Poštovani gosti, Otvaram 13. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, sve vas pozdravljam i iskazujem izraze dobrodošlice na 13. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam predstavnike Vijeća ministara BiH, predstavnike međunarodnih organizacija i ambasada koje prisustvuju sjednicama domova Parlamentarne skupštine BiH. Konstatujem da prema evidenciji Stručne službe Parlamentarne skupštine BiH, odnosno našeg predstavničkog doma, sjednici prisustvuje ukupno od 41 poslanika, jer jednog poslanika iz SDS-a još nismo dobili kao verificiran mandat iz Izborne komisije BiH i ako smo uputili zahtjev Izbornoj komisiji da od 41 poslanika današnjoj sjednici prisustvuje 35 poslanika. Trenutno se na sjednici ne nalaze poslanici: gospođa Fatima Leho, koja je danas u ime Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH odsutna na Koferenciji u Istambulu, zatim gospodin Abdulah Nakaš koji je najavio kašnjenje na današnju sjednicu zbog hitnih obaveza na poslu koje obavlja, gospodin Nijaz Duraković, za koga nemamo informaciju o njegovom odsustvu, gospodin Zlatko Lagumdžija, za kojeg, također, nemamo informaciju o njegovom odsustvu. Gospođa Milićević Ljiljana koja zajedno sa gospođom Leho prisustvuje Konferenciji u Istambulu, zatim gospodin Živković Milorad za kojeg nemamo informaciju o razlozima ne prisustvovanja ovoj sjednici ili makar početku ove sjednice. Ni, dakle, ja konstatujem da u ovom trenutku u sali imamo 35 poslanika. Da je 35 poslanika prisutno, te da su se stekli uvjeti da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH može punovažno raspravljati sva pitanja i odlučivati. Dame i gospodo poslanici, vi ste u pozivu za današnju sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda. Naknadno smo vam uputili određene materijale, sa naznakom u propratnim aktima koje ste dobili uz te materijale, da postoji mogućnost da će se ti materijali uvrstiti u dnevni red današnje sjednice. Kao što je naša stalna praksa, a i obveza iz Poslovnika našeg doma, mi smo i sisnoć, jučer po podnje imali sjednicu Proširenog kolegija, radi što kvalitetnije pripreme ove sjednice. Na toj sjednici usaglasili smo neophodne dopune predloženog dnevnog reda, i u skladu s tim ste jutros na klupe dobili definitivan dnevni red. Dnevni red je, dakle, onakakav kakvog ste dobili u vašim pozivima i od poziva, odnosno od trenutka kada su vam upućeni pozivi za sjednicu, dnevni red je inoviran sa sljedećim tačkama: 2 Zahtjev poslanika Mladena Potočnika za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu BiH po hitnom postupku član 105. našeg poslovnika. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o pečatu institucija BiH, to je član 105. Poslovnika. Zzatim je nova tačka dnevnog reda izbor tri člana u zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje i zakona o zaštiti zdravlja bilja. Zatim je nova tačka, konsultacije o izboru sudije BiH u Evropski sud za ljudska prava u Strazburu. Zahtjev Vijeća ministara za ispravku tehničke greške u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o držvljanstvu. Zatim, četiri međunarodna ugovora, četiri sporazuma, to su: - Sporazum između BiH i Republike Indije, - Trgovinski sporazum između BiH i Ukrajine, - Sporazum između BiH i Ukrajine o unapređenju i recipročnoj zaštiti investija, - Protokol o osnivanju i funkcioniranju kulturnih centara između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske Dakle, to su te dodatne tačke u odnosu na onaj prvobitno vam dostavljen dnevni red, koji svakako ostaje i vi ste sada dobili dnevni red sa ukupno 13 tačaka, a 13. tačka ima 5 podtačaka. Evo, dakle, to je prijedlog dnevnog reda. Moj prijedlog, prijedlog Kolegija i prijedlog Proširenog kolegija. Ja otvaram raspravu o dnevnom redu. Ko želi da govori o dnevnom redu? Izvolite. Gospodin Novaković, nakon toga gospođa Azra Hadžiahmetović.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, članovi Savjeta ministara, dragi gosti, Ja hoću samo da upozorim na jednu stvar, koja mislim da ne bi bilo dobro da postane praksa. Naime, većina poslanika jutros, odnosno sada obaviještena da će na dnevnom redu se naći izmjene i dopune nekog zakona i to da će to ići po hitnom postupku. Mislim da je to veoma loše, veoma je loša praksa, ne smao zbog nas koji ovdje sjedimo nego i zbog samog zakona i odnosa prema tom zakonu. Mislim da, posebno je to problem, ako to, ako je to zakon koga predloži neko od poslanika, gdje mi ostali nismo imali priliku, odnsono nismo mogli da, na kraju krajeva i dovoljno osmislimo šta znači i kakve su posljedice primjene takvog zakona. Ja znam da je to obavezna sada tačka dnevnog reda zahtjev gospodina Potočnika, ali ja bih molio da gospodin Potočnik povuče svoj prijedlog, mislim da bi na taj način on izbjegao ovo o čemu ja govorim. S obzirom da, čini mi se da nema druge mogućnosti da se ovo ne nađe na dnevnom redu osim ove. Hvala. 3
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Gospođa Azra Hadžiahmetović se javila za riječ. Nakon toga gospodin Potočnik, pa Ivo-Miro Jović.
Uvaženmi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, Povodom istog zahtjeva, odnosno diskusije prethodnika, ja bih možda upitala prvo Kolegij da li je u skladu sa ranije donesenim zaključkom na ovomp arlamentu izvršena konsultacija sa Vijećem ministara, odnosno resornim ministarstvom za izmjene i dopune navedenog zakona. Ovo govorim principijelno. Slučano je sad zakon o veterinrstvu pred nama, ali smo donijeli zaključak radnije da, kad bilo ko od poslanika, odnosno ovlašteni predlagača izvan Vijeća ministara predlaže određene izmjene i dopune zakona da Kolegij posreduje između Vijeća ministara, odnosno resornog ministarstva i utvrdi mogućnost eventualnih izmjena. Ovdje pred nama je danas čak jedna od takvih izmjena čak po hitnom postupku sa zahtjevom po proceduri 105. Ja bih predložila gospodine predsjedavajući da, ukoliko nije izvršena ta izmjena ovu tačku skinete s dnevnog reda danas ili tokom sjednice da se obave konsultacije sa Vijećem ministara, tim više što podsjećam ovakvi zakoni, odnosno ovakve izmjene zakona mogu se odnositi na uobičajene standarde na koje smo bili obavezni prilikom donošenja Zakona o veterinarstvu, konkretno kad je riječ poštovanje evropskih normi i standarda i, ukoliko dobijemo zeleno svjetlo ja jesam zato da razmatramo o zahtjevu 105. Ukoliko to nije slučaj, molim vas da skinete tačku s dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović. Trenutno nas je 36 u sali. Gospodin Potočnik izvolite.
Poštovane kolege, Ja razumijem potpuno i gospodina Novakovića i gospođu Hadžiahmetović i principijelno su oni u pravu. Međutim, mi smo u dva navrata pokušali sa Vijećem ministara da rješavamo ovaj problem i, upravo, zato što nije došlo do nikakvog pomaka smo se odlučili na ovaj korak, jer ovdje se radi najmanje direktno 10.000 zaposlenih stanovnika ove zemlje, indirektno o 50.000 ljudi koji živi od ove proizvodnje i koji nemaju mogućnosti zato što određene zakonske regulative nisu uređene da normalno izvoze. I, drugo, promjenom ovog zakona se stvaraju uslovi za otvaranje još 100.000 radnih mjesta, zato dajem na odgovornost direktno ovom zastupničkom domu da se odluči kako će čim prije da riješi ovaj problem, jer ovo nije problem samo proceduralnih nego i životnih.
Zahvaljujem gospodinu Potočniku. Gospodin Miro Ivo Jović ima riječ. Izvolite. 4
Gospodo predsjedatelji, uvaženi ministri, drage kolege zastupnici, Govorim u ime Kluba koalicije i imamo primjedbu na točku broj 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH po žurnom postupku. Škola i odgoj u njima predstavljaju stožernu kariku u životu ostvarenju i razvitku jednog naroda i njegova ukupna kulturno-duhovnog bića. Zato je škola i obrazovanje prvorazredno političko, obrazovno političko i stručno pitanje svake zemlje kada se određuje njena obrazovna politika. Utvrđuju se standardi i donose školski zakoni u osnovne škole do sveučilišta. Ovaj prijedlog zakona dolazi u parlamentarnu proceduru, kako to naznačiše i oni koji su je stavili u proceduru po žurnom postupku, kako u uvodnom tekstu piše također, bez javne i stručne rasprave. Smatramo i zalažemo se za donošenje ovog zakona u redovitoj parlamentarnoj proceduri i da se donese jedan konzistentan, provediv i održiv okvir zakona o načelima odgoja i obrazovanja u cijeloj BiH.
Zahvaljujem gospodinu Ivi Miri Joviću. Ko dalje želi da govori? Javlja se ministar iz Vijeća ministara. Po Poslovniku oni imaju prednost, nakon toga gospodin Raguž pa gospodin Đedović Ibrahim. Je li tako?
Uvaženo predsjedništvo, poštovani narodni zastupnici, Možda nije ni česta praksa da ljudi iz izvršne vlasti sugeriraju dnevni red, ali ja sam prinuđen u ovoj situaciji da interveniram i da kažem nekoliko objašnjenja povodom predhodne diskusije. Naime, hoću da kažem da je ova procedura u pogledu donošenja zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju, koji se zove Okvirni zakon, dakle, načelne naravi, prošao svu potrebnu proceduru i on je u raspravi, praktično, već dvije godine. Kad bude tačka dnevnog reda, mi ćemo o tome nešto detaljnije reći. Samo da kažem to da je zakon izradila ekspertna grupa u kojoj su učestvovali predstavnici nadležnih organa vlasti oba entiteta, kantona i Distrikta Brčko. Zatim predstavnici institucija BiH, Ministarstvo za evropske integracije i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice koje je imalo koordinirajuću ulogu u procesu donošenja u prvoj fazi ovog zakona. Dakle, izrade zakona. U procesu izrade ovog zakona od samog početka bili su uključeni i predstavnici međunarodnih institucije i organizacije u BiH OHR, zatim OSCE i Savjet Evrope i ono što je najvažnije zbog čega sam i izašao praktično. U novembru mjesecu bili su većina zvaničnika BiH u Briselu, gdje je ova obaveza donošenja ovog zakona preuzeta kao obaveza države BiH i to na način da bude u primjenu već od sljedeće školske godine od septembra mjeseca. Pročitat ću samo dvije-tri rečenice iz obećanja broj 5 koji su potpisali naši zvaničnici. Tu stoji: implementirat ćemo zakon BiH o obrazovanju osnovnim i srednjim školama, kako je propisana obvezama koje smo prihvatili po pristupanju Vijeću Evrope i implementirati ljudska prava i obrazovne principe utvrđenim onim pristupanjem, te usvajati zakone u entitetima i kantonima koji su sukladno ovom zakonu. 5 Parlament BiH ćemo, Parlamentu Bosne i Hercegovine ćemo dostaviti zakon o BiH obrazovanju u osnovnim i srednjim školama ne kasnije od 15. siječnja 2003. godine, a na usvajanje ne kasnije od 24. travnja 2003. godine i provedbu do sredine 2003. godine. Razvit ćemo učinkovit instrument koji će osigurati da se zajednička jezgra, na osnovu Plana i programa u kome su obuhvaćeni evropski standardi o ljudskim pravima, a kako je propisano Zakono BiH obrazovanju o osnovnim i srednjim školama implementira na području cijele BiH najkasnije do rujna 2003. godine. Izradit ćemo, usvojiti i implementirati zakon o entitetima i kantonima koji su sukladni ljudskim pravima i obrazovnim principima i standardima, obuhvaćenim u zakonu na razini BiH najmanje dva mjeseca prije početka školske godine 2004. – 2005. godine. Hvala.
Zahvaljujem ministru civilnih poslova gospodinu Safetu Haliloviću. Sljedeći prijavljeni je gospodin Martin Raguž. Neka se pripremi gospodin Ibrahim Đedović.
Dame i gospodo, uvaženi zastupnici, Ja predlažem da pod ovaj dio koji se odnosi na ratifikaciju sporazuma uvrstimo i točku Prijedlog odluke o ratifikaciji sporazuma o konsolidaciji duga po Pariškom klubu između BiH i Japana i ako ste to dobili, ne znam točno kad ste u petak je poslano. Mene su zvali ljudi iz Ministarstva trezora i Ministarstva vanjskih poslova. Radi se o važnom sporazumu kojim BiH konsoldira svoj dug i umanjuje ga sa 12,5 miliona na 2 sa Japanom i trebalo bi to završiti do 25. ovog mjeseca a mi do tada nemamo više sjednice i ja predlažem da Zastupnički dom prihvti ovu sugestiju. Naravno, ja sam ukazao na potrebu i da Ministarstvo vanjskih poslova i nadležna tijela u Vijeću ministara ubuduće, zaista, pravovremenu reagiraju i uvažavaju neophodnu dinamiku i proceduru ali mislim da ima puno opravdanih razloga da ovo danas stavimo na dnevni red i prihvatimo. Da ne bih izlazio ponovno za govornicu, vezano za obrazloženje koje je dao ministar civilnih poslova gospodin Halilović, ja mislim da ovaj parlament pred odgovornošću da donese jedan kvalitetan zakon koji će ovo pitanje riješiti i to treba biti temeljni kriterij, uvažavajući sve ovo, naravno što je i on rekao. Dakle, ja sad znam da ima preko 50 amandmana na ovaj zakon. Pa prosudimo možemo li to i u kojoj proceduri kvalitetno i argumentirano elaborirati i izvršiti misiju da imamo jedan kvalitetan, sveobuhvatan, utemeljen zakon koji će doprinijeti svojoj osnovnoj funkciji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Ragužu, zamjeniku predsjedavajućeg. Gospodin Ibrahim Đedović, neka se pripremi gospodin Filip Andrić, gospodin Belkić pa gospođa Hadžiahmetović. Pa, evo ako ja mognem ponoviti ovo što sam sad poredao, ja ću ponavljati, a ako ne budem pamtite i vi pa mi pomozite malo. 6
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo, Izašao sam s ciljem da podržim prijedlog gospodina Mladena Potočnika da se stavi ova tačka u dnevni red sjednice iz sljedećeg razloga. Ako pažljivo izvršimo analizu prijedloga, vidjet ćemo da se radi samo o zaoštravanju standarda prilikom uvoza ništa drugo. Znači, radi se samo o tome da se stvori zakonska mogućnost da se ne uvozi svašta i, vjerovatno od strane svakog. Ja cijenim da je ovo iz prakse, iz života i apeliram, vjerujem da ćemo na taj način zaštititi ljude od mogućnosti da jedu svašta, da podržimo ovo i da uđe u dnevni red. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Đedoviću. Trenutno nas je u sali 37. Upravo je ušao još jedan poslanik. Riječ ima gospodin Filip Andrić a neka se pripremi gospodin Beriz Belkić.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolege zastupnici, Predlažem da točka 8. Prijedlog općeg zakona o zdrugama koji ide u drugom čitanju se skine s dnevnog reda, iz razloga što, istina to se ne vidi u današnjem zapisniku, izgleda da u zapsiniku su spojene točka 14. i 15. gdje se opisuje ova točka i zakon o radu koji je bio, koliko mi je poznato prošao u prvom čitanju uz jedan zaključak da se zakon dostavi Vijeću ministara da u roku od 30 dana da svoje mišljenjena ovaj zakon, pa tek onda da ide nastavak parlamentarne procedure. Prema tome, pošto nemamo danas mišljenje Vijeća ministara, ja predlažem Kolegiju da povuče ovu točku dnevnog reda. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Andriću. Gospodin Belkić. Izvolite.
Poštovani članovi Kolegija, kolegice i kolege, Ja želim u ime Kluba Stranke za BiH iznijeti par argumenata u korist rasprave, odnosno uvrštavanaj u dnevni red zahtjeva Vijeća ministara i ako po logici mi ga svakako trebamo imati danas u dnevnom redu. Ovdje je rečeno da, pred Parlamentom BiH, dakle, pred Predstavničkim domom, to je velika odgovornost, kada je riječ o sistemskom zakonu, ili strateškom zakonu, tako ga neki zovu, Okvirnom zakonu o osnovnom i srednjem obrazovanju. Dakle, kad je to već tako, a jeste tako, logično je da odmah krenemo u susret toj odgovornosti i da ne čekamo. Apsolutno smo zato da se to danas uradi, tim prije ako je tačno da ima desetine amandmana, dakle, dajte da otvorimo proces. Argumenti koje je iznio resorni ministar i koje mi svi manje-više na različite načine znamo kroz delegacije i kroz susrete sa evropskim zvaničnicima, oni govore da bi praktično trebalo razmišljati i razgovarati o mogućnosti po članu 105. ali poštujući konsenzus koji je 7 postignut u Vijeću ministara Klub Stranke za BiH, aposlutno se zalaže da se danas ovo razmatra, rasprava će pokazati za kakvu vrstu procedure ćemo se opredijeliti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ja bih, prije nego što nstavimo dalje, zamolio vas da vodimo računa da je ovo rasprava o dnevnom redu, a da ćemo o suštini svakako raspravljati tokom sjednice, ali, evo, ja niti želim niti mogu na kraju krajeva uskratiti raspravu i u ovoj fazi sjednice i ovakvog sadržaja, ali, evo, ja samo da vam skrenem pažnju da će biti prilike da govorimo o tome tokom sjednice. Gospođa Azra Hadžiahmetović ima riječ, osim, ako gospodin Ivo Miro Jović nije imao intervenciju na dosadašnje diskusije. Pa onda poslije gospođe Azre. Inače, ako je intervencija imate prednost. Gospođa Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja moram pomenuti na početku da govorim kao član Komisije za kulturu, nauku i obrazovanje u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope. Prvo, predsjedavajući, odnosno članovi Kolegija, ja moram izraziti nezadovoljstvo današnjim uvrštavanjem u dnevni red izjašnjenjem u prijedlogu Vijeća ministara. Argument zašto to govorim. Vijeće ministara je 18. aprila utvrdilo Prijedlog okvirnog zakona, uputilo ga je u Parlamentarnu skupštinu sa zahtjevom izjašnjenja po proceduri, odnosno razmatranja po proceduri 104. 21.04. Mi smo imali sjednicu 22.04. dakle, imali smo mogućnost da se izjašnjavamo o proceduri i imali smo mogućnost da već danas na dnevnom redu ovog parlamenta bude razmatranje ovog zakona. Ja želim upozoriti na ovaj tajming iz prostog razloga što smo obavezni ovaj zakon imati u primjeni do aprila 2004. što znači da nova školska godina treba startati sa septembrom po novom zakonu. Što znači da ovaj zakon trebamo imati usvojen ovakav, odnosno ili neki sličan zakon do kraja ovog mjeseca. Ja ne vidim mogućnost u proceduri 104. osim, ukoliko, zaista, bude dobre volje svih poslanika i Kolegija i vanrednog zakazivanja termina do kraja mjeseca usvojimo ovaj zakon. Ja želim upozoriti sviju vas na to iz prostog razloga što se radi o zakonu za koji je BiH preuzela obavezu da će ga donijeti, odnosno primijeniti do aprila 2004. ulaskom u Vijeće Evrope. Svi smo ovdje punih usta pričali o Vijeću Evrope, o evropskom putu BiH, o reformama u BiH i, ja moram pomenuti da me je, sasvim razumijem, potpuno razumijem diskusiju Ive Mire Jovića, ali je ni slučajno ne opravdavam. Posebno želim pomenuti da sam jako iznenađena diskusijom i zahtjevom, uz puno uvažavanje argumenata kolege Raguža koji, također, sjedi u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope i koji je briljantno organizovao sve one diskusije i skupove i kao predsjedavajući resornog odbora u ovom parlamentu za vanjsku politiku kad god je rasprava o obvezama i posprijemnim obavezama BiH u Vijeću Evrope. Ja ne govorim ovdje o zakonu. Imat ćemo prilike pričati o zakonu. Govorim ovdje o proceduri. Upozoravam na tajming i želim pomenuti još jednom da govorim kao član Komisije, resorne komisije na čijem sastanku sam bila prisutna na posljednjem zasjedanju Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope u aprilu u Strazburu, na kome je bio izvještaj o stanju obrazovanja u BiH, sa vrlo lošom ocjenom postojećeg stanja i sa pozivom da Parlamentarna skupština BiH pod hitno usvoji novi zakon. Kolega Hasan Muratović i ja primili smo čak i pismo iz Strazbura sa pozivom da se što prije usvoji ovaj zakon i ja pozivam ovaj parlament da razmisli čak i o proceduri 105. Ja nisam sigurna da mi možemo uhvatiti sve ove vozove, a razmislite malo o mogućim posljedicama. 8
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović. Ja ću u ime Kolegija dati odgovor kada budemo sumirali. Dakle, dat ću ja odgovor na ove kritike koje su upućene Kolegiju kada bude se zaključila rasprava, tako da bih zamolio ako neko od kolega ima namjeru da o tome govori da meni ostavi to da kažem kao predsjedavajući pošto ne želim sad da se javljam za riječ. Gospodin Ivo Miro Jović. Neka se pripremi gospodin Sead Avdić.
Ja se ispričavam što drugi put izlazim na istu temu. Nisam ja kriv nego drugi. Oni su otvorili diskusiju o točci a ne o dnevnom redu pa je ostala nedorečena jedna dimenzija u mom obraćanju, a to je, svakako da sam izašao kazati da smo mi za reforme. Ali, za gubitak identiteta nismo. Ako ima išta od vitalnog nacionalnog interesa onda je to današnji zakon jer je on sustavan. To je jedno. Drugo. Dimenzija u zakonju mora biti evropska razina,nacionalna, bosanskohercegovačka i lokalna, kako često znaju reći razina lokalne zajednice, odnosno zavičajna i zakona tog nema. Ne upućeno seoskom učitelju, koga ne želim pocijeniti, to je vrijedni čovjek koji je, ja se nadam, veliku većinu od nas započeo odgajati i obrazovati a ne obrazovati. U ovom zakonu, moram reći da je napravljen nestručno i ni s kakva aspekta struke nema riječ odgoj. U zakonu, uopće gospodo nema riječi «odgoj» s kojom je ozbiljnošću napravljen.
Zahvaljujem gospodinu Joviću. Gospodin Sead Avdić, a nakon toga gospodin Nikola Špirić i to je sve što imamo od prijavljenih diskutanata uz moje pravo kao predsjedavajući da dam komentar, obavezan komentar.
Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, uvaženi članovi Vijeća ministara, Ja, također, želim da kažem ovo je, ipak, strateški dokument od vitalne važnosti za BiH i u tom kontekstu nije slučajno na dnevnom redu i nije slučajno što je međunrodna zajednica, zajedno sa domaćim organima vlasti insistirala na ovakvoj jednoj dinamici usvajanja ovog zakona, što znači da nije sporno da postoji politička volja da se ovaj zakon razmotri i donese u Parlamentu BiH. A, mislim da je lažna, jednostavno, dilema da li po članu 104. ili po redovnoj proceduri. Znači, član 104. smanjuje rokove i ne ugrožava, aposlutno, diskusiju niti amandmansku fazu i komisijsku fazu itd. što znači da postoji sasvim jasan stav i Proširenog kolegija i, ja bih rekao, većine poslanika u ovom domu da, jednostavno, fleksibilno modeliramo usvajanje ovog zakona da uključi se i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH i u tom kontekstu da ovaj zakon dobije pravi tretman u ovom domu, Predstavničkom Domu Parlamenta BiH. Dakle, mislim da je iluzorno diskutirati i da jednostavno usvojimo dnevni red, a po tačci kada bude zakon na dnevnom redu, po članu 104. da možemo otvoriti širu diskusiju itd. Ne bi bilo dobro unaprijed davati radikalne ocjene o 9 neupotrebljivosti ovog teksta zakona itd. Mislim da je bitno da postoji politička volja da se ovaj zakon donese i da je on na Mapi puta, da je on na Mapi puta prema Evropskoj zajednici, da je to, jednsotavno, obaveza BiH i da to nije, aposlutno sporno. Drugo, želim, također, da podržim zahtjev poslanika Potočnika, koji, jednostavno ide ka tome da ova zemlja usklađuje svoje zakonodavstvo ka, zajedno sa Evropskom zajednicom, sa sistemom kvaliteta i mislim da, s obzrom da se radi o osjetljivim namirnicama, odnosno potrebama sredstvima koja se uvoze u BiH životinjskog porijekla da, jednostavno, ovaj zakon ima svoje puno opravdanje, uz, normalno, ono što bih ja sugerisao možda i Vijeće ministara trebalo prije toga dati i svoju saglasnost ili sugestiju da se ovaj zakon usvoji. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospodin Nikola Špirić. Neka se pripremi gospodin Jozo Križanović pa gospodin Hasan Muratović.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice poslanici, cijenjeni članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti, Mislio sam prvo da se ne javim, jer je bio kraj rasprave, pošto ima još kolega, moja rasprava o dnevnom redu će biti na tragu da ne otvaramo raspravu o suštini tačke dnevnog reda, nego ima li potrebe i zahtjeva za skidanje pojedinih tačaka dnevnog reda i ono što mene raduje da niko od kolega poslanika nije tražio da se bilo koja tačka skine s dnevnog reda. A, kad dođe tačka na dnevni red, onda ćemo raspravljati o suštini o zahtjevima, vezano za proceduru, tako da ovaj dio oko utvrđivanja dnevnog reda ne koristimo da diskutujemo o suštini zakonskih projekata, koji se predlažu. Kad dođemo do tačke dnevnog reda, onda ćemo, naravno vidjeti hoćemo li izabrati skraćenu proceduru, hitnu proceduru iliće zakon nakon izjašnjavanja ići u redovnu proceduru. Zato bih molio da ne gubimo vrijeme vezano za diskusiju o suštini zakona i moj doprinos je u ovome da se ja slažem sa definisanim dnevnim redom i da ću ga podržati, upravo u ovoj formi u kojoj je predložen ovom domu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Špiriću. Ja sam, također, jedno takvo upozorenje prije nekoliko diskusija na današnjoj sjednici uputio, ali, rekao sam niti mogu, niti želim niti hoću da sprečavam poslanike da govore na ovaj način i povodom dnevnog reda, ali, evo, skrećem pažnju na Poslovnik, ovako kako ste i vi skrenuli pažnju. Sledeći se za riječ javio gospodin Jozo Križanović, a nakon toga gospodin Hasan Muratović.
Poštovane kolege, kolegice zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, Da ne bih dužio, želio bih odmah da se složim sa prijedlogom gospodina Špirića, koji je, od prilike sugerirao kako da racionalnije radimo. Dakle, želim javno reći da podržavam predloženi dnevni red i kad se dođe do konkretnog izjašnjavanja o Okvrinom zakonu o osnovnom i srednjem obrazovanju, želio bih sugerirati jedan zaključak, koji bi, bez obzira na to, kako se mi odlučimo o proceduri koju izaberemo o raspravi ovog prijedloga, uvažavajući i vrijeme, okolnosti, obaveze, potrebe, karakter ovog zakona, da se obvežemo određenim 10 rokom, možda 10.06. u kojem bi ovaj dom morao završiti i okončati raspravu o ovom prijedlogu. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Križanoviću. Gospodin Hasan Muratović, pa onda ja, jer se više niko nije javio za riječ.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, Ja želim da vas podsjetim, ili da vas izvijestim one koji to ne znaju da će iduće sedmice u našoj zemlji boraviti Monitoring tim Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, koji treba da podnese Parlamentarnoj skupštini izvještaj o izvršavanju naših postprijemnih obaveza. Ovdje će 19. i 20. boraviti, takiođer Politički komitet Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope. Vi ste svi pozvani da prisustvujete prvom danu kada će se održati Kolokvij BiH na putu u Evropu zajedno sa tim komitetom, a drugog dana će Komitet imati svoju redovnu sjednicu u BiH. Bilo bi, zaista, vrlo loše da mi i Monitoring timu iduće sedmice i cijelom Političkom komitetu Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, očekujemo između 50 i 80 parlamentaraca ovdje, damo do znanja da smo skinuli s dnevnog reda i procedure parlamentarne, faktično pomjerili parlamentarnu proceduru za ovaj zakon koji se pominje u svim mogućim dokumentima u Strazburu kao prioritetni i od nas svi u Strazburu a i ovdje međunarodna zajednica očekuju da mi taj zakon usvojimo i da ga stavimo u primjenu sa početkom nove školske godine. Ja smatram da procedura koja je predložena dozvoljava sasvim dovoljno da svi ovdje podnesemo amandmane, iskažemo svoja mišljenja itd. i da je vrlo korisno da taj zakon uđe u proceduru ovako kako je danas predložen. Ponavljam, bio bi vrlo loš signal svim ovim ljudima iz cijele Evrope koji će boraviti unašoj zemlji od nedjelje do srijede, bio bi vrlo, vrlo loš znak da mi kažemo da smo to skinuli iz procedure. Hvala lijepa.
Gospodin Zorić Vinko. Izvolite.
Ja, mene je kolega Muratović malo isprovocirao da se javim za riječ. Prvo, gospodine Špiriću bilo je ovdje prijedloga da se neke točke s dnevnog reda skinu. Ne raspravlja se samo o zakonu o odgoju, odnosno o obrazovanju školstvu. Ja bih svima onima koji misle da možemo tako brzo usvajati zakone kazao da sam ja dobio ovu poziv o kojoj gospodin Muratović govori i to na engleskom jeziku. Zamislite u BiH dobijam poziv da susjelujem na nekom evo kolokviju, potpisanu od zastupnika u ovom domu Palramentarne skupštine BiH a da ja ne razumijem gdje se pozivam. Hoće li nam tako biti školstvo u budućnosti, pa ja samo, evo sad na brzinu ovdje članak 9. predloženog zakona čitam i podvlačim pet, a dobio sam fol na hrvatskom jeziku zakon pet riječi: časove, ubjeđenjem, ili ubjeđenjima, preduzimati, ponovo časove, dakle, ni traga od hrvatskog jezika. Ako se ne smatra da je škola isključivo hrvatski jezik ili veznik i itd. Mi o tome ovdje pričamo i hoćemo da bude redovita procedura da pripremimo jedan dobar zakon. Možemo li mi intervenirati kad se ovakav zakon u Službenom listu objavi na ne hrvatskom jeziku? Kome ćemo intervenirati. Ja drugi zakon ovdje držim, za kojeg je Filip Andrić predložio da se skine s dnevnog reda Opšti zakon o zadrugama Sarajevo, februara 2000. godine. Pa valjda smo mi Hrvati obvezni dobiti 11 materijale na hrvatskom jeziku. Nama se to ne dostavlja. Jesmo li mi zato krivi ili onaj ko treba to dostaviti? Jesam li ja pisao ovaj zakon ili je Vijeće ministara i čak se ljudi ovdje čude kako to tako jednu nevažnu stvar kao što je školstvo ne možemo i po članku 105. samo dizati ruke, nema priče o tome i to su loši signali ako zastupnici u ovom parlamentu hoće razmišljati svojom glavom. Ako ja hoću dostojno prezentirati one koji su me birali. Ja sam izabran u svojoj izbornoj jedinici. Ministri prosvjete kažu da ni jot nije uvažen od njihovih prijedloga, a ovdje nama ministar kaže da su oni bili. Naravno da su bili, pozvani su, bili su, ali mogli su komotno i nedoći na te sastanke, jer ništa nije uvaženo, a oni su predlagali samo ono što im Ustav omogućava i dozvoljava, dakle, predlagali su da ovaj zakon bude u skladu sa Ustavom. Ja se ispričavam predsjedavajućem. Imao sam potrebu izaći, evo počeo sam skoro raspravu, to ću ostaviti za poslije, bez obzira po kojoj proceduri bilo, ali, zaista imam potrebju kazati da ovako važan zakon kakav je ovaj koji ja držim u ruci, naravno, piše pored ovog žiga da je H i vjerovtno se misli a je ovo H hrvatski jezik. Piše da je na hrvatskom jeziku ali on nije. Zakon kakav je Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju, mislim da bi trebao ići u redovitu proceduru da ga donesemo kvalitetno a ne da nas neko ovdje zastupnike uvjerava kako je to zakon koji moramo iz obaveza itd. Ako je samo ovaj zakon probio obveze, onda će i Klub HDZ-Demokršćana prihvatiti takvu proceduru da ide u hitnost a ne u redovitost, a ako nije molim vas da uvažite prijedlog našeg kluba i da ovaj zakon ide u redovitu proceduru.
Zahvaljujem gospodinu Zoriću. Gospodin Muratović, intervencija.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zstupnici, dozvolite mi da vas obavijestim zašto ste vi dobili na engleskom jeziku. Vi ste dobili poziv potpisan sa lijeve strane od predsjednika Političkog komiteta Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, a sa desne strane moje sa mojom ulogom u Vijeću Evrope. Službeni jezici su tamo jedino engleski i francuski. Taj dokument je došao potpisan otud iz Strazbura. Administracija je, vas, također obavijestila i na našem jeziku. Ako nije prevela taj dokument pa vam dostavila i prijevod, to je stvar administracije a ne moje. Dakle, ja tamo mogu potpisivati papire samo koji su na engleskom i na francuskom jeziku. Nažalost, ja vam iz Strazbura ne mogu poslati poziv na našem jeziku. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Muratoviću. Dame i gospodo poslanici, zaključujem raspravu o dnevnom redu i, dakle, mi se nalazimo u sljedećoj poziciji, samo nekoliko naznaka povodom ovih prijedloga, vezano za predloženi dnevni red. Prvo bih želio da kažem i da odgovorim gospođi Azri Hadžiahemtović. Da je zakon, Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH došao u parlamentarnu proceduru 21. aprila u popodnevnim satima. Mi smo ga čekali da znate dobro. Kolegij ga je čekao jer je sjednica bila 22. i dogovor je bio da, ukoliko zakon makar jedan dan prije sjednice dođe u ruke poslanika da zamolimo poslanike da na toj sjednici, dakle, 22. zakon bude razmatran u pogledu procedure. Nije se mogao osigurati taj rok, jer je zakon 21. po podne došao u Parlament. Mi smo to pitanje postavili na Kolegiju 22. ujutro prije sjednice i Prošireni kolegij, zato što poslanici nisu imali tekst zakona u rukama prije toga se nije odlučio da ga uvrštava u dnevni red. To je, dakle, odgovor, hajde da kažemo neku vrstu izražene kritike ili nezadovoljstva upućenog prema Kolegiju Predstavničkog doma. 12 Današnja sjednica 13. dakle, 13 maja je zakazana, između ostalog, najviše zbog ovog zakona i zbog obaveza koje ovaj parlament ima prema ovom zakonu. Toliko kada je u pitanju moj komentar vezano za ovaj zakon. Ja ću sada dati komentar na sve prijedloge koji su ovdje izneseni i kazati šta je to što Poslovnik Predstavničkog doma predviđa i šta je daljnja procedura. Prvo pitanje je bilo pitanje koje zakona kojieg je predložio gospodin Potočnik po članu 105. Taj zakon ste vi dobili na vrijeme. Imali ste vremena da se upoznate s tim zakonom. Ako neko nije dobio, onda je to ili problem stručnih službi ili problem onoga ko nije dobio taj zakon, ali je on na vrijeme dostavljen poslanicima i rukovodstvo Doma nema drugog izbora osim da to stavi Domu na odluku na prvoj narednoj sjednici i to je danas obavezna tačka dnevnog reda izjašnjavanje o proceduri. Kako ćemo glasati to je stvar svih nas. Ja, također, imam svoje mišljenje i vidjet ćete kada budem glasao kako ću glasati kada je u pitanju taj zakon. Dakle, tu tačku nije moguće skinuti s dnevnog reda po Poslovniku. Dalje, Prijedlog zakona o obrazovanju je, također, obavezna tačka dnevnog reda i po članu 104. Poslovnika, nakon što stigne zahtjev za tom procedurom, taj zakon se stavlja na prvu sjednicu koja je zakazana u pogledu procedure i mi danas treba da se izjasnimo kada dođemo do te tačke dnevnog reda o vrsti procedure. Sada govorimo o dnevnom redu i to je obavezna tačka dnevnog reda. Kako ćemo se izjašnjavati, trenutno nas je u sali 38, upravo je ušao još jedan poslanik. Kako ćemo se izjašnjavati to je stvar svih nas i pogleda na ovo pitanje, o čemu je podosta već bilo riječi i prilikom utvrđivanja dnevnog reda. Što se tiče prijedloga gospodina Filipa Andrića da se Zakon o zadrugama skine s dnevnog reda. Ja, također, želim da kažem da je po Poslovniku Zakon u drugom čitanju i da je to, također, obavezna tačka dnevnog reda, koju po Poslovniku nije moguće skidati s dnevnog reda. Imajući, dakle, sve ovo u vidu, ja ću sada staviti na glasanje prijedlog gospodina Raguža da se u prijedlog uvrsti nova tačka dnevnog reda, a tiče se kreditnog sporazuma između BiH i Japana. Ti sporazumi, odnosno taj sporazum je u parlamentarnu proceduru došao u petak i sinoć na Kolegiju nismo se odlučili da to uvrstimo u dnevni red, jer to poslanici to, jednostavno nisu dobili. Jutros sam dobio nekoliko usmenih intervencija iz Vijeća ministara da se radi o hitnom sporazumu, o sporazumu na kojeg treba promtno reagirati, ja bih vas zamolio dame i gospodo poslanici da uvažimo prijedlog gospodina Raguža, a evo i moj prijedlog da to uvrstimo u dnevni red kao posljednju tačku dnevnog reda. Ja vas pitam ko je zato da se ratifikacija kreditnog sporazuma sa Japanom uvrsti u dnevni red kao posljednja tačka? Ko je za? Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom jednoglasno bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova, kao posljednju tačku dnevnog reda današnje sjednice uvrstio ratifikaciju ili davanje saglasnosti za ratifikaciju na kreditni sporazum između BiH i Japana, či je puni naziv ovdje kazan za govornicom od strane gospodina Raguža. 13 Na ovaj način dame i gospodo poslanici, ja proglašavam dnevni red današnje sjednice koji glasi: 1. Zapisnici sa 11. i 12. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja i odgovori; 3. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o matici iseljenika BiH, zakon je u drugom čitanju; 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Seade Palavrić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, po hitnom postupku član 105. Poslovnika; 5. Zahtjev poslanika Mladena Potočnika za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu u BiH, po hitnom postupku član 105. Poslovnika; 6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o pečatu institucija BiH, po hitnom postupku član 105. Poslovnika; 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, po hitnom postupku, član 104. Poslovnika, izjašnjavanje o proceduru; 8. Prijedlog opšteg zakona o zadrugama, drugo čitanje; 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o odlikovanjima BiH; 10. Izbor tri člana u zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o jedinstvenom tekstu: a) Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje, b) Zakona o zaštiti zdravlja bilja, 11. Konsultacije o izboru sudije iz BiH u Evropski sud za ljudska prava u Strazburu; 12. Zahtjev Vijeća ministara za ispravku tehničke greške u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu; 13. Davanje saglasnosti za ratifikaicju: a) Ugovora o prijateljstvu i saradnji između BiH i Kraljevine Španije, b) Trgovinskog sporazuma između BiH i Republike Indije, c) Trgovinskog sporazuma između BiH i Ukrajine, d) Sporazuma između BiH i Ukrajine o unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija, e) Protokola o osnivanju i funkcionisanju kulturnih centara između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske, i f) Kreditnog sporazuma između BiH i Japana. Kako je njegov puni naziv ministre? Sporazum o konsolidaciji po Pariškom klubu između BiH i Japana. Dakle, to je puni naziv tačke dnevnog reda. Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. To su, dakle, zapisnici 11. i 12. sjednice Predstavničkog doma. Ad.1. Zapisnici sa 11. i 12. sjednice Predstavničkog doma Zapisnike ste dobili ranije. Otvaram raspravu povodom zapisnika. Ko želi da govori? Gospodin Filip Andrić traži riječ po nekom od ovih zapisnika. Izvolite. 14
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici, Moja primjedba je na zapisnik sa 12. sjednice. Na prvoj stranici imamo pod točkom 15. Prijedlog općeg zakona o zadrugama u prvom čitanju, to sam i maloprije spominjao. U opisu ove točke pod rednim brojem 15. opisije se sasvim nešto drugo. Opisije se Prijedlog zakona o radu i zapošljavanju BiH, što znači jedna tehnička pogreška. A o Zakonu o zadrugama se govori pod točkom 14. s tim da nedostaje zaključak uz ovu točku koji je skoro identičan zaključku uz točku 15. kako stoji u opisu, što sam govorio i ranije, znači, Prijedlog zakona upućuje se Vijeću ministara sa zadatkom da u roku od 30 dana Domu i nadležnoj komisiji dostavi mišljenje o predloženom zakonu, nakon čega će se nastaviti parlamentarna procedura. Ja koliko se sjećam bio je zaključak i uz ovaj zakon.
Zahvaljujem. Da li još neko želi da govori o zapisnicima? Sekretar Doma ima riječ, vezano za ovu primjedbu gospodina Andrića. Gospođa Branka Todorović, sekretar Predstavničkog doma. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija Doma, uvaženi poslanici, ja želim samo da vas izvijestimo sljedećem. Na 12. sjednici je razmatran Prijedlog opšteg zakona o zadrugama u prvom čitanju i on je usvojen, kao što vidite u zapsiniku sa 31 glasom za i 4 protiv. Znači, tu je završen postupak, a sledeća tačka u kojoj je, zaista, došlo do jedne male tehničke greške, to je bila Prijedlog zakona o radu i zapošljavnaju BiH, prvo čitanje. Zakon je upućen Vijeću ministara da u roku od 30 dana da mišljenje na ovaj prijedlog zakona, obzirom da je predlagač zakona poslanik Sead Avdić. Znači, ovaj zaključak koji se odnosi na Zakon o radu i zapošljavanju, ima taj zaključak, a taj zaključak se ne odnosi na Prijedlog opšteg zakona o zadrugama. Toliko i hvala.
Zahvaljujem sekretaru Doma. Ako se više niko ne javlja za riječ, dakle, gospođo Todorović, koliko sam ja vas shvatio, postoji, ipak, neka tehnička greška, mada se zaključak ne odnosi na zadruge. A koje je tehnička greška, kažite mi samo.
U redoslijedu.
Molim vas, dakle, lijepo, prelazimo na izjašnjavanje. Nema primjedbi na zapisnik sa 11. sjednice. Ko je zato da usvojimo zapisnik sa 11. sjednice? Molim vas, poslužite se ovim kartonima koje imate. Hvala vam lijepo. 15 Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom jednoglasno usvojio Zapisnik sa 11. sjednice. U pogledu zapisnika sa 12. sjednice, predlažem da se izjasnimo o tom zapisniku, uz korekciju koju je, nakon intervencije gospodina Filipa Andrića iznijela sekretar Doma, gospođa Branka Todorović, u pogledu tehničke greške, ali ne i u pogledu onog zaključka, jer taj zaključak se nije odnosio na Zakon o zadrugama. Ko je za? Hvala vam lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom jednoglasno bez glasova protiv i bez glasova uzdržanih sa 38 glasova usvojio, a trojica su već otišla vani, 35 glasova usvojio i Zapisnik sa 12. sjednice. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda. Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Dame i gospodo poslanici, Od prošle sjednice koja je bila 22. aprila pa do danas dobili smo odgovor na pitanje poslanika Ibrahima Moranjkića, postavljeno na 10. sjednici Doma. Izvinjavam se Muhamede, Muhameda Moranjkića i gospodina Ive-Mire Jovića na pitanje postavljeno Državnoj graničnoj službi na 11. sjednici. Pitam gospodina Muhameda Moranjkića je li zadovoljan odgovorom i traži li komentar? Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, gospodo kolege poslanici i zastupnici, dame i gospodo, posebno gospodo iz Vijeća ministara, Odgovor koji sam dobio od Vijeća ministara na jedno od 5-6 do sada postavljenih pitanja, odnosi se na pitanje koje glasi citiram: «Tražim od Vijeća ministara informaciju o tome koje su i gdje nestale čitave fabrike i proizvodni pogoni za vrijeme rata i odmah poslije rata i gdje se one sada nalaze i u kom stanju»? Odgovor koji sam dobio, vjerovatno, ili je narazumijevanje Vijeća ministara, ili je to izigravanje sa poslanicima. Ja ću prevesti to pitanje, ako ga nisu takvog razumjeli. Ko je pokrao i dislocirao mnoge fabrike i proizvodne pogone u BiH i iz BiH za vrijeme rada i odmah poslije rata i gdje se one sada nalaze i u kom su stanju? Npr. gdje su Unisove i Pretisove fabrike? Gdje je iz Rajlovca? Gdje su fabrike razmjenjivača toplote iz Mostara? Gdje su fabrike iz Sokola. Gdje je Fabrika Bosnaploda, tehnologija kompletna iz Doboja? Gdje je nekoliko fabrika drvne industrije, a dvije je naš bivši ambasador u Hrvatskoj našao i kaže sa sreću da dobro i rade u Hrvatskoj, valjda nisu dobro radile kod nas itd. Na to se odnosilo to pitanje, zato sam morao da prevedem. A, odgovor koji sam dobio je jad i čemer od odgovora, pa molim Vijeće ministara da ne pravi čemer od tog samog Vijeća i da ne pravi čemer i od države na čijem se čelu nalazi kao izvršni organ pa tražim. Da mi se ozbiljno odgovori na postavljeno pitanje, koje sam, evo i preveo, a da ne prave od poslanika i od ovog parlamenta izigravanje i omalovažavanje koje se može pročitati u tom odgovoru koje sam dobio. To je, stvarno, ispod svakog nivoa i tražim 16 odgovornost Vijeća ministara kad je u pitanju Parlament ovaj i poslanici u ovom parlamentu. To je odgovor na odgovor, a javit ću se imam i jedno poslaničko pitanje. Ja ne znam kad sam već za govornicom gospodine predsjedavajući i njega rekao.
