Dobro jutro svima. Danas ćemo objediniti, molim vas samo malo tišine, malo tišine, molim vas. Danas ćemo objediniti 2 izvješća, ako se slažete, ako nitko nema ništa protiv, to su Izvješća o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti, ste protiv gospodin Glasnović, ste protiv toga što čitam? A dobro vidjeti ću vas ja poslije, znači: - Izvješće o Uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti - Izvješće o Uredbi koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti Znači jedna je u pluralu i jedna je u singularu, to je cijela priča. Ja ću pročitati sve, tako da vam bude jasno. Znači prva Izvješće o Uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti, podnositelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 3. Zakona o ovlastima Vlada Republike Hrvatske, da Uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Drugo je izvješće, još jedno, pored ovih izvješća o Uredbi koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti, poziva se na iste odredbe, ali ovdje su raspravu proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustavu, Poslovnik, i politički sustav. Znači radi se o različitim odredbama, vi to znate koje su, jer ste dobili sve potrebne materijale. Ima netko protiv da objedinimo ove rasprave? Nema. Bile su dignute ruke, izvolite. Prvi gospodin Glasnović.
Tražim stanku od 10 minuta o školskom sustavu u Hrvatskoj [[Upadica: U kakvom?]] Školski sustav, obrazovni sustav.
Obrazovni sustav. Gospodin Dobrović.
Tražimo stanku u ime Kluba Mosta nezavisnih lista, progovorili bi o alarmantnom stanju gospodarenju otpadom.
Hvala. Gospodin Maras.
Dobar dan, tražimo stanku u vezi aktualne političke situacije.
Hvala lijepo. 3 stanke, tko? Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta, na temu aktualna politička situacija.
Imamo 4 stanke, pretpostavljam da ste se pripremili, jel da. … [[Upadica se ne čuje.]] Hoćete 10 minuta odmora? Hoćete 10 minuta odmora? Hoćete ili nećete? Gospodin Glasnović neće, ostali hoću. Dok gospodin Glasnović govori, ostali nek se odmore, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice, rekao bi jutro nešto ovome obrazovnom sustavu, školskoj reformi itd. u Hrvatskoj. Evo svaka organizacija, temeljna organizacija od vojske do poslovnih subjekata, ovisi o tri faktora. To je obučenost, opremljenost i popunjenost. Šta je sa školstvom u Hrvatskoj? Jesu ti elementi na mjestu? Imamo li obučene ja bi rekao učitelje koji je proizvoditi ovo na terenu tu školsku reformu? Prije 10 godina donesen je državni i pedagoški standard u Hrvatskoj i jasne ciljeve i koeficijenti izvodivosti. Šta se dogodilo od onda? Još tapkamo na mjestu, to ne mogu razumjet jer to sve moglo raditi konkurentno. Ako se ne može dogovoriti o nekim predmetima u školstvu, drugi idu dalje, npr. matematika, biologija, kemija, to je znanost. A društvene znanosti, ako se ne može dogovoriti, možemo raditi improvizaciju dok se to ne završi. Ne znam jesmo li u Saboru ikad čuli izvješće o provedbi tih standarda o kojima sam govorio, ja se ne sjećam od kad sam ovdje nekoliko godina, dasmo čuli taj izvještaj po tom pitanju i da smo odredili jasne rokove za provedbu tih planova na terenu. Imamo puno spike ali spika ne kuha rižu, tapkamo na mjestu i mi smo godinama iza, tapkamo i trčimo 10 krugova iza europskih zemalja kao Njemačka itd. Ali govorimo non-stop da moramo uskladiti obrazovni sustav sa tržištem rada, kako to? Austrija, Njemačka imaju, nije savršen sustav a tamo kod nas obrti izumiru, tamo imate čovjek radi kao šegrt, plaća se kad se obučava, na kraju dođe izravno zaposlen na tržište rada. Imate sinergiju između poslovnih subjekata u Njemačkoj, Austriji, Vlade i obrazovnog sustava, to ovdje ne postoji. To znači da mi u zadnjih godina smo proizveli, ove godine, ja mislim sa studenog, 11 ekonomista a možda 2 inženjera rudarstva. To je nezamislivo. Ako hoćete uništiti jednu državu, vidimo kakva je ekonomija, Hrvatska ima tajno oružje, to su hrvatski ekonomisti, uposlite dvojicu njih kao savjetnike, dobit ćete scenarij Venezuela u 3 mjeseca kako to meni izgleda. Ustvari kad gledate to, to je totalno neodrživ taj sustav koji sada ima a mi niti imamo tehničke uvjete da uskladimo taj sustav a moramo odmah počet radit ili ćemo još kasnit u slijedećem ciklusu. Odgoj i obrazovanje nisu ista stvar, evo, ja sam došao nedavno, ustvari bili su 2 razreda škole nedavno, dolaze svaki dan učitelji i njihovi đaci, srednje škole u Sabor i ti mladi ljudi žive u … [[Govornik se ne razumije.]] svijetu. Nedavno je bila jedna sociologinja s njima, ima tamo sociologa, ja sam pitao, pitam razred, pitam nju jeste ikad čuli o frankfurtskoj školi sociologije? Nitko ne diže ruku, ona me gleda kao da … [[Govornik se ne razumije.]] ručni sat. I ona će tu djecu obučavati, to je zastrašujuće, evo. Kad govorimo o životnim nekim temeljnim stvarima u životu, ti klinci ne znaju napraviti omlet, promijeniti ulje na autu, ne znaju ništa o financijskoj pismenost, otvoriti bankovni račun, i mi smo totalno insolarno društvo. Kad govorimo o kriznom razmišljanju, oni ništa ne znaju, prije bila klasična gimnazija, imali ste veći pogled na svijet. Tamo ne znaju ništa o klasicima, njihova je Marx jedan od one braće Marx, ne naravno onima na fakultetu filozofskom, onim glavama tamo koji to znaju već, dobro su proučavali i Marxa i Lenjina, ali mlađe glave to previše ne zanima, dobivaju sve informacije od Wikipedije. Gdje je tu kritično razmišljanje? Kad govorimo o etici, imali tečaj za poslovnu etiku u Hrvatskoj koji je standardiziran? Ja ne znam. Jer u bivšoj državi i to danas vidimo, u drposlaviji, ja bi rekao, ona bivša drposlavija, uvedena je jedna kultura varanja. Pa imate učitelje koji prodavali testove učenicima, to je nezamislivo i mi mislimo jesmo gdje jesmo, kad imamo takve učitelje i takve moralne standarde. Mi smo katolička zemlja a imamo 6 000 svećenika i 30 000 gatara.
Hvala lijepa gospodine Glasnoviću, mi smo zemlja svih građana ove države, tako da podcrtavam to jer to piše u Ustavu a povredu Poslovnika je tražio gospodin Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je po običaju članak 238., gospodin Glasnović iz nekog razloga u svojim jutarnjim stankama ima potrebu uvrijediti naše goste u Hrvatskom saboru, govoriti kako ne znaju ništa ni učitelji ni djeca koja ovdje dođu, ima potrebu vrijeđati obrazovne institucije u ovoj zemlji, evo ne znam, mislim, to je povreda članka 238. jer drugi nažalost nije predvođen za ovakve stvari ali dokle god to gospodin Glasnović to radio [[Upadica Radin: Ako nije predviđen, neka prosude birači.]] Svejedno, moram upozoriti na to, gospodine [[Upadica Glasnović: Šta sam rekao što nije istina, neka kaže Glavašević dole.]]
Ne možete govoriti, niste digli ništa gospodin Glasnović, ne možete govoriti. Drugu stanku je tražio gospodin Dobrović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Evo iako su pred Hrvatskom, to je poznato vrlo ozbiljne obveze u gospodarenju otpadom, a vremena je doista sve manje, dinamika na državnoj razini onda i na gradskim razinama je poražavajuće loša. Zadnji javni poziv za financiranje u sustave recikliranja bio je dok sam ja još bio ministar, dakle prije godinu dana, u međuvremenu je samo bio poziv za edukaciju gospodarenje otpadom. Gdje su sortirnice i kompostane? Dok sam bio ministar bio je plan objaviti javni poziv do ljeta 2017. Gdje su sustavi odvojenog prikupljanja, centri za ponovnu uporabu? Bez tih sadržaja naučimo već jedanput, nije moguće ispuniti cilj od 50% recikliranja nikada, a kamoli do 2020. Gdje je hitna oprema za vaganje otpada kako bi se moglo prvo znati tko i gdje i koliko uopće odlaže, a potom počet penaliziranje odlaganja. Jeste li zaboravili što nam je rekla gospođa … prije dva tjedna iz Europske komisije? Nije li rekla da treba ubrzati ulaganje u recikliranje u izgradnju sustava koji poštuje hijerarhiju, a ne kao do sada u dominantnu obradu otpada u velikim centrima? Ugledajte se na Krk i Prelog, rekla je. Zato je činjenica da još uvijek nema javnih poziva za ove sadržaje naprosto šokantna, država time preuzima vrlo veliku odgovornost za neispunjenje ciljeva, a novci su na raspolaganju, a ne trošimo ga. Što rade gradovi? Donose planove koji se više ugledaju na promašenu strategiju iz 2005. nego na plan iz 2017. U Splitu tako uopće nemaju definiranu lokaciju za sortirnicu i kompostanu, jedino poznaju za lokaciju Lećevice i Karepovca. Očito je da odgovorni u gradu računaju da će centar u Lećevici jednog dana riješiti sve probleme otpada pa će umjesto u Karepovac voziti 45km dalje do Lećevice. To da tamo ne može i nema recikliranja ne može ni biti te da su kazne sasvim sigurno za očekivati očito ih nije briga. U Zagrebu je možda mrvicu bolje, među svakojakim pogonima čak je planirana i sortirnica no ne kao prioritetna cjelina. Nejasno, nesustavno, ne transparentno u REsniku u mega centru za gospodarenje otpadom nabrojano je svega i svačega, međutim i dalje se koketira sa termičkom obradom otpada, iako bi do 2020. trebalo prikupiti 50% reciklabilnog materijala što automatski znači da neće biti materijala za spaljivanje. I iako se zna da se u Europskoj komisiji razmišlja da se do 2030. zabrani spaljivanje reciklabinog otpada. Po gradu svaki dan svjedočimo o zelenim otocima pretrpanim plastikom i papirom. Građani uporno odvajaju i odlažu, a sustav je i dalje zanemaren i nefunkcionalan. Zašto se hitno ne uspostavlja sustav odvojenog prikupljanja koja ima glavu i rep te u sortirnice i kompostane, posude ili vreće pravedan sustav naplate odnosno individualizaciju odgovornosti? Time građani postaju suradnici. Najavljuje se poskupljenje, a vrijedne sirovine su ostavljene na kiši, na cesti. I u Brezovici se planiraju čudni sadržaji, opet ne sustavno, ne transparentno bez valjane komunikacije sa građanima. Megakompostana bez bilance, opisa, bez jasne lokacije, a navodi se i moguća termička obrada. U Podsusedu pak masovna reciklaža građevinskog otpada u neposrednoj blizini kuća. Projekt sanacije klizišta koji se ne može niti vidjeti, sanacija koja bi trajala u nedogled, opet ista ne transparentnost. Građani prosvjeduju na sve tri lokacije s punim pravom jer doista nemaju povjerenja. Zašto su građani iz Splita i Zagreba, a nisu to jedini gradovi, taoci stalno istih neodgovornih i nesposobnih politika kojom se ova važna djelatnost uporno vodi na štetu svih, a jedino možda na korist pojedinaca? Kada ćemo konačno dočekati cjeloviti i dosljedan ekološki zasnovan pristup gospodarenju otpadom, jedini koji je u mogućnosti stvoriti sirovinu za kružno gospodarstvo kao važan dio održivog razvoja našeg društva, jedini koji je sposoban očuvanom vrijednošću sirovina na štetu pokriti dio, ako ne i premašiti troškove odvojenog prikupljanja? I tako ne samo izbjeći poskupljenja nego stvoriti potencijal za cijelu novu gospodarsku granu kružnog gospodarstva. Hvala lijepo.
Hvala i vama. S nama su učenice i učenici 13. gimnazije iz Zagreba sa svojim profesorima, pozdravljamo ih. [[Pljesak]] hvala što ste s nama. Sada će u ime SDP-a govoriti gospodin Maras.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege. Tražili smo stanku da progovorimo o jednom problemu na koji smo se kao navikli u RH, ali ja mislim da bi svi zastupnici u Hrvatskom saboru svi koji se bave javnim poslom trebali upozoriti na određene stvari koje ne valjaju u našem društvu, na određene stvari koje su razlog zbog čega građani RH najmanje vjeruju pravosuđu, zbog čega nam je pravosudna reforma najviše potrebna. A radi se o upravljanju javnim novcem, radi se o upravljanju javnim sredstvima i rješavanju problema građana. Kao što je malo prije kolega Dobrović rekao, nagomilani su problemi koje građani osjećaju svakodnevno pogotovo u gradu Zagrebu. Evo spomenuo je otpad, rješenja nema gotovo nikakvih, gradonačelnik ignorira građane. Problemi su i u prometu, problemi su i u školstvu, neopremljenosti škola i vrtića u gradu Zagrebu i o tome se ništa ne govori. Sa druge strane u informacije u medijima koje čitamo svaki dan u gradu Zagrebu su vezene uz pravosuđe. Nakon dvije i nešto godine gradonačelnik grada Zagreba na sudu u Zagrebu je dobio potvrdu pravomoćne znači optužnice sedam od deset točaka optužnice. Ima tu svega, zamjene zemljišta, zbrinjavanja otpada, zlouporabe položaja u korištenju resursa grada Zagreba, sumnjivih donacija u predsjedničkoj kampanji. Primjerice, gospodin gradonačelnik je u predsjedničkoj kampanji prikupio van rokova na svojem računa milijune i milijune kuna od koje su neki donirali ljudi, fizičke osobe koje su nezaposlene, ali pazite donirale su po 90 tisuća kuna za njegovu kampanju. I to je ono o čemu se nažalost malo govori u RH i kao da je postalo normalno, kao da se uzima zdravo za gotovo da zagrebački gradonačelnik ne transparentno je radio svoj posao, zloupotrebljavao je po optužnici DORH-a svoj posao, radio stvari koje se ne smiju u ime građana grada Zagreba kojima usput budi rečeno naplaćuje najveći prirez u RH koji iznosi 18%. Mi to upozoravamo odavde. Bilo bi dobro da nam se u tome pridruži i HDZ i kaže da je to nedopustivo i zbog svojih repova iz prošlosti i Fimi Media i raznih drugih skandala koji su bili tada vezani, da kaže ne tako se gradom Zagrebom ne bi trebalo upravljati i mi takvog gradonačelnika u Gradskoj skupštini nećemo podržavati. Na žalost HDZ podržava gradonačelnika koji je dobio pravomoćnu optužnicu na sudu u Zagrebu 7 do 10 točaka, podržava ga u Skupštini i sa njim dijeli vlast u gradu Zagrebu. Predsjednik zagrebačkog HDZ-a gospodin Mikulić je najbliži suradnik Milana Bandića i to je ono na šta moramo upozoriti. Sa druge strane Milan Bandić vrlo vjerno vraća uslugu HDZ-u, drži kroz svoj klub zastupnika u Hrvatskom saboru, drži većinu Andreju Plenkoviću na državnoj razini. I to je ta simbioza koju bi trebali kolege iz HDZ-a odbaciti radi higijene javnog prostora, radi digniteta politike, radi građana grada Zagreba. Da tome nije kraj pokazuje i oglas koji je Milan Bandić dao ovaj tjedan u novine u kojem govori kako evo on, odnosno 365 njegova Stranka rada i solidarnosti izdvaja godišnje 44 i pol milijuna kuna za zagrebačku djecu. Stipendije za 50, znači sve oni u prvom licu se piše vezano uz stranku kao da oni to izdvajaju, odnosno u prvom licu množine, kao da oni to izdvajaju, kao da je to njihov novac. Molim vas moramo se tome odlučno oduprijeti i reći da se tako više u Hrvatskoj ne može nitko sa javnim novcem ponašati. To nije novac Milana Bandića, to je novac građana grada Zagreba koje na žalost po optužnici DORH-a opravdano se sumnja zloupotrijebio u proteklim godinama svog mandata i žao mi je što Andrija Mikulić ide ruku pod ruku sa čovjekom koji ima takve optužnice na zagrebačkom sudu, što HDZ podržava takvu politiku ali ima onih u Zagrebu koji će se tome suprotstaviti. Hvala vam lijepa.
