Dobro jutro želim svima. Imamo mali tehnički problem, pošto nemamo podnositelja izvješća o radu Odbora za eu poslove kao što nemamo trenutno u sabornici ni podnositeljice Izvješća Odbora za predstavke i pritužbe za 2018. moram dati stanku od 15 minuta. … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite ali tako je to. U 9,45 nastavljamo sjednicu. STANKA U 9,31 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,46 SATI]] Dobar dan još jednom. Počinjemo sa: - Izvješće o radu Odbora za europske poslove u 2018. godini Podnositelj je Odbor za europske poslove na temelju članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora. S nama je predsjednik Odbora za europske poslove Domagoj Ivan Milošević, pa želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje. Izvolite kolega.
Dobro jutro svima. Ja se prije svega najdublje ispričavam vama predsjedavajući i svim kolegicama i kolegama i javnosti koja je zainteresirana za ovu današnju našu raspravu za kratko kašnjenje. Danas smo domaćini Turskoj delegaciji i s obzirom na ozbiljnost i intenzitet događanja u i oko Turske onda smo kasnili nekoliko minuta. Ispričavam se. Dakle, kao što je predsjedavajući najavio danas pred sobom imate Izvješće o radu Odbora za europske poslove za 2018. godinu, to je drugo takvo izvješće od kada sam ja predsjednik odbora, četvrto ukupno je osnovan Odbor za europske poslove 2013. godine. Tu 2018. mislim da svi i oni koji manje prate te europske poslove će se složiti bilo je mnogo izazova koji su često bili u medijima, od Brexita koji evo nažalost ni dan danas nije okončana priča, višegodišnji financijski okvir tek ćemo vidjeti da li će se uspjeti u ovoj godini uskladiti ili će zapravo dočekati hrvatsko predsjedavanje, migracija i migracijska događanja u i oko EU. S obzirom da je 2018. godina za Europu bila godina prije samih europskih izbora onda je i očekivano da neke stvari nisu rješavanje s obzirom da su se iščekivali ti odbori, pa je eto to sve skupa svi ti izazovi su dočekali i otvorena pitanja ovu novu Komisiju i novi Europski parlament. S druge strane ono što mislimo da je dobro, a to se dogodilo i u našoj zemlji u Hrvatskoj, ali i širom EU bio je povećan broj izlazaka na europske izbore, što znači da građanima jest stalo što se zbiva u Bruxellesu i u EU. Ono što još u ovom uvodnom dijelu želim reći, a to je posebno mi je žao, ja vjerujem većini u ovoj sabornici, a to je da ovo recentno ne spada u 2018., ali upravo zbog toga što je evidentno jest fokus na tzv. prostor zapadnog Balkana ili uglavnom države bivše Jugoslavije i plus Albaniju. Nažalost, neke zemlje članice EU nisu prepoznale što se zbiva na tom prostoru i što pojedine države na tom prostoru rade i ja moram iskazati veliko nezadovoljstvo time što nisu ponovno otvoreni pregovori sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, posebno sa Sjevernom Makedonijom koja je učinila neke korake i već sam par puta to javno rekao. Vjerojatno je to jedini lijevi premijer kojeg iskreno podržavam zato što mislim da gospodin Zaev u Makedoniji iz čistog uvjerenja radio ono što misli da je dobro ne samo za Makedonski narod nego i za Albanski koji živi u Makedoniji, a to je put u NATO savez i EU. Dozvolite mi nešto osnovnih informacija o radu odbora. U prošloj godini održali smo 15 sjednica, većina sjednica je bila posvećena aktivnostima kroz koje je odbor posredno sudjelovao u postupku donošenja obvezujućih akata EU nadzorom nad aktivnostima Vlade. U prosincu 2018. održana je prethodna rasprava o djelovanju Sabora u europskim poslovima, godinu je odbor zaključio sudjelovanjem u postupku predlaganja kandidatkinje RH za sutkinju Općeg suda EU. Odbor je tijekom 2018. održao dvije tematske sjednice o Strategiji za uvođenje eura kao službene valute, te o politici proširenja EU u svjetlu hrvatske vanjske politike. Na temelju programa rada Europske komisije za 2018. godinu odbor je donio radni program za razmatranje stajališta RH za 2018. te u suradnji sa matičnim radnim tijelima raspravio i donio zaključke ukupno 33 stajališta RH. Vlada je redovito obavještavala Odbor za europske poslove o sastancima Europskog vijeća, osobno predsjednik Vlade svaki puta, dostavljajući dnevne redove i prijedloge zaključaka Europskog vijeća kao i stajališta RH za svaku od točaka dnevnih redova. Odbor je također redovito za informaciju primao stajališta za sastanke Vijeća EU, tijekom godine njih ukupno 76 koje je prosljeđivao matičnim radnim tijelima. Odbor je 2018. 14. prosinca razmotrio Izvješće o kandidatkinjama RH za suce općeg suda te nakon provedene rasprave jednoglasno donio mišljenje kojim su podržane predložene kandidatkinje profesorica doktorica znanosti Vesna Tomljenović i Tamara Periša također profesorica i doktorica znanosti. Treba i ovom prilikom napomenuti kako je Hrvatski sabor samo osam nacionalnih parlamenata država članica EU koji sudjeluju u postupcima izbora nacionalnih kandidata za institucije i tijela EU, što našim kandidatima kao i ostalih osam daje dodatni legitimitet. Iako danas raspravljamo o izvješću za 2018. treba reći da je odbor ove godine podržao i kandidatkinju za članicu Europskog revizijskog suda gospođu Maletić u kolovozu i gospođu Šuicu za kandidatkinju za članicu Europske komisije. Kada je pak riječ o izravnoj suradnji sa europskim institucijama, Odboru za europske poslove i Hrvatskom saboru su institucije EU redovito dostavljale prijedloge zakonodavnih i ne zakonodavnih akata te ostale dokumente i obavijesti. Ovo sve skupa naglašavam posebno zbog toga što se često čuje koliki utjecaj nacionalnih parlamenata na politike EU. Ja sam protekla dva dana proveo u Njemačkoj, bio sam u Berlinu u srijedu na sastanku Pučana, ali bez obzira upravo je to bila jedna od važnih tema, a to je ta suradnja između nacionalnih parlamenata i Bruxellesa odnosno svih institucija EU. U suradnji sa Službom za medije Hrvatskog sabora u sklopu nadogradnje službenih internetskih stranica Hrvatskog sabora osmišljeno je novo rješenje za objavu i praćenje izravno dostavljenih dokumenata EU. Nova baza izravno dostavljenih dokumenata objavljena je zajedno s novim internetskim stranicama Sabora u prosincu 2018. te sadrži izravno dostavljene dokumente EU tijekom 9. saziva Sabora. Nastavljeni su posjeti članova Europske komisije Saboru, prošle godine smo ugostili ukupno 6 povjerenika iz Europske komisije. Sastanci s njima su kao što je i ranije bio slučaj održavani zajedno sa matičnim radnim tijelima. Što se tiče međunarodne suradnje Odbor za eu poslove kao član COSAC-a, Konferencije odbora za poslove Unije parlamenata EU te su izaslanstva odbora sudjelovala na svim sastancima COSAC-a održanih 2018. godine, to su 4 svake godine, dakle 2 predsjedavanja po 6 mjeseci puta 2 sastanka, 4 svake godine. Tijekom nadolazećeg hrvatskog predsjedavanja Vijećem EU Odbora za eu poslove biti će domaćin dvaju sastanaka COSAC-a koji će se održati u Zagrebu. O tome nešto malo kasnije. Osim ovog multilateralnog formata Odbor je bio aktivan i u bilateralnim aktivnostima. Izaslanstvo Odbora za harmonizaciju sa EU velike nacionalne skupštine Turske boravilo je u travnju 2018. u uzvratnom posjetu Zagrebu. Mi smo bili 2017. u Ankari. Teme razgovora bile su jačanje bilateralnih odnosa, mogućnost gospodarske suradnje te stanje u BiH i perspektiva naravno. Posjet izaslanstva Odbora za eu integracije Skupštine Crne Gore od 27. do 30. lipnja 2018. zaključen je sa potpisivanjem Protokola o suradnji između Odbora za eu poslove, Hrvatskog sabora i Odbora za eu integracije skupštine Crne Gore. Odbor je također realizirao u inozemstvu dva posjeta, bili smo u Skupštini Republike Kosovo, u Prištini i u posjetu Kraljevini Nizozemskoj u prosincu. Bilateralna suradnja sa komplemenatarnim odborima nacionalnih parlamenata nastavljena je i nakon 2018. te naglašavamo važnost ovog oblika suradnje i ostvarivanja bilateralnih kontakata. Posebno smo si dali truda proteklih nekoliko godina u više navrata i više kolega iz većine i iz opozicije bili smo praktički u svim državama bivše Jugoslavije, nismo bili u Srbiji. Što se tiče priprema za provedbu parlamentarne dimenzije predsjedavanja dozvolite mi reći također nekoliko rečenica. Uz Vladinu dimenziju koja svugdje u EU logično dominira s obzirom na organizaciju EU, predsjedavanje Vijećem EU ima i svoju parlamentarnu dimenziju koja je u nadležnosti nacionalnih parlamenata država članica. Parlamentarna dimenzija odnosi se na suradnju između parlamenata EU, nacionalnih parlamenata država članica i Europskog parlamenta. Za vrijeme hrvatskog predsjedavanja vijećem održati će se 5 međuparlamentarnih konferencijama kojim će predsjedati naš Hrvatski sabor. Već sam spomenuo dakle sastanak prvo predsjednika COSAC-a a nakon toga tzv. veliki plenarni COSAC, nakon toga Međuparlamentarna konferencija za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku i zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku, sastanak zajedničke skupine za parlamentarni nadzor Europola i Međuparlamentarna konferencija, o stabilnosti i gospodarskoj koordinaciji i upravljanju u EU. Odbor za eu poslove će slijedom navedenog biti domaćin sastanaka predsjednika COSAC-a koji je planiran 19.ti i 20.ti veljače u Zagrebu te plenarni COSAC 24.-26. svibnja također u Zagrebu. Plenarni COSAC je najveća konferencija u okviru parlamentarne dimenzije predsjedavanja često i u okviru cjelokupnog predsjedavanja ponavljam biti će 24. ili 26. svibnja u Zagrebu sljedeće godine. Odbor za eu poslove će biti zadužen za sazivanje i predsjedavanje navedenim sastancima COSAC-a u rad predsjedničke trojke COSAC-a Odbor se uključio tijekom finskog predsjedavanja koje sad uskoro završava u drugoj polovici 2019. godine te ostaje njezinim članom do kraja 2020. godine odnosno do okončanja njemačkog predsjedavanja Vijećem EU. Odbor za eu poslove će odabirom tema i govornika na sastancima COSAC-a doprinijeti i ostvarivanju ciljeva hrvatskog predsjedavanja Vijećem. Poseban naglasak u ovom plenarnom COSAC-u namjeravamo staviti na pitanje preobrazbe tržište rada, upravljanje demografskim neravnotežama i mobilnosti radne snage unutar EU čime želimo skrenuti pažnju na pitanja unutarnjih migracija u Uniji koje kratkoročno predstavljaju i jednako veliki izazov kao što su to i vanjske migracije. Naime, ono što je bilo logično za očekivati kada se dogovaralo i kada se unapređivalo to zajedničko tržište bilo je savršeno jasno da će prije ili kasnije to uzrokovati unutarnje migracije u Uniji. O tome se relativno nerado priča na sastancima u Briselu. Međutim da, mislim da posebno mi i ostale države članice koje su pretrpjele odlazak stanovništva u neke druge države, dakle savršeno je jasno i također se moglo očekivati da će centripetalna sila nekih velikih ekonomija privlačiti mlade i više ne tako mlade ljude. Međutim o tom procesu treba otvoreno razgovarati mislimo širom EU. Mislimo da EU ima dovoljno alata ako ćemo zajedno surađivati a to jest smisao EU počevši od kohezijskih sredstava, dakle procesa konvergencije pa nadalje. Pomoć i podrška državama članicama kako bismo što prije stvorili što konkurentnije gospodarstvo jer to je ključan način kako ćemo zadržati mlade ljude u zemlji ali i privući neke druge s obzirom da znamo da i hrvatsko tržište rada pa i zbog odlaska iz Hrvatske je u priličnoj neravnoteži. Dakle u tom smislu cijeli jedan panel biti će posvećen u svibnju iduće godine upravo toj temi. Mislimo da svi, bez obzira na ekonomsku snagu unutar EU imaju odgovornost i moraju sudjelovati ne samo u raspravi nego i iznalaženju rješenja kako se ne bi događalo da jednostavno u nekim državama članicama dolazi do značajnog odljeva stanovništva koji onda naravno dalje komplicira upravo to što svi želimo a to je ekonomski napredak i društvenu stabilnost, a u konačnici i političku stabilnost. Ono što želim ovdje također naglasiti, već sam jedanput ovdje govorio o tome a to je da neke države članice, neke države ne članice, ispričavam se, dakle tek kandidati, također bilježe velike odljeve stanovništva. Dakle samo članstvo u EU nije razlog ili nije nužno razlog za gubitak stanovništva i odlazak ljudi. Dakle makedonski premijer na zadnjem sastanku kada smo bili u Skopju rekao mi je da otprilike njihova procjena da je četvrtina stanovništva napustila proteklih 10, 15 godina Makedoniju. Znači i Makedonaca i Albanaca, nisu još niti počeli pregovore. Dakle ono što ja mislim a to je da je evidentno da članstvo nije taj razlog nego dapače, članstvo u EU pruža puno alata da se to ne dogodi i da usporimo ili da potpuno zaustavimo i da preokrenemo taj, tu tendenciju i s obzirom na ono što sam rekao, centripetalne, snažne centripetalne sile nekih velikih ekonomija i postoji dovoljno primjera u EU, pa i ovih novih država članica, tzv. poput Češke ili Slovačke koje su to uspjeli, dakle nema nikakvog razloga da i mi u Hrvatskoj to ne uspijemo napraviti zahvaljujući upravo alatima koje pruža EU. Dozvolite mi na kraju zaključno za kvalitetan rad Odbora za EU poslove posebno je važna suradnja s ostalim radnim tijelima u Saboru, te zahvaljujem svim kolegama koji se redovito uključuju u obavljanje europskih poslova, pridružuju aktivnostima koje organizira odbor za EU poslove iz većine i iz opozicije. I također se želim zahvaliti svim kolegama odnosno kolegicama suradnicama u našem odboru bez kojeg i njihovog truda naš posao bi bio daleko teži, da ne kažem nemoguć. Najvažnija zadaća, naravno za naš odbor u narednom razdoblju je sudjelovanje u provedbi parlamentarne dimenzije predsjedavanja Vijećem EU i domaćinstvo na sastancima ... [[Govornik se ne razumije.]] Evo, zahvaljujem za pažnju, vjerujem da će biti replika pa ću odgovoriti kasnije. Hvala.
Hvala kolegi Domagoju Miloševiću. Na vaše izlaganje imamo 4 replike, prvi je kolega Ćelić, nakon njega kolega Maras, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Milošević, u kontekstu zajedničkih europskih politika, prvenstveno trgovinskih politika, svojevrstan izazov su bilateralni odnosi zemalja članica EU sa pojedinim zemljama u kontekstu relacija EU-Kina, EU-Rusija, EU-SAD, pa me zanima kakvi je vaše mišljenje o tim izazovima, naime unatoč tim zajedničkih europskim trgovinskim politikama, svjedoci smo da velike zemlje poput Njemačke i Francuske opet imaju posebne nekakve bilateralne odnose sa tim zemljama. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala kolega Ćelić. Dakle logično je i očekivano s obzirom na to u kojoj je fazi razvoj EU da pojedine posebno najveće ekonomije imaju takve izravne odnose, međutim, ono što se što je moj dojam proteklih godinu dana, a to je da se ipak lagano ti odnosi, posebno prema najvećim gospodarstvima, dakle sa istoka Kina ili Indija konsolidiraju, za to naravno da treba unutar EU puno više razgovora i dogovora, počevši od same vanjske politike. Evo, ja sam tu naveo maloprije jedan primjer, a to je da jednostavno nekoliko država zastopiralo otvaranje pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. U kojem smjeru će ići dakle daljnje odlučivanje u vanjskoj politici EU vidjet ćemo, međutim evidentno je da nužnost da apsolutno svi podrže, pa čak i tako ja mislim ipak ne ključne odluke EU, za početak pregovora koji će trajati i 2 mandata [[Upadica: Hvala.]] komisije treba ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Hvala vam. Kolega Maras, nakon njega kolega Kirin. Kolega Maras.
Hvala lijepo g. Miloševiću. U vašem izlaganju spomenuli ste da ste bili prije par dana u Berlinu na sastanku Europske pučke stranke. Mene zanima, a i hrvatske građane da li se taj sastanak EPS parlamentaraca održao u Bundestagu u velikoj vijećnici Bundestaga. To govorim zbog sramotne odluke HDZ-a da ovu veliku vijećnicu iznajmi i stavi u promet da bi se ovdje održao stranački sastanak i da ovdje sjede tipovi poput Tajanija koji se istaknuo revizionističkim ispadima prema RH. Znači zanima me, a iz konteksta zato što, slušali smo od HDZ-a da je i u Danskoj to bilo moguće, jučer smo čuli da je danski parlament to demantirao. Znači Hrvatska nažalost i HDZ [[Upadica: Hvala.]] pokušava obezvrijediti naš parlament [[Upadica: Hvala, kolega Maras.]] i zanima me da li je tako bilo i u Njemačkoj. Hvala lijepo.
