Шановні колеги! Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:00:38]] Зареєструвалося -440 Зареєстровано 440 народних депутатів Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Продовжуємо розгляд проекту Закону про антарктичну діяльність. Ми завершили обговорення цього законопроекту, але у зв’язку з ти, що виникли неполадки в інформаційній системі, ми не змогли проголосувати. Хоча було зрозуміло із табло, що результат позитивний. Тому я ставлю на голосування про прийняття за основу проект Закону про антарктичну діяльність [[реєстраційний номер 3411]]. Прошу голосувати [[16:01:27]] За-336 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[реєстраційні номери 4040, 366, 3532]]. Доповідачі : перший заступник голови державного комітету з питань житлово-комунального господарства Альохін Володимир Ілліч, а також народні депутати Соломатін Юрій Петрович і Єдін Олександр Йосипович. Будь ласка, Володимиру Іллічу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проведенню реформи у сфері житлово-комунального господарства заважає відсутність збалансованої системи нормативно-правових актів, яка б забезпечувала сталий розвиток галузі в ринкових умовах господарювання. З метою впорядкування діяльності підприємств, що виробляють та постачають теплову енергію, на виконання статті 13 Закону України "Про природні монополії" Кабінетом Міністрів України розроблений і поданий на ваш розгляд цей законопроект. Законопроектом передбачено внесення доповнення до статті дев’ять Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" (щодо здійснення ліцензування діяльності суб’єктів підприємництва з виробництва та централізованого постачання теплової енергії. Треба зауважити, що на сьогодні найбільшу кількість нарікань з боку громадян викликає низка питань щодо якості надання послуг з теплопостачання. Тому метою проекту є: по-перше, забезпечення підвищення якості послуг з теплопостачання, що надаються споживачам, адже прийняття законопроекту дозволить підвищити відповідальність теплопостачальних підприємств за якість послуг, оскільки згідно із Законом України ліцензування певних видів господарської діяльності за неякісно надані послуги видана ліцензія може бути анульована і підприємство втратить право на проведення підприємницької діяльності у цій сфері. По-друге, удосконалення державного регулювання у сфері теплопостачання, а саме: підвищення рівня надання послуг та покращання життєзабезпечення громадян. В Україні вже є випадки, коли місцеві органи самоврядування віддають теплові мережі та котельні в управління або оренду підприємствам, які раніше не мали відношення до цього виду діяльності. Ліцензійні умови забезпечать впровадження підприємствами з теплопостачання сучасних технологій енергозбереження та екологічної безпеки, зокрема щодо зменшення обсягів викидів шкідливих речовин в атмосферу відповідно до законів України про охорону навколишнього природного середовища та про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення. Ліцензії видаватимуться на проведення підприємницької діяльності з виробництва теплової енергії в обсягах, що не перевищують рівень три тисячі геокалорій. Ліцензування поширюватиметься на всіх суб’єктів підприємницької діяльності не залежно від їх відомчої належності та форм власності, крім тих, що входять в об’єднану енергетичну систему України відповідно до Закону про електроенергетику. Досвід проведення ліцензування підприємницької діяльності централізованого водопостачання та водовідведення, яка є суміжною із теплоенергетикою, свідчить, що позитивне значення проведення державного регулювання для підвищення якості наданих послуг. Законопроект погоджено в установленому порядку з центральними органами виконавчої влади, підтримано Комітетом з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства, зв’язку, паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки, європейської інтеграції. Є відповідний висновок Головного науково-експертного управління Верховної Ради. Шановні народні депутати, уряд і Комітет з питань житлово-комунального господарства просить підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Юрій Петрович Соломатін, будь ласка.
Шановні колеги, Україна володіє потужною мінерально-сировинною базою, в її надрах виявлено близько восьми тисяч родовищ майже ста видів корисних копалин, які оцінені як промислові, мають загальнодержавне значення та становлять державний фонд корисних копалин. Відповідно до Кодексу України про надра, Закону про підприємництво, Закону про ліцензування певних видів діяльності, деяких постанов Кабінету Міністрів передбачається, що видобування родовищ може здійснюватися лише за двох умов. Перша умова. За наявності спеціального дозволу, ліцензії на користування ділянкою надр з відповідною метою, в тому числі, перше, геологічного вивчення, включено дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення. Друге. Видобування корисних копалин. Третє. Будівництво та експлуатація підземних споруд. І четверте. Створення геологічних територій та об’єктів. І друга обов’язкова умова. За наявності ліцензії на цей вид господарської діяльності видобування корисних копалин. Але зараз у законодавстві передбачена ця умова тільки для уранових руд, дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення бурштину і напівдорогоцінного каміння. У наслідок цього держава у значній мірі втрачає контроль за використанням та охороною надр при видобутку родовищ інших корисних копалин нафти і газу, кам’яного вугілля, чорних та кольорових металів, фосфатів, кам’яної солі тощо, що призводить до певної некерованості у видобуванні значного спектру мінімальних ресурсів в тому числі підземних вод, будівельних матеріалів тощо. Запропонована законодавча зміна надасть державі можливість вимагати від користувачів надр більш дбайливо ставитися до родовищ корисних копалин з запасами, які оцінені як промислові, мають загальнодержавне значення та становлять державний фонд родовищ корисних копалин. Це буде вимагати від користувачів надр, які безпосередньо здійснюють господарську діяльність в цій галузі, застосування сучасних прогресивних технічних засобів та технологій видобування корисних копалин. Одночасно збільшаться додаткові фінансові надходження до бюджету за рахунок більш дбайливого ставлення до повного використання НАДР і збору від надання ліцензії. Законопроект розглянутий на двох профільних комітетах підтриманий, підтриманий він також науково-експортним управлінням. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Юрій Петрович, дякую вам. Єдін Олександр Йосипович. Будь ласка.
Шановні депутати, шановний головуючий. Депутат Єдін 103 виборчий округ, "Трудова Україна". В багатьох містах та селищах з’явилася значна кількість приватних міні виробництв, які не маючи необхідних виробничих умов наповнюють ринок мучнистими кондитерськими виробами, тобто тортами, тістечками, кексами, тощо без належного контролю їхньої якості. При цьому значна кількість таких приватних мінівиробництв працюють в антисанітарних умовах. Наслідком цього є не лише збут неякісної продукції, а й зростання тіньового сектору виробництва кондитерських виробів та зменшення обсягів надходжень до бюджету. Така ситуація не лише призводить до ухилення сплати податку, а й порушує норму закону України про якість та безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини, відповідно до якого збереження і зміцнення здоров’я людини та визнання її права на якість та безпеку харчових продуктів є однією з основних засад державної політики. Хотів би наголосити, що існуюча система державного регулювання якості та безпеки харчових продуктів, що здійснюється уповноваженими державними органами, насамперед декларування відповідності та сертифікації харчових продуктів, що передбачено Законом про якість та безпеку харчових продуктів, продовольчої сировини, не забезпечує належний рівень безпеки для життя і здоров’я людини. Ви всі пам’ятаєте, як нещодавно в одному з районів Вінницької області на весіллі більше сотні чоловіків отруїлися неякісними тортами. Систематично в засобах масової інформації, в тому числі і в парламентському "Голосі України" з’являється повідомлення про отруєння в Кривому Розі, Северодонецьку, селі Мигово Чернігівської області неякісними тортами, тістечками та іншими виробами. Були такі випадки і в моєму 103-му виборчому Олександрійському окрузі, тому на прохання моїх виборців мною подано проект Закону України "Про внесення доповнень до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності", стаття 9 доповнюється пунктом 67, де підлягає ліцензуванню виробництво мучнистих кондитерських виробів, тортів, тістечок, кексів, бісквітів, печива. Хотів би зазначити, що.отримав ряд висновків та зауважень, зокрема Головне науково-експертне управління пропонує прийняти мій законопроект за основу, а при підготовці до другого читання передбачити спрощену процедуру видання ліцензій на місцях, а також передбачити суто символічну плату за її отримання. Фактично, підтримується прийняття законопроекту Кабінетом Міністрів і Мінюстом України без зауважень. Їхні пропозиції будуть враховані в другому читанні. Прошу народних депутатів зважити на це і підтримати внесений законопроект 3532. Дякую за увагу.
Володимир Анатолійович Демьохін, перший заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій, має слово для співдоповіді. Підготуватися Пилипу Пилиповичу Буждигану.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги. Комитет рассмотрел у номер 4040 на своем заседании и принял решение отклонить. Надо отметить, что целью законопроекта все-таки является создание конкурентной среды на рынке жилищно-коммунальных услуг. Главное научно-экспертное управление считает, что данный законопроект может быть взят за основу с дальнейшим учетом предложений и замечаний при подготовке на второе чтение. Спасибо за внимание.
Дякую. Пилип Пилипович Буждиган, будь ласка, від комітету.
Шановні народні депутати, розглядаючи законопроект 3366, "Про внесення змін до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[стосовно ліцензування діяльності, пов’язаної з видобуванням корисних копалин]] Комітет з економічної політики, виходив з наступного. Перше. На території України є біля восьми тисяч родовищ з майже ста видів корисних копалин, які оцінюються у 7,5 трильйонів доларів США. Друге. Доля мінерально-сировинного комплексу країни складає третину виробничих фондів, які забезпечують 30 відсотків валютних надходжень. Третє. На сьогодні освоєно більше трьох тисяч родовищ і на їх базі діє понад дві тисячі гірничих підприємств. Цілий ряд суб’єктів господарської діяльності різних форм власності здійснюють інші роботи, пов’язані з корисними копалинами, однак ліцензії на дану господарську діяльність немає. І звідси логічно випливає четверте: втрачається контроль з боку держави, і якщо сказати відверто, майбутнє нашої держави, якщо ми не покладемо надійний законодавчий заслін розкраданню, недоброму використанню державного фонду родовищ корисних копалин. Тому, врахувавши зауваження Головного науково-експертного управління, наш комітет рекомендує Верховній Раді прийняти проект закону України номер 3366 в першому читанні за основу і, якщо все добре буде, прийняти його в цілому. Переходимо до слідуючого законопроекту. 25 листопада 2003 року Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій розглянув внесений народним депутатом Єдіним проект Закону про внесення доповнень до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" щодо виробництва мучнистих кондитерських виробів. Реєстраційний номер 3532. Даним законопроектом передбачається запровадження ліцензування діяльності, пов’язаної з виробництвом мучнистих кондитерських виробів: тортів, тістечок, кексів, бісквітів, печив - з метою забезпечення належного контролю за якістю виробництва та обліком реалізації цих виробів через торгову мережу. При уважному вивченні даної проблеми, яка дійсно існує і депутат з цієї трибуни пояснював і розказував, вияснилось, що правові засади для вирішення цього питання в законодавстві існують. Зокрема, Закон України про якість та безпеку харчових продуктів продовольчої сировини, який передбачає державний контроль і нагляд за виробництвом харчових продуктів. Слідуюче. Закон України про захист прав споживачів, який дає права перевіряти у суб’єктів господарської діяльності, сфери торгівлі, громадського харчування і послуг якість товарів, робіт і послуг, включаючи заборону і припинення їх роботи, якщо вони не забезпечать безпеку здоров’я і життя людей. Слідуючий. Закон України про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення [[стаття 17]] вимагає, щоб харчові продукти і продовольча сировина повинні відповідати вимогам санітарних норм і підлягають обов’язковій сертифікації. Таким чином, у органів контролю у сфері державного регулювання якості та безпеки харчових продуктів, а сюди звісно входять і ті, які перераховані в даному законопроекті, тобто торти, тістечка, кекси, бісквіти, печиво є достатньо законодавча база для недопущення на ринок недоброякісної харчової продукції. Тому зрозуміло, що навіть при висновку Науково-екпертного управління, що даний законопроект може бути взятий за основу з наступним врахуванням зауважень і пропозицій наш комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді його відхилити. Дякую.