Hajmo po Poslovniku gospodine Moranjkiću. Neće vam biti teško još jedanput doći. Meni je drago to čuti od vas. Gosodin Miro-Ivo Jović ima li potrebu za komentar? Ima potrebu za komentar. Izvolite.
Hvala lijepa. Moje pitanje je bilo u svezi popune Državne granične službe sa stručnim osobljem iz reda hrvatskog naroda. Ljudi koji su podnijeli zahtjev i prijavili se na natječaje prije dvije godine u ovu službu nisu primljeni i do danas nisu dobili odgovora. I, po mojim saznanjima, nedostajalo je pet pozicija koje su pripadale predstavnicima hrvatskog naroda na upravnim pozicijama ili zapovjednim. Međutim, ja sam dobio odgovor u kojem kaže da ne pet nego osam na takvim mjestima još mnogo na drugim mjestima u istoj toj službi nedostaje kadrova iz reda hrvatskog naroda, znači dvije godine i više. Oni to obrazlažu činjenicom da su podnijeli, zapravo, bili su objavili natječaj. Na taj natječaj se javili ili nisu javili odgovarajući kdrovi, jer IPTF je ona završna faza koja daje suglasnost za imenovanje ljudi u ovu službu. Ja sam samo izašao glasno reći o kakvom se tu problemu radi i dokle će taji problem takav biti. Dakle, oni tvrde da je osam ljudi na upravnim i zapovjednim mjestima, a onda dodaju jednu formalnu rečenicu koja dobija jednu drugu težinu i promišljanje ljudi koji su mi dali odgovor o tome da jedan niz ljudi iz reda hrvatskog naroda nedostaje u ovoj službi i nije to samo tih osam.
Zahvaljujem gospodine Joviću. Ko želi da postavi poslaničko pitanje? Gospođa Palavrić. Kad ste dobili odgovor? Gospodine Avdiću, možete ponoviti pitanje, a ne možete komentarisati nemate odgovor. Stanite malo gospodine Avdiću da pogledam ja član 128. sačekajte malo. Ne mogu ja sve znati.
S obzirom da Vijeće ministara u predviđenom roku nije, jednostavno,o dgovorilo na moje pitanje, koje još jedanputa ponavljam. Da Vijeće ministara pod hitno napravi sintezu više dokumenata, od kojih napominjem, Buldožer komiosija, PRSI-PI, Strategija ekonomskog razvoja itd. i u tom kontekstu ovome parlamentu podnese jedan dokument cjeloviti pod nazivom ekonomske i socijalne reforme u 2003. godini za BiH, što znači, da, ukoliko nije, u predviđenom roku Vijeće ministara odgovorilo, tražim da se to kao tačka dnevnog reda stavi na sledeću sjednicu Predstavničkog doma, sasvim jasno. Hvala vam. 17
Gospodine Avdiću, hvala vama što ste se vi javili za riječ, nije to bilo to, ali, eto, vi ste bili prvi koji je podnio inicijativu u okviru ove podtačke, zapravo postavljanja poslaničkih pitanja. Nastavljamo mi dalje. Eh, ovako sada. Gospođa Seada Palavrić, gospodin Špirić, idemo ovako redom.
Kolege predsjedavajući, uvaženi kolegice i kolege poslanici, cijenjeni gosti, Ja imam dva pitanja. Prvo pitanje se odnosi na rad Agencije za informacije i zaštitu BiH. Vi znate koliko je bilo muke da dođemo do zakona o uspostavljanju te agencije i, čini mi se da smo kao Parlament u potpunosti iz vida izgubili brigu za stvaranje uslova za rad jedne bitne državne agencije, od čijeg jačanja i osposobljavanja zavisi efikasnost borbe protiv kriminala, korupcije i svega onoga što nanosi veliko zlo BiH. U tom smislu, ja tražim odgovor od resornog ministra pa i direktora Agencije da nas informišu kako teču aktivnosti na materijalnom, prostornom, kadrovskom, smještajnom i finansijskom opremanju te agencije. Ima li otpora da ta agencija radi svoj posao? Jesu li evidentirani i sa koje strane ti otpori dolaze? Žalosno je dame i gospodo, da predstavnici međunarodne zajednice češće komentarišu slabosti i, rekao bih, neadekvatan odnos državnih organa, pa i resornog ministarstva na uspostavljanju i opremanju tako značajne i bitne agencije. Da li stvarno ima potrebe da dok kriminalci šetaju Bosnom i Hercegovinom i na različitom nivou prave velike štete budžetu na različitim nivoima vlasti, dotle donatorska oprema za rad te agencije smještena u kutijama leži u jednoj posebnoj prostoriji. Ja mislim da ovaj parlament mora imati aktivan odnos, dakle, prema zajedničkim agencijama, institucijama koje su formirane na državnom nivou, da mora podsticati njihov rad i, jednostavno, tražiti prostora u stvaranju optimalnih uslova za rad tih agencija. Ovo posebno insistiram na ovoj agenciji, jer cijenim da je njen značaj jako bitan za ono što treba da se rješava u BiH. Drugo moje pitanje je upućeno članovima Predsjedništva BiH. Da li je Predsjedništvo BiH donijelo odluku da na pomen žrtvama Jasenovca ode član Predsjedništva gospodin Sulejman Tihić da na pomen žrtvama Blajburga ode član Pedsjedništva gospodin Dragan Čović, te da gospodin Paravac taj dan dobije slobodan dan i cijeni li uopšte gospodin Paravac da pomen ovim žrtvama zaslužuje i njihovu pažnju? Ja mislim da je poslata, možda, jedna ružna poruka na ovakav način da Predsjedništvo mora dogovorno i sinhronizovano da djeluje. Ja vjerujem da se nekad greška može napraviti iz neznanja, ali ona nanosi, vjerujte, sa stanovišta šire javnosti veliku štetu za državu u kojoj živimo. To su dva pitanja i ja ću ih u pismenoj formi dostaviti i tražim pismeni odgovor na ova pitanja. Hvala vam.
Zahvaljujem. Gospođa Palavrić. Sljedeći se prijavio gospodin Ćeman. 18
Poštovane kolege i koleginice, dopustite da ja treći puta postavim pitanje koje sam postavila prvi put prije više od dva mjeseca, a riječ je o pitanju. Koliko komisija, radnih tijela, agencija itd. što osnovanih što od ove skupštine, što od Vijeća ministara, što od međunarodne zajednice postoji u BiH? Koliki je broj zaposlenih? Kolike su njihove plaće? Ovom prilikom molim uvaženi Kolegij da ne pređe preko ove situacije ćutke i da zahtijeva od Vijeća ministara da, ipak, počne odgovarati zastupnicima na njihova pitanja. Također, ponavljam još jedno pitanje koje sam postavila na prošloj sjednici, a to je. Znamo da je Evropska unija pod određenim uvjetima, dakle, olakšavajućim dopustila BiH da na njeno tržište izvozi poljoprivredne proizvode. Pitala sam prošli put Direkciju za evropske integracije i Vijeće ministara koji su to uvjeti kako bismo ih mogli ispuniti i kako bi naši poljoprivrednici mogli početi izvoziti poljoprivredne proizvode na tržište Evropske unije. I, ovdje očekujem pomoć Kolegija ovog doma u dobijanju odgovora na postavljeno pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Ćeman Mirsad. Neka se pripremi gospodin ...
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, Dakle, i ja postavljam pitanje, koje sam ranije postavio, odnosno zašto nisam dobio pitanje, a radi podsjećanja, riječ je o sljedećem. Neće biti hronološki, ali, obzirom da je danas 13. maj, a ja sam 13. januara, na 7. sjednici postavio pitanje slično koje je kasnije postavio kolega Moranjkić. On je, bar imao čast da dobije bilo kakav odgovor. Ja, međutim, nisam dobio nikakav odgovor a riječ je o sljedećem. Naime, pitanje je glasilo. U periodu od 1992. do 1995. godine pa nadalje, jedan broj industrijskih postrojenja iz BiH «dislociran je izvan BiH u Srbiju, Crnu Goru itd. u Hrvatsku, odnosno u Jugoslaviji, u okviru tada vođene politike, posebno u dijelu koji se sada zove entitet RS. Postoje li gdje ažurirani i sistematizovani podaci o tome i da li bi se ta postrojenja, oprema i slično mogli upotrijebiti nakon povratka na rješavanje aktuelnih problema nezaposlenosti u BiH? U kakvom je stanju ta oprema, uključujući i onaj dio koji je sa prostora koji se sada zove Federacije BiH dislociran i da li je u funkciji? Mogu li šta državni i entitetski organi učiniti da se odnosna oprema vrati onome kome pripada i kolika su, eventualno ulaganja potrebna, ako se to isplati da se ta oprema stavi u funkciju? Konačno, da li se koji organ u BiH i entitetima bavio i kada ovim pitanjima? Tako je, dakle, glasilo moje pitanje na 7. sjednici 13.01.2003. godine. Prije toga 23.12. postavio sam dva pitanja na koja, također, nisam dobio odgovor. Prvo od njih je. Kolike su, naime, finansijske obveze BiH prema građanima po osnovu odluka pravosudnih organa, uključujući i Dom za ljudska prava? Po kojem konkretno osnovu i kako se te finansijske obaveze izvršavaju? 19 Imao sam i sljedeće pitanje na istoj sjednici, dakle, 5. sjednica 23.12. prošle godine. Postoje li i koliko su ažurni podaci o bosanskohercegovačkoj dijaspori, u smislu, koliko se u kojoj zemlji, tj. državi nalazi državljana isljenika iz BiH? Koliko ih je bilo prije 30.04.1992. godine, a koliko prema posljednjem ažuriranom podatku, stanju, te koliko je u periodu '96. – 2000. godina državljana BiH, zatražilo otpust iz državljanstva i koliko je u tom periodu donijeto rješenja. To sam, naime, tražio da bih se pripremio za raspravu oko izmjena Zakona o državljanstvu koji je bio aktuelan negdje u periodu poslije toga i Zakonu o matici iseljenika o kome, upravo i govorimo. Naravno i na ovo nisam dobio odgovor. I, na kraju, zatražio sam odgovor, do duše, prije jedno mjesec dana koji je mogao biti dat možda već i na samoj sjednici, ali možda danas, također može, ali ne vidim nekoga iz ministarstva ko bi mogao, iz resornog ministarstva dati odgovor. Naime, pitanje je glasilo. Da li se u okviru Vijeća ministara, odnosno resornog ministarstva radi na pripremi zakona, na temelju zakona, na temelju kojih bi se kao odvojene upravne organizacije osnovao institut za standarde, institut za mjeriteljstvo, odnosno institut za intelektualno vlasništvo. Ako se pripremaju i u kojoj su fazi i kada se mogu očekivati u parlamentarnoj proceduri? Treba dati što prije odgovor na ovo pitanje, jer rokovi utvrđeni zakonom koji važi, a koji je uredio organizaciju ovih instituta ističu negdje pod kraj godine. Prema tome, ja, u stvari, ovim želim potaknuti Vijeće ministara da pripremi ove zakone, ako ne, da neko od nas sjedne pa da to uradi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Gospodin Hazim Felić ima riječ. Neka se pripremi gospodin Elmir Jahić.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, Moje pitanje Vijeću ministara je upućeno i molim pismeni odgovor. Zašto sportska grla punogrvni galoperi sa područja Unsko-Sanskog kantona ne mgou da se takmiče van granica BiH, dok iz drugih dijelova BiH istim takvim grlima je dopušten prelazak državne granice. Naime, o čemu se radi? U zadnjih par godina takmičenje ovih punogrvnih galopera je spriječeno sa područja Unsko-Sanskog kantona. Zadnji takav slučaj se desio i prošli vikend u Zagrebu, jednostavno ta grla i vlasnici nisu u stanju da se takmiče van granica BiH. I, zaista radi se o jednoj diskriminaciji i molim pisani odgovor da vidim o čemu se radi.
Hvala. Gospodin Elmir Jahić.
Ja bih htio prije svega da ukažem na jednu činjenicu da već nekoliko sjednica zaredom se u stvari krši Poslovnik. Gospodin Sead Avdić je to pomenuo, dakle, član 128. Vi znate da je u roku od 15 dana dužno da se odgovori u pisanoj formi na poslanička pitanja, eventualno može biti produžetak od deset dana. Ja već treću sjednicu zaredom postavljam jedno te isto pitanje, a kao što vidite veliki broj drugih kolega imaju taj problem. 20 Ja, zaista, tražimo d Kolegija ovog doma da se ove stvari više ne ponavljaju, pogotovo kada imam informaciju da moje pitanje nije stiglo ni do predsjedavajućeg, a kamo li do Vijeća ministara. Ja, u istinu, tražim od Kolegija da se povede računa o tome. Ja ću samo pokušati da ponovim pitanje. Naime, obavezno se bilo da nam se dostavi izvještaj revizora o CIPS projektu. I, ja, dakle, tražim da se ovaj izvještaj dostavi poslanicima da bi mi mogli obaviti jednu kvalitetnu raspravu.
Zahvaljujem gospodinu Jahiću. Ko je sljedeći sa pitanjem. Dole idemo kolona. Gospodin Zorić se javio, kažu mi. Gospodine Zoriću, izvolite.
Izgleda da bi nam puno kraće trajale sjednice kad bi dobijali odgovore na pitanje. Ja ponavljam pitanje. Ja sam 9. travnja postavio dva pitanja, jedno od njih je bilo koji klubovi zastupnika u Parlamentarnoj skupštini BiH imaju prostorije za rad i zašto Klub HDZ-Demokršćani nema prostoriju za rad Kluba i kad će istu dobiti na raspolaganje. Ja ponavljam pitanje i molio bih da mi se odgovori. Svaki odgovor je odgovor.
Zahvaljujem gospodine Zoriću. Sljedeći dole u niz, poslije gospodina Zorića ko je sljedeći za pitanje? Gospodin Moranjkić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, Moje pitanje glasi. Tražim od Vijeća ministara ili od nekoga, pošto vidim da Vijeće ministara ne odgovara da sačini informaciju o postojećem stanju trgovinskih odnosa između BiH i zemalja sa kojima se vrši ili odvija trgovina? Posebno naglašavam da treba da se odgovori. Koji su to postignuti odnosi danas kad je u pitanju izvoz-uvoz? Koje su ili koje će biti mjere poduzete od strane Vlade da se isti odnosi dovedu u normalne odnose, drugim riječima kada će i na koji način biti smanjeni postojeći debalansi, jer postojeće stanje ovako kakvo je vodi čistom kolonijalizmu i odnosima koji vode ovu državu u propast?
Zahvaljujem. Da vidimo u ovoj liniji poslije gospodina dole nema višeniko. Idemo ovu stranu ovamo. Ko je prvi? Gospodin Gligorić. Izvolite. Idući put ćemo krenuti sa ove strane. Nije uopće problem. Pa ćemo jedanput krenuti odozdo, pa mijenjat ćemo. Ne može se popamtiti. Vi se ne prijavljujete. Ja neću vama sa spočitavam nepoštivanje Poslovnika. Ja bih ovdje trebao imati prijavljene diskutante, ali, evo, snalazimo se. Molim vas lijepo. Idući put ćete biti prva. 21
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući i gospodine Špiriću, s obzirom da nema gospodina Raguža, Dame i gospodo poslanici i članovi Savjeta ministara, postavljam poslaničko pitanje Savjetu ministara da odgovori. Na či prijedlog je imenovana gospođa Dragica Miletić za pravobranioca BiH? Kako je protekla procedura izbora? Da li su kod odlučivanja imali u vidu dosadašnji rad imenovane u Komisiji za nadovjeru ugovora u periodu do 15.07.2002. godine, kada je u tom periodu,na preporuku OHR-a, a to je ovaj dokumenat u ruci, zatraženo da se smijeni i sva Komisija pa i ona od ministra gospodina Mićića u to vrijeme ministra za izbjeglice i u Vladi RS, što je on i učinio. U ovom dopisu OHR-a stoji, citiram, samo neštomanje. «Takvo ponašanje, znači smjenu, gdje u zahtjevu za smjenu OHR-a stoji. Takvo ponašanje, ne samo da nije pravilno, nego ima notu korupcije. Gospođi Miletić se ne smije dozvoliti da nastavi svoju nadzornu ulogu javnog pravobranioca u nadziranju rada Komisije. U skladu s tim, mi čvrsto urgiramo da odham smijenite sve članove Komisije i zamijenite ove pojedince sa kvalifikovanim ljudima, koji će da poštuju zakon. Isto tako tražimo, da odmah novčano kaznite sve članove Komisije itd., pa dalje, moguće krivične sankcije protiv tih pojedinaca bi se trebale ozbiljno razmotriti. Stoji u zahtjevu za smjenu svih članova Komisije na nadovjeru ugovora u Banjoj Luci u tom periodu. Nadalje, da li je Savjet ministara imao saznanja kako je Dragica Miletić vršila dužnost zamjenika javnog pravobranioca sa sjedištem u Banja Luci, a zatim, i kao vržilac dužnosti javnog pravobranioca RS, da li je njen rad bio zakonit i da li postoje krivične prijave i zloupotrebe položaja i ovlaštenja, odnosno nesvjesnog rada kod nadležnih institucija u RS? Ozbiljno se postvlja pitanje kakva je to kadrovska politika Savjeta ministara, kada se umjesto pitanja odgovornosti, u konkretnom slučaju otvara mogućnost napredovanja u karijeri na višem, u ovom slučaju na državnom nivou za istu oblast pravobranilaštva. Tražim da se odgovori na poslaničko pitanje. Obavijesti Predstavničko dom Parlamentarne skupštine, jer je Savjet ministara na svojoj 8. sjednici donio odluku o imenovanju pravobranioca BiH i zamjenika pravobranioca BiH, objavljeno u Službenom glasniku broj 11. Znači, od 26. aprila 2003. godine. Ovo pitanje postavljam principijelno, s obzirom da se provodi reforma u pravosuđu. Ako će takvi kadrovi, evo sad u ovom momentu, da kažem, ne provjerene biografije doći na najviši nivo i vršiti dužnost? Da li će to pravosuđe onda imati, na neki način, rezultat. Vi znate šta je rad Komisije za nadovjeru ugovora u ovom spornom periodu. O tome ne treba govoriti, i zato molim da se da odgovor. Ko je predložio? Kakva je bila izborna procedura? Šta ste vi to imali u vidu? Da li vi, inače, provjeravate kada neko predlaže ili je to bio na riječ, na prijedlog SDS-a i PDP-a koji vrše vlast.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Ko je sljedeći. Gospodin Milorad Živković, pa gospodin Kragulj, pa Novaković. 22
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo, Dozvolite da kažem jedankomentar. Očigledno je da od početka rada ovog parlamenta, institucija, odnosno tačka dnevnog reda koja se zove poslanička pitanja i odgovori ne ide nam baš najbolje. U nekim parlamentima to je vrlo važna tačka dnevnog reda, čak ima i redovan, obavezan televizijski prijenos za taj sat, koliko se ta tačka dnevnog reda i iznosi. Gospodin, moj uvaženi kolega Jahić je dobro primijetio da se ovdje ne poštuje ni Poslovnik, član 128. i, ja bih zamolio Predsjedništvo, s obzirom da dva i po pitanja još uvijek nisam dobio odgovor. To su usmena pitanja i jedan pismeni odgovor da pripaze na član 128. i tačku 5. gdje se kaže da, ako u ovom roku ne dostave se ova pitanja, svaki poslanik ima pravo da obavezno to pitanje uvrsti u dnevni red. Nemojte da komplikujemo ove sjednice bespotrebno. Dajte da uvedemo reda u ovu tačku dnevnog reda. I, s toga predlažem jedan vrlo operativan zaključak koji glasi. Obavezuje se Vijeće ministara da dostavi sve odgovore na poslanička pitanja, najkasnije do sljedeće sjednice Parlamenta. Naravno, podrazumijevaju se za sva ona pitanja na koja nisu dobili odgovor, jer ovo kašnjenje nije samo formalnog karaktera. Ono je i praktičnog karaktera. Mi iz Komisije za vanjske poslove treba da odemo u posjetu Hrvatskoj i Sloveniji. Ja sam postavio zajedno sa svojim kolegom pitanje u vezi sa namjerom Hrvatske da odlaže radio-aktivni otpad u blizini Novog Grada – Bosanskog Novog. Mene strašno zanima odgovor Vijeća ministara u vezi toga i koje su preduzete aktivnosti da bi mogao adekvatno na tom razgovoru sa parlamentarcima iz Hrvatske pokušamo da riješimo to pitanje.
Zahvaljujem gospodine Živkoviću. Vaš prijedlog zaključka ćemo svakako staviti na glasanje. Ja ću ga osobno podržati. Sljedeći je gospodin Kragulj. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, vrlo kratko, uvaženi poslanici, Ja bih postavio pitanje Savjetu ministara sljedeće. Zašto, odnosno iz kojih razloga carinske uprave entiteta ne mogu dati podatke o uvozu i izvozu o vrstama proizvoda, odnosno tarifama. Ja ću samo da ovo obrazložim sledećim. Do ove godine, odnosno u prošloj godini, mi smo preko privrednih komora entiteta, odnosno Spoljnotrgovinske komore, koja prati ovu oblast mogli dobiti podatke po određenim proizvodima, odnosno grupama proizvoda, kako bi to mogli koristiti za pokretanje određenih pitanja oko uslova proizvodnje. Konkretno, ovdje, ja sam tražio podatke u oblasti meso prerade i stočarstva, obzirom na vrlo tešku situaciju u toj oblasti i odgovoreno mi je da u ovoj godini entitet RS više takve podatke ne može da daje. Postavlja se pitanje ovdje, da li se bez takvih podataka može uopšte išta pratiti oko uslova poslovanja i predlagati? Da li se mogu pratiti ugovori o slobodnoj trgovini sa zemljama, sa kojima smo sklopili? Dalje, mislimo da je ovdje u pitanju, vjerojatno ili ne znanje ili nemar ili ne poznavanje uopšte situacije. Ne znam da li je u pitanju opstrukcija, korupcija itd. Međutim, mislim da je nemoguće da u jednom periodu imamo podatke a u drugom periodu, umjesto da poboljšamo tu situaciju, mi je dovedemo u težu poziciju, odnosno ostajemo bez najosnovnijih podataka. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Novaković je sljedeći, koliko vidim. Izvolite. Ja bih vas zamolio samo malo pažnje da okončamo ovu tačku dnevnog reda i onda ćemo napraviti 23 petnaestominutnu pauzu, da se malo strpe. Pravit ćemo pauze pa ćemo svi zajedno izlaziti a ne ovako pojedinačno molim vas. Izvinjavam se. Izvolite.