Izvolite kolega, odgovor.
Da, niste kolega Maras u pravu. Reći ću vam i zašto. Dakle, cijeli dan smo proveli, što u dakle stranački, kao što vi kažete, EPS, prvo kod gđe. Merkel, a to je u uredima gdje predsjedava njemački kancelar, EPS, a nakon tog smo bili i u Bundestagu i tamo smo imali također sastanke, pitate za najveću dvoranu koja je u Bundestagu. Bundestag vam je jedno vjerojatno 10-tak, 15 puta veći od hrvatskog parlamenta. Dakle, prilike, dozvolite da ja sad završim, vi ste rekli, slušam to, bio sam izvan Hrvatske 3 dana, ali dakle najnormalnije je situacija bila tamo da se krećemo po Bundestagu, imali smo sastanke u Bundestagu, nismo bili u najvećoj vijećnici, međutim kad gledate jednostavno fizički usporedbu između HS-a i gdje je mogućnost da se održi nekakav sastanak takav, u hrvatskom parlamentu naspram Bundestaga, onda su mogućnosti jednostavno neusporedive.
Sljedeći replika kolega Kirin, a nakon njega kolega Stričak. Izvolite kolega Kirin.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Odbora za EU poslove. Održane su dvije tematske sjednice o uvođenju eura kao službene valute u Hrvatskoj. Molim vas da informirate hrvatske građane sa pozicije predsjednika odbora o benefitu uvođenja eura jer euroskeptici ne žele euro, ne žele Europu, ne žele članstvo, a govorili su prije da smo dio Europe i da trebamo ići u Europu, ne znam kuda sada žele otići nazad na Balkan, biti na Balkanu, vratiti se na dinare. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala kolega Kirin. Dakle ovako. Mislim da prije svega o takvim temama trebamo svi skupa hladne glave raspravljati, posebno radi naših građana. Put do eura će potrajati nešto godina i na tom putu imamo mi domaćih zadaća napraviti dosta i hrvatske vlade i HS i onih koje nismo napravili proteklih 10, 15 godina. Što se tiče samog uvođenja eura kad dođe taj trenutak, treba reći da s obzirom na našu nacionalnu ekonomiju i strukturu, naše nacionalne ekonomije značajni udio turizma i samu činjenicu, da kad gledate proteklih 20 i više godina je kuna, u odnosu na nekad njemačku marku, a danas euro vezana dakle u tom smislu, osim u ovom smislu identiteta naše kune i našeg hrvatskog novca, neće biti nekakva dramatična promjena. Sve statistike do sada pokazuju dakle [[Upadica: Hvala.]] da su i promjene cijena zanemarive.
Hvala. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Miloševiću kad govorimo o europskim temama bitno je istaknuti dva prioritetna cilja RH, a to je ulazak u eurozonu i Schengenski prostor. Ovaj tjedan smo evo svjedočili da smo ispunili sve kriterije za ulazak u Schengenski prostor i naravno da je to jedan, jedna velika zasluga aktualne Vlade. Međutim, kada govorimo o samom ulasku u Schengenski prostor bitno je napomenuti da će to olakšati život svim građanima koji žive uz granicu sa Slovenijom. Između ostalo u Varaždinskoj županiji unazad godinu dana imamo veliki problem sa tranzitom, pogotovo kad govorimo o dionici Sraćinec – Petrijanec – Cestica. Naime, formiraju se pogotovo ponedjeljkom i utorkom velike kolone i to otežava život našim sugrađanima [[Upadica: Hvala.]] i sad kad se granica premjesti na istok, kad nema više nadzora bit će puno lakše.
Točka, hvala. Izvolite.
Hvala. Kolega Stričak, da naravno potpuno ste u pravu, a ja bih na to, ono što ste rekli nadodao još jednu važnu dimenziju nekako mi se čini kao da se pokušava tu napraviti ovaj nekakav spin da je suprotno, ali i naša vanjska granica koja je danas naša vanjska granica EU, ali nije Schengen granica će dobiti nekakav ipak značajniji, čvršći status. Svi smo svjesni što se zbiva, što se tiče migracija, to je bila jedna od ključnih tema i ovog jutrošnjeg sastanka sa turskom delegacijom. Naravno da nitko, svima je jasno da migranti nisu sletjeli u BiH, dakle migranti koji su došli do BiH i na granici su sa Hrvatskom ovaj putovali su dalek put čisto fizički, dakle hodajući i mislimo da hrvatski ulazak u Schengen bez obzira što netko će reći Rumunjska, Bugarska, zadovoljili smo kriterije i svaka država i mi se zalažemo uvijek da se gleda individualni uspjeh, individualne pozicije svake države bez obzira [[Upadica: Hvala vam.]] o kojoj se asocijaciji radi.
Hvala vam. Time smo završili replike na izvjestitelja tj. podnositelja obrazloženja gospodina Domagoja Ivana Miloševića. Sada otvaram raspravu, dakle imamo prijavljena tri kluba zastupnika. Prvi prijavljeni klub zastupnika je Klub zastupnika HDZ-a i kolega Ivan Ćelić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege koristim prigodu pozdraviti rad Odbora za europske poslove u proteklom razdoblju te istaknuti kako je veliki posao pred svima nama osobito pred ovim odborom kada je u pitanje predsjedanje, hrvatsko predsjedanje u prvoj polovici iduće godine. Prvo mi dopustite da se osvrnem na pozitivnu ocjenu koju smo dobili ovaj tjedan vezano za pristupanje Hrvatske Schengenskom prostoru. To je ne samo snažan pokazatelj da smo ispunili tehničke uvjete nego da Hrvatska jača svoj vanjskopolitički utjecaj osobito unutar EU. Još jedan dokaz ovome jest i da ćemo formiranjem novog saziva Europske komisije dobiti i potpredsjednicu Europske komisije gospođu Dubravku Šuica što je moramo priznati ogroman uspjeh. Iako Vijeće Europe nije institucija EU imenovanje bivše ministrice Marije Pejčinović Burić na mjesto glavne tajnice pokazuje da uživamo sve veći utjecaj u Europi i da naša diplomatsko politička aktivnost dobiva novu dimenziju. Sve ovo nam mora biti snažan poticaj da radimo još više i bolje te da Hrvatsku stavimo na ono mjesto koje joj pripada u europskoj obitelji i izbjegnemo svrstavanja u kategoriju Europe s dvije brzine. Treba spomenuti i brojne sastanke predsjednika i članova Odbora za europske poslove sa stranim dužnosnicima koje smo imali tijekom godine gdje smo se uvijek zalagali za nastavak proširenja EU na države jugoistočne Europe osobito za nastavak europskog puta BiH kao i osiguranje poštovanja stvarne konstitutivnosti Hrvata u BiH. Odbor za europske poslove snažno je lobirao za davanje i otvaranje pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom i žao mi je što do toga nije došlo jer je Sjeverna Makedonija napravila traženi zaokret i zaslužila je konkretan datum. Na sjednicama odbora imali smo prigodu biti upoznati i s Brexitom koji nam je primjer koliko je teško napustiti europsku obitelj i što članstvo u ovakvoj jednoj asocijaciji znači za svaku državu. No, ipak je na nama samima da učinimo sve što možemo. Uvijek se može više. Treba poticati veću iskoristivost Europskih fondova što prema rezultatima koji su nam dostupni vidimo da ide prema naprijed. Građani od nas traže još više i treba reći da članstvo u EU ne možemo uvijek gledati samo kroz trenutnu prizmu financijske koristi. Ponekad su rezultati vidljivi tek nakon nekoliko godina, ako ne i desetljeća. Važno je promišljenom politikom i strateškim pristupom Hrvatsku pozicionirati na što bolje mjesto jer će direktnu korist od toga imati i oni koji žive u Hrvatskoj, ali i dijaspora. Ne treba zaboraviti na naše poduzetnike koji izravno osjete svaku političku promjenu u Hrvatskoj. Odbor za europske poslove u tome ima veliku ulogu jer kao radno tijelo zakonodavne vlasti može predlagati, ali i utjecati na kreiranje europske politike s obzirom i na ulogu odbora koji ima parlamentarni nadzor nad radom Vlade. Odbor je uvijek bio otvoren za nove prijedloge i inicijative bez obzira iz koje političke stranke dolazili što smatram da treba i ostati jer nam je potrebno jedinstvo u važnim europskim pitanjima. Ovdje ću istaknuti i da su teme o kojima će se raspravljati prilikom hrvatskog predsjedanja Vijećem EU, a Odbor za europske poslove ima ukupno dvije konferencije u okviru parlamentarne dimenzije predsjedanja jako dobro pogođene. Gospodarstvo, tržišna politike, klimatske promjene, sigurnost, proširenje to su teme o kojima ćemo razgovarati u prvoj polovici slijedeće godine prilikom predsjedanja i kada ćemo ugostiti brojne dužnosnike iz ostalih parlamenata Europe. Ovo će biti jedan veliki test za nas, a ja vjerujem da smo itekako spremni. Sigurnost je svakako važan segment jer je migrantska kriza pokazala koliko je projekt EU pun izazova i traži stalne prilagodbe. Još jednom pohvaljujem izvješće, ali i sve napore koje Odbor za europske poslove čini u okviru svog djelokruga. Klub HDZ-a će podržati ovo izvješće.
Hvala vam. Slijedeći je kolega Domagoj Hajduković u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite kolega Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS. Predsjedniče odbora, kolegice i kolege, ja mislim da je ova dobra praksa što raspravljamo o izvješću Odbora za europske poslove u kojem sam član od početka ovoga saziva i koji mogu reći da je jedan od odbora koji najintenzivnije i najviše radi, što u formalnim sjednicama, ali puno toga radi se i neformalno. Dobro je to zato što možemo raspraviti ono što je bilo, podsjetiti se na učinjeno, a također raspravljati o onome što je pred nama i otvoriti neke aktualne teme vezane za EU, za naše članstvo u EU i, dakle i zainteresirana javnost i politička javnost može nešto više čuti i doznati o tome. Prije svega ja bih rekao i tu moramo stalno osvješćivati tu činjenicu, europski poslovi ne spadaju u vanjske poslove, europski poslovi su unutrašnji poslovi RH, našim članstvom u EU to više nisu vanjski poslovi iako se oni često spajaju i miješaju, al ja smatram da je to na neki način i neprirodno zbog toga što europski poslovi postaju zapravo hrvatski poslovi. To je nešto na što se još treba navikavati, kako javnost ona politička, ali tako i ona šira. Kada govorimo o nekoliko stvari koje su pred nama, a to moram spomenuti zbog toga što je kolega prije mene spomenio, to je pozitivno mišljenje Europske komisije o ulasku RH u Schengensku zonu, moram naglasiti da to nije zasluga niti jedne Vlade, niti jednog čovjeka, to je predani rad više Vlada na tome da bi se ispunili svi uvjeti. Volio bih reći da smo pozitivnim mišljenjem komisije okončali pristupni proces, no ja bih rekao da je ovo tek kraj početka. Još, još je pred nama tu puno, puno truda da bi se zapravo naše članstvo u Schengenu i materijaliziralo odnosno da bi sve članice Schengena potvrdile naš ulazak, ja vjerujem da ćemo to u dogledno vrijeme postići, no kako u slijedećem, u prvoj polovici slijedeće godine predsjedamo Unijom, ne vjerujem da će se tada otvarati to pitanje, nego tek poslije. Dakle, možemo se nadati u najboljem slučaju daljnjim, daljnjem razvoju naše priče oko Schengena tek u drugoj polovici godine. Naravno, zeleno svjetlo odnosno pozitivno mišljenje Europske komisije ne znači nužno da će i sve zemlje članice se povesti za njime, naša je zadaća sada i kao odbora, a i kao HS i kao zastupnika i zastupnica koje predstavljaju RH u različitim europskim asocijacijama i sastancima upravo zagovarati ovu priču i uvjeravati kolege da poslušaju Europsku komisiju budući da smo mi sve infrastrukturne ključne preduvjete ispunili, sada ostaju oni neki sitni koji se tiču zakonodavstva što se relativno lako daju popraviti, ali također i pitanje političke volje. Dakle naglašavam, Schengen nije kao i članstvo u EU, nije zasluga jedne Vlade, nije zasluga jednog čovjeka, to je proces na koji smo se odlučili i za koji imamo konsenzus, jedna od rijetkih stvari u RH oko koje imamo konsenzus mislim da bi trebala više o tome raspravljati. Druga tema je EUR-o, EUR-o o kojem smo imali i tematsku sjednicu odbora i zapravo bih izrazito pohvalio tematske sjednice, neki odbori ih imaju više, ali mislim da je puno produktivnije imati ih manje, ali dobro pripremljene, ja ocjenjujem posebno ovu o EUR-u da je bila vrlo zanimljiva i dobro pripremljena i trebamo i dalje otvarati ovakve teme u odboru, čak držim da trebamo imati i foloape tzv. naših tematskih sjednica, posebno ako tematska sjednica iznjedri i neke preporuke, dakle folap da vidimo kako se naši zaključci provode i jesu li ih čuli oni koji su ih trebali čuti. Osim, dakle kako sam govorio, osim sjednica odbora, postoji onaj manje vidljivi dio rada, a to je naše stalno razmatranje stajališta RH za, kojima idemo na vijeće EU. Volio bih, to je sad moja osobna opaska da se više kolega o tome involvira, da daju više prijedloga i sugestija, a posebno ne mogu biti zadovoljan načinom na koji se druga radna tijela odazivaju suradnji sa našim odborom budući da, kako sam rekao, europski poslovi nisu vanjski, nego hrvatski poslovi, oni se tiču svih resora i svih odbora koji rade u HS, tako da bi se mišljenje pojedinih odbora o pojedinim temama iz njihovog djelokruga itekako cijenila. Dakle, mi iako u Odboru za europske poslove dolazimo iz različitih struka u pravilu smo i članovi drugih odbora koji se bave određenim temama, ne možemo ipak znati o svemu sve i baš zbog toga bi više sugestija, više prijedloga i više involviranosti od strane drugih radnih tijela bila izuzetno cijenjena, mislim da to mogu reći i u ime odbora, naravno pozivam i sve kolegice i kolege koje, koji žele i imaju interes da se što više uključe jer vaša pomoć nam treba, ne samo odboru nego mislim da je dobro i da Vlada ima određene sugestije kako prezentirati odnosno koji stav zauzeti po pojedinim pitanjima na vijeću EU. Što se tiče posjeta i suradnje sa Europskim komisijama, Europskom komisijom i drugim tijelima EU, ja bih ipak tu izrazio jedan dio nezadovoljstva, naime iako smo 2018. imali jako puno posjeta, puno povjerenika je došlo u naš odbor, imali smo prilike s njima raspravljati o temama vezanima uz njihov resor, ali i šire, mnogi, neki od njih su i potpredsjednici komisije bili, dakle još uvijek jesu, još uvijek komisija postoji stara, mislim da nije dobro i nije dobra poruka ako dolazi predsjednik Europske komisije u RH da ne posjeti HS, ne nužno da se sastane sa odborom, ali barem sa predsjednikom HS i predsjednikom odbora. Nacionalni parlametni itekako trebaju biti involvirani u europska pitanja, tim više što su kako sam rekao to i hrvatska pitanja. I mislim da je poruka koja se šalje na ovaj način da predsjednik Europske komisije ne posjeti Hrvatski sabor vrlo loša. Što se tiče nove komisije, dakle iako baratamo sa činjenicom da će Hrvatska vjerojatno dobiti potpredsjednicu Europske komisije, to je također daleko od gotovog. Nažalost, moram izraziti ovdje i skepsu kada ćemo imati novu komisiju zbog poteza predsjednice Europske komisije, nadam se u što skoroj budućnosti baš zbog toga što su pred nama veliki izazovi, a to je predsjedanje Europskom unijom. Drago mi je što je Hrvatski sabor zauzeo stav da naš odbor kao odbor koji se bavi ovim pitanjima bude i fokalna točka odnosno fokusna točka za parlamentarnu dimenziju predsjedanja. To je veliki izazov i za odbor i za stručnu službu odbora i za cijeli parlament. Ja vjerujem da smo tome dorasli, ali to će značiti jako, jako puno posla. Također još bih pozvao sve kolegice i kolege koji su zainteresirani da nam tu i pomognu svojim sugestijama i idejama i sudjelovanjima na sastancima. Dakle imat ćemo čitav niz sastanaka tijekom predsjedanja, tu mislim da se spominje oko 500 tehničkih sastanaka što vezanih uz Parlament, što ne, ali vjerujem da će biti prilike da svako iz svoje perspektive da određeni doprinos. Također bih pohvalio činjenicu da u pravilu u odboru se o bitnim pitanjima kada je u pitanju naši stavovi i naša pozicija prema EU dogovaramo konsenzusom. Mislim da ne sjećam se kada smo zadnji put imali oko toga disonantnih tonova, naravno neki su kritičniji neki ne. Kada razmatramo pojedine zakone tada zna biti drugačijih mišljenja, što je dobro, ali u pravilu kada smo zauzimali neke globalne paušalne stavove odnosno stavove RH našeg odbora i Hrvatskog sabora, to nije bio slučaj i to je jako dobro. Ja često govorim da treba postojati više konsenzusa u našoj politici. Imali smo samo dva konsenzusa, zapravo tri recimo to tako u povijesti dosadašnje Hrvatske, to je hrvatska neovisnost odnosno demokratske promjene, to je ulazak u NATO i ulazak u EU. Nakon toga imam osjećaj da smo se malo pogubili i da ne vidimo kako strateški pozicionirati Hrvatsku unutar EU. Volio bih reći da imamo konsenzus i kada se radi o kandidatkinjama i kandidatima koje predlažemo za dužnosti ne samo u EU nego u drugim multilateralnim organizacijama. To smo u Vijeću Europe dokazali da je to itekako moguće i potrebno prije svega za ugled RH, ali volio bih da se to dešava uvijek i bez obzira kandidat ili kandidatkinja iz koje političke opcije ili preferencije dolazio. Pa bih tako volio da je naša kandidatkinja za glavnu tajnicu UN-a imala veću potporu ove Vlade kao što bih volio i da su HDZ-ovi zastupnici u Europskom parlamentu također podržali jednu kandidatkinju koja je željela pretendirati na mjesto u europskim institucijama, na vodeće mjesto jedne europske institucije. Dozvolite mi na kraju da se u svoje ime zahvalim predsjedniku odbora na odličnoj suradnji i da se zahvalim stručnim službama, posebna zahvala njima jer kako je predsjednik rekao, bez njih i njihovog predanog rada naš bi posao bio puno teži da ne kažem nemogući. Klub zastupnika SDP-a podržat će izvješće odbora. Hvala lijepa.
