ticale famoznih zastupničkih mirovina. Koliko god ova odredba na prvi pogled djelovala dobrom i koliko god ja mislio da je Ustavni sud tu odredbu kojom je ukinuo zakon kojim smo ukinuli zastupničke mirovine donio prije svega zato da sebi osigura zastupničke mirovine ta odredba egzistira u hrvatskoj pravnoj praksi. Odlukom Ustavnog suda od 12. kolovoza 2014. godine rečeno je da ovakvu retroaktivnu primjenu zakona ne možemo provoditi i Ustavni sud nam je vrlo jasno u toj odredbi rekao kako će ubuduće odlučivati u takvim stvarima. Ne želim da svoj mandat počnete zakonima koji padaju na Ustavnom sudu zato vas molim da razmotrite ove primjedbe koje sam vam sada iznio. Klub zastupnika SDP-a naravno, još jednom ponavljam, ne osporava pravo većini da donosi propise kojima će urediti svoje funkcioniranje ali Klub zastupnika SDP-a nema namjeru podržati većinu u donošenju ovakvih zakona sa svim ovakvim greškama kakve sam sada naveo zbog čega ćemo prilikom glasovanja o ovim prijedlozima biti suzdržani. Hvala.
Hvala poštovani zastupniče. Na izlaganje zastupnika Peđe Grbina postoji i jedna replika. Javio se za riječ zastupnik Miro Bulj. I ono samo što bih zamolio ukoliko je moguće molim da se prilikom javljanja predstave uvaženi zastupnici iz razloga što su neki novi i ne znaju se još uvijek imena pa čisto radi zapisnika da ih možemo usvojiti.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Grbin, činjenica da iz oporbe imate pravo kritizirati, da imate pravo govoriti ono što nije dobro, međutim imali ste prigodu 4 godine prije nas sve to promijeniti ali očito nije bilo dobro a ono što nije treba mijenjati. I prije pola godine je bila jedna Vlada, pokušalo se mijenjati, nije bilo dobro, izašli smo pred narod, narod je pokazao i vama i nama i kolegama s desna da su to ti rezultati. Međutim, morate napomenuti i spomenuli ste državni ured npr. za šport, a to je nešto dobro što treba da bude. A znate li razvoj športa? U mojoj Dalmatinskoj zagori, u Lici, Gorskom kotaru i Slavoniji, djeca nemaju uvjeta, ne znaju kako izgleda parket. Vi ste iz urbane sredine pa znate. Ovaj će ured skrbiti i o športu i o ravnomjernom razvoju športa u svim krajevima i treba napomenuti pozitivne stvari, demografska, ministarstva, demografsku obnovu. Pa znate li da je 2014. do 2015. 35 tisuća stanovnika manje u Hrvatskoj i to uglavnom na tim područjima i uglavnom kada je bila vaša Vlada u 4 godine 100 tisuća Hrvata je manje u RH. Prema tome, treba dati priliku, ne kažem da će biti dobro, dobre su vaše kritike i trebate biti kritični ali kada ste kritični onda prihvatite i krenite sa samokritikom. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Grbin.
Uvaženi kolega Bulj, vi polazite od premise da ste vi opozicijski a ja vladajući zastupnik. Nažalost to već otprilike godinu dana nije tako. Već godinu dana nalazite se u poziciji vlasti i sve ovo što danas govorite imali ste prilike provoditi. Međutim, vi ste govorili o državnom, odnosno središnjem Državnom uredu za sport. Ja ga niti jednom riječju nisam spomenuo. Da sam ga spomenuo, da sam spomenuo Državni ured za sport a govorio sam o Središnjem državnom uredu za razvoj digitalnog društva, da sam govorio o sportu, vjerojatno bih to podržao jer držim da je potrebno ustrojiti jedno tijelo koje će napokon početi provoditi zakone koje je ovaj Hrvatski sabor donio, konkretno koje će napokon početi provoditi Zakon o sportu. I ako ovo tijelo to napravi onda svaka mu čast i svaka kuna koja će se potrošiti na njegovo osnivanje biti će dobro potrošena. Međutim kolega Bulj, vi niste niti jednom riječju odgovorili na onu konkretnu kritiku koju sam ja rekao. Prije ove nazovimo ju racionalizacije imali smo 31 središnje tijelo državne uprave, nakon racionalizacije imati ćemo 32. Možda nisam po struci matematičar ali meni se 32 čini više nego 31. Hvala.
Budući da smo iscrpili mogućnost replika za koje su se zastupnici javili, prelazi se na sljedeći Klub zastupnika koji se javio za riječ to je HNS LD HSU i u ime kluba njihov predstavnik uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Sabora, uvažene kolegice i kolege. Kao što je kolega Grbin rekao, zaista vladajući imaju potpuno pravo složiti set zakona koji je pred nama i koje mi u objedinjenoj raspravi raspravljamo iz jednostavnog razloga što kao što je i uvaženi kolega Plenković rekao žele imati efikasniju i bolju upravu. I težnja treba biti i svakog saziva Sabora, svake nove Vlade da bude bolje, da bude efikasnija od one koja je bila prije jer jedino tako svi u Hrvatskoj možemo ići naprijed. No, međutim dopustite da tu iskažemo određene dileme i određenu problematiku koju mi tu vidimo. Dakle ja, nemamo nikakve dileme, mi u klubu i ja osobno da vi složite i da smanjite broj ministarstava sa 20 na 19. Ali dopustite da tu iskažem jedan problem, a problem zasigurno, vidjet ćemo kako će se razvijati ali cijenimo da bi mogao biti, to je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Samo kad vidite članak kojim je djelokrug rada tog ministarstva onda vidite da je u djelokrugu rada tog ministarstva rad iz tri bivša ministarstva. Dakle Ministarstvo zaštite okoliša, pa djelomično iz Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture ono što se odnosi na vodno gospodarstvo i iz Ministarstva gospodarstva bivšeg što se odnosi na energetiku. To su tri vrste posla. Zaista dvojimo način funkcioniranja cijelog tom ministarstva ali vrijeme će pokazati da li smo bili u pravu ili ne. I ja si dopuštam da kažem da ja tu imam osjećaj kao da ste lisicu stavili u kokošinjac jer tu apsolutno ima različite problematike. Ali to se mora gledati u jednom drugom kontekstu. Zaista mi danas imamo 20 zamjenika ministara, ovim prijedlogom, prijedlogom zakona o kojem raspravljamo će se ti preimenovati u državne tajnike. Imat ćemo 3 ranga državnih dužnosnika, dakle ministre, državne tajnike i imat ćemo pomoćnike ministra. Kad smo imali državne tajnike tada pomoćnike ministara nismo imali nego smo imali ravnatelje pojedinih uprava i nekoliko uprava je odgovaralo državnom tajniku. Tu ima bivših državnih tajnika pa znamo o čemu govorimo. Dakle samo kad sam vam spomenula ove tri grupe posla iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike to su minimum tri državna tajnika, ispod toga neće ići. Obzirom