Ja nemam novih pitanja, ali kao i drugi koji su upozorili na neodgovorena, tako imam i ja na neodgovrena pitanja i želim ponovo da tražim odgovore na ta pitanja. Dakle, jedno je postvljeno na prethodnoj sjednici, a radi se o nadoknadi imovine za vlasnike, dakle, u selima grmečke opštine, dakle vlasnike zemljišta, kuća, objekata koje su, na kojima je bio poligon Barbara. To sam postavljao kad sam bio u Domu naroda i nisam dobio i, ne znam čemu je razlog da se ne može odgovoriti da nije ili jeste ili će biti ili neće biti. Drugo pitanje je, pitanje spojivosti funkcija poslanika. To sam postavio pitanje Izbornoj komisiji i nisam dobio to pitanje. Ne vidim zbog čega je toliko teško da neko kaže da li je spojiva funkcija jednog poslanika sa mjestom direktora javnih ustvnova, znamo kojeg su one karaktera. Znate, molio bih, ponovo urgiram odgovore na ova dva pitanja.
Sljedeći u ovom nisu je, gospodin Adem Huskić i imamo još gospođu Azru Hadžiahmetović i imat ću i ja jedno kratko pitanje i idemo zaključiti.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Ja imam isto tako postavljeno poslaničko pitanje prije dva mjeseca, pa ću ga sad ponovo ponoviti. Od prilike je ono glasilo ovako. Ko gazduje i kakva je sudbina objekata, či je vlasnik bila Socijalistička Republika BiH, a koji su trenutno van funkcije i koliko, uopšte takvih objekata ima? To je staro pitanje koje sad ponavljam. Imam jedno novo pitanje. Ko je aktivnosti je Vijeće ministara do sada poduzimalo i šta dalje namjerava poduzeti na zaštiti imovine BH pravnih lica, koja se nalaze na teritoriji zemaljačlanica bivše SFRJ i da li postoji potpis te imovine? Hvala.
Zahvaljujem. Gospođa Azra Hadžiahemtović. Molim samo Službu da ode u moju kancelariju gore ima jedan faks za mene i neka mi se donese ovdje. Vjerujem da je došao. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću postaviti jedno pitanje Vijeću ministara a jedno Kolegiju Parlamentarne skupštine Predstavničkog doma. Vijeću ministara. Kada će Vijeće ministara dostaviti Parlamentu BiH program rada za 2003. godinu. Ponavljam i podsjećam, pitanje postavljam 13. maja 2003. godine. Pitanje Kolegiju, a posebno iniciram na obrazloženjem i objašnjenjem predsjedavajućeg ovog doma, povodom rasprave o Zakonu o obrazovanju. Do kada će važiti 24 različiti kriteriji prilikom procedura rasprava i usvajanja po tačkama dnevnog reda. Primjer, različit tretman zakona, či su predlagači poslanici? Za Prijedlog zakona koji je u parlamentarnu proceduru uputio poslanik Avdić važi zaključak koji je Parlamentarna skupština donijela ranije, da se izjasni Vijeće ministara, a evo imamo danas tačku dnevnog reda bez stava Vijeća ministara. Ili, drugo, ne uvrštavanje na dnevni red izjašnjenja o proceduri zakona o obrazovanju 22.04. zato što je 21. došao tek zakon u parlamentarnu proceduru, a uvrštavanje na dnevni red, evo, kao što smo danas učinili na telefonski poziv resornog ministra ratifikacija Sporazuma o japanskom grantu sa obrazloženjem hitnosti. Znači li to da zakon o obrazovanju nije hitan?
Dame i gospodo poslanici, imam i ja jedno pitanje. Mogu li dobiti riječ?
Riječ ima predsjedavajući gospodin Džaferović.
Vi ste, vjerovatno preko medija upoznati sa problemom uvoza polufabrikata za preradu u zeničkom preduzeću «BH Stil Kompani» i sa zahtjevom carinskih organa da se osigura bankarska garancija u vrijednosti od oko 2 miliona KM da bi preduzeće moglo uopće da izuzme iz carinskog nadzora taj polufabrikat i da nastavi sa radom. Radi se o poslu koji je vrijedan nekoliko miliona maraka. Upošljava se dodatno 300 radnika. Vlada Federacije je,koliko ja znam uputila Vijeću ministara jedan zahtjev za tumačenjem carinskih propisa i zahtjev za izjašnjenje povodom tog pitanja. Ja postavljam, dakle, pitanje Vijeću ministara. Da li je Vijeće ministara dobilo, dakle, taj zahtjev i resornom, naravno, ministarstvu. Ja sad ne znam koje je ministarstvo resorno, ali, evo, govorim o Vijeću ministara. Da li je, dakle, stigao taj zahtjev? Da li se Vijeće ministara očitovalo? Ako je stigao kada će se očitovati i na koji način? Dakle, ja apelujem na Vijeće ministara da u ovoj situaciji, radi se o državnoj firmi koja se bavi strateškom proizvodnjom, strateškom za ovu državu. Dakle, da povede računa o tom zahtjevu i da učini sve što je u moći Vijeća ministara kako bi se BH Stil Kompani iz Zenice omogućilo da te polufabrikate, dakle, ... stavi u proizvodnju. Dakle, toliko sa poslaničkim pitanjem. Ja ću odmah sada, molim vas lijepo, daću ja i pauzu 15 minuta samo da zaključim ovu tačku dnevnog reda. Imam ovdje neke stvari koje treba. Molim vas, da ne bi ostalo nejasno. Prvo, poslanici po Poslovniku ne mogu postavljati pitanja poslanicima i ja sam ovdje poslanik. Ali, pošto je gospođa Hadžiahmetović postavila jedno pitanje radi svih vas ovdje prisutnih, ja, dakle, želim da kažem da je Poslovnik ovog doma do sada poštivan u svakoj situaciji. Gospođo Hadžiahmetović, naveli ste nekoliko različitih situacija, na koje se primjenjuju različiti režimi koji su predviđeni u Poslovniku. Vjerujte mi, zakon o školama, o obrazovanju okvirni zakon čekao sam lično u svojoj kancelariji 21 kad će doći. Došao je po podne. Znao sam da je sjednica 22. i želio sam da bude 22. Ali, molim vas, uzmite u obzir stavove članova Proširenog kolegija koji ujutro sjedaju nemaju pred sobom zakon, ili ga tek dobijaju, a za sat i po počinje sjednica i ja ih molim da vidim da li mogu prihvatiti da se to raspravlja na sjednici. Ispravna je njihova reakcija da za sat i po ne mogu isčitati taj zakon i ne mogu o tome odlučivati na sjednici kad ga nisu vidjeli. 25 Što se tiče prijedloga gospodina Potočnika, ja sam obavezan staviti na dnevni red sve što je po članu 105., uz uvjet da su poslanici dobili taj tekst i da su pročitali. Prijedlog gospodina Potočnika ste dobili nekoliko dana prije ove sjednice. On ima jednu stranicu i mogao se pročitati i ja vas, dakle, molim kada prigovarate Kolegiju, imate pravo prigovarajte, ali dajte onda konkretno pa da vidimo šta je to sa Kolegijem, pa ako ovaj kolegij ili ja kao predsjedavajući ne radimo svoj posao kako treba, pa živi bili naći ćemo nekog drugog ko će raditi. Naći ćemo nekog drugog ko će raditi kako treba, ali će se Poslovnik ovog doma poštovati. Ovo sam imao potrebu da kažem, da dam komentar. Što se tiče pitanja koja su do sada postavljanja, vjerujte mi sva su pitanja proslijeđena na adrese na koje su upućene. Ja sam neki dan to provjeravao sa sekretarom Doma povodom jednog svog poslaničkog pitanja koje sam postavio ranije. Naredni dan su odmah pitanja proslijeđena na adrese gdje su upućena. Ja, evo sada zadužujem, ili zadužujemo skertara Doma da provjeri šta je sa izvještajem Ureda za reviziju oko projekta CIPS. Je li taj izvještaj stigao u Parlament? Za koju godinu se odnosi i sve što ima u Parlamentu, a odnosi se na izvještaj Ureda za reviziju, a tiče se CIPS-a, molim vas, ako nije podijeljeno poslanicima, dajte odmah, nema nikakvog razloga da to ne ide u ruke poslanika. Treba da ide i da o tome raspravljamo. I, na kraju, mislim da je gospodin Živković potpuno u pravu. Puno se postavljaju pitanja, odgovori dolaze, ali ne dolaze onako kako bi trebali da dolaze i kako dolaze u drugim parlamentima. Slažem se da je vrijeme postavljanja poslaničkih pitanja poseban dio sjednice kojim treba svi da damo dužnu pažnju, imajući u vidu činjenicu da poslanici problematiziraju problematiku, postavljaju, dakle, pitanja. O tome javnost treba da bude upoznata i zalažem se zato, dakle, plediram zato da se svi odgovorno odnosimo, što je moguće više odgovorno prema tom pitanju. Zbog toga ja mislim da je prijedlog zaključka gospodina Živkovića ispravan, da ovaj dom sada izglasa zaključak kojim će obavezati Vijeće ministara da sva pitanja koja su mu do sada postavljena, a na koja nisu dati odgovori se dostave do iduće sjednice Predstavničkog doma. Ja prijedlog zaključka stavljam na glasanje. Ko je za ovaj zaključak? Hvala vam lijepa. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili ovaj zaključak. Dajem pauzu do 12 sati i 10 minuta. Molim vas, precizno, u 12 i 10 nastavljamo. [[PAUZA]] 32 poslanika su u sali. Dakle, radit ćemo do 13 i 30 i imat ćemo pauzu od 13 i 30 do 14:00 jer Kolegij ima jednu obavezu u tom periodu, cijeli Kolegij. Ad.3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o Matici iseljenika BiH – zakon je u drugom čitanju Kao što vam je poznato na 11. sjednici Prijedlog zakona o Matici iseljenika razmatrali smo u drugom čitanju. Tom prilikom zakon nije dobio entitetsku većinu, te je proveden postupak usaglašavanja. Vi ste dobili izvještaj Kolegija o usaglašavanju. Kolegij nije postigao saglasnost i potrebno je da provedemo drugi krug glasanja. 26 Pitam vas cijeli Dom, ko je za zakonj? Jeste li izbrojali? Hvala lijepa. Ko je protiv zakona? Ko su uzdržani? Dajte mi rezultate. Od 34 – 20 za – 14 protiv. Dakle, zakon ima opću parlamentarnu podršku. Prelazimo na izjašnjavanje u drugom krugu. Pitam poslanike iz Federaicje ko je protiv zakona? Pitam poslanike iz RS ko je protiv zakona? Pitam poslanike iz RS ponovo da se izjasne meni nije jasno. Pitam ko je protiv zakona iz RS poslanici iz RS isto je stanje, poslanici iz RS da dignu ruke ko je protiv zakona. Uku8pno je glasalo 34 poslanika. Za je bilo 20 – 14 je bilo protiv. Dakle, zakon ima opću parlamentarnu podršku. Iz Federacije su bila 4 protiv. Dakle, to je mnogo manje od dvije trećine i iz RS 10 poslanika je bilo protiv, to su dvije trećine i zakon nije usvojen. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda. Ad.4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti poslanika Seade Palavrić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH po hitnom postupku član 105. Na 12. sjednici zahtjev poslanika Seade Palavrić da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH razmatra po članu 105. nije dobio entitetsku većinu. Proveden je postupak usaglašavanja u Komisiji. Izvještaj Komisije o usaglašavanju ste dobili. Kolegij je postigao saglasnost o zahtjevu gospođe Palavrić da se Prijedlog zakona razmatra po članu 105. Prema tome, smatrajte da je utvrđena procedura po članu 105. zakona i u skladu sa članom 65. stav 3. mi o tome obavještavamo Dom. Prelazimo na raspravu o samom Prijedlogu zakona, odnosno prelazimo na izjašnjavanje o samom zakonu. Ko je za zakon? Pitam Dom u cjelosti. Jeste li izbrojali? Hvala vam. Ko je protiv zakona? Ko su uzdržani? Idemo na glasanje po entitetima. Ko je iz Federacije za zakon? Hvala lijepa. Ko je protiv zakona? Ko je iz RS za zakon? Hvala i vama. Ukupno 35 – 32 su glasala za – 3 su protiv. Postoji ova opća parlamentarna podrška. Iz Federacije su 23 za zakon, što je mnogo više od jedne trećine. Iz Republike Srpske je 9 za zakon što je, također, mnogo više od jedne trećine i ja proglašavam da je Predstavnički dom usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH kojeg je predložila poslanik Seada Palavrić. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda. Ad.5. Zahtjev poslanika Mladena Potočnika za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarstvu u BiH po hitnom postupku po članu 105. Prijedlog ovog zakona sa zahtjevom poslanika Potočnika da se razmatra po hitnom postupku primljen je u Domu 29. aprila, a poslanicima je upućen 30. aprila 2003. godine. 27 Razmatramo prvo zahtjev za hitni postupak. Ovdje je već vođena rasprava, ali evo ja ponovo moram otvoriti raspravu, dakle, rasprava o proceduri. Izvolite, ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o proceduri. Ko je zato da se ovaj zakon razmatra po članu 105. ko je za? Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Hvala vam lijepo. Ko je uzdržan? Hvala i vama. Pitam iz Fedracije poslanike ko je zato da ide po članu 105. Federacija glasa? Jeste li izbrojali? Hvala vam. Iz RS ko je za? Ovako dakle. Ukupno 35 poslanika 19 je glasalo za – protiv je glasalo 11 – suzdržanih je bilo 5. Dakle, zahtjev za porocedurom ima potrebnu opću parlamentarnu većinu. Iz Federacije je glasalo za 9 – iz RS je za glasalo 10. Ne postoji entitetska većina iz Federacije i procedura ide na usaglašavanje u Kolegiju. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda. Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Zakona o izmjenama Zakona o pečatu institucija BiH po hitnom postupku Prijedlog zakona sa zahtjevom Vijeća ministara za hitni postupak, po članu 105. primljen je u Domu 8. maja. Kao što ste vidjeli radi se, zaista, o kratkom zakonu i o izmjeni koja je uslijedila usljed reorganizacije Vijeća ministara. Ja otvaram raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se prihvti procedura po članu 105.? Hvala lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. 37 za – bez protiv i bez uzdržanih. Konstatujem da je prihvaćena procedura. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu. Ko je za zakon? Hvala vam lijepo. Ima li ko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da smo jednoglasno sa 37 glasova za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova izglasali Zakon o izmjenama Zakona o pečatu institucija BiH. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda. Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH – po hitnom postupku, ali član 104. Dakle, to je praktično skraćeni postupak, skraćuju se rokovo po pola, mogućnost ulaganja amandmana postoji za razliku od ovih koji idu po članu 105. gdje ta mogućnost ne postoji. Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po članu 104. Poslovnika, dostavljen je domu 21. aprila 2003. godine, a poslanicima je dostavljen 22. aprila 2003. godine. Imamo zahtjev za skraćeni postupak, dakle, po članu 104. Poslovnika. Ja otvaram raspravu po tom zahtjevu. Gospodin Nikola Špirić traži riječ. Izvolite. 28
Kolege predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, S obzirom da je u okviru utvrđivanje dnevnog reda vođena rapsrava više o proceduri a manje o tačkama dnevnog reda, ja želim da kažem par riječi vezano za ovaj zakonski projekat. Ja mislim da se radi o bitnom sistemskom zakonu, koji zaslužuje pažnju poslanika i mislim da skraćena procedura, koja je inače vezana za redovni zakonodavni postupak, dakle, sve aktivnosti Parlamenta skraćuje na pola. Ona dozvoljava, ali do duše, traži jedan, možda, intenzivniji rad poslanika na liniji da se dođe do ovog zakonskog projekta. Ja ću, naravno, predsjednik Kluba moje stranke će reći stav Kluba, ja govorim sada kao poslanik. Ja sam spreman da podržimo prijedlog Savjeta ministara da se ovaj zakon razmatra po skraćenoj proceduri, s tim što bih molio da danas, ukoliko to bude preovlađujeće razmišljanje da naredno zasjedanje Parlamenta, dakle, kada bude vođena rasprava samo o principima bude posvećeno ovom zakonskom projektu. Dakle, da naredno zasjedanje koje budemo imali bude samo jedna tačka dnevnog reda, koja će biti vezana za ovaj zakon, to bi značilo da poslanici imaju 15-tak ili ne znam koliko dana da vode međusobne dijaloge i predsjednici klubova da dođu do potrebne većine da bi se zakon usvojio. Dakle, da ne opterećujemo naredno zasjedanje bilo kojom tačkom dnevnog reda, izuzev ukoliko nešto ne iskrsne hitno na šta ne možemo mi lično uticati. Dakle, ja sam spreman da ovaj zakon razmatramo i u tom smislu ću dati svoju podršku tom prijedlogu i, evo, molio bih da se možda izjasnimo da naredno zasjedanje bude posvećeno samo ovoj tačci dnevnog reda. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Ko dalje želi da govori? Gospođa Seada Palavrić, gospodin Gligorić, pa izvolite dalje javljajte se.
Dopustite da u ime Kluba Stranke demokratske akcije iznesem stav, prema kojemu nema nikakvih prepreka da ovaj zakon ide po članu 104. Poslovnika. Naprotiv, istina nisu zastupnici odgovorni što rokovi koji su postavljeni i koje smo prihvatili nisu ispoštovani do sada. Međutim i proteklih 20 dana bilo je prilika da se upoznamo sa tekstom zakona, a u nekoj vrsti procedure, ovaj zakon se, ipak, nalazi u protekle dvije godine, u nekoj vrsti javne rasprave. I, ja razumijem moje kolege koji su govorili prilikom utvrđivanja dnevnog reda o suštini zakona. Dakle, smatram da je njihova bojaza neopravdana. Mi imamo svakako amandmana na predloženi tekst zakona. Procedura po članu 104. ne onemogućuje da mi rapsravljamo i ulažemo amandmane. Mislim da je i sam ministar iznio argumentaciju, koja nam ne dopušta da se ponašamo drugčije, nego da kažemo da proceduri po članu 104. Sve drugo u ovom trenutku bi bilo suvišno, o svemu drugom bi bilo suvišno govoriti. Dakle, o ostalome o principima na kojima se zakon zasniva i njegovoj suštini govorit ćemo na raspravi koja bude vođena u provom čitanju i u drugom čitanju. Međutim, kod određivanja rokova po članu 104. sugerišem da vodimo računa o tome da školska godina počinje početkom septembra, da moraju ostali subjekti, moramo im ostaviti vrijeme da mogu raditi posao kako bi se ovaj zakon mogao primjenjivati od septembra. Hvala lijepa. 29
Zahvaljujem. Gospodin Tihomir Gligorić pa onda gospodin Kragulj, gospodin Belkić nakon Kragulja.
Dame i gospodo, Kad je u pitanju ovaj važan zakon, mislim da nema nikakve dvojbe, da je on potreban BiH. Mi smo jučer imali Ustavno-pravnu komisiju i o tome smo raspravljali i mogu vam reći da smo gotovo i dva sata razmatrali ovo važno pitanje. Bilo je za i protiv argumentacije u smislu, posebno se vodilo računa da li redovna procedura ili skraćena. S obzirom da je Savjet ministara predložio skraćenu proceduru, a da opet je, ja mislim zaključak Ustavno-pravne komisije treba da ide u tom pravcu da se danas ovdje vama predloži i takva vrsta mogućnosti. Već je gospodin Špirić govorio vezano za taj skraćeni rok i mogućnost da se kroz intenzitet rada omogući na neki način da dođemo do pozicije da, eventualno, se nešto popravi. Mislim da su do sada radili gotovo dvije godine, da su imali paritet u komisiji, da tako kažem, svih zastupljeni i entitetski i naroda i da smo došli, praktično, do finalnog dokumenta. U međuvremenu se javilo i mnogo primjedbi, što bi trebalo da se predloži u vidu amandmana. Mislim da bi trebalo to iskoristiti, ali u međuvremenu bih zamolio da imamo tu potrebu da to je isto tako važno da se završi brzo. Upis, praktično, školske godine počinje za 2-3 dana ako nisam pogriješio, ali istovremeno i na drugoj strani u Ustavnoj komisiji, jučer je bilo na neki način i kad govorimo o roku mogućnost da imamo čak i do 2004. godine, a opet u ovoj godini, znam kad je bila gospođa Sonja Mozer da jedan od prioriteta je svakako zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju, svakako jedan od ona tri prioriteta o kojima je ona govorila, tako da bi sve to trebalo uzeti u obzir i tome se izjasniti. Istovremeno kad govorimo o samoj proceduri donošenja zakona. Evo, mi smo došli u situaciju da nam je Savjet ministara predložilo i uzmimo da su oni radili to kvalitetno, stručno itd. i da to treba prihvatiti, a onda istovremeno dođe mnogo primjedbi i iz reda srpskog i hrvatskog naroda, a tamo opet u Savjetu ministara imamo i predstavnike i hrvatskog i srpskog naroda i oni to nisu smatrali možda za bitno ili u tom momentu nisu, ili su opet željeli da to predlože da u Parlamentu se, eventualno, nešto promijeni. Mi sad imamo takvu jednu situaciju da, ako podržimo ono što je predložio Savjet ministara i po proceduri rekli smo po 104. i istovremeno u integralnom tekstu koji su oni poslali, imamo tu mogućnost ili imamo mogućnost da u ovom nekom preostalom periodu pokušamo nešto popraviti. Ja sam na Ustavnoj komisiji bio suzdržan tada, vezano za tu vrstu glasanja, jer se govorilo o pravnom osnovu prije svega. Ustavno-pravna komisija je imala taj zadatak, ali uvijek znate proširite tu priču. Osnovna primjedba je bila da, kad govorimo o ljudskim pravima po članu 2. uvijek se predlaže to pa za sve u ovom društvu nije definisano, odnosno u Ustavu BiH po Dejtonskom sporazumu u onih deset taksativno navedenih nadležnosti. Ostaje pitanje i dalje prisutno prenosa ovlašćenja iz Ustava za oblasti društvenog života, koji treba urediti zakonom, a nisu uređena, odnosno nisu taksativno navedena u onih deset nadležnosti što pripadaju BiH. To nam je stalni kamen spoticanja. Na jednoj strani se lideri nađu, dogovore se i kažu, hoćemo u Savjet Evrope, hoćemo ispuniti 351 tačku, primljeni smo na kredit, hoćemo Mapa puta, koja je djelomično završena. Isto tako imamo obavezu prema Evropskoj uniji i onda sve kad to kažete imate, onda je to sve suprotno Dejtonskom ustavu, jer nije eksplicitno rečeno, jer se treba pravno urediti, zakonom urediti, a onda to nema u onih deset nadležnosti ili ima ali većinom nema. Onda je sad problem i unutar Savjeta ministara isto tako imamo ljude koji predlože to i puste u proceduru, a istovremeno na nekom nivou kažemo, ne, ne, ne možemo 30 mi umanjiti nadležnost po Dejtonu, imamo Ustav, imamo Dejton itd. a na drugoj strani imamo stranke iz Federacije koje žele da mijenjaju Ustav, žele ovo i ono i imamo jednu potpunu konfuziju u BiH i ja tvrdim da mi iz takvog jednog haotičnog, političkog i pravnog stanja ne možemo izaći naprijed, a istovremeno, sigurno kad je u pitanju obrazovanje i osnovno i srednje i visoko da ne pričamo o Bolonjskoj deklaraciji itd. mi upropaštavamo učenike, generaciju koja treba nas da zamijeni. I, između toga ljudskog odnosa kao čovjeka da to trebam podržati i ovih svih procedura konfuznih koje stvaraju političari u BiH ne možete naći nikako zlatnu sredinu. Prema tome, ja svoj stav imam, tako da ću ja to podržati, ali kažem da, bilo bi dobro da, ipak, malo povedemo računa. Stalno se spotičemo o svakom narednom zakonu koji nam dođe u Parlament. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Gospodin Kragulj. Neka se pripremi gospodin Belkić. Onda ide gospodin Križanović, javio se čovjek ranije već dva puta.