Hvala kolegi Domagoju Hajdukoviću. Prije sljedeće rasprave pozdravit ćemo Mrežu udruga Zagorje Zaboka koji su nam se pridružili u sabornici. Dobar dan i dobrodošli. … [[Pljesak.]] Hvala. Sljedeći je kolega Marin Škibola ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. S obzirom da sam član Odbora za europske poslove htio bih upozoriti na određene probleme, ne samo u ovome Odboru za europske poslove nego općenito i u drugim odborima koji su me osobno zasmetali. Znači kada se organiziraju neke sjednice i prilikom prijave zastupnika za rasprave, ne znam točno red, ne znaju se pravila. Znači kada zastupnik se javio da želi govoriti na predsjedniku odbora jest da procijeni koliko će mu on dati minuta da raspravlja. I ja ne kažem da tu predsjednici odbora su nepošteni i nepravedni, ja samo kažem da nema reda. I onda se u određenim situacijama prevelika koncentracija svali na predsjednika odbora koji usmjerava raspravu jer se ne znaju pravila. U Europskom parlamentu točno se znaju pravila, zna se koliko ima pravo zastupnik govoriti na pojedinim odborima i smatram da je to jedna pozitivna praksa koja bi se trebala implementirati i u Hrvatski sabor, budući da je bilo određenih neugodnih iskustava gdje nas se ograničavalo upravo zbog toga jer se ne znaju ta pravila. Što se tiče problema europskih institucija, mnogi se slažu da jedni od većih problema europskih institucija današnjice su netransparentnost. Znači netransparentnost i zbog te netransparentnosti europskih institucija povjerenje građana EU sve više pada u EU i onda se europski establishment čudi kada vidi da rastu populistički pokreti kako ih oni nazivaju, da rastu nacionalističke stranke. Zašto se čude? Zato što ne vide, znači nema samokritike, oni vide problem u tim populističkim pokretima, ali neće raditi na samom unapređenju tih europskih institucija kako bi se građani Europe osjećali više involvirani u same te procese. Treba reći da predsjedanje Hrvatske Vijećem EU to jest zaista velika stvar za RH, ali i ovdje u tom segmentu imam određene kritike. Nismo dobili uopće informacije koji su prioriteti Hrvatske prilikom predsjedanja EU, građani ne znaju što to znači za njih i budući da građani ne znaju što znači predsjedanje Hrvatske Vijećem EU, njima to uopće ništa niti ne znači jer ne mogu se poistovjetiti uopće sa tim što bi to trebalo značiti za njih i kakve će koristi Hrvatska imati od toga u budućnosti i kakve će koristi u budućnosti imati sami građani. Za početak hrvatska stajališta koje naši ministri zastupaju u Vijeću su tajna, radi se o klasificiranim dokumentima koji sasvim ironično nose oznaku tajnosti neklasificirano. Ova neklasificirana stajališta Vlada usvaja na zatvorenim dijelovima sjednice Vlade, nakon toga se ta ista stajališta dostavljaju saborskim odborima, ali samo na znanje budući da se po njima ne može postupati. To je još jedan od primjera netransparentnosti. I smatram da bi stajalište koja naša Vlada iznosi na Vijećima trebala biti dostupna svima. Jer kada bi ta stajališta koja Vlada iznosi na Vijećima bila dostupna svima onda bi to bio jedan transparentni postupak gdje bi hrvatski građani znali da li hrvatska Vlada ono što priča u javnosti zaista zastupa u samim europskim institucijama i da li ona zaista zastupa one stavove koje zastupa u hrvatskoj javnosti pred svojim europskim kolegama. Dalje primjer netransparentnosti, vjerojatno ste čuli za sporazume koji su se trebali implementirati između EU i Amerike. Jedan od primjera je bio i taj Sporazum TTIP i sada npr. da bi parlamentarac došao do tih informacija i sadržaja što se nalazi u tom sporazumu, on bi morao proć ne znam kroz koliko tih provjera da bi mu uopće bile dostupne informacije. I kakva se poruka šalje hrvatskim građanima kada oni čuju da određene stvari u EU funkcioniraju na takav način? Znači da parlamentarcu koji je izabran od strane građana se ograničavaju te informacije tj. formalno se ne ograničavaju, ali da bi on došao do sadržaja što se nalazi u tom sporazumu tj. što je bilo u tom sporazumu je morao proć ne znam kakve birokratske procedure i onda bi zastupnici jednostavno i odustali jer im se ne bi ni dalo sve to prolaziti jel je to toliko kompleksno. I onda se pitaju uopće da li ima smisla i u konačnici njima bi to kao bilo dostupno, ali budući da je sam tekst tog sporazuma jako kompleksan i nisu svi pravnici, a pogotovo ne tog međunarodnog karaktera, međunarodnog prava niti zastupnicima ne bi bilo jasno što u tom TTIP-u piše. Imali smo isto tako sporazum CETA sporazum između EU i Kanade, malo se raspravljalo na Odboru za europske poslove o samom tom sporazumu. Sjećam se da su bili zastupnici Europskog parlamenta iz Hrvatske došli tada na Odbor za europske poslove i moja kritika njima upravo je bila u tom kontekstu da oni kao euro zastupnici nisu dovoljno informirali hrvatske građane što se nalazi u tom Sporazumu CETA i koje će konsekvence Sporazum CETA imati po Hrvatsku državu. A tu je bilo dosta spornih pitanja, jedno od tih spornih pitanje jest bilo taj jedan određeni nadnacionalni sud gdje bi korporacije mogle tužiti države tim nadnacionalnim sudovima ako države kao ugrožavaju njihovo poslovanje u pojedinoj zemlji. One se mogu osjećati korporacije da su ugrožene zbog toga što, ne znam, oni smatraju da se ne zadovoljavaju elementi slobodnog tržišta i onda tuže državu na tom nadnacionalnom sudu i država mora platiti enormne kazne. To je samo jedan od problema koji je bio u pitanju CETA, a tu ima još i nekih drugih problema, ja se ne mogu svega toga dotaknuti jer nemam toliko vremena. Tu je bilo u pitanju i GMO hrana, liberalizacija u tim segmentima itd. Kao što sam rekao hrvatska javnost nema nikakve informacije o hrvatskim stajalištima koje naši ministri zastupaju u Vijeću ministara i institucije EU i čitav politički sustav EU ima ozbiljnih problema s padom povjerenja građana, a tome značajno doprinosi i netransparentna formulacija europskih politika na nacionalnoj razini. Nedavno smo imali i odabir povjerenice Europske komisije u RH i sada na koji način je taj proces funkcionirao, na način da bi Vlada dekretom odredila jednu osobu, znači nije bilo više kandidata. Mi zastupnici nismo mogli raspravljati sa više kandidata da ih pitamo njihova mišljenja i da na temelju toga možemo procijeniti koji je kandidat kompetentan za tu poziciju. Ne, nego je Vlada dekretom donijela odluku da jedan kandidat ide u Europsku komisiju, taj jedan kandidat je došao pred Odbor za eu poslove, mi smo odradili na odboru tu raspravu, taj kandidat je izabran i to je to. Znači to, to mi sliči kao na izbore u HDZ-u, u HDZ se isto tako bira samo jedan kandidat. Ali kakva je to demokracija? Ta demokracija je po meni farsa, farsa gdje nemate više kandidata. Najveća sramota jest ta da se od hrvatske javnosti skrivaju informacije o blamaži zvanoj povlačenje sredstava iz eu fondova. Svako malo iz pojedinog ministarstva se na kapaljku uz riješenu PR opremu plasiraju parcijalne informacije o povlačenju europskih sredstava kojima se zamagljuje naša najveća sramota a to je da troma i inertna uprava kojom gospodare ti politički fosili jednostavno nije u stanju novac iz eu fondova putem natječaja transferirati do krajnjih korisnika. I to su činjenice, to mi svi znamo ovdje da Hrvatska nije dobra u povlačenju, u povlačenju novaca iz eu fondova. Na zatvorenom dijelu sjednice Vlade izvještaj o uspješnosti povlačenja sredstava se podnosi usmeno. Pazite, to se podnosi usmeno i kao da se radi o nekom usmenom ispitivanju u osnovnoj školi. Znači nema pismenog traga. Sramota je da Vlada ne kreira redovite izvještaje o povlačenju eu sredstava, da te podatke zbirne, kumulativne, ne dvosmislene skriva od javnosti. A znate li tko najsustavnije i najpreglednije obrađuje te informacije? Državna revizija. Državna revizija je posljednjeg puta napravila to prilikom godišnjeg izvješća o izvršenju proračuna i Državna revizija tamo kaže ove informacije. U siječnju 2017. završeno je ugovaranje projekta iz IPA programa i strukturnih fondova za razdoblje 2007. do 2013. godine. Neutrošena sredstva krajem, koncem tj. koncem 2018. godine iznose 150 milijuna eura. Dakle mi smo tek 2017. završili ugovaranje za program koji je istekao 2013. i unatoč tome ostalo je neiskorišteno 150 milijuna eura. Kroz programe koje je Hrvatska kreirala do konca 2018. godine Hrvatska je isplatila 26,7% sredstava raspoloživih za razdoblje do kraja 2018. godine, znači radi se o četvrtini, samo o četvrtini svih dostupnih sredstava koja su isplaćena krajnjim korisnicima. Neću sada više čitati te podatke jer nemam vremena ali samo želim iznijeti konstataciju Državnog ureda za reviziju, on kaže da dinamika povlačenja sredstava pomoći iz navedenih fondova nije zadovoljavajuća. Također mišljenja jest da zbog sporog povlačenja sredstava iz fondova EU postoji rizik da dio raspoloživih sredstava ostane neiskorišten. S obzirom na interesa javnosti Državni ured za reviziju je mišljenja da bi o korištenju eu sredstava i fondova koja su raspoloživa za određeno programsko razdoblje javnosti trebalo redovito davati cjelovite informacije. Znači to je mišljenje Ureda za državnu reviziju, da bi javnosti trebalo davati cjelovite informacije što implicira da Vlada ne daje cjelovite informacije po pitanju povlačenja sredstava iz eu fondova. S obzirom na ovaj zaključak Državne revizije, Klub zastupnika Nezavisne liste mladih će u saborsku proceduru uputiti zaključak kojim se Ministarstvo financije obvezuje da u sklopu godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna budu navedene jasne, zbirne i nedovosmislene informacije o povlačenju sredstava koje Vlada skriva kao zmija noge. Hvala.
Hvala i vama. Time smo završili rasprave u ime kluba zastupnika. Sada nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Imamo dvije prijave. Prva prijava je kolega Gordan Maras. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Na početku da kažem nekoliko stvari općenito o radu samog odbora, nije sporan entuzijazam predsjednika i želja da se tu što više kontribuira i trudi i kako bih rekao i sazivanje sjednica i analiziranje određenih stvari ali sama po sebi činjenica koja se vidi iz ovog izvješća je da po mojem mišljenju Hrvatski sabor nedovoljno sudjeluje u eu poslovima RH. Da li se tu radi o stavovima za vijeća koja se održavaju u Briselu, da li se radi o određenim ja bih rekao stavovima po pitanju i proširenja pogotovo jer evo sada smo čuli a velika podrška ide prema tome da se počne proces za zemlje poput Albanije i sjeverne Makedonije. Znači nije sporno da i mi u Saboru želimo više participirati ali okvir koji imamo po meni nije adekvatan. Znači da naši građani dobiju informaciju i da probaju shvatiti na koji način to funkcionira. Većina stvari koje raspravlja Odbor za eu poslove su već oni koji su doglasani i raspravljani i u okviru vijeća europski i većina njih i u okviru Europskog parlamenta, znači to je jedno ovako više informativno tijelo, a ja bi više volio kada bi imali veću mogućnost participacije u samom odlučivanju i onda, kako bi, rekao bi, i građani RH možda mogli biti uključeniji kroz svoje zastupnike u HS. Druga stvar koju ovdje želim reći da europski poslovi i Hrvatski parlament moraju imati određene, kako bi rekao, poveznice čvršće, ali najviše što nam može nažalost vladajuća većina pružiti su ovi posjeti stranačkih dužnosnika i nečuvena i još jednom ću reć nečuvena situacija i meni, ja se ne bi smijao ovdje gđo. Glavak, ja bi se crvenio na vašem mjestu jer ste neki dan rekli da ste Danci iznajmili svoju sabornicu šta su oni jučer demantirali ukoliko ste pratili medije, znači lagali ste hrvatsku javnost govoreći da se u Danskoj to na isti način održalo jer nije, kao što je g. Milošević također ovdje rekao u Bundestagu da, posjeta, obilazak itd., ali u sabornici, u velikoj vijećnici, nikada i nitko i većina ili svi Europski parlamenti se pridržavaju te prakse, jedino je Hrvatski parlament zbog percepcije države u glavi g. Plenkovića, država to sam ja, dopustio da se ova sabornica iznajmi za kolko ono, 35.000,00 kn, da bi ovdje sjedili likovi poput Tajanija i Vučića i to hrvatski građani moraju znati i moraju znati da nije isto iznajmiti i da nije isto iznajmiti dvoranicu u Saboru i veliku vijećnicu i pod krinkom da se to uobičajeno dešava i u drugim državama, šta na kraju nije istina jer jučer su to demantirali, rekao sam, iz Danskog parlamenta, su kolege iz HDZ-a i Europske pučke stranke zatražili najam, a HDZ odnosno g. Jandroković i tajništvo na brže bolje pripremili neku odluku i pravilnik po kojem bi to bilo moguće i ja mislim da još nije kasno da to spriječimo i da se tome suprotstavimo. Hrvatski građani sigurno ne žele da se odnosimo prema hrvatskoj sabornici i velikoj vijećnici u HS na način da se to može na, na, iznajmljivati za stranačke skupove gdje kažem, prisutni će biti ljudi poput Tajanija koji je imao revizionistički stav prema našoj Dalmaciji i da ne kažem još koja ekipica će tamo biti, bilo bi super da je, da su svi kao gđa. Merkel ne, ali nažalost nisu, to znaju i kolege iz Europske pučke stranke ne, tako da, iz HDZ-a pardon, tako da evo to sam morao ovdje reći. Druga stvar, druga stvar koja je također bitna i spomenuo ju je g. Milošević je po meni jedna stvar koju Odbor za europske poslove nije smio napravit, a to je da nije smio podržati gđu. Šuicu koja nije mogla i ne može objasniti odakle joj imovina 5 milijuna EUR-a i odbija i dalje i dalje odbija reći na koji način je stekla, osoba koja je bila učiteljica u školi, sad imamo štrajk, ovaj prosvjetnih radnika, pa ono dobro znaju kakve su plaće, bila je učiteljica u školi engleskog jezika dok se nije počela baviti politikom kroz HDZ, nije ta imovina se na taj način kumulirala, 5 milijuna EUR-a imovine sa jedne strane, javni posao kroz HDZ sa druge strane i to je, to je nešto šta po meni i dalje inzistiram na tome da se, da se svi oni koji utječu na to, još nije kasno, još komisija nije usvojena, ne mora RH imati takav primjer političara koji je predstavlja u Europskoj komisiji. Znači, konkretno i Odbor za europske poslove je trebao jače inzistirati da se, da se ta imovina rasvijetli i zbog čega ne bi gđa. Šuica kao i svi ostali zastupnici u Hrvatskom parlamentu po hrvatskim zakonima prezentirala svoju imovinu hrvatskoj javnosti. Ovo izvješće koje se daje o, o, o potencijalnom sukobu interesa Europskom parlamentu je po kriterijima puno niže nego šta se to daje u imovinskim karticama u RH. I sad je pitanje zbog čega se i dalje inzistira na tome i zbog čega RH mora i u tim razgovorima, pa vidjeli ste i pisanje nekih utjecajnih europskih medija koji su pisali o, o, o, kako bi rekao, netransparentnom porijeklu odnosno nemogućnosti da se pokaže odakle se stekla ta impozantna imovina, 5 milijuna EUR-a gđe. koja je kandidatkinja za, još uvijek kandidatkinja, za povjerenicu u Europskoj komisiji. Znači, to je još jedna stvar gdje je, po meni, Odbor za europske poslove trebao dignuti ljestvicu gore i gdje je trebao na neki način inzistirati da se pokaže po hrvatskim zakonima kako se ta imovina stekla, a ne da se skriva iza GDPR, znači gđa. Šuica nije dala dopuštenje ni Povjerenstvu za sukob interesa da pokaže stare dokumente, zamislite to, zbog čega, šta je imala tu skrivat i zbog čega to nije htjela pokazati na način da hrvatski građani budu sigurni da tu nema ništa sporo. Naravno, naravno, kad se o HDZ-u radi ne postoji transparentnost u, očito u istoj rečenici i u istom pasusu. Znači, da evo na kraju zaključim, što se tiče ovog izvještaja, on je po meni dosta okviran i u okviru onoga što može odbor raditi, tu je popisano sve od posjeta članstva, posjeda europskih institucija, sjednica na kojima smo raspravljali vezano uz točke koja je, koje su bile na Europskom vijeću, znači to je sve tehnički pobrojano, ali utjecaj nažalost nije gotovo pa nikakav i ako bi nešto kao zaključak ove rasprave htio za budućnosti, a Odbor za europske poslove u Hrvatskom saboru više participira u pripremama politika i stavova RH u odnosu na ovo što radi danas odnosno da u startu imamo veću mogućnost utjecaja kao zastupnici u RH na određene stavove koje će prezentirati RH, da li u Europskom parlamentu što možemo naravno i kroz zastupnike u Europskom parlamentu ali ne bi bilo loše da i mi to možemo kroz ovaj odbor i eventualno i na Europskom vijeću jer nažalost kažem stavovi se tek naknadno kroz oblik informacije prezentiraju i gotovo nikakav nije utjecaj zastupnika u ovom odboru na bilo koji stav koji se ispred Hrvatske prezentira u Bruxellesu. Tako da evo to je bilo to, ja mislim iskreno moram reći to izvješće je korektno napisano ono što je radilo i sa te strane tehnički nemam nekih većih prigovora. Hvala lijepo.