Imamo gospodina Bačića sada ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Slušajući jutros izlaganje naših kolega iz kluba MOST-a i iz kluba SDP-a ne mogu se oteti dojmu da mi u Hrvatskoj imamo sinkopa oporbu. Naime i kolega Dobrović zabrinut sa kako je rekao katastrofalnim stanjem gospodarenja otpadom u Hrvatskoj, kao da i sam zaboravlja da je bio ministar zaštite okoliša i prostornog uređenja gdje smo ga tada kao koalicijski partneri upozoravali da će djelomično promjena pristupa u gospodarenju otpadom za sobom povući određeni period prilagođavanja tom novom Planu gospodarenja otpadom. Ja osobno sam to i vrlo dobronamjerno tada govorio kolegi Dobroviću i sada tvrdim da smo, da je tada ministarstvo petljalo sa donošenjem tog Plana gospodarenja otpadom, izgubili smo značajno vrijeme na tome, a govorio sam da pristup u gospodarenju otpadom u kojemu mijenjamo pristup na način da uvodimo za jedinice lokalne samouprave i sortirnice i centre i reciklažna dvorišta barem za neke jedinice lokalne samouprave da će predstavljati promjene u prostorno-planskoj dokumentaciji, da će to za sobom povući izmjene prostornih planova, da će to zahtijevati nove lokacijske dozvole itd. itd. tako da će to sve skupa polako rezultirati kašnjenjem u provedbi obveza Republike Hrvatske koje je preuzela u dijelu koji se odnosi na gospodarenje otpadom u Republici Hrvatskoj. Pri tome ne želim štititi posebno nikoga, koji ne radi ubrzanim sustavom kako bi izvršio sve one obveze koje smo preuzeli u dijelu zatvaranja odlagališta, stvaranje novih centara, izgradnju novih regionalnih centara, izgradnju reciklažnih dvorišta, realizaciju sortirnica itd. itd. Ali sam vas upozoravao, to vi jako dobro znate. To sam za ovom govornicom govorio da nas ta činjenica, da mijenjamo, a znajući sustav prostornog uređenja u RH što to znači za jedinice lokalne samouprave, što to znači za pojedine jedinice područne samouprave, da to može rezultirati prolongiranjem realizacije onoga što ste vi predložili kao tadašnji ministar. Tako da bi bilo dobro da kada iznosimo kritike, da onda jasno ne zaboravljamo da je to kašnjenje dijelom i naš, odnosno u ovom konkretnom slučaju kada je kolega Dobrović vodio taj resor i sam bio svjestan da će to prouzročiti određene probleme. Kolegi Marasu ne bih htio replicirati niti ništa posebno pridavati, niti sam odvjetnik, niti želim biti odvjetnik zagrebačkog gradonačelnika. Ali s obzirom da je osvrčući se na ponašanje i pristup gospodina Bandića, zagrebačkog gradonačelnika u nekoliko navrata se očešljao o HDZ pa bih ja isto tako želio spomenuti da je za vrijeme dok ste zajedno bili se vuku određeni sporovi i ti sporovi su i u ovom trenutku rezultirali presudama koje značajno u financijskom smislu opterećuju SDP i predstavljaju problem u vašem financiranju iz razloga vaše netransparentnosti u vođenju sredstava za kampanju za lokalne izbore u gradu Zagrebu. Prema tome, čini mi se da ona formulacija da se ovdje radi o sinkopa oporbi itekako je došla do izražaja. Hvala.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Prvu povredu Poslovnika je tražio gospodin Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, mislim da ste trebali reagirati, ja vas molim, ovo je već [[Upadica Radin: Koji članak, koji članak?]] Pa je li negdje piše da u prvih 3 sekunde moram reći koji članak? [[Upadica Radin: Da, odmah, odmah, prvo, da.]] Ja mogu reći koji članak je i za 15 sekundi [[Upadica Radin: Nemojmo polemizirati, recite koji članak, sada.]] Znači članak je 248., želite li vrijeme da pročitate o čemu se radi? Evo dajte mi zaustavite vrijeme molim vas [[Upadica Radin: Izvolite.]] Možete mi vrijeme vratiti molim vas? [[Upadica Radin: Zaustaviti ćemo vrijeme, imamo tu moć.]] Znači gospodin Bačić je prekršio taj članak jer taj članak ima smisao u Poslovniku da se stanka traži prije nego šta drugi izlažu i da se kaže koja je tema. Znači ako ovdje se kolega Bačić poziva na sinkopu on bi se trebao, on ima sindrom vidovitog Milana. Znači čovjek svaki puta, svaki puta kada se javi čeka zadnju sekundu i uvijek obično prekrši vrijeme pa mu date stanku i onda kao analitičar ovdje komentira šta su rekli drugi. To nije namijenjeno za stanke. Znači ja vas molim da upozorite kolegu Bačića da se tako ne ponaša. Znači on mora najaviti o čemu će govoriti prije a ne da se referira svaki puta na teme kolega iz drugih klubova. To jednostavno nije u skladu sa tim Poslovnikom. Ja vas molim da ga sljedeći put prekinete u takvom izlaganju čim se referira na nekoga tko je nakon njega govorio, odnosno nakon onoga kada je on tražio stanku [[Upadica Radin: Hvala, evo 30 sekundi više ste dobili. Hvala.]] Znači ovo je ne Branko Bačić, nego vidoviti Milan, očito koji se dobro prerušio [[Upadica Radin: Shvatili smo.]] Hvala lijepo.
Shvatili smo ali pogledajte, članak 249. Poslovnika kaže, predsjedatelj neće odobriti stanku za sastanak Kluba zastupnika ako se zahtjev za stanku podnosi: a) prije utvrđenog dnevnog reda i prelaska na dnevni red, b) iz razloga vezanih za rad radnih tijela Sabora, c) u vezi s istupom ili izjavom zastupnika izvan sabora. Kolega Bačić je tražio stanku radi unutarnje politike situacije. To ulazi u to. A u c) za dlaku nije ulazio vaš istup jer ste govorili o gospodinu Mikuliću dok nije bio u sabornici a onda se pojavio i tako niste prekršili Poslovnik gospodine Maras. … [[Upadica se ne čuje.]] To nije ništa. Sa lijevom rukom nije ništa, sa desnom rukom je loše, šta hoćete? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, nije ništa, to nije ništa, ne, molim. Gospodin [[Upadica Maras: Gospodine predsjedavajući, molim vas, gospodine predsjedavajući.]] Ne, nemojmo, nemojmo, nemojmo više, nemojte uzeti riječ [[Upadica Maras: Znači ja vas molim.]] Ne, nemojte.
Ja vas molim, znači vi bi trebali … … [[Upadica se ne čuje.]] Dajte smirite se Đakiću.
Imate opomenu, nažalost imate opet opomenu, oprostite. Nažalost imate opet opomenu [[Upadica Maras: Gospodine predsjedavajući, molim vas da vodite sjednicu.]] Gospodine Dobrović, izvolite [[Upadica Maras: Pa vi potičete, vi potičete ljude da krše Poslovnik.]] Govorio je o unutarnjoj političkoj situaciji što je bila tema. Znate šta, nećemo se svađati više ja i vi, zašto da se svađamo kada nema, jer u ovom slučaju, u ovom slučaju opet nemate pravo ali svatko zadrži svoje mišljenje ali ja nažalost moram predsjedavati, kada ću biti tamo ćemo si reći što god želimo, kada ću sjediti tamo jer znate da kada sjedim tamo mi možete reći što god hoćete. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Dok sjedim ovdje ne. Gospodin Dobrović.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika članka 238. iznošenjem neistine [[Upadica Radin: Ne, ne, ne, morate doći ovdje.]] Ne, ne, povreda Poslovnika [[Upadica: A povreda Poslovnika, oprostite.]] Dakle, iznošenjem neistine, omalovažavanje zastupnika. Dakle gospodin Bačić tvrdi da sam ja koji sam jedini imao snage kao ministar promijeniti smjer sustava gospodarenja otpada u RH nanio štetu odugovlačenjem. A zar vam to ne govori sada Europska komisija da trebate pojačati upravo one mjere koje sam ja prvi zastupao. A pitajte se vi gospodine Bačiću koja je vaša odgovornost što ste godinama ignorirali ovaj svijet jer se o tome govorilo već davnih godina. Hvala lijepo.
Gospodin Bačić, povreda Poslovnika također.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Dobrović, na stranu to što članak 238. ne spominje iznošenje neistine, dakle vi ste povrijedili članak 238., vi omalovažavate mene da ja nisam radio ništa kao ministar na dijelu gospodarenja otpadom. Upravo je u to vrijeme donesen plan gospodarenja otpadom. Ja sam vas upozoravao da nije dobro da tim planom mijenjate u tolikoj mjeri postojeći plan jer da će to zahtijevati i povući za sobom odugovlačenje i nove izmjene prostornih planova itd., itd.. I sada kada se to događa vi sada optužujete one koji to moraju raditi prema vašemu planu. U tome sam rekao da biste trebali voditi računa i vi kada o tome govorite.
Ne vidim povrede Poslovnika, ne vidim povrede Poslovnika. Izvolite gospodine, ni u jednom ni u drugom slučaju. Izvolite gospodine Maras.
Hvala lijepo. Ukoliko, povrijeđen je članak 236., znači ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo što ste vi sada maloprije rekli nego je bio članak 235. replika isto kao što je replika bila i ono što je govorio gospodin Bačić za govornicom a ne stanka. Znači morate gospodine predsjedavajući razumjeti razliku između stanke, replike i povrede Poslovnika. Znači gospodin Bačić konstantno koristi druge forme izražavanja u Hrvatskom saboru da bi davao replike. Znači to je povreda Poslovnika. Ako je ovo, ovo nije bila povreda Poslovnika izrecite gospodinu Bačiću opomenu, nemojte samo opoziciji, nemojte opoziciji samo izricati opomene. Hvala lijepo.
Gospodin Bačić je prije govorio o unutarnjoj političkoj situaciji, ja ne branim nikoga. Dok ste vi govorili, što god ste govorili ja vama nisam dao povredu nego kada ste se digli i počeli ste govoriti bez da sam vam dao riječ. Na to imam pravo. Ne vidim nikakve povrede Poslovnika sada, a pogotovo ne vidim povrede Poslovnika u tome što se govori za govornicom. Vi nikada niste dobili povredu Poslovnika za ono što ste govorili za govornicom nego zato, posljednji put zato što ste ste, sjećate se, vrijeđali onoga koji je bio iza vas, a to sam bio ja. A to nemate pravo. Gotovo. Gospodin Dobrović, izvolite. HDZ, gotovo je to. Ne možemo razgovarati sad. Čekajte da dođem tamo, doći ću malo kasnije. Prelazimo na raspravu o točkama dnevnoga reda.
Kolega Bulj je digao ruku, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim u ime kluba MOST-a stanku od 10 minuta zbog nastavka društvene odgovornosti Uprave Hrvatskog telekoma.
Dobro. Sada je 11 i, vidimo se znači u 11,25. STANKA U 11,15 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,25 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, stanka je istekla, evo, izvolite u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Financijski rezultati Hrvatskog telekoma u 2017. g. pokazuju da je završena još jedna uspješna godina i da je zadržena uvjerljiva vodeća pozicija u svim segmentima telekomunikacija, telekomunikacijskog tržišta i naravno da je Deutche Telecom kao vlasnik tim zadovoljan. I prema indexu digitalnog gospodarstva i društva u 2017. Hrvatska zauzima 24 mjesto, 28 članica EU, odnosno, jedno mjesto niže nego što je bilo u izvješću 2016. g. Hrvatska je ostvarila određeni napredak u svih 5 kategorija … [[Govornik se ne razumije.]] a razlog njenog pada je za mjesto, jest brži rast digitalizacije ostalih zemalja EU. Hrvatska bilježi spor napredak u širokopojasnoj mreži, povećana je pokrivenost, kao i broj pretplatnika, no vjernost tih pokazatelja i dalje je ispod prosjeka EU. Ovdje govorimo o profitu vlasnika koji je stvarao to preko leđa hrvatskih radnika. Hrvatski telekom je od 2000. g. otpustio 10000 radnika, ali je bilo zapošljavanja, pa je 11400 radnika koliko je bilo u trenutku kada je Deutche Telecom preuzeo ovu kompaniju, danas je zaposleno samo 3900. Gdje je društvena odgovornost Hrvatskog telekoma? Kompanija koja postavlja i poslujući na našemu tržištu, iznaći najveći profit van granica RH, a to je ukupno 70%, radnika koji rade za Hrvatski telekom, imaju manju plaću, od prosječne plaće RH. Ako najprofitabilnija kompanija u Hrvatskoj, tako mizernu plaća radnike, tko će onda zadržati naše stručnjake u Hrvatskoj, tko će izgraditi digitalno društvo, tko će podići standarde hrvatskog građanina? Odnos uprave HT prema radnicima, još se hvale certifikatom poslodavac partner, za izvrsnost upravljanju u resursima. Na ovo upozoravaju sindikati. Postupanje Hrvatskog telekoma i kriteriji za ovaj certifikat oni ne opravdavaju. Kakav je to poslodavac koji krši zakone RH? Kakav je poslodavac, partner, kod kojega je u 4 g. iz kompanije otišlo ili dobilo otkaz polovica radnika, a hvali se sa ogromnom dobiti? Kakav je to poslodavac, partner, koji ukida stalna radna mjesta i zamjenjuju ih agencijskih radnih mjestima i studenski radom. Preko 40% radnika u Hrvatskom telekomu rade na privremenim radnim mjestima. Preko 70% radnika koji rade za HT imaju plaću manju od prosjeka RH. Može li uprava, čiji članovi imaju plaću od 100000 do 300000 kn mjesečno razumjeti da zašto daje plaće niže od prosječne plaće u najprofitabilnijoj tvrtki u RH. Da li ovo rade u državi iz koje države i u Njemačkoj, ne rade. Prema tome, tražimo društvenu odgovornost ove kompanije i pravedno usklađivanje interesa između vlasnika, kapitala i radnika. Zaista za 2/3 manje radnika, tolika dobit bez plaćanja prava služnosti, znamo što je se dogodilo, kod izmjene zakona, gdje nisu riješeni imovinski odnosi, davali smo rješenja, HT ne radi u interesu razvoja hrvatskog društva, jer daje u osnovni najveći dobit u EU je u Hrvatskoj, a naše radništvo je njihovo roblje. Vrijeme je da se kaže dosta, zbog toga već, kada Vlada nije imala snage i hrabrosti tražiti društvenu odgovornost ove kompanije i pravedno usklađivanje interesa između vlasnika i kapitala, organizirali su se radnici. I zbog toga imaju sutra i prosvjed da zašite svoja radna mjesta da zaštite svoje hrvatske interese, nacionalne, a ne da dobit od Hrvatske ulažu od druge zemlje, da HT, njihova uprava, ne ponaša se odgovorno prema hrvatskome društvu. Nego dobit ogromnu, iskopavajući naše radnike, usmjerava ko zna sve, a mi se nalazimo na dnu tablice po pitanju interneta i digitalnog društva. Hvala lijepo.
Hvala.
Poštovane kolegice i kolege, prije nego što prijeđemo na glasovanje, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast bivšem načelniku Glavnog stožera OS RH, jednom od heroja Domovinskog rata, stožernom generalu Petru Stipetiću. - Minuta šutnje – Neka mu je vječna slava.
Dobro jutro svima. Danas ćemo objediniti, molim vas samo malo tišine, malo tišine, molim vas. Danas ćemo objediniti 2 izvješća, ako se slažete, ako nitko nema ništa protiv, to su Izvješća o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti, ste protiv gospodin Glasnović, ste protiv toga što čitam? A dobro vidjeti ću vas ja poslije, znači: - Izvješće o Uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti - Izvješće o Uredbi koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti Znači jedna je u pluralu i jedna je u singularu, to je cijela priča. Ja ću pročitati sve, tako da vam bude jasno. Znači prva Izvješće o Uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti, podnositelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 3. Zakona o ovlastima Vlada Republike Hrvatske, da Uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Drugo je izvješće, još jedno, pored ovih izvješća o Uredbi koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti, poziva se na iste odredbe, ali ovdje su raspravu proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustavu, Poslovnik, i politički sustav. Znači radi se o različitim odredbama, vi to znate koje su, jer ste dobili sve potrebne materijale. Ima netko protiv da objedinimo ove rasprave? Nema. Bile su dignute ruke, izvolite. Prelazimo na raspravu o točkama dnevnoga reda. Znači, dvije su ujedinjene točke. Tko želi od izvjestitelja odbora koji su ovdje navedeni uzeti riječ? Gospodin državni tajnik Ministarstva zdravstva Ivo Milatić, izvolite. Ne? Pardon, iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici Hrvatskog sabora. Na temelju čl. 1. Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora, Vlada RH je na sjednici održanoj 28. prosinca 2017. godine donijela Uredbu o izmjenama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji, te je ista objavljena 28. prosinca 2017. godine. Uredbom o izmjenama Zakona o obnovljivim izvorima energija i visokoučinkovitoj kogeneraciji izmijenjena je odredba Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji kojim je propisana obveza opskrbljivača električne energije da preuzmu ukupnu neto isporučenu električnu energiju povlaštenih proizvođača od operatera tržišta električne energije sukladno njihovu udjelu na tržištu za električnu energiju isporučenu do 31.12.2016. po reguliranoj otkupnoj cijeni koja iznosi 0,42 kune po kilovat satu, što znači, ovom Uredbom produljen je rok preuzimanja proizvedene električne energije od strane opskrbljivača do 31.12.2018. godine. Također je propisano da Ekobilančna grupa započinje s radom najkasnije do 1. siječnja 2017., odnosno odredbe kojom se istim datumom propisuje stupanje na snagu čl. 70. Zakona na način da su Uredbom navedeni rokovi produljeni za godinu dana, te Ekobilanča grupa započinje radom 1. siječnja 2019. godine. Hrvatski operator tržišta energije sklopio je ugovore o otkupu električne energije proizvede iz obnovljivih izvora temeljem kojih je isti dužan povlaštenim proizvođačima isplaćivati poticajnu cijenu za električnu energiju, te je Zakonom propisano kako ukupno neto isporučena električna energija povlaštenih proizvođača otkupljuje HROTE, te su isto opskrbljivači električne energije dužni otkupiti po reguliranoj otkupnoj cijeni u iznosu od 0,42 kn po kilovat satu. Obzirom da je odredbom čl. 40. Zakona propisano kako operator tržišta električne energije nakon 1. siječnja 2018. prodaje neto isporučenu električnu energiju povlaštenih proizvođača na tržištu električne energije. Time bi prestala obveza opskrbljivača za regulirani otkup električne energije i hrvatski operator tržišta HROTE bi tada morao neto isporučenu električnu energiju otkupljenih od povlaštenih proizvođača prodavati po tržišnim cijenama, koje su varijabilne i promjenjive na dnevnoj bazi, te u konačnici znatno niže od regulirane otkupne cijene. Navedeno bi dovelo do znatnog pomanjkanja financijskih sredstva hrvatskog operatora tržišta energije potrebnih za ispunjenje obveza preuzetih ugovorima koje je HROTE sklopio sa povlaštenim proizvođačima električne energije. Budući da trenutno nisu utvrđeni drugi modeli financiranja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije, po poticajnim cijenama, a kako bi se spriječile povrede ugovornih obveza koje HROTE ima temeljem sklopljenih ugovora o otkupu električne energije iz obnovljivih izvora, prijedlogom uredbe predloženo je produljenje roka za ispunjenje obveza opskrbljivača električne energije i početka rada Ekobilančne grupe kao i roka za stupanje na snagu odredbe čl. 40. Zakona. Imajući u vidu činjenicu da su trebali nastupiti rokovi propisani odredbama Zakona čije su se izmjene predlagale i prije kojih datuma je uredba morala stupiti na snagu, iz razloga žurnosti i svrhovitosti predloženo je stupanje na snagu Uredbe prvoga dana od dana objave u Narodnim novinama. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Branka Ramljak, državna tajnica u Ministarstvu znanosti i obrazovanja.