da su ti državni tajnici na istom koeficijentu na kojem su i zamjenici ministara mene bi živo zanimalo, postoji jedan PFU obrazac kada idu zakoni, kad dolaze od Vlade onda se mora ispuniti jedan PFU obrazac gdje ministar zajedno s ministrom financija potpisuje da taj zakon nema nikakvih reperkusija i posljedica na državni proračun. Živo bi me zanimalo da vezano uz ove zakone postoji takav jedan PFU obrazac. On nažalost ne postoji i ko bi potpisao da nema posljedice jer vi svi tu dobro znamo, u ovim redovima sjede i bivši državni tajnici, i bivši ministrici, vjerojatno i budući ministri i znaju o čemu govorimo i znaju da neće biti niti jednog ministarstva u kojem neće biti dva do tri državna tajnika, ili ajdemo vidjeti. Mi vam želimo svu sreću na tom putu, želimo da bude efikasnija i svaka Vlada treba zaista biti bolja od one prethodne. Od ove neće biti teško biti bolji, ali ajdemo pa ćemo to vidjeti. No, međutim zaista s ovog mjesta želim upozoriti na jednu drugu činjenicu. Mi nemamo u klubu zastupnika HNS-a i HSU-a nikakvu dilemu da podržimo opciju u kojem je određeno smanjenje i veže se plaće po prestanku dužnosti da se veže koliko vam je dugo dužnost trajala. I to je dobro i to apsolutno treba biti, ali dopustite samo da vam zorno kažem jedan primjer. Recimo netko tko je danas odvjetnik dođe i postane državni dužnosnik, i to bude 6 mjeseci. Iz ko zna kojih razloga i to prestaje biti, on će plaću dobivati punu slijedeća 3 mjeseca i 3 mjeseca pola a neće moći raditi kao odvjetnik 12 mjeseci. Dakle to je paket, trebalo je zajedno s ovim zakonom izmijeniti i Zakon o sprječavanju sukoba interesa i vezati jedno na drugo. Ako želimo dobiti kvalitetan kadar a ja pretpostavljam da mandatar želi dobiti što kvalitetniji kadar na mjesto što ministara, što državni tajnika, što bez obzira da li će se zvati pomoćnici iako su nas na odboru uvjeravali da će se to mijenjati ali živi bili pa vidjeli, sigurno kako će dobiti kvalitetan kadar koji će cijelo vrijeme imati na umu da ima tu jedan mač nad glavom jer netko treba od nečega živjeti taj period za koji ne smije raditi nešto za što je školovan i što je bila njegova prednost kad je dobivao posao. Stoga Klub zastupnika HNS-a i HSU-a će biti suzdržan vezano za ove prijedloge ali dopustite da za ovog uvaženog, dakle s ovog mjesta svojim uvaženim kolegama koji sjede desno, koji čine većinu, većina je sad već i centar i desno da zaista razmisle i da u jednom paketu izmjene i Zakon o sprječavanju sukoba interesa jer je to onda zaista dobro odrađen posao. Ovako odrađen posao je kriva poruka prema kvalitetnom kadru za koji vjerujem da ćete dobiti, stoga lijepo molim razmislite a kao što sam rekla mi ćemo u odnosu na ovaj set zakona biti suzdržani. Hvala vam lijepa.
Hvala uvažena zastupnice. Prelazimo na slijedeći klub zastupnika budući da se nije nitko od zastupnika javio za repliku. Slijedeći klub je ŽIVI ZID, Abeceda demokracije. U ime njihovog kluba, njihov predstavnik zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala. Uvažene kolege zastupnici danas imamo na temu znači MOST-ove reforme. To je ona priča znači od čovjeka koji je iza mene a zove se Božo Petrov i često puta je on govorio nama svima o reformi uprave. Ono što mi danas imamo prilike vidjeti jest da reformom uprave će zapravo tih birokrata biti više, a ne manje. A intencija odnosno prikaz u javnosti jest obratno. Htio bi ispričati koje je moje iskustvo sa Ministarstvom uprave koje je bilo pod kontrolom gospodina Bože Petrova odnosno MOST-a. Iako je dosada bila praksa Ministarstva uprave da dozvoljava registracije stranaka sa imenom npr. HSS Stjepan Radić ili HSP Ante Starčević usprkos tome što već postoje stranke i HSS i HSP. Kada je dan zahtjev za registracijom ŽIVI ZID Ivan Vilibor Sinčić gospođa znači ministrica odnosno njena pomoćnica unutar ministarstva pod njenom kontrolom je odbila taj zahtjev. Zbog čega? [[Upadica predsjednik: Ja se ispričavam, ali ja bih molio uvaženog zastupnika da se drži teme.]] Gospodine Petrov, govorimo o reformi uprave. Vi ovdje pričate, a mi imamo iskustva sa Ministarstvom uprave jer ću na kraju poentirati koliki ste licemjer. Možete mi oduzeti riječ ako želite, ja ću otići nazad na mjesto [[Upadica predsjednik: Ma nemam namjeru vam oduzimati zastupniče riječ, ali mislim da se radi o prijedlozima zakona i da je to tema sadašnje rasprave.]] Gospodine Petrov, hoćete mi dozvoliti da govorim ili ne? Ako ne, ja ću otići nazad [[Upadica predsjednik: Da, ja se samo nadam da ćete se držati teme.]] Drugo iskustvo naše koje je bilo sa MOST-om je bilo sljedeće. Znači, predali smo zahtjev za registracijom stranke Jedina opcija. I što ministarstvo radi? Iako se do sada uvijek izlazilo strankama u susret, onog trena kada je ekipa povezana sa Živim zidom dala taj zahtjev nama se nije izašlo u susret [[Upadica predsjednik: Kolega zastupniče, gospodine Pernar ja vas molim da se držite teme inače ću vam morati oduzeti riječ.]] Gospodine Petrov, vi ste išli na izbore sa pričom o tome kako postoji grupa ljudi koja je korumpirana, kako postoji grupa ljudi odnosno skup pojedinaca sa privatnim interesima. I što je najbitnije koja je nepoštena i koja svoje odluke ne donosi jednako prema svima već je pristrana. Svojim ponašanjem prema nama Ministarstvo uprave bilo je pristrano. Vaša retorika prije izbora i sada neodoljivo me podsjeća na događaj opisan u Orwellovoj knjizi „Životinjska farma“. U toj knjizi …
…/Upadica predsjednik: Gospodine Pernar ja vam izričem prvi put opomenu po članku 239. ja vas molim da ne inzistirate dalje da moram poduzeti opomenu sa oduzimanjem riječi. Ja vas molim i upozoravam da se držite teme./…
Gospodine Petrov, ja imam 15 minuta, ali ako mi ne dozvoljavate da govorim, ako mi oduzimate to pravo, ako mi oduzimate to pravo ja ću prihvatit vašu volju ovaj put. …/Upadica predsjednik: Evo ja bih molio uvaženi zastupniče ja razumijem da je danas konstituirajuća sjednica, znam da se nije uspio stići proučiti Poslovnik prije, ali u trenutku kada preuzmete riječ onih 15 minuta koje imate na raspolaganju drži se teme za tu raspravu. I molio bih da se skoncentrirate za tu temu./ Gospodine Petrov, zar vi pokušavate meni reći da ćete mi govoriti što ću govoriti o reformi uprave koju vi provodite. Ne razumijem vas.