Hvala kolegi Marasu. Na njegovo izlaganje imamo 4 replike. Prvi je kolega Klisović, nakon njega kolega Milošević, pa kolega Hajduković, pa kolegica Glavak. Izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Poštovani gospodine Maras u svom izlaganju izrazili ste nezadovoljstvo ulogom sabora u europskim poslovima RH i ja se tu s vama mogu složiti. Njegova uloga dobrim dijelom je određena i zakonom o odnosu sabora i Vlade, gdje Vlada u stvari u stvari ima glavnu ulogu u vođenju europske politike no s druge strane mislim i u okviru tog zakonskog okvira koji naravno može biti podležan i promjeni. Postoje načini kako bi sabor mogao više participirati u europskim poslovima. Jedan od načina je recimo da samoinicijativno stavimo na dnevni red plenum sabora, tako da građani mogu vidjeti i takvu raspravu, više europskih tema. Evo sad smo primljeni odnosno nismo primljeni nego dobili smo pozitivno tehničko izvješće o Schengenu i recimo ta stvar se možda mogla raspraviti ovdje detaljnije i to ne samo onaj tehnički dio nego i onaj politički dio koji govori o određenim manjkavostima, posebice vezano uz reformu pravosuđa i Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa.
Hvala kolega Klisović. Izvolite kolega Maras.
Ja se s vama apsolutno slažem. Znači činjenica da imamo određene prigovore i oni su uvijek jedni te isti i na jedne te iste. Znači ukoliko Povjerenstvo za sukob interesa zbog stava premijera Plenkovića zaštitu mora potražiti u GRECU, pa to je sramota za RH. Ukoliko dobiješ nalog državne institucije da daš papire, moraš dat papire. U Americi dobiješ sudski nalog i sutra ideš u zatvor ako se ponašaš kao što se ponaša naša Vlada prema instituciji koja ima zakonske ovlasti. Pazite u kakvoj mi državi živimo, a htjeli bi u Schengen, svi bi htjeli u Schengen zato što je to dio gdje pripadamo i gdje želimo pripadati ali moramo poštivati i standarde koji tamo vrijede, ne samo na riječima nego i u životu. Kada dobiješ zahtjev od povjerenstva imaš ga ispuniti, bio ti on obični građanin pod navodnicima obični ili premijer RH. Hvala lijepo.
Hvala kolega Maras. Replika broj dva, kolega Milošević. Izvolite.
Hvala kolega Maras za kompliment ovaj rekli ste da sam informativan, moja žena se stalno ovaj žali da nisam dovoljno informativan pa ću ja reć da ipak jesam. Što se tiče ovaj korištenja sabornice, mislim da su sve grupe iz Europskog parlamenta dobro došle i pučani i socijalisti i demokrati i svi ostali, a odgovornost vaše i moje stranke je što 2019. Hrvatska država ili Zagreb kao glavni grad nema ozbiljan konferencijski centar, a mi smo kao turistička zemlja. Što se tiče kolegice Šuice nisam primijetio ovaj na odboru kad smo je potvrđivali da je itko bio protiv, 10 za, 5 suzdržanih glasova. I zadnje, a ne najmanje važno, ja se s vama slažem, dakle međutim i današnja sabornica i naša rasprava i količina prijavljenih kolega govori koliko je zaista interes za europske poslove. Na Odboru za europske poslove i vi ste bili par puta svjedokom, dolaze ljudi koje to zanima, često ih ne bude puno, dođu neki koji nisu članovi odbora, svi su pozvani razgovarat. Jedino na taj način zapravo i u javnosti počevši od ove sabornice možemo zaista utjecati više na europske …/Govornici govore istovremeno./…
Hvala vam. Izvolite kolega Maras odgovor.
Što se tiče vaše supruge sfera interesa nje i mene vjerojatno nije ista. Tako da sam ja zadovoljan s ovim što sam ja i mene interesira čuo, a ona je moguće nezadovoljna s tom sferom interesa, tako da sa te strane to. Druga stvar, mislim da pozvani su svi u sabor, ali ne u sabornicu u vijećnicu, toga nema nigdje. Znači vi ste stavili natpis gore, cijena, bar kod, koliko košta hrvatska sabornica. I kažem evo tu će mi sjediti Tajani, Berlusconi, Vučić i to društvo. Pa ja ne želim hrvatsku sabornicu na taj način otvoriti prema stranačkim skupovima. I protiv toga se treba boriti. Što se tiče suzdržanog glasa za Šuicu to je kao da si bio protiv. Znači da su bili 10 suzdržanih ne bi dobila potvrdu. A što se tiče kongresnog centra ja sam započeo kongresni centar nažalost ga niste završili, kraj Velesajma, sad nažalost godinu dana će prekasno bit gotov, ali ćemo imati prekrasan kongresni centar. Hvala lijepo.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras mislim da ste dotakli pravu temu, a to je iznajmljivanje sabornice. Mislim da time pokazujemo zapravo koliko malo sebe cijenimo. Jer što je slijedeće osim ovih neprizornih likova poput Tajanija kojeg ste spominjali tko će sjediti ovdje, a koji bi najrađe Dalmaciju i Istru pripojio Italiji, ne samo to, što drugo možemo očekivati, možda kongres HDZ-a ili naprednjaka ili ne znam nešto treće. Valjda smo mi sada otvorili sabornicu na prodaju, pa ono ljudi navalite evo izvolite, tko god može platit može u onome što volimo nazivati hram hrvatske politike radit bakanalije, fešte i sl. Pa jesmo na to spali? Pa to pokazuje koliko se cijenimo kao država. U ovoj sabornici trebale bi sjediti izabrani ljudi od strane hrvatskih građana. Kraj. Točka. U sabor su svi dobrodošli, hvala bogu imamo drugih dvorana u kojima se to bez problema može napraviti.
Odgovor na repliku. Izvolite kolega Maras.
Apsolutno se slažem s vama. Poruka HDZ-a je država je naša i država to smo mi, ali to nije istina. Protiv toga se svi moramo boriti protiv toga smo, kako bi rekao načelno i djelima, žao mi je što je kolege iz HDZ-a su par dana pokušale neistinama opravdati taj postupak, znači meni je bilo neugodno kad sam jučer slušao, vjerujem da je gđi. Glavak također, kad je tvrdila da je Danska napravila isto, ha jučer su poslali demanti na Novu TV i rekli su ne, kod nas nije moguće iznajmiti veliku vijećnicu, da možda je moguće dobiti neku dvoranu za, za neki prijem itd., ali veliku vijećnicu, to se ne iznajmljuje. Mi smo se spustili na to da smo predstavničko tijelo, tu gdje bi trebali ulaziti građani odnosno njihovi predstavnici dali za stranački skup HDZ, pa ljudi, mislim to svakome zvuči nelogično i nevjerojatno. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolegica Glavak, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Maras, informacije koje sam iznijela došle su iz Europske pučke stranke, tako da molim vas da ne govorite nešto krivo, slušajte me molim vas, ja vas uvijek slušam, bez obzira što vi govorili, ovo je godina velikih vanjsko političkih uspjela Vlade na čelu sa HDZ-om. Što se tiče Odbora za europske poslove, mislim da ono što niste spomenuli, a jako je važno kada nas već komparirate sa ostalim parlamentima, da je naš parlament jedan od 8 europskih parlamenata koji odlučuje o najvažnijim pitanjima odnosno osobama koje će nas zastupati u nekim od europskih institucija. I točno je što ste spominjali gđu. Šuicu da nije bilo protivljenja ni vaših članova iz partije, a i točno je da je na sjednici predsjedništva potpredsjednik ovdje nazočan koji predsjeda vaš kolega Hajdaš Dončić digao ruku za ovo o čemu stalno govorite, tako da molim vas kolega Maras što se tiče urušavanja ove institucije, mislim da vi svoj obol dajete [[Upadica: Hvala, vrijeme]] svakog dana.
Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepa. Ha, za razliku od vas gđo. Glavak, očito vi kad Plenković nešto kaže, vi, vi na glavu branite to pošto poto. Znači, postoji mogućnost da se ja i kolega Hajdaš Dončić ne slažemo u nekim stvarima, šta je tu sporno, pa nemojte suditi HDZ-u i Plenkoviću kako se treba ponašati. Što se tiče informacije, još jednom ću reći, ono šta je govorila gđa. Glavak proteklih dana nije istina. Da li je nju prevario EPP, baš me briga. Ako vi vjerujete svojim kolegama, prenosite te informacije kao da su točne, a one na kraju ispadnu lažne i krive, pa nije to moja odgovornost, vi ste govorili neistine gđo. Glavak i, ako, ako vama to ne smeta, pa šta da vam dalje govorim. Što se tiče gđe. Šuice još jednom govorim, kako je moguće steć 5 milijuna EUR-a, a glas suzdržan je kao glas protiv, da je bilo 10 suzdržanih gđa. Šuica ne bi bila predložena od HS. Hvala lijepo.
Hvala. Time smo završili sa replikama na vaše izlaganje. Slijedeća pojedinačna rasprava je rasprava kolega, kolege Klisovića, izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Ja moram reći da Odbor za europske poslove je jedan od onih odbora u kojem zastupnici trebaju doći i pokušati nadići stranačke razlike i djelovati stvarno u interesu zemlje i ono što tamo radimo ima refleksiju na hrvatski status i poziciju unutar EU. Dakle, konsenzus bi trebao biti jedno obilježje rada odbora, predsjednik odbora, stvarno moram priznati, se trudi da ga postigne kad god stvarno može i na tome mu zahvaljujem. Jednako tako zbog ograničenja koje je spomenuo i g. Maras, dakle Zakona o odnosu Vlade i HS mi nismo u mogućnosti raspravljati o stajalištima RH na određenim ministarskim vijećima, jednostavno nego dobijamo ih na znanje. No, mi ne možemo niti raspravljati o svim tim stajalištima, al stvarno nismo dovoljno kompetentni da razgovaramo o tehničkim detaljima u raznim područjima. No, ono što bi mogli možda odabrati pojedine teme od posebnog interesa, pogotovo one koje imaju naglašeni politički aspekt i o njima raspraviti na tom odboru kako bi i javnosti približili malo više EU i što to RH radi u EU, posebice o onim temama koje su od posebnog interesa za hrvatsku javnost. Jedna od takvih tema recimo je, na koju sam ja pozivao i premijera Plenkovića kad je podnosio izvješće sa Europskog vijeća, da raspravimo o budućnosti EU u našem odboru, moguće je i u zatvorenom formatu kako bi se stvarno usuglasili oko toga što RH želi od EU jer budućnost RH u EU stvarno nadilazi i jednu stranku i jednu Vladu, bez obzira Vlade se mijenjaju, a taj bi, ta bi percepcija, ta vizija bi trebala biti dugoročna. Mi možemo imati jednu brzinsku raspravu u odboru di će svatko reći 3 rečenice i ona u stvari nema utjecaja na stvarnost. Ja bi volio jednu raspravu koja bi završila nekim radnim papirom koji bi se mogao dostaviti Vladi, tako da vidi i Vlada što zastupnici misle o tome, ne samo zastupnici kao zastupnici, nego što misle parlamentarne stranke jer ovdje sjede zastupnici svih hrvatskih građana, a ja mislim da oni jedini mogu donijeti neku ideju onako autentičnu što građani hoće sa EU u budućnosti. Znamo da je Juncker imao takvu svoju knjigu sa 5 scenarija, nismo bili sretni ni sa niti jednim od tih 5 scenarija, ali nismo nekako uspjeli iznjedriti jasnu ili artikulirati jasno hrvatsku viziju, što RH želi od EU i kako RH vidi sebe u takvoj EU, a to bi onda bilo nekako političke smjernice svakoj Vladi bez obzira tko ju vodi kako će dalje nastaviti raditi u EU i kako će pozicionirati RH u EU. Stoga evo pozivam da još jedanput pokušamo takvu neku raspravu održati i ne samo jedanput nego više puta i da takva rasprava završi s nekim dokumentom, bila bi idealna deklaracijom HS ili tako nekako, ali dovoljan je i radni papir koji bi mogli pustiti Vladi sa idejama zastupnika kako vidimo dalje razvoj u EU. Također ono čime ja nisam zadovoljan, ne kažem da je to greška odbora ili predsjednika odbora, to je uloga odbora u pripremi predsjedanja EU. Mislim da je odbor tu nekako zanemaren, u HS smo uspostavili organizacijski odbor gdje sjede više-manje državni službenici zaposleni u HS, uključujući i tajnica našeg odbora, ali u onom političkom sadržajnom smislu mislim da odbor nije dovoljno uključen u pripreme, a odbor bi tu također mogao odigrat jednu dobru ulogu, posebice u odabiru tema koje bi se raspravljale u formatu razgovora tko … [[Govornik se ne razumije]] nekog drugog razgovora sa ostalim parlamentarcima jer ako želimo ostaviti neki trag i potaknuti neku temu u EU, sada je pravo vrijeme da započnemo takvu raspravu, to je uvijek naravno skliski teren, nosi svoje rizike da stvar ne ode u krivom smjeru, ali mislim i da je to bolje da budemo percipirani u Uniji kao konstruktivni element koji prepoznaje probleme ovog trenutka i želi o njima razgovarati, nego da idemo na neku ziherašku varijantu gdje ćemo raspravit o temama koje su dobro znane i nećemo počinit nikakvu grešku i jednostavno RH će biti ocijenjena kao dobar predsjedatelj. Dakle, tu ispunjavamo formu, manje, malo manje sadržaj. Da bi se sadržaj ispunio ja mislim da nije dovoljno imati samo organizaciji odbor i državne službenike HS koji u njemu sudjeluju, raspravljaju, predlažu, nego da bi trebalo uključiti i sam odbor, posebice predsjednika odbora u takve, u takve razgovore i rasprave, a mislim da bi predsjednik Odbora za europske poslove morao biti i dio jedne šire strukture koju vodi Vlada, priprema za predsjedanje EU, tada bi HS dobio na značaju što svi pozivanju, bilo s one strane Markovog trga ili s ove strane Markovog trga, a kad dođe do konkretnih situacija onda se jednostavno predsjednici odbora ili zastupnici zaboravljaju i to bez obzira da li dolazi zastupnik iz vaše stranke kao u ovom slučaju. Dakle, jednu širinu mislim da bi se tu moralo pokazati jer predsjedanje EU je nešto di se mi kao država moramo pokazati, a ne jedna, samo jedna Vlada. A što se tiče iznajmljivanja sabornice za potrebe drugih ljudi, ja također smatram da je HS kao državna institucija nositelj suverenosti RH i u tom smislu zaslužuje poseban prioritet, posebice ova dvorana u kojoj donosimo zakone, u kojoj se odlučuje u ime RH i u ime građana odnosno naroda, tako da ni ja ne smatram da HS treba biti HS d.d. registriran u trgovačkom sudu za iznajmljivanje prostora odnosno rentijerstvo, čemu se inače protivimo. Ta situacija možda nije identična za saborske manje ove dvorane gdje se mogu organizirati razne vrste sastanaka, ne samo političkih skupina, nego i NGO-a i imali smo razne vrste prezentacija i mislim da je to također dobro da građani imaju pristup HS, da imaju pristup njegovim prostorijama, uključujući i radnim prostorijama, ali ovu prostoriju nekako svi doživljavamo kao centralnu prostoriju koja čini HS, ona je uvijek u medijima kao saborski tako, simbol HS i u tom smislu trebamo više držati do digniteta ove institucije koja je, kao što sam rekao bar po meni, nositelj suverenosti RH. Hvala.