Hvala gospodine potpredsjedniče, članovi Sabora. Dakle, ovdje predstavljam izvješće o Uredbi koja je donesena 29.12.2017. sa primjenom od 1.1.2018. godine kojom se mijenja jedan članak u Zakonu o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, a odnosi se zapravo na mogućnost sklapanja uzastopnih ugovora u razdoblju većem nego što je propisano u postojećem Zakonu o znanosti i visokom obrazovanju. Naime, treba istaći da ovaj naš krovni Zakon o znanosti i visokom obrazovanju, on propisuje način zapošljavanja osoba izabranih u znanstvena suradnička i stručna zvanja. Tu kaže se u čl. 42. st. 6. Zakona da osobama izabranim u znanstvena suradnička i stručna zvanja je dana mogućnost da rade na projektima ograničena trajanja, pri čemu se Ugovor o radu s takvim osobama zaključuje na određeno vrijeme dok traje projekt ili njegova dionica. Međutim, navedenim stavkom članka 42. nije određena mogućnost sklapanja uzastopnih ugovora na određeno vrijeme u trajanju duljem od ograničenja koja su propisana Zakonom o radu. Naime, Zakon o radu u čl. 12. propisuje da ukupno trajanje svih uzastopnih ugovora o radu sklopljenih na određeno vrijeme, pa uključujući i prvi ugovor, ne smije biti neprekinuto duže od 3 godine, osim ako je to potrebno zbog zamjene privremeno nenazočnog radnika ili je zbog nekih drugih objektivnih razloga dopušteno zakonom ili kolektivnim ugovorom te se svaka dodatna izmjena odnosno dopuna ugovora o radu na određeno vrijeme koja bi utjecala na produljenje ugovorenog trajanja tog ugovora smatra sljedećim uzastopnim ugovorom o radu na određeno vrijeme. Drugim riječima, u slučaju projekata čije je trajanje duže od tri godine osoba ne bi mogla biti zaposlena na period duži od perioda propisan Zakonom o radu. U sustavu znanosti i visokog obrazovanja često postoji potreba za sklapanjem uzastopnih ugovora zbog samog opsega ispunjavanja ciljeva, postizanja rezultata i pokazatelja uspješnosti projekta te se ukazala potreba da se upravo ljudima koji su zaposleni na projektima ograničenog trajanja s njima sklapa više uzastopnih ugovora o radu. Dakle ja bih sada za kraj samo pročitala tu jednu taj jedan dodatak koji se odnosi na članak 42. stavka 6. Zakona o znanosti i visokom obrazovanju, dakle „s osobama koje rade na projektu ograničenog trajanja moguće je sklapanje uzastopnih ugovora o radu na određeno vrijeme duže od tri godine, ukoliko je to opravdano objektivnim projektnim razlozima odnosno razlozima pravovremenog i kvalitetnog provođenja projekta ili dionice projekta na koje je ta osoba angažirana, time da ukupno trajanje svih uzastopnih ugovora o radu na određeno vrijeme ne smije trajati neprekidno dulje od šest godina“. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada će uzeti riječ državni tajnik gospodin Tomislav Dulibić, državni tajnik ovaj put stvarno u Ministarstvu zdravstva. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Poštovani saborski zastupnici. Nakon uvođenja koncesija za obavljanje javne zdravstvene službe na primarnoj razini zdravstvene djelatnosti, sukladno članku 215. Zakona o zdravstvenoj zaštiti iz 2008. godine prijelaznim odredbama zakona uređen je nastavak rada zatečenih zakupaca u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Navedenim zakupcima je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti iz 2013. godine omogućen nastavak obavljanja zdravstvene djelatnosti u prostoru doma zdravlja odnosno ljekarničke zdravstvene ustanove u kojem su obavljali tu djelatnost do dana stupanja na snagu tog zakona i to sukladno odredbama općih propisa o zakupu poslovnih prostora. S obzirom da navedeni postupak nije proveden te na taj način zdravstveni radnici nisu nastavili obavljati zdravstvenu djelatnost u privatnoj praksi, sukladno odredbama općih propisa o zakupu poslovnog prostora zdravstvena djelatnost na osnovu zakupa sada još uvijek obavlja približno 600 zdravstvenih radnika. Treba istaknuti da bi ne produljivanje roka za obavljanje njihova rada o privatnoj praksi zakupom rezultiralo gubitkom navedenih radnih mjesta u primarnoj zdravstvenoj zaštiti te s tim u vezi odgovarajućim financijskim učincima na državni proračun RH. Slijedom navedenog u cilju okončanja navedenog postupka, a radi osiguranja dostupnosti, sveobuhvatnosti i kontinuiranosti pružanja zdravstvene zaštite stanovništvu bilo je potrebno omogućiti nastavak rada tih zdravstvenih radnika do 31. prosinca 2018. godine. Djelatnosti za koje je potrebno omogućiti nastavak rada zdravstvenih radnika u zakupu su ljekarnička djelatnost, djelatnost dentalnog laboratorija i pojedine specijalističke djelatnosti. Pitanje koje je uređeno Uredbom o dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti urediti će se novim zakonom o zdravstvenoj zaštiti koji se predviđa donijeti ove godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Željko Tufekčić, državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene saborske zastupnice i zastupnici. Dakle radi se o Uredbi o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu kapitala koji je Vlada RH donijela krajem prosinca prošle godine. Dakle radi se o tome da je područje tržišta kapitala u RH uređeno je Zakonom o tržištu kapitala koji je donesen 2008., stupio je na snagu početkom 2009. i do sada je mijenjan čak sedam puta. U njemu su se prvenstveno mijenjale zakon se mijenjao u svrhu daljnjeg usklađivanja s pravnom stečevinom EU, a koja je u području tržišta kapitala zaista vrlo dinamična i podložna je čestim promjenama odnosno stvaranju preduvjeta za potpunu integraciju financijskog tržišta RH u jedinstveno tržište država članica EU, to je intencija i svrha samog zakona. Pristupanjem punopravnom članstvu EU stupile su na snagu odredbe kojima je omogućena liberalizacija tržišta kapitala i prekogranična suradnja. Zbog potrebe za daljnjim usklađivanjem hrvatskog regulatornog okvira tržišta kapitala s propisima EU iz predmetnog područja, a kako bi se zbog brojnih prethodnih izmjena zakona izbjegla njegova nepreglednost, pristupilo se izmjeni potpuno novog zakona o tržištu kapitala. Zakon je izgrađen i u vladinoj je proceduri, tako da vjerujemo da će se u roku od dva, tri tjedna naći na saborskim klupama. Radi se, vidjet ćete i sami o vrlo složenom, zahtjevnom i obimnom pravnom aktu. Naime, zakon ima nešto preko 750 članaka. Uzimajući upravo u obzir predviđeni rok donošenja Zakona o tržištu kapitala, a kako bi se u međuvremenu u biti od 1.1. ove godine osigurala neophodna primjena određenih uredbi EU, prije svega Uredbe br. 600/2014 te odredbe u svezi uspostave interoperabilnosti između sustava poravnanja i namjere financijskih instrumenta i sustava platnog prometa predložene su izmjene i dopune važećeg Zakona o tržištu kapitala putem rečene vladine uredbe. Dakle uredba je regulirala i osigurala funkcioniranje sustava u dva segmenta. Prvi je stvaranje podloge za licenciranje Zagrebačke burze u cilju dobivanja odobrenja za objavljivanje izvješća o trgovanju za račun investicijskih društava prema Uredbi MIFIR. Dakle odredbe Uredbe MIFIR primjenjuju se od 3. siječnja ove godine, a da bi burza isto mogla objavljivati potrebno je ishoditi licencu od strane HANFA-e odnosno podnijet zahtjev za dobivanje odobrenja za objavljivanje izvješća o trgovanju za račun investicijskih društava. Dakle, radi se o ovlaštenom sustavu objavljivanja, tzv. sustavu APA i investicijska društva podnose izvješća o trgovanju burzi, konkretno Zagrebačkoj burzi a koja uvažavajući uspostavljena pravila i mehanizme iz tzv. Uredba MiFIR, objavljuje izvješća o trgovanju za račun investicijskih društava. Zagrebačka burza je već obavljala dio poslova sukladno važećem Zakonu o tržištu kapitala, no da ova Uredba o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala nije bila donešena Zagrebačka burza ne bi mogla nastavit obavljat predmetnu djelatnost nit bi se mogla licencirat za tu svrhu. Također u toj situaciji investicijska društva bi bila prisiljena svoja izvješća o trgovanju dostavljati nekoj drugoj burzi, dakle burzi u nekoj drugoj državi članici obzirom da Zagrebačka burza ne bi imala licencu za objavljivanje spomenute djelatnosti. Dakle, ova je izmjena omogućila Zagrebačkoj burzi pripremu i uvođenje APA usluge, te pokretanje postupka dobivanja odobrenja za stjecanje statusa pružatelja ove usluge pri HANFA-i. Navedene radnje, dakle zahtjev za dobivanje odobrenja od strane Zagrebačke burze, te postupak odlučivanja o istom od strane HANFA-e bilo je potrebno završiti prije 3. siječnja 2018. kad se počela primjenjivati Uredba MiFIR. I drugo područje koje je ova uredba uređivala je uspostava interoperabilnosti među sustava poravnanja i sustava namire financijskih instrumenata i hrvatskog sustava velikih plaćanja. Naime, uredbom je predviđeno da pokretanje stečaja, sanacije ili postupka likvidacije kao i poduzimanje drugih pravnih mjera protiv sudionika u sustavu poravnanja ili namire ili protiv drugih pravnih osoba koje transakcije sklapaju na tržištu kapitala neće proizvoditi pravne učinke prema novčanim sredstvima koja se nalaze na posebnim namjenskim novčanim računima otvorenim kod upravitelja platnog sustava. Čak ako je takav postupak i likvidacija pokrenuta prije i ako su druge pravne radnje poduzete prije nego što će se izvršiti namirenje transakcije. Evo to su dva područja koje je uredba regulirala, a ponovno to stavljam u kontekst vrlo brzog dolaska samog Zakona o tržištu kapitala koje će onda ove dvije izmjene integrirati u sam tekst zakona, tako da ćemo ovdje imati raspravu o cijelom prijedlogu zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I na kraju gospođa Katica Prpić, državna tajnica u Ministarstvu uprave.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Ovdje je riječ o dopuni i izmjeni Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi koja je stupila na snagu 12. siječnja 2018. godine. U članku 28. stavka 2. Zakona o službenicima i namještenicima dopunjeno je da, stoji da je služba na određeno vrijeme za obavljanje privremenih poslova i poslova čiji je opseg privremeno se povećao može trajati najduže 6 mjeseci i može se produžiti za još 6 mjeseci. S obzirom na potrebu zapošljavanja za poslove provedbe projekta financiranih iz fondova ili programa EU na određeno vrijeme u trajanju dužem od 12 mjeseci što važeći zakon ne omogućava predložila se i dopuna zakona članka 28. Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj, područnoj regionalnoj samoupravi kod kojeg se zbog povećanog opsega na radu provodi projekt koji se financira iz fondova i programa Unije osoba može primiti u službu na određeno vrijeme za vrijeme trajanja projekta. Predložena odredba odnosi se na zapošljavanje voditelja projekta, administratora, koordinatora i drugih osoba koje rade na poslovima vezanim uz upravljanje projekta kojim se smatraju službenicima lokalnih jedinica. Međutim, osobe koje se zapošljavaju radi neposredne provedbe ostalih projektnih aktivnosti, odnosno na poslovima koji su predmet projekta na primjer zapošljavanje žena pripadnica ranjivijih skupina i slično ne smatraju se službenicima i namještenicima lokalne jedinice, te se na njih primjenjuju opći propisi o radu. Na ovaj način omogućilo bi se jačanje administrativnih kapaciteta jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i osigurali posebni uvjeti za provedbu samih projekata koji su u javnom interesu, odnosno interesu jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Plaće zaposlenih na provedbi projekata koji se financiraju iz fondova ili programa EU na temelju ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava osiguravaju se iz sredstava Fonda EU a ne iz proračuna jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo niz replika. Prva replika ide na izlaganje gospodina Miletića. Prvi je replikant gospodin Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Znači ja bih gospodina Miletića pitao da nam kaže, mislim to nije problem koji je od jučer. Znači to se tako ne rješava i na žalost imamo uvijek istu situaciju, pa da nam kaže da li će ovo postati uobičajena, da već možemo ukalkulirati uredba koju ćemo donositi svake godine. Ima li to neki vijek trajanja i zbog čega se taj problem sa nedostatkom sredstava riješi već jednom kako bi imali potpuno transparentnu situaciju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite.
Hvala. Gospodine zastupniče ovo neće što se nas tiče biti uvriježena praksa. Mi smo ove godine u planu zakonodavnih aktivnosti predvidjeli izmijeniti Zakon o obnovljivim izvorima energije u drugome kvartalu, donijeti pravilnik tako da što se nas tiče ovo je za nas prvi i zadnji put.
Druga je replika gospodina Panenića.
Hvala lijepa poštovani državni tajniče. Evo mi smo, ja mogu reći dobro surađivali i za vrijeme dok sam bio i ministar u Ministarstvu gospodarstva doduše, niste onda uopće bili zaduženi za energetiku. Radi toga, mogu samo reći da sam nezadovoljan da vi dođete ovdje i branite nešto što je zapravo iz vremena koje se odnosi na Vladu Zorana Milanovića koje se odnosi na ministra Vrdoljaka u tome mandatu, a vi trebate prezentirati ovdje jedno polovično rješenje koje na kraju ne rješava stvarni problem. Jednu od posljedica smo već vidjeli problema naknade obnovljivih izvora energije koja je porasla. Ovo je druga strana medalje. Ovo regulirano tržište znamo koji je pritisak Europske komisije i da ovo ne može opstati. Jednostavno, ovako ne može opstati. Ali ne mogu se složiti da ovdje danas nisu došli ministar Ćorić ili netko tko bi bio potpredsjednica Vlade, pa da oni kažu koje je stajalište Vlade o tome? Što ćemo u budućem vremenu? Da li ćemo, kao što kaže kolega Maras, svake godine uredbom pa da se to onako prođe mimo rasprave u Saboru produžavati i tu muku prebacivati u neko buduće vrijeme. Svake godine nam se sve više povećava priljev novih obaveza po tome. Sad smo malo saniralo HROTE s time, ali znamo da ovdje zapravo leži puno veća opasnost. Ako se to prelije na HROTE, to će se preliti opet i na povećanje naknade. Prema tome, mislim da je ključno da najodgovorniji ljudi, ja znam da sad kao državni tajnik odgovorni ste za resor energetike, ali da prošlost jednostavno ne možete sanirati ovako. Znači, nemoguće je to napraviti i tu ćemo morati tražiti resornoga ministra da on ponudi koje je to rješenje, da ne bude zakon u nekom drugom kvartalu, nego da znamo koje je rješenje jer ovako će obaveza preliti na naše građane i kroz parafiskalne namete još ćemo otežati život svim poduzetnicima i građanima. Hvala lijepo.
Odgovor. Izvolite.
Uvaženi gospodine zastupniče, ja vam samo moram napomenuti da ste vi imali priliku i gospodin Dobrović sve ovo što ste rekli napraviti u vašim mandatima, obzirom da je Zakon stupio na snagu u vremenu kada ste vi bili ministar i gospodin Dobrović. Znači, mi sada ovdje samo rješavamo ovaj problem kojega moramo riješiti, a to je da osiguramo kontinuitet na koji način će se sve prije preuzete obveze koje RH putem svoga tijela koje se zove HROTE preuzela u budućnosti rješavati. Budite uvjereni, mi ćemo donijeti takvo rješenje i prijedlog ovome časnom domu koji će generalno riješiti taj problem i u vremenu u kojem smo predvidjeli. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Slijedeću repliku ima gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, budite malo precizniji. Ovo je potpisao ministar Vrdoljak na zadnjoj sjednici Vlade, što ste tiče subvencija tj. poticajnih cijena za obnovljive izvore energije, a to se uglavnom odnosilo na vjetroelektrane i plin, zbog toga je trebala biti i građena termoelektrana Peruča jer iz Dugopolja nisu imali gdje s plinom, pa im je trebao jedan pogon da narod plaća skupu proizvodnju energije za naravno, interese koji su direktno poticani iz Vlade. Pa, kažite mi jasno i glasno, tko je to potpisao? Da li je sad taj čovjek šef koalicije, jedan od šefova koalicijskih partnera? To ne smijete kazati. U biti, Vlada koja je sada u ovome trenutku ista se bazira na čovjeku koji je to potpisao. To je istina. I to narod mora znati. A štete plaćamo milijardu i pol kuna godišnje. Milijardu i pol kuna godišnje strane džepove, a MOST-u je interes kao što smo promovirali i promoviramo, to su solari, sunce, gdje će svaki čovjek na svojoj obiteljskoj za taj novac koji dajemo godišnje u 3 godine, na svakoj kući čovjek i stambenom objektu i javnoj ustanovi, svatko bi mogao besplatno graditi solare. I čovjek bi bio neovisan, a ne termoelektrane Peruče, a vi to znate da je iz Vlade. Pa znate reakcije? Znate li tko je vlasnik toga bio? Sve znate, međutim, pozivate se na neke stvari, ne tko je potpisao, tko vas je poslao, i vi sad branite to, da je to u redu. Pa šta je bitno tko je bio iza mjesec dana, dva mjeseca? To treba prekinuti.