…/Upadica predsjednik: Evo ovako, ja se stvarno ispričavam, ali evo ja vam moram oduzeti opomenu s oduzimanjem riječi iz razloga što nemate potrebu polemizirati. Ja vas molim da se vratite nazad na svoje mjesto./…
Gospodine Petrov, čestitam vam na demokraciji. Hvala. [[Pljesak.]]
Sljedeći od klubova koji su se javili za riječ u ovoj raspravi je Klub zastupnika SDSS-a, njihov predstavnik zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prije svega dozvolite mi da kažem da mi se čini da je prijedlog zakona od Vlade koji smo dobili sadržajniji od programa Vlade koji smo dobili prije godinu dana ovdje u klupe Sabora i time zapravo konstatiramo da je riječ o značajnom unapređenju onoga što nam dolazi u Sabor. Što se tiče samog sadržaja i strukture koja se nudi Zakonom o Vladi i klub Samostalne demokratske srpske stranke bi pozdravio činjenicu da se formiraju dva nova središnja državna ureda, ovaj o sportu i ovaj o digitalnom društvu. Iznimno je značajno da se sportu posveti više pažnje u smislu u kojem je govorio kolega Grbin. Dakle o dosljednoj primjeni Zakona o sportu kako bi se konačno u tom području uvela zakonitost u radu. I s druge strane, posebno je značajno što u ovim naznakama za koje, koje nisu samo stvar ustrojstva rada vladinih tijela, ministarstava i državnih ureda zapravo imamo elemente sadržaja toga što će to tijelo raditi. Poticanje amaterizma, poticanje rekreativnog i svakog drugog sporta kao pretpostavke za zdravlje i kao pretpostavke za rasadništvo u sportu je nešto što je godinama bilo zapostavljeno u Republici Hrvatskoj. Dođite na primjer u Zadar koji je kolijevka neka se ne naljuti Zagreb, neka se ne naljuti Split koji je kolijevka košarke. Ako dođete na košarkaška igrališta koja su nekada bila prepuna mladih koji su satima čekali da bi mogli doći na red da uđu u igru, satima. Danas kad dođete na igrališta u centru grada nećete naći nikoga tko će čekati da bi mogao odigrati utakmicu. To je rezultat činjenice da se naš sport odvija između s jedne strane dvorana za bodybuilding ili teretana i s druge strane između onoga što se naziva vrhunskim sportom a koji je daleko, daleko od onoga što je građanima potrebno. Ako se ove dvije stvari postignu to će biti velika i značajna stvar. Slično bi se moglo govoriti o digitalnome društvu još i više, ali ću prijeći na drugo što mi se čini važnim. Kolegica Ana Mrak Taritaš je spomenula pitanje energetike na Odboru za Ustav i Poslovnik. Doista je pitanje da li energetika treba ići uz okoliš? Znam da ste vi i u pregovorima imali značajne rasprave oko tog pitanja. I nema mnogo društava u kojima je to tako da energetika pripada Ministarstvu zaštite okoliša i to je istina. Ali ako je ovdje mišljeno da će i pitanje energetike biti promatrano iz perspektive zaštite okoliša i da će energetska politika biti promatrana u kontekstu te vrste politike onda dajmo priliku da taj koncept uspije. Upravo zbog toga što znamo da se na mnogim mjestima događaju stvari kada su posrijedi energetski projekti i energetski programi koji su daleko od zaštite okoliša koji su daleko od zaštite bilo koje prirodne sredine bez obzira da li je riječ o klasičnim oblicima dolaženja do energije termoelektranama npr. ili je riječ o novim oblicima dolaženja do energije kao što su vjetroelektrane. Ni u jednom slučaju, gotovo ni u jednom slučaju se ne vodi dovoljno računa o zaštiti okoliša. Mogao bih navoditi primjere ali neću zloupotrebljavati ovu govornicu ovdje kada dođe rasprava o programu Vlade možda će biti više riječi o tome. Tako da bez obzira što ima upitnika u vezi s tim, ali dajmo priliku upravo iz tvog razloga. Što se tiče novoga ministarstva odnosno proširenja ovlasti Ministarstva obitelji i mladeži sa demografijom, to je značajna stvar, ne samo zbog aktualnih teškoća u kojima se nalazi naše društvo sa odlivom stanovništva nego zbog činjenice što smo mi društvo koje se već 25 godina ne uspijeva pripremiti za to da morati prihvatiti ljude koji dolaze iz drugih ili trećih zemalja ili drugih ili trećih dijelova svijeta. Morat ćemo se pripremiti za to da primamo ljude koji će dolaziti kao radna snaga ili će dolaziti po nekim drugim osnovama u našu zemlju. I zato je potrebna osmišljena i dugoročna politika. Kada su posrijedi migracijski i imigracijski tokovi mi moramo imati osmišljenu politiku i moramo imati ministarstvo ili dio ministarstva koje će se time baviti. Sve zemlje koje vode računa o svojem razvoju, a riječ je o tome, moraju to imati. A druga stvar koja je posebno značajna za Hrvatsku što pojedini dijelovi RH postaju pusti. Prije nekoliko dana sam bio na području grada Gline koji je do rata imao 24 tisuće stanovnika, danas ima 9 tisuća. Posjetio sam područje od nekoliko sela prema granici sa BiH, 50km kvadratnih površine. Znate koliko stanovnika? 34 čovjeka sa prosječnom dobi na području cijeloga grada Gline od 53 godine, a na tom području još drastičnije, ne spominjući odlazak ljudi. Dakle, nepovoljna demografska slika što se starosti tiče i nepovoljna ne pretpostavka da ljudi ostanu na tom podruju, predstavljaju golem rizik po nacionalnu sigurnost u pojedinim područjima, po gospodarski prosperitet u pojedinim područjima i po kvalitetu života ljudi koji tamo ostaju i naravno činjenicu da će država morati posegnuti za sredstvima kako bi uopće omogućila da opstanu na tim područjima. Iz tog razloga pozdravljamo činjenicu da je Vlada odlučila da to usmjeri, nadam se ne samo kao odgovor na lamentacije koje su čuju kako nam ljudi odlaze, nego na jedan produktivan i dugoročan koncept o tome kako i na koji način ćemo zapravo raditi na tome da se zaustave negativni demografski trendovi. Što se tiče ustrojstva Vlade, posebno ovog pitanja oko državnih tajnika, na osnovi iskustva ljudi koji su bili članovi vlade, koji su bili članovi vlade pokazuje se da je funkcija državnih tajnika mnogo operativnija, mnogo funkcionalnija nego što je funkcija zamjenika ministra. Zamjenik