Переходимо до обговорення. Прошу на табло висвітити тих, хто записався на обговорення. Борис Беспалий, фракція "Наша Україна". Немає. Юрій Кармазін. Юрію Анатолійовичу, будь ласка, фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я почну з останнього закону, вони всі трошки різні, але у них є дещо і єдине. Ознайомившись з тим законом, про який зараз дуже правильно сказав народний депутат Буждиган, нашого колеги Єдіна, 3532, де мотивується ліцензування, додавання до статті 9 "Види господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню" новим пунктом, у відповідності до якого ліцензуванню буде підлягати також виробництво мучних, кондитерських виробів: тортів, тістечок, кексів, бісквітів, печива, я подумав, пане Олександре, а може мені треба буде і перед тим, як жінка приготує печиво теж ліцензію отримати, бо неякісна може бути, погана якість. А може тоді б треба було запровадити ліцензування всіх постанов уряду, указів Президента і тих рішень, які ми приймаємо? Ми вже доходимо до абсурду, шановні народні депутати, коли пропонуємо ліцензувати такі речі. І тому проект 3532 є просто абсурдним проектом, я вважаю. І комітет правильно навів аргументи і Закон "Про захист прав споживачів" і інші документи, які стоять на заваді неякісної продукції. Що стосується Закону 4040, який, я так думаю, Кабінету Міністрів треба провести, то я хочу сказати уряду. Хіба вам не вистачає Закону " Про ліцензування певних видів господарської діяльності" та "про електроенергетику"? Давайте подивимося у статтю 2 Закону "Про ліцензування певних видів господарської діяльності”. Там написано, що є спеціальний закон і регулюється законом, який регулює відносини в цій сфері. Таким законом є Закон про електроенергетику від 16 жовтня ще 97-го року. Закон про електроенергетику регулює відносини, що виникають у зв’язку з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії державним наглядом забезпечення виконанням робіт на об’єктах електроенергетики незалежно від форм власності, безпечну експлуатацію енергетичного обладнання і державним наглядом за режимами споживання електричної теплової енергії. А енергія - це електрична чи теплова, що виробляється на об’єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. Це - стаття перша Закону України про електроенергетику. Таким чином, виходячи з цього, питання ліцензування господарської діяльності з виробництва та централізованого постачання теплової енергії на об’єктах електроенергетики [[електрична підстанція, електрична мережа і так далі]] вже врегульовані чинним законом, і нам не треба його регулювати додатково. Треба забезпечити контроль за тим, що відбувається. Сьогодні в Одесі відключили гаряче водопостачання саме із-за монополії.
Так, Володимир Черняк. Немає. Михайло Мельничук, будь ласка. Михайло Мельничук. Немає? Так ви будете виступати? Ні. Значить, Черновецький є? Немає. Сятиня. Є Сятиня? Не будете? Хто наполягає на виступі з тих, хто записалися? Олександр Баранівський, будь ласка. Сокирко. Що? Ну, зараз Баранівський, оголосив, потім Сокирко, да.
Дякую, Володимире Михайлович. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Шановні колеги я хотів би підтримати колегу Кармазіна, щоб ми вдумалися в ці законопроекти, які нам пропонують по ліцензуванню. Ми ж так з вами доживемося, що вже даже дихати повітрям морозним чи якимось іншим, нам треба буде брати ліцензію. Я не розумію, куди ми рухаємся. Якщо ми рухаємся до ринкової економіки, якщо ми хочемо мати відповідний ринок і все заліцензуємо, то це щось вийде зовсім інше. Ви подивіться, вже пропонують даже, якщо хтось дасть тепло в систему на якийсь будинок, то хай спочатку візьме ліцензію. Я вже не говорю про те, що які сьогодні дорогі комунальні послуги, а ця ліцензія комунальні послуги не здешевить, вона на цей ринок допустить тільки певних осіб, і це ще той ринок, який не освоєний, кому хотілось би його дечого прихватити. Або візьміть законопроект, який говорить про 3366. Дядько, який виробляє глечики, повинен піти взяти ліцензію, щоб видобути глину. Чи скажімо, на піску, коли все Полісся на піску знаходиться для того, щоб використовувати, будемо говорити, ці землі чи для будівництва, чи для вирощування культур, будь ласка, йди візьми ліцензію. Я вже не говорю про абсурдний законопроект, який стосується, як говорили тут уже виступаючи переді мною, у плані, що на тістечка чи на торт для того, щоб випити, треба взяти ліцензію. Давайте ми ще введемо ліцензію на український борщ, на український самогон, будемо видавати ліцензію на сало, хто може різати, салати, деруни і таке все інше. Давайте будемо це робити. Тому я категорично вас закликаю, шановні депутати, не можна приймати ці законопроекти. І ми взагалі, соціалісти, категорично проти відносно будь-якого ліцензування. Можливо, тільки в окремих випадках. Тому що кожна ліцензія - це корупція, це буде сидіти чиновник, який за цю ліцензію буде вимагати певну платню. І хто-хто, а багато з вас у залі знає, як ви ці ліцензії вибиваєте. Тому давайте будемо послідовними. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Сокирко.
Микола Сокирко, "Наша Україна", "Солідарність". На наш розгляд винесено проект закону, який, на переконання автора, має забезпечити належний контроль за якістю виробництва мучнистих кондитерських виробів, обліком реалізації цих виробів через торговельну мережу, що в свою чергу начебто призведе до поліпшення якісних властивостей продуктів харчування, забезпечення добросовісної конкуренції на ринку мучнистих кондитерських виробів. Однак жодних переконаних аргументів, що це буде саме так автор законопроекту чомусь не надав. Відповідно до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" ліцензія є єдиним документом дозвільного характеру, яке дає право на заняття певним видам господарської діяльності, що відповідно до законодавства підлягає обмеженню. Виникає питання навіщо сьогодні обмежене виробництво кондитерських виробів, невже українці стали такими товстими, що їм потрібно споживати менше калорій? Отже справа в іншому, як показує практика все до чого прикладають руку наші чиновники або приходить в занепад, або взагалі зникає. Поставте працівника ДАІ регулювати перехрестя і тут же утвориться пробка як тільки уряд почав регулювати ціни на хліб та забезпечити ціни на хліб, ми побачили, що ціна на хліб подорожчала. Уявіть ситуацію: тисячі чиновників будуть ходити по гастрономах, по булочних, по кіосках, в яких продається хліб та контролювати якість булочок та пряників. А ви чудово знаєте, що вітчизняних контролерів дуже розвинене вміння знаходити навіть ті порушення, яких не існує в природі. То ж чи захоче хтось із підприємців мати справу з тістечками, щоб нажити собі зайві проблеми і що ми матимемо в результаті? Держава буде платити чиновникам за те, що вони руйнуватимуть малий бізнес, адже булочні і кіоски - це, як правило, суб’єкти малого бізнесу. Необхідно зазначити, що дія в Україні Закону "Про якість про безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини" яким встановлено чіткі вимоги щодо запобігання ввезенню, виготовленню, реалізації, використанню небезпечних або фальсифікованих харчових продуктів продовольчої сировини та сукупність матеріалів, визначена необхідність документального підтвердження якості та безпеки харчових продуктів, а, отже, говорити про те, що в даний час відсутній ефективний механізм контролю за якістю харчової продукції є просто абсурдним. Давайте говорити прямо: даний законопроект спрямований не на захист прав споживачів, а на оновлення кишень чиновників, на придушення суб’єктів малого підприємництва. І підтримати його - значить, сприяти корупції та нищити малий бізнес. Тому пропоную даний проект закону відхилити як такий, що суперечить інтересам як виробників, так і споживачів.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Будемо визначатися. Ми з вами обговорили три законопроекти. В такому порядку ставлю їх на голосування. Ставиться на голосування проект Закону "Про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності". Законопроект за номером 4040. Прошу визначитись. [[16:27:17]] За-192 Законопроект відхилено. Ставиться на голосування проект Закону "Про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності", законопроект за номером 3366. прошу визначатись. [[16:27:48]] За-254 Рішення прийнято. Ставиться на голосування за основу проект Закону "Про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності", законопроект за номером 3532. Прошу визначатись. [[16:28:22]] За-202 Законопроект відхилено. Шановні колеги, які будуть пропозиції щодо законопроекту 3366, ми можемо в цілому прийняти? Так, переходимо до розгляду питання. Є заперечення. Значить, законопроект прийнято у першому читанні. Переходимо до розгляду питання проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про Державну прикордонну службу України". Законопроект за номером 4443, реєстраційний номер. Доповідає перший заступник голови Державної прикордонної служби Шишолін Павло Анатолійович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до деяких законів України розроблено Адміністрацією Державної прикордонної служби України у зв’язку з прийняттям Закону про Державну прикордонну службу України. Проектом закону передбачено внесення змін редакційного характеру до деяких статей законів України: про державний захист працівників суду і правоохоронних органів, про боротьбу з тероризмом, про плату за землю та про карантин., які були прийняті в період між прийняттям закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про Державну прикордонну службу" 3 квітня та набуття ним чинності 1 серпня 2003 року. Запропоновані зміни полягають у заміні слів "Державний комітет у справах охорони державного кордону України" на слова "Адміністрація Державної прикордонної служби" та слова "Прикордонні війська України" на "Державну прикордонну службу України" у законах України. Також у зв’язку з набуттям чинності Закону України "Про Державну прикордонну службу України", а також проведеними організаційно-штатними змінами, які відбулися в адміністрації Державної прикордонної служби, проектом закону передбачається внесення змін до частини 2 статті 9 з позначкою 1 Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність". Це дозволить впорядкувати повноваження посадових осіб Державної прикордонної служби щодо продовження до 20-ти місяців строку ведення оперативно-розшукової справи за наявності даних, отриманих у ході ведення оперативно-розшукової справи при участі особи у підготовці або вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину. Вважаю за потрібним надати такі права виключно директорам департаментів, адміністрації Державної прикордонної служби і начальникам регіональних управлінь. Проектом закону було також схвалено на засіданнях чотирьох комітетів Верховної Ради. Адміністрацією Державної прикордонної служби уважно вивчені зауваження Головного науково-експертного управління, які будуть враховані при підготовці законопроекту до розгляду у другому читанні. Прийняття закону не потребує додаткових витрат із державного бюджету і позитивно вплине на роботу Державної прикордонної служби. Прошу вас, шановні народні депутати, підтримати зазначений проект і прийняти у першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую, Павле Анатолійовичу. Сідайте, будь ласка. Співдоповідає голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і борони Зубов Валентин Сергійович.
Шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань національної безпеки і оборони на своєму засіданні 24 грудня минулого року розглянув даний законопроект. Законопроект розроблений Державною прикордонною службою України з метою вдосконалення правового регулювання у сфері охорони Державного кордону України, а також приведення чинних законів України у відповідність із Законом України "Про Державну прикордонну службу України". Проектом пропонується внести зміни редакційного характеру до деяких законів України. Під час обговорення законопроекту народними депутатами України, членами комітету була висловлена і підтримана пропозиція про доцільність врахування зауважень висловлених до законопроекту Головним науково-експертним управлінням Апарату Верховної Ради України. Комітет Верховної Ради з питань національної безпеки і оборони одноголосно вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект за основу, доручивши комітетові доопрацювати його з врахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи та внести його на розгляд Верховної Ради України у другому читанні. Свою підтримку законопроекту висловив також Комітет Верховної Ради України з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією. Прийняття законопроекту не потребує додаткових витрат з Державного бюджету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати законопроект? Так, хто з тих, хто записався, наполягає? Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Дуже добре, що прикордонна служба не скорочується так, як вся армія, де 200 тисяч за один маг, за один рік пропонується скоротити. Сьогодні я отримую телеграми, листи від захисників Вітчизни. Давайте, я закликаю всіх схаменутися і не робити цього, а продумати нормальну систему реформування нашої армії. Що стосується зауважень до цих законопроектів. Я хотів би, щоб - я дуже шаную генерал-полковника Шишоліна Павла Анатолійовича, ну, Павло Анатолійовичу, оголосіть, будь ласка, догани тим, хто готував цей законопроект із вашої служби. Я розумію, що ви не зможете оголосити догану пану Януковичу, який пропонував і підписав особисто як прем’єр-міністр ці зміни, але записувати ті речі до закону про плату за землю, вносити зміни до статей, в яких зовсім не так все написано [[я маю на увазі статтю 7.10 і 8.2]] це, вибачайте, просто нехлюйство і неповага до вищого законодавчого органу, і я вважаю, що такі речі допускати не можна. Слава Богу, що є Головне науково-експерне управління, там є добросовісні працівники, зокрема це Хавранюк, Петраченко, Лядецький, які показали, повідоми. Ну треба ж було на марші зразу вкинути замість розданого, а не говорити, що ми потім врахуємо, якщо там нісенітниця пропонується. Ви пропонуєте нам ідеологію. Перше читання - це ідеологія, ви розумієте? А ми маємо голосувати абсолютно неправильний підхід. Зокрема це стосується в законі про плату за землю. Я погоджуюся з тим, що в законі про оперативно-розшукову діяльність і про боротьбу з тероризмом треба вносити зміни. Але я хочу поставити питання: чи правильно ми пишемо, коли пишемо - "адміністрація Державної прикордонної служби", а не пишемо "Державна прикордонна служба"? Тому що відповідає-то керівництво, а ми надаємо права прикордонній службі, Державній прикордонній службі України. Тому мені здається, і це питання до Георгія Корнійовича Крючкова, мені видається, що ми маємо записати - "Державна прикордонна служба", а не адміністрація, знову наголошую. І це дуже суттєво і буде впливати на зміст цього закону. І в цілому я підтримав би в першому читанні з тим, щоб вичистили це, а зміни, які стосуються Закону про плату за землю, просто щоб ми протокольно навіть відмітили, що вони потребують суттєвого перероблення, щоб звільнялись від плати за землю ті частини, які знаходяться, базуються на цій землі, але це зовсім до інших статей зміни. Дякую.
Дякую. Соломатін, будь ласка. З місця мікрофон Соломатіна.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Наша фракція підтримує зазначений законопроект. Я можу єдине лише побажати голові Державної прикордонної служби Павлу Анатолійовичу Шишоліну, щоб цей закон пішов на користь службі і запрацював зразу. І хочу до цього додати ще декілька слів. На сьогодні у нас буржуазна держава, і прикордонники охороняють кордони саме буржуазної держави. Я хочу побажати прикордонній службі, щоб настав такий час, коли захисники, коли вони будуть захисниками не буржуазної вітчизни, а соціалістичної вітчизни. І я впевнений в тому, і я сподіваюсь в тому, що такий час наближається, і що він нарешті відбудеться. Дякую.
Дякую. Шановні колеги обговорення питання завершено. Будемо визначатися. Я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб прийняти за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про державну прикордонну службу України", реєстраційний номер 4443. Прошу голосувати. [[16:39:02]] За-294 Рішення прийнято. Можемо в цілому ставити? Є заперечення. Тоді законопроект. ________________. Ми просимо все ж таки опрацювати його на друге читання.
Розгляд питання завершено. Прийнято у першому читанні. Переходимо до розгляду проекту Закону про внесення зміни до Закону України "Про соціально-правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" [[щодо додаткових гарантій]]. Тут у нас два законопроекти. Реєстраційний номер 2467 і 4375. Доповідає народний депутат Сухий Ярослав Михайлович. Будь ласка.
Шановні народні депутати, до написання законопроекту 2467 мене спонукали численні звернення ряду громадських організацій України, відомий у світі, як Комітет солдатських матерів, а у нас це Фонд захисту сімей військовослужбовців, що загинули в мирний час. Один із керівників такої організації Запоріжжя Анна Захаровна Воробйова виступала минулого року тут, в цьому залі, перед нами. Законопроект направлений на посилення соціального захисту членів сімей військовослужбовців, які в часи незалежної України загинули або померли чи пропали безвісті під час проходження військової служби. Він передбачає ряд додаткових соціальних гарантій зазначеним категоріям осіб. Зокрема це надання таким сім’ям санаторно-курортного лікування та відпочинку у відомчих закладах Міністерства оборони, Міністерства внутрішніх справ, СБУ та прикордонних військ та першочергове забезпечення їх житлом. У першому варіанті було вписано ще одна норма - стосовно пільгового оподаткування таких сімей чи підприємств, де вони працюють. Але ця пропозиція викликала таку бурю заперечень з боку уряду і Бюджетного комітету, що мені, аби врятувати сам законопроект і отримати змогу з трибуни Верховної Ради привернути увагу широких кіл громадськості до цієї надзвичайно болючої соціально-політичної та морально-етичної проблеми довелося замінити редакцію законопроекту номер 2467 і залишити тільки норми щодо лікування, оздоровлення та першочергового забезпечення житлом. Хочу наголосити на слідуючому: цей закон був поданий ще в листопаді 2002 року. Але через постійне систематичне абсурдне та цинічне блокування роботи Верховної Ради чекав своєї черги, як, до речі, її чекають інші соціальні законопроекти. Тепер ми їх змушені розглядати у режимі скороченої процедури. Стосовно мого законопроекту такий підхід неправильний і несправедливий. Нагадаю всім: на час написання і погодження законопроекту його підтримали всі профільні комітети, Міністерство оборони і Кабмін. З 1992 року в українській армії загинуло 1474 військовослужбовців, ще 1344 померли. Шановні колеги, страшне непоправне лихо, щоденні морально-побутові моральні страждання прийшли і приходять в тисячі українських сімей, бо немає такого закону, таких слів вибачення, форм компенсацій які б замінили б матерям їх синів, котрі здоровими, повними надій і сподівань пішли з дому виконувати свій громадянський обов’язок, а тепер дивляться на них з фотографій. А ті куці пільги, які на сьогоднішній день передбачені діючим законодавством, не виконуються. Я хотів би, аби. цього законопроекту був пересторогою до Міністерства оборони та інших відомств, де проходять службу наші юнаки, стосовно поліпшення виховної роботи у цих установах. Закон не передбачає витрат з бюджету. Міністерство оборони не заперечує проти його вимог. Я пропоную його проголосувати в першому читанні і в цілому під час прийняття рішення. І одне зауваження процедурне поза Регламентом: я прошу законопроект номер 4375 відділити під час голосування від мого - 2467, це зовсім різні законопроекти, вони не альтернативні і не тотожні. Прошу всіх: підтримайте законопроект 2467. Подібний законопроект вперше слухається в цій сесійній залі. Дякую за увагу.
Дякую, Ярослав Михайлович. Але те, що за скороченою процедурою, то нам дає гарантію, що ми його швидше приймемо. Так що не переживайте. Будь ласка, співдоповідає, доповідає ще законопроект урядовий, урядовий доповідає 4375 перший заступник міністра оборони - Валентина Андріївна Гошовська, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується законопроект про внесення змін до статті 12 базового закону в галузі соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей. Зміни передбачають, при наданні військовослужбовцям житлових приміщені враховувати вислугу років на військовій службі закріпивши норму щодо надання житла для постійного проживання за рахунок державних коштів військовослужбовцям, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, та їх право на безоплатне отримання у приватну власність цього житла. При цьому законопроектом передбачається забезпечення достатніми житловими умовами і військовослужбовців, які мають вислугу на військовій службі менше 20 років. Для цього їм будуть надавати службові житлові приміщення або житлова площа у гуртожитках. По-друге. Регламентовано порядок надання житлових приміщень особам звільненим з військової служби та визнаними інвалідами. Їм надається право першочергово отримати житло за рахунок військових формувань або органів виконавчої влади в яких вони перебували на квартирному обліку. Третє. Новою редакцією пункту 5 цього акту усувається недосконалість діючої норми щодо надання права пільгової оплати житлово-комунальних послуг особам, які стали інвалідами під час проходження військової служби. На жаль, діючою нормою зазначеним категоріям громадян така пільга не передбачена. По-четверте, законопроектом уточнюються норми, що визначають право військовослужбовців на одержання кредитів на житлове будівництво або придбання індивідуального житлового будинку чи квартири. Прийняття законопроекту, на нашу думку, дозволить створити умови для формування у військових гарнізонах потужного фонду службового житла, будівництво службового житла поблизу міст дислокації військових частин забезпечить компактне проживання військовослужбовців, що сприятиме підвищенню бойової готовності і дозволить ефективніше здійснити переміщення справді висококваліфікованих професійних військовослужбовців. Шановні народні депутати, зазначений законопроект був підтриманий Комітетом Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони, комітетами з питань соціальної політики та праці, у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Прошу підтримати законопроект про внесення змін до статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та прийняти його у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую, Валентина Андріївна. Сідайте, будь ласка. Співдоповідає заступник голови Комітету з питань національної безпеки і оборони Леонід Костянтинович Каденюк.
Дякую. Шановні народні депутати, відносно закону 2467. Зазначеним законопроектом автор законодавчої ініціативи пропонує встановити додаткові гарантії соціального захисту членам сімей військовослужбовців, які загинули, померли або пропали безвісти під час проходження військової служби, поширивши на них права, передбачені для членів сімей військовослужбовців. Зокрема, цій категорії населення пропонується надати можливість санаторно-курортного лікування у відомчих закладах, позачергового надання житлових приміщень Комітет з питань національної безпеки і оборони, розглянувши цей проект закону, підтримує його. Разом з тим, з урахуванням висновків Головного науково-експертного управління та позицій Кабінету Міністрів України ми пропонуємо прийняти його за основу, але лише в тій частині, що передбачає додаткові гарантії соціального захисту членам сімей військовослужбовців, які загинули, померли або пропали безвісті під час проходження військової служби стосовно забезпечення їх санаторно-курортним лікуванням у відомчих закладах охорони здоров’я. Ну і таким чином, враховуючи важливість порушеного питання пропонується підтримати даний законопроект в частині надання членам сімей загиблих військовослужбовців додаткових соціальних гарантій, виключивши з нього норми про оподаткування цих осіб та підприємств, де вони працюють. І прошу підтримати цей законопроект за основу, тобто комітет рекомендує прийняти цей законопроект за основу. Це відносно.
Да. І будь ласка, одразу по другому законопроекту.
Ну і відносно законопроекту номер 4375. Комітет з питань національної безпеки і оборони, розглянувши це питання, погоджуючись із зауваженням наукових експертів, а також Мінфіна України, визнав за можливе рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект закону за основу за умови врахування при доопрацюванні його до другого читання зауважень і пропозицій, висловлених у висновках Інституту законодавства Верховної Ради та Головного науково-експертного управління. Прошу підтримати пропозицію комітету, тобто пропозиція - прийняти за основу цей законопроект.
Дякую. Дякую, Леонід Костянтинович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Будем голосувати? Ні. Кармазін наполягає. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановні захисники Вітчизни! Сьогодні серйозно вирішується ваша доля, не менше, ніж під час прийняття закону про , так зване, реформування, який по суті справи треба було називати законом про скорочення Збройних сил і про викидання людей на вулицю. Дуже правильно зробив Ярослав Сухий, я йому щиро дякую за підготовку законопроекту, який він дійсно вніс ще 28 листопада 2002 року, який абсолютно простий, пропонує у пункті третьому статті 11-ї викласти її у тій редакції, яку він вам доповів, і доповнити пункт четвертий статті 15-ї. Є нормальна таблиця, все є, передбачено. І зауважувати проти цього закону, це виступати проти совісті, тому що тут пропонується надати членам сімей військовослужбовців, які загинули, померли або пропали безвісті під час проходження служби, право на санаторно-курортне лікування і відпочинок у санаторіях, будинках відпочинку, пансіонатах, туристських базах Міністерства оборони, Міністерства внутрішніх справ, Служби безпеки, прикордонних військ, прикордонної служби тепер уже та інших військових формувань. Прикордонної служби, я думаю, ми внесемо по ходу. Тому я пропоную підтримати пропозицію Ярослава Сухого і , якщо не буде зауважень, то голосувати проект 2467 в першому і другому читанні зразу, це не буде погіршувати ситуацію людей, більше того, буде породжувати впевненість військовослужбовців у майбутньому, буде забезпечувати, гарантувати права членів їхніх родин. Мені буде прикро, що Валентині Андріївні Гошовській випало сьогодні озвучувати пропозицію уряду Януковича про наступ на ті права, які мали військовослужбовці. Мені прикро, тому що ми з нею працювали тут у цій залі, і плідно вона працювала весь час, але я розумію, що як заступник міністра оборони, перша жінка заступник міністра оборони, незважаючи на те, що вона красива жінка, перший заступник, їй треба озвучувати у тому числі непопулярні рішення, які прийняті сьогодні керівниками нашої держави. Серед цих непопулярних рішень, я вважаю, такі, які сьогодні озвучені, тобто щодо порушення того, що було встановлено гарантовано статтею 12 Закону "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців і членів їх сімей", а це я кваліфікую, як порушення вимог статті 22-ї Конституції - погіршення прав військовослужбовців, тому що ті, що проживають разом з ними, мають право на жиле приміщення, що відповідає статті 50 на відміну від положень законопроекту: це право не залежить від вислуги років - і тому треба відхилити цей законопроект.