Na vaše izlaganje imamo 5 replika. Prvi je kolega Maras, nakon njega kolega Hajduković, izvolite.
Ova sabornica kolega Klisović ima i simboliku, kada izađete, nažalost koja se u praksi ne ostvaruje i to je ono na čemu bi mi trebali u budućnosti svi skupa ovdje raditi da vratimo malo utjecaj, pa onda bi možda bilo i više zastupnika u sabornici, rasprave bi bile drugačije jer kada izađete ispred sabornice vidite oslikan strop pod, pod motom da je jedino nebo iznad HS. Nažalost, to se u praksi ne vidi, a pogotovo se ne vidi kada na ovaj način, poprilično jeftino za 5.000,00 EUR-a, pa to je mogao bilo tko od ovih pučana sam iz Brisela platiti kolike imaju tamo plaće i kad na taj način dopustimo da se, da se ovaj naša sabornica komercijalizira, pretvori u novac, to je nešto šta mislim da ne bi trebali dat.
Hvala. Izvolite kolega Klisović.
Da, naravno, komercijalizirat ne bi trebalo, ali kad sam pričao o dignitetu sabornice i HS kao nositelju, državnoj instituciji koja je nositelj suverenosti RH onda to ne ide samo na pitanje komercionalizacije ove dvorane, to ide i na kvalitetu i način rasprave koje imamo u ovoj sabornici, dakle na nas zastupnike kada radimo od sabornice ludnicu i smijuriju onda sigurno ni mi sami ne doprinosimo dignitetu ove institucije i onom što ona stvarno predstavlja, tako da u tom smislu ja pozivam naravno sve da ne čine to od sabornice, ja ću sam u svojim raspravama uvijek postat, pokušat biti kompetentan i zastupati građane na onaj način kako oni to žele, a ne predstavljati i pretvarati sabornicu u reality show kako bi se građani dobro zabavljali, za to će okrenuti komercionalne kanale, a ovdje žele čuti ozbiljne rasprave koje se tiču njihovih života i njihove budućnosti. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika kolega Hajduković.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Klisović, ono što bih dopunio u vašem izlaganju, ja mislim da ste tu u pravu kada kažete da bi više zastupnika trebalo biti involvirano u rasprave koje vodimo na odboru je razočaravajuće zapravo odraziv drugih radnih tijela koje bi trebale biti involvirane i u sastavljanje našeg radnog programa, ali isto tako davanja mišljenja, sugestija i sudjelovanja u ostalom u raspravi po čijem su, dakle ovisno o svojim kompetencijama i ovisno o tome, o tematici kojom se članovi bave. Dakle, mislim da nam toga jako, jako fali zato što europski poslovi prožimaju sve, dakle segmente iz nadležnosti svih odbora i zbog toga je jako bitno i njihovo sudjelovanje. S druge strane, mislim da ste dobro spomenuli inicijative o nekim plenarnim raspravama, ali samo ćemo skrenuti pažnju na Poslovnik HS, čl. 65. koji kaže da Odbor za europske poslove između ostalog predlaže predsjedniku HS provođenje rasprave o stajalištu RH za sastanak Europskog vijeća, dakle to je u kompetenciji odbora i to možemo učinit, možda nešto o čemu trebamo razmišljat.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Slažem se s vama kolega Hajdukoviću u potpunosti. No, svi smo svjesni na jedan način kad god predložite kvalitetnu temu koja je od interesa javnosti, a malo je politička osjetljiva za vladajuće, obično ju stave tamo negdje na kraj radnog vremena kada više nema ni snage kod sabornika, a još manje kod građana da, da prate tako nešto, tako da onda sve skupa dobiva svoj onako trivijalizirani i negativni učinak. Dakle, to mislim da je loše, al da odbor može stvarno ovaj možda tu više i aktivnije sudjelovati, mislim da da i evo ja mislim da ćemo ovaj to tako i raditi, bar s naše strane, mi možemo onda predlagat, pozivati, a ako dobijemo većinu odbora dobro, ako ne dobijemo većinu u odboru onda se opet demokracija zna svesti na matematiku bez sadržaja što je nažalost šteta, ali eto, tako je. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika kolega Milošević, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Slažem se s vama kolega Klisović, sa gotovo svim što ste rekli, međutim svi smo pozvani na to, ne samo članovi europskog odbora. Dakle, imamo tamo zaista uvijek odlične rasprave, najveći dio toga zaključimo konsenzusom, dakle predlaganje tematskih sjednica, jednu takvu smo, sjećate se, održali upravo na temu budućnosti Europe. Uvijek je dobrodošli, sami ste također svjedokom da jedva skupimo kvorum, jednostavno svi zajedno trebamo uložiti napor da bismo europske teme, danas kad smo hvala Bogu punopravna članica EU na neki način, ne samo prezentirali hrvatskim građanima, nego i korist i naše članstvo kao alat za ono što svi želimo ili smo željeli u tom procesu ulaska u EU.
Hvala. Izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepo. Slažem se s vama kolega Milošević i moram priznati da ćemo ga pokušati i mi iz oporbe dodatno doprinijeti konstruktivnosti rada odbora jer odbor ima još jednu ulogu osim one klasične koja mu je propisana zakonima i Poslovnikom. On ima jednu edukativnu ulogu da ipak približi malo više Europu i europska pitanja hrvatskim građanima i zato je dobro da imamo i posjete na visokoj razini koje nekad tako pobude interes, pogotovo povjerenika, a dobro je i da budu kamere prisutne kako bi građani možda pomalo mogli ulaziti u te teme, osjetiti te teme, pa možda i postavljati pitanja ili tražiti od svojih zastupnika da i o tim pitanjima raspravljaju više u sabornici. Do sada od građana dobivamo obično pitanja koja se tiču njihovih života, a vezane su za Hrvatsku, no evo, zašto ne bi studenti pitali da li možemo i kako sudjelovati u razmjenama studentskim, kako možemo stipendije lakše dobiti, što Hrvatska može napraviti tzv. jamstveni fond za mlade? Takve neke stvari, ali da bi ljudi shvatili da se to zbiva, moraju čuti. Mogu od nas. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika kolega Stier, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Klisović, mi smo ideološki na suprotnim stranama, to će vjerojatno tako biti i dalje, ali i to je u redu, to pokazuje pluralnost našeg društva, međutim u vašoj raspravi ste spomenuli nešto čime mislim da svi saborski zastupnici se mogu složiti, a to je potreba jačanja uloga parlamenta, a prvenstveno ovog Odbora za europske poslove u definiranju nekih europskih politika. Ono što bih dodao tome je da u najvećem dijelu to jest definirano zakonom koji smo mi donijeli. Ipak, o odnosima između Vlade i Sabora po pitanju europske politike. Dakle u našim je rukama možda nakon već ovog perioda članstva da vidimo da li moramo neke stvari promijeniti, ojačati. Mislim da mi imamo parlament za razliku od drugih koji ima nešto za reći o europskoj politici i to je u redu, ali možda se neke stvari [[Upadica: Hvala.]] sigurno mogu i poboljšati, ali [[Upadica: Kolega Stier, hvala.]] na nama je da to učinimo ovdje u Saboru.
Izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepo. Potpuno ste u pravu, dakle da, zakon daje okvir, čak i ograničenja gledajući iz ove perspektive Sabora, za razliku iz one perspektive kad ste u izvršnoj vlasti u Vladi onda on puno nekako bolje izgleda, pogađa ... [[Govornik se ne razumije.]] a i razne države su u stvari različito uspostavile tu ravnotežu između izvršne i zakonodavne vlasti u europskim pitanjima. No, da, mi bi mogli i to je možda dobra ideja za sada slijedeću godinu kada budemo ušli u nju, da napravimo možda jedan popis tema koja se od posebnog interesa i da napravimo i tematske sjednice koje bi završile određenim dokumentom, bilo da se uputi Vladi, bilo da se uputi javnosti o stajalištima odbora o važnim europskim pitanjima. Kažem, nismo u mogućnosti raspraviti sva stajališta koja nam dolaze na znanje jer nemamo ni tu ekspertizu, a nemamo nažalost ni suradnike kao zastupnici u ovom Saboru koje bi možda u naše ime detaljnije ušli u takve papire s obzirom na njihovu kompleksnost i mnogobrojnost, ali bar da onda napravimo neku selekciju i vidimo gdje saborski odbor može doprinijeti formuliranju europskih politika na način [[Upadica: Hvala vam kolega Klisović.]] da pošalje svoj prijedlog Vladi.
I zadnja replika na vaše izlaganje kolega Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Klisović, dobro ste u svojoj raspravi upozorili ili preporučili da bi dobro bilo se fokusirati na neke teme koje su od interesa za RH, da se rasprave na ovom odboru, da se rasprave i ovdje u sabornici i da se putem deklaracije i odluka ovdje u parlamentu ojača pozicija naših predstavnika u europskim tijelima i da se zaštite interesi RH. Mi iz HSS-a i ja osobno smatram da jedna od tih tema koje bi trebali zajednički raspraviti i fokusirati se oko nje i provedba zajedničke poljoprivredne politike jer činjenica da stare članice, velike članice, Njemačka, Francuska, Italija diktiraju tempo i da su te često politike nisu u korist naših hrvatskih poljoprivrednih proizvođača. Konkretno, mislim tu na provođenje zemljišne politike, vlasništva nad državnim poljoprivrednim zemljištem smatramo da još 3 godine treba ostati, da to imaju šansu naši poljoprivredni proizvođači, znači ne stranci i da bi jednom takvom deklaracijom ojačali poziciju Ministarstva poljoprivrede u pregovorima. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. U pravu ste kolega i znate, poljoprivredna politika jedna je od važnijih politika u EU-i, a da ne kažem da je to politika sa najvećim proračunom u EU, prema tome ne bi ona imala takav proračun da ona nije toliko važna za građane EU, a države koje su uspjele se ugurati i shvatiti važnost te politike imaju onda i puno bolju situaciju u smislu podrške EU-i na nacionalnom planu od svojih građana. Tako da mislim da je to dobro mjesto gdje bi hrvatski poljoprivrednik, hrvatski seljak, svaka osoba koja živi od poljoprivrede ili je uključena u lanac poljoprivrede ili proizvodnje hrane, mogla bolje i jasnije vidjeti kako i EU kroz svoje mehanizme i novce može pomoći njemu u njegovom svakodnevnom radu. Sada to nekako doživljavaju predalekim, doživljavaju preskupim, treba konzultante platiti da naprave projekte i programe, to je sve skupa nama onako nepristupačno. Je, u pravu ste, možda bi trebalo narodu to približiti.
Hvala. I sada u ime izvjestitelja, kolega Domagoj Ivan Milošević.
Hvala predsjedavajući, pa dozvolite mi na kraju nekoliko rečenica samo i tema ovako zaključno. Pa prije svega, današnja kratkoća rasprave i broju uključenih klubova i saborskih zastupnika zapravo ukazuje s jedne strane da i nije pretjerano veliki interes za ove teme, naše europske teme, naglašavam naše. Kao što je i razina nekih saborskih zastupnika o informiranosti kako funkcioniraju institucije EU čak i Hrvatskog sabora u funkcioniranju unutar EU. Dakle, što očekivati onda od naših građana ako ovaj ne razumijevaju kako funkcionira EU ako neki saborski zastupnici to do kraja nisu proučili. Sve je to dostupno na svim jezicima, hvala bogu i na hrvatskom ovaj danas na internetu, dakle nema, nema isprike za bilo koga tko želi raspravljati i sudjelovati na ovim raspravama našim i na odborima i sl., a da nema dovoljno informacija o tome kako stvari zaista funkcioniraju. Ja mislim da ćete se složiti svi, ne postoji u ljudskoj povijesti ništa kompleksnije u smislu upravljanja od EU. Dakle, od svoje 19 godine se bavim razno raznim razinama upravljanja i sad u ove protekle tri godine koliko predsjedavam ovim odborom moram vam reći da učeći i upoznajući se s EU zapravo zaista jamčim da nikad u povijesti čovječanstva ništa što je uključivalo i ljude, nacije, dakle narode i države nije bilo kompleksnije za upravljat. I tog trebamo biti svjesni, ako, a mislim da jesmo velikom većinom se opredijelili da budemo članice EU, doći ću malo kasnije i na to zašto mislim i dan danas uz sve izazove da je to apsolutno dobro i važno za Hrvatsku, ali dakle moramo uvažavati te činjenice. Ovdje to naglašavam da zato što s jedne strane svi imamo i mislim da je to ispravno bez obzira na političke razlike, imamo nagon dakle da parlament što više sudjeluje u raspravama i to je dobro. Činimo to izvan granica Hrvatske. Dakle, nacionalni parlamenti odnosno mi, ne samo članovi Odbora za europske poslove sudjeluju u mnogim forumima i raspravama upravo na razini nacionalnih parlamenata, a teme su europske. To je s jedne strane, međutim s druge strane da bi se održala ikakva efikasnost same unije, naravno je i logično je da dominiraju vlade, ministri, predsjednici vlada, ne mislim sad samo na vijeće. Dakle, kad gledate tu kompleksnost s jedne strane dakle imate komisiju, parlament, pa onda imate vijeće u kojem sjede premijeri pa onda vijeća ministara i onda imate nacionalne parlamente dakle bez obzira na genijalne mogućnosti javne komunikacije danas od društvenih mreža na dalje zaista nije jednostavno to sve skupa iskomunicirati, mislim da je jedan od izazova upravo i za ovu komisiju i sve nas u budućnosti jest približit, ne samo približit u smislu kako funkcionira EU ovaj i koje su dobrobiti unije za građane, nego zaista i teme koje se tiču svih nas. Ja ću pobrojat nekoliko, dakle uz sve nesavršenosti EU iz niza razloga ko što rekoh kad gledate izazove koje su pred svakom državom članicom, ali i pred cijelom EU hoćete razgovaramo o sigurnosti, migracijama, ovo što gledamo što se tiče migracija iz Bliskog Istoka to je samo superlait onoga što dolazi s obzirom na demografske projekcije Afrike i klimatske promjene. Ako hoćete upravo da pričamo o klimatskim promjenama, pa i o društveno ekonomskom razvoju ili kretanjima mislim da ćemo se složiti sasvim na bazi argumenata da članstvo u EU pruža nevjerojatno bolje mogućnosti za oduprijet se svim tim izazovima da ne kažem problemima koji su pred cijelom Europom, ne samo pred državama članica EU. To je jedno. Što se tiče same Hrvatske spomenuo sam u onom uvodnom dijelu, a dokazuju to demografska kretanja pojedinih država na Zapadnom Balkanu i daleko su od članstva nisu ni počele pregovore poput Sjeverne Makedonije. Sjeverna Makedonija je spomenuh izgubila 25% stanovništva u proteklih 10 – 15 godina. Dakle, kad netko kaže da je članstvo u uniji razlog zašto je netko otišao iz Hrvatske to apsolutno nije točno. Upravo suprotno. S potpunim uvjerenjem tvrdim, članstvo u uniji omogućava i donosi Hrvatskoj alate da se brže, bolje i efikasnije suprotstavi odljevu mladih, ambicioznih, ne tako mladih i svih ostalih prema najvećim najsnažnijim, ne samo europskim nego nekim od tih i svjetskih ekonomija, ali na nama je tu počevši od ovog sabora, pa Hrvatske vlade, koju mi ovdje biramo jer da se iskoriste ti alati. I tu pritom ne mislim samo na europske fondove, jako je puno alata, nisam ni ja ih bio svjestan do ove tri godine koliko se bavim europskim poslovima. Dakle, Europski fondovi su važni, ja bih volio i ja vjerujem da će Hrvatska vlada, ova Hrvatska vlada za slijedeću sedmogodišnju perspektivu se fokusirati više na privatni sektor. Podsjetit ću Poljska je jedina država članica EU, mislim jedina europska država koja nije bila u recesiji proteklih 10 godina, između ostalog zato što su nevjerojatno dobro, učinkovito koristili europska sredstva, dominirao je privatni sektor, a ne javni sektor, u korištenju tih Europskih fondova i oni dosta dobro igraju po pravilima igre koju su '90., '91. preuzeli, koje smo i mi. Mi još uvijek nismo prihvatili da postoje pravila neke igre, tržišne ekonomije i tu se sad malo onako vrtimo u krugu i tu ćemo morati donijeti jednostavno svi zajedno u ovoj sabornici neke odluke. Dakle, dečki koji su bili viceprvaci svijeta nisu igrali rukom, nogomet se igra po pravilima igre i kad igraš rukom onda ti sudac uzme loptu. Što se tiče tih alata koje pruža članstvo u EU ja ću reći da je nama bitno i zbog naše susjedne BiH i Hrvata u BiH, taj alat članstva i onog što pruža to članstvo izrazito, izrazito može pomoći upravo u ojačavanju pozicije Hrvata u BiH, na dug rok zapravo preživljavanje naše nacije u BiH, ali i pomoć cijeloj BiH. Tu je EU to treba otvoreno reći, značajno podbacila. Otkada se SAD povukao iz BiH, ima već toga dosta, došli su razno razni nekakvi ovaj povjerenici i BiH nažalost ne da se nije pomaklo naprijed, nego je nažalost zapravo išla unazad, a to na kraju dana članstvo i perspektiva članstva i zato mislim da je ispravno ne samo HDZ, nego i velika većina ove sabornice i sve hrvatske političke stranke da podupiru da sve države tzv. Zapadnog Balkana imaju jasnu perspektivu u EU i da čim prije preferiramo da na tom putu uđu i u NATO savez. NATO savez je ušla Albanija, ušla je Crna Gora, dakle očekujemo i Sjevernu Makedoniju i mislimo da je to dobro i ispravno. Evo mogao bih još puno toga govoriti, međutim želim samo zaključiti da ono što danas jesu nesavršenosti EU bez obzira na veličinu pojedinih država članica leži i u ovoj hrvatskoj sabornici kako unaprijediti to funkcioniranje, počevši od nas samih pa do toga kako bolje i efikasnije koristiti Bruxelles i kako tamo zapravo uspostaviti tijela procedure koji će biti efikasniji. Ja sam među zadnjima koji će ikada braniti bilo koju birokraciju i birokrate pa tako neću i nije mi namjera braniti birokrate koji sjede u Bruxellesu. Neko će reći, kolega Maras često, sa visokim plaćama, međutim to je najmanje bitno. Ono što je puno bitnije, a to je da ono što ne treba činiti, ne treba prebacivati odgovornost koja to nije na taj isti Bruxelles, dakle ne braniš birokrate na bilo kojoj razini koji sjede tamo. Prečesto sada putujući ove tri godine čujem i vidim kako se širom EU u dosta država članica, u nekima ne, prebacuje za neke unutarnje političke probleme i stvari odgovornost negdje tamo na … Treba biti korektan, treba reći ovo su naše nadležnosti, ovo su naše odgovornosti što smo mi učinili počevši od ove sabornice da hrvatski građani žive bolje, da ostanu u Hrvatskoj da vide za sebe i za svoju obitelj perspektivu ovdje u Hrvatskoj. A članstvo u EU vjerujte mi, isključivo donosi korist i alate da to možemo najbolje učiniti u Hrvatskoj. Hvala.