ministra, nažalost kao institut, je bio između ministra i pomoćnika, pa se onda moglo dogoditi da je više moći i utjecaja na odluke i postupke pomoćnika ministara imala zapravo tajnica ministra negoli njegov zamjenik. A da ne govorimo o šefu kabineta ministra ili tajniku ministarstva nego što je to mogao imati zamjenik ministra. Iz tog razloga nam se čini da je mnogo bolje, mnogo funkcionalnije da državni tajnik koji ima striktne ovlasti za određena područja ili cijelom ministarstvu ili za određene dijelove ministarstva vodi i ima neposrednu odgovornost i da ne čeka da mu ministar nešto dodijeli. I iz tog razloga mislimo da je i to rješenje koje može pojačati funkcionalnost ministarstava, a naravno da se nakon dvije godine ova surogatna, hibridna situacija gdje će se zadržati pomoćnici ministra promijeni i da se natječajem izaberu ravnatelji koji će voditi svoje uprave. Na kraju, što se tiče prava dužnosnika, svi koji smo bili na Odboru za Ustav i Poslovnik smo se složili zajednička sjednica sa Odborom za zakonodavstvo smo se složili s tim da ovakav sistem po kojem netko nakon dan ili tri dana provedena u Saboru ili na nekoj drugoj dužnosničkoj funkciji nakon toga može imati šest plus šest mjeseci plaću da je to neodrživo i oko toga nema spora. Ali ima spora oko toga kada je posrijedi usklađivanje ovih izmjena sa odredbama Zakona o sprječavanju sukoba interesa. I to je potrebno uskladiti. I taj amandman koji je uložen od dijela kolega na Odboru za Ustav ovaj Sabor treba prihvatiti i predlagatelji trebaju prihvatiti. Sada bih htio nešto ovdje više reći o tome, posebno kolegama koji misle da će sa ovim osigurati dignitet kao što se to često kroz prijedloge zakona spominje dignitet zastupnika u Hrvatskom saboru. Neke od ovih mjera su neophodne ali jednu stvar ću reći, državu čine njezini kadrovi. I okolnostima u kojima svi drugi imaju više moći nego što ih ima država i privatnici i crkva i mediji ako mi budemo slabili kadrove u državnim institucijama a svi drugi imaju više para da plate one koji im trebaju onda će najbolji odlaziti tamo gdje će dobiti najveću plaću. A što će ostati nama? Što će ostati onima koji zagovaraju da država zadrži svoju moć i da budu u interesu građana? Ostati će najgori sa najlošijim ocjenama na studijama, sa najgorim navikama. Je li to cilj? Je li to način kako ćemo osigurati dignitet i funkcionalnost države? Ne. I zato budimo oprezni s tim. To ne može biti predmet dopadanja ili ne dopadanja javnosti. Ta stvar mora biti osmišljena i mora biti dugoročna jer u protivnom, znate, možemo mi zastupnicima ukinuti tih hiljadu i 500 kuna paušala a tko će im pomoći oko priprema sjednica? Jedan moj kolega kaže pa znate bili smo zajedno u Europskom parlamentu pa ste vidjeli kako to funkcionira. Da, ali u Europskom parlamentu zastupnici imaju po nekoliko pomoćnika i savjetnika a ovdje naši nemaju ni stola. Naši nemaju ni stola a kamoli nekoga tko će im pripremiti da prouče ovih 5 zakona do ponedjeljka i posljedice i konzekvence svakog od ovih 5 zakona. Znate. Ja nemam niti moj klub nema novaca da angažira tri pravnika i profesora sa prava ali netko tko je u sferi npr. skupljanja otpada taj ima novaca da godinu dana plati dio profesora sa pravnog fakulteta da mu pripremi jedan zakon koji će odgovarati njemu, govorim otvoreno. Ako mi nećemo jačati institut zastupnika onda dignitet nećemo zaštiti. Hvala vam puno.
Prvi se za repliku javio poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani kolega krenuti ću od kraja. Dok ste govorili broj zakona koje trebamo pripremiti za ponedjeljak je sa 5 porastao na 7, tako da evo imate to u vidu. Međutim, jednu drugu stvar sam vam htio reći a to je kada govorimo o Središnjem državnom uredu za sport. Ja bih ipak zamolio da mal pričekamo sa ovim hvalospjevima i nadanjima da će taj Središnji državni ured baš u potpunosti ostvariti naše težnje i ono što želimo da doista postoje dobri razlozi da se to iz ministarstva izdvoji u središnji državni ured. Ali ovaj tekst o kojem ste vi govorili i ovaj tekst kojeg ste vi spominjali i amaterizam i sve ostalo što je navedeno kao opseg rada Središnjeg državnog ureda je doslovno izrijekom od riječi do riječi prepisano iz odredbi postojećeg Zakona o Vladi odnosno o središnjim državnim upravnim tijelima u onom dijelu u kojem je do sada to bila nadležnost Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. A i vi i ja znamo kako je sa istim ovim ovlastima, sa istim ovim okvirom radio ministar Šustar i što je on napravio za hrvatski sport. Dakle moja je molba samo da sa hvalospjevima pričekamo prije nego što ćemo vidjeti da li će ovo tijelo zaživjeti, da li će ostvariti svoju svrhu ili će postati ili ostati samo još jedan servis Šukeru, Mamiću, Mateši i ostalima. Hvala.
Uvaženi zastupnik Milorad Pupovac, odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Grbin, pa nisu ovo bili baš osobiti hvalospjevi ali za onoga tko je prije godinu i nešto dana dobio program Vlade i čitao ga i tog istoga koji je danas dobio Zakon o Vladi i čita ga, pa razlika je upravo takva da je ovaj tekst Zakona o Vladi sadržajniji nego što je on bio u onom slučaju program Vlade. I to kao zastupnik ne samo da moram priznati nego moram pohvaliti. Neovisno o tome što se možda neću sa svime složiti a kada je po srijedi ovaj element Zakona o sportu činjenica da se to izdvaja je velika stvar je je to u Ministarstvu znanosti i obrazovanja bilo tretirano kao 13-to prase. Evo ovdje je ministar Jovanović koji je tu nešto pokušao napraviti, odnosno naš kolega Jovanović, jedini, ostali su svi to tretirali otprilike kao 13-to prase. OK, središnji državni ured odgovara premijeru i premijer je neposredno odgovoran za to zajedno sa nadležnim ministrom. I to nam daje razloga da vjerujemo da će to biti ipak drugačije tretirano i uspješnije tretirano nego što je bilo do sada. Ovako stavljeno negdje u ćošak ministarstva zahvaljujem gospodine predsjedniče. Hvala.