Pa, imajući u vidu važnost ovog zakona, a posebno imajući u vidu posprijemne obaveze u Vijeće Evrope, mislimo da treba podržati da se ovaj zakon ide u ovoj proceduri i udovoljiti zahtjevu Viejća ministara da se zakon razmatra po članu 104. Mi moramo uvažiti da je ovaj zakon bio u Vijeću ministara. Da u Vijeću ministara su predstavnici vladajuće opcije iz oba entiteta i da je sigurno izvršena jedna šira konsultacija da bi ovo što je Vijeće ministara moglo predložiti ovom parlamentu. Mislim da ima, bez obzira na skraćenu proceduru da ima dovoljno vremena od narednih 15-tak dana, da se mogu izvršiti sve potrebne konsultacije i pripreme da se putem amandmana postigne kompromis za njegovo konačno donošenje i u tom pogledu očekujemo maksimalno razumijevanje svih poslanika da, ono što dođe od amandmana maksimalno pokušamo razmotriti, uvažiti tako da bi na kraju mogli usvojiti i konačan tekst zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Kragulj. Gospodin Belkić, pa gospodin Jozo Križanović neka se pripremi.
Poštovane kolege, Gospodin Zorić je u pravu na neki način. Mi smo opet otvorili jednu vrstu rasprave, ali zbog važnosti cijelog projekta. Mislim da nije ni loše da malo iskočimo iz procedura predviđenih u ovakvim situacijama. Ja ću ponoviti da Stranka za BiH neće insistirati na članu 105. ali će, aposlutno podržati zahtjev Vijeća ministara da se primijeni procedura po članu 104. želio bih da, osim razloga koji su ovdje navedeni u više navrata od većine poslanika, da nas opredjeljuje i sadašnja situacija u ovoj oblasti, s kojom se mi moramo, zaista, suočiti, jer se radi o najcrnjem obliku segregacije i diskriminacije. Dakle, to je vrlo važna stvar koju ne smijemo zaboraviti i ne smijemo ni dana izgubiti, ako možemo da ne izgubimo ga. Mislim da 31 je dobro ovo što gospodin Špirić predlaže da bi, možda, trebali zaključiti da posvetimo jednu sjednicu, da cijela sjednica bude posvećena ovoj problematici, ali bi bilo dobro da kažemo i koji je to rok. Da li je moguće negdje do 20. i nekog maja, eventualno, organizirati tu sesiju. Ja predlažem, također, da, pošto je ovdje spomenuto da iz naroda je došlo mnogo amandmana i primjedbi da te primjedbe i te sugestije, ako postoje pisane i ako su već u institucijama, da ih se što prije distribuira poslanicima. Ja se nadam da ovim nećemo prekršiti Poslovnik. Bilo bi dobro zbog efikasnosti da na vrijeme i dobijemo te primjedbe i sugestije, koje će, vjerovatno kasnije dobiti oblik amandmana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Gospodin Jozo Križanović. Neka se pripremi gospodin Momčilo Novaković, a nakon toga ide gospodin Jovanović Miloš. Dobro, gospodin Novaković, pa nakon toga gospodin Avdić, pa onda javio se, zaista, prije, pa onda gospodin Jovanović. Neka to bude neki red. Pamtite ga sad i vi. Izvolite.
Želio bih podsjetiti da smo jučer na sjednici Kolegija u proširenom sastavu, dakle, sa šefovima parlamentarnih stranaka zastupljenih u ovom domu usvojili okvirni plan rada ovog doma za ovu godinu. Ono što se može zaključiti iz tog plana da će ovaj dom imati jako puno posla ove godine. Da nam pored ostalog slijedi usvajanje jako važnih zakona, ništa manje važnih od ovoga o kome raspravljamo, koji se, također odnose i na visoko obrazovanje, odnose se i na zakon o školama BiH, zakona o obrani itd. Hoću reći da moramo biti svjesni, zaista, jer smo se tako i obavezali da ćemo savjesno i odgovorno raditi ovaj posao, posebno u ovoj godini kada smo se obavezali na sprovođenje reformi. Ja neću govoriti ovdje o važnosti ovog zakona, nego ću se, zaista, pridružiti mišljenjima onih kolega koji su rekli da je ovo jedan od značajnih zakona, koji BiH dovode u jednu poziciju jedne normalne zemlje. Bez obzira na proceduru o kojoj se opredijelimo danas, po kojoj ćemo raspravljati ovaj zakon, ja potpuno uvažavam mišljenja da je, zbog tog značaja, tolikog značaja ovog zakona se očekuje jako puno amandmana, jako puno primjedaba i prijedloga u cilju njegovog poboljšanja. Međutim, ono što je bitno, uvažavajući vrijeme primjene ovog zakona, jeste, da mi moramo sada odrediti termine u kojima možemo to odraditi. Zbog toga ja ponovo afirmiram svoj prijedlog zaključka koji sam iznio u okviru rasprave o dnevnom redu, da danas, bez obzira na ishod glasanja o proceduri, utvrdimo 10.06. kao krajnji rok u kojem bismo završili ukupnu raspravu o prijedlogu ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Gospodin Momčilo Novaković. Neka se pripremi gospodin Sead Avdić. 32
Kolege poslanici, Pošto danas raspravjamo, praktično, o proceduri, o kojoj treba raspravljati ovaj zakon, onda, zaista ću i ja biti kao i kolege prije mene vrlo kratak. Neke stvari, odnosno neka događanja vezana za ovaj zakon treba ovdje jasno da budu kazana i kad raspravljamo o proceduri. Zaista, ne može stajati konstatacija nadležnog ministra da mi kasnimo u proceduri i da se vrši pritisak na Predstavnički dom i ako smo mi taj zakon dobili, vidjeli smo od predsjedavajućeg, negdje poslije 25. odnosno 26. u odnosu na rokove Savjet ministara kasni. Zbog čega kasni? Pa gospodo upravo zbog toga što se nismo uvažavali. Što se primjedbe u proceduri nisu uvažavale i zato jeste ovaj zakon dvije godine u nekakvoj javnoj raspravi. Što se na nekakvim sastancima, ne nekakvim nego, dakle, sastancima između predstavnika entiteta dogovori nešto, a onda u zakonu ne bude to štoje dogovoreno, nego nešto drugo i zakon odjednom postane sporan i zbog toga je ta rasprava trajala, koliko je trajala. Mi i ovdje imamo primjedbi da je u tekstu zakona nalazi se mnogo toga drugačijeg od onog što je na usaglašavanju dogovarano ili dogovoreno, ali tonije tema ove sada sjednice, ali tema rasprve kad budemo raspravljali o primjedbama na tekst zakona, ali hoću da kažem da ne može se izaći sa takvom konstatacijom i prevaljivati teret odgovornosti za kašnjenjem i rokovima na ovaj dom koji nije ni imao zakon u proceduri i vršiti pritisak da ga on zbog toga usvaja po nekoj drugoj proceduri osim one redovne procedure. Po običaju kad se raspravlja o nekim zakonima koji su, hajte da kažemo, uslovno rečeno problematični, onda se mi ovdje počnemo izlistavati ko je za reforme, a ko je protiv reformi, pa onda oni koji čak i o proceduri drugačije misle su protiv reformi, za razliku od onih koji su, ovako obilato za reforme i tako u zavisnosti od svakog zakona. Na jednom zakonu su jedni za reforme, na drugom zakonu su, izgleda, drugi za reforme, sve u zavisnosti ko ima kakav interes, ne samo političkim strankama govorim, nego i o narodima iz kojih su izašle političke stranke. Ja ne znam je li sporno da se ovaj zakon uopšte nađe u proceduri. Ja ne znam da li on dira u nadležnosti. To je stvar Ustavno-pravne komisije. Ja imam tu svoje mišljenje. Valjda nije sporno više da ovaj zakon treba usvojiti, bar, čini mi se, prema ovdje što smo vidjeli. Ali, u kom obimu? U kom tekstu? I na koji njačin? Tu gospodo tu nema mnogo veze sa ulaskom u Savjet Evrope. To je stvar koju mio vdje trebamo dogovoriti i ona zavisi od nas ovdje kako ćemo, počev od samog zakona koji se nije trebao zvati kako se zove,nego se trebao zvati zakon o principima, znači okvirni zakon o principima, pa bi on, vjerovatno imao sasvim drugačiju sadržinu kasnije pa do, ne znam ni ja, same sadržine zakona. Zato, zaista, molim kolege da, kad raspravljaju, shvate kao dobronamjerne diskusije, usmjerene u pravcu da se prihvati i usvoji zakon koji je prihvatljiv za sve. Usvajanje zakona ne prihvatljivog za bilo koga, odnosno ko čini neku većinu, ne govorimo skupštinskoj većini, govorim o narodima, je veliki problem. Kasnije njegova primjena je problem. Mi možemo usvojiti zakon, ako ga se ne može primijeniti na terenu, kao da ga nismo ni usvojili, u stvari, nije kao da nismo usvojili,nego smo napravili gore nego da nismo usvojili.
Zahvaljujem. Gospodin Avdić, a neka se pripremi gospodin Jovanović. 33
Ja bih želio ponoviti samo još neke činjenice i argumentirati potrebu hitnosti donošenja ovog zakona. Prije svega, ako se poima jedna definicija da je obrazovanje misija koja predstavlja početak svega u jednoj državi, onda objektivno, ovaj zakon se mora najozbiljnije shvatiti i u tom kontekstu učiniti sve kroz razne modalitete rasprave u Parlamentu BiH i dobiti što kvalitetniji zakon. Istovremeno, zakon predstavlja svojevrsan test političke volje jednog i drugog doma Parlamenta BiH, iskazane sigurno na putu ka Vijeću Evrope i posebno nedavno na tematskim sjednicama Parlamenta na putu ka evropskim integracijama, što znači zakon jeste na putu ka evropskim integracijama, obaveza BiH i u tom kontekstu, sigurno predstavlja jedno od strateških dokumenata za funkcioniranje jedne države. Uzme li se u obzir da je program Predstavničkog doma predvidio u tekućoj godini, 2003. godini i razmatranje, odnosno donošenje zakona o visokom obrazovanju, onda se formira jedan cjelokupan mozaik svih vidova i svih vrsta obrazovanja, znači od osnovnog, srednjeg do visokog obrazovanja, što znači, aposlutno nije sporna potreba, jednostvno donošenja ovakvog zakonskog akta. Predlažem sljedeće. Da, jednostavno da, u narednih 15 dana kao štoje kolega Špirić i iskazao imamo mogućnost podnošenja amandmana, a da se tamo negdje krajem mjeseca zakaže tematska sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pozove i predloži Domu naroda da, također, bude zajednička sjednica, gdje bi se diskutovalo, razmatralo samo o strateškim pitanjima,principima ovog zakona. Znači, još jedanput ponavljam, zajedničku sjednicu Doma naroda i Predstavničkog doma, gdje bismo samo razmatrali prvo čitanje i to bi bila tematska sjednica oba doma Parlmentrne skupštine BiH i nakon toga, jednostavno, učiniti napore od 7 do 15 dana da se mogu zakazati posebne sjednice, gdje bi se razmatralii amandmani u drugomčitanju i u tom kontekstu zakon, omogućilo donošenje ovog zakona. Ja još jedanput ponavljam hitnost nije sporna. Član 104. daje mogućnosti da se može relevantno razmotriti zakonj, postići kvalitetniji tekst i u tom kontekstu još jedanput ponavlja, ovaj zakon ima određeni visok stupanj političkog konsenzusa i međunarodne zajednice, domaćih, jednostavno faktora vlsti, a ne treba ponavljati da je Vijeće ministara predložilo ovaj zakon, Vijeće ministara koje participiraju i predstavnici pojedinih političkih partija, koje čine parlamentarnu većinu i u ovom predstavničkom domu, što znači, krajnje je neuputno da Vijeće ministara usvaja zakonske projekte, što kaže kolega Gligorić, a kad dođu na Parlament BiH, onda, jednostavno imamo probleme. Bilo bi dobro da se političke partije usaglase prije stavova o Vijeću ministara, da, jednostavno, imamo konzistentnu parlamentarnu proceduri i put ka donošenju, odnosno usvajanju zakonskih projekata. Znači, krajnje je neuputno da, jednostavno imamo jedno mišljenje i jedne stavove na Vijeću ministara, a kad dođe u parlamentarnu proceduru, da ti zakoni doživljavaju neke druge tretmane i neke druge odnose, odnosno opservacije itd.
Zahvaljujem gospodine Avdiću. Gospodin Miloš Jovanović ima riječ. Neka se pripremi gospodin Mirsad Ćeman.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, Ja sam sinoš prisustvovao sjednici Proširenog kolegija, gdje su nam predstavnici iz OSCE-a rekli, ja ne vidim ovdje gospodina, izvinjavam se što mu ne znam ime, da je ovaj 34 zakon usaglašen sa ministarstvima obrazovanja i kulture u RS. Međutim, mi sinoć dobijamo jedan materijal. Ja ću samo jedan dio pročitati gdje kaže. Znači, materijal iz Ministarstva prosvete i kulture RS. Predlagač Okvirnog zakona nije u pripremi uvažio konstruktivne primjedbe iz Ministarstva prosvjete i kulture RS koje su dostavljene ministru u Ministarstvu civilnih posova, OSCE-u i ministrima u Savjetu ministara. Ja, stvarno, ne znam o čemu se radi i gdje je istina. Znači, nemam razloga da kažem da sumnjam ni u jedne ni u druge, ali, stvarno mi nije jasno o čemu se radi. Ovo smo na brzake dobili, ovaj momak dijeli od OHR-a, gdje isto također piše. Konačno ministri obrazovanja obaju entiteta i ministar civilnih poslova jednoglasno su podržali Nacrt zakona na posljednjem sastanku, održanom 5. marta 2003. godine u Sarajevu. Tako da ću ja, da kažem, ovaj period do naredne sjednice, stvarno iskoristiti da vidim gdje je istina i o čemu se radi. Dakle, da konkretno sa našim ministrom provjerimo sve ovo o čemu se govori, tako da mislim da nije sporno da ovaj zakon ide po skraćenoj proceduri. Ja ću, vjerovatno glasati o skraćenoj proceduri, ali, stvarno ovaj period ću iskoristiti da se maksimalno angažujem, da vidim, da kažem gdje su ti suštinski problemi, konkretno sa našim ministarstvom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Jovanoviću. Gospodin Mirsad Ćeman ima riječ.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ako govorimo o proceduri po kojoj ćemo raspravljai o ovom zakonu, ja, naravno, u svojstvu poslanika u ovom domu, nemam ništa protiv da to ide po članu 104. imajući u vidu jednu principijelnu stvar koju smo već čuli od nekih ovdje a to je, da, ipak, i po članu 104. ostaje jedan, do duše, skraćeni period u kome se može amandmanima na Prijedlog zakona intervenisati. Podrazumijeva to i raspravu u okviru nadležne komisije, odnosno radnih tijela, tako da principijelno ne isključuje se mogućnost intervencija na tekst ovog zakona, u okviru onoga što je moguće i već procedura bi pokazala šta jeste a šta nije potrebno, eventualno, u njemu promijeniti. Dakle, kad je procedura riječ, ja to podržavam. Pisani izvještaj Ustavno-pravne komisije, mada ja u ovom trenutku ne govorim u svojstvu predsjedavajućeg komisije, ja sam potpisao i treba da ga dobijete i tamo je, u istinu, bilo govora, eto govorim na osnovu te spoznaje što sam član te komisije, bilo govora i o tome u kojoj mjeri postoji ustavni osnov ili u kojoj mjeri tekst samog zakona može obuhvatiti jednu takvu kvalifikaciju, ali u skladu sa procedurom predviđenom Poslovnikom koji se primenjuje u ovom domu, Ustavno-pravna komisija je zauzela stav da postoji ustavno-pravni osnov. Ja sam u svojstvu, do duše tada, člana, poslanika u Domu naroda ovog parlamenta još 1999. godine, podnio jedna tekst, jedan prijedlog zakona u proceduru koji je imao namjeru da samo jedno pitanje, jedan segment koji u ovom zakonu, kako vidim, eksplicite nije naveden, a ja ću pokušati da intervencijom kroz amandmane to ubacim. Naime, još '99. godine sam predlagao jedan zakon koji bi, jedno načelo ugradio, jedan princip, a to je da BiH, kao država, također ima nadležnosti koje se mogu izvesti iz ustavnih kompetencija, da utječe na oblast obrazovanja, ne sporeći, naravno da je to u mjeri u kojoj jeste nadležnost u Federaciji i kantona, odnosno u RS nadležnost organa tog entiteta. Prema tome, ali pošto danas ne govorimo o sadržaju zakona i pošto ne govorimo o konkretnom tekstu, ja ću vas poštedjeti elaboracije na tu temu, ali ću svakako iskoristiti svoje 35 pravo da na i tu temu kažem ono što mislim. Ipak, tek toliko, pošto su i drugi rekli nešto, ja u istinu, pokušaću i pokušao sam to i posmatrati iz ugla onih koji se ne slažu sa ovimpristupom, makar u obimu i nekim sadržajnim dijelovima, ipak reći, da upravo ovaj zakon doživljavam tekst koji sugeriše i uređuje, kojim se daju osnovni principi načela itd. koja, zaista, ne vidim razloga da bi trebala biti sporna itd. Ali, da zvršim, dakle, time, podržavam i ako smomi na Ustavno-pravnoj komisiji, imajući u vidu ove određene dileme koje su se čule, bili skloni pdržati da to ide u redovnu proceduru, ali, u istinu, ne vidim razloga i to sam već rekao, da to ne možemo sasvim kvalitetno uraditi u onom skraćenom, u onom periodu od 15-tak dana. Dakle, podržavam onu skraćenu proceduru.
Zahvaljujem Mirsade. Ko dalje želi da govori? Gospodin Ivo Miro Jović. Izvolite.