Odgovor. Izvolite.
Poštovani i uvaženi zastupniče, točno se zna po Zakonu tko je šta potpisao, koliko mi se čini, onaj koji je potpisao te ugovore o kojima vi govorite, još uvijek je na tom položaju kojeg je potpisao, ne radi se o ministru Vrdoljaku, nego o direktoru HROTE. Ovaj, što se nas tiče vi ćete biti upoznati sa načinom kako će se rješavati solari u novom prijedlogu zakona i u novim pravilnicima. Uvjeren sam da ćete biti zadovoljni s tim prijedlogom. Mi vodimo računa o tome da se u budućnosti svi modeli obnovljivih izvora energije potiču na način koji će biti moguć i održiv, a jasno, vodimo računa o onome što je do sada potpisano i koje su obveze RH i ne možemo dovoditi u pitanje ono što se ne može dovesti u pitanje. I to je osnovni princip funkcioniranja svake odgovorne vlasti da poštuje kontinuitete jer to nije potpisao niti jedan ministar, to je potpisala Vlada RH i njezina tijela i mi smo dužni to poštivati.
Hvala lijepa. Prelazimo na replike gospođi Ramljak. Prvi je gospodin Maras.
Hvala lijepo. Kolegice Ramljak, ja bih htio istaknuti da ja nisam protiv toga da se ljudima omogući rad na projektima, ali sam protiv toga da se uvodi praksa koju će sad vjerojatno mnogi iskoristi za unedogled zapošljavanje znanstvenih novaka, znanstvenika na sveučilištima na određeno vrijeme. Vi i sami u obrazloženju ove Uredbe govorite da je po broju ljudi koji rade u sustavu RH pri dnu u EU i da je tih ljudi 10600 i nešto, a sada ovom Uredbom omogućujete da se to ne povećava, nego da upravo imaju ljudi koji odlučuju o tome, poslodavci na sveučilištima mogućnost da na projektima unedogled zapošljavaju ljude na određeno vrije. Znači, ja sam protiv takvog pristupa. Ukoliko projekti traju 3 i više godina, ja mislim da bi sveučilišta trebala planirati zapošljavanje takvih djelatnika, to su projekti koji su na duge staze, ljudi ih mogu raditi i planirati i za neke druge poslove ljude znanstvenike koji rade na tim projektima. Znači po mojem mišljenju se ovdje omogućava da i dalje ostanemo na dnu EU po zaposlenima u sektoru za koji ste vi zaduženi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospođa Ramljak. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine zastupniče. Dakle ova uredba ne odnosi se na te buduće znanstvenike nego je ona eksplicite za 175 mladih doktoranata koji su zaposleni preko Hrvatske zaklade za znanost 2015. godine, dakle s njima su se sklopili ugovore na vrijeme dvije plus dvije godine i u tome je bio problem. Međutim, te 2017. godine kada je isteklo prvo vrijeme onda zašto je to tako, ja sada ne bi u to ulazila u svakom slučaju nije bilo usklađeno sa Zakonom o radu. Zakon o radu kaže da se može sklopiti na tri godine, a da se posebnim zakonom može regulirati sklapanje uzastopnih ugovora. Kako mi u posebnom zakonu, a to je Zakon o znanosti i visokom obrazovanju nismo imali to, mi smo predložili da se za tu generaciju koja je primljena 2015. godine evo s uredbom riješi ovo stanje jer nismo imali u međuvremenu niti kolektivni ugovor. Mi ove godine jasno u planu zakonodavnih aktivnosti imamo naš krovni Zakon o znanosti i visokom obrazovanju gdje se s radom počinje vrlo skoro, mislim samo što se tiče povjerenstva tako da se nadam da neće biti potrebe više za ovakvom uredbom, da ćemo to riješiti sa jednim zakonom koji će sustavno to riješiti pitanje. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Drugi gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene državna tajnice, gospođo Ramljak. Pa evo moje pitanje je išlo u tom smjeru i sada sam dobio odgovor. Vi govorite o 175 ljudi to nije ni tako velik broj, međutim u njihovim sudbinama je to velik broj, svakom od njih je to veliki problem. Ovo mi se čini objašnjenje dobro, kaže izmjena je nužna za povećanje zapošljivosti osoba u sustavu znanosti i obrazovanja i njihov osobni naravno razvoj, ona će imati efekte na razvoj gospodarstva i naravno privlačenje sredstava iz fondova EU gdje se financiraju ti projekti. Tako piše u obrazloženju. I naravno sada vi još dobro spominjete da je ovakvo zapošljavanje na određenim projektima koji traju duže od tri godine u koliziji sa Zakonom o radu. S jedne strane ovo je sve objašnjenje s njim se slažem, dobro je objašnjenje, međutim ako određenoj skupini građana oduzimamo pravo koja imaju drugi građani, znači derogiramo pravo Zakona o radu da oni mogu raditi duže od tri godine, to njima stvara znatne probleme, to su mladi ljudi koji trebaju dizati kredite, dakle nemaju one osobine koje imaju drugi koji rade na neodređeno. Molim vas sada mi to pojasnite. Vi kažete da se to neće odnositi na buduće, ali kako onda ako planiramo još uvijek razvijati projekte, ako planiramo privlačiti sredstva iz fondova EU, što će biti onda s tim novim projektima, kako će se oni onda definirati, ako budu isto definirani na određeno razdoblje znači ako projekt traje četiri ili pet godina kako će se to onda riješiti?
Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine zastupniče. Dakle ono što je bilo 2015. neko drugi je donio tu odluku, a ovo ponavljam, dakle odnosi se isključivo na tu generaciju, s njima su se sklapali ugovori na dva plus dva. Već sljedeća generacija, danas ih imamo u sustavu takvih preko Hrvatske zaklade 375, već sljedeća generacija koja je ona išla po Zakonu o radu, znači tri plus tri. I vjerujte mi što se tiče doktoranata u roku od šest godina to je krajnji rok u kojem netko mora doći do doktorata. Evo u tom dijelu je to, zato se potiče zapravo da se i završi što je moguće prije ta edukacija. Ja ću samo podsjetiti u EU na zapadu je taj rok za završetak doktorata smanjen na četiri godine, a kod nas je to ipak šest godina. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada prelazimo na replike gospodinu Dulibiću. Prvi je i jedini gospodin Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Dulibiću. Vi ste u ovoj uredbi produžili rok za 600 i nešto liječnika koji rade u primarnoj zdravstvenoj zašiti, mene zanima samo kako će se taj problem riješiti u 2018. godini odnosno da li ćemo se sa istom uredbom susresti i krajem ove godine? Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, nećemo se susresti ponovno s tom istom uredbom. Izrađen je novi zakon o zdravstvenoj zaštiti i pustit ćemo da sljedeći tjedan u e-Savjetovanje proceduru kojom je riješena navedena problematika.
Hvala lijepa. Sada replika gospodinu Tufekčiću, opet gospodin Maras. Izvolite. furio
Hvala lijepo. Gospodine Tufekčić. U ovoj vašoj uredbi primjećujem da je to uredba koja je sveobuhvatna, znači radi se o osam članka. Radi se o tome da mnoge od direktiva na koje se pozivate u uredbi potječu još iz 2012., 2014. godine što govori da je bilo moguće taj zakon izmijeniti u redovitoj proceduri, ne samo u 2017., možda i u 2016. godini i sa te strane bi bilo nepotrebno na ovaj način mimo javne rasprave van dosega hrvatske javnosti donositi određene izmjene koje nisu baš tako bezazlene i beznačajne. Tu se govori o izvještavanju poslovanja investicijskih društava na burzama i informaciji i dostupnosti informacija koje primjerice se odnose recimo na trgovanje vrijednosnim papirima, a vidjeli smo kakve su situacije bile oko Agrokora, kako su se te cijene mijenjale, na koji način je to funkcioniralo. I mislim da je propust Vlade Andreja Plenkovića da ovaj zakon nije uskladila sa direktivama u prošloj godini, ako ne i propust Vlade Tihomira Oreškovića, jer su ove neke stvari mogle već odavno biti usklađene i sa te strane vas pozivam da što prije uputite zakon u proceduru, da nemamo ove uredbe koje su u biti, koje bi u biti trebale biti tehničke prirode. Ali ako vidite ovu uredbu, ona ima 8 članaka. Ona ja bih se usudio ovdje reći je duža i potpunija od 90% zakona koje usvajamo u ovom Saboru. Tako da mogu shvatiti ove neke uredbe koje su išle za kratkotrajnom prolongacijom roka itd. Ali ovo je supstancijalna uredba koja je morala ići u zakonsku proceduru i u javnu raspravu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani saborski zastupniče. Dakle radi se o tome da jest istina da se ovom uredbom reguliralo 8 članaka. Međutim, uzimajući u obzir obujam samog zakona kako sam rekao obuhvaća negdje oko 750 članaka. Radi se zaista o manjoj izmjeni zakona. Zašto se išlo sa uredbom? Ovaj zakon se zaista već dugo priprema. On je dugo u izradi i kako sam rekao radi se o vrlo složenoj, stručnoj i zahtjevnoj materiji za prijenos direktiva u novi Zakon o tržištu kapitala. Tako da se na žalost sam postupak izrade i cjelokupna procedura odgodila, odnosno potrajala je nešto duže u odnosu na ono što se očekivalo, pa se onda koncem godine pribjeglo donošenju Uredbe o izmjeni zakona, a koja ja bih ipak rekao regulira dva tehnička pitanja. Dakle, radi se o financijskim izvještajima koja su važna. Međutim, ona ne donošenjem uredbe ne bi se dogodilo da ne bi ugledala svjetlo dana. Ali ne bi ugledala svjetlo dana putem Zagrebačke burze nego putem neke druge burze u državi članici. Dakle, sudionici tržišta kapitala i zainteresirana javnost ne bi ostala bez izvješća, ali to se ne bi dogodilo putem Zagrebačke burze. Druga stvar je ova inter operabilnost. Zakon je kako sam rekao završen, u vladinoj proceduri je idući tjedan i vrlo brzo će doći ovdje na klupe, pa ćete vidjeti da je zaista zahtjevan, složen, obiman i da je onda naravno i ovaj dio uključen u novi zakon. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I na kraju gospođi Prpić također će replicirati gospodin Maras.
Hvala lijepa kolega Radin. U ovoj uredbi kao što je rekla gospođa Prpić se radi o vezanju određenih poslova i mogućnosti zapošljavanja ljudi na EU projektima u lokalnim, u jedinicama lokalne samouprave. Ono što nas ovdje brine je to da se predviđa na taj način zapošljavanje čak i radnih mjesta kao što je rekla gospođa Prpić i voditelja projekata što bi sugeriralo da prilikom pripreme tih projekata financiranja Europskom unijom u jedinicama lokalne samouprave nismo bili u stanju možda niti naći ljude koji će biti odgovorni, koji će provoditi te projekte što naravno ne odgovara po meni situaciji na terenu, odnosno mi bi trebali jasno ukoliko ima više posla, ukoliko nema dovoljno kapaciteta uzeti određene ljude na određeno vrijeme kako bi pomogli u provedbi tih projekata. Ali kada se radi o voditeljskim mjestima, tu mi više izgleda situacija da se na ovaj način pokušava otvoriti prostor za dodatna zapošljavanja na najodgovornijim mjestima šta ne bi trebalo biti tako. Jer ja vjerujem da jedinice lokalne samouprave bi ukoliko već provode određene projekte složenije prirode, da bi trebali imati već određenu strukturu koja će te projekte provoditi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prije nego što nastavimo dozvolite mi da pozdravim na diplomatskoj galeriji delegaciju korejske nacionalne Skupštine, odnosno Parlamenta Koreje, Republike Koreje i veleposlanika. [[Pljesak.]] Evo ga, na repliku će odgovoriti državna tajnica poštovana Katica Prčić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani upravo ova uredba je kao što ste i sami još jednom podvukli prepoznato je stanje na terenu a i svi pokazatelji pokazuju da se trenutno uspijevamo povući sve više sredstava iz fondova, pa je potrebno i zaposliti određeni broj stručnih osoba. Te stručne osove su se i sad mogle zapošljavati, znači na trajanje od godinu dana. Međutim i sami fondovi traže da voditelji budu u kontinuitetu, a ne nakon godinu dana da dolazi do prekida, da se biraju neki drugi i da to dolazi pomalo, dovodi i upitnost provedbe tog projekta. Upravo iz tog razloga, znači mogućnosti privlačenja što većeg broja sredstava i rada u kontinuitetu je predviđena i donesena ova uredba, a svi detaljni podaci su već dopisom obrazloženi svim gradovima i općinama i stalno smo ih preko e-uprave, preko osobnih kontakata na raspolaganju da ti projekti budu što uspješnije provedeni. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prije međutim nego što počnemo sa raspravom dozvolite mi da vas izvijestim da ćemo u 12 sati i mati glasovanje. A sad krećemo na raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ivan Šipić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, članovi ministarstava, kolegice i kolege. Svakako treba napomenuti da su ove uredbe u provedbi, da ministarstva provode uredbe, a to smo svjedoci ovih dana kao na primjer program „Zaželi“ ali o tom, po tom. Svakako je dobro da svih pet uredbi su objedinjena rasprava, tako da svi imamo priliku iz prve ruke, a dobrim dijelom smo već čuli iz ovih odgovora koji su nam i pitanja koja su postavljeni i odgovora koji smo čuli od predstavnika ministarstava i Vlade, da smo već dosta nedoumica ili pitanja koja su se otvoriti dobili odgovore ili ćemo ih dobiti. Uredba o izmjeni Zakona o obnovljivim izvorima energije i visoko učinkovitoj kogeneraciji kojom je propisana obaveza opskrbljivača električne energije da preuzmu ukupnu neto isporučenu električnu energiju povlaštenih proizvođača od operatora tržište električne energije, sukladno njihovom udjelu na tržištu za električnu cijenu isporučenu do 31. prosinca 2016. godine po reguliranoj otkupnoj cijeni na način da se uredbom navedeni rokovi produljuju na godinu dana s obzirom na to da je odredbom članka 40. zakona propisano kako operator tržišta električne energije nakon 1. siječnja 2018. godine prodaje ukupnu neto isporučenu električnu energiju povlaštenih proizvođača na tržištu električne energije. Time bi prestala obveza opskrbljivača za regularni otkup električne energije i HROTE bi tada mogao neto isporučenu električnu energiju otkupljenu od povlaštenih proizvođača prodavati po tržišnim cijenama koje su varijabilne i promjenjive na dnevnoj bazi te u konačnici znatno niže od regulirane otkupne cijene. Budući da trenutno nisu utvrđeni drugi modeli financiranja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije po poticajnim cijenama, a kako bi se spriječile povrede ugovornih obveza koje HROTE ima temeljem sklopljenih ugovora o otkupu električne energije iz obnovljivih izvora, ovom uredbom produljuje se rok za ispunjenje obveze opskrbljivača električne energije i početka rada eko bilančne grupe, kao i rok za stupanje na snagu odredbe članka 40. zakona. Uredba o izmjeni i dopunama Zakona o tržištu kapitala, od iznimne je važnosti donošenje ove uredbe kako od donošenja novog Zakona o tržištu kapitala ne bi nastali poremećaji na tržištu kapitala odnosno kako bi se omogućilo nesmetano funkcioniranje tržišta kapitala koje uključuje i objavljivanje izvješća o trgovanju za račun investicijskih društava, a koja predstavljaju pitanja tekuće gospodarske politike. Za objavljivanje izvješća o trgovanju za račun investicijskih društava potrebno je ishoditi odobrenje Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga te uspostaviti odgovarajuće politike i mehanizme za objavu podataka propisanih uredbom. Naime, investicijska društva izvješća o trgovanju morat će nakon stupanja na snagu ove uredbe odnosno nakon 3. siječnja 2018. godine dostavljati ovlaštenom sustavu objavljivanjem. Ako se ne stvori pravna osnova za licenciranje Zagrebačke burze za navedenu djelatnost investicijska društva iz RH takve podatke temeljem izravno primjenjive uredbe morat će dostavljati putem licencirane burze iz neke druge članice EU, a ne preko Zagrebačke burze. Odredbama zakona uređeno je područje poslovanja osoba ovlaštenih za obavljanje poslova s financijskim instrumentima uvjeti za organizirano trgovanje financijskim instrumentima postupak izdavanja vrijednosnih papira javnom ponudom zaštita ulagatelja i nositelja prava vrijednosnih papira itd. Uredba o dopuni Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Člankom 42. stavkom 6. zakona osobama izabranim u znanstvena suradnička i stručna znanja dana je mogućnost da rade na projektima ograničena trajanja, pri čemu se ugovor o radu s takvim osobama zaključuje na određeno vrijeme dok traje projekt ili njegova dionica. Međutim, navedenim stavkom članka 42. zakona nije određena mogućnost sklapanja uzastopnih ugovora na određeno vrijeme u trajanju duljem od ograničenja propisanih Zakonom o radu. Naime, Zakon o radu u članku 12. propisuje da ukupno trajanje svih uzastopnih ugovora o radu sklopljenih na određeno vrijeme uključuje i prvi ugovor o radu, ne smije biti neprekinuto duže od tri godine, osim ako je potrebno zbog zamjene privremeno ne nazočnog radnika ili zbog nekih drugih objektivnih razloga dopušteno zakonom ili kolektivnim ugovorom te se svaka dodatna izmjena odnosno dopuna ugovora o radu na određeno vrijeme koje bi utjecala na produljenje ugovorenog trajanja toga ugovora smatra sljedećim uzastopnim ugovorom o radu na određeno vrijeme. Iznimka nužna radi povećanja zapošljivosti osoba u sustavu znanosti i visokog obrazovanja budući da prema podacima koji su za 2016. godinu dostupni na stranici Europske komisije koja je nadležna za prikupljanje statističkih podataka EUROSTAT u ekvivalentu punog radnog vremena u sustavu znanosti uključujući javni i privatni sektor zaposleno je svega 10.697 osoba. Uredba o dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Zakonom o zdravstvenoj zaštiti zdravstva uvedene su koncesije za obavljanje javne zdravstvene službe na primarnoj razini zdravstvene djelatnosti te je prijelaznim odredbama toga zakona uređen status zdravstvenih radnika zakupaca u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti propisano je da zdravstveni radnici koji obavljaju privatnu praksu na osnovi zakupa iz članka 215. Zakona o zdravstvenoj zaštiti i članka 29. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti mogu zdravstvenu djelatnost obavljati u praksi u prostoru doma zdravlja odnosno ljekarničke zdravstvene ustanove u kojem su obavljali tu djelatnost od dana stupanja na snagu toga zakona i sukladno odredbama općih propisa o zakupu poslovnog prostora. S obzirom na to da navedeni postupak nije proveden te na taj način zdravstveni radnici nisu nastavili obavljati zdravstvenu djelatnost u privatnoj praksi sukladno odredbama općih propisa o zakupu poslovnog prostora. Zdravstvenu djelatnost na osnovi zakupa sada još uvijek obavlja približno 600 zdravstvenih radnika. Treba istaknuti da bi ne produljivanje roka za obavljanje njihovog rada u privatnoj praksi zakupom rezultiralo gubitkom navedenih radnih mjesta u primarnoj zdravstvenoj zaštiti te s tim u vezi odgovarajućim financijskim učincima na državni proračun RH. Slijedom navedenog u cilju okončanja navedenog postupka a radi osiguranja dostupnosti, sveobuhvatnosti i kontinuiranosti pružanja zdravstvene zaštite stanovništvu potrebno je omogućiti nastavak rada tih zdravstvenih radnika do 31. prosinca 2018. godine. Djelatnosti za koje je potrebno omogućiti nastavak rada zdravstvenih radnika u zakupu su ljekarnička djelatnost, djelatnost dentalnog laboratorija i pojedine specijalističke djelatnosti. I 5. uredba, uredba koja nam govori o dopuni zakona i o službenicima i namještenicima u lokalnoj, područnoj i regionalnoj samoupravi. U članku 28. stavka 2. Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj samoupravi propisano je da služba na određeno vrijeme za obavljanje privremenih poslova ili poslova iz čijeg opsega privremeno se povećao može trajati najduže 6 mjeseci i može se produžiti za još 6 mjeseci. S obzirom na potrebu zapošljavanja na poslove provedbe projekata financiranih iz fondova ili programa EU na određeno vrijeme u trajanju dužem od 12 mjeseci što važeći zakon ne omogućava predlaže se dopuna članka 28. o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj samoupravi prema kojoj se zbog potrebe rada na provedbi projekata koji se financiraju iz fondova ili programa EU osobe može primiti u službu na određeno vrijeme za trajanje, za vrijeme trajanja toga projekta. Predložena odredba odnosi se na zapošljavanje voditelja projekata, administratora, koordinatora i drugih osoba koji rade na poslovima vezanih uz upravljanje projektom koji se smatraju službenicima lokalnih jedinica. Međutim, osobe koje se zapošljavaju radi neposredne provedbe ostalih projektnih aktivnosti odnosno na poslovima koji su predmet projekta, npr. zapošljavanje žena pripadnicima ranjivih skupina, to je program „Zaželi“, gdje recimo je to dobra prilika za mnoge lokalne jedinice osobito u područjima koje nisu tako da tako kažem bogate u RH Dalmatinska zagora, Lika, Slavonija itd., mnogi su se gradovi i općine prijavili na ove projekte. I svakako za svaku pohvalu je mogućnost da vođenje projekata koji ima određenu fazu, znači svoj početak ali i probleme u samom vođenju projekta da sve to skupa ne bude zakonski ograničeno i da ne stvara dodatni pritisak na lokalnu samoupravu. Zato je dobra ova uredba i ona pomaže izravno da se kroz resorna ministarstva a to su gotovo sva koja imaju provedbu, koja imaju provedbe projekata iz fondova EU može učinkovitije provoditi određeni projekt. Evo mi koji smo istureni u pojedinim jedinicama lokalne samouprave najbolje znamo što bi nam i što će nam i što nam već sada donosi u provedbi jer smo se dobar dio nas već i javili na ove natječaje. Znači što nam znači ova odredba. Ono što je važno to ne opterećuje naše proračune. Evo to je ono što je važno, ne opterećuje naše proračune osim u jednom manjem iznosu, postotku koji po postotcima razvijenosti itd. sukladno zakonu svaka jedinica je dužna sudjelovati. Ali 80, 90 i više posto u tom financijskom smislu snosi EU, tj. iz onog projekta koji je provediv, koji je prošao sve procedure moći će se izvući i sredstva i uključiva su sredstva za samo financiranje ne samo osoba nego kompletnog projekta. Zato sve 4 uredbe, svih 5 uredbi koje smo ovdje imali priliku analizirati zajedno sa članovima ministarstava idu u prilog, bržem, učinkovitijem i transparetnijem da tako kažem upravljanju određenim zakonima i provedbe određenih zakona. Stoga klub HDZ-a će podržati izvješća o ovim uredbama i ono što želim reći, Vlada kroz ove uredbe nije narušila svoje zakonske okvire. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Šipiću i prije nekoliko mjeseci kada smo raspravljali postavio sam vam pitanje zbog toga što dolazite iz područja odakle sam osobno, znači govorimo o subvencioniranom, povlaštenoj električnoj energiji koja je jeftinija u uvozu nego kada je proizvedena kod nas. Činjenica da je Ivan Vrdoljak na prijedlog, kao ministar, u Milanovićevoj Vladi, Vlada je donijela tu odluku koja je prihvaćena i koja nanosi ogromne štete RH pa i vašoj lokalnoj zajednici i mojoj lokalnoj zajednici. Jer milijardu i po kuna godišnje od milijardu, milijardu i po odlazi u džepove stranih investitora. Zbog toga je trebala biti termoelektrana Peruća ali tu je i poticaj na plin kao energent. Da li je moguće da nitko neće javno da to kaže da je to loša odluka koja šteti lokalnoj samoupravi? Međutim to je tada Ivan Vrdoljak, u stranci svi šute. Da li je to demokracija stranačka? Da li taj čovjek može tolike štete nanijeti ili ne znam, jel' u vas ako neka odluka se donese pa neće je donijeti predsjednik stranke pa ćete vi morati poslušno, pa ima li demokracije ikakve? Ima li demokracije da kažu da je ovo štetna odluka koja šteti Hrvatskoj? U 3 godine koliko platimo subvencije stranim investitorima, tko zna kome, povlaštenu cijenu, mogli na svakom objektu u RH izgraditi solarne elektrane, na svakom objektu i bit neovisne obitelji i ustanove, šta bi vi, kako vi komentirate, ima li demokracije da je to loša odluka koja je na štetu hrvatskog čovjeka i hrvatske države? Ima li demokracije u strankama? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Šipića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, da li je dobra ili loša odluka i da li se ona može osuditi ili aplaudirati joj, nije u mojoj nadležnost da mogu odgovoriti na tako nešto, na takvu postavku. Mi smo svjedoci i ovdje što smo čuli iz ministarstva znači, spomenuta osoba nije potpisivala taj ugovor, zna se institucija koja potpisiva takve ugovore, tko je zadužen. Što se tiče lokalnih jedinica, mi bi bili najsretniji da nije lipa po proizvedenoj struji, mi bi voljeli da je to X kuna po proizvedenoj struji zato što znamo da ta investicija na našim područjima, znam da djelom ciljate i na Trilj jer u Trilju su i građeni vjetroparkovi, ja mogu samo reći da mi na godišnjoj razini imamo više od milijun kuna čistog prihoda od tog djela, ali voljeli bi da imamo više ako je moguće. Dakle, da li će nove odluke, novi prijedlozi, novi obračuni koji će najvjerojatnije i uslijediti po ovome što smo imali čuti jer znamo da ova odluka, ova uredba vrijedi do kraja godine. Ja čvrsto vjerujem da će možda se i preispitati taj odnos ali da ja ulazim u ovu dubinu odnosa stranačke poslušnosti, ovoga ili onoga, mislim da mi je to u ovome trenutku vrlo, vrlo neprimjereno govoriti s obzirom da se radi o uredbama koje su morale regulirati trenutno stanje pa i u tom području da bi se obveze koje su preuzete morale izvršiti. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mladena Madjera.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Šipiću, jasno da je za pozdraviti ovu 5 uredbu, članak 28., zapošljavanje na određeno vrijeme 6+6 voditelja projekta jedinicama lokalne samouprave, ali htio bi samo upozoriti, možda sam ja krivo shvatio, jer znamo da su jedinice lokalne samouprave ograničene u postotku za izdvajanje za plaće koje ne smiju biti više od 20% izvornih prihoda jedinica lokalne samouprave. A znamo da su pojedine jedinice lokalne samouprave na granici tih 20% i sada ovo novo zaposlenje da li ide u tih 20% ili će biti onda problema u pojedinim jedinicama lokalne samouprave. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Šipića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega, to je dobro pitanje ali ono što sam ja upoznat i one projekte koje mi imamo i koje provodimo, ne, odgovor je vrlo jasan i kratak, ne. Ono što je dobro i što nije ovdje istaknuto samo na osnovu ovih uredbi koje su stupilo po ovoj uredbi, mi znamo da je milijardu kunu kroz ministarstvo koje vodi ministar Pavić osigurano dodatno za program „Zaželi“, znamo da je kroz programe Ministarstva za demografiju i zajedno opet sa Ministarstvom za mirovinsko i za zapošljavanje itd., da je osigurano dodatnih 300 milijuna kuna za tete u vrtiću itd., znači izravno pomoći ovakvih uredbi, i ove uredbe je omogućeno dodatno zapošljavanje, dodatno stvaranje novih vrijednosti, pa čak i jedna demografska mjera jer ne radi se o rokovima na ono što mi znamo, 3 mjeseca pa onda te svak lovi daj jel' može ovo, ono, ali ovako ima rok od 24 mjeseca gdje će iz sredstava iz EU fondova, kroz ove programe imati priliku mnogi. Pa ovdje se radi o stotinama, stotinama novih radnih mjesta. Ja bi rekao ne uhljebničkih nego stvarno ljudi kojima je to potrebno. Evo, vi ste isto na terenu i vi vrlo znate kakve su to obitelji a poglavito kad znamo što je na našim zavodima i koja skupina je najugroženija po pitanju primanju žena osobito iznad 50 godina, nikada mnoge nisu imale priliku dobiti radno mjesto, a ovdje se otvara upravo taj prostor i za te žene. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Tomislava Panenića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šipić, ja mogu razumjet državnoga tajnika koji će braniti svoga šefa stranke jer nažalost on da ne brani, onda bi morao ovdje doći i reći, priznati da je napravljena ogromna šteta, jedna od najvećih ja ću reći otvoreno, da što se tiče štete koja je napravljena s time, to je mjerljivo u milijardama. Znači koliko znam milijardu i po kuna mi odvajamo za što? Za vjetroelektranu? A meni je još degutantnije način kako ste vi prezentirali to, da se radujete milijun kuna kojih dobijete. Jel' vi razumijete milijardu i po s jedne strane godišnje, milijun što uđe u vaš općinski proračun da je to sreća? To ne može biti sreća. Ako ćemo tako funkcionirati da ćete crpsti od svakog građanina RH i da na kraju-krajeva što nismo dobili milijun. Meni je to neprihvatljivo. Meni osobno kao građaninu je neprihvatljivo da netko se može radovati, ja sam u vašem izlaganju gledao radost što vi dobivate milijun kuna na čemu? Na muci milijuna ljudi koji žive u RH. I poduzetnika koji također to plaćaju. Jeste pogledali koji su to iznosi? Jeste pogledali koji je to iznos, koliko je to koliko se uzima? I onda dođemo, kad treba raspravljati o Zakonu o šumama, OKFŠ-u, gdje se uzme 20 milijuna kuna i kaže: oslobodili poduzetništvo, a ovdje samo kroz ovo ste digli za novih 500 milijuna. I opet će doći do povećanja i ne mogu prihvatiti da itko može to braniti i reći da je to dobro. Da je to bilo dobro, onda bi svaki građanin dobivao neku korist iz svega toga, a ne bi samo pojedinci ili određene lokalne samouprave koje su imate, da kažem tu neku sreću u tuđoj nesreći da se kod njih uspostave … [[Govornik se ne razumije.]] vjetroparkovi. S tim sredstvima ne bi nam trebala pomoć EU da dvije godine zaposlimo žene, nego bismo mogli to sami napraviti. Moglo bi naše gospodarstvo tu zaposliti, ne bi bilo pomoći.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šipića.
Hvala lijepa gospodine potredsjedniče. Kolega Panenić, ja znam da vi imate vrhunskog psihologa u stranci. Ali s kojim pravom, na koji način i kako ste vi to izvukli iz mog konteksta, tih milijun kuna? A evo sad ćemo reći drugačije. Na području našeg grada Trilja je uloženo pola milijarde kuna u taj projekt. Radile su domaće firme itd, itd. Pa gdje ste vi pročitali da sam ja iz mojih riječi rekao jednu riječ oduševljenja i skakao oko klupa, po klupama, veseleći se milijun kuna, a samo ta znate, naš proračun nije toliko velik i imamo se pravo veseliti. Gospodin Bulj to zna vrlo dobro jer smo se lani i on i ja borili da ova područja, kao i vi, da ova područja idu korak naprijed. Jesmo li imali milijun kuna prije ovoga? Nismo. Je li radost velika? Nije. Pa mislim, na ovakav način raspravljati, a ja sam rekao, ali ja sam rekao, znači, da vjerujem i čvrsto vjerujem i čak se moglo iz moje rasprave iz moje replike vidjeti da ja nisam zadovoljan što imamo lipu ili … [[Govornik se ne razumije.]] Naravno da bih kao čelnik volio da imamo xxx kuna više od ovoga što slijedi. A tko sam ja i tko ste vi da vi kažete kako je Vrdoljak namjestio, tko je kome pogodovao, tko? Jeste li vi bili ministar? Jeste li mogli provesti? Bili ste ministar, pa jeste li bili ministar da provedete, imate sumnje, imate indicije, imate ovo. Jeste bili ministar? … [[Upadice sa strane. Ne čuje se.]] [[Upadica Reiner: Nemojmo, nemojmo]] Kolega Paneniću, ja sam vas saslušao. Ja vas ne želim napasti. Ja sam prvi koji sam i za razgovor i za dijalog i za argumente. Ali žalosti me da ste me mogli napasti na takav način kao da ja skačem od radosti nad milijun kuna. Pa mi nismo imali taj milijun kuna i malo nam je milijun kuna. Kao i svim gradovima i općinama koji danas imaju takve projekte kao što imamo i mi. Krivo ste me shvatili.
Kolega Panenić, digli ste povredu Poslovnika. Koji je članak Poslovnika povrijeđen.
Povrijeđen je članak 238. Svojim izlaganjem direktno je vrijeđao mene kao zastupnika radi toga što je, na neki način navodio da gospodin Božo Petrov koji je predsjednik MOST-a nezavisnih lista, da je on psiholog i vjerojatno pod tim podrazumijevao da mene treba obrađivati moje stajalište. Prema tome, ako trebamo govoriti o psiholozima, onda treba govoriti zapravo o zastupnicima koji trebaju voditi računa na ovakve riječi ne izgovaraju jer time direktno želi nametnuti da ja bih trebao biti možda psihijatrijski ili psihološki vještačen pa da ove riječi koje sam izgovorio bi imale zapravo neku drugu konotaciju.
Dobro, ja sam uvjeren da to nije tako mišljeno i ovaj, to nije povreda Poslovnika, a usput budi rečeno, kolega Petrov nije psiholog nego psihijatar, što je potpuno različita stvar, ali dobro. Ali, u svakom slučaju nije povreda Poslovnika. Kolega Bulj, vi ste isto digli ruku da je povrijeđen Poslovnik, u čemu i koja točka?
Hvala lijepa uvaženi predsjedavajući. Članak 238. Kolega Šipić je govorio znači, omalovažavajući i mene spominjući tu, ali omalovažavajući cijelu repliku, u biti je rekao jednu eklatantnu neistinu jer su ogromne štete napravljene za cetinski kraj [[Upadica Reiner: Čekajte, oprostite, vi sad replicirate, to nije povreda Poslovnika.]] On je kazao da ovo nisu štete i tko smo mi? Mi smo saborski zastupnici koji… [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Reiner: Pogledajte, to što govorite nije povreda Poslovnika. Oprostite.]] ovo šta je napravljeno u cetinskoj krajini, što se tiče vjetroelektrana, to je pljačka stoljeća.