Дякую, Юрій Анатолійович. Хто ще наполягає [[Соломатіна мікрофон ввімкніть]] із тих, хто записався? Мікрофон Соломатіна.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, фракція комуністів підтримує за основу обидва законопроекти, 2467 і 4375, бо в них робиться спроба надати певний соціальний захист і певні соціальні гарантії тим, які дійсно їх потребують і у котрих найближчі родичі пішли з життя, захищаючи нашу батьківщину, нашу дійсно. Я хочу сказати, що при підготовці цих законопроектів і народні депутати України, і Сухий, і уряд, заступник міністра оборони Гошовська Валентина Андріївна, вони відійшли трошки від тієї генеральної лінії за адресною соціальною допомогою, і вони зробили вірно, вірно зробили в цьому випадку, а залишили те, що є на місці і те, що має бути підкріплено належним бюджетним фінансуванням, - соціальний захист і гарантії. Тому я від імені своєї фракції запевнюю вас і всіх тих військовослужбовців і тих, які чекають, і у котрих батьки і рідні загинули, і котрі чекають на цей законопроект, що наша фракція підтримує не лише ці законопроекти, а й буде дбати про те, щоб було належне бюджетне фінансування і щоб цей закон був виконаний. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, не піднімайте, будь ласка, рук. Ті, хто записався і хотіли взяти слово. Яворівський наполягає. Не кричіть. Яворівський, будь ласка.
Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна", Яворівський і Жовківський райони, Львівщина. Шановні колеги, шановні виборці, я піднявся на цю трибуну через те, що мій округ, мабуть, один з найбільш таких мілітаристських, я би сказав: це прикордоння із Польщею. І буквально закладено все військами. Через те мушу виступити і мушу донести і до вас, і до виборців ту позицію, яка є закладена в цьому законі. Безперечно, той закон - і перший, і другий, - який пропонується, вони різні, але вони нарешті вирівнюють ту несправедливість, яка була. Ті полеглі, чи які загинули, скажімо, під час виконання службових обов’язків, чи пропали безвісти, вони випали із цієї системи соціальних пільг. Але я хотів би тут сказати, шановне товариство, проблеми Української армії, ця проблема накочуються на нас з величезною силою. І ми нікуди не дінемося. Цю проблему обов’язково потрібно буде дуже педантично і точно розглядати. Я абсолютно переконаний, що парламент не повинен промовчати і в тому, що зараз абсолютно без якихось прорахунків, а волюнтарисько скорочується величезна кількість наших військовиків, які фактично викидаються сьогодні на вулицю, викидаються без будь-яких пільг, без квартир і тому подібне. Це просто щастя, що ми на сьогодні ще не маємо якихось соціальних потрясінь і соціальних вибухів. Друге проблема. Фактично наше майже все нерухоме майно, яке було в армії, воно на сьогоднішній день є розікрадене, розікрадене безпардонно. Я наведу вам один приклад: оголошується тендер на здачу в оренду підземного великого бункера, оголошується тендер і призначається - вдумайтесь! - не в високосний рік призначається на 29 лютого. Тобто це вже давно комусь продано за якісь там хабарі і тому подібне. Третє питання, яке б я хотів порушити, воно стосується не тільки військових. Ми повинні з вами нарешті відмовитися від оцих номінальних пільг. Не ловіть мене на слові - я скажу, що я маю на увазі. Не можна військовим видавати прогнилу гречку і позаторішню тушонку, яка нікому не потрібна. Все це має бути в грошах, тобто пільги повинні виражатися тільки в коштах. І мені не подобається, що в цих законопроектах знову закладено 50 відсотків тільки платити за квартиру. Я переконаний, що треба до заробітної плати офіцера додавати зайві гроші замість оцих нібито пільг. Якщо ми йдемо до ринку, то потрібно вже на цьому зупинятися. Я переконаний, ці два законопроекти, в одному є дуже добре те, що він звертається і захищає батьків і родичів полеглих, а в другому є те, що є надання квартир. Я думаю, і перше, і друге дуже важливе, і за нього потрібно проголосувати.
Шановні колеги, два "за", два "проти". Хто проти цих законопроектів? Немає. Значить, обговорення припинено. "За" уже виступили, три виступили. Це перше. Друге, шановні колеги, давайте не будемо агітувати, давайте проагітуємо ми за ці законопроекти натискуванням кнопок - оце буде агітація. Від того, що ми розкажемо, що треба їх прийняти, я думаю, мало що зміниться. ЦЕ одне. Друге, я просив звернути авторів законопроекту, особливо Сухого, почитайте, будь ласка, що ви пишете: "Офіцери, сержанти і старшини, які загинули або пропали без вісті позачергово обслуговуються путівками в санаторії". Редакційно подивіться ще раз, бо виходить, ті, хто загинув, позачергово мають право одержувати путівку. Йому путівка вже не треба буде. Тому я ставлю в порядку. Михайло Васильович, ви проти цих законів? Це дуже добре, що ви записані, але ми два "за", два "проти". Три вже "за" виступило. Якщо ви "проти", виступите. Тому, шановні колеги, я буду ставити на голосування законопроекти. Ставиться за основу прийняття Закону про внесення змін до Закону України "Про соціально-правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" [[щодо додаткових гарантій]], законопроект за номером 2467. Прошу голосувати. [[17:00:01]] За-313 Рішення прийнято. Були пропозиції, якщо немає заперечень, поставити як закон. Є заперечення? Пинзеник, будь ласка. І Мельничук.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! У цьому законі є норми, які зачіпають норми спеціального податкового законодавства. Мова йде про звільнення від сплати податків. Тому є прохання відправити цей закон на друге читання, щоб внести корективи, бо це є норми спеціальних законів.
Будь ласка, Сухий.
Я, виступаючи з цієї трибуни, сказав, що мені довелося подати нову редакцію і вилучити положення стосовно оподаткування. Тут немає оподаткування. Будьте всі спокійні. А ось як виписано стосовно офіцерів прапорщиків, а я додаю: "а також сім’ї військовослужбовців, які загинули чи померли або пропали безвісті".
Ні, Ярославе Михайловичу, мабуть, краще написати "сім’ї військовослужбовців, які загинули або пропали безвісті, мають право на одержання". Бо виходить, що ті, хто загинув, має право на одержання. Добре. Будь ласка, тоді давайте приймемо цей закон у цілому. Нощенко, будь ласка. Тільки, якщо є заперечення.
Шановний Адаме Івановичу, куди ми спішимо? У нас що є нагальна потреба зараз його погодити при відсутності бюджетного фінансування? Давайте приймемо його у першому читанні. Та при чому тут податки? Будь-яка пільга - це навантаження на бюджет. І ви що праві, що найкращий закон. У мене є пропозиція добавити туди, чого ви такі нетерплячі?
Шановні колеги, процедура завершено. Є заперечення, значить готуйте до другого читання. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" [[щодо додаткових гарантій]]. Законопроект за номером 4375. За основу. Прошу голосувати. [[17:02:31]] За-369 Ми можемо прийняти його як закон? Є заперечення? Є заперечення, значить законопроект прийнято в першому читанні. Будь ласка, з процедури - Мельничук.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Адаме Івановичу, я є записаний на виступ по законопроекту. Ви мені не надали слово. Я не прошу, мені з процедури, з мотивів. Я є записаний по законопроекту і ви кажете, ви - "за" чи "проти". Треба дати можливість депутату виступити. І я прошу надати мені згідно Регламенту 3 хвилини для виступу по законопроекту яким я записаний, ви вже проголосували.
Дякую.
Але в мене є мотиви.
Дякую. Михайло Васильовичу, дорогий, прочитайте, будь ласка, Регламент. В Регламенті записана скорочена процедура 2 - За, 2 - Проти. Ви можете бути записаним третім. Але якщо попереду вас два виступили - "за", то третій, четвертий, п’ятий і десятий, які записані - "за" виступити вже не можуть, а можуть виступити лише ті, хто - "проти", почитайте, будь ласка, Регламент. Ну, хай покаже вам Матвєєв в мене немає часу. я Вам показав би. Розглядається проект Закону "Про погашення заборгованостей за енергоносії", законопроект за номером - 3605. Доповідає Бронніков Володимир Костянтинович, будь ласка.
Уважаемые коллеги, проблема погашения задолженностей предприятий топливно-энергетического комплекса остро стоит на повестке дня уже много лет. неоднократно предпринимались попытки ее решения. Законопроект, который предлагается вашему вниманию, разработан с учетом ранее полученного опыта. Природа задолженности предприятий топливно-энергетического комплекса во многом определяется тем, что в период перехода стороны на новые условия хозяйствования за счет ресурсов предприятий энергетики обеспечивался приемлемый для экономики того периода уровень цен на энергоносители осуществляла социальная поддержка населения. Теперь в период экономического роста в стране требуется помощь предприятиям топливно-энергетического комплекса, чтобы они смогли надежно обеспечить экономику и население Украины жизненно-необходимым товаром и услугой, а для этого их надо вылечить финансово. Комплексный подход к решению проблемы долгов, принятый в законопроекте, предлагает использование широкого спектра механизмов погашения задолженности, а именно списание некоторых видов задолженности, проведение взаиморасчетов, реструктуразицию и погашение задолженности путем частичной оплаты. Для компенсации потерь, которые были нанесены предприяти. топливно-энергетического комплекса прямыми или опосредованными действиями государственных или региональных органов власти законопроектом предусматривается механизм рефинансирования задолженности, средства от которого направляются на реализацию государственных программ. Например, на расчеты за использование в прошлые периоды время топлива из госрезерва, на выплату заработной платы и регрессов работникам предприятий угольной промышленности. Основными принципами, положенными в основу законопроекта, являются добровольное участие предприятий и кредиторов, и дебиторов в процедуре погашения задолженности; защита прав кредиторов, независимо от форм собственности; создание взаимовыгодных для всех участников расчета условий погашения задолженности. Для предприятий ТЭК временная приостановка процесса банкротства исполнительного производства на период участия в процедуре погашения задолженности. Указанное ограничение носит временный характер. После довершения процедуры все восстанавливается и мы уверены, что предприятия ТЭК будут полностью работоспособности и жизненноважный ресурс нам будет необходим. Законопроект поддержало Министерство топлива и энергетики, Кабинет Министров, проводились "круглые столы", деловые игры и даже Министерства финансов и налоговой администрацией он поддержан. Прошу поддержать закон в первом чтении и принять его за основу. Так решил Комитет топливно-энергетического комплекса и ядерной политики. Спасибо за внимание и надеюсь на поддержку.
Сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Тут був і доповідач, і співдоповідач, бо Володимир Костянтинович є автором і відповідно від комітету доповідав, тому ми дещо зекономили. Чи хтось із тих, хто записався, наполягає на виступі? Будь ласка, Беспалий. Немає. Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я хотів би сказати, що я не просто наполягаю на виступі, я хотів би, щоб мій крик, крик душі почули ті, хто лобіюють цей проект. Замисліться, що ви робите, просто замисліться, що ви робите. Скільки шкоду цьому народу ви робите і далі плануєте її робити. Коли вже вам набридне це? І ви ж навіть не соромитеся, раніше соромилися, а зараз підписує: Бронніков, Грач, Клюєв. І що ж ви підписуєте, ви підписуєте рефінансувати заборгованість за енергоносії, при чому за рахунок встановлення цільової надбавки до оптової ціни на електричну енергію та відпускної ціни на природний газ. А ця заборгованість не мало, не багато, а 4 мільярда 911 мільйонів гривень. Цей, так званий, механізм, який ви пропонуєте, призведе до зростання тарифів на зазначені послуги, що позначиться негативно на діяльності абсолютно всіх споживачів, які змушені будуть підвищити ціни на свої послуги та продукцію, негативно вплине на платоспроможність населення. До того ж у разі запровадження запропонованого механізму надбавок споживачі електроенергії, газу, які вчасно і в повному обсязі розрахувалися за спожиті послуги фактично вимушені будуть погашати борги інших суб’єктів господарювання. Скажіть, будь ласка, що ж це робиться? В чиїх інтересах цей законопроект? Скільки можна відверто лобіювати з цієї трибуни такі речі? Друге. Я розумію, взаємозаборгованість, якщо вона є, її треба ліквідовувати. Але ж тільки електропостачальники стоять за цим законом, які будуть мати, як стверджують експерти, нульовий залишок дебіторської заборгованості, а сьогодні така заборгованість становить 9 млрд. 580 млн. гривень, виробники електроенергії, інші учасники зменшать свої борги тільки на третину, зокрема дебіторську заборгованість з 16 тис.179 до 5 тис. 641 млн. гривень, а кредиторської з 13 тис. 391 до п’яти 688 млн. гривень. В інтересах кого цей законопроект? Цей законопроект, безперечно, в інтересах кланово-олігархічних угруповань. Він проти інтересів українського народу, і тому я прошу вас, народні депутати, де б ви не були, в опозиції чи у владі, проголосувати проти цього законопроекту. Дякую вам за увагу.
Дякую. Хто ще наполягає? Соломатін, будь ласка, мікрофон ввімкніть.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, наша фракція уважно розглянула зазначений законопроект і визначилася однозначно: ми не підтримуємо його. Можна викладати аргументи ще більш того, ніж зараз викладав захисник буржуазної вітчизни. І я хочу до цього сказати останнє: крокодилові сльози з трибуни Верховної Ради України не потрібні. Треба у справах, а не на словах захищати знедолені верстви населення. Дякую.
Хто ще наполягає? Черняк, Баранівський. Юрію Анатолійовичу, вибачте, вашого прізвища.
Мене образили. Мене член вашої фракції образив. Я вимагаю репліки.
Вибачте, вашого прізвища ніхто не називав.
Я не захисник буржуазної Вітчизни. Я ще раз кажу. Всі зрозуміли, він мене образив.
Я так не зрозумів, наприклад.
Адаме Івановичу, я вимагаю репліку.
Я ще раз наголошую. Репліка надається тоді, коли називається прізвище.
Мене образили.
Ідіть до мікрофона, включу.
Дайте мені, будь ласка, репліку.
Ідіть на місце робоче. Будемо визначатися. Я вам дам репліку, тільки сідайте на місце. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставиться на голосування проект Закону про погашення заборгованості за енергоносії. Реєстраційний номер 3605. [[17:13:07]] За-178 Рішення не прийнято. Закон відхилений. Увімкніть мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, я вимушений взяти слово, тому що зараз прозвучало, що я захищаю буржуазну Вітчизну. Я захищаю Вітчизну, яку сьогодні хочете розшматувати разом з більшістю і ви, пане Соломатін. Тому я захищаю від таких, як ви. І буду захищати від таких, як ви. І Господь дасть сили мені захищати від таких, як ви. І буду захищати Україну! Бо так написано в Конституції. Захист Вітчизни є священний обов’язок. А ви цього не знаєте. І тому, що не знаєте, тому ви думаєте, що це якась інша країна, а це Україна. Одягніть державний значок, зрозумійте, що ви у парламенті України, а потім на когось нападайте. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я дуже прошу. Шановні колеги, у вас буде. Шановні колеги, я пропоную поступити таким чином. Не кричіть, спочатку не кричіть. Ольга Петрівна, спочатку не кричіть, я й без вас знаю, що мені робити, без вашого крику. Це перше. Друге, шановні колеги, я зараз Соломатіну надам і прошу, щоб у нас більше подібного не було, давайте в четвер у нас стоїть постанова про те, як записуватися на виступи. А ми з вами протягом останнього року чуємо в цьому залі тільки одних і тих же виступаючих, які дуже часто говорять, звертаючись один до одного. Тому я дуже просив би, користуючись нагодою, і четвер проголосувати, щоб кожний з народних депутатів мав право взяти участь у виступі, а не лише вибраних 3-4 депутати. Соломатін, будь ласка.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановний мій колега, захисник буржуазної Вітчизни, образився, коли я йому саме про це натякнув. Більш того, він того, він поставив мені за провину те, що я ношу на лацкані свого піджака червоний значок, червоний прапорець, на котрому написано "Комуністична партія України". Шановний колего, якщо ви пишаєтеся тим, що ви носите на лацкані піджака жовто-блакитний значок - це ваше право, але ж я вам нагадую, що в Законі про статус народного депутата України записано - це право, але не обов’язок. І я хочу сказати, що саме під червоним прапором мої родичі і родичі багатьох воювали і відвойовували щастя нашого народу на фронтах Великої Вітчизняної. А на яких фронтах ви.
Дякую. Обмін репліками завершено. Переходимо до розгляду питання проект Закону про внесення мораторію на промислове стягнення та арешт коштів підприємств паливно-енергетичного комплексу, законопроект за номером 4383. Будь ласка, доповідає голова підкомітету Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Бронніков Володимир Костянтинович.
Уважаемые депутаты, уважаемые энергетики. Я хотел бы обратить на вас внимание на то, что электроэнергетика - это естественная монополия, которая жизненно необходима каждому. Хотел бы обратить внимание на то, что это производство носит непрерывный характер. Я хотел бы обратить на то, что электростанция - это единый комплекс, который вырабатывает электроэнергию и если у него изъять насос или трубопровод, то электроэнергии не будет. Я хотел бы обратить внимание, что финансовое состояние сейчас такое, что денег не вести. не хватает вести на текущие эксплуатационные расходы, на обеспечение топлива, на обеспечение химреагентом. В этой связи поскольку мы с вами не решили и не подошли к решению принципиальной проблемы разобраться с финансовой ситуацией в электроэнергетике, погасить то старое, которое нам досталось от той финансовой разрухи, которая была в стране предлагается вашему вниманию Закон "О наложении моратория на стягнення финансовых средств и имущества" по поискам как налоговой администрацией так и исполнительной службы. Поскольку любые попытки могут привести к тому, что у нас остановятся электростанции, у нас остановятся шахты, у нас остановятся газоперекачивающие станции. В этой связи вам предлагается проголосовать за Закон о наложении моратория на такие действия. Закон мы предлагаем, Комитет по топливу и энергетике, и Минпаливэнерго, и Кабинет Министров предлагает принять в первом чтении, чтобы доработать его уже во втором чтении до того состояния, которое нам бы позволило обеспечить экономику, обеспечить население энергией, тем жизненно необходимым товаром для каждого из нас. Прошу поддержать. Спасибо.
Дякую, сідайте, будь ласка. Тут знову ж доповідач і співдоповідач в одній особі. Серед тих, хто записався, наполягають на виступі? Будь ласка, Кармазін. Підготуватись Морозу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, те, що пропонується сьогодні, - це закон для небагатьох. Пропонується ввести тимчасово, до першого травня, слава Богу, так розуміється, що на один місяць прийняти закон - ще такого в практиці нашій українській не було - прийняти до першого травня закон, - мораторій на звернення, стягнення і накладення арешту на кошти підприємств паливно-енергетичного комплексу, тобто ПЕК, дія якого поширювалась би на виконання рішень, що підлягають виконанню Державною виконавчою службою відповідно до Закону про виконавче провадження. Так от, шановні, може, давайте призупинимо дію Конституції? Бо в Конституції гарантується верховенство права, бо в Конституції гарантується виконання рішень судів на всій території України. Ви ж до цього закликаєте нас! Ви закликаєте зупинити дію Конституції. І цей мораторій, який пропонується, тимчасовий, не супроводжується ніякими іншими заходами, тобто: реструктуризація боргів, їх списання тощо, що до вирішення проблеми заборгованості підприємств ПЕК. І у зв’язку його прийняття може привести тільки до збільшення цієї заборгованості. Більше цього, це покаже, що одні підприємства будуть рівніші перед законом перед іншими. І слава Богу, що Науково-експертне управління і зокрема такі фахівці, як Зуб, Шевченко, Вальковський, Чечетова, зробили такий узагальнюючий висновок. Вони записали: "За результатами розгляду у першому читанні проект Закону про введення мораторію на примусове стягнення та арешт коштів підприємств паливно-енергетичного комплексу доцільно відхилити". І, шановні народні депутати, коли ви побачите, то ви скажете, а чим моє підприємство, яке звертається до вас, сільськогосподарське чи ще якесь добуваюче, чи переробної промисловості, гірше від цього підприємства? А тим, що воно не паливно-енергетичне, а тим, що воно не має певної кількості лоббістів у залі Верховної Ради. Тому, виходячи виключно із норм Господарсько-процесуального, Цивільно-процесуального кодексу і Конституції я закликаю цей закон не підтримувати. Дякую вам за увагу.
Дякую. Будь ласка, Анатолій Мороз. Підготуватися Соломатіну.
Анатолій Мороз, 83 виборчий округ, Запорізька область, фракція комуністів. По-перше, хотілось би сказати, що як говорять, задум, то в принципі, можливо, і непоганий, але якщо повернутися взагалі в цілому до економіки, то треба сказати, що те, що пропонується якраз по цій галузі, по даній галузі, по ПЕК, то, мабуть, нам треба було робити уже давно, тому що дуже багато галузей, в тому числі агропромисловий комплекс на сьогодні вже, можна сказати, напівмертвий. І тому я звертаюся і до свого колеги, тим більше земляка, він у своєму виступі по даному проекту закону сказав, що необхідно захистити від фінансових розрухи дану галузь. Я прочитав і проект закону, і заключення Науково-експертного управління і треба погодитися з ними, що цим законом ми робимо дуже багато ну розбіжностей і вносимо нехороші речі до нині діючих законів і так далі. Ну наприклад, для тих підприємств ПЕК, які є державними підприємствами або господарськими товариствами у статутах яких частка держави становить менше 25 відсотків, мораторій на застосування примусової реалізації майна за рішеннями, що підлягають виконанню державною виконавчою службою та у процесі банкрутства вже встановлені законом України про введення мораторію на примусову реалізацію майна. Також ми знаємо, що ну по-перше, що воно дасть, якщо ми внесемо цим законом мораторій до 1 травня. Рятує воно чи не рятує? Для цього треба мабуть і якісь розрахунки, викладки і так далі. Тому я думаю, що, по-перше, цей проект закону сьогодні мабуть приймати не треба, треба його суттєво доопрацювати, зробити відповідні розрахунки. Дасть воно чи не дасть щось даній галузі, а потім уже повернутися до його розгляду. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Соломатін. З місця мікрофон. За ним Костинюк.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, наша фракція не підтримує цей законопроект. Ми не будемо за нього голосувати. Але я вже як спеціаліст з геологорозвідки маю декілька слів сказати своє бачення наслідків цього закону. Саме Нафтогаз України і Укргазвидобування з року в рік не сплачують збір за геологорозвідувальні роботи, штучно затримують перерахування цих грошей на окремі спеціальні рахунки. За попередні роки списано за окремими законами 5 мільярдів гривень. За минулий рік борг складав 3 мільярди гривень і зараз трошки він зменшився. Разом з тим, геологорозвідувальна галузь поставлена на коліна. Перший квартал цього року профінансовано лише 5 відсотків від потреби. Ось наслідки того, що коїться в цій галузі. Не можна надавати їм можливості цим безчинствам робити і далі.