Na vaše izlaganje imamo šest replika. Prvi je kolega Klisović i nakon njega kolega Stier. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Milošević kazali ste da je mali interes zastupnika za europske tome, što je nažalost točno. Kao da i današnja prisutnost svjedoči tome, iako današnja prisutnost je relativno dobra u odnosu na prisutnost po drugim temama i drugim zakonima. No ja mislim da je to ipak odraz ukupnog stanja u društvu i zainteresiranosti društva naših za europske teme. I zato ja imam nekad osjećaj da mi jesmo se izborili za ulazak u EU, ušli smo u EU, ali ona još uvijek nije ušla u Hrvatsku. I u tom kontekstu bi možda trebalo i Sabor bi mogao nekako doprinijeti da EU više uđe u Hrvatsku, možda bi bilo dobro i sugestiju dati javnim servisima, HINA-i, HTV-u, ne znam, radiju hrvatskom da više obrađuju teme europske, debate europske nam više predočuju ovdje u Hrvatskoj, informiraju nas kao i događaje u glavnim gradovima EU znate. Često odbijamo izvješća iz Beograda i Sarajeva ali ne dobivamo iz Berlina i Pariza šta se tamo zbiva u Štokholmu ili ne znam Helsinkiju. To bi možda bilo isto jedan …
Hvala. Odgovor izvolite.
Da, slažem se kolega Klisović, međutim i mi trebamo znati što mi želimo za sebe i za naše građane, koji su naši ciljevi. Dakle, ja sam u politiku ušao 2011. i slušao sam cilj je Hrvatske ući u EU, odlično, i sada smo već šest godina članica. E sada mi ono što trebamo, a počevši iz ovog Visokog doma, zaključiti što su naši ciljevi u EU i kako ćemo ih ostvariti.
Hvala. Sljedeći je kolega Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Milošević ispravno ste istaknuli kako ulaskom u EU Hrvatska je zapravo ojačala svoje pozicije, dobila je i nove mogućnosti da razvije svoju politiku prema susjedima, prema Jugoistoku Europe, ali isto tako ste otvoreno i iskreno iskazali kako ima i ograničenja pa i krivih procjena EU, pogotovo prema BiH, ali i ova zadnja nažalost nedostatak odluke da se otvore pregovori sa Makedonijom odnosno Sjevernom Makedonijom. Mislim da sljedeće godine za vrijeme hrvatskog predsjedanja da će biti i summit sa zemljama s tog područja, da će biti prilika možda da se otvori ako treba i potreba redefiniranja procesa proširenja, ali da je ta perspektiva onima koji su to zaslužili i koji ispunjavaju uvjete. U tom pogledu mislim da se i danas treba reći da nije bila sretna ta odluka Vijeća da se ne otvori za sada …
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala kolega Stier. Slažemo se, dakle jednostavno evidentno je da ćemo trebati reformirati nešto u smislu barem o vanjsko politički odlučivanja i da potpuna suglasnost ako se želi u vanjsko političkom smislu EU određivati i imati neku aktivnu ulogu će morati biti drugačija. Nije prihvatljivo, iako znam da je teško koji puta izbjeć, ali da lokalni izbori u Francuskoj određuju da li će Sjeverna Makedonija započeti pregovore, a još je manje prihvatljiv argument iz Pariza, a to je da evo prvo ćemo mi raspraviti o budućnosti EU pa ćemo zaključiti kako ćemo se reformirati. To je sve odlično, svi se slažemo, međutim nadam se da neće trajati toliko dugo koliko će sigurno trajati ti prigovori koje još nismo ni otvorili sa Sjevernom Makedonijom. Dakle nadam se da ćemo ipak prija zaključiti što želimo i kako želimo EU za sebe i za svoju djecu, a u međuvremenu nadam da će i ti pregovori koliko god dugo trajali i završiti.
Hvala. Sljedeća je kolegica Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Milošević, u pravu ste, osvrnuli ste se i u završnom izlaganju na ono što smo danas ovdje čuli, što je poražavajuće od nekih kolega koji su govorili da jednostavno ne znaju ništa o funkcioniranju EU, ali ne znaju ništa ni o funkcioniranju vlastitog odbora u kojem sjede. Tako me začuđuje činjenica da ne znaju o čemu odnosno koji su prioriteti predsjedanja Hrvatske Europskom unijom o čemu se nebrojeno puta govorilo. Jednako tako europske teme su naše teme, to nisu teme koje se događaju negdje drugdje, negdje daleko već građani RH žive s tim temama. Iskorištenog europskih fondova koje sada već na 70% predviđenih sredstava, dakle to je sve nešto o čemu govori i predsjednik Vlade koji je uveo novu praksu izvještavanja po završetku svakog sastanka Europskog vijeća. Ali nažalost, te teme padaju u drugi plan i zasjenjene su onim dnevnom politikom i očito do nikog nisu doprle i mislim da to i vi kao predsjednik odbora možete promijeniti.
Hvala. Izvolite.
Da kolegice Glavak, sami ste rekli, a i više puta sam ja danas spomenuo, a to je, to i je smisao HS, a to je ne samo rasprava nego svatko tko ima želju da sudjeluje ne samo u raspravi, da nešto i, i predloži. Dakle, ja osobno vjerujem u, u sučeljavanje i debatu, ali prije svega argumentima, dosta često slušamo u hrvatskoj sabornici rasprave koje nisu utemeljene na argumentima, ja sam potpuno siguran i mislim da trebamo puno više svi skupa vjerovat u hrvatske građane i hrvatski narod u tim prosudbama, prema tome oni znaju prepoznat argumente, čuju argumente i razumiju argumente, bez obzira ljudi se, stranke se razlikuju, imamo različite svjetonazore i to je sve u redu, međutim nemojmo, nemojmo podcjenjivat one u čije ime ovdje sjedimo u smislu da znaju prepoznat argumente i, i konkretne ciljeve, rezultate koji trebaju proizaći iz nekog političkog djelovanja, a zbog toga smo svi na kraju dana ovdje.
Hvala. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. g. Milošević, u vašoj raspravi završnoj prepoznajem i želju i da odbor radi i bude aktivniji u budućnosti i to je naš, naš cilj i naša intencija svih ovdje u HS i što se tiče HS možda bi mogli donijeti neki zaključak i, i zatražiti malo veću ulogu HS u toj cijeloj priči jer raspravljati ovako o posjetima bez nekog konkretnog političkog inputa se ponekad čini besmisleno. Recimo da HS donese zaključak ili odbor o snažnoj podršci ako je to stav države, naravno da je, Sjevernoj Makedoniji na njenom putu i Albaniji, to su stvari političke koje bi bilo vrlo jako odjeknule i u cijeloj EU bez obzira šta druge zemlje misle o tome.
Hvala. Izvolite kolega.
Hvala. Pa gledajte, 3 rečenice samo, dakle prvo, dosta smo jaki, jaki na riječima, a slabi smo na dijelima, generalno to, to ovaj, to treba mijenjati. Pod br. 2. relativno je teško, barem iz pozicije HS kad su europske teme u pitanju, našeg odbora prodrijeti u medije, npr. dakle ono što nije poznato napisali smo u ime odbora sigurno 3-4 pisma na sve ključne osobe odnosno institucije u Brisel kada je u pitanju upravo otvaranje pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. I ovaj i međutim, ne sad, ne, ne, ne pretpostavljajući kako su završile i kako su, kako su i kud su išli, te, te ovaj, ta pisma međutim cjelokupni je napor hrvatske administracije, dakle Vlade na čelu s predsjednikom Vlade i ja mislim svih političkih stranaka u ovom HS upravo u tom proširenju i nastojanju da se pruži perspektiva, oko toga nema zbora i to će dat rezultat [[Upadica: Hvala]] [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Milošević, pa normalno je da Vlada koordiniraju rad i politike unutar EU i vi ste i rekli i zbog realnog vremena u kojem se to dešava i zbog kompleksnosti tema često je nemoguće provesti neku širu raspravu. Ono što bi trebali, a tu su možda na tragu kolega Klisović, izabrati neke teme i njih dodatno raspravljati, to smo učinili recimo sa EUR-om koji je bio dobra tema, no istini za i radi istine to moram reći, kada smo pokušali neke druge teme isto tako raspraviti uglavnom je interesa i rasprave izostalo, što je žalosno, govorim prije svega od strane kolegica i kolega. I naravno što se članstva u regiji tiče, tu se apsolutno slažemo i vi i ja, mislim da bi, apsolutni interes RH da cijela regija što prije bude članica EU kao dugoročni jamac stabilnosti, to je nama izuzetno bitno, drago mi je da se odbor ovoliko zauzeo i bio sam involviran u toj i oko Sjeverne Makedonije i trebamo to raditi na takav način barem po meni [[Upadica: Hvala…]] [[Govornik se ne razumije]]
…kolega Hajduković. Izvolite kolega Milošević.
Pa mislim da ste vi ovaj kolega Hajduković svjedokom, trudim se naš odbor voditi što je demokratskije moguće iz niza razloga i iz osobnog uvjerenja, svaki puta kad god je neki kolega nešto predlagao mislim da smo izašli u tom, u tom smjeru u susret, da smo ne samo dozvolili raspravu, koji puta je bilo i rasprava koje zapravo nisu imale veze sa radom našeg odbora, međutim i tematske sjednice i sve ostalo. Prema tome, bez obzira tko je poslan u Europskom odboru, većina tko je opozicija, tko je na vlasti, oko toga mislim da postoji dominantno konsenzus i mislim da je to važno u ovoj sabornici i ovaj siguran sam da ćemo nastavit tako djelovati zajedno i dalje.
Kolega Vešligaj, posljednja replika, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo kolega Milošević u svojoj raspravi ste spomenuli Poljsku, reći ću prvo da je to zemlja koja nam ne bi trebala biti uzor što se tiče poštivanja nekih europskih vrijednosti, no kod korištenja EU fondova svakako bi nam trebala, trebala to biti jer evo u RH je, danas se čak 80% javnih investicija financira iz EU fondova, to je dobro, naravno grade se ceste, vrtići po lokalnim samoupravama, ali s druge strane stvorili smo jednu strahovito veliku izloženost tih javnih investicija da će se i u budućnosti financirati iz Fondova EU, a znamo da nam dolazi novo programsko razdoblje di će bit dosta smanjene te javne investicije, di će bit veći udjeli sufinanciranja, a i velim da li idemo prema tome da stavljamo, reći ću ja, u jednu košaru, a to nikad nije dobro i tu se slažem s vama da treba ojačat malo i privatni sektor da više koristi ta sredstva i lakše dolaze do njih jer on ipak poslije generira nekakvu dodatnu vrijednost, a kod javnih investicija one su naravno potrebne, ali one uzrokuju i [[Upadica: Hvala kolega Vešligaj]] [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Milošević izvolite.
Dvije rečenice, prvo što se tiče Poljske, ovaj ja mislim da je i jedno i drugo povezano i ne može se baš do kraja ovaj to odvojit kako ste vi htjeli, ali inače ja, moj osoban je stav da tamo gdje su demokratski izabrane vlasti ovaj ja bi da prepustimo narodima tih država da procjenjuju, ocjenjuju kako oni funkcioniraju, kolko oni poštuju koje vrijednosti i koji je svjetonazor, mislim da mi ovaj se trebamo koncentrirati na ono što se zbiva danas u RH i na našoj vrijednosti i kud mi idemo i kud mi vodimo ljude u slijedećih 10, 20, 30 i više godina. Što se tiče ovog višegodišnjeg financijskog okvira, mislim da je jasno da će ta tema ostati i za vrijeme našeg predsjedanja, mislim da je to dobra prilika ne samo za Vladu, nego i za sve nas, dakle da kroz tih 6. mjeseci na neki način utječemo i u tom smislu, a o tom sam rekao, govorio na samom, na samom početku a to je da oni na zapadu koji su neto uplatitelji više razumiju da je i njihova korist u koheziji i kohezijskim fondovima jer dio i njihovog gospodarskog rasta koji je slab ovisi o tome što će se zbivat [[Upadica: Hvala vam.]] slijedećih godina sa kohezijom.
Hvala vam, hvala kolega Milošević. Time smo zaključili raspravu o Izvješću o radu odbora za europske poslove u 2018. godini koje je bila izrazito u korelaciji sa 2019. godini, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Izvješće o radu Odbora za europske poslove za 2018.g. Podnositelj je Odbor za europske poslove. Rasprava zaključena, pa dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se izvješće o radu Odbora za europske poslove za 2018.g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 96 glasova za prihvaćeno izvješće u tekstu podnositelja.