/Upadica Reiner: kolega Bulj, oduzimam vam riječ jer zlorabite povredu Poslovnika kolega Bulj/ [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] /Upadica Reiner: Ja vas opominjem./
…uspostaviti panele solarne, a sad su ti kolega Šipiću cetinsku krajinu, prazne škole…
…/Upadica Reiner: oduzimam vam riječ i opominjem vas po drugi puta./…
…pljačka stoljeća, ova… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Vodite računa da imate dvije opomene, kolega Bulj. Ja sam vam govorio, da ste slušali, a ne replicirali umjesto povrede Poslovnika, onda bi znali zašto [[Upadica Bulj: pa vi ne date da ja nešto kažem uopće, jel?]] Nemojte, nemojte, molim vas. Imamo repliku slijedeću. Kolega Šipić, nemojmo, molim vas. Cijela stvar je potpuno besmislena. Znate i sami. Slijedeća replika je kolegice Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ja ću vratiti stvari na temu. Vezano za ovu uredbu zdravstvenu koju nitko nije do sada replicirao. Znači, često se u ovoj sabornici govori kao da nam je pamćenje možda godinu dana, a to je neozbiljno. Važnost ove uredbe koju ste vi, cijenjeni kolega Šipić istaknuli među ostalih 4 uredbe, a tiče se zdravstvene djelatnosti je omogućavanje kontinuiteta ondje gdje je došlo do procijepa. A znamo zašto je došlo do procijepa. Evo ovdje je cijenjeni državni tajnik iz Ministarstva zdravstva gospodin Dulibić i vjerujem da će se sa mnom složit kad kažem da resor zdravstva prije svega, a bilo je prilike u ovoj sabornici, a i druge resore ne gledamo bez kontinuiteta. Dakle resor zdravstva i drugi resori nisu resori od jednog ministra koji je sada HDZ-ov ministar, nego gledamo kontinuitet i vidimo kontinuitet u razvoju ili u ne razvoju. I to je preslika stanja u zdravstvu. Djelatnost koja se regulira ovom uredbom je jako bitna, a to je da se za 600 zdravstvenih radnika koji obavljaju zdravstvene djelatnosti na osnovu zakupa sada omogućuju da oni do 31. prosinca 2018. budu mirni, da mi budemo mirni kao nadležna institucija i resorno ministarstvo i to je zapravo smisao. A ne produljivanje toga roka, a znamo zašto je bilo za obavljanje njihovog rada u privatnoj praksi rezultiralo bi i gubitkom radnih mjesta i financijskim posljedicama, a radi se o ljekarnama, radi se o dentalnim laboratorijima i radi se o onoj specijalističkoj djelatnosti. To je poanta ove uredbe. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Šipića, izvolite. Ne, odustajete. Dobro. Kolega Bulj je dignuo ruku, izvolite. Sad ćemo nastaviti sa raspravama, u ime Kluba zastupnika pa će u ime Kluba SDSS-a govoriti poštovani zastupnik Boris Milošević, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo, raspravljamo jutros, o uredbama koje je donijela vlada, na temelju svoje zakonske ovlasti, da uredi neka pitanja, koja su zapravo u domeni Hrvatskog sabora, ali Hrvatski sabor je zakonom donio odnosno, dao ovlast Vladi da preuredi ta pitanja kada Sabor ne zasjeda. Ono što Vlada treba voditi računa, je da su ove uredbe ograničenog trajanja i ako želimo da se ova rješenja koja su ugrađena u uredbe postanu trajna da onda moraju proći parlamentarnu proceduru, odnosno, moraju se donijeti u okviru zakona. Ja ću govoriti o samo jednoj uredbi, koja je bila predmet rasprave, odnosno i predmet izlaganja, ona se, to je Uredba o dopuni Zakona o lokalnim službenicima i namještenicima. To je jedna mala uredba, koja sadrži samo jednu uredbu, ali koja je vrlo važna i tiče se jako velikog broja i jedinica i tiče se zapravo jako velikog broja ljudi. Kao što je kazano i u prethodnoj raspravi i predlagatelji su predložili Zakon o lokalnim službenicima, predviđa mogućnost primitka u službu na određeno vrijeme na najduže 12 mjeseci. Pokazala se potreba da je potrebno zaposliti ljude na određeno i na duže, to ponajviše zbog provedbe projekata. Činjenica je da su ti projekti postojali prije nego što smo ušli u EU, ali ulaskom u EU sve više i više jedinica lokalne samouprave su izrađivale projekte, predlagali su projektne prijedloge da se financiraju iz sredstava EU i zapravo trebali su zapošljavati dodatnu radnu snagu ili kroz stručnjake ili kroz one ljude koji provode aktivnosti tih projekata koji su predviđeni tim projektima. Kako ima 576 jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave praksa je bila vrlo neujednačena. Pa imali smo i da je netko tu i primao na službu i na određeno pa smo imali situacije da su sklapani ugovori o radu i da su sklapani ugovori o djelu, dakle svaka skoro općina je imala neku svoju politiku i pokušavala se snaći u datim okolnostima zato što zakon nije jasno to uredio. Dakle imali smo neuređen sustav, neuređen status i različitu praksu. Ovaj zakon odnosno uredba radi jednu jasnu sada distinkciju, dakle uređuje materiju radi i radi jasnu distinkciju od onih koje zapošljavamo na upravljačkom dijelu projekata, dakle oni koji upravljaju i koordiniraju projektima ti ljudi će dobiti službenički status na vrijeme dok traje projekt. On će imati službenički status uživat će sva prava i zaštitu lokalnih službenika za vrijeme dok traje projekt, a to znači i duže od 12 mjeseci. Oni koji su zaposleni na provedbi projektnih aktivnosti, bit će sklapani ugovori o radu i na njih će se primjenjivati opći propisi o radu. Ali to je u praksi i sada bilo kod velikog broja jedinica, ali sada imamo jasno zakon to kaže i oko toga nema nikakvih dvojbi. Ono što je u biti treba isto istaknuti je da od prošle godine slično imamo uređeno i u Zakonu o državnim službenicima i namještenicima dakle jedna slična odredba pa bi mogli reći da izjednačavamo oba zakona i Zakona o službenicima na državnom nivou i na lokalnoj razini se ujednačavaju. Nemamo statistike o zapošljavanju po projektima, dakle iz jedinica lokalne samouprave nešto podataka imamo, htio bi o njima reći i u biti tu se može vidjet koliko ova odredba koja je unesena je važna za velik broj ljudi. Dakle spominjanje i obrazloženje ove uredbe i kolega Šipić kada je izlagao u ime kluba HDZ-a je spomenuo projekt „Zaželi“. Dakle projekt „Zaželi“ dok je bio otvoren prvi krug javnog poziva do 13.9. prošle godine, podneseno je ukupno 175 projektnih prijedloga u okviru samo programa „Zaželi“. 93 odobrena i potpisana projektnog prijedloga zapošljavanju ukupno 2216 žena. U lokalnoj samoupravi službenika i namještenika na dan 31.12.2016. bilo je ukupno zaposleno 13.608 službenika. Znači jedna šestina službenika je zapravo pokrivena odnosno broj zaposlen kroz program „Zaželi“ kroz 93 projekta, a ima ih ukupno 175, što bi kada bi radili neku slobodnu procjenu mogli bi kazati da će ovaj broj dosegnuti 50%-ni broj od ovih 13.000 od ukupnog broja službenika. Ovdje dakle nemamo distinkciju tko je sve zaposlen u upravljačkom dijelu, tko će postati službenik, tko će sklopiti ugovor o radu pa bi bilo možda dobro da Ministarstvo uprave povede o tome računa pa da kad se podvuče crta i kada možda budemo imati raspravu o zakonu jer će ova uredba morati biti provedena kroz zakon možda da imamo i statistiku koliko je službenika zaposleno, a koliko je zapravo sklopljen ugovor o radu. A ono što je isto kroz raspravu istaknuto bitno je da se lokalni proračuni ne opterećuju jer zapravo sve njihove plaće se financiraju iz eu fondova. Kada je bila rasprava o Zakonu o državnim službenicima, to je isto bitno istaknuti svi su pozdravili ovo rješenje i zakon je izglasan jednoglasno. I ja isto tako onda mogu pohvaliti ovo rješenje, mislim da je jako dobro. Mogu samo kazati zašto smo tako dugo čekali, zašto smo čekali da budemo više od pet godina članica odnosno članica EU, a da nismo pokušali pronaći rješenje i ovu materiju urediti. Ovo rješenje štiti cijeli službenički sustav. Zašto to govorim? Htio bi istaknuti nekoliko stvari oko toga, dakle iako se vrlo često govori o reformi službeničkog sustava vrlo često se govori da bi zapravo njega trebalo ukinuti odnosno da bi trebali primjenjivati opće propise o radu, da bi trebali službenici sklapat ugovore o radu. Ja nisam načelno protiv takvog rješenja. Činjenica je i to da službeničko zakonodavstvo nije dio pravne stečevine EU, tu mi imamo slobodu da uređujemo službenički sustav kako mi želimo, međutim ono što je bitno za istaknuti da Europska komisija traži od država da imaju uređeno odnosno odvojeno od ostatka tržišta rada uređeno prijem u državnu službu, izlazak iz te službe, zaštitu službenika od političkih nomenklatura. Dakle, sve ono zapravo što sadržava Zakon o državnim službenicima, pa i Zakon o službenicima na lokalnoj razini. Stoga mislim da tu zapravo skoro, kada usporedimo sve te institute, koji zapravo bi morali biti ugrađeni opet ili Zakon o radu ili opet nekakav poseban zakon, zapravo onda dođe na isto. Hvala vam.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, predstavnici ministarstava. Govorimo o 2 izvješća koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju svoje zakonske ovlasti, a u ne zasjedanju Hrvatskog sabora, kada se moralo intervenirati određene zakone koji su trebali na neki način biti korigirani da se izbjegnu određene stvari ili nepovoljne situacije koje su mogle biti da se to nije mijenjalo. I imamo znači ovdje 5 uredbi, odnosno, 4 uredbe, koje možemo jednu po jednu analizirati. Ali, ono s čim se Klub zastupnika SDP-a ne slaže, je da se zbog ja bi rekao, određenih propusta, nedjelovanja u okviru te zakonske odredbe i ovlasti koju Vlada Republike Hrvatske ima u to trpa sve ono što smo zaboravili i što treba taj tren napraviti. I nekada se stječe dojam, da pojedina ministarstva možda i namjerno ne otklanjaju određene stvari koje treba otkloniti, kako bi se izbjegla javna rasprava. Evo, primjerice i ova uredba, koja je vezana uz obnovljive izvore energije, izazvala određenu raspravu, mi od te rasprave ne bježimo, ali se stječe dojam, da ulaskom u Vladu HNS-a, odnosno, Ivana Vrdoljaka, se nije željelo možda potencirati određene rasprave u Hrvatskom saboru, kako bi to išlo ispod žita, jer se to, kako bi rekao, i van dosega javnosti, jer kako bi rekao, tu je HNS, odnosno Ivan Vrdoljak bio odgovoran i nadležan za energetsku politiku čitav niz godina. Bilo je određenih prijepora sa Vladom Tihomira Oreškovića, pa se onda, da se ne raspravlja u Saboru i u javnosti da se ne otvori javna rasprava, to rješava na sjednicama Vlada i onda se to, ta cijela rasprava svede na 1 ili 2 replike koju ovdje imaju saborski zastupnici. Ili sa druge strane kada vidite uredbu koja je bila u izmjeni i dopunama Zakonu o tržištu kapitala, koja se više čini kao zakon nego kao izmjena zakona, koja je de facto, rekao sam već u svojoj raspravi, sadržano 90% zakona u Hrvatskom saboru imaju manje izmjena nego što ima ova uredba sa 8 članaka i sa vrlo važnim stvarima koje se mijenjaju, a usklađenje sa određenim uredbama Europske komisije i Europskog Parlamenta i Vijeća. Primjerice iz 2014. g. ili iz 2012. g. mogli smo se baviti već i 2016. i 2017. g. i bez obzira šta svi su ovdje gotovo predlagatelji rekli da su zakoni u pripremi, to ne znači da se to nije moglo odraditi u periodu ranije, bez obzira na opsežnost zakona i bez obzira na to koliko se zakon mijenjao. A rekao sam i sam, a to je potvrdio i državni tajnik, izmjene u ovoj uredbi su ne samo tehničke nego i vrlo važne. Znači, ako je pitanje izvješćivanja o radu investicijskih društava, ako se to sada stavlja u obavezu naše bure, a ne burza na području zemalja država članica, onda je to vrlo važno za naše investitore u RH i za informiranje ljudi, jer se tu čak i predviđa u kojem vremenskom roku je burza dužna nešto napraviti. Znači, nisu to samo stvari koje su pitanje datuma, pitanje trenutka, pitanje vremena ili kako obično želimo reći, tehničke stvari, ja bi vas molio gospodine ako možete malo samo.
Kolegice i kolege, ajde molim vas malo stišajmo se da kolega Maras može čuti.
Ovo je uobičajeno vrijeme kada žamor postaje veći, jer se približava 12 sati, ali ja bi vas molio da se malo ipak još strpimo. Znači nisu ovo samo tehničke stvari i nije ovo samo ugrađivanje određenih ja bi rekao tehnikalija u zakon, koje smo mogli napraviti bez rasprave u Hrvatskom saboru, ovo su vrlo važne stvari i ovo se ne bi smjelo na taj način raditi. I mi se tome protivimo i zato ćemo, konkretno biti suzdržani oko ovih izmjeni uredbi, zbog toga šta, jedno je kada se nešto, taj tren desi i kada se mora reagirati, a drugo je kada imaš situaciju, kada se mogao godinu, dvije, tri, određene stvari napraviti, pa ih ne napraviš. I onda predložiš uredbu koja ima 8 članaka i koja vrlo [[Upadica Reiner: Kolegice i kolege, molim vas, ajmo se malo stišati, da kolega Maras može normalno završiti svoje izlaganje, izvolite.]] koje onda i supstancijalno mijenjaju zakon. Tako da, evo recimo i ova situacija, koju je kolegica Ramljak spominjala, ne piše tu baš u obrazloženju da se odnosi na konkretno na taj broj znanstvenih novaka koji su bili u određenom programu, tu se poziva generalno, ja ne znam sada konkretno situaciju koja je i na koga će se sve to skupa odnositi, ali činjenica je da na ovaj način ne samo za tu skupinu nego i za druge omogućujemo da se nastavi rad na određeno vrijeme u nedogled. Znači i nakon 3 godine, 6 godina i na duži period a u samom prijedlogu i obrazloženju uredbe se govori da Hrvatska ima najmanji broj zaposlenih u sustavu visokog obrazovanja u odnosu na broj stanovnika i broj studenata na neodređeno vrijeme u odnosu na sve zemlje EU-a i da smo tu poprilično na dnu i umjesto da pokažemo da želimo tu ulagati, da se ljude možda i privuče na taj način neke koji su u tim projektima da ostanu na neodređeno i da budu stimulirani da ne odlaze iz Hrvatske, mi šaljemo po meni potpuno krivu poruku bez obzira da li se radi o jednom sada problemu onda se zakon može izmijeniti odnosno u zakonu treba specificirati točno u uredbi, treba specificirati na šta se odnosi a za druge ja ne bi ostavljao mogućnost da se nakon 3 godine može u nedogled mijenjati odnosno produžavati ugovor na određeno vrijeme. Što se tiče zdravstva, tu je, ja se nadam ova tvrdnja koju je gospodin iz ministarstva da će zakon biti vrlo brzo upućen, nadam se da je istinita odnosno da će se realizirati jer ja mislim da 600 ljudi ne zaslužuje da iščekuje godinu za godinu i da na neki način drhte i ne znaju što će biti sa njima, taj se problem mora riješiti izmjenama zakona i nadam se da će on biti u što skorijem roku. A što se tiče zapošljavanja u jedinicama lokalne samouprave, nažalost često se pod firmom europskih projekata, određenih stvari koje se moraju odraditi u biti da budemo potpuno jasni, iskorištavati to za dodatno zapošljavanje i za uvlačenje jednog još dodatnom djela ljudi u javnu službu.
Kolegice i kolege, molim vas, dajte se stišajte da kolega Maras može normalno govoriti.
Potpredsjedniče, mogu ja prekinuti pa nakon glasanja nastaviti.
Naravno da ćete govoriti ono što ste naumili, ponovo molim kolege da se umire, nemojmo da uistinu izgledamo kao osnovna škola.