Будь ласка, Костинюк.
Народний рух України, "Наша Україна", Богдан Костинюк. Шановні народні депутати! Шановний Голово! Звичайно, по-перше, у такій редакції законопроект приймати немає сенсу, бо мораторій, як було вже сказано, визначений до 1 травня, і поки ми проголосуємо, якщо і проголосуємо і у другому читанні, і поки Президент підпише, то і 1 травня мине. Тому, якщо і приймати цей законопроект, то треба змінювати дату. По-друге. Сьогодні вже діє мораторій для підприємств паливно-енергетичного комплексу, власниками яких є на 25 відсотків більше держава, і з тою метою, щоби поставити в рівні умови всі підприємства паливно-енергетичного комплексу незалежно від форми власності, то можливо і є сенс голосувати. Можна погодитися з тим, що підприємства паливно-енергетичного комплексу мають стратегічне значення для економічної безпеки нашої держави, і від їх стабільності залежить, як стабільність діяльності інших галузей, так і забезпечення населення необхідними умовами для життєдіяльності. Але запропонований мораторій, по-перше, підірве довіру фінансово-кредитних установ до цього сектору економіки, які потребують зовнішніх інвестицій, а, по-друге, заморозить еволюційний процес розвитку цих підприємств. Наприклад, шляхом зміни форми власності, оскільки дуже часто їх діяльність є збитковою із-за незадовільного керівництва та управління цими підприємствами. І така неплатоспроможність може означати через неефективність управління цими підприємствами і потрібно змінювати відповідно і власників, відповідно і керівництво. Тому така пропозиція, щоби цей закон відправити на доопрацювання.
Дякую. Будемо визначатися. Обговорення закінчено. Будь ласка, Гінзбург з мотивів.
Дякую, Адаме Івановичу. Законопроект, який ми розглядаємо, не вказує, за рішенням якого органу або на підставі якого порядку буде прийматися рішення про застосування того чи іншого механізму погашення заборгованості за енергоносії кожним окремо підприємством. Це такі зауваження. Така незвичайність призведе до втрат контролю за процесом погашення боргів за енергоносії, особливо в процесі погашення заборгованості перед бюджетами та державними цільовими фондами. І інше. Мої виборці там здивувалися, що ви так на мене наїхали трохи. Я захищала тільки свого товариша, Адаме Івановичу. Дякую.
Вибачте за наїзд на вас. Я думаю, ми з вами порозуміємося. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Будемо визначатися. Ставлю на голосування про прийняття законопроекту в першому читанні за основу проект Закону про внесення мораторію на примусове стягнення та арешт коштів підприємств паливно-енергетичного комплексу, реєстраційний номер 4383. Прошу голосувати. [[17:29:55]] За-187 Рішення не прийнято. Законопроект відхилений. Переходимо до розгляду питання. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо виробництва та реалізації цукру. Законопроект за номером 3442. Доповідає секретар Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Юхновський Олег Іванович, будь ласка.
Дякую, Адам Іванович. Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Аналіз справ в буряко-цукровому комплексі підтверджує: галузь, без сумніву, перебуває в глибокій системній кризі та потребує невідкладної державної підтримки. Причини занепаду криються, перш за все, в суб’єктивних факторах як в самому буряко-цукровому комплексі, давальницьких схемах переробки цукрової сировини, бартер з високим рівнем тінізації в галузі, так і в його міжгалузевих стосунках та відсутності чіткої регуляторної політики держави. Серйозно ускладнена ситуація невмотивованим пільговим імпортом цукру-сирцю, цукромісних продуктів, а також контрабандою цих продуктів. За даними Державного митного комітету за минулий рік імпортовано 1,6 млн. тонн цукру-сирцю, експортовано близько 700 тис. тонн. Така інтервенція імпортного цукру призвела до дестабілізації внутрішнього ринку. Як наслідок, щорічна втрата 6-8 цукрових заводів, тисячі висококваліфікованих працівників, які залишаються без роботи. Істотна назріла необхідність комплексного внесення змін до чинного законодавства, яке врегульовує взаємовідносини у цій галузі. Вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законів України, а саме до Закону України про державне регулювання виробництва реалізації цукру, про митний тариф України, про ліцензування певних видів господарської діяльності. Проектом передбачено у разі виникнення обставин, наслідком яких виробництво цукру, цукрових буряків в Україні не забезпечує потреб внутрішнього ринку, встановлення тарифної квоти на ввезення імпортної сировини за заниженою ставкою. Обсяг тарифної квоти визначає Кабінет Міністрів України після завершення сезону переробки цукросировини, але не пізніше 1 січня наступного року разом з прийняттям Постанови Кабінету Міністрів про мінімальні ціни та цукор та цукрові буряки. Занижена ставка встановлюється шляхом внесення змін до Закону про митний тариф України у розмірі 95 євро за тонну цукрової сировини. Така ставка ввізного мита створить рівні умови для виробництва цукру, як з імпортної сировини, так і з цукрових буряків та забезпечить рентабельне виробництво останнього. Розподіл тарифної квоти між суб’єктами господарської діяльності передбачено виключно шляхом їх продажу на аукціоні. Такі норми унеможливлять щорічні спекуляції навколо імпорту цукрової тростини, посилять відповідальність Кабінету Міністрів відповідно за прийняття рішень. Розрахунки між цукровими заводами і бурякосіючими господарствами та іншими суб’єктами буряко-цукрового комплексу пропонується проектом здійснювати виключно у грошовій формі. До цієї норми є цілий ряд зауважень, які виникли під час обговорення на засіданні комітету. Ми домовилися, що до цієї норми під час доопрацювання другого читання ще додатково повернемося. Законопроектом передбачено зменшити розмір штрафу з подвійної вартості реалізованого цукру до 30 відсотків вартості партій цукру, реалізованого з порушенням встановленого порядку. Це перетворить недіючу заборонну норму в ефективний засіб підтримки мінімальної ціни на цукор. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин пропонує проект закону 3442 підтримати, прийняти за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте. будь ласка. Переходимо до обговорення. Так, будь ласка, Кармазін, підготуватися Шкілю.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність”, виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Що сьогодні заважає, щоб цукру було достатньо і щоб ми його експортували? Заважає те, що в державі не створені умови для селян. Що сьогодні заважало і що спричинило знищення цукрових заводів по всій Україні від Півдня до Півночі від Заходу до Сходу? Адже їх кількість катастрофічно зменшилася. Заважало те, що дешевше було, і купували ці заводи з одною метою, розрізати і продати металобрухт і так нажитися, тому що за дуже дешево купили. Таким чином, абсолютно непродумана приватизація призвела до знищення тих заводів, про які зараз говорять - це перше. І друге, відсутність контролю за цільовим призначенням використання приватизованого майна, що робиться абсолютно по всім галузям і відносно до всього. Як же йде боротьба з цим? Ми прийняли дуже хороші закони, які називаються "про державне регулювання виробництва і реалізації цукру", де ми говоримо, що виробництво цукру з імпортної сировини допускається виключно за умови подальшого вивезення готової продукції у повному обсязі за межі України в терміни, передбачені законодавством України. І разом з тим в Одесу прибуває судно, на якому 70 тисяч тонн грузу, який оформляється з порушенням чинного законодавства і митники говорять: "То такий високий цукор прийшов, що ховаються на лікарняний митники, які відповідають за це, бо тут цукор дуже високий і називати прізвища народних депутатів, які сидять зараз в цій залі. Та от шановні народні депутати, давайте подумаємо ми, що, не розуміли цього, коли в минулому році пропонувалося проголосувати за таке ввезення? Ми що, не розуміли це, коли ставилось питання і знижувалась плата з 300 евро до 30 чи до 60? Ми все це розуміли. Тому, шановні народні депутати, я категорично проти прийняття цього закону, я за збереження власного виробника, українського виробника. Дякую вам за увагу.
Дякую. Будь ласка, Шкіль - я не бачу. Заєць Іван Олександрович - не бачу, Кирильчук Євген Іванович. А! Заєць, будь ласка, вибачте, ви просто не на своєму місці. Заєць. Після Зайця буде Кирильчук.
Іван Заєць, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановні народні депутати, мені видається, що нам не треба кидатися із одної крайності в іншу. Що сьогодні відбувається? Сьогодні відбувається так, що в Верховній Раді є лобісти, які мають свої заводи по переробці, наприклад, цукру-сирцю. І вони зацікавлені в тому, що в Україну попало набагато більше цукру-сирцю ніж це відповідало б національним інтересам України. З тим, щоб мати великі надприбутки. ми ж патріоти України зацікавлені в тому, щоб у нас розвивалося наше буряківництво, щоб розвивалась наша цукрова промисловість, щоб врешті-решт ми могли створювати робочі місця для своїх людей, щоб ми могли розвивати насінництво і багато інших справ. Що ж пропонується у цьому законопроекті? У цьому законопроекті пропонується віддати з повноважень Верховної Ради Кабінету Міністрів повноваження встановлювати квоту по завезенню цукру-сирцю. Тобто буде Кабінет Міністрів сьогодні за результатами господарського року встановлювати, скільки нам треба завезти цукру-сирцю, з тим щоб ми могли мати прибутки і з тим щоб ми могли задіяти нашу промисловість. Я думаю, що це неправильний підхід, бо цей підхід виключає Верховну Раду із процесу прийняття рішень і, якщо хочете, контролю. Тому я запропонував би дещо інакшу схему: хай Кабінет Міністрів бере на себе відповідальність і говорить: за результатами господарського року що нам треба завезти, наприклад, 200 тисяч чи там 300 тисяч тонн цукру-сирцю для переробки в Україну. А ми цю квоту повинні своїм законом затвердити у Верховній Раді. Отоді справді будуть збалансовані інтереси окремих підприємств і інтереси національні України. Якщо ж ми віддамо це на відкуп Кабінету Міністрів, то ми будемо мати такі цифри, що за голову будемо хапатися, бо ми знаємо, наскільки в нас розвинутий нецивілізований лобізм, ми знаємо, наскільки ця галузь сьогодні дає непрозорих грошей. Тому я звертаюся до вас, щоб ви все-таки підтримали мою схему вирішення цієї проблеми. І друге. Тут пропонується списати суми заборгованості зі сплати штрафних і фінансових санкцій, які виникли під час реалізації цукру суб’єктів господарської діяльності. Це не великі кошти. І якщо ми сьогодні будемо ці суми списувати, ми знову ж таки породимо проблему, ми знову ж таки відходимо від дії нашого законодавства. Тому я пропонував би все-таки і цю пропозицію так само не приймати. І, таким чином, кожен повинен відповідати за результати своєї діяльності. Дякую.