Zhavaljujem gospodinu predsjedatelju što mi omogućava govoriti, jer čini mi se da smo u današnjem pristupu problema točke broj sedam, neke stvari pomiješali kad smo govorili o samom dnevnom redu, onda smo mnogo toga rekli što bi rekli sada. Sad ćemo mnogo toga reći kad budemo govorili o zakonu. Mislim to samo po sebi govori, koliko je ova problematika važna i meni je drago što sam unio u ovaj visoki i cijenjeni dom polemičnu situaciju. Ja ću, poradi toga i nastaviti. Ne postavlja se danas ovdje pred nas pitanje je li nama ovaj okvir zakona potrebit ili nije. Ja se nadam da ste i moje nastupe do sada tako i shvatili. Da li nam treba moderno i evropsko školstvo. Ja mislim da u ovoj zemlji na prste jedne ruke takvih ljudi bi mogli stati koji su pritiv toga. Ovdje, isto tako, stalno se čuje kako nam je žurno potrebit takav zakon, ali ja se bojim njegovog sadržaja i bojim se njegove kvalitete stručne. To je ono radi čega sam ja ovdje po treći put. Imadosmo nedavno ovdje sastanak obadva doma, tema, evropske integracije i za divno čudo danas mnogi za govornicu izašli da bismo išli u Evropu, nužno nam je potreban ovaj zakon. A, ja vidim, ako ovakav ode, niti ima mene niti mog naroda u toj Evropi. Pa to je osnovno kršenje ljudskih i nacionalnih prava, ako bi on prošao ovakav i zato ja molim da uvažite činjenicu da argumentirano razgovaramo i usavršavamo i dovedemo zakon u one vode gdje će biti koristan i dobrobitan svima. Ustavna rješenja rekoh ja tad za ovom govornicom su, jedni od principa koji će nas brzo dovesti u Evropu. Mi danas imamo ustavno rješenje gospodo u Federaciji BiH da je Federalno ministarstvo prosvjete i znanosti, prije je bilo športa i kulture, evo, odnedavno nema tog dijela, jer je oformljeno drugo ministarstvo, kooridnirajuću ulogu ima, a člankom 4. Ustava Federacije BiH, stavak 3. kaže da šport, kultura, znanost i obrazovanje su na razinki županije. U predloženom zakonu vi mate totalnu marginalizaciju činjenice da je to tomu tako. Sve se svodi na entitet. Dobili smo prije par minuta od OHR-a ove papire. Čujte samo jednu konstataciju. Konačno, ministri obrazovanja oba entiteta i ministar civilnih poslova jednoglasno su podržali Nacrt zakona. Niti ja vidim zastupnika hrvatskog čovjeka ovdje, niti ja vidim ono što je ustavno rješenje. Netko se u ime mene dogovarao o meni. Nema na mala vrata prenošenja takvih ovlasti, ako ćemo u Evropu. U Evropu možemo poštivati Ustav i ustavna rješenja dokle ih mi imamo. Prema tome, ovo bi mogao glasiti tekst. Da je konačno ministri obrazovanja entiteta velikim slovom, ministara županija i ministar civilnih poslova. Ovdje gospodine, nemate mi potrebe dobacivati. Ja govorim i nisam vas smetao. Vi ste bili i duže za ovom govornicom nego što je uobičajeno. Vi 36 ćete reći kad dođe za to vrijeme. Ja moram biti sabran da kažem ono, jer sam naručio kameru, jer ja ovo moram prikazati bosanskohercegovačkoj javnosti i mi danas ovdje iz Kluba HDZ-a nismo u prigodi normalnog govora. To morate prihvatiti, psihozu u kojoj se mi nalazimo prezimanjem ovakve velike odgovornosti. Radi se o totalnom vitalnom interesu. Hoćemo li ovdje imati svoju kulturu ili ne? Svodi se ministarstvo županijsko na organizaciju folklornih društava koje, opet, mora biti višenacionalno. Znači, ispade da se ja borim protiv toga, multikulturanog, multizajedničkog društva. Pitam ja vas, kako ćemo se gurati multikulturalnost u ovoj BiH ako se ne bude izučavoa hrvatski jezik? Evo, dajte mi odgovorite. Ako je to tomu tako. Dajte me razuvjerite. Ako će svatko odgovarati u školi svako dijete nam jeziku na kojem ti Bog hoće, a profesor će predavati na jeziku na kojem ti Bog hoće. Što je sa onim ljudima koji su manjina u ovoj zemlji? Hoćemo se vratiti, opet u ono vrijeme od 50 godina, gdje je bio srpskohrvatski, a u stvari je bio srpski jezik. Zašto su ovakve nedorečenosti hrvatske uporabe jezika i ovdje u Domu i u materijalima koje mi dobijamo. Ne poznavanje jezika, jer ga nismo izučavali. I, molim lijepo, tko to ne vidi, onda nije dobar prijatelj ovoj zemlji. Molim vas, ako većidemo ka tomu da ćemo raditi žurno, a u duhu modernizacije školskog sustava u ovoj zemlji i pravljenja zakonskog okvira komotnog za sve, onda predlažem da, jer je to već žurba, predstavnici OSCE-a i zastupnici ovdje iz reda nas, od sutra, od sedam sati krenu zajedno da u što je kraćem mogućem vremenu, pa zašto i ne, možda podržati ovo 10.06. donesu kvalitetno nove prijedloge kroz amandmane, koji bi mogli poboljšati, koji bi unaprijedili, koji bi oformili jedan izgled zakona koji bi bio usuglašen kako ja o tomu i govorim. Ja sam zato. Znači, dajte, ako većidemo u žurnu proceduru, hajmo onda požuriti odmah od ujutru. Neka dođe gospoda iz OSCE-a i, evo, ovdje nas koji jesmo i koji ovdje sjedimo, hajde da napravimo nešto što bi buduća pokolenja spominjala kako smo to lijepo, uredno i civilizacijski i demokracijski uradili. Mislim da, ja vidim gospodine predsjedatelju vama se žuri. Ja ponavljam, ne možemo preuzeti odgovornost na ovakvom važnom pitanju. Znači, mine bježimo od modernizacije školstva, ne bježimo od donošenja ovakvog jednog okvirnog zakona, ne bježimo i od žurnog postupka ako već to mora, predlažemo, znači, od sutra da predstavnici međunarodne zajednice, kroz OSCE, mi ovdje donesemo što je moguće prije jedan prijedlog, tako da bi na jednom, evo ovdje ću se složiti sa gospodinom Špirićem, onaj prijedlog koji je imao da samo bude ova točka dnevnog reda i mislim da to treba podržati. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Joviću. Ne žuri se meni. Naravno, danas je cijeli dan rezerviran za ovu sjednicu, ako treba i više od toga, ali ima i taj poslovnik, moramo ga se držati, pa samo zato. Ništa više. Gospodin Belkić traži jednu intervenciju. Izvolite.
Gospodine Joviću, ja, zaista vam se izvinjavam unaprijed, ako steknete dojam da ja neku repliku želim da vodim sa vama, ali vas uvjeravam da način na koji ste se obraćali, ja govorim ovo u svoje lično ime, na koji ste se obraćali poslanicima Predstavničkog doma nije dobar. Vi ste na neki nas način već optužili i doveli u situaciju da mi nešto činimo protiv naroda hrvatskog. Ja to primijetio nisam od bilo koga poslanika u ovoj skupštini. Mi smo jednostavno raspravljali o proceduri. Ja vas stvarno molim ubuduće kad raspravljamo sviju nas, da vodimo računa da nas 41 sluša to i da dovodimo se u situaciju da mi sudjelujemo u 37 nekom projektu koji je uperen protiv nekog naroda. Ja vas uvjeravam da tonije namjera nikoga ovdje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospodin Moranjkić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici, gospodo iz Vijeća ministara, Ja mislim da jedan veći dio ove rasprave je, na određen način ili pogrešno usmjeren, ili nepotreban. Prvo, neko je cijenio i ocijenio da ovaj zakon spada u grupu reformskih, ili hajmo nazovimo, obaveznih zakona koje bi trebalo po određenom programu da uđe u brzu proceduru. Cijenio je i ocijenio da to treba da bude psotupak koji ne može biti po sistemu uzmi ili ostavi za jedan dan. Dakle, izbjegnut je 105. član. Znači, ostalo nam je jedino da ga rješavamo po ubrzanom. Da li će taj ubrzani biti 100% ispoštovan matematički sa 15 dana, ili sa jednim malim dodatkom, koje mi ovdje moramo osjetiti da nam je još potreban radi dodatnih konjsultacija sa bazom, sa ljudima koji rade na tom nivou itd. Ja mislim da jedan razuman vremenski period od 20-tak dana je dovoljan da mi možemo kvalitetno da raspravimo i ako treba da izmijenimo ovaj zakon, u smislu ono što nekome, a to se vidi iza ove govornice, smeta što je neko u obliku prijedloga, a prijedlog je morao da ide takav kakav je, da ga promijenimo i usaglasimo, da budemo svi zadovoljni i da to bude on ošto većina izlazeći za ovu govornicu kaže treba da bude kvalitetni zakon. Zato predlažem zaključak. Da, znači, prihvatimo da ide po članu 104. uz ono da budemo fleksibilni da to bude period koji je predložio gospodin Jozo Križanović tamo do 10. juna, da se dotle mi pobrinemo viza-vi važnosti ovog zakona, viza-vi važnosti stanja zadaća koje smo prihvatili prema međunarodnoj zajednici a i prema potrebi koja se nameće u životu da mi malo ubrzamo svoj rad, da poradimona tome a da onda sjedemo i stvarno onako bez žuči napravimo ovaj zakon i damo ga u život. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Ako se višeniko ne javlja za riječ, ja zaključujem raspravu. Dakle, ne javlja se niko više za riječ. Dakle, zaključujem raspravu. Dame i gospodo poslanici, mi se danas trebamo o zahtjevu Vijeća ministara da li prihvatamo skraćenu proceduru. Ona se po Poslovniku zove hitna, ali ona je u suštini, skraćena, jer omogućava ulaganje amandmana na zakon. Dakle, ova procedura, za koju se ja nadam da ćemo je izglasati je procedura koja ne isključuje mogućnost ulaganja amandmana. Ona omogućava amandmane. Ona samo skraćuje rokove na pola, jer smo u takvoj situaciji da bi bilo poželjno da odreagiramo ovom skraćenom procedurom, imajući u vidu prijeme početka nove školske godine i potrebe implementacije, ne samo donošenja ovog zakona, nego i potrebe implementacije, donošenja podzakonskih akata koji su nužni u procesu provođenja ovog zakona kako bi kompletan sistem bio operativan sa početkom septembra mjeseca o.g. u cijeloj BiH. Zakon je došao u Parlament 21. prošlog mjeseca. Već je prošlo 20 dana kako je zakon u proceduri i vjerujte mi već su počeli da dolaze amandmani. Nekoliko amandmana jednog poslanika su već zaprimljeni ovdje u Parlamentu, to nije isključivalo prvo i drugih da ulažu 38 amandmane. Ustavno-pravna komisija je u međuvremenu radila, utvrdila ustavno-pravni osnov i Kolegij je zadužio Ustavno-pravnu komisiju, kao nadležnu komisiju za postupanje po ovom zakonu. Kako god se pokuša napraviti neki radni plan kada je u pitanjiu ovaj zakon, imajući u vidu da su dva doma Parlamentarne skupštine, zapravo domovi koji tek kada obadva donesu zakonju imamo zakon. Mi procjenjujemo, dakle, na osnovu svega ovoga, a imajući u vidu i obaveze koje imaju poslanici da će, ipak doći do nekog malog probijanja i ovog skraćenog roka. Rok, normalan rok je 30 dana od danas. Skraćeni rok je pola od toga, to je 15 dana. To bi bilo 28. dakle, da se izjašnjavamo ovdje na Domu u prvom čitanju o zakonu. Nećemo moći se izjašnjavati 28. nego ćemo se izjašnjavati u sedmici od 2. do 6., najvjerovatnije 5. juna. Prema tome, samim tim smo, praktično, devalvirali i pitanje procedure, ali bi bilo vrlo ružno da danas glasamo protiv zahtjeva Vijeća ministara koji se tiče procedure. Suštinski mi imamo ono što hoćemo, jer zakon mora biti raspravljen u Parlamentarnoj skupštini BiH do sredine 6. mjeseca, dakle, raspravljen i u prvom i u drugom čitanju. Zato vas ja molim, dakle, pozivam vas da glasamo za proceduru koju je predložilo Vijeće ministara. U pogledu prijedloga gospodina Ive Mire Jovića, vezano za stalne konsultacije u Parlamentu, ja nemam ništa protiv da bilo ko sa bilo kim vrši konsultacije po bilo kom pitanju pa i ovom zakonu, ali ukoliko želimo institucionalnu konsultaciju, onda to podrazumijeva određena pravila. Prvo, jedino tijelo, u okviru ovog parlamenta, koje se može mimo sjednice ovog doma bviti pitanjima iz ovog zakona je Ustavno-pravna komisija, je nadležna komisija, a to je prema odluci Kolegija Ustavno-pravna komisija, to je jedno. Drugo, ovo je prijedlog Vijeća ministara. Kada ga usvoji Ustavno-pravna komisija onda je to njen prijedlog i ide prema ovom domu. Nikakvi se novi prijedlozi ne mogu praviti od strane bilo koga, ali zato može Ustavno-pravna komisija na svoju sjednicu pozvati i predsjednike klubova kao što je predložio gospodin Ivo Miro Jović, može pozvati i Misiju OSCE-a u BiH i treba da budu. Vijeće ministara svakako treba da budu i da se na sjednici Ustavno-pravne komisije, naravno, odluku donosi Ustavno-pravna komisija rastvi pitanje amandmana povodom ovog teksta kojeg imamo kod sebe i ja mogu, dakle, predložiti ovaj zaključak ovakav, koji je uokviren u prvila procedure i koji je institucionalno postavljen i mogu ga staviti na glasanje. Dakle, dame i gospodo poslanici, gospodin Raguž, dopuna zaključka. Izvolite.
Uz ovo što je gospodin Džaferović predložio i što podržavam, dakle, taj pristup, zbog načina na koji se došlo do rješenja ovog zakona, a znamo da su radili međunarodni eksperti, asocijacije itd. Pored ovog dijela mislim da je nužno omogućiti klubovima zastupljenim u ovom parlamentu da imaju stalnu komunikaciju sa Vijećem ministara, sa Misijom OSCE-a i prije sjednice Ustavne komisije, kako bi se i sjednica Ustavne komisije što kvaitetnije pripremila, jer, zaista ima puno amandmana i ako želimo ove rokove koje ćemo, evo, vjerojatno danas verificirati, onda bi bilo dobro da radimo i opravdamo, dakle, i ulogu Misije OSCE-a, stranaka i klubova a da to verificiramo na sjednici Ustavno-pravne komisije u smislu prijedloga. Hvala. 39 Dakle, ovaj moj prijedlog gospodine Raguž uopće ne isključuje to što ste vi predložili. Naprotiv,on to omogućava. Ja samo pokušavam da glasamo o nečemu, nema potrebe da ovaj dom glasa o tome hoće li klubovi stupati u kontakt sa Vijećem ministara i sa Misijom OSCE- a, jer to mogu da rade. Ja to kažem da mogu da rade, ali ako želite vi, dakle, uz ovaj zaključak da kažemo da se pozivaju klubovi da komuniciraju i sa Vijećem ministara i sa, kako se zove, Misijom OSCE-a u BiH, a sve što se bude oficijelno dešavalo, dešava se na tijelima ovog parlamenta, a to je Ustavno-pravna komisija i to je ovaj dom u proceduri koja je propisana Poslovnikom. Ja nemam ništa protiv i tog dijela kojeg ste vi predložili kao dopunu na ovaj način. Prelazimo na izjašnjavanje o proceduri. Pitam vas ko je zato da ovaj zakon raspavljamo po po članu 104.? Ko je za? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Hvala vam. Ima li uzdržanih? Hvala vam. Prelazimo na izjašnjavanje po entitetima. Ko je iz Federacije za? Hvala vam. Ko je iz RS za? Od ukupno 36 poslanika – 29 je glasalo za. Protiv nije bilo poslanika. Suzdržanih je bilo 7. Dakle, postoji opća parlamentarna podrška po članu 104. Iz Federacije BiH za je glasalo 20. Iz RS za je glasalo 9. Ja konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, prihvatio zahtjev Vijeća ministara da se Zakon, Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH razmatra po članu 104. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na izjašnjavanje po prijedlogu ovog zaključka kojeg sam. Sad možete dobiri riječ. Izvolite. Vinko Zorić. Izvolite.
Ja se ispričavam, ja sam mislio da nema potrebe za entitetskim izjašnjavanjem pa sam zato požurio s javljanjem. Naime, ja sam htio prije nego se izjasnimo o ovom zaključku, sugeriram da se uvaže prijedlozi gospodina Špirića i gospodina Križanovića, iz prostog jednog razloga, jer ja znam da, evo, npr. ja i gospodin Špirić, ne znam ima li još neko nekih aktivnosti u tom tjednu kojeg ste vi spomenuli od 2. – 6. dakle, da se uvaži prijedlog gospodina Križanovića da to bude 10. Ja sam pogledao to je utorak, a obično imamo utorkom sjednice i da se uvaži prijedlog gospodina Špirića da bude to tematska sjednica. Dakle, sa jednom jedinom točkom dnevnog reda.
Zahvaljujem gospodine Zoriću. Ja vas mogu odmah obavijestiti, molim vas da izglasamo zaključke. Završili smo glasanje o proceduri. To će biti tematska sjednica. Mi smo se već dogovorili u Kolegiju da znate. Samo će biti posvećena ovom pitanju, s tim što ja ne mogu da vam kažem hoće li to biti 10. ili će to biti u periodu od 2. to treba da bude po kalendaru od 2. do 6. i gospodine Zoriću vodit ćemo računa o tome da gospodin Špirić bude 40 na toj sjednici. Ja znam da ste vi tada u Strazburu i da ste vi u toj delegaciji i to će biti, najvjerovatnije 5. ili 6. jer moramo ostaviti 10 dana za drugo čitanje. Sredina juna mjeseca je konačan rok. U tome je kompletan problem i ovo je tajming. Dakle, sjednica sa prvim čitanjem u sedmici od 2. do 6. juna, najvjerovtnije 5. dobit ćete poziv, zavisno od toga kad ćemo biti u prilici da imamo sjednicu ikonačno izjašnjavanje ukoliko to ne završimo već tada. Moguće je i spojiti čitanje je li tako, ali ukoliko ne završimo tada, sredina juna mjeseca. Do taga Parlament mora završiti svoj posao. Jeste, skraćena je procedura. Može se spojiti i jedno i drugo čitanje, ali Dom o tome odlučuje gospodine. Jozo, šta vam nije jasno? Glasamo o zaključkukoji sam ja predložio. Molim vas, je li jasan zaključak kojeg sam ja predložio? Ako nije jasan da ponovim? Ko je za zaključak? Hvala vam. Ko je protiv zaključka? Hvala vam. Ima li uzdržanih? – 1 uzdržan. Konstatujem da smo sa jednim uzdržanim glasom prihvatili i ovaj zaključak. Molim vas lijepo, skraćena procedura podrazumijeva skraćivanje rokova na pola. Rok na pola za prvo čitanje, pazite, 30 dana je od danas u redovnoj proceduri plus 10 dana za sjednicu prvo čitanje, pa onda plus 10 dana ili 15 dana za drugo čitanje. Ako bismo išli sa redovnom procedurom nebismo mogli dokonca jula mjeseca okončati proceduru po ovom zakonu. Dodaju se rokovi na ... moram ovo pojasniti zato što prošli puta kada je bilo glasanje na jednoj sjednici ispale su nejasnoće, bespotrebne nejasnoće. Skraćena procedura je 15 dana od danas, plus vrijeme za zakazivanje sjednice. Mi ćemo uzeti malo vremena za zakazivanje sjednice, produžiti ovo 15 na 17 dana, koliko ja vidim ili 18 i imati u ovoj sedmici kad je objektivno moguće sjednicu Doma. Dajem pauzu. Molim vas i bit će plenarna sjednica ovog doma na kojoj će biti samo ova taka dnevnog reda. Ništa drugo neće biti tačka dnevnog reda. To je, dakle, gospodin Špirić već nekoliko puta predložio. Mićemo o tome donijeti odluku na Kolegiju. Nastavljamo u 14 sati. [[PAUZA]] ... poslanika jedna grupa u zadnjoj sedmici maja, to je cijela Komisija za vanjsku politiku već putuje u Ljubljanu i u Zagreb, a onda kasnije od 10. juna predjsednici klubova do 21. juna će biti na jednom seminaru u Dablinu, je li tako, tako da će se sjednica Predstavničkog doma sa samo jednom tačkom dnevnog reda, a to je ovaj zakon, Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju održati 5. ili 6. juna. Dakle, o tome ćete biti obaviješteni i dobit ćete, naravno, pozive pa da imate to samo kao informaciju. Mi sad možemo početi nastaviti sa radom. Što se same procedure tiče, to je pitanje koje je sam ja pokušao prije pauze da pojasnim. Dakle, skraćena procedura, po članu 104. ona se zove hitna, ali po članu 104. postoje dvije vrste procedure hitne po članu 104. i po članu 105. Ova hitna po članu 104. koju smo mi usvojili je, zapravo, skraćena procedura, jer razlika između nje i redovne procedure je samo u tome što se rokovi polove. Dakle, rokovi se skraćuju za pola. Sve ostalo ostaje isto. Dakle, ostaje i prvo čitanje i drugo čitanje, sve, dakle, to ostaje isto. Ja sam, naravno, kad sdam rekao da to bude sredina mjeseca juna kao drugo čitanje, onda, uprvo, ovodio računa o toj činjenici i o tim činjenicama. Da se sredinom juna okonča, zapravo, kompletna procedura, kompletan postupak. Ali, evo, neka znaju i članovi Ustavno-pravne komisije da mi planiramo sjednicu za 5. ili 6. juni. Mi se, praktično, uklapamo u skraćenu proceduru 15 dana plus onaj rok za zakazivanje sjednice, tako da će to biti sve u dan-dva, tako da smo udovoljilii tome i da 41 zna Ustavno-pravna komisija d ase može odrediti stav našeg plana, a evo i da javnost za to zna. Mi sada nastavljamo sa radom. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda. Ad.8. Prijedlog opšteg zakona o zadrugama – drugo čitanje Prijedlog ovog zakona usvojili smo na 12. sjednici u prvom čitanju. Sada je zakon u drugom čitanju. Kao što ste vidjeli nema amandmana na Prijedlog zakona. Nije bilo amandmana ni u komisijskoj fazi. Nadležna komisija prihvatila je zakon u predloženom tekstu. Ja otvaram rapsravu po zakonu u drugom čitanjiu. Ali, pošto nema amandmana ja ne očekujem raspravu, jer nema amandmana. Ima gospodin Nenad Mišić. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, Kad je u pitanju zakon koji nosi naziv Opšti zakon o zadrugama, bez obzira što nije bilo amandmana i što je možda kasno bilo šta da se promijeni ovdje, ja moram da kažem sledeće. Da nosi zakon naziv legalni prelazak imovine u privatne ruke, ja bih glasao za ovaj zakon. Ili legalni prelazak državne imovine u pojedine grupe, grupice itd. isto bih glasao. S obzirom da ne nosi takav naziv, ja za ovaj zakon ne mogu glasati, a ovo što sam rekao, potkrepljujem sledećim navodima. Prvo, član 10. u kome se kaže: Zadrugu može da osnuje najmanje pet fizičkih lica i pravnih lica itd. To su te grupe i pojedinci, pa onda članom 94. to legalizuje na sledeći način gdje kaže u članu 94. Imovinu koju zadruga trenutno koristi dosadašnjim donošenjem ovog zakona postaje imovina zadruge, odnosno postaje imovina tih određenih grupa i grupica, a da bi to onda na kraju sve postalo privatno, regulisao je član 50. u kome se kaže. Član 50 stav 3. Zadružna imovina – oprema i objekti i slično, kada se ne koriste iz ekonomskih razloga, mogu se prodati ili izdati itd. i tu se sva priča završava. Molim vas gospodo poslanici izglasavajući ovog zakona, milionske cifre držvne imovine, koje već ovako rade kako rade, ja to govorim za RS, mislim da nije bolje ni u Federaciji, sve su već izdate ili poluprodate i sa ova tri člana će se i da legalizuju. Ja kao narodni poslanik za ovo ne mogu glasati. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo gospodine Mišiću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Momčilo Novaković, pa gospodin Filip Andrić, gospodin Gligorić nakon toga.