Ali kako da ja sad govorim, gledajte koji je žamor. Hvala lijepa. Tako da evo da završim raspravu, koriste se nažalost nekad i europski fondovi kako bi se uvukla dodatna količina ljudi u javni sektor, a evo kolegica iz Ministarstva državne uprave je istaknula da se čak treba angažirati ljude i za voditelje projekata. Znači po meni je to nevjerojatno, ukoliko neka jedinica lokalne samouprave priprema projekt …
Kolegice i kolege, molim vas, dajte se smirite, ajde, strpimo se dok ne dođe glasovanje, poslušajmo što želi reći uvaženi zastupnik Maras, molim vas lijepo. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Znači nevjerojatno je da jedinice lokalne samouprave pokušavaju objasniti da i za voditelja odnosno da ministarstvo i za voditelja projekata koji su pripremani iz europskih fondova nema osoba koje bi mogle adekvatno voditi te projekte nego se ostavlja mogućnost da se na taj način još dodatni ljudi zaposle. Ja ne govorim tu o poslovima koji su povećanje opsega u okviru tih projekata ili možda nekih ljude s kojima ne raspolažu jedinice lokalne samouprave ali ovakva odredba mi se čini da omogućava još dodatno zapošljavanje a kolega Milošević je rekao dobro, naši građani imaju osjećaj da je jedinica lokalnih samouprava je previše, da je županija previše, daje tu zaposleno previše ljudi, da je taj sektor preglomazan i možda je to reforma koju bi trebalo pokrenuti među prvima osim naravno pravosuđa koje je najgori mogući dio našeg ja bi rekao, cijelog sustava gdje ljudi ne osjećaju pravdu, gdje vidimo kako se pojedini procesi razvlače, kako se pojedine optužnice ne rješavaju. Primjerice, evo u Zagrebu 2 i nešto godina još nema procesa oko 10 točaka koje je odvjetništvo dignulo protiv Bandića ali da vam se netko uhvati da nema kartu u tramvaju, vjerojatno bi vrlo brzo završili i sa kaznom i sa ovrhom i platili bi tu kaznu. Tako da pravosuđe ili u ovom slučaju maloprije prije što sam govorio jedinice lokalne samouprave, građani očekuju te reforme a ne očekuju reforme koje najavljuje Vlada HDZ-a odnosno Andrej Plenković a odnosi se na one naše starije sugrađane koji sada ili čekaju ili su već u mirovini i nevjerojatno je da svi drhte od onoga šta će Vlada Andreja Plenkovića predložiti koncem ove godine i gdje će biti nužno ljudima raditi do kraja jer će sankcija za prijevremeni odlazak u mirovinu biti takva da će svi raditi praktično do kraja i poruka će biti da sa posla mogu direktno ne uživati mirovinu mada se mirovina vrlo teško, kakav je iznos u RH može uživati, mogu na groblje. Tako da sa te strane ja vas evo pozivam kao Vladu da ovakve uredbe i u budućnosti ne šaljete pogotovo kada su.
Molim vas dajmo se umirimo da može kolega Maras normalno govoriti. Izvolite kolega.
Evo ja imam prijedlog gospodine potpredsjedniče da se ubuduće glasanje stavi ili prije ili na kraju rasprave. Mislim ovo je jednostavno nemoguće jer nemoguće je uvijek raspravljati oko 12h, nastane neopisiva buka jer neki zastupnici ovdje dođu samo odglasati i onda odu svojim kućama a ljudi koji bi htjeli raspravljati onda nemaju mogućnost voditi normalnu raspravu. Ja vas molim da to uvažite i da to ubuduće bude praksa da se glasa ili prije ili na kraju rasprave petkom jer ovako staviti u pola rasprave nemoguće je voditi kvalitetnu raspravu. I da završim, Klub zastupnika SDP-a će biti suzdržan kod ovih uredbi, rekao sam iz kojih razloga i pozivam Vlade RH, većinu koja podržava tu Vladu da se uozbilje i da ovakve uredbe pokušaju ubuduće izbjeći. Znači uredbe koje imaju više sadržaja nego 90% zakona mislim da se ne bi trebale usvajati van javne rasprave mimo uobičajene procedure, mimo rasprave među građanima i mimo rasprave u Hrvatskom saboru. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Maria Habeka. Izvolite.
Kolega Maras, u svojoj raspravi spomenuli ste europske projekte i zapošljavanje, naravno institucijama zbog obima posla. Naravno da je u tim situacijama i opravdano novo zapošljavanje i povećanje zaposlenih u tom sektoru. Međutim kada govorimo o javnom sektoru i zapošljavanju tada smo mogli nedavno u medijima vidjeti jednu dobru analizu koja govori na koji je način tadašnja Vlada Zorana Milanovića smanjila broj zaposlenih u javnom sektoru. I vidjeli smo da je 2015. godine, od 2015. godine pa do 2018. godine za nekoliko tisuća ljudi povećan broj zaposlenih u javnom sektoru. Tu sigurno ne govorimo…
Molim vas, ajmo se malo utišati da i kolega Habek može reći što želi reći.
Tu sigurno ne govorimo o zapošljavanju koje je bilo nužno potrebno nego sasvim sigurno o jednoj drugoj vrsti zapošljavanja podobnih ljudi. Kada govorimo o ukidanju županija i općina tada je u našoj Vladi HDZ bio jako ogorčen time što mi to nismo napravili. Evo imaju šansu već dvije, tri godine da isto tako krenu u smanjivanje broja općina i gradova. Znate kako je to, može samo ne u mojem dvorištu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepa.
Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Habek je rekao ono na što sam ja upozorio, ukoliko se otvara mogućnost zapošljavanja za sva radna mjesta onda naši građani obično to pretpostavljaju da će biti korišteno da se zaposle ljudi možda koji ne bi trebali a sa druge strane u jedinicama lokalne samouprave ima i jedan dobar dio ljudi koji to može odraditi. I još jednom ću reći nevjerojatno je da se i za voditelja projekta traži mogućnost kao da već u samoj pripremi projekta nije jedinica lokalne samouprave predvidjela tko bi to mogao biti i na koji način bi mogao odrađivati taj posao. Tako da nije dobro, nije dobro da se na taj način otvara mogućnost špekulacijama, da će se to iskoristiti za dodatno povećanje javne uprave za koju naši građani i ovako i onako misle da je preglomazna. I ja evo pozivam još jednom da se to ne radi. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Evo pozdravimo svi zajedno učenike Talijanske osnovne škole Galileo Galilei iz Umaga koji su nas došli gledati na galeriji. [[Pljesak.]] Nastaviti ćemo još sa zadnjim klubom zastupnika a to je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić pa ćemo onda pristupiti glasovanju da završimo sa klubovima a onda ćemo ići na pojedinačne rasprave. Izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, danas smo u okviru uredbi mogli poslušati zapravo ono što je rađeno dok nas nije bilo dok smo bili na više ili manje zasluženom odmoru. Ono što ja osobno moram se referirati a to je prvenstveno na uredbu kojom je regulirano otkup obnovljive struje, nastale zbog obnovljivih izvora energije, gdje je zapravo ostalo na reguliranoj cijeni i s time nastavlja se muka koja je nastala po kome? Nastala je po tadašnjoj Milanovićevoj vladi i ministru Vrdoljaku i ajmo od toga trenutka krenuti, da malo pojasnimo, zapravo, još jedanput što će se dogoditi. Dogoditi će se da ova naknada koju je sadašnja Vlada povećala, gdje je ja ću se složiti nije bilo baš ni previše manerva, moglo se više razgovarati sa proizvođačima struje iz obnovljivih izvora energije, tražiti s njima neko kompromisno rješenje, tražiti način kako da nas to manje optereti. Ali, rezultat je bio da smo podigli sa 3,5 na 10 lipa, s time povećali račune građana 20-tak kuna mjesečno i iza toga stoji vladajuća koalicija i smatra da je to rješenje. S ovim poluriješenjem, gdje smo vremenski odvojili prilagodbu tržišnim uvjetima poslovanja, gdje bi struja iz obnovljivih izvora energije došlo na tržište. Gdje bi se pokazalo, da na tom tržištu ta energija vrijedi značajno manje. Onda bi nastao još veći jaz, nastala bi još veća obaveza prema HROTE nije to obaveza HROTE tu ću ja ispraviti, kolege koje su govorili o tome, nije HROTE provodio nešto po svojoj volji, HROTE je provodio, po Zakonu kojeg je usvojila Vlada. Po prijedlogu zakona, koje je tadašnje Ministarstvo gospodarstva, koje je bilo nadležno za energetiku, tada i uputilo u proceduru, s kojim su izdavanja za obnovljive izvore energije, značajno bilo veća od mogućnosti i od onoga što je komunicirao prema hrvatskim građanima i hrvatskim poduzetnicima. Ministarstvo financija je napravilo jedan ustupak, smanjilo je porez na električnu energiju sa 25 na 13%. Time se negdje to malo izbalansiralo. Ali, što sljedeće? Koji je sljedeći … [[Govornik se ne razumije.]] sljedeća, zapravo pozicija koju ćemo braniti. Državni tajnik je rekao imati ćemo izmjene, dopune ili novi zakon o obnovljivim izvorima energijama. Rekao je da u budućem vremenu biti će bolje, ali mi vučemo prethodno vrijeme, vrijeme u kojem su nastale obaveze i te obaveze kako ćemo prenijeti na one koji trebaju platit? To je pitanje koje nismo dobili. To nije bilo pitanje, koje je regulirano ovom uredbom. Ovom uredbom je samo rečeno, malo ćemo to odgoditi. Ja vas pitam isto gospodo, dame i gospodo iz HDZ-a, HNS-a i ostali koji podupiru, ćemo to ostaviti za sljedeću godinu, ćemo 2019. reći evo, sada ipak se to mora platiti ili ćete ostaviti za 2020. g.? Koju god godinu da odaberete, teško će biti. Jer ja ne mogu razumjeti uopće da netko ide i brani poziciju koja je nastala tada. I ja razumijem da obnovljivi izvori energiju su nam potrebni i da nam je potrebno s obzirom na cijenu energije koja nastane osigurati određenu potporu. Ali, moramo svi jasno reći, da potpora koja je bila osigurana tada, ona je bila prekomjerna, osiguravala je preznačajna profite onima koji su investirali, najveći udio u tome imaju vjetroelektrane. One su najmanje doprinijele hrvatskom gospodarstvu. To što je možda neka građevinska tvrtka napravila temelj ili što je možda jedan inženjer zaposlen pa da je održava, neusporedivo je, neusporedivo s onim što bi bili učinci bilo kojeg drugoga oblika, bio mase ili nekih drugih izvora obnovljivih energija, mikrosolara koji bi pomogli puno širim kategorija hrvatskih građana i poduzetnika. O tome se nije vodila briga i sada nemojmo braniti postupke ministra Vrdoljaka tada. Ja znam da je on sada predsjednik koalicijskog partnera, ali to ne znači da je s tim činom, što je ušao u ovu vladu, prestao biti odgovoran za ono što je učinjeno, jer ta odgovornost ona ima cijenu. Jer tu cijenu, što je, neće reći niti HDZ, niti HNS niti bilo ko od ovih, plati ćemo mi političari. Ne, naći ćete samo 1 model, kojim će se opet prenijeti na hrvatske građane. I ovo nas čeka, nećemo moći ignorirati da moramo osloboditi trgovanje i energijom koja dolazi iz obnovljivih i da nam bude onda jasna njena cijena. Možemo malo prolongirati. Što kada komisija bude pritiska, što će onda reći Ministarstvo? Onda ćemo reći, e preko noći, to je iz prijašnjeg vremena, moramo platiti. I zato sam rekao i ovdje i jasno je bilo, ne mogu prihvatiti da državni tajnik koji nema, nije imao tada vezu s tim, koji sada ne može riješiti svojom odlukom, da on ide to braniti. Jer ministar Čorić je propustio priliku, nakon što je i ministar Dobrović i državni tajnik Čikotić, krenuli sa inicijativama prema proizvođačima obnovljivih izvora energije, da se nađe rješenje, koje će biti održivo, koje neće udariti po hrvatskim građanima odjedanput, da se traži model, koji može biti prihvatljiv. Bilo je tu i prijetnji, i prihvaćamo i to i da će se uvesti i trošarine na određene izvore i jasno je da su mogli ti proizvođači, ti investitori podignuti određene tužbe, ali kolege zastupnice i zastupnici, dokle ćemo mi imati stav da svaki ugovor koji je nekada potpisan da ga treba konzumirati upravo tako kao je. Ja razumijem pravne obveze. Ali, ako mi pojasnite da svi ugovori koji su potpisani se trebaju provoditi u originalu, onda ću pitati a što je sa obavezama MOL-a kada je ušao u INA-u. Zašto tu nismo bili tako odrješiti i rekli, ne provesti, sve i jednu stavku. Zašto sve te investicije nisu provedene? Onda, najlakše je n ovima obavezama koje pritišću naše građane, da tamo kažemo, e tu ćemo biti dosljedniji, to je obaveza koju ne možemo izbjeći, to je obaveza koja će se prenijeti na građane i onda vaša ljuti kada govorimo ovdje kada uzimamo stanke, ljuti vas kad imamo mostiće, zidiće i ostale pa ih treba, i bit će tako i uvijek će netko osjetiti se oštećen. Možda neće biti ni MOST-a, neće biti ni Živog zida ili neki drugi ali nastat će neko novi. HSS će onda morati dići se i reći i mi borimo se protiv toga. Evo neki smiješak, ali zapravo tragikomično je u svemu tome, tema o kojoj govorimo daje zapravo u vrijeme kada Sabor nije mogao raspravljati rješavalo se upravo tako i ono ključno pitanje. A isto tako i povećanje naknade za obnovljive kada se donijelo, na sjednici Vlade za vrijeme ljetne stanke, izbjegavanje, sustavno izbjegavanje tema kao i sada što imamo izbjegavanje o gospodarskom razvoju, o pokazateljima gospodarskog razvoja, stavljanje Istanbulske konvencije kao prioriteta hrvatskog društva, to nam neće poboljšati život kojega ovdje imamo jer nećemo pružiti građanima, a to je prvo da mogu osigurati financijski, dom, onaj dom koji će biti opterećen. Jer kažem, bila je milijarda, s ovim povećanjem negdje milijardu i po, državni tajnik može me ispraviti ukoliko će porasti hoćemo povećati još za pola milijarde. I onda da ćemo tvrditi da registar neporeznih davanja kojeg je preuzelo Ministarstvo gospodarstva, da će doći do smanjenja. Kojega smanjenja? Smanjit ćemo milijun ovdje, 2 milijuna tamo, 20 milijuna na OKFŠ-u, i tako, a ovdje ćemo povećati pola milijarde jedanput, pa pola milijarde još jedanput, kako ćete to objasniti? Kako ćete reći kao Vlada poduzetnicima mi smo smanjili vaša parafiskalna davanja, kako ćete građanima to pojasniti? I meni osobno. Znači mali broj je onih koji su imali konkretnu korist od toga. Mali broj je onih koji imaju takav objekt, energetski objekt od koga mogu dobivati određene naknade i naravno tu je kolega bio jasan, njima puno znači taj milijun u proračunu, i treba da znači i svatko bi trebao imati prihod od onoga što na njegovom području se događa. Ali moramo biti svjesni da ne može biti na štetu, na račun hrvatskih građana. Ne možete biti da se to prelijeva iz nečega što je namet. Ja mogu razumjeti da imamo prihode od nečega što smo uprihodovali, nečega od što smo stvorili novu dodanu vrijednost, nešto što je dobit na toj poziciji nastala, nešto što ne opterećuje nikoga jer kad bi svi poduzetnici stvarali isključivo projekte, investicije koji bi opterećivali hrvatske građane, i druge hrvatske poduzetnike i na tome gradili svoju tvrtku, onda bismo imali pogrešan koncept i tu moramo biti jasni. Ne možemo ignorirati da je to postojalo, ne možemo ignorirati da ova uredba rješava samo vremenski odmak nego moramo biti jasni u tome da treba naći konsenzus. Mene se pitalo kao ministra gospodarstva koji sam došao 2016. godine, zašto ja nisam to promijenio i dobro je da pitate, jer kad sam došao početkom 2016. godine, tek tada smo imali uvid u kaos koji je nastao. Tek tada smo mogli sagledati štose događali vjerujte mi da svi ti podaci, tko je o njima pričao ovdje? Tko je upozoravao na te milijarde? Nije, šutilo se o tome, prikrivalo se, kada smo prikupili podatke, već se skupila većina koja je rekla da ta Vlada više neće opstati, pa su srušili Vladu, kako ćete mijenjati bez promjene zakona? I ja bi promijenio Zakon o obnovljivim izvorima energije da sam imao priliku, nisam imao priliku. Koji su razlozi uopće nisu bitni ali da će meni netko prebaciti da sam kao ministar gospodarstva imao priliku, nisam imao priliku, da sam imao pravu priliku, ovo bi sigurno bilo riješeno i ne bi bilo riješeno na način da samo kažem da je to naša preuzeta obaveza, žao nam je ali mi ćemo to jednostavno prebaciti, naplatiti i onda ćemo čekati pogodan trenutak. Zato otvoreno pitanje da postavim, kada će ova uredba prestati važiti, kada će novu zakon donijeti rješenje, da li će to rješenje biti na korist hrvatskih građana, da li se nameću novi nameti sa novim zakonskim rješenjem, dobro ne, da li stari nameti će na novi način biti distribuirani na naše građane i poduzetnike, taj odgovor nismo dobili. Dobili smo samo, odmakli smo. Nije se danas dogodilo, nije riješila ova Vlada sada i to nam se cijelo vrijeme događa. Svaki zakon, svaka odluka je teška, nema nijednoga prijedloga zakona koji je jednostavan, nema onoga koji će biti jako populistički bez obzira na sve namjere i izbjegavanja donošenja odluka je postala odluka ove Vlade. A ovo je klasični primjer, ovo je teško odluka, za ovo se snosi odgovornost i politička. Ja bi isto dao ovdje potporu i u ime moga kluba ukoliko se jasno identificira tko je svojim djelovanjem doveo do ove situacije, onda ćemo reći tražimo stvarno konsenzus svi skupa, idemo podržati takvo trajno rješenje i da kažemo građanima žao nam je, mi smo politički skup koji jednostavno sada možemo rješavati tuđi problem ali nemojte drugi put da takvi ljudi ulaze vam u Vladu, nemojte da to budu ljudi koji će dobiti povjerenje jer oni su jednom napravili štetu, imaju svoje ime i prezime, ne trebati biti HNS kao stranka ali imaju ljudi koji jesu u ime one Vlade, u ime onih koji su ih imenovali, to pripremali, to ugovarali i ovaj odmak da je HROTE taj koji je odgovoran, ja mislim da je to jedna od većih bedastoća koja se može komentirati. Zakoni se donose i predlažu, nacrte izrađuje ministarstvo, Vlada usvaja prijedlog, Hrvatski sabor također donosi na svojim plenarnim sjednicama odluku i snose odgovornost svi oni koji su glasovali o tome, međutim naravno da razumijevanje projekcija budućih obaveza nekad je jako teško jer mi sada procjene učinaka nemamo. Dobivao ovdje zakone gdje financijski učinci koji će biti u budućem vremenu se ne iskazuju ispravno. I svi sustavno izbjegavaju upravo taj dokumenti i ja ga uporno tražim. Želim vidjeti svaki dokument, pogotovo gospodarske zakone, da vidimo koji će biti učinak njihov u budućem vremenu. To kakav će imati učinak na proračun RH, mislim da hrvatske građane, hrvatske poduzetnike najmanje interesira. Oni najmanje žele slušati o tome, oni žele znati koja će biti kvaliteta života, a to što će u proračunu biti milijun, dva, sto milijuna više-manje, mislim da ih to najmanje brine i najmanje žele da porezima se nadoknađuje i ostalim nametima ono što nije riješila politika ili što je uzrokovalo politiku u prošlom vremenu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Hvala vam lijepa i sada se vraćamo na točku dnevnog reda. Idemo sada na replike. Imamo prijavljenih 7 replika. Prvi je na redu Miro Bulj. Nema ga – gubi pravo govora. Drugi Nikola Grmoja. Nema ga – gubi pravo govora. Treći Željko Lenart. Nema ga – gubi pravo govora. Četvrti, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