Будь ласка, Кирильчук - немає. Тоді Мельничук Михайло Васильович. Калетнік.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановні колеги! Законопроект, який передбачає виробництво та ще й реалізацію цукру, треба просто поставить під сукно. Не тому, що автор поганий чи автор не знав що він робить, а тому що ми йдемо до того, що в Україні скоро ні виробництва не буде цукросировини, та й не буде йти мова про її реалізацію. В цьому році, якщо ми засіємо третину площі, яка була засіяна в 2003 році. І ніхто сьогодні на рівні держави не може розібратись з одною ситуацією - як цукрозаводи наші на Україні розрахувались з товаровиробником, що отримали ті господарства, ті селяни, які вирощували в минулому році цукровий буряк. Це мільйони коштів, які не повернуті селянам, це ті кошти, які би сьогодні зпрацювали на весняно-польових роботах. І безумовно найближчим часом [[це буде десь квітень-травень місяць]] сюди підуть, ляжуть законопроекти про ввоз тростини в Україну, аби наші підприємства працювали і знов піде поступове знищення такої великої рентабельної галузі як цукрова галузь на Україні. З цього може потерпати, я прикладом говорю, Івано-Франківська, в якійсь мірі Чернівецька область, Тернопільська. Але візьмемо давайте центр України - Вінниччина, де мільйони тонн виробляли цукросировини, де люди були задіяні. Ми говоримо про безробіття на селі. Да воно сьогодні 48, завтра буде 80 відсотків безробітних людей. Що ж ми робимо, кінець кінцем?! Про це говорив народний депутат Кармазін. Возив в минулому році тростину на переробку, повинні до одної тонни вивезти цукор з держави. Хто за цим повинен контролювати? Хто контролює? Де уряд? Де Президент України, який так вихваляє усіх і вся у країні? Я думаю, що ми робимо злочин против нашого селянства. Він не в тому, що ми вносимо законопроекти не такі, як потрібно, а у тому, що ці законопроекти на території України, в Українській державі не спрацьовують, тому що працюють інтереси. Де бачать долари, там є інтереси. Селянин залишається зі своїми проблемами. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Калетнік і завершує.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги! Шановні слухачі! По законопроектах, що стосуються регулювання ринку цукру, я виступав вже неодноразово, і тому зразу хотів би означити свою позицію, що дані закони я підтримую, в них є багато регуляторних статей, які, дійсно, необхідно прийняти, тому що те, про що говорили мої попередники, колеги народні депутати і щодо неконтрольованого ввозу цукру-сирцю і так далі і те, що низькі стояли у нас досить митні платежі. І ми допускали у цьому залі голосування на пільгових умовах ввезення цукру-сирцю, де він розмитнювався по 5, по 6 євро. І ми вимушені були в минулому році навіть у бюджеті прописати, що ця позиція повинна бути не менше 60 євро. Тому цей законопроект у цілому я підтримую, але є певні статті, які необхідно було б доопрацювати з огляду на ту ситуацію, яка складається у нас і щодо того, щоб реалізовувати цукрову сировину по фіксованих цінах і тільки у грошовому вигляді і деякі інші речі. Тому я, підтримуючи, рахую, що його потрібно прийняти за основу і доопрацювати. Зекономлений час передаю Миколі Євтихійовичу Мельнику.
Будь ласка, Мельник, півтори хвилини.
Микола Мельник, Соціалістична партія України, Вінниччина. Законопроект за номером 3424 потребує суттєвого доопрацювання і вилучення ряду статей таких, як стаття 7-ма абзац перший, стаття 3-тя пункт перший і Закон України "Про митний тариф". Хочу сказати, що у абзаці першому статті сьомої розробники виклали так: відносин між цукровим заводом і бурякосіючими господарствами та іншими суб’єктами бурякового комплексу здійснюється виключно за системою грошових розрахунків. Хочу сказати, що на заводі 80 відсотків у руках злочинців. Сьогодні виробничники цукрової сировини, здавши буряк на завод, втратили свої гроші. І при розрахунку з ними лише грішми посилить пограбування виробничників. Звідси, ця стаття не на часі. У корумповано-кримінальній державі закони для злочинців сьогодні не писані. Друге. Для стабільного забезпечення. потреб внутрішнього ринку цукровим буряком в року встановити квоти. Ця стаття розширює корупцію у торгівлі цукром, а сам виробничник буде повністю позбавлений торгівлею цукром, який сам і вирощує. Кабінет Міністрів у цьому році уже не справився з тарифною квотою на імпорт цукру-сирцю, якого було ввезено 1 млн. 200 тис. - у два рази більше, ніж розрішено було Верховною Радою. А ціна на ринку упала. Проект містить суттєві суперечності щодо органу державної влади, відповідальної за встановлення тарифних квот. У проекті наведено чітке.
Дякую, Микола Євтихійович, час завершено.
Закінчую. У проекті не наведено чітких обгрунтувань в розмірі ставки ввізного мита, за яким передбачається здійснювати оподаткування імпорту. Хочу сказати, отже, коли будуть суттєво скорочені названі мною статті, можна було б прийняти цей закон за основу.
Дякую. Обговорення питання завершено, будемо визначатися. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо виробництва та реалізації цукру. Реєстраційний номер законопроекту 3442. [[17:47:45]] За-164 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, я продовжує засідання на 15 хвилин. Будьте уважні, вчора на Погоджувальній раді було прийнято рішення, з яким ми з вами зараз маємо визначитися. Нам потрібно буде визначитися із тим, чи будемо ми сьогодні включати до порядку денного питання, проект постанови про деякі заходи щодо законодавчого забезпечення проведення конституційної реформи в Україні. Хто за те, щоб сьогодні розглянути ці питання, прошу визначитися. Я з процедури дам, сідайте. Прошу визначитися. [[17:48:45]] За-272 З процедури, будь ласка, Пинзеник, Матвієнко, Гаврилюк.
Адаме Івановичу, вчора на Погоджувальній раді не розглядалося це питання, тому що на той момент не існував навіть проект постанови. Цей проект постанови з’явився пізніше, тому це не було предметом обговорення про включення цієї постанови для розгляду у розділі про включення і голосування.
Дякую, Вікторе Михайловичу. Я зараз попрошу, щоб нам принесли стенограму, але нагадую, про що ми домовилися. Ми домовилися про те, що ми сьогодні поставимо на розгляд це питання, якщо буде рішення профільного комітету. Рішення профільного комітету вам роздано, в тому числі роздана постанова про неприйнятність. Ми її також будемо розглядати. Матвієнко, будь ласка.
Українська республіканська партія "Собор", Блок Юлії Тимошенко. Адаме Івановичу, я хочу до вас звернутися як до головуючого і просити вас не порушувати Регламент. Якщо ви поставили питання на голосування, то потрібно хоча б обговорити коротко за процедурою два "за", два "проти", чи є мотиви і які мотиви про включення його сьогодні у розгляд. Ви не дали можливості жодному ні тому, хто за, ні тому, хто проти, виступити, чим порушили Регламент і незрозумілою поспішністю і заангажованістю вашою особисто у розгляді цього питання. Я хочу, щоб ви дали відповідь: в чому полягає така поспішність? Друге. Доручення Голови Верховної Ради було не тільки Комітету з регламенту, але й Комітету із питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Тому я хочу запитати вас, а чи є це рішення і чому, скажімо, цьому комітету не надали можливість висловитися з цього питання. Я хочу, щоб на ці запитання ви дали відповідь і пояснили, в чому ваша особисто зацікавленість? Дякую.
Шановний Анатолію Сергійовичу, ми якраз дали вам можливість висловитися. Це перше. Друге. Шановні колеги, я ще раз вам нагадую, ми поки-що з вами проголосували рішення ad-goc про те, що ми сьогодні, зараз з вами будемо розглядати питання про включення до порядку денного. До порядку денного ми ще його, Анатолію Сергійовичу, не включили. Ось тоді, коли будемо включати, я витримаю всі процедурні регламентні норми. Будь ласка, Гаврилюк, і будемо визначатися.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, я хотел бы обратить внимание вас на то, что вчера Погоджувальна рада, принимая решение по данной постанове, почему-то сделала Комитет по вопросам регламента головным в этом процессе, хотя должен быть головным все-таки Комитет Матвиенко. Это раз. Второе. Сегодня наш комитет, заседая поспешно, только вчера на заседании Координационной рады принято решение, сегодня рассмотрел наш комитет, это решение принял, положительное решение, но по-моему это было против всех правил, прежде всего в нарушение регламента. И я считаю, что сегодня ни в коем случае нельзя поддерживать данный законопроект, данный проект постановы, пока не будут соблюдены все регламентные и процедурные нормы. И только в таком режиме его можно было бы поддержать. Спасибо.
Дякую. Василь Васильович, мені шкода, що ви як перший заступник голови Регламентного комітету не знаєте, що питання щодо тимчасових спеціальних комісій віднесено до відання Комітету з питань регламенту. Читайте уважно розпорядження Голови Верховної Ради. Ключковський, і будемо визначатися.
Юрій Ключковський, Народний рух України, блок Віктора Ющенка, "Наша Україна", Комітет з питань державного будівництва і місцевого самоврядування. Шановний пане Головуючий, насамперед звертаю вашу увагу, що хоча ви і добре знаєте, що повинен робити Комітет з питань Регламенту, але вичитайте в Регламенті, що Головуючому категорично заборонено коментувати виступи народних депутатів України. Тому я пропоную, щоб ви вибачилися перед депутатом Гаврилюком. А тепер по суті постанови, яку ви нав’язуєте сьогодні на розгляд в самому кінці робочого дня. Я звертаю вашу увагу, що йде мова про цілу серію законопроектів, які відносяться до компетенції двох комітетів, і ця компетенція затверджена постановою Верховної Ради, це компетенція Комітету з питань правової політики і Комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування. Тому будь-який розгляд питання про те, щоб цілий пакет законопроектів вилучити з їх відання, не може бути.
Дякую. Юрій Богданович, я не коментую, я просто відповідав на ті запитання, які ставили до мене як до Головуючого. Тому я ставлю на голосування, хто за те, щоб включити проект постанови сьогодні до розгляду, прошу голосувати. [[17:54:12]] За-289 Питання включено. Тепер, шановні колеги, я ще раз. По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 0, Регіони України - 59, Комуністи - 59, Партія Трудова Україна і промисловців - 41, Соціал-демократи - 38, Народовладдя - 11, Соціалісти - 18 , Тимошенко - 0, Демініціативи - 18, Аграрна партія - 16, Народний вибір - 14, НДП - 11, Позафракційні - 4. Шановні колеги, зараз. я з процедури, зараз. Ми не розпускаємо. Шановні колеги, тут є проект постанови про неприйнятність. Я хотів би визначити, хто буде доповідати цей проект постанови. Хто буде доповідати? Зварич буде доповідати? Добре, Роман Михайлович. Матвієнко, будь ласка, потім Зварич буде доповідати.
Українська республіканська партія "Собор", Блок Юлії Тимошенко - Матвієнко. Адаме Івановичу, я тепер взагалі не знаю як вам вірити. Я з процедури просив висловитися, яка мотивація включення і яка мотивація проти того, щоб включили. Ви мене запевнили: "Анатолію Сергійовичу, як ми будемо ставити питання про те, що включати чи не включати, ми обов’язково цю процедуру витримаємо". Це було сказано вами хвилину тому назад. І ви забули відразу ж про те, що ви сказали. Я хочу, щоб ви підняли стенограму, прочитали свою обіцянку і, нарешті, мені пояснили, коли ви будете виконувати свою роль як головуючого, а не як людини, якій все дозволено: порушувати Регламент, протягувати замовлення банкової, вирішувати проблеми свого власного інтересу чи чогось іншого. Адам Іванович дайте мені тепер.
Дякую. Дякую. Щоб Ключковський не говорив, що я коментую. Я вам даю пояснення. Головуючий керується рішенням Верховної Ради. Верховна Рада кількістю 289 голосів дала мені право розглядати це питання і в порядку розгляду ми зараз, ми зараз будемо розглядати. Будь ласка, будь ласка, Роман Зварич. Внесена Постанова "Про неприйнятність даної постанови". Будь ласка, доповідайте 3 хвилини.
Адаме Івановичу, я таки наполягаю на 5 хвилин для виступу відповідно до Регламенту.