Sljedeći koji javio za repliku na izlaganje gospodina Pupovca je uvaženi zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo izgleda da nam je sport malo na temi više nego inače, što je dobro. Upravo sam se javio zbog toga što ste govorili gospodine Pupovac i nabrajali zašto je sve važan sport, prije svega zbog zdravlja, pa zato molim, nisam pisao poseban amandman da se ovdje gdje se navodi što će sve radit ovaj središnji državni ured što je dobra ideja. I mi smo razmišljali o tome. Pa neka krene od početka dobro. Dakle Hrvatska je nedavno bila domaćin Europskih sveučilišnih sportskih igra i to najbolji domaćin u povijesti igara, međutim nigdje se ne navodi posebno sveučilišni sport. Ako se navodi školski onda bi se trebao navesti taksativno i sveučilišni sport kao nešto s čime će se baviti ovaj središnji ured, Državni ured za sport. I naravno istovremeno sa osnivanjem ovog ureda treba krenuti i u reformu Hrvatskog olimpijskog odbora, treba ekipirati ovaj središnji državni ured da ovo ne bude samo jedna deklarativna radnja koja za sobom neće imati i ostvarivati preduvjeta da taj ured može raditi jer će on ostati i dalje trinaesto prase samo sad neće biti u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta nego će biti izdvojen. I također kad sam se već javio za riječ zamolio bi da u članku 17. ujednačite tekst jer kod djela koji se odnosi na znanosti navodite da će se baviti i provedbom nacionalnih strategija dok u području obrazovanja to ne piše. Dakle nacionalna strategija razvoja obrazovanja, znanosti i tehnologije koju je usvojio Sabor važi i za predškolski odgoj, i za obrazovanje, i za znanost pa bi taj tekst morao biti ujednačen. Hvala.
Hvala vama. I slijedeći zadnji koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Pupovac vi ste u svojoj raspravi dotaknuli se spajanja Ministarstva zaštite okoliša sa energetikom. Tu ste načelno izrazili pozitivan stav vezano uz to spajanje, međutim ja osobno imam oko toga dilema jer smatram da kad govorimo o tome moramo spomenuti gospodarstvo. Znate osnovna težnja gospodarstva je konkurentnost. Što više proizvoda je u jedinici vremena i da bi ona dodana vrijednost bila što veća a to se jedino može ostvariti s jeftinom energijom prije svega. I mislim da će to ministarstvo i zapravo budući ministar, svi koji budu radili doći u sukob sa samim sobom da se tako izrazim jer s jedne strane imat će težnju da se ostvari a pogotovo što će oni izrađivati energetsku strategiju, što više energije, jeftine energije a s druge strane je u pitanju zaštita okoliša koje manje-više svaka takva težnja je neprihvatljiva. Jer ako te dvije suprotstavljene strane stavimo u jedno ministarstvo mislim da onda će njegova efikasnost biti u toliko po mom mišljenju manja. Svako Ministarstvo zaštite okoliša mora pratiti procese koji se događaju ali da ono samo te procese propisuje, da ih razvija kao strategije jednostavno mislim da će biti u praksi dosta teško. Evo to je moja replika na vaše izlaganje.
Hvala zastupniku Žagaru. Možemo ići dalje. Slijedeći klub zastupnika koji se javio za riječ je Klub zastupnika HSS-a. U ime njih predstavnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege saborski zastupnici. Koristim priliku evo u ime Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke i u svoje ime čestitati svim izabranim hrvatskim zastupnicima u Hrvatski sabor, svima vama, predsjedniku Hrvatskog sabora, potpredsjednicima i zaželjeti im uspješan rad. U ovoj stanci u kontaktu sa našim sugrađanima pozdravljaju da se konstituiraju u Sabor, da se krenulo s radom i pozdravljaju da se evo i nakon 21 sat radi. Na taj način pokazujemo primjerom da smo ozbiljno shvatili ovaj naš saziv Sabora, svoje sudjelovanje u njemu i da želimo da konačno krenemo nešto raditi za boljitak svih naših sugrađana u Republici Hrvatskoj. U tom kontekstu evo i ovaj set zakona daje za pravo predlagateljima da u žurnoj, hitnoj proceduri se usvoje zakoni kako bi se mogla formirati Vlada i da i Vlada krene s radom. Ali evo slažem se i sa prethodnim kolegama koji su govorili da se ipak obzirom da je ovaj set zakona bio između koalicijskih partnera usuglašen još prije 5, 6 dana mogao se makar u elektronskom obliku poslati političkim strankama pa smo se mogli kvalitetnije pripremiti za današnje rasprave. Ali evo razumijem i uvažavam da se možda još nešto dorađivalo i da smo evo tek sad dobili ovaj set zakona pred nas. U okviru djelokruga buduće Vlade i nadležnih ministarstava, smanjenje sa 20 na 19 lijepo govori ide se ka uštedama, ka smanjenju broja ministarstava. Međutim, žao mi je, meni i nama iz HSS-a što Ministarstvo obrta, malog i srednjeg poduzetništva se spaja s Ministarstvom gospodarstva. Zašto, koja je to poruka našim obrtnicima, malim i srednjim poduzetnicima? Znamo koliko je teška situacija u obrtništvu. U mojoj županiji Brodsko-posavskoj je petstotinjak obrta u zadnjih godinu dana zatvoreno. I nadali su se da će kroz svoje ministarstvo, kroz mjere aktivne politike, kroz europski novac, kroz potporu središnjih državnih tijela dobiti priliku da se razvijaju. Nadam se da će i u okviru Ministarstva gospodarstva imati takav status ali čim si dio nekog većeg aglomerata moraš se boriti za svoje pozicije. Nadam se da će državni tajnik za obrtništvo u Ministarstvu gospodarstva se uspjeti izboriti da taj resor ne trpi nego da čak štoviše bude više sredstava, više mjera i poticajnih sredstava za razvoj obrtništva i poduzetništva u Hrvatskoj jer znamo da nam je to velika šansa. Također je vrlo bitno da i Vlada bude čim prije formirana jer naši građani i naši poljoprivredni proizvođači, moji u Slavoniji i Baranji ne mogu više čekati. Jer ako smo mogli sa setom zakona pomoći očuvanje i razvoj života na otocima da u zadnjem periodu raste broj stanovnika i da