Nastavljamo sa slijedećom točkom dnevnog reda, a to je: - Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2018. godinu Podnositelj akta je Odbor za predstavke i pritužbe na temelju Članka 107. Poslovnika Hrvatskog sabora. Želi li izvjestiteljica podnijeti dodatno obrazloženje. Njezin dolazak znači da želi, što znači da je s nama kolegica Ana Marija Petin predsjednica Odbora za predstavke i pritužbe. Izvolite kolegice.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, Odbor za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora jednom godišnje kao što je potpredsjednik rekao sukladno Članku 107. Poslovnika sabora podnosi izvješće o svom radu Hrvatskom saboru kako bi izvijestio zastupnike ovog sabora o uočenim nepravilnostima kršenja zakonskih propisa, kao i prava građana u postupku pred tijelima državne uprave i pravnim osobama koje imaju javne ovlasti. Također kroz rad po predstavkama i pritužbama građana ukazuje ovaj odbor saboru na kršenje zakona i druge štetne pojave od šireg značenja te predlaže poduzimanja potrebnih mjera za njihovo uklanjanje i također predlaže putem ovlaštenih tijela ispitivanje osnovanosti predstavki, pritužbi i prijedloga, a sukladno tome potrebitost poduzimanja zakonom osnovanih mjera. Izvješće o radu odbora predstavlja spoj pregleda rada i statističkih podataka rada odbora po predstavkama i pritužbama u razdoblju od godinu dana. Tijekom 2018. godine odbor je zaprimio i obradio ukupno 258 predstavki i pritužbi pisanog sadržaja. Broj pisanih predstavki i pritužbi građanki i građana u ovom izvještajnom razdoblju manji je za 103 predmeta odnosno za gotovo 29% u odnosu na 2017. godinu po svim područjima. A od toga broja je 150 novih predstavki i pritužbi dok se 108 predmeta odnosi na prijašnje godine odnosno na opetovane predstavke i pritužbe te njihove nadopune koje dosežu čak u 2012. godinu, a ponovno su upućene odboru u 2018. godini. Od 258 predstavki i pritužbi njih 121 bilo je iz područja pravosuđa i uprave, 53 iz područja stambene, komunalne i imovinsko-pravne problematike, 28 predstavki sa socijalnom i zdravstvenom problematikom te iz područja zaštite obitelji, 28 područja iz područja rada i radnih odnosa te 25 predmeta čine ostala područja te ostali podnesci. U samom izvješću dobili ste pregled i analizu rada odbora po svim područjima i navedene su sve predstavke. A ja ću vam sada dati skraćeni pregled i ono na šta se naši građani najviše pritužuju. Dakle u području pravosuđa i uprave u odboru je zaprimljen najveći broj predstavi i pritužbi građana njih čak 121. Građani su se prituživali na povrede svojih prava i tražili zaštitu prava, a pritužbeni navodi odnosili su se na pravosuđe, na upravu, na državno odvjetništvo, na policiju, na odvjetnike, na besplatnu pravnu pomoć te na druge. Najveći razlog obraćanja građana odboru proizlazi iz činjenice da je nerazumna dužina trajanja postupka, kako sudskih tako i upravnih. I upravo kod ovih pritužbi skreće se pozornost na činjenicu da se ovaj odbor kao radno tijelo Hrvatskog sabora ne može i ne smije uplitati u rad sudbene vlasti, te se predstavke upućuju u nadležno ministarstvo čime građani nisu uvijek zadovoljni slijedom čega opetovano upućuju nove pritužbe te traže meritorno odlučivanje odbora u sudskim ili upravnim postupcima, podnošenje tužbi, pokretanje postupaka pred nadležnim sudovima i sl. što nije zadatak ovog odbora. Zaprimljene predstavke i pritužbe odbor je dostavljao Ministarstvu pravosuđa, a ukoliko ne bi dobili odgovor u zakonskom roku upućivao je više požurnica. Nadalje iz područja pravosuđa i uprave odbor je zaprimio i obradio 30 predstavki i pritužbi te opetovane i anonimne predstavke iz nadležnosti Državnog odvjetništva RH, općinskih i županijskih državnih odvjetništava te Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Neke pritužbe građana su na navode nezakonitosti i nepravilnosti u njihovom radu, na rad i postupanje odvjetništva zbog nepoduzimanja aktivnosti u vezi s podnesenim kaznenim prijavama građana i pravnih osoba, na neažurnost u radu i postupanjem općinskih i županijskih državnih odvjetništava u konkretnim predmetima. Sve ove predstavke i pritužbe odbor je dostavljao DORH-u, Uredu glavnog državnog odvjetnika te USKOK-u i upućivao više požurnica tijekom 2018. godine. Također je odbor zaprimio i obradio više od 10-taka predstavki i pritužbi građana na rad policije te na moguće propuste u postupanju policijskih službenika pri obavljanju policijskih poslova te na prekomjernu uporabu sredstava prisile. Također je pritužbe građana odbor dostavljao MUP-u te zatražio očitovanja i upućivao požurnice za žurno postupanje. Tijekom izvještajnog razdoblja odboru su upućene gotovo 33 predstavke odnosno pritužbe zbog rada i postupanja tijela državne uprave i tijela jedinica lokalne i područne samouprave te drugih tijela s javnim ovlastima odnosno građani su izražavali nezadovoljstvo radom pojedinaca i institucija, upozoravali su na moguće nezakonitosti ili nepravilnosti u njihovom radu, tražili su nadzor nad radom i njihovo sankcioniranje te zaštitu svojih prava. Od tih 33 predstavki i pritužbi odbor je zaprimo i obradio manji broj pritužbi vezanih uz prava Hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji uz zahtjev za stambeno zbrinjavanje dodjelom stambenog kredita i zamolbu za pomoć. Zatim 10-tak pritužbi građana vezanih uz ovrhe na novčanim sredstvima, plaćama i mirovinama te na dugovanja prema bankama također i na rad Agencija za naplatu potraživanja duga. Jedan broj opetovanih prigovora pisanih i usmenih odnosio se zbog šutnje administracije i činjenica da zbog sporosti u postupanju ovaj odbor je uputio veći broj pisanih požurnica nadležnim tijelima kako bi donijeli odluke sukladno svojim zakonskim ovlastima odnosno da bi postupke završili u raznom roku i očitovali se građanima i odboru. Napominjemo da je odbor u 2018. godini uputio ukupno 253 požurnice za žurno postupanje nadležnih tijela. Druge po učestalosti su pritužbe koje su se odnosile na stambenu, komunalnu i imovinskopravnu problematiku. U ukupnoj strukturi zaprimljenih predstavki odnosno pritužbi za izvještajno razdoblje nije se bitno razlikovalo od ranijih godina. Odbor je obradio ukupno 53 predmeta u kojima su se građani žalili na povredu svojih prava. Neki problemi građana vezani uz stambeno zbrinjavanje, hitno stambeno zbrinjavanje, davanje u najam stanova u državnom vlasništvu, uz dugotrajnost postupaka stambenog zbrinjavanja, upozoravali su da postupci traju godinama te uz obnovu kuća te također pojedinačni prigovori i nezadovoljstva obnovom na objektu. Odbor je u takvim slučajevima nadležnom tijelu upućivao požurnice, zatražio žurno postupanje ta da u poduzetom izvijeste i podnositelja pritužbi, ali i odbor. Moram ovim putem napomenuti da je u ovom izvještajnom razdoblju pozitivno riješena tri slučaja stambenog zbrinjavanja. Zahtjev za stambeno zbrinjavanje peteročlane obitelji iz Knina, zahtjev za hitno stambeno zbrinjavanje šesteročlane obitelji iz Ivanovca, te zahtjev za hitno stambeno zbrinjavanje četveročlane obitelji iz Sesveta. Također je jedan zahtjev građana vezano uz povrat imovine u Kistanjama koji je predmet doseže još od 2013. godinu riješen je problem stambenog zbrinjavanja korisnika tako da je predviđena gradnja nove kuće u Kistanjama krajem 2018. godine, a sukladno odluci Središnjeg državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje. Također odbor je zaprimio i obradio pritužbe građana u vezi s bespravnom gradnjom i s nezakonitim građevinskim radovima na stambenim objektima od strane investitora, ugrožavanja vlasništva i vlasničkih prava građana. Pritužbe na temu komunalnih problema vezane su za nedostatak komunalne infrastrukture, neodržavanje komunalnog reda i nerazvrstanih cesta te neodržavanje javnih površina, gospodarenja komunalnim otpadom, na buku, na zagađenje zraka i dr. Odbor je pritužbe dostavljao mjerodavnim tijelima jedinica lokalne i područne samouprave te Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja na nadležno postupanje. Iz područja imovinskopravnih odnosa u manjem broju prispjelih pritužbi građani su upozoravali na dugotrajnost postupaka rješavanja imovinskopravnih problema. Događa se da postupci traju godinama i nerijetko se događa da upravo takvi postupci traju i duže od 20 godina. Odbor je takve predstavke i pritužbe vezane za imovinskopravne odnose prosljeđivao uredima državne uprave u županijama i gradovima ovisno o tome na čijem se području nalazi nekretnina te Ministarstvu pravosuđa RH. Iz područja mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, socijalne skrbi te zaštite obitelji u izvještajnom razdoblju odbor je zaprimio i obradio 28 pritužbi u kojima su se građani žalili na povrede prava iz područja mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, socijalne skrbi i zaštite obitelji. U dijelu pritužbi iz nadležnosti HZMO-a građani su upozoravali na probleme vezane uz priznavanje prava na prijevremenu starosnu mirovinu, na starosnu mirovinu koja je jednim dijelom ostvarena u inozemstvu te na ostvarivanje prava na starosnu mirovinu. Iz područja zdravstvenog osiguranja građani su upozoravali na poteškoće vezane uz ostvarivanje prava na obvezno zdravstveno osiguranje. Iz područja socijalne skrbi i zaštite obitelji građani su izrazili potrebu za određenim oblicima socijalne zaštite, a odboru su se obraćali pisanim pritužbama kao i usmenim zbog nemogućnosti ostvarivanja prava i usluga iz nadležnosti socijalne skrbi. U tim slučajevima odbor se najčešće obraćao nadležnim centrima za socijalnu skrb. U najvećem broju slučajeva centri su se odazvali zamolbi odbora, očitovali su se o problemima iz pritužbi i ponudili konkretna rješenja odnosno novčanu pomoć podnositeljima pritužbi. Iz područja rada i radnih odnosa odbor je u 2018. godini zaprimio i obradio 28 predstavki odnosno pritužbi pisanog sadržaja u kojima su pritužitelji upozoravali na povrede prava iz radnog odnosa u državnim i javnim službama te privatnom sektoru. Pritužbe su podnosili službenici, službenici ministarstava i drugih državnih tijela neposredno ili putem sindikata, ali i građani. Odbor je predstavke i pritužbe iz ovog područja prosljeđivao nadležnim tijelima te je također upućivao i požurnice ukoliko je to bilo potrebno zbog izostanka očitovanja u razumnom roku. I posljednje područje, a to je ostala područja odbor je u 2018. godini zaprimio i obradio 25 predstavki i pritužbi iz takvih područja. Najviše su se građani prituživali na postupanje pružatelja javnih usluga, na kvalitetu pruženih usluga od strane javnih poduzeća koja nude opskrbu električnom energijom, toplinskom energijom, plinom, vodom te prijevoz putnika u javnom prometu. Sve pisane predstavke i pritužbe u kojima su se fizičke i pravne osobe prituživale na rad i postupanje pružatelja javnih usluga i ostalih te tražile zaštitu svojih prava odbor je prosljeđivao na mjerodavno postupanje ovisno o sadržaju predstavke i pritužbe nadležnim tijelima te nadležnim ministarstvima te je nekima upućivao i više požurnica ukoliko su se oglušili o naš dopis. I na kraju da sumiramo, tijekom 2018. godine odbor je radio na ukupno 258 predmeta. U izvještajnom razdoblju od ukupno obrađenih 258 predmeta pisanih predstavki i pritužbi građana odbor je zaprimio očitovanja nadležnih tijela za 227 ili gotovo 88% predmeta. Do kraja 2018. godine od ukupnog pristiglog broja odgovora nadležnih tijela građanima se pomoglo u ostvarivanju njihovih prava i interesa tj. u njihovu korist riješeno je 78 predmeta ili gotovo 35%. Odbor je tijekom izvještajnog razdoblja s građanima osim pitanim putem redovitom poštom, telefaksom, elektroničkom poštom ili u osobnim dolascima također komunikaciju ostvarivao i izravno telefonski. Na najveći broj pitanja građana odgovoreno je u izravnom kontaktu telefonom davale su im se informacije te su savjetovani u ostvarivanju svojih prava u ukupno 215 slučajeva, a kada je trebalo provjeriti i utvrditi činjenično stanje odgovoreno je u kratkom roku. Osim toga odbor je primio na razgovor sve građane koji su tražili da usmeno iznesu svoje probleme te ih se nakon toga uputilo na podnošenje pisanog podneska odboru ili nadležnom tijelu. Sve pristigle pisane predstavke i pritužbe odbor je obradio sukladno s Poslovnikom Hrvatskog sabora i uputio nadležnim tijelima na postupanje ili je neposredno pisano odgovoreno podnositeljima predstavki. O tome su obaviješteni podnositelji predstavki i pritužbi ili je neposredno odgovoreno podnositelju predstavki u roku od 30 dana. Za svoj rad odbor je zaprimio 54 zahvale građana za posredovanje u rješavanju njihovih problema putem nadležnih tijela. Ovim putem također se ja zahvaljujem djelatnicama odbora kao i svim članovima odbora na suradnji i na korektnom radu u odboru.
Hvala kolegice. Na vaše izlaganje imamo šest replika. Prvi je kolega Čuraj, nakon njega kolega Škibola. Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petin. Imamo samo jedno pitanje, ovo na kraju ste spomenuli usmene pritužbe ili predstavke odnosno telefonski poziv, a piše da je bilo 215, to znači da je to mimo ovih 258 predmeta odnosno neki od tih su sadržani, dobro. I ono što samo želim iskomentirati kao i prošle godine kada smo isto to ovdje slušali izvješće opet svaka druga pritužba, svaka druga predstavka dolazi iz resora pravosuđa i uprave. Neki dan smo imali izvješće o stanju u sudstvu odnosno izvješće predsjednika Vrhovnog suda i mislim da je to apsolutno ono što bi trebali posvetiti još više pozornosti i izvršiti još više i pritiska onoga kojeg smijemo što se tiče nas na omogućavanje većih sredstava da se rješavaju ti predmeti, ali i da građani jednostavno znaju kome se obratiti pa da imaju ovakav …
Hvala vam. Izvolite odgovor Petin.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku na replici. Pa tako je, evidentirano je 200 jel svaki telefonski poziv se evidentira, znači 215 razgovora putem telefona je upućeno u odbor gdje su naše djelatnice saslušale problematiku i nakon toga uputile naše građane da li da pisanim putem se obrate odboru ili direktno kojim institucijama. A isto tako i za pravosuđe najviše naravno pritužbi iz tog područja i ono što je bitno što građani jako teško prihvaćaju, a to je da odbor ne može promijeniti neku sudsku odluku i jako puno imamo opetovanih pritužbi na iste presude jer pojedini građani smatraju da mi možemo utjecati na suce i na određenu presudu da mi možemo promijeniti, ali moraju znati da to jednostavno ne možemo i da to nije u našoj mogućnosti.
Hvala vam. Kolega Škibola izvolite. Nakon njega kolega Hajduković.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Petin. Piše u ovom izvještajnom razdoblju da je odbor uputio 253 požurnice za žurno postupanje nadležnih tijela. Mene interesira kakav je fit back nadležnih tijela znači kakav je odgovor nadležni tijela i kakvu suradnju vi imate iz odbora sa nadležnim tijelima. Znači da li ta nadležna tijela tj. institucije gdje vi šaljete na žurno postupanje da li oni zaista žurno postupaju ili opstruiraju vaše zahtjeve? Hvala.
Hvala vam. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ne mogu reći da institucije opstruiraju naše zahtjeve. Velikim dijelom oni odgovaraju u zakonskom roku, ali naravno da ima predmeta u kojima moramo slati i po nekoliko požurnica. Najviše se radi o predmetima koji se protežu kroz dugi niz godina i koji su gotovo svaki puta gotovo istog sadržaja, dođe do određenih samo malih izmjena što mi moramo ponovno uputiti institucijama da se očituju. Najviše je oglušivanja, ja bi tako rekla na takve predmete dok se u svakom novom predmetu moram reći da institucije očituju u zakonskom roku.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Hajduković, nakon njega kolega Stričak. Izvolite kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice predsjednice odbora. Dakle samo bi htio istaći jednu činjenicu, nisam više član odbora bio sam u prošlom sazivu, ovaj odbor je često krivo shvaćen od građana odnosno njegova uloga je krivo shvaćena baš kao i institucija pučke pravobraniteljice. I puno puta zapravo predstavke koje dođu na odbor, odbor ne može na njih utjecati. To su pritužbe na sudske presude, to su različiti drugi sporovi i slične stvari koje odbor jednostavno ne može postupati. Jedino što odbor tu može je saslušati građana i uputiti ga eventualno dalje gdje može tražiti rješenje svojih problema, tako da ovu raspravu doživljavam i kao prosvjetiteljsku u tom smislu da građani i čuju koja je uloga odbora, koje su njegove nadležnosti i koje pritužbe i predstavke može rješavati.
Hvala. Izvolite.
Pa tako je, slažem se s vama po tom pitanju jer upravo ove stalne pritužbe koje se ponavljaju odnose se najviše iz područja pravosuđa i upravo na to da naši građani komentiraju najčešće sudske presude i traže od odbora da mi učestvujemo ili da pokušamo promijeniti tu presudu kako bi oni bili zadovoljniji. To je nemoguće jer jednostavno ovo što ste rekli zadatak odbora je nešto sasvim drugo. što se tiče novih predstavki, one su upućivane u zakonskom roku i naši građani dobiju odgovor na njih, ali ukoliko je netko nezadovoljan sada odgovorom od naših institucija, nažalost tu onda odbor dalje nema više svoju funkciju.
Hvala vam lijepo. Kolega Stričak, izvolite.
Hvala. Kolegice, smatram da odbor jako dobro radi ovaj svoj dio, pažljivo sam slušao vaše izlaganje i primijetio da čak na uzastopne upite odbora pojedini dužnosnici ne odgovaraju, pa sad ako su pojedini dužnosnici državnih institucija toliko bahati prema odboru i HS da ne odgovaraju, možemo si zamisliti kolko su tek bahati i bezobrazni prema našim građanima. Podatak da je 35% pritužbi i predstavki riješeno u korist građana je jedan lijep podatak odnosno svaki treći građanin upravo zbog toga jer se javio odboru je dobio svoj odgovor ili je njegov slučaj riješen. Stoga smatram da bi možda bilo poželjno da koji put tijekom godine održite presicu, informirate građanima [[Upadica: Hvala…]] o radu odbora i njihovim [[Upadica: …vam]] mogućnostima.