Uvažene kolege ja bih htio dati jedan predlog. Znam da ću teško naći za ovo mogućnost u Poslovniku, ali, mislim da, zaista primjedbe koje je iznio gospodin Mišić, ovdje, aposlutno stoje. Zakon uopšte ne tretira pitanje zadružne imovine u momentu kada se stvori nova zadruga u koju ta imovina ulazi. Pa da ne kažem da, jednostavno kod uzimanja kredita novi zadrugari mogu da uzmu kredit, stave pod hipoteku imovinu koju su dobili a koju nisu ničim zaslužili, ne vrate kredit i ta imovina ide onome ko je dao kredit. Govorim o sudbini imovine koju novi zadrugari ničim, ama baš ničim nisu zaslužili. 42 Predlagač zakona se, očito, rukovodio nekim drugim principima i ne kažem da je namjerno revidio ovu činjenicu. Mislim da je ova činjenica više posljedica nedovoljno ozbiljnog rada na zakonu i ne uvažavanja svih elemenata, koji se tiču ovog zakona. Zato bih ja želio da predložim, da bi ovaj zakon, zaista imao mogućnost da se primijeni, jer ovakav kakav jeste, bojim se da će u primjeni naići na mnoge probleme, da produžimo rapsravu o ovom zakonu. Znači, da omogućimo da još jednom sagledamo sve aspekte ovog zakona prije nego što ga usvojimo ili odbijemo. Ja moram reći da mi nismo pravili nikakve amandmane na ovaj zakon, jednostavno, smatrajući prvo da nema osnov da se on donese. Znači, da nema ustavni osnov donošenja ovog zakona. Hajde u redu, evo nije sporno da je neka većina izglasala ovaj zakon i da on dođe u fazu u kojoj je došao. Zato još jednom sugerišem radi primjene ovog zakona, uopšte, znači, mogućnosti primjene ovog zakona, kao i otklanjanja veoma negativnih posljedica koje može imati ovaj zakon, da omogućimo da se rasprava odloži, odnosno usvajanje zakona odloži do sledeće sjednice, omogući, eventualno davanje amandmana, odnosno još jedna sjednica komisije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Novakoviću. Gospodin Filip Andrić. Nakon toga gospodin Tihomir Gligorić, pa nakon toga gospodin Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, kolege zastupnici, iz mojih intervencija, prilikom rapsrave o dnevnom redu, moglo se vidjeti da očito ne može se prihvatiti ovaj zakon ovakav da može imati bitnih primjedbih. Amandmanski nisam ranije išao vjerujući da je usvojen onaj zaključak i uz ovaj zakon i očekujući da će Vijeće ministara popraviti ovaj zakon zato nisam intervenirao ranije amandmanski. Slažem se u potpunosti što su moji prethodnici kazali da se na ovaj način u biti vrši nelegalna otimačina nečije imovine. Ja ću to samo potkrijepiti jednim primjerom iz svog rodnog mjesta Tomislavgrada gdje se u pravilu prilikom formiranja zadruga vršila konfiskacija imovine navodnih državnih neprijatelja i dodjeljivala zadrugarima. Pa ću navesti primjer i samostan od časnih sestara u Tomislavgradu, koji je '46. odzuet u ime naroda za potrebe zemljoradničke zadruge. Mislim da ovaj zakon ni u kojoj varijanti ne može tretirati ovu materiju i s toga treba biti skinut s dnevnog reda, odnsono ne može proći, pogotovo prije zakona o restituciji. Smatram da je upitan i ustavni osnov. Ako ćemo legalizirati takvu otimačinu, onda ja s tim ne mogu se složiti, a vjerujem ni velika većina zastupnika koji, upravo to primijete. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Andriću. Gospodin Tihomir Gligorić. Neka se pripremi gospodin Nikola Špirić, a onda gospođa Sopta.
Dame i gospodo, na ovom zakonu su dugo radili zadrugari sami. Istovremeno mnoge tvrdnje koje su ovdje rečene ne stoje. Isto kad je u pitanju ovo od denacionalizacije do nacionalizacije ... i pitanje stvarnih vlasnika sada i pitanje zadružne imovine možemo otvoriti kao pitanje, ali to u ovom momentu aposlutno ne stoji. 43 Drugo, ne stoji ni pojedinci ni grupe ni ono što je sad isto tako rečeno od strane SDS- a. Mi imamo jedan drugi proces. Imamo ono što je privatizacija i što smo rekli da je pljačka i treba izvršiti reviziju mnogih stvari. Imate na drugoj strani nešto što je urađeno tamo i što je u rukama onih koji to posjeduju i koji tamo rade, mali akcionari, koji se žele da udruže i na taj način da postanu faktor i, upravo stižu primjedbe od onih koji ne mogu baš sve u društvu da poklope, jer im se nekako tako dogodilo da se ljudi samoorganizuju i dolaze u situaciju da nekontrolišete kroz privatizaciju baš svaki segment. I, kad je u pitanju zadrugarstvo, vi gospodo iz SDS-a, aposlutno to ne kontrolišete i zato ste podigli svoj glas i zato to treba podržati, jer je to na pravom putu, jer su to oni sami dogovorili i mislim da to treba na nivou BiH podržati. To samo zadrugarstvo, pročitajte na način kako je uređeno i kako će, vidjet ćete da je potrebno nama svima ta vrsta okrupnjavanja i ta vrsta pomoći. Drugo je što mi nemamo, jučer smo nešto malo govorili državnu banku, pa sve privatizovano itd. a druge pametne zemlje imaju držvnu banku, pa imaju razvojnu, pa imaju zadrugarstvo, pa imaju razvoj poljoprivrede i drugog, a mi to nemamo. Mi hoćemo sve da uništimo, a sve, opet, zard neke priče kako to tamo neko hoće, a ovo što je sve legalno vlast uradila po svome ništa ne valja. Pustite vi da onaj ko to radi neka se organizuje, u skladu sa zakonom koji ćemo donijeti i vidjet ćete neće biti zloupotrebe i zato ja dajem uvijek prednost onima koji se sami organizuju i koji znaju da sačuvaju ono što neko hoće da upropsti. Sačuvali su, mogu vam navesti bezbroj primjera, od Agrosemberije, gdje ni jedan metar nije uzet od drugih, nego je sve kupljeno vlastitim sredstvima. Kupljeno, prometovano direktno ugovorima i nemaju ništa ono o čemu ste vi govorili, ali neko želi da upropasti to, da uđe tamo i, naravno ima namjeru da od toga pravi magacine za koka-kolu ili ko zna šta drugo, a ljudi hoće da proizvode poljoprivredne artikle. Ja vas molim da to shvatimo jednom konačno. Ne može biti kontrola apsolutno svega u društvu, na način kako to misle političke stranke, koje u svojoj suštini i filozofiji su uvijek uže od društva koje je šire. Pustite da to društvo nešto malo uredi i kao predlagači kad dođemo mi ovdje preko Savjeta ministara to prihvatimo.
Zahvaljujem. Imamo zahtjev za dvije intervencije. Dakle, ja se izvinjavam najvljenim govornicima. Prvi se za intervenciju javio gospodin Novaković pa onda gospodin Mišić. Replika.
Jasno je meni što je gospodin Tihomir Gligorić opterećen SDS-om. To njegovo stalno pominjanje SDS-a kad ima potrebe i kad nema potrebe, kad se odnosi nešto na SDS i kad ne odnosi je, potpuno jasno. Vjerovatno bih i ja tako da sam na njegovom mjestu radio. Ono što ne mogu da shvatim da poslanik ne pročita zakon kad izlazi da o njemu diskutuje ili ga nije dovoljno dobro pročitao pa nije vidio šta piše u njemu, pa priča o nečemu čega uopšte nema u zakonu. Priča o tome afirmativno. Pa i ja sam gospodine Gligoriću zato što vi kažete afirmativno, ali nema u zakonu i, zato i mislim da treba raspravljati o njemu da to bude u zakonu, pa kad se to nađe u zakonu, onda ćemo mi zajedno, vjerovatno glasati, ali moramo obojica to pročitati. Vjerujem da to ima tamo. Nije ovo gospodo stav SDS-a. Ovo je stav udruženja poljoprivrednika RS koji ne kontroliše SDS i či predstavnik nema nikakve veze sa SDS-om, čak je protiv SDS-a. Nemojte, ovo što kaže čovjek, smijenite čovjeka pa onda tako diskutuje. Pa imate valjda ili nemate. Pa nemojte tu priču molim vas. Nemojte na 44 politiku svoditi ono što nema veze sa politikom. Ja ne znam ko su novi zadrugari koji će biti. Ni vi ih nemate. Niti možete u ovom momentu znati, da bi znali čije će oni opcije političke predstavljati i ko će htjeti njih da uzurpira ili ne uzurpita. Ali, gospodine Gligoriću, ja neću stati nikada iza pretvaranja jedne imovine u privatnu imovinu. Ni vi ne trebate da stanete, imajući u vidu poziciju koju imate i posao koji radite a i ovdje koji imate. Hvala vam.
Hvala gospodine Novakoviću. Gospodin Nenad Mišić. Izvolite Nenade.
Ja ću biti kratak. Prvo, gospodin Gligorić kaže što kaže SDS. Rekao je Nenad Mišić, a on je kap vode u SDS-u, tako da nije to SDS. Druga stvar, gospodin Gligorić je pravnik, ja sam po struci šumar. Ali, gospodine Gligoriću ja sam se ovom problematikom bavio u Vladi RS, aposlutno znam na terenu šta je zdrugarstvo. Ovo što vikažete da je afirmativno, ovo je samo legalizacija već postojećeg stanja koje se nalazi tamo. Ljudi su izdali prostore. Ljudi su izdali objekte. Ljudi su izdali zemlju, to je sve namješteno. Tačno, pisan je zakon prema tom što se desilo. Ministarstvo poljoprivrede se tomproblematikom bavi dugo. Ja govorim za RS i ne možemo dozvoliti, ja sad neću da pominjem imena zadruga i stvarnog stanja, ali ovaj zakon će da to legalizuje. Ja,zaista, ne mogu biti zato. I, molim vas lijepo, ja ne govorimnapamet nego je takvo stanje. Ništa drugo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Mišiću. Idemo nastavak sa diskusijama. Ja se izvinjavam gospođo Sopta. Gospodin Špirić ima riječ a onda ste vi. Vi se pripremite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ja mislim da bi dobro bilo da se mi držimo tačke dnevnog reda, u smislu da je dovedemo kraju. Prvo čitanje zakona je bilo i on je dobio gotovo jedinstven stav, bio je prihvaćen u prvom čitanju. Čudi me da danas poslanici vraćaju zakon u prvo čitanje kada su trebali da podnesu amandmane. Dakle, čudi me. Moram da vam kažem da je ovaj zakon usvojen u Vijeću naroda i da oni koji nisu imali šansu da čitaju, ili nisu htjeli da čitaju, da im ja kažem da sam ja bio jedan od predlagača ovog zakona na zahtjev zadrugara. Još me više čudi ako neko kaže da i ne znamo ko će biti budući zadrugari, ali već znamo da će biti lopovi. Dakle, dajte molim vas, kao što svi mi poslanici imamo kontakte sa različitim udruženjima, moram da vam kažem da sam bezbroj poziva dobio od ljudi kojima ovaj zakon treba. Vjerovatno nije idealan, vjerovatno nije najbolji, ali ja bih cijenio trud kolega da su ga uložili kroz amandmane da konkretno poboljšaju, kroz bilo koji član, vjerujte da ne bih imao ništa pritiv, ali pričati sad u drugom čitanju o zakonu kao da je u prvom čitanju je, namjera da se bavimo jalovim raspravama koje se ne tiču ama baš ni jednog člana zakona i ja vas molim, ja ću dati doprinos glasajući za ovaj zakon, kao što ću podržati svakog poslanika u narednoj fazi koji ponudi izmjene i dopune, koje su na tragu stvaranja boljeg zakona, ali moramo shvatiti i zadrugari koji žele sa svojim proizvodom da izađu van BiH, ne mogu izaći, jer ne postoji državna adresa preko koje izlaze. Zašto da kažnjavamo one koji žele u interesu i države i 45 ličnim interesu da rade. Dajte, nema nikakvih problema, ko misli da može napraviti bolji zakon da pokrene inicijativu za izmjenu i dopunu zakona. Ali, ja vas molim pošto amandmanska faza, dakle da ne vraćamo zakon u raspravu o principima ili o načelima. Hvala lijepo i daću doprinos i moj klub stranke kojoj pripadam će glasati za ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Gospođo Sopta morat ćete sačekati još. Imamo ponovo dvije intervencije. Prvo se javio gospodin Novaković, a poslije toga gospodin Gligorić. Gospodine Novakoviću, vi ste na redu. Replika. Neka se za repliku pripremi gospodin Gligorić.
Uvažene kolege ja sam rekao odmah zbog čega nismo uložili amandman. Dakle, smatramo da je prvo ustavni osnov sporan. Ali, hajte zakon je prošao kako je prošao. Ja sam čak rekao da ja znam, s obzirom da nemamo amandmane da ovaj zakon ne može pasti, zato sam predložio drugu varijantu da omogućimo to, ali nisam izašao zbog toga. Netačan je navod da bez ovoga naši poljoprivrednici, bez ovog zakona ne mogu izvoziti proizvode. Nemojte molim vas. Naši poljoprivrednici ne mogu bez nekih drugih zakona izvoziti koje smo mi usvojili, koje smo usvojili kao što je Zakon o veterinarstvu i još neki zakoni, kojima smo omogućili našim poljoprivrednicima da izvoze proizvode. Aposlutno je nebitno jesu li oni udruženi u zadrugu ili nisu da bi izvezli proizvode. Nemojte da manipulišemojavnošću. Nema potrebe. Pa nije sporno da će Klub SNSD-a glasati za ovaj zakon. Ne treba ni biti sporno. Zbog čega to sad pravdati nečim što nije tačno. Dovoljno je da će klub glasati, jer ga smatra takvim kakav jeste, dobar je. Ništa nije, nema potrebe da manipulišemo nekim stvarima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Gospodin Gligorić replika, a već se prijavio gospodin Špirić za odgovor na repliku ili netačan navod, tako da ćemo poslije toga, vjerovatno nastaviti.
Prvo, gospodine Novakoviću, ja sam kao poslanik rekao svoj stav i rekao sam generalno o SDS-u, a vi ste se pretvorili,izgleda uživiliste se kao da ste na političkom sastanku svoje partije i počeli ste da držite političko predavanje i da mi držite političku lekciju. To vi možete raditi u svojoj stranci. Ja sam ovdje narodni poslanik kao i vi. I, ako kažem da je SDS i ako SDS vrši vlast u RS i ako se pitanje privatizacije u RS do krajnjih granica problemtizovalo, da su takve oštre kritike kad su u pitnju privatizacije, vi nosite dio odgovornosti za provođenje te privatizacije, jer vršite vlast, onda ja govorim o principima. A, ja vam kao narodni poslanik ne dozvoljavam i želim da spriječite na nivou BiH vršite privatizaciju na način kako je to vršeno u RS i ja mislim da sam tu potpuno jasan. Zakon sam veoma dobro pročitao. Istovremeno sam se konsultovao sa ljudima, jer meni se obraćaju pojedinačno građani i udruženja i drugi i ja pišem pisma i Savjetu ministara i drugima i na takav način pomažem kao narodni poslanik. Prema tome, vi vječito zamjenjujete tezu. Prvo kažete nije SDS, treba vas posmatrati ovako. Kod vas, ne možete vas uhvtiti niko ni za rep ni za glavu. Premat ome, nemojte nikako 46 da dođete u situaciju da, jednostvno o jasnim stvarima ne kažete svoj stav i ja poštujem. Vi ste rekli nećete podržati zakon, a ja sam samo rekao zašto nećete da ga podržite. Nemate interes, nemate kontrolu, jer ste i sami rekli na udruženje da nemate kontrolu. Ako ste vi to rekli da nemate kontrolu i iz toga, znači, proizilazi misao da vi želite, apsolutno kontrolu u društvu. Prema tome, to ste sami gospodine Novakoviću rekli. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Sad gospodin Špirić. Samo kažem nemojte, daću ja riječ nije problem. Gospodin Špirić.
Ja sam htio, dakle, da samo vratimo stvar tamo gdje joj je mjesto da rasprvimo u okviru tačke dnevnog reda o zakonu u drugom čitanju. Tačno je da će Klub SNSD-a podržati ovaj zakon. Pa da nismo podržavali zakone, do sada bi na nivou države ovih pet mjeseci, vjerovatno imali usvojeno par zakona. Ja vas molim da to pogledamoistini u oči. Nemam ja ništa pritiv da poslanici i pojedine stranke glasaju protiv zakona, ali, dajte molim vas da se držimo suštine. Imam amandman na član taj i taj, a izjasnit će se poslanici kako vide zakon kad bude glasanje. Nemojte da ulazimo u jalove replike, mislim da nije na tragu onoga što smo radili, evo do ove tačke dnevnog reda. Dakle, ja s ponosom kažem, jest, hoćemo glasati, podržat ćemo ovaj zakon, kao štoi drugi mogu reći mi nećemo podržati ovaj zakon, jer o njihovom viđenju ima slabosti, ali ovo je amandmanska faza. Ne vidim amandmane. Hvala vam lijepo.
Obojica je li? Gospodin Jovanović se prvi javio pa onda gospodin Novaković. To je sada, kako se ovo sada zove? Ovo je sad aodgovor, odgovor na repliku.
Ma ja samo želim,ipak, zbog javnosti. Skupštinsku većinu u RS u prošlom sazivu činila je, i izmeđ ostalog, Socijalistička partija RS, koja je imala dva ministra. Znači, u tom periodu, kad se, a ako je po priči gospodina Gligorića najvećim dijelom vršila privatizacija, znači učestvovali su i oni jer su bili u toj vlasti. Znači, u ovom dijelu, znači u ovom dijelu, kada nisu u vlasti, vjerovatno i slijedi ovakva priča.
Dobro. Hvala vam. Molim vas, stanite malo da smirimo ovo. Nigdje nas ovo neće odvesti. Možemo do mraka pustiti sad replike, a ne držimo se tačke dnevnog reda. Odvede nas ovo tamo gdje ne treba da nas vodi. Dakle, ja tražim rsprvu o dnevnom redu i napominjem još jedanput amandmana nema, a ovo je amandmanska faza i praktično izjašnjavanje o zakonu i ja vs molim da se suzdržite od daljnjih komentara. Gospodine Novakoviću, možete li uvažiti ovu moju, znači ne možete uvažiti ovaj moj zahtjev. Ja vam onda moram dati riječ. Izvolite gospodine Novakoviću vrlo kratko. Ali, 47
Uvaženi predsjedavajući, prvo mislim da, ja sam dao bio prijedlog i mislim da se može naći pslovnička mogućnost ako ima volje. Dakle, da može Kolegij sagledavajući neke nove elemente, ne znam koji je to član Poslovnika, omogućiti, dakle, naravno, ja znam da ovo nisu bog zna kakvi elementi, ali kažem ako ima volje može. Pošto, očito, volje nema, ja hoću da kažem samo dvije još rečenice. Naravno, radi se o netačnim navodima. Prvo, SDS potpuno jasno o svakom zakonu ovdje i stavu kaže svoj stav. To je potpuno jasno i to smo rekli ovdje. Znači, nismo ništa umotavali. Naravno da taj naš stav je naš stav, kao što je i stav svake druge stranke njen stav i ona glasa prema tom stavu, a ja razumijem i malopređašnji stav gospodina Gligorića kad je rekao da on ima stav i da će biti uzdržan. Jeste da je čudan malo stav da budeš uzdržan, ali to je stav. Što je pravo da čovjek bude uzdržan. Dajte molim vas, potpuno jasan stav imam o ovom zakonu i ne samo o ovom nego o svakom drugom zakonu.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Gospodine Gligoriću, imate 30 sekundi. Ja vas sada, molim vas, stvarno nema više smisla, bez dolaska 30 sekundi, tako da možete ići komotno do govornice.
Prvo, gospodine Novakoviću, ja sam rekao da ću glasati i podržati ovaj zakon, a ne da ću biti suzdržan. A, što se tiče onog prošlog, ja mogu da kažem da sam mnogo toga na neki način zajedno sa vama dao određen doprinos i donijeli smoneke zakone gdje je SDS, kao reformska stranka to nije učinila. Prema tome, mislim da smo tu jasni. Ja imam svoj stav, svoje mišljenje, slobodu misli i ako je nešto civilizovano, ja ću da podržim, bez razlike da mi to kaže politički šef. Sledeće, što se tiče, ja sam svojevremeno i sada i uporno govorio da način kako se provodi privatizacija za pojedine, znači u pojedinim fazama da je to pljačka i ne možete vi to meni reći, možete pričati o stranci Socijalistička partija da je učestvovala u vlasti, ali, ja opet govorim i o individualnoj političkoj iljudskoj slobodi, kda sam govorio da je to pljačka i u reviziji ćete onda gospodine Novakoviću vidjeti kad se dogodi kad tad, ili u borbi protiv pranja novca, korupcije i organizovanog kriminala, da socijalista nema. Nemaju fabrike i na taj način ćemo doći do opet nekih drugih.
Gospodine Gligoriću, nekoliko je puta isteklo vrijeme. Molim vas lijepo, gospođa Ruža Sopta ima riječ. Gospodine Jusufoviću, ima demokratije i van ove sale, ali ovo je sad sjednica, idemo dalje, dovoljno je bilo. Gospođo Sopta izvolite vi, vaša diskusija.
Gospodo predsjedavajući, uvaženi ministri, kolegice i kolege, Ja se za početak ispričavam da nemam amandmane, ali u istinu bih tražila i molila za razumijevanje da nađemo prostora da ovaj zakon ne ode ovakav kakav jeste u, da ga ne 48 usvojimo ovakav kakav jeste iz jednog jedinog razloga. Ja nemam amandmane. Ja sam zbog zauzetosti pred same sjednice, ali i zbog stvarnog vjerovanja da Ustavna komisija neće prolazno svjetlost za ovaj zakon. Ovaj zakon, tri stvari ću samo napomenuti. U zakonu je rečeno da se zadruge formiraju i državnom imovinom. Međutim, kasnije u upravljanju i nigdje više nema države. Dapače, govori se o imovini zadrugara. Druga stvar, radila sam u privatizaciji i zadruge su mi se pojavile često da i one budu privatizirane po Zakonu o privatizaciji poduzeća. Imam pismeno, odgovoreno mi je da će se zadruge privtizirati po posebnom zakonu. A, ovo bi bila privatizacija na mala vrata. Treće, ovdje se zadireu još jedan zakon zakon o restituciji. U članku 59. predviđa se da će se zadrugama vratiti imovina koja im je oduzeta, odnosno koja je u mom, sredine odakle ja dolazim, nema baš puno zadruga. Ostale su zadružni domovi, koji su dodijeljeni trgovačkim poduzećima, koja su već u procesu privatizacije, koja imaju neki pravni osnov da budu i oni predmet privatizacije. Prema tome, ovdje se dolazi i u jednu restituciju vraćanja imovine bivšim vlasnicima, to je zadrugama. Tako da ja mislim ne zbog toga da, šta će se dogoditi ko će opljačkati, nego da mi još jedanput ovaj zakon dobijemo prostor da ga možemo jedanput ovog puta amandmanski djelovati nanjega, jer ja imam u ruci, također, zakon o zadrugama sa nivoa Federacije, koji je jako konkretan, fin, sažet i u istinu mislim da bi se pored ova dva moglo dosta toga ukomponirati u ovaj zakon i mislim da, iskreno rekući, mene bi bilo sramota ako ode ovakav a da sam i ja bila u tom tijelu koje ga je usvojilo, da kažem ima puno, puno nedostataka. Molila bih, ako je moguće da dobijemo još prostora da amandmanski djelujemo na ovaj zakon. Hvala.