je povećana kvaliteta života na otocima onda ajmo konačno i pozivam Vladu buduću da donese set zakona da se i u Slavoniji i Baranji bolje živi, da više ljudi ostaje tamo i da se mladi u Slavoniji i Baranji zapošljavaju od poljoprivrede, obrtništva, poduzetništva, šumarstva, drvno prerađivačke industrije i ono o čemu smo poznati a naravno imamo šansu i kroz seoski turizam i zato evo mislim da čim prije treba Vladu formirati da ove zakone treba donijeti, ali refleksija ovih zakona i ovog ustroja će se vidjeti i kroz državni proračun jer Vlada mora biti učinkovita, efikasna ali i racionalna. Nadam se da neće biti povećanja izdvajanja sredstava poreznog novca za funkcioniranje državnih tijela. Govorili smo i u kampanji i u prijašnjim sazivima da imamo viška agencija, preko 200. Danas ih više nitko ne spominje. Nadam se da će se i tu naći prostora za racionalizaciju i transparentnije trošenje novca. Bilo bi nekorektno da se na jednoj strani kroz rast središnjih državnih ureda, ostanak istih broja agencija, štedi na nekom drugom kraju, da se štedi na jedinicama lokalne i regionalne samouprave jer se sa zakonima koji su u najavi koji dolaze gdje se govori da će se povećati neoporezivi dio dohotka i udio poreza na dohodak koji je najizdašniji dio prihoda jedinica lokalne samouprave, kroz ograničavanje potrošnje sredstava poreznog novca za osobne dohotke na jedinicama lokalne samouprave. Znate, bit će pogođene najsiromašnije općine. Pozivam vas i nas i Vladu da o tom vodi računa kod budućih zakona i da ova Vlada bude jednako efikasna na svim područjima. Evo u ime Hrvatske seljačke stranke želim poručiti da obrtnici i poduzetnici, poljoprivrednici zaslužuju da Vlada vodi računa o svakom od njih i da svi bolje i kvalitetnije živimo. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku i u ime samog zastupnika pojedinačnu raspravu javio se zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Da imam obavezu i prema kraju iz kojega dolazim da se očitujem o ove četiri točke. Bit ću kratak zbog toga šta možemo odmah ovdje vidjeti da ima manje ministarstava, 19 ministarstava. Međutim, ako budu tajnici, uvođenjem državnih tajnika koje uvodimo, ako ne bude proizvelo efekt da se pomoćnici vremenom isključe iz toga tajnici će donijeti dobro. A bude li onako kao što je, kada je SDP dolazio na vlast, da su pomoćnike uveli da bi mogli natječaj, da bi mogli zapošljavati u biti, tu stavljati svoje pomoćnike bez natječaja neće biti dobro. Ovdje mora biti sve javno, transparentno, Vlada mora biti smanjena, državni tajnici moraju dobiti ulogu koju imaju kao što su imali i drugi službenici. Ovdje iščitajem vrlo bitne stvari, poglavito ponavljam što dolazim iz područja koji su zaboravljeni krajevi gdje nemamo više doslovno mladih ljudi zbog politika koje su se vodile mladi ljudi su iseljavali pa tako kad vidim da je ministarstvo demografije vrlo bitno i opet ću ponoviti kao što sam kazao u replici u 2015. u odnosu na 2014. 36000 stanovnika Hrvatska je imala manje. Vrlo bitno regionalni razvoj. Vrlo bitno je indeksacija pravična prema tim krajevima koji su zaboravljeni, krajevi koji su poljoprivredno dotučeni do kraja također kao i Slavonija. Ne daj Bože da se više dogode da sredstva koja su iz poljoprivrede, iz Europske unije, koja se dodjeljuju po kriterijima malim OPG-ovima da otiđu tajkunima koji su u biti osiromašili i doveli poljoprivredu na ovaj način. Iskreno evo od srca upozorajem bez obzira što sam dio većine i što ću se truditi da upozorajem na ono ako se bude dešavalo kao što se dešavalo sa Ministarstvom poljoprivrede za vrijeme bivših vlasti. Vidimo vrlo bitan je segment održivi razvoj, što znači održivi razvoj je dio ako gledamo da je energetika pripojila se, znači Ministarstvu okoliša. Ne vidim razloga da hrvatski građani više ikada zbog nečijih grešaka, naših prirodnih potencijala i resursa stranim vlasnicima plaćaju skuplju struju. More ih bit sram onih koji upozoravaju nas, a naše građane su u biti prisilili da plaćaju struju stranim vlasnicima koji koriste naše prirodne resurse i zbog njih će biti poskupljenje struje, ali isključivo iz džepa naših građana. Ako takav bude, zbog toga je dobro što je u Ministarstvu okoliša i da se ne koriste razno razni načini korištenja energija koji nisu prirodno prihvatljive. Najbitnije u ovome svemu je po meni središnji, jedno od bitnih segmenata Središnji državni ured za šport. Šport je vrlo bitan za mladost, za ljude koji se žele baviti tim aktivnostima, ali nemaju svi iste mogućnost kao što je u Zagrebu. Ovdje pod svjetlima, možda ovdje mislimo da je svagdje isto kao šta je u Zagrebu. Nije, ima sela pod Svilajom, pod Dinarom, u Ravnim kotarima, u zaleđu Šibenika, u Lici djeca nemaju ne igralište, ne parket nego nemaju doslovno uvjeta da se bave bilo kakvim sportom. I druga vrlo bitna stvar je poštivanje, slažem se sa svima poštivanje Zakona o sportu. Žalosno je da u Hrvatskoj više navijačke skupine upozoravaju one koje koriste proračunski novac da se zakon, da ti ne poštivaju zakon. Apsolutno ću na to biti glasan i jasan, zato sam se i javio na pojedinačnu raspravu i na tome ću inzistirati. Smatram da smanjenje ministarstava je dobro na ovaj način, a poglavito je dobro šta moramo sačuvati našu demografiju, šta moramo okoliš, energetiku, zaštitu nacionalnih interesa isključivo. O tome trebamo voditi brigu. To su vrlo bitne stvari, naši prirodni resursi Jadransko more, da se više ne bi slučajno u istraživanjima, bušenjima našega Jadrana ugrožavao okoliš, a da bi rezultate koristio tko zna tko, netko drugi a ne da ne budu vlasnici rezultata naša država. Iskreno evo još jednom ako je u tome smjeru iđe u ovome slučaju kao dio većine ovo ću podržavati. Ako ne, evo ja kao pojedinac bit ću najglasniji protiv ovoga. Hvala lijepo.