Izvolite odgovor.
Pa evo hvala lijepo, ovo je svakako dobra ideja o kojoj ćemo zajedno razmisliti i donijet odluku. Pa s obzirom na šutnju administracije najviše ima pritužbi upravo zbog toga, građani onda ne znaju kome da se obrate, pa na kraju njihove pritužbe završe u našem odboru, da institucije na vrijeme odgovaraju građanima i da građani mogu doći do informacija direktno od institucija onda bi sigurno bilo manje predmeta u našem odboru, ali evo zato smo tu da njihove pritužbe proslijedimo dalje i da onda utječemo na institucije da ipak dođu do svojih odgovora.
Hvala. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Petin, ja isto evo želim pohvaliti rad odbora odnosno na neki način i javio sam se sada da malo promoviram mogućnost da se naši građani i više obraćaju odboru kako bi se zaštitila njihova prava i ispitale, ispitale stvari koje ih muče, HS bi trebao imati po meni, jer mi svi kao saborski zastupnici dobijamo neke prigovore, obraćaju nam se ljudi itd., morao bi imati jednu službu koja bi se upravo bavila ovim stvarima bez obzira da li došla na Odbor za predstavke i pritužbe, da svaki zastupnik može imati odbor odnosno službu koja bi provjerila određene stvari i zaštitila građana ukoliko je na neki način njegovo pravo ugroženo. Znači, ja bi išao za time da se osnaži taj dio i da na neki način bude na dispoziciji zastupnicima koji to ne mogu eventualno sami [[Upadica: Hvala kolega Maras]] [[Govornik se ne razumije]] Hvala lijepo.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa moram reći da jako puno saborskih zastupnika se obraća direktno odbora, vjerojatno putem direktne komunikacije sa svojim građanima, dolaze do, do određenih informacija ili ih građani zamole za, za određene usluge da, da se informiraju kod nas kako na koji način mogu doći do informacija i do ovoga željenih rezultata u svojim predmetima, a isto tako i da imamo, moram reći da imamo jako puno pritužbi i predstavki koji su upućene iz drugih odbora ovdje u HS koji na koncu se proslijede Odboru za predstavke i pritužbe, tako da moram reći da imamo dobru suradnju i sa svim saborskim zastupnicima, kao i sa svim odborima i naravno da pozivam sve saborske zastupnike da ukoliko ih bilo što zanima ili imaju upite od svojih građana da se obrate Odboru za predstavke i pritužbe.
I zadnja replika na vaše izlaganje, kolega Vlaović.
Hvala lijepo. Evo još jednom čestitke na radu ovom odboru, ali treba reći da je ovaj odbor broj pritužbi na određeni način indikator stanja u društvu i kroz ovo se isto tako kreira mišljenje naših građana u odnosu na Vladu, resorna ministarstva i nadležne institucije, a iz vašeg izvještaja je vidljivo da je i dalje velik broj pritužbi naših građana na dugotrajnost postupaka, na kvalitetu usluge, na sporost administracije, a ono što posebno iritira građane, a i mene je ta šutnja administracije i kad ste rekli da je više od 230 požurnica poslano i zbog šutnje administracije, to mora sve nas iritirati i moramo glasno reći protiv toga i možda bi bilo dobro javno obznanit koje se to institucije i koje najčešće ne odgovaraju našim građanima zbog kojih dolazi do ovakve šutnje administracije.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Pa moram reći da za šutnju administracije prema samom odboru zavisi o predmetu koji se obrađuje. Dakle, gotovo sve i sva ministarstva i institucije dođu u određenom trenu do toga da na vrijeme ne odgovore saborskom odboru, ali u većini predmeta dobijemo njihove odgovore, tako da se ne može šutnja administracije svesti da sad da vam kažemo da samo određena ministarstva ili određene institucije ne odgovaraju na naše dopise nego jednostavno da ovisi i o predmetu i o samom sadržaju predstavke i pritužbe jel kao što sam napomenula i ranije postoje predstavke i pritužbe koje se protežu još iz 2012. ili 2013.g. gdje se konstantno radi o jednim te istim predmetima i vjerojatno onda u tom slučaju dođe i do šutnje administracije s obzirom da je već više puta na to odgovoreno.
Hvala. Otvaram raspravu, imamo 3 prijavljena kluba, prvi je Stjepan Čuraj, ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, dakle vrlo kratko, ovako više administrativno, administrativna točka dnevnog reda evidentiranje, ali može se tu svašta iščitati, vidjeli smo kolega je spomenuo kao indikator stanja u društvu i sad ono što je dobro, što recimo je ukupan broj manji za gotovo 1/3 zaprimljenih predmeta, preko 100 odnosno točnije 103 predmeta manje, to može značiti dvije stvari. Prvo, da se stanje u društvu popravlja ili drugo, da ljudi gube vjeru ili nemaju vjeru u svrhovitost podnošenja pritužbi i predstavki, pa i ovom odboru, pa onda time i cijela vlast. Po meni, istina je uvijek negdje u sredini. Moguće je i vjerojatno da se nešto popravlja iako ovako moj osobni dojam baš po onome što smo čuli, da je opet naviše pritužbi i predstavki na rad pravosuđa i uprave, baš i nije tako, opet svaka druga je došla od ... [[Govornik se ne razumije.]] isto za taj sektor, međutim vjerujem da neke stvari sigurno jesu bolje. Naravno, ne smijemo tu i zaboravit da vjerojatno ima i sve manje stranaka u postupku kako je i sve manje zainteresiranih stranaka a i sve manje ljudi koji uopće i podnose prijave i vide svrhovitost tome ali su možda nas i napustili i više ne žive u Hrvatskoj. No bilo kako bilo, ima odbor puno potencijala, ono što je rečeno, kolega Stričak je rekao, trebali bi više raditi, i to sam rekao i prošle godine na ovome, na informiranosti građana u postojanju ovakvog odbora da može se dobiti što bolja informacija, ubrzati neke stvari, kad govorimo o šutnji administracije koja je također spomenuta, evo samo u usporedbe radi, Ministarstvo graditeljstva je uvelo institut šutnje administracije pri ishođenju građevinskih dozvola. Ako u 15 dana javno-pravna tijela se ne očituju, smatraju se da su prihvatili ono što je u prijedlogu same gradnje. I to je način kako treba ići. 15 dana rok, javio-ne javio, ide dalje. Ovdje šutnja administracije znači nešto drugo, ovdje ne možemo reći da se neto slaže ili ne slaže ali možemo ih isto tako natjerati da određene reperkusije proizlaze. To znači da ako se ne bi javili, da je osnovanost zahtjeva vjerojatno točna ili nije točna, nešto treba značiti. Ljudi trebaju odgovor, makar on bio ne. Moramo ljudima dati odgovor. Čekanje je ono što je najgore, što usporava i što je rak rana našeg društva pogotovo kad govorimo o pravosuđu. Dakle kao što sam spomenuo i ranije u replici, dakle osim 258 predmeta, odnosno nekih 150 samo novih, tu je bilo i preko 200 usmenih razgovora i ja vjerujem da sigurno bi trebalo i na našim stranicama ali i malo povesti jednu kampanju informiranja da ljudi mogu s brojem 01 4569 430 upravo dobit takvu informaciju ili na mail odbpp@sabor.hr istu i uputiti. To je ono što sada koristim priliku javnosti reći. Inače, ovaj tren smanjenja samo da s time i završim, što se tiče ovoga odbora je prisutan i u izvješću Ministarstva uprave o pritužbi na ponašanje i postupanje državnih službenika, dakle u 2018. 269 takvih je bilo, što je za ud odnosu na 303 iz 2017., za negdje otprilike 11% manje, dakle i tamo se bilježi, dakle očigledno to je neki trend i vraćam se onom na početku da možda ipak su neke naznake da se stvari popravljaju ili ono što ne želim vjerovati a nekako mi skepsa govori da također možda nije i možda je dio te statistike je i da gube možda povjerenje u institucije da uopće mogu svojom pritužbom nešto promijeniti. Od toga su 33 osnovane, dakle negdje oko 14% kad govorimo o rezultatima odnosno o statistici Ministarstva uprave jer ono ima svoje mehanizme, mi ovdje samo možemo kao odbor, kao Sabor proslijediti pa ne znamo što se dalje zbiva, možemo ubrzati i trebamo i mislim da isto tako građane treba pozvati kad se govori o radu državnih službenika da oni svoje mogu pritužbe slati na mail prituzbe@uprava.hr. Znači imate za državne, javne službe, prituzbe@uprava.hr a ovdje u Saboru, odbpp@sabor.hr. I pozivam sve građane ovim putem da zbilja javljaju se, da koriste svoje mogućnosti jer na taj način što dobivamo, jedan odličan alat, odličan alat koji sutra može biti korišten pri vrednovanju rada tih istih službenika, pogotovo kada govorimo o državnim službenicima, pogotovo kada govorimo o pravosuđu pa i sucima i sudskim savjetnicima. Ne može se dogodit da netko drži nešto u ladici 7 g., 10 g., a da se neki naočigled bizarni predmeti, prekršajni predmeti odgađaju, odgađaju, odgađaju a takvih sada imam primjera ja sam iz svog neposrednog iskustva ljudi bliski meni, koliko god hoćete i to je ono što nam daje lošu sliku o svemu. I uvijek ti neki izuzeci bacaju ljagu na sve one koji časno rade svoj posao i tima izuzecima se trebamo zahvaliti. Nisu svi isti u državnoj upravi, niti dva brata nisu ista, tako ne mogu biti niti dva čovjeka koji rade isti posao i treba im se to jasno i reći. Onome koji radi, dat ga nagradit, mogućnost, a pratit, evidentirat osnovane pritužbe koje se na kraju uspostave i zahvalit se onima koji to ne rade a ne da svi bili isti, radili, ne radili, jednaku plaću dobivali jer time ubijamo motivaciju, time prouzročimo ono sve što sada ovi građani s pravom misle i o nama kao instituciji a pogotovo kao državnoj upravi. Tako da je ovo jedan odličan alat koji se može iskoristiti, ova statistika se zbilja može iskoristiti za daljnje unaprjeđenje rada državnih službi, državne uprave i općenito efikasnosti same države. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Slijedeći u ime klubova, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Tomislav Lipošćak, izvolite.
... [[Govornik se ne čuje.]] Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Godišnje izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora za 2018. g. o kojem danas raspravljamo, sažima cjelogodišnji rad ovog odbora i ukazuje kako i koliko zapravo građani koriste ovaj institut s ciljem upozoravanja na moguće propuste, pogreške, nekorektnosti ili kršenja ustavnih prava od strane tijela vlasti, jedinica lokalne i regionalne samouprave te pravnih osoba koje imaju javne ovlasti i stručnih službi. Treba napomenuti kako su očekivanja građana prema ovom odboru vrlo često velika a same ovlasti su ograničene i definirane sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora, sukladno čl. 107. Međutim, važnost i uloga ovog odbora tim je veća jer nam ukazuje da građani koji se obraćaju odboru odnosno Hrvatskome saboru, znaju i imaju povjerenja da će im netko u konkretnoj stvari i pomoći. Odbor je u prethodnoj godini kako smo vidjeli izvješća, zaprimio i obradio ukupno 258 predmeta, od kojih je 150 novih predstavki i pritužbi a 108 su predmeti iz prethodnih godina, opetovane predstavke i pritužbe te njihove nadopune iz prethodnih godina u rasponu od 2012. do 2017. g. a koje su odboru upućene u 2018. godini. U 2018. g. broj zaprimljenih predstavki i pritužbi građana u odnosu na 2017. se smanjio po svim područjima, naime bilo je 103 pritužbe manje. Od ukupno 258 predstavki i pritužbi, njih 121 bile su iz područja pravosuđa i uprave, 53 iz područja stambene, komunalne i imovinsko-pravne problematike, 28 predstavki sa socijalnom i zdravstvenom problematikom te iz područja zaštite obitelji. 28 iz područja rada i radnih odnosa a 25 predmeta čine ostala područja te ostali podnesci sa 3 predmeta. Ovom prilikom se i kao član ovoga odbora, zahvaljujem svim djelatnicima u Odboru za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora na dobro odrađenom poslu jer gotovo svakodnevno komuniciraju sa građanima, bilo telefonom, bilo telefaksom, elektronskom poštom ili čak vrlo često i osobnim kontaktom. U ovom izvještajnom razdoblju, odbor je održao jednu sjednicu na koju je razmatrao predstavku karakterističnog sadržaja a osim pisanim putem, odbor je komunikaciju ostvarivao i izravno telefonskim. Na najveći broj pitanja građana, odgovoreno je u izravnom kontaktu telefonom, naime i svaki se taj telefonski upit evidentira. Davale su se informacije te su građani savjetovani u ostvarivanju svojih prava u ukupno 215 slučajeva. Najviše usmenih obraćanja, upita i prigovora građana odnosilo se na sporost u radu pravosuđa i uprave, dužinu trajanja postupka, neodgovaranje po predstavkama i pritužbama i sl., a takva je praksa bila i prethodnih godina. I na kraju, zaključno, iz godišnjeg izvješća Odbora za predstavke i pritužbe u 2018. g. vidljivo je kako su građani svjesni svojih prava i kako se s povjerenjem obraćaju Hrvatskom saboru u slučajevima kada smatraju da su zakinuti odnosno diskriminirani po nekoj od osnova. Građani evidentno s pravom zahtijevaju i više transparentnosti i ažurnosti u radu tijela lokalne i regionalne samouprave što naravno pozdravljamo. I zbog svega ranije navedenog, klub HDZ-a podržat će usvajanje ovog izvješća. Zahvaljujem.
Hvala. I posljednji u ime Kluba zastupnika SDP-a, kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Predsjednice odbora, kolegice i kolege. Dakle kao što je rekao prije mene kolega, radi se o jednoj administrativnoj točki, ja ne želim nabrajati ponovno cijelu statistiku, ono što želim reći i što želim iskomentirati i to uvijek činim kad raspravljamo ovom izvješću jest da je izvješće ovog odbora svojevrsni lakmus papir stanja u društvu. Slično je i kad raspravljamo o izvješću pučke pravobraniteljice a ono ako ćemo gledati što je na lakmus papiru ostalo, u koju boju je reagirao a to je da je u 2018. g. najveći broj predmeta iz područja pravosuđa i uprave, dakle skoro polovica, 47%. To nam govori i dalje da je pravosuđe i uprava ali i pravosuđe prije svega, budući da se većina predstavki i pritužbi odnosi na to, veliki problem u našem društvu, problem koji trebamo rješavati i čuli smo i u raspravi ovaj tjedan ponešto o tim pitanjima kada se raspravljalo o izvješću predsjednika Vrhovnog suda. Što se tiče broja pritužbi, on se smanjuje nažalost iz godine u godinu, ja to ne bih pripisao činjenici da je uprava, pravosuđe i institucija efikasnije, ja bih to prije pripisao tome da su građani očajni, da se više ne znaju kome obratiti ili da jednostavno gube volju, odlaze ili dižu ruke. Prema tome, ako mene pitate ovo izvješće je zapravo presjek ali i svojevrsni alarm što se kod nas u društvu dešava, vidimo iz čega sve pritužbe dolaze, posebno iz kojeg područja i žalosno je to što barem u mom iskustvu kao člana odbora, odbor je često bio rame za plakanje a puno rjeđe netko tko je mogao djelatno pomoći ljudima koji nam se obraćaju. Sudbine, slučajevi, priče koje možete čuti na tom odboru su zaista nekad teške i za slušat a kamoli onda to sve proživljavati. Hoćete o sudskim procesima koji traju desetljeća, hoćete o prijevarama, hoćete zaista o recimo policijskoj brutalnosti, zaista, zaista jako puno toga i jako puno loših priča i nažalost još jako puno loših stvari u našem društvu koja se događaju. Ja bi se htio zahvaliti također svim članovima i članicama odbora kao i stručnim službama, nastaviti biti na usluzi građanima pa makar i kao to rame za plakanje ako im se djelatno pomoći ne može. Kada god je moguće, naravno, to treba i činiti a ja bih volio i da javno obznanimo imena onih dužnosnika institucija koja ne odgovaraju odboru a drago mi je čuti da većina ipak odgovara u zakonskom roku. Klub zastupnika SDP-a podržat će izvješće o radu odbora.
Hvala lijepo. Time smo zaključili raspravu o Izvješću o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2018. g. a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Ujedno bih … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Prijava, hvala vam, prijava za slobodnu riječ nema tako da smo i završili današnje zasjedanje. Nastavak rasprave sa točkom Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, drugo čitanje, P.Z. br. 659, bit će u srijedu, 30. listopada 2019. g. u 9 sati i 30 minuta. Hvala lijepo i doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 12,19 SATI
Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2018.g. Podnositelj je Odbor za predstavke i pritužbe, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2018. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 96 za, 2 suzdržana prihvaćeno izvješće u tekstu podnositelja. Idemo sada na 9.ti klub to je nezavisni zastupnik Damjan Vucelić. Tako je da, imate klub.