… [[Govornik se ne razumije.]] s obzirom na navedeno, danas tokom cijelog dana po raspravi više neistinitih stvari pa sam dužan da samo činjenice navedem. Naime, kad govorimo o kvotama za vjetroelektrane, konkretni podaci su slijedeći: u mandatu ministra Ivana Vrdoljaka sa akcijskog plana od 1200 megawata smanjeno je prvo na 400, odnosno poštovani su potpisani ugovori te je došlo do 744 megawata. Dakle, došlo je do smanjenja. Aktualni isti ljudi su ga optuživali da želi raditi bušotine i naftu kao zastarjele, da treba ulagati u obnovljive izvore energije. Kad je to napravljeno, smanjeno je, optuživali su ga da pogoduje naftnom lobiju. Sada, isto to, optužuju ga da je on pogodovao onima proizvođačima obnovljivih izvora energije. Time smanjenjem, što je on napravio u svom mandatu od 3 godine, smanjeno je sa 21 milijarde, smanjen je trošak građana na 14. Naknada je povećana sa 0,5, odnosno 50 lipa, 0,5 … [[Govornik se ne razumije.]] lipe. Dakle, i bilo je i tada povećanja, ali ukupno tada se smanjila cijena električne energije za 10%. To su činjenice. Ja se ne sjećam zadnji put kad je neki ministar napravio da je za njegovog mandata smanjena cijela električne energije ukupna, a rezultat rada, to je sve u mandatu 3 godine, rezultat rada u godinu i pol dan se može svesti na jedan običan simbol, a to je prekrižena nula, odnosno prazan skup. U godinu i pol dana ništa apsolutno nisu napravili sve ono što govore i ono što je još tragikomičnije, mijenjali su planove, mijenjali su projekte, pa sada LNG terminal nije više na kopnu, on-shore, nego je bio off-shore, na prijedlog ministra Panenića, da bi sada začudo, gledajte 6 mjeseci kasnije i to bilo loše. Mislim da je tu svima jasno o kakvoj politici je ovdje riječ. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Nenada Stazića. Nema ga – gubi pravo na govor. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa. Nema ga – gubi pravo na govor. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bože Petrova. Nema ga – gubi pravo na govor. Pojedinačne rasprave. Prelazimo na njih. Prvi je poštovani zastupnik Tomislav Panenić. Nema ga – gubi pravo na govor. I sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Vlahe Orepića. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Vlade, državni tajniče Miletić. Znači Vlada po drugi put, evo sada ako sam u pravu molim vas … pratite, znači po drugi put uzastopno odgađamo za još jednu godinu dana model otkupa tzv. zelene energije koja je definirana zakonom koji je usvoje od ovoga Doma, znači dvije godine odgađamo. Dvije godine uzastopno odgađa se primjena zakona koji je donio ovaj Dom. Točka. Idemo dalje. O čemu se jednostavno radi, da razjasnim. Znači u RH tijekom siječnja 2018. godine ukupno je proizvedeno cca 19% tzv. te zelene energije od ukupne potrošnje energije. Sva proizvedena energija od povlaštenih proizvođača kojim upravlja HROTE predaje se u energetski sustav RH. Nadam se da se s tim slažemo. Znači opskrbljivači su dužni preuzeti i isporučiti tu energiju krajnjim korisnicima i s tim se možemo složiti, a otkupna cijena je zagarantirana na 0,42 kune po kilovat satu. Pazite, tržišna cijena po kojem se može energija nabavljati najčešće je niža ili značajno niža od toga, to su činjenice. Prosječna cijena na spot tržištu … za mjesec siječanj je iznosila 0,27 kuna po kilovat satu što je 30% niže od nametnute otkupne cijene. To je činjenica. Znači imamo državni intervencionizam, država je intervenirala u tržišne odnose brutalno na način da se 20% energije nabavlja po višoj cijeni nego što se ta ista cijena prodaje krajnjem korisniku. Oprostite, ali ovdje stvarno nikakve ekonomske logike nema, možda logiku trebamo tražiti negdje u nekakvom drugom prostoru. Znači ovdje se radi o značajnim više milijunskim troškovima, gospodo, koje za povlaštene proizvođače, ponavljam, koje za povlaštene proizvođače snose svi ostali sudionici. Tu je … tu su opskrbljivači i naravno krajnji korisnici. Država je doslovno ciljanim propisom nametnula poduzetniku da slikovito rečeno nešto kupuje za dva prodaje za jedan, što je totalni apsurd. Gubitke trpi privatni sektor to je jasno, ali što je najgore gubimo i mi znači naš nacionalna elektroprivreda koja je ustvari tržišni udio otprilike od 87% ako sam upravu. I ovo sve skupa nije dovoljno pa je Vlada od 1.9.2017. godine povisila naknadu za zelenu tzv. zelenu energiju sa 3,5 lipe na 10,5 lipa. Sada ja ću tako reći jer nema drugog izraza, džepove tih vlasnika vjetroelektrana u isto vrijeme pune i opskrbljivači i građani. To je činjenica, to je istina i moramo se uistinu svi zapitati čiji je ovo interes. Ovdje nema nikakvo politikantstva, pokušavam uistinu racionalno raspravljati o svakoj temi, a pogotovo koja je izniman problem i koja na kraju nije fer. Argument koji vi navodite i pravdate ove odnose na tržištu, ako se ovo uopće može nazvati tržištem da nedostaje novca za HROTE. To ne može biti razlog niti obrazloženje, jednostavno ne može biti pa moramo izaći iz ovog odnosa koji je stvarno neprirodan i nekorektan. Ovo uništava liberalizirano tržište energije koje je rezultat te liberalizacije tržišne energije 30% smanjenje električne energije i to je dobro što se dogodilo. I mi sada te tržišne odnose hoćemo i uporno uništavamo sa ovakvim odnosom koji je brutalno nepravedan. Konačno, naša ustavna ingerencija donošenje krajnjih zakona kojima reguliramo i gospodarske i pravne i političke odnose, to nas obvezuje članak 2. stavak 2. Ustava RH. Znate li možda da su skoro izvjesne posljedice povrede prava EU pa i nacionalnih prava ukoliko se zbog interpretacije ove uredbe i ovih odnosa koji sada trenutno vladaju i šteta može biti puno veća nego da pustimo da liberaliziranog tržišta onako kako bi trebalo biti. I uistinu treba razmisliti i ja ću osobno kao saborski zastupnik vrlo brzo izaći sa jednim konkretnim prijedlogom kako ovu povlaštenu poziciju proizvođača svesti u okvire korektnog odnosa. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Želi li netko od predlagača završnu riječ? Da. Državni tajnik gospodin Ivo Milatić:
… [[Govornik naknadno uključen.]] reći nekoliko riječi na sve što je tu navedeno, prije svega na izlaganje gospodina Marasa i Kluba zastupnika SDP-a gdje se jednostavno implicira situacija da mi kao Vlada skrivamo nešto što je navodno bivši ministar Vrdoljak radio i donosio sam izgleda po svojoj volji. Ja bih mu samo skrenuo pažnju da je i on sjedio u toj vladi koja je donijela taj zakon, također da je taj zakon usvojila većina u kojoj je on sjedio. I napomenuo bi da je krajem 2014. godine ministar Vrdoljak predlagajući kao resorni ministar vladi donošenja ovog zakona, po tadašnjem tarifnom modelu ova regulirana cijena je bila 53 lipe, predložio je da ta cijena bude 42 lipe i to je svečano u prisustvu ministra Vrdoljaka potpisao tadašnji premijer i predsjednik SDP-a gospodin Zoran Milanović o tome imate podatke na portalu Vlade. Što se tiče opaske Mosta da mi dajemo negdje milijardu i pol kuna, nekom, ispada kao da dajemo milijardu i pol kuna nekomu, a taj netko ništa nije napravio za milijardu i pol kuna. Mislim radi građana nije pametno a i ni pristojno takve situacije govoriti. Činjenica je da od tih milijardu i pol kuna, uvijek je negdje 40% je onoga što plaćaju građani kroz naknadu za obnovljivu izvore energije, a ostatak je ovo o čemu govorimo, regulirani otkup električne energije. Tu je više puta prozivan moj ministar, gospodin Tomislav Čorić, totalno neopravdano, da bi on trebao ovdje nešto izlagati i jasno da po zakonu on može izlagati a isto tako Vlada ovlastila da možemo mi kao dio njegovog ministarstva izlagati. Ja bi samo napomenuo, da što se tiče područja energetike u razdoblju od godinu i pol dana, znači od 1.1.2016. do trideset i šestoga 2017. g. donesen je samo 1 zakon, Zakon o izmjenama i dopuna Zakona o tržištu plina, za kojega je RH uspjela dobiti i povredu prava na taj zakon u srpnju prošle godine. Znači stupanje na funkciju ministra Čorića, samo da napomenem, znači, do sada su donešena 2 zakona, Zakon o Agenciji ugljikovodike i Zakon o tržištu plina, s kojima smo ukinuli sve povrede koje smo imali. 2 prva čitanja smo odradili, to je Zakon o CEI-u i koliko vidim predsjednik Sabora uvrstio i drugo čitanje, odnosno, Konačni prijedlog Zakona o CEI-u i Zakon o ugljikovodicima, koji će skoro biti. U pripremi su 4 zakona, 4 zakona se pripremaju za javnu raspravu, znači u ovome kvartalu, idućem kvartalu, ćemo pripremiti još 3 zakona, znači toliko aktivnosti ministra Čorića. Znači ministar Čorić je aktivan, toliko da ne može biti aktivniji. I ministar Čorić predlaže u ovom cijenjenom domu zakone po prioritetima. A prioriteti su povrede prava i piloti. Da o istim tim građanima vodimo računa, da riješimo prvo zakonske propise kojima se otklanjaju povrede i piloti. Što se tiču Zakona o obnovljivim izvorima energije, mi smo apsolutno kao država usklađeni sa direktivama i sa svim propisanima EU. Znači mi tamo nemamo nikakve povrede i nikakvih pilota. Mi smo samo se obećali jedni drugima, znači što se tiče i saborskih zastupnika i Vlade da Zakon o obnovljivim izvorima energija, treba dopuniti, promijeniti i ovo o čemu se ovdje govori, dovesti u situaciju da bude još bolje nego što je danas. Ono što bi vam ja spomenuo, poštovani saborski zastupniče Orepić u smislu ovih 42 lipe, morate shvatiti jednu stvar. Da nepropisivanje nove odredbe, taj teret bi trebali podnijeti u načelu hrvatskih građani. Jasno da nam to nije uopće ideja niti želja, niti to vi želite niti to želi vlada. Činjenica da opskrbljivači koji plaćaju tu cijenu, itekako ostvaruju dobre dobiti i to prilično velike dobiti. Znači da su oni podnijeli taj teret na način, da i sami ste u svom izlaganju rekli da je Hrvatska država, a znači i ovaj cijenjeni Dom sa donošenjem takvim zakona su ustvari svjesno dali signal najvećem opskrbljivaču a to je HEP, koja 80 i nešto posto opskrbljuje Hrvatsku državu, da praktički podnese taj teret. Znači na nama je da u budućim zakonskim rješenjima riješimo na koji način. Ono što će izvjesno biti, a to je to što je u zakonu već i sada piše, krajnji je cilj ovoga ministarstva i ove Vlade da se ova energija kroz burzu koja već postoji, kroz educiranost ljudi … [[Govornik se ne razumije.]] koje su itekako educirani za to, postepeno stavlja na tržište da bi ono u konačnici bila u tržišnom režimu, kao što će ona u konačnici, u budućnosti i biti. Dozvolite da kroz javnu raspravu, da kroz mišljenja tijela nadležnih ministarstava i svih ostalih uključujući jasno i vas saborske zastupnike, jer javna rasprava će biti javna, dođemo do pravog zakonskog rješenja, na koji način ćemo u budućem izmjeni i dopuni zakona riješiti to da to bude održivo i da to dalje funkcionira. Ono što vam mogu ovdje reći u ime ministarstva a to je da sigurno budući model koji u poticanja obnovljivih izvora energije, neće biti tzv. feedeng model, nego će biti neki drugi, to će u načelu biti premijski model, a kakav će on biti, dozvolimo da se on u prijedlogu iskristalizira i da takav prijedlog bude kakav u konačnici bude prihvaćen, će u konačnici doći na glasanje u ovome Domu. Eto, toliko što se nas tiče, kao predlagatelja i Vlade RH. Znači, ovo je definitivno što se tiče ministarstva i ministra Tomislava Čorića. Zadnji put kad smo ovu uredbu predložili Vladi, jer mi fizički jednostavno nismo bili u mogućnosti donijeti zakon prije toga roka i jasno da smo morali uredbu, a do kraja godine će zakon biti donesen i od uredbe više neće biti potrebe. Toliko, hvala.
Hvala vam lijepo, imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Vlahe Orepića, izvolite.
Znači ja sam svjestan uloge opskrbljivača i svega, ali želim osvijestiti činjenice, da proizvođači imaju, pogotovo ovim sa vjerotroelektranama, jel tako, imaju hiperprofit u ovom trenutku, ne sudjeluju ni u, čitavom nizu sada da ne opterećujem ovdje čitav skup. Znači imaju povlaštenu cijenu, koja kad bi izašli sa tom energijom na burzu, je li, jednostavno, tu istu količinu energije, a koja nije zanemarivu sustavu, to je 20% te energije otprilike, je li moramo plaćati skuplje. I vrlo je bitno intervenirati u tom smjeru. A zakon koji je donesen, ovaj Dom je donio 2, 2 g. se za redom odgađa, njegova primjedba, koji korektno regulira te odnose. A što se tiče gubitka u smjeru građana, vjerojatno ste upoznati, recimo da na razini 2016. g. HEP je izgubio 220 milijuna kuna. Znači doslovno 220 milijuna kuna, zbog učešća na tržištu otkupu itd. te energije po toj cijeni. To su živi problemi. Ne ulazim u to da li ministar ima dobru namjeru, ja vjerujem da ima, da napravi posao. U redu, ali to je nešto što moramo žurno otkloniti. Hvala lijepa.
Hvala odgovor poštovanog.
Hvala lijepa, oni su možda izgubili to što vi kažete ali paralelno su dobili 150 milijuna kuna od naknade za svoje kogeneracijsko postrojenje. I samo što HEP je bio pristojan, trpio je neplaćanje zbog nerada prethodnika naših. jednostavno mi smo bili u situaciji da smo morali donijeti odluku koja nije bila laka o podizanju cijene, odnosno o podizanju naknade. I nismo uspjeli, nije HROTE pretrpio štetu iz razloga što je HEP bio taj koji je podnio teret neplaćanja dok su se sada ta plaćanja uredno sa ročnosti plaćaju. To je cijela situacija. A što se tiče tih poduzeća koja po vašem mišljenju stvaraju ekstra profite to su prije svega poduzeća koja su registrirala u RH, plaćaju sve poreze i doprinose u RH, oni plaćaju troškove uravnoteženja i sukladno tom zakonu o kojem govorite, kojega ćemo mi primijeniti jasno da će konačno i plaćati i učešće u eko bilančnoj grupi gdje će se jasno još dodatno njihovo sudjelovanje u tom troškovnom smislu povećati. Ali jednostavno situacija je takva, mi imamo zakon, mi imamo natječaje, mi imamo ugovore. Neodgovorno bi bilo od strane našeg ministarstva da forsiramo mijenjanje nečega što se ne može promijeniti i jasno da na sebe navučemo tužbe i potencijalne kazne za RH i jednostavno situacija je takva kakva je zadana i ona se u tom pravcu razvija na način da ona ima svoj vijek trajanja i ona će već praktično svoj vrhunac doživjeti 2020. i onda ide u silaznu putanju.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj objedinjenoj točci a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. I samo da vas još jednom podsjetim, vidimo se u utorak u 9,30. Prva točka Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU za 2018. godinu. Ugodan vikend. SJEDNICA JE PREKINUTA U 14,15 SATI
Prelazimo sada na druge točke. Izvješće o uredbama koje je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Podnositelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o uredbama koje je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 99 za, 5 suzdržanih i 3 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Poštovane kolegice i kolege dobro jutro. Nastavljamo sa sjednicom, nastavljamo sa radom. Prva točka danas je Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2018. godinu. Prvi se javio kolega Glasnović, izvolite.