Hvala poštovanom zastupniku. Prvi se javio zastupnik Peđa Grbin, povreda Poslovnika.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine Bulj. Dakle u govoru kolege Bulja povrijeđen je… …/Upadica predsjednik: Ja se samo ispričavam, ako možete reći po kojoj točci. Smijem li dovršiti rečenicu? Valjda ćete mi dopustiti toliko. Dakle počet ću od početka. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolega Bulj. U govoru kolege Bulja povrijeđen je članak 238. Poslovnika, a vi ste gospodine predsjedniče povrijedili članak 239. Poslovnika jer gospodinu Bulju niste izrekli opomenu. Naime, u svojoj uvodnoj riječi rekli ste da ćete sjednice voditi nepristrano, objektivno i u skladu s procedurom. Kako se gospodin Bulj od teme rasprave udaljio najmanje u onoj mjeri u kojoj je to učinio kolega Pernar prije njega, vi ste trebali biti konzistentni, vi ste trebali biti nepristrani i objektivni i kolegi Bulju izreći opomenu. Hvala.
Zahvaljujem. Pozorno sam pratio što su govorili i jedan i drugi poštovani zastupnik, nisam primijetio da je postojalo značajno odstupanje, a ukoliko smatrate da sam pogriješio onda imate mogućnost unutar 24 sata djelovati. Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo što je rekao kolega Grbin dakle ne možemo voditi na ovaj način diskusiju, udaljava se od točke dnevnog reda. U pravu je da je to bilo na tragu onoga što je izrečeno gospodinu Pernaru. Dakle, vjetroelektrane organizacija javne uprave ono o čemu je mandata govorio bila je efikasnost i potrebe efikasnosti za organiziranje i onda imamo ruralni razvoj, dakle ovo je van konteksta i ovo je gubljenje vremena, a ne vođenje konstruktivne rasprave. Evo ja sam u tom smislu reći repliku da ovo jednostavno nema veze sa točkom dnevnog reda.
Izvolite odgovor na repliku.
Apsolutno odgovor na repliku naravno. Uvaženi kolega vi apsolutno u nijednom izrečenom stavu niste demantirali. Ovdje se govori o ustrojstvu koliko mi je poznato ustrojstvo vlade, energetika i okoliš su zajedno i apsolutno imam pravo tome komentirati. Niti jednom riječju se nisam udaljio od te teme. Možda je vama teško što ste niste prijavili, ali drugi puta ste prijavite, pripremite se imate uz vas ljude koji su puno iskusniji koji su u proteklom mandatu bili sa mnom pa vam mogu kazati kako se to radi. Apsolutno vi ste u ovom slučaju prekršili Poslovnik, ali evo predsjednik pošto mu je prvi dan neću to zamjeriti, a drugi put hoću. Hvala.
Zamolio bih poštovanu zastupnicu Anku Mrak Taritaš za repliku.
Hvala lijepo. Ja bih se malo osvrnula na onaj dio rasprave kolege zastupnika Bulja kada je govorio o sportu. Sport je dosta vremena večeras ovdje bio bez obzira da li je bilo sa govornice ili sa mjesta. Ja apsolutno podržavam osnivanje jednog ureda. No međutim, osnivanjem ureda bez promjena brdo promjena koje treba biti nećemo napraviti ništa i to ja vjerujem da smo svi u ovoj sabornici svjesni. Svima je bilo puno srce kada je Hrvatska osvojila ovu veliku količinu medalja na proteklim Olimpijskim igrama u Riu, a ja moram priznati da ovo govorim sa aspekta netko tko je bio predsjednik Hrvatskog jedriličarskog saveza koji je osvojio tri zlatne medalje i vjerujte za te tri zlatne medalje koje je osvojilo tri dečka koji su '86. godište iza njih stoji 17 godina rada. Njih je bilo 300 … da bi iza toga bilo jedna posada Štir je u Hrvatskoj koja je osvojila zlatnu medalju, a … negdje u Hrvatskoj ima deset i to vam se dešava u sportu. Dakle mi vidimo vrhunski sport i vrhunski sport i sportaše koji od tog sporta ne mogu živjeti jer oni od tog sporta u koji su utkali cijeli svoj život ne mogu živjet. Mi to vidimo ali treba vidjeti bazu. Zbog toga će biti vrlo zanimljivo vidjeti zaista program Vlade, vidjeti što je bio smisao osnivanje ovog ureda i sigurno su sport i sportaši zaslužili i da se raspravlja u ovom uvaženom Domu jer Hrvatska postiže izuzetne vrhunske rezultate jer za te rezultate treba biti baza, a baza treba biti u svim dijelovima Hrvatske. Hvala.
Hvala poštovana zastupnice. Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Uvažena kolegice, složio bih se što se tiče vrhunskoga sporta da bi i tu trebalo u određenim jel u nogomet se ulažu velika sredstva, netransparentno se troše poglavito to je poznata činjenica jer činjenica ne poštiva zakon apsolutno da i sam Hrvatski nogometni savez u tom vrhunskom sportu ne poštiva zakon … transparentno. Ali brojni sportovi koji vrhunske rezultate ostvaruju stvarno i tu ste u pravu, ne ulaže se dovoljno sredstava. Međutim, ovim zakonom se regulira još veća nepravda, a to sam napomenuo, još veća nepravda, a to su područja gdje djeca nemaju velebnih dvorana kao što je za vrijeme nekad vlasti prije za rukometne dvorane koje su rađene, milijarde su uložene, milijarde se danas gube, a djeca u 90% hrvatskih krajeva osim u urbanim krajevima nemaju doslovno, ne znaju kako izgleda parket sportske dvorane, kako izgleda igralište, koš i o tome treba voditi brigu da svako dijete ima iste uvjete u RH i u sportu tako i u drugim uvjetima. I ovaj središnji ured bude tome usmjeren, to će biti u biti cilj, to će biti cilj da sva djeca imaju jednaka prava i bavljena sportom i ostalim stvarima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se zastupniku Bulju. Ako smo iscrpili sve ove replike, zaključujem raspravu. Ali prije zaključenja rasprave želi li predlagatelj dati završnu riječ? Pozivam zastupnika Plenkovića da da svoje mišljenje.