Дайте 5 хвилин.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, роздана вам постанова не підлягає прийняттю Верховною Радою України і тому повинна би бути визнана неприйнятною з наступних міркувань. Хочу нагадати, насамперед, про те, що стаття 89 Конституції [[частина друга]] чітко визначає, що попередній розгляд і підготовка в законопроектному вигляді всіх проектів законів, які виносяться на розгляд Верховної Ради України, це є виключна комітетів, а не комісій, знову ж підкреслюю: комітетів Верховної Ради України. Третя частина цієї самої статті Конституції України також чітко визначає, що спеціальні комісії, тобто тимчасові спеціальні комісії, можуть бути утворені Верховною Радою України для розгляду окремих питань. А оскільки частина друга цієї статті має мовою юристів преюридичне значення, то це означає, що виключно комітети мають право розглядати законопроекти. Дана постанова пропонує відібрати у певних комітетів це право - їхні повноваження розглядати і попередньо підготувати певні законопроекти для розгляду у Верховній Раді, - і передати ці законопроекти, тобто ці повноваження тимчасовій спеціальній комісії. Я хочу також навести наступний аргумент щодо неприйнятності цієї постанови. Я привертаю вашу увагу до Закону України "Про комітети Верховної Ради України", зокрема до статті 5-ї та статті 6-ї. У частині першій статті 5-ї, яка носить підзаголовок: "Основні функції комітетів", - є сказано наступне: "законопроектна робота, яка включає організацію розробки за дорученням Верховної Ради України чи з власної ініціативи проектів законів та інших актів, що розглядаються Верховною Радою України, попередній розгляд та підготовку висновків і пропозицій щодо законопроектів.", - і далі за текстом. Тобто із диспозиції цієї частини статті 5-ї Закону України "Про комітети Верховної Ради України" випливає, що є виключною компетенцією комітетів Верховної Ради України розглядати, попередньо розглядати в порядку виконання конституційних повноважень будь-який законопроекти, які винесені на розгляд Верховної Ради України. Я також привертаю вашу увагу до частини 2 статті 6 Закону України про комітети Верховної Ради України, де сказано слідуюче. "Комітет визначений головним з певного законопроекту чи проекту іншого акту Верховної Ради України, узагальнює та систематизує пропозиції, поправки і висновки інших комітетів та готує їх на розгляд Верховної Ради України". Тобто, з цієї статті також випливає, що комітети і тільки комітети можуть виконувати те, що не може виконувати спеціальна комісія. Тобто, узагальнювати пропозиції інших комітетів. Звичайно логічно випливає з позиції цієї частини цієї статті, що такі повноваження не можуть бути наділені і спеціальні, і тимчасові спеціальні комісії. Я також хочу навести слідуючий, саме найголовніший аргумент в користь того, що ця постанова не підлягає прийняттю і повинна бути визнана неприйнятною. Я привертаю вашу увагу до частини 2 статті 19 Конституції України, де сказано наступне: "Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України". Стаття 89 визначає, що Верховна Рада України може утворювати тимчасові спеціальні комісії. Натомість Конституція не визначає повноваження таких спеціальних комісій. Це є виключна компетенція законодавця. Я хочу нагадати вам, що ми ще в минулому скликанні прийняли були закон про тимчасові спеціальні та слідчі комісії, де якраз було визначено повноваження спеціальних комісій. Та ми між іншим сказали, що спеціальні комісії можуть займатися законопроектною роботою, але хочу нагадати якраз пропрезидентській більшості, що ваш Президент наклав вето на цей Закон, якраз також відмітивши, що спеціальні комісії не мають права займатися.
Дякую. Будь ласка, від профільного комітету, який розглядав цей законопроект, запитань немає. Валентин Григорович Матвєєв за скороченою процедурою. Будь ласка, Матвєєв. Будь ласка, Матвєєв з місця.
Дякую. Шановні колеги! По-перше, я хочу підкреслити, що статтею 9 частиною третьою чітко визначається, що Верховна Рада, тобто тільки вона у межах своїх повноважень може створювати тимчасові спеціальні комісії. Як ви пам’ятаєте, ми створили з вами таку спеціальну комісію постановою Верховної Ради України, яка сьогодні діє. Співголовами її є Олександр Олександрович Мороз та Степан Богданович Гавриш. До речі, до складу цієї спеціальної комісії включені чи входять представники абсолютно всіх депутатських фракцій і груп у Верховній Раді України. Що стосується запропонованого проекту постанови, то регламентний комітет розглянув його на відповідність вимогам чинного Регламенту і прийняв рішення внести пропозицію Верховній Раді України про включення його до порядку денного п’ятої сесії та розгляду його на цій сесії. Дякую.
Дякую. Перехолодимо до обговорення два - за, два - проти. Будь ласка, Матвієнко, підготуватися Кармазіну.
Анатолій Матвієнко. Шановні колеги, я хочу вас закликати, якщо це можливо, хоча я вже маю великий сумнів з приводу того, що ми здатні діяти за якоюсь логікою розуму. Завтра комітет, який я очолюю, а це - Комітет з питань державного будівництва і місцевого самоврядування, в своєму плані має на меті розглянути всі законопроекти, які ми ще не розглянули, два із них ми розглянули. Здавалось би, абсолютно логічно висновки комітету з того чи іншого проекту винести в четвер на голосування і прийняти якийсь один рішенням сесії за основу. І після цього працювати і готувати його до другого читання. І в разі неузгодження дійсно було б очевидно тоді, якщо б таке трапилося, потреба створити якусь спеціальну комісію і узгодити те, що в цій сесії ми узгодити не можемо. Скажіть, будь ласка, яка логіка тих ініціаторів, які вносять цей законопроект сьогодні, щоб не проводити за процедурою, яка прийнята в Верховній Раді і яка вже ввійшла в практику, а робити щось таке, що взагалі не зрозуміло. Я хочу запитати: як це спеціальна комісія буде завтра розглядати вісім законопроектів? Як це спеціальна комісія буде слухати авторів? Як це спеціальна комісія буде захищати право депутата представляти свій законопроект? Це є ніщо інше, як спроба закаламутити воду і здійснити черговий крок до перевороту, до того, щоб залишити цей режим сьогодні при владі і утворити всі умови, щоб ніяких змін в Україні не було. Більше того, я хочу сказати, що спеціальну комісію Верховної Ради ми створювали для Конституції. Проект 3207-1, який стосується місцевого самоврядування, ця комісія не розглядає, хоча зобов’язана. Я звертаюся до Голови Верховної Ради, я звертаюся до співголів: більшовики, вибачте за таку назву, не приходять свідомо і не розглядають. Те, що комісія має розглядати, вона не розглядає, а те, що сьогодні є абсурдом, нав’язується цій комісії. Як працює комісія? Я член цієї комісії. Передаються голоси сьогодні Гавришу, Гавриш або невеликої кількості людей, які там представлені, представляє сьогодні більшість і опозиційні фракції там у меншості. Я хочу звернутися до соціалістів, до комуністів, які є в опозиційній позиції, на кого ви розраховуєте? І так, сьогодні ви робите чергову спробу наблизити Україну до того, щоб нічого не змінювати, демонструючи перед українським народом так звані якісь зміни. Я вважаю, що це не правове рішення, це рішення амбітне і закликаю вас всіх до того.
Кармазін, підготуватися Масенко.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановні виборці, шановний Адам Іванович. Слово "шановний" говорю зараз з великою наругою над собою. Так от, Адаме Івановичу, ви зараз брутально порушуєте Регламент. Зміни до порядку денного можуть бути проголосовані тільки на ранковому засіданні за регламентом. Це добре має бути відомо голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України. Шановний Адаме Івановичу, ви запитали, чи хочемо ми Закону про пропорційні вибори? Ми хочемо чесного закону, ми хочемо чесної влади для України. Позбавлення конституційних функцій комітетів Верховної Ради, які зараз відбуваються, забирання цих функцій у комітету, який очолює пан Матвієнко, який зараз виступав. Передача незаконна розгляду проектів цих законів до Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради, у якому взагалі немає фахівців з цих питань, це є спроба конституційного перевороту. Оця книжка називається "Конституція". Тут написано: комітету Верховної Ради здійснюють законодавчу роботу, готують і попередньо розглядають питання, віднесені до повноважень Верховної Ради 6. Це частина друга статті 89-ї Конституції України. Комітет - це конституційний орган. Ви пропонуєте забрати у нього повноваження, віддати спеціальній комісії, про яку навіть немає сьогодні закону. І ви весь час посилаєтеся на те, що немає закону. Що ж тоді робиться сьогодні у Верховній Раді? Якщо це буде продовжуватися, то ми будемо кликати народ сюди, до Верховної Ради, Адаме Івановичу. І ми будемо показувати, що ви говорите одне, а робите зовсім інше. І тому сьогодні те, що вкинуто зараз в зал, оцей писулька, яка є від імені Комітету з питань регламенту і депутатської етики, це є непідготовлена провокація, де є заключення сьогодні Науково-експертного відділу. Де? Немає його. А без цього ви не маєте права вносити питання до розгляду сюди в зал. Треба, щоб почитали фахівці те, що ви пишете. А те, що ви пишете, критики ніякої не витримує. Тому, шановні, я прошу не скасовувати норму 89-ту Конституції України і не допускати антиконституційного перевороту. Віддати знову все у відання комітетів. Я розумію, що зараз Володимир Михайлович Литвин пішов, він не хоче бачити наругу над Регламентом. Йому соромно. Тому вимагаю, щоб засідання.
Будь ласка, Масенко. Підготуватися Ключковському. Висновок Науково-експертного управління є.
Шановний пане Кармазіну, дайте говорити. Час іде вже. Шановні депутати і присутні! Справа в тому, що на мій погляд, оце всі перепитії розгорілися навколо цього питання це тільки для того, щоб затягнути цей процес. Якщо навіть би я являюсь заступником голови Комітету з питань державного будівництва і самоврядування, того комітету, куди пропонують передати розгляд цього питання. Але я вас завіряю, що якби навіть це питання розглядалося у нашому комітеті, то рішення, мабуть, було прийнято не на користь тих, хто виступає проти передачі розгляду цього питання у спеціальну комісію. Це аби тільки затягти це питання. І про те, коли ведуть мову про антиконституційний переворот, я вже неодноразово наговорюю, що про це потрібно, мати для цього моральне право. Ви моральне право для цього втратили тоді, коли ви ходили антиконституційний переворот робити в 2000 році в Український дім. І це тільки за браком часу я не хочу говорити довше, щоб не затягти до закінчення часу і проголосувати, але я ще раз говорю: ви не маєте морального права вести мову про антиконституційний переворот у цьому залі, немає його. Є воля більшості в цьому парламенті. І я просив би, давайте остаточно проголосуємо і передамо розгляд цього питання спеціальній комісії. Дякую.
Ключковський, будь ласка, і будемо завершувати.
Юрій Ключковський, блок Віктора Ющенка "Наша Україна", Народний Рух України. Я розумію, що зараз для залу говорити абсолютно не має жодного сенсу. Я бачу в очах центру і лівої частини цього залу ту саму ідіотську затятість, яка тут була 24 грудня. Знову здійснюється те саме, що тоді: йдуть, як слони, топчуть все, що є по дорозі, не зважаючи ні на що - на здоровий глузд, на етику, на логіку, на Конституцію, на які-небудь норми людського співжиття. А тепер я хочу вас спитатися: скажіть, а що вам потрібно, шановні більшовики і ліві? Вам треба, щоб ви могли проголосувати за закон про вибори народних депутатів? Так тут сидять троє представників Компартії, які знають, що завтра ці законопроекти розглядаються на комітеті. І для розгляду в залі байдуже, яке рішення прийме комітет. Досить цього рішення, щоб тут можна було голосувати. Скажіть, будь ласка, що, є якісь проблеми з законом про місцеві вибори, крім того, що є доручення Центральній виборчій комісії доопрацювати законопроект і подати свої пропозиції? Так, що наш комітет вже нічого не вартий і не демонструє професіоналізму в цьому відношенні? Ви ж подивіться, що робиться. В такому випадку я прошу також розглянути мою пропозицію і поставити її на голосування. У зв’язку з тим, що передаються повноваження Тимчасовій спеціальній комісії ліквідувати комітети Верховної Ради з питань правової політики державного будівництва і місцевого самоврядування. І я прошу цю пропозицію поставити на голосування. Дякую за увагу.
Дякую. Репліка Матвієнко. Шановні колеги, в зв’язку з тим, що не працює система “Рада” питання буде проголосоване в четвер першим. На цьому вечірнє засідання оголошується закритим.