Zahvlajujem gospođo Sopta. Ko dalje želi da govori o zakonu? Ja zaključujem raspravu. Dame i gospodo poslanici, dakle, mi smo, molim vas samo malo pažnje, poslovnički u sljedećoj situaciji. Ja sam se malo konsultovao u Kolegiju, vezano za ove prijedloge da se odloži izjašnjavanje o samom zakonu i Kolegij nema saglasnost za odlaganje. O tome vas obavještavam. Tako da je meni kao predsjedavajućem doma ostalo da nastavim dalje proceduru po Poslovniku da pređemo na izjašnjavanje i ja vas sada pitam ko je zato da se usvoji ovaj zakon. Ko je za? Hvala vam lijepo. Ko je protiv Zakona? Ko je protiv Zakona? Dobro malo, samo nemojte između sebe, molim vas. Glasanje je. Jeste izbrojali? Jeste. Hvala vam lijepo. Ko je uzdržan? hvala i vama. Dajte mi rezutlate da vidim mogu li ići dalje. Ko je iz Federacije Bosne i Hercegovine za Zakon? Federacija, ko je za Zakon? Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepa. Republika Srpska ko je za Zakon? Jeste li izbrojali? Hvala vam lijepa. Dajte mi rezultate. 49 U sali je 36 poslanika. 36 je glasalo, 24 su glasalo za Zakon, 8 je glasalo protiv Zakona, 4 su bila suzdržana. Dakle Zakon je dobio opću parlamentarnu podršku. Iz Federacije Bosne i Hercegovine za Zakon je glasalo 17, iz Republike Srpske za Zakon je glasalo 7. Tako da ja konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio opšti Zakon o zadrugama. Prelazimo na 9 tačku dnevnog reda Ad. 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu Zakona o odlikovanjima Vi ste vidjeli iz izvještaja kojeg ste dobili danas da je Komisija oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u sastavu gospoda: Petar Kunić, Vinko Zorić, Sead Avdić i iz Doma naroda gospoda: Halid Genjac, Boško Šiljegović i Anto Spajić podnjela izvještaj o postizanju sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o odlikovanjima sa ovim amandmanima kojih ima 9. Jel tako? Ja sada stavljam sada stavljam na glasanje izvještaj ove komisije. Ko je zato da se prihvati ovaj izvještaj? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine jednoglasno sa 36 glasova za, 34, izvinjavam se, 34 glasa za bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova usvojio Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine o postizanju sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o odlikovanjima Bosne i Hercegovine, tako da što se ovog doma tiče usvajanjem ovog izvještaja ovaj zakon je u ovom tekstu sa izvještajem ove komisije usvojen. Prelazimo na 10 tačku dnevnog reda Ad. 10. Izbor tri člana u zajedničku komisiju radi postizanja sporazuma o jedinstvenom a) Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje i b) Zakona o zaštiti zdravlja bilja Navedeni zakoni usvojeni su u različitim tekstovima u Domu naroda radi čega je potrebno formirati zajedničku komisiju koja bi usaglasila istovjetan tekst zakona. Prošireni kolegij je na jučerašnjoj sjednici usaglasio prijedloge da se iz Predstavničkog doma u zajedničku komisiju za usaglašavanje Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje izaberu gospoda: - Sead Avdić, Milorad Živković i Filip Andrić i pod c) kada je u pitanju Zakon o zaštiti bilja gospoda: - Nadžida Mlačo, Nenad Mišić i Mladen Potočnik. 50 Ima li novih prijedloga? Glasamo odjedantupa za obadvije komisije. Ko je za? Nemate ništa protiv toga što odjedanput glasamo za obadvije komisije? Nemate. Dobro. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom u komisiju, zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje izabrao gospodu: Seada Avdića, Milorada Živković i Filipa Andrića i u pogledu Zakona o zaštiti zdravlja bilja gospođu Nadžiću Mlačo, te gospodu Nenada Mišića i Mladena Potočnika. Na taj način smo završili 10. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda Ad. 11. Konsultacije o izboru sudije iz Bosne i Hercegovine u Evropski sud za ljudska prava u Strazburu Dame i gospodo poslanici, kao što smo vas obavijestili dopisom od 5. maja 2003. godine Kolegij Doma naroda i Kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na zajedničkoj sjednici održanoj 5. maja razmatrali su pitanje izbora sudije Bosne i Hercegovine u Evropski sud za ljudska prava u Strazburu. U skladu sa nacionalnim procedurama za nominiranje kandidata za izbor u Evropski sud za ljudska prava u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine provedene su određene konsultacije, nakon čega je Vijeće ministara predložilo kandidate za sudiju Evropskog suda za ljudska prava. Uz dopis od 7. maja ove godine dostavili smo vam prijedloge kandidata za sudiju za Evropski sud za ljudska prava s biografskim podacima i pratećom dokumentacijom koju smo dobili od VIjeća ministara ranije. U skladu sa navedenim procedurama neophodno je i u Parlamentarnoj skupštini obaviti određene konsultacije zbog čega je ovo pitanje razmatrano na zajedničkoj sjednici Kolegija oba doma i iz čega je proizašao i prijedlog zaključka koji bi takođe trebalo da usvoje oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na ovaj način bile bi okončane konsultacije prema procedurama koje je propisala Parlamentarna skupština Vijeća Evrope.Vi ste dobili i prijedlog zaključka. Ja otvaram raspravu o ovom pitanju. Izvolite. Ko želi da govori? Ja zaključujem raspravu, ako se niko ne javlja za riječ i predlažem zaključak kojeg ste dobili u tekstu, a tekst zaključka glasi – Predstavnički dom i Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine podržavaju prijedlog da se za sudiju iz Bosne i Hercegovine u Evropski sud za ljudska prava u Strazburu kandidiraju gospoda: - dr Zoran Pajić - Ahmed Žilić - dr Ljiljana Mijović 51 2. Zadužuje se Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da ubuduće preciznije definira procedure za nominiranje nacionalnih kandidata za članstvo u evropskim institucijama u skladu sa preporukama Parlamentarne skupštine VIjeća Evrope. Otvaram raspravu po prijedlogu zaključka kojeg ste dobili. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za? Gospođa, ja se izvinjavam vama, gospođa Azra Hadžiahmetović, povodom prijedloga zaključka. Nikakvih problema nema.
Samo kratko jedna dopuna zaključka. Ja mislim da će ojačati prijedlog sa kojim bosanskohercegovačke institucije idu prema Vijeću Evrope. Izbor kandidata za sudije iz Bosne i Hercegovine u Evropski sud za ljudska prava je već dosta dugo u proceduri. Bilo je osporavanja nekada od nekih institucija. Vijeće ministara u prethodnom sazivu je utvrdilo ovaj prijedlog, pa je onda bilo malo reakcija iz Predsjedništva, pa vraćanja u parlamentarnu proceduru itd. Ja želim samo podvući da bi bilo jako, jako dobro da sve državne institucije, dakle i VIjeće ministara i Parlament i Predsjedništvo upute prema Vijeću Evrope kao zajednički stav jedinstven prijedlog. Mislim da bi bilo dobro da sa ovim zaključkom Parlamenta na neki način se i uključi i Predsjedništvo i da to bude prijedlog svih institucija države Bosne i Hercegovine. Drugo. Mi smo bili vjerovatno svi posredstvom sredstava informisanja svjedocima da smo na neki način bili uključeni u propuštanje ili propusta proceduralne prirode, pa čak i antiustavno djelovanje u kandidiranju kandidata za izbor sudije iz BiH za Evropski sud za ljudska prava. Ja bih pojačala možda ovaj zaključak koji je predložio i predsjedavajući da Vijeće ministara pod hitno utvrdi procedure koje u Bosni i Hercegovini uopšte ne postoje. Dakle, mi nismo mogli kršiti nešto što ne postoji. Da utvrdi procedure za kandidiranje kandidata ubuduće jel za izbor sudija u Evropskom sudu za ljudska prava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Azri Hadžiahmetović. Ja nažalost njen prijedlog mogu staviti na glasanje nakon što se, ukoliko bude insistirala, nakon što se očitujemo o prijedlogu. Ovo nije prijedlog predsjedavajućeg Predstavničkog doma, ovo je prijedlog zajedničkog Kolegija oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i on će u ovom tekstu ići i na Dom naroda. I ovo je dakle tekst koji je izašao kao produkt zajedničke sjednice Kolegija oba doma. I ovakav će tekst ići i na Dom naroda. Zato dakle ja mogu da predložim, ja mogu da stavim na glasanje ovo što je stiglo sa Kolegija, a prijedlog gospođe Azre Hadžiahmetović, ukoliko ona insistira da se o tome glasa, mi možemo posebno da, staviti posebno zaključak da glasamo o tome. Molim. Ali, dobro u redu je, ali mi glasamo sada vezano za prijedlog zaključka kojeg sam ja pročitao. 52 Ko je za taj zaključak? Dobro. Hvala vam. Ko je protiv ovog zaključka? Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u fazi konsultacija sa, oko izbora sudije iz Bosne i Hercegovine u Evropski sud za ljudska prava usvojio zaključak kojieg je predložio zajednički Kolegij oba doma i koji glasi – 1. Predstavnički dom i Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine podržavaju prijedlog da se za sudiju iz Bosne i Hercegovine u Evropski sud za ljudska prava u Strazburu kandiduju dr Zoran Pajić, gospodin Ahmed Žilić i dr Ljiljana Miović i 2. Zadužuje se Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da ubuduće preciznije definiše, definira procedure za nominiranje nacionalnih kandidata za članstvo u evropskim institucijama u skladu sa preporukama Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope. Kod mene ne piše tako, pa ja ne mogu sada da o tome govorim. Ja čitam kako mi je napisano ovdje. Molim vas lijepo, molim vas malo pažnje. Gospođa Azra Hadžiahmetović je predložila da uz ovaj zaključak ovaj dom usvoji još jedan zaključak, a to je da institucije, da se pozivaju institucije Bosne i Hercegovine da daju jedinstven jel tako prijedlog, da sve institucije Bosne i Hercegoivne podrže jel, odnosno Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i Drugi je prijedlog kažete
nije izašla za govornicu
Na temelju preporuka koje daje Vijeće Evrope
Dakle ovako. ja mogu otvoriti raspravu povodom. Mi smo dakle završili ovaj posao. Molim vas, molim vas. Ima ovdje, dakle, mi smo izglasali dakle zaključak, mi smo završili ovaj dio posla. Ako vi gospođo Hadžiahmetović insistirate, ja ću to staviti na glasanje, ali pazite. Predsjedništvo Bosne i Hercegovine radi u okviru svojih ingerencija i neka Predsjedništvo Bosne i Hercegovine radi to što misli da treba da radi. Vijeće ministara vrši konsultacije sa Parlamentarnom skupštinom Bosne i Hercegovine i postoje procedure. Postoje procedure Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope koje u ovom slučaju nisu do kraja ispoštovane. Ja to moram dakle kazati ovdje na Domu, ali se Kolegij opredjelio i ovaj dom opredjelio da ne komplicira stvar, nego da naknadno, ja bih rekao popravi, odnosno konvalidira taj propust koji je ranije VIjeće ministara napravilo u proceduri. Jer prije utvrđivanja liste po procedurama Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, vi imate kod sebe taj dokument ovdje, prilikom utvrđivanja liste mora se napraviti, mora se obaviti konsultacija. Ovo je naknadna konsultacija sa Parlamentom. Molim. Bio je konkurs raspisan i sve, dakle konkurs je bio i tu nema dileme. Ali vi ako insistirate i ovaj zaključak je mjera svega. 53 Dakle mi podržavamo ovo, mi nećemo da otežavamo. Dom se danas o tome izjasnio i ovo je konsultacija, podrška i zahtjev Vijeća ministara, zahtjev Vijeću ministara da se preciznije urede procedure. Ako vi insistirate ja ću vaš prijedlog zaključka staviti na glasanje. Završili smo tačku dnevnog reda. Ne znam šta sada. Izvolite. Gospođa Hadžiahmetović.
Gospodine predsjedavajući, mene čudi da mi dajete riječ ako ste završili tačku dnevnog reda. I ovo već nije prvi put da kada nešto predložim vi ostavljate na dobru, ako ja insistiram. Ja želim ovdje samo za ovom govornicom napraviti jednu korekciju vaše izjave. Prvo postoje procedure Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope za izbor, za nominiranje kandidata za izbor sudija u Strazburu. Svaka država pojedinačno može utvrditi svoje procedure. Bosna i Hercegovina ih nema. I ja, u toliko je bio precizniji onaj zaključak da Bosna i Hercegovina utvrdi procedure, odnosno pravila, postupke za nominiranje kandidata, na osnovu naravno pravila, odnosno procedura koje ima Parlamentarna skupština Vijeća Evrope. Ja pretpostavljam da je vaša diskusija bila samo iz nerazumjevanja, a ne iz nekih drugih namjera. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin, molim vas lijepo. Gospodin Kunić, izvolite naravno, jednoglasno.
Poštovano predsjedništvo, nije imalo ne znam da sam dolazio ovdje. Naime, šta sam uočio? Uočio sam da kod slaganja ovih imena i prezimena fali ili abecedni ili azbučni red ili po zvanjima. U civilizovanom svijetu tako se radi. To nije samo ovdje. Dakle Zoran Pajić, Ahmed Žilić, Ljiljana Miović, nego se inaće pojavljuje u našim materijalima. Nekima se pišu dr nekima ne. Molim ima se unisoni, jedinstven pristup u tom pogledu. Dakle to je za neke ljude ovako vrlo, vrlo osjetljivo pitanje i molim da se ubuduće vodi računa o tome. Hvala.
Hvala vam gospodine Kuniću. Gospodin Selim Bešlagić. Izvolite gospodine Bešlagiću.
Mislim da, mi smo dobili jedan dopis od Skupštine
Samo malo molim vas. Diskusija gospodina Selima Bešlagića. 54
gdje faktički stoji Vijeće Evrope, Parlamentarna skupština, preporuka 1429, nacionalne procedure za nominiranje kandidata za Evropski sud za ljudska prava. Tu sve stoji kako se bira. Tačka 6. pod v)da navede imena kandidata po abecednom redu. Prema tome, molim vas samo da to popravimo kako bismo bili u strukturi ovih propisa. Ovdje sve ima. Prema tome mislim da objektivno mi imamo tu proceduru i da je ona ispoštovana kada je raspisivan konkurs uz napomenu da u ovom materijalu o kome smo se izjasnili, samo to se stavi po abecednom redu. Ili ime i prezime ili prezime ime, meni je svejedno samo abecedni red.
Hvala vam gospodine Bešlagiću. Dakle mi smo takav materijal dobili od Vijeća ministara i samo prepisujemo ono što smo dobili, a Vijeće ministara, vlade država one utvrđuju liste. Tako piše u procedurama tamo koje ste vi sada čitali i oni svakako moraju voditi računa o tome kada budu definitivno obavještavali Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope. Molim vas lijepo, ja sada stavljam na glasanje, ja sada stavljam na glasanje, pored ovog zaključka kojeg smo usvojili i prijedlog zaključka gospođe Hadžiahmetović koji ima dakle dvije tačke da se poziva i Predsjedništvo Bosne i Hercegovine da podrži dakle ovu listu i da se usvoji pod 1. i pod 2. da se dakle, pod 2. isti sadržaj zaključka pod 2. kojeg smo usvojili, stim što umjesto riječi ''preciznije definiše'' da stoji ''precizno definiše'' ili propiše. Ko je za prijedlog zaključka gospođe Azre Hadžiahmetović? Molim vas lijepo. Vi ste čuli prijedlog zaključka gospođe. Jeste izbrojali vi glasove? Ko je protiv ovog zaključka? Hvala vam lijepo. Ko je uzdržan u odnosu na ovaj zaključak? Dajte mi rezultate. Molim vas, ko je iz Federacije za ovaj dodatni zaključak? Ko je iz Republike Srpske za ovaj dodatni zaključak? Hvala vam lijepo. Prisutno je 34 poslanika. 21 je glasalo za, 10 je glasalo protiv, suzdržana su bila 3 poslanika. Iz Federacije je glasalo 11 za, iz Republike Srpske je glasalo 8 za. Ja konstatujem da je i ovaj drugi zaključak, pored ovog kojeg smo usvojili koji zapravo je poziv Predsjedništvu Bosne i Hercegovine ili preporuka, preporuka Predsjedništvu Bosne i Hercegovine da se podrži ova lista i od strane Predsjedništva Bosne i Hercegovine kao i ova formulacija umjesto ''preciznije'' definiše ''precizno propiše'' usvojen. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda. To je Ad. 12. Zahtjev Vijeća ministara za ispravku tehničke greške u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Mi smo na 12. sjednici po članu 105. Poslovnika usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine. 55 Iz Vijeća ministara su nas obavjestili da je prilikom pripreme tog zakona učinjena tehnička greška. U tom smislu dostavljen nam je zahtjev da se izvrši ispravka te greške tako da se u članu 23. na kraju 5. stava doda izostavljeni tekst koji glasi: - ''Pod uslovom da te aktivnosti ozbiljno ugrožavaju vitalne interese Bosne i Hercegovine''. Kolegij ovog doma je odlučio da ovaj zahtjev Vijeća ministara ipak stavi na verifikaciju Domu budući da nije uobičajeno da se na ovaj način vrše bilo kakve ispravke teksta koje nisu bile u raspravi u Domu. Vi ste dobili taj podnesak Vijeća ministara. Iz obrazloženja teksta Zakona kojeg smo usvojili proizilazi da je zaista ovo tehnička grešak i da je ovo zaista ispušteno, jer se u obrazloženju ovo navodi, ali niko od nas nema ovlašćenje bez ovoga doma da bilo šta uvrsti dodatno u tekst Zakona koji je usvojen u tekstu u kojem je usvojen. I zato vas ja pitam da li dajete saglasnost da se izvrši dopua onog teksta sa ovom formulacijom? Uz ono upozorenje Vijeću ministara da se ubuduće vodi računa i ne prave ovakve greške. Pitam vas, ako nema rasprave, ko je za? Donosimo dakle zaključak. Hvala vam lijepo. Jeste izbrojali? Jeste. Ko je protiv? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Hvala vam lijepo. Konstatujem dakle da smo dakle jednoglasno usvojili zaključak kojim smo zapravo potvrdili da smo prošli puta kada smo glasali o Zakonu imali u vidu da u Zakonu u članu 23. na kraju 5. stava stoji i tekst - ''Pod uslovom da te aktivnosti ozbiljno ugrožavaju vitalne interese Bosne i Hercegovine'', da je to bio produkt tehničke greške Vijeća ministara i da sada predsjedavajući ovoga doma, odnosno Sekretarijat Doma to može unjeti kod objave Zakona u Službenom glasniku Bosne i Hercegovine i ja kao predsjedavajući taj tekst potpisati. Prelazimo na 13.tačku dnevnog reda, to je Ad. 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Ugovora o prijateljstvu i saradnji između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za raspravu, stavljam na izjašnjavanje. Ko je zato da se da saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma? Hvala vam lijepo. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom jednoglasno sa 33 glasa za, bez glasova protiv i bez uzdržanih dao saglasnost za ratifikaciju Ugovora o prijateljstvu i saradnji između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije. b) Trgovinskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Indije Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. 56 Ko je za? Hvala lijepo. Ko je protiv? Ima li neko protiv? Uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom jednoglasno sa 33 glasa za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova dao saglasnost za ratifikaciju Trgovinskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Indije. c) Trgovinskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Ukrajine Ko je za? Molim vas. Hvala lijepo. Samo malo pažnje. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je sa 34 glasa za, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova Predstavnički dom dao saglasnost za ratifikaciju Trgovinskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Ukrajine. d) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Ukrajine o unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija Ko je za? Ako nema nikog za raspravu, naravno. Hvala lijepo. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Predstavnički dom sa 34 glasa za, bez glasova porotiv, bez uzdržanih dao saglasnost za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Ukrajine o unpaređenju i recipročnoj zaštiti investicija. e) Protokola o osnivanju i funkcioniranju kulturnih centara između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske Ako nema rasprave ko je za? Hvala lijepa. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem, molim vas lijepo, konstatujem da je Predstavnički dom sa 34 glasa za, jednoglasno bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova dao saglasnost za ratifikaciju Protokola o osnivanju i funkcioniranju kulturnih centara između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske. I pod f) Sporazuma sa Japanom Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se da saglasnost za ratifikaciju tog sporazuma? Hvala vam lijepo. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? 57 Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine sa 34 glasa za, molim vas lijepo, bez glasova protiv i bez uzdržanih glasova, molim vas malo me poštedite, dao saglasnost za ratifikaciju Kreditnog sporazuma između Bosne i Hercegovine po Pariškom klubu, između Bosne i Hercegovine i Japana u tekstu i u punom nazivu, da ja sada ne ponavljam, kako je to utvrđeno danas na početku sjednice kada smo utvrđivali dnevni red. Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti ovim je iscrpljen dnevni red 13. sjednice Doma. Želim da vas obavjestim još jedanputa sve da smo se mi u Kolegiju dogovorili da će sljedeća sjednica ovoga doma, dobićete dakle poziv biti, dakle ovoga doma sjednica sa samo jednom tačkom dnevnog reda – to je Zakon okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju i da će ta sjednica biti 5. najvjerovatnije 5. moguće je i 6. Dobićete poziv, ali 5. ili 6. juna ove godine. Ovo treba da zna i Ustavno-pravna komisija koja do tada treba da završi svoj posao. Molim vas lijepo. Također želim da vas pozovem da 19. ovog mjeseca se svi odazovete u Hotel Saraj na Kolokvij u organizaciji Političkog komiteta Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope na temu Bosna i Hercegovina na putu evropskih integracija. Politički komitet Vijeća Evrope će narednog dana držati svoju sjednicu, dakle 20. svoju sjednicu u Sarajevu, a 19. je posvećen evropskom putu Bosne i Hercegovine. I prije nego što zaključim sjednicu daću samo kratko riječ zamjeniku predsjedavajućem gospodinu Ragužu koji ima takođe da vam saopći jednu informaciju. Izvolite gospodine Raguž.
Samo pozivam članove Komisije za vanjske poslove u sobu 215 ako mogu.
Dame i gospodo poslanici objavljujem da je 13. sjednica Predstavničkog doma 13. maja okončala svoj rad u 15 sati i 30 minuta. Hvala vam lijepo.