Zahvaljujem predsjedniku Hrvatskog sabora na ukazanoj prigodi da se još jednom osvrnem na raspravu koju smo upravo održali o paketu zakona koje sam uvodno predstavio. Također zahvaljujem predstavnicima svih klubova koji su uzeli riječ i na konstruktivnim idejama za poboljšanje određenih aspekata ovih zakona koji su pred nama danas. Najprije čini mi se da je jedno poštovanje koje je oporba danas pokazala prema prijedlogu vladajuće većine da na sebi svojstven i primjeren način reorganizira u određenoj mjeri sustav državne uprave a osobito djelokrug rada pojedinih ministarstava, jedna dobra praksa i uvažava činjenicu da svatko od nas želi pridonijeti funkcioniranju državne uprave i Vlade na najbolji mogući način temeljem svih iskustava koje smo u proteklih 25, 26 godina svi zajedno ovdje imali. Nekoliko komentara, prvo o bujanju administracije. Mislim da je, očito je da je danas da je većina zastupnika koji su uzeli riječ a vjerojatno i onih koji nisu pozdravila izdvajanje športa iz postojećeg sustava u Ministarstvo za na poseban Središnji državni ured. Mislim da je to važna politička poruka, da je to poticaj svima koji se u Hrvatskoj bave športom, koji ga žele unaprijediti, koji žele ne samo da vrhunski sportaši promiču Hrvatsku diljem svijeta, da šport potiče naše mlade da stječu ona ključna iskustva timskoga rada, konkurentnosti zdravog života od najranije dobi pa do vrhunskih rezultata nego i da sve one probleme koje trenutno imamo u hrvatskom športu pokušamo riješiti kroz ured koji će biti u ingerenciji kao što je bilo kazano u raspravi i predsjednika Vlade na učinkovit način i da sve probleme koji su tu zajedničkim snagama pa i kroz raspravu u ovom Hrvatskom saboru pokušamo učiniti manje problematičnima i pronaći rješenja. Druga teza o bujanju administracije, vi ste se dobro prisjetili da je bilo preko 60-ak državnih tajnika u onoj Vladi do konca 2011. Međutim isto tako treba se prisjetiti da u to vrijeme nisu postojali pomoćnici ministara, postojali su ravnatelji, ti ravnatelji birani su na javnim natječajima, većina od njih bila je tada imenovana iz reda državnih službenika. Nije naša namjera imenovati pretjerano veliki broj državnih tajnika u ministarstvima i na taj način duplirati ili triplicirati čak broj aktualnih zamjenika, naprotiv. Riječ je o pokušaju da oni koji budu u vrhu ministarstava svoje nadležnosti obavljaju na temelju precizno definiranih zadaća, dakle kvalitetnija i funkcionalnija uprava na samom čelu ministarstava. Kada je riječ o komentaru da li smo radili procjene učinka, bilo da je to financijskog učinka ili općenito procjenu regulatornog učinka ja sam baš u to doba kada sam bio državni tajnik u tadašnjem sazivu Hrvatskoga sabora i branio Zakon o procjeni učinka propisa. U ovom trenutku mi smo naravno konzultirali i Ured za zakonodavstvo i Ministarstvo financija i iznaći će se financijska sredstva za eventualne financijske posljedice ovih zakona, one neće biti pretjerano visoke za ukupni kontekst državnog proračuna i o tome također trebamo voditi računa. Kada je je riječ o povezivanju zakona o pravima državnih dužnosnika i Zakona o sprječavanju sukoba interesa tu smo suglasni, potrebno je uskladiti ove izmjene pa na sličan način popraviti i određene članke tog zakona, mislim da bi to bilo dobro i ja uvažavam vašu sugestiju. Možda to nismo napravili u ovom paketu ali to možemo napraviti kao Vlada u jednom od idućih prigoda kada za to dođe vrijeme i kada ćemo nastojati uskladiti ove odredbe. Kada je riječ o odluci Ustavnog suda, zabrani retroaktivnosti, ja sam to rekao u svom uvodnom izlaganju, naravno da nam je poznata ta odluka. Međutim, ovdje smo se vodili prije svega smislom i svrhom ovog zakona. Dakle ukoliko bismo ostavili odredbe zakona na način da nema one rečenice koja govori iznimno da se neće primijeniti na zastupnike 9. saziva Hrvatskoga sabora onda bismo u političkom smislu sami sebi napravili medvjeđu uslugu. Zbog toga ta iznimka i jest ovdje i preuzimamo rizik kao što ste ga i vi svojedobno preuzeli da Ustavni sud ne bude suglasan sa ovom našom vrlo jasno definiranom i unaprijed identificiranom političkom odlukom, da na odgovarajući način reguliramo nedostatak koji smo uočili. Kada je riječ o činjenici da smo otvoreni za kvalitetne sugestije, Klub Hrvatske demokratske zajednice uvažio je sugestiju zastupnika Jovanovića te smo pripremili amandman koji se odnosi na prijedlog zakona br. 1. Pa bismo tako u članku 24. stavak 1. nakon riječi: „školskog športa“ dodali riječ: „sveučilišnog sporta“. I cijenim ovu vašu sugestiju, mislim da ona nadopunjuje niz aspekata koji su definirani u prijedlogu zakona. Ujedno unatoč kvalitetnim sugestijama zajedničke sjednice Odbora za zakonodavstvo i Odbora za Ustav i Poslovnik gdje također prihvaćamo niz nomotehničkih sugestija uočena je još jedna do koje je očito došlo tehničkom pogreškom pa bih ja sada ovdje izvijestio da bismo predložili još jedan amandman na prijedlog zakona br. 4. koji se odnosi na članak 3., stavak 3. te bismo izbrisali dosadašnji stavak 2. koji se briše i na taj način izbjegli bilo kakve nedoumice. Ispričavam se što je to sve ovako u kratkom roku, ali to je u kontekstu ukupnih priprema za ovu sjednicu konstituirajuću Hrvatskog sabora u ovom trenutku pokušaj da očistimo sve ono što smatramo da bi bilo kontradiktorno. Ja se zahvaljujem svima na raspravi. Mislim da je ona bila konstruktivna i pokazala jedan duh uvažavanja pa i želje da i u ovoj inicijalnoj fazi pokažemo određene smjernice budućega programa. Imati ćemo prigodu za to vrlo skoro kada ćete vidjeti da nema nikakve namjere o povećanju administracije, povećanju troškova već je ključna misao i racionalizacija i veća učinkovitost i depolitizacija i profesionalizacija državne uprave. To će biti ona načela na kojima će se temeljit rad brojnih državnih službenika koji su uključeni u rad Vlade i državnih upravnih organizacija a sa ovakvim ustrojstvom mislim da što je najvažnije da reflektiramo prioritete budućeg rada Vlade. Zbog toga ovdje jesu spomenuti u novom ministarstvu i demografija i obitelj i mladi. I to je bio između ostalog jedan od glavnih aspekata našeg izbornog programa ali i programa brojnih drugih stranaka te vjerujem da ćemo naći zajednički jezik i kada bude riječ o budućim zakonskim prijedlozima iz nadležnosti ovoga ministarstva. Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče.
Hvala vama. Zaključujem raspravu. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na glasovanje o raspravljenim točkama. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum i da možemo donositi pravovaljane odluke. Prvi zakon i konačni prijedlog Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.1. Predlagatelj akata su 67 zastupnika temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Rasprava je zaključena. Tijekom rasprave predlagatelj je podnio amandman koji sukladno članku 202. postaje sastavni dio prijedloga zakona. Naglašavam da je za donošenje ovog zakona potrebna natpolovična većina svih zastupnika, 76, članak 252. Poslovnika. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Molim uključite se glasujemo. Utvrđujem da je većinom glasova 90 glasova za, niti jedan protiv, 35 suzdržanih donesen Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave.