Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici ispred vas je izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja za i članova njihovih obitelji za 2017. godinu i 2018. godinu. Kao što znate Fond hrvatskih branitelja osnovan je 2005. godine temeljem Zakona o fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Osnovni cilj mu je financijski pomoći hrvatskim braniteljima i članovima njihove obitelji te osigurati sredstva za ulaganje u socijalne i humanitarne mjere za poboljšanje statusa hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Imovinu fonda čine dionice odnosno udjeli trgovačkih društava rezervirani za hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji iz privatizacije pravnih osoba u vlasništvu RH kao i donacije. Sveukupno fond broji 539.780 člana, to su svi hrvatski branitelji i članovi njihovih obitelji odnosno nasljednici od onih poginulih i umrlih, a udjel u fondu trenutno ima 276.867 hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Fond je po svojoj naravi otvoreni investicijski fond i nema svojstvo pravne osobe. Djelatnost, svrha i ustroj fonda regulirani su Zakonom o fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, a fond ima i svoj statut. Na čelu fonda je upravni odbor koji ima 9 članova koje imenuje i razrješuje Vlada RH s tim što je ministar nadležan za pitanja hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata po položaju predsjednik upravnog odbora fonda. Zbog učenih brojnih poteškoća u primjeni tada važećeg zakona o fondu 2018. godine pristupilo se normativnim aktivnostima sa ciljem donošenja novog zakona o fondu. Analizom postojećeg stanja utvrđeno je da su potrebne sveobuhvatne intervencije u postojeći zakonodavni okvir koji uređuje fond kako bi se osiguralo njegovo transparentno i učinkovito poslovanje te kako bi se otklonila problematika odnosno zakonodavno uredile situacije koje se u praksi javljaju vezano za dodjelu udjela, ulaganja i raspodjelu imovinu te druge situacije koje važećim zakonom nisu bile riješene. Što se tiče izvješća za 2017. godinu Fond hrvatskih branitelja tijekom 2017. godine zadržao je stabilnost i likvidnost te pravovremeno osigurao sva potrebna sredstva za isplatu članovima odnosno fonda za stipendiranje i zakladi hrvatskih branitelja. Fond je ostvario 2017. godini neto dobit od 23,3 miliona kuna u odnosu na 22,5 miliona kuna koja je bila dobit u 2016. godini. Kao i prethodnih godina upravni odbor je 1/3 dobiti fonda za, sukladno članku 29. Zakona o fondu hrvatskih branitelja namijenio za razvojne, socijalne i humanitarne mjere u svrhu poboljšanja statusa hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, 6 miliona kuna je proslijedio u fond za stipendiranje, dok je 1.507.496,23 kune uplaćeno Zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Ukupna imovina fonda na dan 31. prosinca 2017. godine je bila 923,1 milion kuna. Članovi upravnog odbora fonda aktivno su sudjelovali za izradu prijedloga nacrta zakona o fondu koji je donesen 2018. godine, a koji je donio značajne izmjene ne samo u radu upravnog odbora već i u funkcioniranju samog fonda. Upravni odbor fonda nastavio je s inicijativom prema Vladi RH da se kod normativnog reguliranja eventualnih i budućih privatizacija javnih poduzeća u vlasništvu ili djelomičnom vlasništvu RH fondu prenesu bez naplate dionice tih poduzeća. Što se tiče izvješća za 2018. godinu je stupio na snagu novi Zakon o fondu hrvatskih branitelja i Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je između ostalog donio slijedeći. Ustrojstvene promjene upravnog odbora fonda kojim se želi postići kvalitetnije obavljanje njegove dužnosti koje obuhvaćaju širi krug predstavnika državnih institucija u upravnom odboru fonda tu smo uključili predstavnike Ministarstva financija i Ministarstva državne imovine. Veći udio neto realizirane dobiti od ulaganja namijenjen je za financiranje socijalnih i humanitarnih mjera za poboljšanje socioekonomskog položaja hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata kao i članova njihovih obitelji. Znači do sada se 1/3 neto dobiti uplaćivala u zakladu odnosno fond za stipendiranje, u novom zakonu smo regulirali da jedna polovica neto dobiti ide za socijalne mjere tj. za zakladu i koja je preuzela i obveze fonda za stipendiranje, 1/4 ide za podjelu dividende članovima fonda, a 1/4 za reinvestiranje. Riješena je dugogodišnja problematika nasljednika te nepodignuti dividendi koji predstavljaju obavezu odnosno opterećenje za fond. Dividenda koju član fonda ne podigne u tekućoj godini do 31. prosinca tekuće godine pretvara se u njegov odgovarajući udjel u fondu. Na taj način imovina će ostati u fondu samo u drugom obliku odnosno povećat će udio svakom pojedinačnom članu fonda koji nije podigao svoju dividendu. Fond hrvatskih branitelja tijekom 2018. godine zadržao je stabilnost i likvidnost te je pravovremeno osigurao sva potrebna sredstva za isplatu članovima. Fond je u 2018. godini ostvario neto dobit od 28,8 miliona kuna u odnosu na 23 miliona, 23,3 miliona kuna iz prethodne godine što je porast za nešto, neto porast od 23 tri posto. Fond je isto tako tijekom 2018. raspodijelio neto dobit iz 2017. ukupna imovina fonda je na 31. prosinca 2018. godine iznosila 837 miliona kuna što je manje značajno manje nego prethodne godine, a to je isključivo iz razloga što je došlo do velikog pada vrijednosti dionica Hrvatskoga Telekoma koje sačinjavaju 97,62% imovine, ukupne imovine fonda. Još u kratko bi vam rekao što se sve kroz fond izrealiziralo u prethodnom od kad je on osnovan. Znači, tvrtke koje se nalaze u portfelju Fonda hrvatskih branitelja su Hrvatski Telekom znači rekao sam 97,91% udjela ukupno, Kutjevo d.d. 1,65, Vjesnik d.d. 0,28%, Karlovačka banka d.d. 0,03%. Samo da vam kažem što se sa novim zakonom dobilo koliko se povećala imovina fonda značajno od 2018. evo do danas do 2020. godine. Znači 2018. godine završno je bila neto imovina fonda 698 miliona sa svim ovim potezima kroz novi zakon i povećanje normalno jačanje dionica Tcoma, danas je vrijednost, neto vrijednost imovine fonda 996 miliona kuna, što je za 300 miliona kuna više. Neto dobit je isto tako povećana sa 2017. godine 23,33 miliona kuna za 2019. godinu bit će 50,21 miliona kuna što je za 100% više. Isto tako vrijednost udjela, udjela u fondu su povećane značajno, samo da vam kažem da ukupno od kad je fond osnovan kroz fond se financirao i fond za stipendiranje ukupno je skoro 90.000 djece hrvatskih branitelja stipendirano kroz fond za što je utrošeno 422 miliona i 578 i 200 tisuća kuna do sada. Evo, dragi poštovani zastupnice i zastupnici toliko od mene za sada, pa tijekom rasprave ćemo odgovoriti na vaša pitanja i eventualne nejasnoće. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku, pa idemo sada na replike. Prvi je na redu poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, pred nama je izvješće za 2017. i '18., a većina tih transakcija znači u ovome izvješću se događala u 2016., '17., '18., mi smo sad polovica 3. mjeseca 2020. godine, a raspravljamo o nečemu šta se je ovdje dogodilo pa se postavlja pitanje jel treba nastaviti sa ovakvom praksom ili odmah premda je odbor to raspravio na vrijeme, ali nije bilo na plenarnoj sjednici. Moje je pitanje, ključno je pitanje, znamo šta se je događalo kad je bila SDP-ova vlada oko Croatia osiguranja jedino što je ovdje korisno ja bi ovdje ponavljao uvijek isto pitanje. Što je sa prijenosom nove imovine u fond, jel smo preovisni o Hrvatskom Telekomu HT-u bez obzira na vlasništvo kako oni mogu upravljati sa svojom dobiti, osobno pitanje je opstanka fonda prijenos imovine određenih tvrtki koje su u vlasništvu države na fond. Šta je s tim?
Odgovor izvolite. Želite odgovor? Da, da možete, imate minutu za odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče na pitanju. Pa od 2015. godine do danas nije bilo ni jedna privatizacija veće državne tvrtke, tako da jednostavno nije bilo ni mogućnosti za prijenos. Mi normalno u upravnom odboru fonda i Ministarstvu hrvatskih branitelja je stalo da fond se taj održi i da se ojača i u svakom slučaju ako dođe do privatizacije bilo koje više državne tvrtke sigurno ćemo tražiti da se dio udjela prenese u Fond hrvatskih branitelja.
Druga replika poštovani kolega Kirin. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen. Govornik nije uključen.]]
Odgovor izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] , međutim, sigurno da Upravni odbor Fonda vodi računa o održivosti Fonda, ovo što ste rekli 2/3 sredstava su podijeljene kroz dividende i u humanitarne svrhe vezano za stipendiranje i pomoć Zakladi, a 1/3 je uvijek išla na reinvestiranje Fonda, tako da Fond podmiruje sve svoje obaveze prema članovima i prema društvu koji vodi Fond, tako da mislim da, s obzirom na jačanje dionica te HT telekoma, mislim da ćemo Fond održati na jednoj visokoj razini koja je potrebna za sve ove svrhe zbog koje i postoji.
Treća replika kolega Glasnović izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] ali samo bi vas pit'o ovo, kad su u pitanju Hrvatske snage, HVO, sad imam to pitat, to je vezano indirektno za Fond, ima li podatke uopće Ministarstvo branitelja kol'ko je branitelja HVO izvršilo suicid, to pitam, ljudi me zovu svaki dan, neki su očajni. Drugo pitanje, ta birokracija silna gdje ljudi moraju tražit, sad šalju i ovdje po Uredima beskrajno, jer se može riješit ta birokracija da ljudi dobiju brže svoje rješenje, i zadnje pitanje, nije vezano za Fond al' je moralno, etičko pitanje, još ste našli jednu masovnu grobnicu, radite na tome, to vidim, tamo kod Zaprešića, masovna grobnica gdje su Hrvati zakopani, još jedna nađena kod Bjelovara, tko je tamo zakopan, tko je to radio, imate li namjeru sad za press konferenciju da ljudi vide šta se događalo u tim tamnim staljinističkim vremenima, ... [[Govornik se ne razumije.]] ili komunisti ovdje.
Hvala vam. Hvala vam lijepo. Želite odgovor? Nema. Dobro, onda je na redu poštovana kolegica Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Ja bih vas zamolila da mi, ako je ikako moguće objasnite, zbog čega je vrijednost isplate dividende na dionice Fonda hrvatskih branitelja u Republici Hrvatskoj u 2018.-oj godini bila nikad, nikad manja? Evo ja ovdje imam isplatnice, znači tri su se Fonda promijenila odnosno Erste Invest, Addiko Invest i na kraju 2018.-te godine Intercapital Asset Management, znači isplata primjerice u ovom konkretnom slučaju 2008. godine dividende 107,42 kune, 2009.-te godine 106,34, 2011.-te 152,34 kune, gdje dolazimo do zadnje godine, za 2018.-tu 22,97 kuna. Što se događa?
Izvolite odgovor.
… /Govornik šuti./…
Da, da, je, izvolite.
… /Govornik šuti./…
Državni tajniče želite li odgovor? Državni tajniče? … [[Žamor.]] Molim vas. Želite li odgovor ili ne?
Ne.
Dobro, onda idemo na kolegu Panenića. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, i na tragu je i ovoga pitanja što je bilo, zapravo postavlja se pitanje upravljanja samom imovinom Fonda, znači ovisnost o praktično jednoj dionici koja je na razini 98%, praktično upravljanje cijelim Fondom radi strana tvrtka, znači radi Deutsche Telekom, oni određuju koja će biti vrijednost i onda se postavlja pitanje da li je opravdano da upravitelj za svoje troškove ima tolike, toliku naknadu, ako na kraju vidimo evo iz ovog prethodnog pitanja da pada dobit što ovisi o cijeni dionica, a zapravo postavlja se pitanje i samoga smisla Fonda koji se zasniva na tol'koj izloženosti jednoj jedinoj dionici. Znači umjesto da možda gledamo napore i države, i možda kretanje na tržištu, da imamo u Fondu i dionice koje imaju veću vrijednost, zašto ne bi Fond bio malo da kajemo širi u obuhvatu kvalitetnih dionica nego da ovisi samo o HT-u. Hvala lijepo.
Hvala. Želite li odgovor?
… [[Govornik nije uključen.]] gledajte, ne možemo mi utjecat na portfelje pojedinih dioničara koji su u Fondu, to je riješeno prije kroz privatizaciju i tako dalje, tako da mi radimo i društvo koje vodi [[Upadica Predsjednik: A što mene pitate?]] poslovanje Fonda vodi računa o tome, imamo intenzivne razgovore sa Deutsche Telekom-om, tako da imamo tu i dobre odnose, tako da mislim da ovo sad stanje kakvo je u Fondu hrvatskih branitelja koji ispunjava svoju svrhu i cilj zbog čega je osnovano, da je sasvim u redu.
Zahvaljujem. Došli smo do kraja sa replikama, samo malo, kolega Maras izvolite, što trebate?
Hvala lijepo, kolegice i kolege. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a, iz dva razloga, naravno povezano sa ovim Zakonom. Nevjerojatno je da predstavnici Fonda hrvatskih branitelja nisu dali obrazloženje kolegici Glasovac kao da ne znaju i kao da nisu svjesni činjenice da je isplata odnosno dividenda na dionice branitelja koje su u njihovom vlasništvu, 2018.-te godine isplaćena 15 puta manje nego prethodnih godina, znači 22,97 kuna. Znači ljudi ovdje koji nam dolaze dati Izvještaj nisu u stanju odgovorit na najjednostavnije pitanje koje zanima hrvatske građane i koje zanima hrvatske branitelje koji imaju te dionice. Umjesto 300,00 kuna 2017.-te, isplaćeno je 22,97 kuna. I onda pitamo ovdje ljude iz Fonda da nam kažu zbog čega je to razlog, oni ne znaju. I to je nešto šta je nedopustivo i zbog toga se moramo konzultirati. I još jedna stvar je nedopustiva kolegice i kolege, kada vidite o čemu ovaj tjedan opet u HS-u raspravljamo, svaka čast glifosatima kolege Bulja, svaka čast izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, dnevni red je nikad mršaviji, nikad slabiji i, ja bih rekao, bez ikakvih pravih tema koje hrvatske građane muče, a ono što bi se trebalo u HS-u raspraviti pa i ova kriza koja se dešava sada oko koronavirusa, njemački parlament je jučer o tome raspravljao. G. predsjedniče, hrvatske građane zanima kako se hrvatska Vlada prema tome odnosi, kako će pomoći njima konkretno i gospodarstvu, mi trebamo jednu sjednicu gdje ćemo pričati o tome kako će se Hrvatska spremiti za nadolazeću krizu. To je ono što nam treba u ovom trenutku, [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem.]] ne glifosati, ne profesionalna [[Upadica: Zahvaljujem kolega Maras.]] mirovina i određene ... [[Govornik nije uključen.]]
Zahvaljujem kolega Maras. Odobravam stanku do 11 sati. Hvala vam lijepa. STANKA U 10,50 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Nastavljamo s radom. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Kluba zastupnika Mosta javio se za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je izvješće, kao što je tajnik kazao, o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja i njihovih članova obitelji za 2017. i 2018., međutim, većina transakcija i sve ostalo što je bitno za ova izvješća, dogodilo se ustvari 2016. i 2017. Mi smo ovdje na polovici znači sad 3. mj. 2020. g. i trebamo raspravljati o nečemu što se dogodilo sad već, davne, prije 3, 4 godine. Moramo se ovdje zato postaviti, moramo ovdje sad zato i postaviti pitanje kakvog ima smisla uopće o nečemu raspravljati, o izvješćima, s obzirom na ovakav vremenski odmak, bez obzira što je podnošenje ovakvih izvješća zakonska obaveza ministarstva. Koliko je vidljivo, Odbor za ratne veterane HS-a raspravljao je o ovom izvješću u 11. mj. 2018. i u 9. mj. 2019. Da je Sabor o ovim točkama tada raspravio, iza odbora, moglo bi imati nekakav smisao, ali ovako, apsolutno nekog velikog smisla nema, što znači, krivnja je na predsjedniku Sabora, tj. onima koji određuju dnevni red da nakon 3 godine izvješće koje je trebalo biti sada ga imamo ovdje i raspravljamo o izvješću koje je bilo prije 3 godine. Novim zakonom, treba napomenuti ovdje, da je novim Zakonom o hrvatskih braniteljima Domovinskog rata i članovima njihove obitelji koji je stupio na snagu 17.11.2018. g., čl. 46. propisano sljedeće. Društva za upravljanje Fondom hrvatskih branitelja dužno je najkasnije do 34. tekuće godine izdati informativni prospekt Fonda sa informacijama do 31.12. prethodne godine. Po starom zakonu ta obaveza je bila propisana do 31.3. svake godine. Znači još prije nego što to sada. Normalno je za zaključiti da ćemo za nekih mjesec i pol dana znati što će se događati u Fondu u protekloj godini kad govorimo za 2019. Mi sad znamo što se događalo sa Fondom 2018., pa recimo znamo da se dividenda HT-a za 2018. g. bila u iznosu od 10 kuna i da će isplaćeno prema Fondu to prema Fondu 21.5.2019., a znamo i broj udjela hrvatskih branitelja u vlasništvu, 5 milijuna, oko 5,5 milijuna udjela HT-a i nije teško izračunati sad koliki je bio taj uplaćeni iznos. Mi znamo da je dividenda Fonda hrvatskih branitelja za 2018. g. 3,82 kune po jednom udjelu, za što je osigurano nešto više od 7 milijuna kuna. Isplata je počela 26.7.2019. g., temeljem ovih spoznaja nije teško izračunati da će sada hrvatski, Zaklada hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovi njihovih obitelji biti uplaćeno nešto više od 14 milijuna kuna. Jasno nam je da je ova raspodjela dobiti napravljena po novom zakonu i vidimo da recimo nema više za, Fonda za stipendiranje jer je to preuzela Zaklada. Smatram da je ovako podnošenje izvješća potpuno beskorisno i da to trebamo promijeniti, zato sam ova dva izvješća koja su danas na dnevnom redu jednostavno mogla sad primiti na znanje jer govorimo o nečemu što je se događalo prije nekoliko godina. Ministarstvo branitelja, tj. Fond je poslao to na vrijeme, međutim, očito u Hrvatskome saboru je to negdje zapelo, odbor je to odradio, zbog čega, ne znam. Međutim, već kad raspravljamo o ovome jedino je ovdje korisno ponavljati, tj. postavljati to pitanje, a svake godine se postavlja kod ovih izvješća, kod svakoga izvješća, je problem prijenosa nove imovine u Fond hrvatskih branitelja pa da podsjetimo. Na sjednici Odbora za ratne veterane HS-a od 16.11.2018. g. istaknuli smo da je struktura imovine Fonda u kojoj je dionice HT-a su dominantne, dugoročno loša i opasna po poslovanje Fonda. Zato se i postavilo pitanje što bi bilo sa, zato smo i postavili, tada smo u odboru govorili i na to smo upozoravali, što bi se s poslovnim fonda HT ne isplati dividendu iz bilo kojega razloga, što je u poslovanju Fonda, što je u poslovanju HT-a vrlo moguće, da njihova uprava reče nećemo platiti dionice, nećemo isplatiti nego ćemo reinvestirati dividendu. I to je ključno pitanje koje se postavlja jer je prevelika ovisnost Fonda o HT. Odgovor je poraz za ... [[Govornik se ne razumije.]] koji me moramo imati u vidu da znamo tko je većinski vlasnik HT-a. Ovo pitanje aktualno i danas i ono će biti aktualno i ubuduće. Zbog toga ja još jednom evo postavljam to pitanje, a isključivo iz jednoga razloga, zato što mi moramo gledati što će se dogoditi sa tvrtkama u vlasništvu RH jer se sjećamo kako je Croatia za vrijeme SDP-ove Vlade, Croatia osiguranje je privatizirana, morala je su dionice prenijeti u Fond hrvatskih branitelja 7%, to se kako znamo nažalost nije dogodilo zato što zakonom piše da se može a ne mora, tako su oni tumačili. Znači na dobroj volji je Vladi hoće li prenijeti dionice bilo Croatia osiguranja i nije zbog toga je ovaj fond ovisna o HT-u. I toga smo mi svjedoci, da ostale tvrtke u vlasništvu tog kad govorimo ovdje o Croatia osiguranju il kad govorimo o HEP-u il drugim tvrtkama je opće upitno opstojnost ovoga fonda jer ovdje sve ovisi o poslovnoj politici HT-a. Oni mogu uplatiti dividendu, al ne moraju, oni mogu reinvestirati dividendu, ne znam di. Prema tome, ja mislim da je ovo prevelika ovisnost i postavljam još jednom pitanje da li se misli ovaj fond oživiti ili ovaj fond se planira u biti ostaviti i dalje ovisnim da tvrtke u vlasništvu RH kod privatizacije da se u ovaj fond prebace te, ti udjeli. Tada se sjećam tih rasprava žestoko je reagirala tadašnja oporba na SDP-ovu kritizirala je HDZ-ovu i to žestoko, sjećam se tih sukoba, nisam bio u saboru al znam da je bio vođen rato poglavito po pitanju Croatia osiguranja Slavke Linića koji nije imao namjeru te udjele prebaciti u Fond hrvatskih branitelja i tada je bilo okrivljivanje te tadašnje vlade da se krše zakoni, da se radi protivno interesima hrvatskih branitelja. Međutim, i sad se postavlja pitanje zbog čega se sad ne uplate već kada je sada tadašnja oporba u poziciji većina, zašto se ne pribace ti udjeli u Fond za hrvatske branitelje i jel uopće misli se i razmišlja se dal se uopće vidi smisao koja je strategija Vlade. Jer moramo se sjetiti da je premijer 2017. tj. tako je za Božić, tj. 2016. najavio da će prebaciti tj. da će otkupiti INU privatizacijom HEP-a, to je bio strateški ovaj da će otkupiti se INA, vratit se u hrvatsko vlasništvo, znači takve se izjave davale. Od toga naravno do sada nije bilo ništa jer prodati i dati HEP 25% dionica dogodilo bi se sa HEP-om ono što se dogodilo i sa INOM. Tako da ovaj fond je preovisan isključivo o HT-u, kako SDP-ova vlada nije onda Croatia osiguranje ništa nije poduzela, tako nije ni ova Vlada po pitanju sređivanja ovog fonda ni Vlada Andreja Plenkovića ništa poduzela. Ako me možete demantirati uvaženi tajniče ili kazati nešto što se događa po pitanju novih udjela u fondu bilo bi dobro da zna javnost, da znaju hrvatski branitelji, članovi toga fonda, ima li ovaj išta nova po tome pitanju. Mi nemamo nikakve informacije, znači onako kako se ponašala SDP-ova vlada tada Slavka Linića, HDZ ih je kritizirao, ali istim stopama kao Slavko Linić nastavila je Vlada Andreja Plenkovića. Hvala lijepo.
Klub zastupnika HDZ-a prijavio se za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Anđelko Stričak. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolegice i kolege danas raspravljamo o izvješću o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2017. godinu i izvješću o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2018. godinu koje će Klub zastupnika HDZ-a prihvatiti. Kada raspravljamo o temama vezanim uz hrvatske branitelje bitno je naglasiti. Prvo, ovo je prva Vlada RH u kojoj su dva ministra hrvatski branitelji, ratni zapovjednici, koji su svoje generalske činove zaslužili na bojištu. Drugo, o brizi koju aktualna Vlada premijera Plenkovića vodi za braniteljsku populaciju govore i podaci o proračunskim izdvajanjima, a to je da rast proračunskih izdvajanja iz godine u godinu raste. Treće, upravo u mandatu ove Vlade i ovog saziva Hrvatskog sabora doneseni su brojni akti vezani za očuvanje digniteta Domovinskog rata i samih hrvatskih branitelja. Tako su doneseni Zakon o osobama nestalim u Domovinskom ratu, cjeloviti Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, Zakon o proglašenju Vukovara mjestom posebnog domovinskog pijeteta, 18. studeni proglašen je Danom sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Danom sjećanja na žrtve Vukovara i Škabrnje, a 30. svibnja Danom državnosti. Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji osnovan je 12. travnja 2005. godine s ciljem financijske pomoći braniteljima i članovima njihovih obitelji. Imovinu fonda čine dionice odnosno udjeli trgovačkih društava te novčani iznosi rezervirani za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji iz privatizacije pravnih osoba u vlasništvu RH kao i donacije. Djelatnost, svrha i ustroj fonda regulirani su Zakonom o fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. U 2018. godini stupio je na snagu novi Zakon o fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i njihovih obitelji u kojima je došlo do izmjena vezanih uz ustrojstvene promjene upravnog odbora fonda kojima se želi postići kvalitetnije upravljanje njegove dužnosti te je veći udio neto realizirane dobiti od ulaganja namijenjen za financiranje socijalnih i humanitarnih mjera za poboljšanje socioekonomskog položaja hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji tj. umjesto prijašnje trećine sada u ovu svrhu ide pola iznosa. Na dan 31. prosinca 2017. godine ukupna imovina fonda iznosila je 923,1 milion kuna. Dobit fonda u 2017.g. iznosila je 23,3 milijuna kuna, što je povećanje za 3,5% u odnosu na 2016.g. Vrijednost udjela iznosila je 467,35 kn. Kao i prethodnih godina trećina dobiti fonda uplaćeno je Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja, trećina je predviđena za raspodjelu članovima fonda, a trećina za reinvestiranje. Ukupna imovina fonda na dan 31. prosinca 2018.g. iznosila je 836,5 milijuna kuna, dobit fonda u 2018.g. iznosila je 28,78 milijuna kuna. Koncem izvještajnog razdoblja vrijednost udjela iznosila je 424,36 kn. Novina u 2018.g. je ta da je od realizirane dobiti od ulaganja namijenjen za financiranje socijalnih i humanitarnih mjera za poboljšanje socioekonomskog položaja hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Umjesto prijašnje trećine sada u ovu svrhu namijenjena, namijenjeno pola tog iznosa. Iz svega navedenog smatramo da je fond opravdao svoje postojanje i Klub zastupnika HDZ-a će podržati ova izvješća. Hvala.
Zastupnik Miro Bulj javio se za riječ, izvolte.
Hvala lijepo. U ime Kluba MOST-a tražio bi stanku od 10 minuta po pitanju, znači Izvješća o Fondu hrvatskih branitelja. Ja bi ovdje rekao da je fond ovisan o HT-u, o jednoj tvrtki, da se HDZ protivio tada dok je bio u SDP-ovoj Vladi kod privatizacije Croatia Airlines da ništa nije poduzela ova Vlada, da tvrtke koje se privatiziraju i ono šta se govori cijelo vrijeme i nisam dobio odgovor ni od tajnika, dal su se unile nove tvrtke i nove dionice od 7% drugih tvrtki, nego šutnja. Istim putom je nastavio i HDZ. Međutim, evo vidili smo ovdje sad hvaljenje sa onim sve što je se napravilo u ovome mandatu premijera Andreja Plenkovića u osnovi toga Kluba HDZ-a u biti ono što i nije tema ovoga zakona, međutim, okej kad se razgovara može se malo i proširiti. Evo vidimo da ste se pohvalili Zakonom o Vukovaru mjestom posebnog domovinskog pijeteta. Da, taj zakon ste donili, ali s tim ste zakonom podebljali, nažalost podebljali trijumf velikosrpske agresije di neće biti zabranjene velikosrpske, četničke agresije i trijumf i pobjedu zločina jel ćirilične ploče u Vukovaru, znate što znače ćirilične ploče u Vukovaru? Tim zakonom nije riješeno to pitanje. Bez obzira na referendumske inicijative koje su bile za to da se mjesto posebnog pijeteta proglasi i da u tom gradu Vukovaru, simbolu otpora, da ćirilične ploče ne budu trijumf velikosrpskog četničkog zločina. To nije riješeno. Dapače, vi ste tim zakonom podebljali mogućnost postavljanja ćiriličnih ploča i to je ruganje sa žrtvama Vukovara, sa ljudima koji su se borili za Vukovar i ostavili veliki doprinos u obrani, a grad heroj to ne zaslužuje da se maše pamfletom u predizborne svrhe, a osnovnu stvar tim zakonom niste riješili, protiv [[Upadica: Hvala]] ćiriličnih ploča.
Hvala. Povreda Poslovnika, izvolite zastupnik Stričak.
Hvala lijepo predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238., mi ovdje raspravljamo o Fondu hrvatskih branitelja, a ne o ćiriličnim pločama. Ja nigdje u svojoj diskusiji, a bome danas nikog ovdje nisam čuo da je igdje spomenuo ćirilične ploče. Znači, mi raspravljamo o Fondu hrvatskih branitelja. …
. …/Upadica: Zastupnik Stričak…/…
/…o dobrobiti tog fonda …
…/Upadica: Zastupnik Stričak…/…
…i što je …
…/Upadica: Zastupnik Stričak…/…
…sve dobro odrađeno. …
. …/Upadica: …dajem vam opomenu/…
Imam još 8 sekundi.
Ne može, dajem vam opomenu, iskoristili ste institut povrede Poslovnika da biste replicirali, na što znate da nemate pravo. Dakle, drugi povreda Poslovnika koja je zatražena nema svrhe iz razloga što sam dao opomenu, a vi trebate dobro paziti zato što se zastupnik u svakom trenutku može javiti za stanku i obrazložiti je u dvije minute, tako da umjesto slijedeći put, samo polako, slijedeći put umjesto da kroz povredu Poslovnika izrazite svoje mišljenje o aktualnoj temi koja je danas točka, zatražite stanku. Određujem stanku u trajanju, izvolite.
g. Predsjedavajući, g. potpredsjedniče HS, vi ste povrijedili Poslovnik jer ste rekli da zastupnik može u svakom trenutku zatražit stanku. Međutim, čl. 3. st. 5. kaže, stanka je vrijeme određeno ovim Poslovnikom radi sastanka i konzultacije kluba zastupnika o točki utvrđenog dnevnog rada radi sjednice sabora. Dakle, mi ovdje danas o ovoj točki dnevnog reda raspravljamo o radu Fonda hrvatskih branitelja, nismo raspravili o drugim stvarima.
Ovako, ja bih molio, samo polako, ja bih zamolio zastupnik Šuker ako nešto nije jasno u vezi onoga što sam rekao, da uzmete fonogram, pa da točno preslušate ili pročitate ponovo što sam rekao. Zastupnik Bulj, zatražili ste povredu Poslovnika, al ja vas upozoravam, izrekao sam opomenu tako da povreda Poslovnika ukoliko ćete je koristiti kao repliku donijet će vam opomenu. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. bez obzira šta postoji mogućnost opomene, al ja mislim da je povrijeđen Poslovnik jel kolega Striček u svojoj povredi Poslovnika je rekao da nije spominjao Zakon u Vukovaru mjestom posebnog pijeteta, ne da nije spominjao nego se je hvalio sa uspjesima Andreja Plenkovića između čega je istakao …
…/Upadica: Zastupnik Bulj…/
…/…taj pamflet…/
…/Upadica: Zastupnik Bulj…/…
/…koji nije učinio ono …/
/Upadica: …možete sjesti/
…što je trebao, dvojezične ploče.
…zaradili ste opomenu. Napravili ste isto što i zastupnik Striček i zaradili ste isto tako opomenu. Dok ja predsjedam neću vam omogućiti da povrede Poslovnika koristite kao replike. Hvala nastavljamo, povreda Poslovnika zastupnik Šuker, izvolite.
Da, ne morate grimase raditi, ali g. potpredsjedniče, ovo nije zastupnik Striček, nego zastupnik Stričak. I prema tome, preslušajte i vi fonogram, ja sam vam samo to htio reći, uz puno poštovanje.
Zastupnik Šuker, povrijeđen je koji članak?
… [[Govornik se ne razumije.]]
Dakle zaslužujete, i vi ste dobili opomenu, a ja se ispričavam zastupnik Stričak, evo na naglasku, ubuduće ću paziti na naglasak. Određujem stanku do 11:30. STANKA U 11,22 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,31 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici, nastavljamo s radom. Prije nego damo riječ drugom klubu zastupnika, s nama su danas na galeriji učenici i učenice Gimnazije Bjelovar pa bih molio da ih pozdravimo jednim pljeskom. [[Pljesak.]] Klub zastupnika Nezavisne liste mladih prijavio se za sudjelovanje u ovoj raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Naravno da evo danas govoreći o Fondu, ne govorimo o nekome bilo kojem zapravo fondu, nego Fond hrvatskih branitelja, jedna od tema koja je osjetljiva u našem društvu i velika su očekivanja. Velika očekivanja budu i od samih izvještaja koji dolaze ovdje prema zastupnicima, naravno i prema cijeloj javnosti i prema tome, nije ni čudo ukoliko u svojim raspravama budemo i kritički ili možda da imamo puno veća očekivanja, naravno, uvažavajući da Fond kao takav ima jednu plemenitu namjenu od samoga svoga osnivanja i da je on upravo prema tome i izvršava. Ono što trebamo zapravo prihvatiti, a to je da braniteljska populacija koja ima dionice, udjele zapravo u Fondu, nije ni sama svjesna zapravo s čime bi mogla upravljati, u čemu sudjeluje. Na neki način su pasivni, ja bih rekao da nije samo zadatak Fonda, zapravo upravitelja Fonda da upravlja imovinom, nego upravo tako, da i naglašava i vrijednost samoga Fonda i tu bi trebalo podignuti razinu aktivnosti da oni koji imaju svoje udjele budu svjesni kako svojim udjelima, kako s onom imovinom koji imaju u tome Fondu pomažu hrvatskim braniteljima prije svega, njihovim obiteljima, a i zapravo cijelome društvo i to nam nedostaje jer polako pretvaramo se kao društvo ili ovdje zastupnike i ovaj cijenjeni Dom da razmatramo Fond kao i svaki drugi neki fond, koja je njegova statistika, uspjesi, što je bilo sredstava, ove godine, sljedeće godine, što će biti u budućem vremenu, prema tome, mislim da je izgubila sama smisao. Naravno da gledajući ekonomski dio samoga Fonda treba i rečeno je već ovdje danas, upozoriti na pitanje zapravo sastava, sastajne samog Fonda jer ovakva izloženost prema jednoj jedinoj tvrtki, Hrvatskom telekomu, dionici koje ima se tamo zapravo stavlja nas u jednu poziciju gdje strano trgovačko društvo, Deutsche telekom svojim odlukama kao većinski vlasnik na Skupštini uređuje zapravo sudbinu i samoga Fonda. Tako da, mislim da tu trebamo razmišljati i poticati hrvatsku Vladu i ovu Vladu Andreja Plenkovića da u budućim svojim aktivnostima ne razmišlja samo o prodaju trgovačkih društava nego i da razmišlja o tome da određena trgovačka društva, ona koja su prvenstveno kvalitetna, da udjele u tim društvima prenese u imovinu Fonda, povećava vrijednost udjelničarima, oni će automatski s time i prihvaćati Fond kao neku veću vrijednost i postupati sa većom pažnjom, prema tome, širit će se zapravo svijest o vrijednosti samoga Fonda, a s druge strane, imovina koja je raznovrsnija, kvalitetnija, može osiguravati kvalitetnije prihode jer ovo što je i danas naglašeno, kolegica Glasovac je rekla zapravo da sama dividenda polako opada, da je došla na 20-tak kuna i stvarno je upitno kad nekome udjelničaru, hrvatskom branitelju poručite, dobio je obavijest zapravo da ode podignuti svoj udio i na šalteru FINA-e podigne 20 kuna. Mislim da je to zapravo diskreditiranje i vrijednosti Fonda, diskreditiranje i onoga što branitelji u njemu imaju i da treba voditi računa i kod raspodijele, ako stvarno nema neku pravu vrijednost, ono da možda onda kao takva više se raspodijeli da podigne vrijednost samoga Fonda nego da se ide na takve raspodijele koje su premale vrijednosti. Ono što je ključno, zapravo i dobro je u svemu ovome da sama dionica HT-a je relativno kvalitetna. Ona osigurava kroz ove godine i određene prinose i time se ostvaruje svrha samoga fonda. Ali kod toga, što sam već i postavio u svom pitanju, na početku je ključ što društvo koje upravlja Fondom zapravo može učiniti da poboljša. Ako upravlja jednom dionicom, ako nema mogućnosti značajnijega ulaganje, zapravo nema sredstva koja bi značajnije uložio u neke druge dionice, nema čak ni najave neke da će neka druga imovina doći u to, sve se svodi na puko administriranje. Znači, 0,5%, koliko sam iz zakona, jasno stoji koliko je dobio upravitelj, svede se na to da treba samo administrirati pojedine kontakte kod neke prodaje udjela i tako, što smatram da je zapravo vrlo banalno za jedan fond. Ja bih rekao da, koliko god da čini nam se to sigurno, stabilno, ali u jednom trenutku u bilo kojoj nestabilnosti koja može uzdrmati HT kao tvrtku, nije to više jedina tvrtka na našem tržištu, ima i drugih, možemo očekivati da sam Fond vrlo brzo izgubi imovinu, a što je jedan od preduvjeta za donošenje odluke o njegovoj likvidaciji. Nemojmo dozvoliti da do takvoga scenarija dođe, treba već sada imati strategiju, plan, ne samo Fond, zapravo i Fond bi morao u svojim razmatranjima imat jednu strategiju kako da se obrani od mogućih negativnih utjecaja, a jedan od rizika evo sada je i ova kriza oko epidemije gdje ona može utjecati na poslovanje tvrtke kao što je i HT i da oni donesu odluku slijedeće godine s obzirom da smo imali poslovne probleme, jednostavno nećemo raspodijeliti dividendu nego ćemo za unutarnje potrebe imati i to je, time odma fond dođe u značajan problem, tak da nekad što se čini možda dugoročno, a treba razmišljat strateški, vrlo brzo se pretvori u kratkoročnu odluku koju treba neko donijeti, a naravno takvu odluku će u tom trenutku donositi aktualna politička vlast i može očekivati značajnu političku štetu od toga. Prema tome, razmatrajmo i fond nekada i tržišno i ono što bi, što sam reko na početku, brinimo se o tome da vrijednost fonda nije samo imovinska nego isto tako da je vrijednost fonda u imidžu i u onome što je njegova namjena u društvu. Hvala lijepo.
Za pojedinačno sudjelovanje u ovoj raspravi javila se je zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović koje nema, te gubi pravo govora. Također za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa javio sam se za raspravu isključivo ponukan tu nekim raspravama u HS koje nažalost nemaju veze s onim što je realna situacija s ovim fondom. No, da krenemo od početka. Dakle, kad je donešena odluka da se osnuje Fond hrvatskih branitelja? Koje su bile tada proračunske mogućnosti i kolko se tada iz proračuna moglo izdvajati za pomoć hrvatskim braniteljima? I koliki je bio proračun RH? Dakle, u trenutku kad se donijela odluka o osnivanju fonda već u Zakonu o privatizaciji INA-e je bilo naznačeno da će prilikom privatizacije INA-e 7% dionica Vlada RH prenesti u vlasništvo Fonda hrvatskih branitelja. Također je to učinila sa 7% dionica HT-a. Slijedeća, slijedeće velike privatizacije praktički do 2014.-'15. kad je privatizirana Croatia, evo sad privatiziran, prodan dio Croatia osiguranja, tada je u ovoj sabornici bilo velikog prijepora između one strane sabornice i ove strane sabornice gdje smo mi iz Kluba HDZ-a smatrali da 7% dionica Croatia osiguranja se mora prenijeti u Fond hrvatskih branitelja tim više što se onim procesima privatizacije i dokapitalizacije hrvatska država je od jednog većinskog dijela u Croatia osiguranje praktički došla, ja ne znam sad kolko ima, 30 i još nešto posto vlasništva Croatia osiguranja. U međuvremenu, dakle kroz sve ono što je fond izvršavao, fond je došao praktički i mislim da je to ono što ključno treba reći da kompletna imovina fonda čine praktički 97,5% dionica HT, HT-a i 2% još dionica od tri tvrtke. I sad se postavljaju, po meni, dva elementarna pitanja. Jedno je, s obzirom da sa tih 7% vlasništva mi na skupštini dioničara HT-a nemamo nekakvu značajniju ulogu, niti možemo praktički donositi odluke o tome koliko će bit isplaćeno dividende. Međutim, dok ovoga fond ne dobije nekakvu novu imovinu, iskreno govoreći ja si postavljam pitanje koja je funkcija Društva za upravljanje Fonda hrvatskih branitelja? Jer to nije više da to društvo plasira sredstva na tržište i na takav način ostvaruje prihode fonda kao što je to bilo u slučaju kad su prodane dionice HT-a i kad je fond dobio preko dvije milijarde kuna keša s kojim se upravljalo, plasiralo na tržite i takav način imovina fonda se povećavala. Praktički, ja znam da je to zakonska odredba da fond ovakav kakav je mora imati društvo za upravljanje, ima svoj upravni odbor. Međutim, o tome, s obzirom da je definirano što se financira iz fonda i upravljati sa dividendom koju, dijelom dividende, koja pripada Fondu hrvatskih branitelja, može upravljati Fond hrvatskih branitelja, zapravo upravni odbor bez društva za upravljanje. To je jedno legitimno pitanje koje se postavlja u ovom trenutku. Dakle, jedno je zakonska odredba, a drugo je da li će fond, fond sutra neka dobije 7% dionica Croatia osiguranja neće te dionice vjerojatno prodavat nego će imat ih u vlasništvu i od dividende praktički financirati određene aktivnosti koje su temeljem zakona o, kojim je osnovan Fond hrvatskih branitelja. Dakle, ovo su neka pitanja na koja naprosto treba odgovoriti i dobro da je kolega Stričak u ime, kad je govorio u ime Kluba HDZ-a iznio što je u protekle 3.g. ova Vlada i ministar Medved učinili što se tiče prava hrvatskih branitelja. Dobro je da se to kaže jer to je trošak državnog proračuna u trenutku, kao što sam već rekao, kad je osnivan fond onda se o tome, da bi se to isplatilo iz proračuna, naprosto nije moglo razmišljat jer nisu postojala financijska sredstva. Dakle, to su sve neke činjenice koje naprosto nas tjeraju na jedan drugačiji način razmišljanja, možda da promišljamo kako kvalitetnije iskoristit ova sredstva za pomoć i djeci poginulih hrvatskih branitelja, djeci hrvatskih branitelja, a isto tako i pomoć onim hrvatskim braniteljima koji se nalaze u posebno teškoj socijalnoj situaciji, koji su se našli na marginama društva ne svojom krivicom. Naprosto, to je bila i osnovna nakana kad se govorilo o osnivanju fonda, što se s tim fondom želi napraviti jer ja bi volio da me neko razuvjeri, al ako vi imate ovdje da je 97,5% imovine fonda su dionice HT-a, ako skupština HT-a donosi odluku kolka će bit dividenda po dionici, ako tu dividendu uplaćuje u Fond hrvatskih branitelja, onda ne vidim šta Društvo za upravljanje fondom više može tu raditi. Dakle, to je jedno logično pitanje koje se nameće. S druge strane, to je zakonska obveza. E, sad trebamo vidjeti što tu napravit jer ako će biti i dalje takva situacija bez da dobije se ovoga, a moraju se dobiti neke druge dionice ja sam za to, ako sam pobornik toga dok sam bio u oporbi, ali sam pobornik i danas toga da 7% dionica Croatia osiguranja i sutra ako bude išla privatizacija, ako bude išao i zakon o privatizaciji ovoga HEP-a, s tim da želim i ovom prilikom reći, Zakon o privatizaciji HEP-a je donesen u ovom visokom domu 2002. godine zajedno sa Zakonom o privatizaciji INE međutim, 2010. tada sam bio potpredsjednik vlade, vlada je donijela odluku o stavljanju van snage Zakona o privatizaciji HEP-a jer smo tada smatrali da je to nešto što je i te kako od velike važnosti za RH, da se ne treba privatizirati, ali to ne znači da sutra 7% dionica HEP-a ne bi trebalo staviti u Fond hrvatskih branitelja. Dakle, podržavam ovo izvješće, mislim da ovo izvješće naprosto zbog onih koji su dali svoj život, koji su dali dio sebe za stvaranje Hrvatske države, zbog onih koji su dali sve od sebe da mi danas možemo u ovoj sabornici raspravljati, kad raspravljamo o ovim temama ona naprosto ne smije imati politikantskog karaktera. Ne smije imati karakter natjecanja tko je dao više, tko je dao manje. Mi imamo Zakon o pravima hrvatskih branitelja, imamo Zakon o fondu hrvatskih branitelja, ako želimo bilo šta promijeniti i bilo šta više dati svatko može dati prijedlog tog zakona i neka ga da pa da vidimo što tko razmišlja. Međutim kažem na raspravu me ponukala politizacija jednog tehničkog izvješća, a isto tako u raspravi sam htio možda nabaciti dvije teme o kojima bi možda trebalo razgovarati sutra jer na kraju krajeva ovi novci koji se ušparaju kao trošak upravljanja fondom mogu se iskoristiti za nekakvu pomoć ovoga jednoj populaciji hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Za repliku se javio zastupnik Stričak. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šukeru, vi ste zasigurno jedan od veterana hrvatske politike, bili ste gradonačelnik, ministar, saborski zastupnik i od svih ovdje nas prisutnih smatram da ste najupoznatiji s načinom donošenja određenih akata, a i rasprava i na Vladi i u Hrvatskom saboru. Kada raspravlja o određenoj tematici naravno da se da jedan širi pregled rada i aktualne Vlade i ovog mandata sabora i usporedba s onim prije. Ne zato da bi se nekog prozivalo nego da se vidi činjenično stanje i da se u tom sektoru stanje poboljša gdje je to moguće. Evo, samo toliko jedna rasprava vezano na onaj doticaj od maloprije slučaj i s onim brojnim opomenama. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Hvala. Kolega Stričak ja sam baš zato apostrofirao vašu raspravu povlačeći paralelu sa 2005. kad je donesen zakon i kad je donešena odluka o osnivanju fonda. Dakle, naprosto treba istaknuti što je Vlada u protekle 3 godine napravila što se tiče prava hrvatskih branitelja, dakle prava, ne kao što se neki vole nabacivati privilegijama, jer nitko nije išao u Domovinski rat zbog privilegija, svi su isključivo išli s jednim motivom da obrane svoj dom, svoju obitelj i svoju domovinu. I to naprosto svima nama treba biti na pameti kad raspravljamo o pravima hrvatskih branitelja jer svaka drugačija rasprava ako se to nema na pameti će nas odvesti u nekom krivom smjeru jer neke ne smeta što danas još uvijek imaju mirovine njih 20 i toliko tisuća pripadnici NOB-a, ali ih smetaju prava hrvatskih branitelja, ljudi koji su prvi dali sebe u obrani i stvaranju Hrvatske države.
Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Šuker, slažem se s vama da je ova rasprava o izvješću poslovanja Fonda braniteljskog trebala nama poslužiti ka, raspravu usmjeriti da poboljšamo stanje fonda i da poboljšamo status branitelja jer i kroz ovaj, poslovanje ovog fonda se to na određeni način može ostvariti. Mene i nas branitelje smeta da je zbog loših zakona i neprimjena zakona vrijednost udjela pala sa nekih početnih 750 kuna po udjelu sad na 451 i da vidimo iz izvještaja isplata dividende se smanjuje da je to sa nekih 100 i nešto kuna palo na svega na 22 kune i to jednostavno je loš primjer kako se upravlja sa braniteljskim fondom i sigurno da nije dobro da dolazi u pitanje isplata stipendija za djecu poginulih branitelja i djecu branitelja, to je negdje oko 8 miliona kuna. Doći će u pitanje ako samo ostanemo ovisni o HT dionicama. Po hitno se mora mijenjati zakon i unijeti nove dionice u fond branitelja. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Kolega Vlaović, ja stvarno ne znam kako bi vam odgovorio na ovu repliku. Ja imam ovde 2 izvješća '17., '18. i izvješće kaže da imovina ukupna fonda je krajem 2018. 836, a krajem 2017. 923, dakle razlika je isplaćena tijekom godine. Prema tome nema tu nikakvog lošeg upravljanja sa fondom. Ne može se reći niti da društvo za upravljanje sa fondom, niti upravni odbor su loše radili. Međutim, burza i tržište određuje dionicu HT-a, prema tome ti, ovi ljudi nemaju veze s tim i zato kažem nije dobro to reći u sabornici. Jer mnogi koji slušaju ne znaju za te zakonske odredbe i on će krivo misliti. Dakle, nije problem u ovim ljudima nego problem je u tržištu, ali zato i kažem ako ovisimo isključivo o dionicama HT-a onda se postavlja pitanje da li nam treba društvo za upravljanje ovoga fondom. O tome se radi. I zato sam htio o tom polemizirati.
Zastupnik Babić javio se za repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker možda niste do kraja u svojoj raspravi rekli neke stvari, ali na početku jeste. Dakle, ne možemo pobjeći od povijesnih fakata koji su se dogodili u RH i Domovinskog rata niti plemenite odluke za osnivanjem ovoga fonda. I to je zapravo bila i namjera ovoga fonda, pomoći braniteljima iz Domovinskoga rata odnosno djeci stradalih branitelja. Kako i na koji način se moglo više ili manje, dakle u svakom slučaju više pomoći samome fondu bilo je i na nama, na članovima fonda, ali i na samoj politici, ono o čemu ste vi zapravo govorili. Po meni trebalo bi svima nama biti u interesu ovdje da se zapravo jača taj fond. Hoće li se jačati kroz trgovačka društva u vlasništvu države, kako i na koji način, trebaju ipak ljudi koji vode fond o tome više reći. Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnik Šuker.
Hvala lijepo. Pa zato je rasprava kolege Stričaka u ime kluba i moja su se lijepo iskomparirale. Kolega Stričak je govorio uz ovaj fond šta Vlada osigurava, to je onaj proračunski dio, to je onaj zakonodavni dio o čemu mi raspravljamo u ovom visokom domu. A ja sam pokušao reći u ovome tehničkom dijelu o čemu danas raspravljamo. Dakle, imamo fond u koji smo mi temeljem određenih odluka Vlade unijeli određenu imovinu i ta imovina se temeljem određenih odluka, koje je opet neko donio, trošila svih ovih godina i sad smo došli u situaciju u kakvoj jesmo, taj fond nažalost već, skoro 14.g. nije praktički mu povećana imovina, ali zato u procesima kad je bila privatizacija Croatia osiguranja ili sutra ako bude nešto sa HEP-om, pa bez obzira i da li se HEP privatizirao ili ne, može se donest u datom momentu odluka, ali kažem isto tako trebamo razmišljati o modelu i načinu upravljanja fonda jer fond danas izgleda sasvim drugačije nego što je izgledao 2007. i 2008.g. i to su naprosto činjenice o kojima mi kao saborski zastupnici moramo progovorit.
Hvala. Zastupnik Babić prijavio se za pojedinačnu raspravu po ovoj temi, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani kolega Vukiću, državni tajniče sa suradnicima. Ovdje tijekom ovoga jutra u ime klubova parlamentarnih se zapravo moglo čuti kako i na koji način se razmišlja vezano za ovo izvješće fonda za 2017. i 2018.g. i manje-više bez obzira na određene disonancije koje i trebaju biti u jednom parlamentarnom životu, zapravo se govori o samom izvješću fonda. Kada se pogleda izvješće ovog fonda za 2017. i 2018.g., dakle sama ukupna imovina fonda odnosno ukupna dobit fonda naravno vidi se da je u laganom, laganom padu. Od 2017.g. sa 31.12. sa 923 milijuna kuna do ovog zadnjeg izvješća vezanog odnosno smanjenog za nekih 86,6 milijuna kuna. Činjenica je i ono što sam rekao u replici, a i zapravo ono što je govorio kolega Stričak u ime kluba, dakle da se stvarno razmišljalo o stvarima koji su nagomilani ili koji su se događali sa braniteljskom populacijom, da smo tijekom mandata ove, ove Vlade razmišljali i o zakonu, samom Zakonu o braniteljima, Zakonu o proglašenju Vukovara posebnim mjestom pijeteta, bolnice itd. itd., ali se razmišljalo i o samom fondu. Dakle, u nekoliko rasprava, sjećam se i prošle, tokom prošle godine, a i ove godine razmišljalo se o tome da se ukupna imovina fonda poveća. Način na koji se to može napraviti zapravo je uvijek na Vladi. Vlada je ona koja svojom političkom odlukom zapravo u nekim dijelovima privatizacije može pomoći fondu sa izdavanjem broja, broja dionica. Dakle, ono što je bitno naglasiti, a to je recimo u odnosu na 2017. i u 2018.g. imali smo zapravo i zakon, donijet je Zakon o Fondu hrvatskih branitelja. Tim zakonom se, on je zapravo obuhvatio sve ono što je potrebno za jedan fond, pa i time i povećavanje imovine fonda, njeno raspolaganje odnosno zapravo što fond kao takav treba raditi da bi u budućnosti uspio i imao veću imovinu, a time i veću dobit, što mu je sama intencija. Dakle, zanemariti činjenicu da, da se kroz fond 1/3 sredstva odlazi na, na mirovine, 1/3 vezana za dobit, a 1/3 sredstava koja se raspodjeljuje zapravo članovima fonda odnosno 1/3 za reinvestiranje samog fonda su namjere koje fond samo trebaju ojačati odnosno onima koji su korisnici fonda pomoći u svemu tome. Dakle, i ono što sam rekao, zanemariti činjenicu povijesne faktografije, ono što nam se zapravo dogodilo tijekom Domovinskog rata, način na koji su zapravo proživljavali sami branitelji tu situaciju i kod situacije privatizacije, negativnih konotacija u društvu i svega onoga možda što je i medijski bilo negativno zapravo donijela se jedna plemenita odluka o osnivanju ovoga fonda. Prema tome, govoriti o izvješću fonda za 2017.g. odnosno 2018.g. jest poželjno i dobro, ali imajući na umu da ovaj fond treba jačati i da je Vlada ona koja treba razmišljati, ova ili neka druga, razmišljati o tome da fond u bilo kojoj slijedećoj privatizaciji zapravo se samo jača odnosno da se njegova, njegova imovina povećava. Hvala vam lijepo.
Zastupnik Felak javio se za repliku, izvolte.
Zahvaljujem poštovani dopredsjedniče HS. Kolega Bačić, slažem se u većem dijelu sa vašom raspravom i mislim da treba posebno naglasiti ono, sve ono dobro što su branitelji učinili za našu domovinu i da ovaj fond nije nikakva privilegija nego nešto što, što je trebalo braniteljima omogućiti jer ako znamo da su slabog imovinskog stanja i da im udjeli u fondu i dividenda koja je isplaćivana sigurno velikoj većini njih jako dobro dođe za jednostavno osnovnu životnu egzistenciju. No pitam vas, vi ste to i rekli, ali mislim da bi trebalo još jednom naglasiti da bi ovaj fond trebalo financijski ojačati što prije i što, kod prve privatizacije koja će se događat, ali čak i bez privatizacije da bi mu jednostavno trebalo dati određenu financijsku injekciju odnosno određeni broj dionica ili udjela u pojedinim državnim tvrtkama da bi ovaj fond i dalje mogao ispunjavati svoju zadaću. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku zastupnik Babić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Felak, htio sam u jednom dijelu govorit o nekim stvarima koji su bili vezani za veterane iz Drugog svjetskog rata i kako su to i na koji način su to uređivale zemlje u našoj blizini, pogotovo Francuska, ne znam, i Engleska. Sjećam se kod donošenja odluke vezano za ovaj fond 2005.g. kada pogledate fonogram u nekim stvarima se na takav način razgovaralo, ali je plemenita bila namjera. 2018.g. donijeli smo Zakon o Fondu hrvatskih branitelja u kojem zapravo se govori na koji način treba raspolagati i, i upravljati samim fondom i određena zakonska rješenja koja su tada donesena su po meni jako dobra i zapravo mogu samo pospješiti, pospješiti ovaj fond da u budućnosti on ispunjava svoju svrhu, naravno povećavanjem svoje imovine i onoga odnosno onoga što se može dijeliti sa samim sudionicima Domovinskog rata braniteljima odnosno, odnosno, njihovom, njihovom djecom. Hvala lijepa.
Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega, ovaj je Fond i njegovo poslovanje je na određeni način jedno veliko hvala braniteljima i braniteljskoj populaciji, i u potpunosti se slažem s vama kad ste rekli da je Vlada ta koja mora razmišljati da financijski osnaži ovaj Fond jer iz ovog Izvješća je vidljivo da je upitna budućnost i mogućnosti koje bi svakako Fond trebao odraditi, a to je da brine i o djeci poginulih branitelja, za njihovo stipendiranje i školovanje, ako neće imat stabilne financijske prihode i ako ovisi samo o jednoj tvrtci, pa osim Vlade predlažem da se izmjeni i Zakon o Fondu da se budući kod privatizacije tvrtki gdje država ima udjele mora prenijeti dionice, određeni broj dionica, tih 7%, kako stoji u Zakonu u Fond, da osiguramo tu financijsku stabilnost Fonda, znači i Vlada i Sabor, ali od Vlade treba krenuti. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Babić.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Vlaoviću, zapravo u zadnjoj rečenici ste rekli ono na što sam vam mislio odgovoriti, Vlada svakako kao izvršno tijelo, ali i mi u Hrvatskom saboru, i ja znam da imamo poseban senzibilitet kad su u pitanju hrvatski branitelji, drago mi je zato što je i u ovom mandatu Vlade donesen Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata kao i članovima njihovih obitelji, dakle, na niz instanci da se rješavaju pitanja branitelja. Fond je jedan od tih, kao jedan od, jedan suport koji zapravo može u onom materijalnom dijelu pomoći članovima, članovima braniteljske populacije kao i njihovoj djecu. Ali ne samo Vlada, već i mi sami u Hrvatskom saboru moramo se više truditi, iznalaziti rješenja, a onda će i politička odluka same Vlade biti lakša.
Zastupnik Šuker javio se za repliku.
Hvala lijepa. Kolega Babić, mislim da je i ovom prigodom treba reći da je Vlada SDP-a 2002.-ge godine donijela Zakon o privatizaciji INA-e i o privatizaciji HEP-a. Temeljem tih Zakona je trebalo 7% prenijeti hrvatskim braniteljima, 7% dionica INA-e je prenešeno, međutim mi smo 2010.-te Zakon o privatizaciji HEP-a stavili van snage, jer naprosto smatramo da ne treba baš sve u Hrvatskoj prodati, međutim opet je Vlada SDP-a prodala dionice Croatia osiguranja, odabrala strateškog partnera za dokapitalizaciju i kad smo mi s ove strane Sabornice tražili da se 7% dionica Croatia osiguranja prenese u Fond hrvatskih branitelja, to se nije napravilo. I danas imamo situaciju kad raspravljamo o ovom Izvješću da praktički ko jedina imovina Fonda hrvatskih branitelja je 7% dionica HT-a, gdje mi nemamo nikakvu mogućnost praktički odlučivanja na Skupštini, ovisimo o njihovoj milosti kol'ku će dividendu dijeliti.
Odgovor na repliku zastupnik Babić.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker, ja sam rekao da vi imate institucionalno pamćenje kao rijetko tko u Hrvatskom saboru, dobro je da ste to napomenuli, dakle kod prodaje HT-a bilo je 7%, činjenica je kada je SDP bio na vlasti, pogotovo kod privatizacije Croatia osiguranja, to se nije dogodilo. Sjećam se vrlo dobro te rasprave, bilo je određenih obećanja, ali ta se obećanja nažalost nisu realizirala. No postoje druga trgovačka društva, ali time i apel Vladi, bilo kojoj Vladi, kada se događaju takve privatizacije, a dogodit će se, ne mora nužno HEP, ali bilo koje drugo trgovačko društvo u vlasništvu države, da se razmišlja i o tome da se onda i Fond poboljša sa određenim brojem dionica. Hvala.
Zastupnik Stričak javio se za repliku.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Babiću, pa glavni cilj ovog Fonda je upravo poboljšanje socio-ekonomskog položaja hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Bez sredstava ovog Fonda pitanje kol'ko bi djece uspjelo završiti srednje škole, više, fakultete, danas postati ugledni članovi našeg društva i tako dalje. Znači, smatram da ovaj Fond je apsolutno pridonio svrsi svog postojanja da su brojni naši branitelji odnosno da im se pomoglo po pitanju njihove teške socio-ekonomske situacije, a pogotovo kad govorimo o djeci da završe škole i fakultete. Upravo ovaj Fond je najviše donio onim najranjivijima, a to su oni koji žive u ruralnim sredinama, pitanje kol'ko bi njih si moglo platiti stan ili smještaj recimo u Zagrebu. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku zastupnik Babić.
Hvala vam poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Stričak, vi ste o tome govorili u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice, naravno da je Fond ispunio svoju svrhu, naravno da on to radi, rekao sam on je tri trećine kako i na koji način se dijeli, od samog reinvestiranja do, do stipendija, 1/3 je vezana za, za stipendije djeci poginulih hrvatskih branitelja. On je ispunio svoju svrhu, u to nema sumnje, ali podsjetit ću vas na nešto što kao društvo trebamo i imati jednu širu sliku, dakle Zakon o hrvatskim braniteljima, tada kada je donesen je zapravo jedan od Zakona koji je najviše zloupotrebljavan. Dakle, govorimo i o onim ljudima, tako govorimo i o Fondu, ne samo Vlada, već i članovi Fonda su oni koji trebaju razmišljati kako i na koji način upravljati sa svojim Fondom da imaju veću dobit, dakle i na članovima je samog Fonda. Hvala.
Hvala. S ovim zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se o tome steknu uvjeti.
Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2017. g. Podnositelj je Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o poslovanju Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2017. g. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zaključak kako ga je predložilo saborsko matično radno tijelo, za 124 i 3 suzdržana.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjenama zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, prvo čitanje, P.Z. broj 674, predlagatelj je zastupnik Ivan Pernar, na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Zastupnik Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo problem koji imamo u Hrvatskoj sa HDS ZAMP-om je u tome što ti ljudi de facto imaju monopol na autorska prava. Znači nije moguće da se recimo skladatelji odnosno ljudi koji stvaraju autorski sadržaj, a bave se glazbom da se udruže u neku drugu udrugu osim HDS ZAMP-a koja bi štitila njihova kolektivna prava. Time što je zakon dao monopol HDS ZAMP-u zapravo je učinio da HDS ZAMP može raditi što hoće, a nikakve konkurencije ili alternative njima zapravo nema. Ono što je bitno za zapaziti jest da mi u Hrvatskoj moramo plaćati porez na prazne CD-e, DVD-e, USB stikove, hard diskove itd., neovisno o njihovoj primjeni. Znači ako vi recimo odete u bolnicu, kao što sam ja otišao i slomite nogu, kao što sam ju ja slomio i ako slikate na rendgenu vašu, tj. ako slikaju vašu nogu na rendgenu vi ćete tu sliku dobiti na CD-u. Znači na CD-u na kojem se vidi moja slomljena noga vi morate platiti autorska prava HDS ZAMP-u. Za što? Evo vam drugi primjer. Svaki prijedlog zakona koji sam davao u ovom saboru pa tako i ovaj tu da se zapravo razbije ta vladavina HDS ZAMP-a moram dati na CD-u. Pazite koja misao, da bi dao prijedlog zakona protiv HDS ZAMP-a ja moram platiti CD odnosno sabor ga plati i opet moram platiti HDS ZAMP-u znači za nešto što sam sam radio. Ista stvar je i sa svima drugima koji koriste svoje kamere, jer ljudi danas, nemaju svi ne bave se svi samo gledanjem ZAMP-ovih stvari, sadržaja, ljudi producirati svoj vlastiti sadržaj. Ja produciram puno sadržaja, ljudi gledaju taj sadržaj nikad od HDS ZAMP-a nisam dobio jednu jedinu lipu. Nikad mi HDS ZAMP nije dao jednu lipu ljudi moji, ali ja ni ne tražim, nemam problema s tim, ali imam problema s tim da bi ja radio svoj sadržaj moram HDS ZAMP-u plaćat za sadržaj koji ne koristim. Nažalost u ovoj državi, u ovoj Vladi su, kao i u prethodnoj onoj SDP-ovoj, sjećate se što ja uvijek govorim da su HDZ i SDP isti, da uvijek politika kontinuiteta tamo gdje SDP stane HDZ nastavlja i jedni i drugi štite interese HDS ZAMP-a. Daju im monopol, daju im zapravo ogromnu količinu novca, je li oni to raspoređuju taj novac na transparentan način ili ne, u to ne ulazim, to je njihova stvar, ali ono što svakako želim dovesti u pitanje zašto bi uopće morao njima plaćati. Zašto? I teza da mi moramo plaćati poreze na prazne CD-e zato jer će netko na tom CD-u zapržiti Seju Kalača ili Severinu smatram to suludim zato jer, šta je s nama koji nećemo pržit to na svoj CD. Ali ovaj zakon polazi od pretpostavke zato jer bi ti mogao iskoristiti CD zato kao ti zato moraš platiti porez na to. Koja logika? Pa to vam je kao da imate situaciju ograničenje je 60 vaš auto može vozit 150 i sad oni kažnjavaju sve vozače iako ne voze preko ograničenja. Zašto? Zato jer bi oni u teoriji mogli voziti preko ograničenja ili zato ovo je još luđa misao, a zato jer su neki vozili pa ih nisu ulovili pa sad zato idemo sve vozače kažnjavati. Ovdje se radi o jednom interesnom lobiju, interesnoj grupi koja raspolaže ogromnom količinom novca i naravno da se neće dati bez borbe. I očito je da ima puno zastupnika u ovom saboru koji ih podržavaju. Zašto ih podržavaju? Oni će tvrdit tobože radi izvođača i tih kompozitora, međutim meni je indikativno da je Ivo Josipović jedan on onih koji dobivaju novac od ZAMP-a za svoja autorska prava. Čudno mi je zašto baš recimo njegova ta glazba pušta na radiju, tko uopće pušta tu glazbu i tko uopće želi, da li ste ikada čuli da netko ono kad pitaju ljude ono očete da pustimo kao nešto, ono evo glazbene želje slušatelja, pa da netko zove kaže molim vas dajte od Ive Josipovića pustite mi nešto od njega, ja osobno to nisam čuo i rekao je moj kolega da ta njegova glazba to je ko da pustiš mačku da hoda po klaviru, to je, ali čovjek okreće lovu i naravno da on podržava ZAMP, ZAMP njemu naravno daje lovu i nitko ne vidi ništa sporno u tome, ljudima je to normalno, nema tu, nije to ni sukob interesa, ne, jednostavno ljudi vole pušta se Josipovićeva glazba. Također htio bih reći da ima puno mladih autora koji uopće ne mogu doći odnosno ne pušta ih se baš zato jer te velike kuće odnosno jer oni koji određuju šta se pušta određuju da se puštaju točno određene stvari od kojih oni će zaraditi putem autorskih prava. Navest ću vam jedan banalan primjer, rekla mi jedna djevojka mlada, kaže radim na jednoj radio stanici, kaže Ivane meni je već muka što moram stalno istu muziku puštat, muka mi je, ali veli ljudi misle da ja ako vodim emisiju da ja odlučujem o onom što se pušta, veli ma ne, ja, meni je dirigirano, ja ne odlučujem o ničemu i kaže još mi ljudi i šalju poruke pa daj ono stavi nešto drugo, ona im ne smije reći gle ja moram jednostavno stavljat uvijek tu istu priču. Ono što hoću reći je da mi kao društvo tj. ja kao politička opcija Stranka Ivana Pernara zalažem se za slobodu pojedinca, zalažem se za to da se čovjek ne mora cijepit ako ne želi, da se ne plaći HRT pretplata predložio sam ta, tu, ta, tu izmjenu zakona, založio sam se i za legalizaciju konoplje, tko hoće konzumirat nek konzumira ko neće ne mora, zalažem se i za ukidanje ovog nameta jer ono što vi često čujete na televiziji je kao „mi smo kao ljudi opterećeni parafiskalnim nametima“, stalno vam serviraju poruku kao da je nameta puno, da ljudi to ne mogu trpit, da je, da, da se ljudi iseljavaju zbog tih nameta koji se izmišljavaju non stop itd. Međutim, kad sam ja predložio, evo konkretan prijedlog za ukidanje jednog npr. parafiskalnog nameta poput ovoga sa ZAMP-om, odmah je škvadra skočila na mene, odmah, nećeš ti Pernar, nećeš ti Pernar ukinut monopol HDS ZAMP-a. Međutim, moj je poziv vama koji nas upravo sada gledate da otvorite svoje oči, da shvatite da HDS ZAMP ne radi u interesu većine ljudi u RH već da pogoduje nekolicini na račun odnosno na teret svih nas. I pitanje je zapravo slijedeće, ako golema većina ljudi u RH ne žele plaćat taj namet HDS ZAMP, a nema izbora prisiljeni su, zašto onda, zašto onda u saboru ti ljudi koji ih tobože predstavljaju su svi za HDS ZAMP. Shvaćate paradoks? Znači, s jedne strane je narod i njegova volja, s druge strane su zastupnici koji bi u teoriji trebali predstavljat volju tih građana koji su ih izabrali. Međutim, ne, ne, ne, ne, ne, ne predstavljaju zastupnici te građane, zastupnici predstavljaju HDS ZAMP i kako bi im skinuo maske, kako bi pokazao pred cijelom javnosti tko zapravo stoji uz građane odnosno tko zastupa stav da treba uzet monopol HDS ZAMP-u, tko predstavlja stav da se na prazne CD-e i DVD-e ne bi trebalo plaćat ZAMP-u itd. E, sad možete vidjet dragi građani, maske će past, vidjet ćete, Vlada je odbila naravno ovaj prijedlog da se ukine taj parafiskalni namet, a zašto? A zašto? Oni će reć radi općeg dobra, uvijek je priča o općem dobru, uvijek je priča o zaštiti drugih. Međutim, ja im ne vjerujem. I ono što mi je sa, ono što mi najviše zapinje za oko, mislim kolko je ova Vlada sluganska i marionetska. I najviše me boli kad vidim da migrantima daju besplatno na korištenje stanove i plaćaju im režije, a zašto recimo koji dolaze iz trećeg, zemalja trećeg svijeta, zašto recimo Hrvatima koji su se iselili iz RH i pobjegli, zašto njima ne ponude, hej ljudi ak se oćete vratit dat ćemo vam stan i plaćat režije i imat ćemo i mjesta za vašu djecu u vrtiću, vi to nećete morat plaćat. Al očito je da Vlada služi jednoj zloj agendi. Nažalost nije tu samo pitanje ilegalnih migracija, tu je aspekt monetarne prevare, tu je aspekt, evo u ovom slučaju vidimo Vlada ide niz dlaku HDS ZAMP-u. I pozivam sve vas birače koji sad ovo gledate, ako vam je dosta plaćanja parafiskalnih nameta, ako ne želite da vas etiketiraju sve kao kriminalce jer oni kažu kao je, al kao vi to kao potajice radite, ovo ono. Ako ne želite da vas etiketiraju kao kriminalce nemojte podržavat ovu kriminalnu Vladu, probudite se iz hipnoze, oni su kriminalci, niste vi kriminalci, izađite na izbore, porazite ih na izborima i to je to. Ja stojim vama na raspolaganju i što god vam je na srcu tu sam. Hvala.
Želi li, želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Želi li predstavnik Vlade dati dodatno obrazloženje? Izvolite.
Thanks. Vlada RH predlaže HS da ne prihvati Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima koji je predsjedniku HS podnio Ivan Pernar, zastupnik u HS. Naime, na razini EU privatno kopiranje regulirano je u Direktivi Europskog parlamenta 2001/29 EZ, ta direktiva propisuje da države članice moraju predvidjeti isključivo pravo na davanje ovlaštenja ili zabrane za izravno ili neizravno, privremeno ili trajno reproduciranje bilo kojim sredstvima i u bilo kojem obliku u cijelosti ili u dijelovima za autore i njihovih djela, za umjetnike izvođače, proizvođače fonograma itd. bez obzira na to jesu li ta emitiranja prenesena putem žice ili putem zraka uključujući kabelom ili satelitom. Nadalje, ta direktiva propisuje da države mogu predvidjeti iznimke il ograničenja prava reproduciranja predviđen tom direktivom, a jedno od takvih iznimki je da nositelj prava dobi, dobije pravičnu naknadu i ta odredba omogućuje korisnicima predmeta zaštite da slobodno kopira autorska djela i predmete zaštite srodnih prava za svoje privatne potrebe, da se nositeljima prava na tim dijelovima priznaje pravo na pravičnu naknadu za takvo korištenje koje je u praktičnom smislu uobičajeno uspostava, u praktičnom smislu uobičajena uspostava kao naknadno prodaje tehničkih uređaja i praznih nosača zvuka, slike i teksta, dakle ovih kao što je rečeno CD-i. Tu iznimku za privatno kopiranje u direktivi implementirane su u svoje nacionalne propise gotovo sve države članice EU. Način na koji se to radi je kroz organizacije za kolektivno ostvarivanje prava koje se u RH su odlučili za prikupljanje naknada u vlastitu organizaciju za kolektivno ostvarivanje autorskih glazbenih prava, to je hrvatsko to, kao što je spomenuto, Hrvatsko društvo skladatelja, HDS koji za obavljanje poslova kolektivno ostvarivanje autorskih prava ... [[Govornik se ne razumije.]] odgovarajuću službu poznatu pod kraticom HDZ ZAMP, koje slijedom toga prikuplja naknadu za autore glazbenih djela, umjetnički izvođače, itd. i druge nositelje prava. I te naknade su onda dalje ... [[Govornik se ne razumije.]] njihovim članovima, tj. nositeljima prava. pritom je potrebno napomenuti da se naknade za privatno kopiranje raspodjeljuje hrvatskim i inozemnim autorima. Budući da se odredbama predmetnog prijedloga zakona propisani ... [[Govornik se ne razumije.]] članaka ovog zakona, koji uređuje pravo na predmetnu naknadu i način njezinog određivanje i prikupljanje raspodijele, Vlada RH napominje da bi u slučaju brisanja tih odredbi sukladno odredbama EU direktive, nositeljima prava trebalo pripada isključivo pravo davanja ovlaštenja ili zabrane za reproduciranje predmetima zaštite i u odnosu fizičke osobe koje to čine za privatnu uporabu i u svrhu koja nije ni izravno ni neizravno komercijalna. Stoga je Vlada RH mišljenja da prihvaćanjem predmetnog prijedloga zakona ne bi bilo razložno. Slijedom svega navedenoga u odnosu na predmetni Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, Vlada RH predlaže da se isti ne prihvati.
Zastupnik Mišić javio se za repliku, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Smatram da ove interesne grupe koje zastupaju ZAMP i koje su donijele ovaj zakon, da nije u redu zakon. Treba im ograničiti prava. nije pravedno da poslodavci i slični ljudi plaćaju, zamislite, firmu od 100 vozila koji svako vozilo novo u autu ima radio, treba izvaditi radio da ne bi platili gospodi slušanje glazbe. Znate koliko to košta? Jako, jako puno. Smatram da je ovaj zakon nepravedan. Da su interesne grupe napravile svoje interese i da to treba promijeniti zakon jer naplaćivati nešto što ne želite vi slušati u vašem vozilu, govorim o ljudima, firmama koje imaju aute određene, tako i firme koje slušaju ovu glazbu, prema tome, to treba ograničiti i mijenjati nekakvih odredbama da ne može se više od jedno prema firmi, od jednog radija naplatiti, [[Upadica Petrov: Hvala, isteklo vam je vrijeme.]] a ne stotine ili nešto više. Hvala.
Hvala. Zastupnik Žagar javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Dakle u obrazloženju zakona, odbijanja zakona ste napisali, a i sad ste rekli, da je riječ o pravičnoj naknadi. Ja bi se tome suprotstavio, nije riječ o pravičnoj naknadi jer ovo bi više mogli nazvati kao porez jer mi zapravo, vjerojatno i direktiva ide u tom smjeru, to se ne može naplatiti baš onome koji koriste to pravo. ... [[Govornik se ne razumije.]] poreza jer to plaćaju svi neovisno hoće li konzumirati ili ne, to pravo. Kod naknade uvijek očekujemo neku protuuslugu. Dakle nije riječ ovdje o pravičnoj naknadi, ali u svakom slučaju, jednom od modela kako da autori dobiju naknadu za svoja, za korištenje njihovih prava. U tom smislu se slažem, ali sigurno bi trebalo možda terminologiju promijeniti jer ne radi se nikako o naknadi jer bi svatko onda, kolega Pernar je upozorio, svatko bi očekivao nekakvu protuuslugu, u ovom slučaju čovjek koji ide na rendgen noge sigurno ne očekuje protuuslugu da bi slušao glazbu na ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zastupnik Pernar javio se za repliku.
Htio bih reći da mi je drago da HDZ-ova Vlada skida masku i pokazuje da podržava istu politiku Ive Josipovića i zapravo to je jedna globalistička politika i na kraju, izgubila je izbore sad evo, sa Kolindom koja je također, globalist. I ne znam što reći, nastavljajte dalje voditi rat protiv svog vlastitog naroda, vidjet ćete kako će to završiti na izborima. Hvala.
Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Nije dobro i mi iz HSS-a mislimo da nije dobro da itko ima monopol. U bilo kojem području gospodarstva, pa i kad je riječ o autorskim pravima, iako naravno da autorima različitih djela treba nadoknaditi za onaj dio što oni doprinose kulturnom razvoju RH, ali ne na štetu obrtnika, poljoprivrednika, a ono što me najviše i nas, smeta, kad udruge civilnog društva, pa i humanitarne udruge organiziraju nekakve skupove da bi istaknuli nekakav svoj problem i tražili rješenja pa ga žele začiniti sa nekakvim glazbenim brojem da uljepšaju taj događaj svojim članicama i članovima i prezentiraju se javnosti, moraju platiti visoke naknade ZAMP-u. Tko određuje te visinu naknada i da li se može napraviti iznimka da udruge civilnog društva, pogotovo humanitarne udruge, kad organiziraju takve manifestacije budu oslobođene plaćanja tih naknada, a ne da ih onda još tjeramo u prekršaj. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a prijavio se za sudjelovanje u raspravu. U njihovo ime govorit će zastupnica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Predlagatelj je zastupnik Ivan Pernar. Autorsko pravo je pravo autora u pogledu njegovog autorskog djela. Autori djela iz područja knjiženosti, znanosti i umjetnosti imaju isključivo pravo korištenja svog djela, a drugima mogu odobriti ili zabraniti korištenje djela. Autor može zabraniti odnosno pod ugovorenim uvjetima odobriti umnožavanje, javnu izvedbu snimanje, emitiranje, prijevod ili prilagodbu svoga djela. Autori često imovinska, ekonomska prava nad svojim djelima ustupaju pojedincima ili pravnim osobama koji ih mogu najbolje komercijalno iskorištavati u zamjenu za plaćanje naknade koje ovise o korištenju djela. Međutim, moralna prava autora vezana su uz osobu, autora i nisu prenosiva. Moralna prava autora samo su djelomično prenosiva u slučaju smrti autora. Autorskim pravom ne štiti se ideja nego autorsko djelo koje je izražaj ideje bez obzira na vrstu ili kvalitetu izražavanja. Autorsko pravo nastaje samim ostvarenjem dijela i za razliku od većine drugih oblika intelektualnog vlasništva ne podliježe administrativnim ili registracijskim postupcima. Srodna prava koja su prava koja su bliska odnosno srodna ili susjedna autorskim pravima. Pretpostavljajući već postojanje autorskog djela i imaju svoj poseban predmet zaštite, a u Hrvatskoj prema Zakonu o autorskom pravu i srodnim pravima pružaju zaštitu umjetnicima, izvođačima na njihovim izvedbama, proizvođačima fonograma na njihovih fonogramima, filmskim producentima, proizvođačima video igara na njihovim video igrama, organizacijama za radio difuziju na njihovim emitiranjima, nakladnicima na njihovim izdanjima, proizvođačima baza podataka na njihovim bazama. Trenutni zakon uključuje vrstu poreza na prazne CD-e, DVD-e, memorijske kartice, USB stikove te se ta naknada zove naknada za privatno kopiranje glazbe i filmova te odlazi ZAMP-u. Protivljenje kolektivnom kažnjavanju te smatranje u individualnu odgovornost tj. da namet ne može biti nametnut svima iz razloga što neki krše zakon i bespravno kopiraju filmove i glazbu. Vlada RH ne prihvaća ovaj prijedlog zakona koji je podnio zastupnik Pernar. Postojeći zakonodavni okvir u ovom području osiguravaju autorima isključivo pravo raspolaganja njihovim djelima. Treće osobe koje žele koristiti autorska djela i druge predmete podložne zaštiti obvezne su ishoditi prethodnu dozvolu obično uz određenu naknadu. Danas uz dostupnu tehnologiju postaje sve teže kontrolirati radnju reproduciranja autorskih djela pa se zbog toga primjenjuje sustav prava na naknadu za privatno kopiranje. Na razini EU ovakav sustav reguliran je Direktivom 2001/29 o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu. Cilj direktive jest prilagoditi zakonodavstvo autorskim i srodnim pravima, tehnološkim razvojima i posebice informacijskom društvu istovremeno omogućujući viši stupanj zaštite intelektualnog vlasništva. Direktiva predviđa opsežan popis iznimaka i ograničenja pravima s ciljem olakšavanja korištenja zaštićenog sadržaja u posebnim slučajevima. Postoji obvezna iznimka prava reproduciranja za određene privremena djela. Produciranja koja čine sastavni i bitan dio tehnološkog postupka privremeni primjerci, a čiji cilj omogućiti ovlašteno korištenje ili prijenos u mreži između trećih strana putem posrednika, dijela ili drugih predmeta. U RH imamo sustav koji funkcionira na način da su za plaćanje naknade odgovorni proizvođači uređaja za tonsko i vizualno snimanje, proizvođači uređaja za fotokopiranje, proizvođači praznih nosača zvuka, slike ili teksta te uvoznici tih uređaja. Obveza plaćanja naknade nastaje pri prvoj prodaji u RH ili uvozu tih uređaja. Ovaj prijedlog propisuje brisanje članaka koji uređuju pravo na predmetnu naknadu. U tom slučaju nositeljima prava pripalo bi isključivo pravo davanja ovlaštenja ili zabrane za reproduciranje predmeta zaštite i u odnosu na fizičke osobe koji takve radnje čine za privatnu upotrebu ili koji nemaju komercijalne svrhe. I vezano za to Klub zastupnika HDZ-a ne može prihvatiti ovaka prijedlog zakona.
Zastupnik Ivan Pernar zatražio je riječ u ime predlagatelja.
Pa htio bih reći da je trenutna regulativa čudna, npr. ja imam foto aparat, kameru ili koristim recimo USB stikove za ili SD kartice za instalaciju Linuxa, otvorenog sustava i ja sad moram plaćati na to naknadu ZAMP-u. Niti je ZAMP proizvodio moje slike i moje videe, niti je ZAMP ima ikakve veze sa Linux fundacijom i onim Linusom Torvaldsom, nema nikakve jednostavno šta god radili morate plaćati ZAMP-u. To je cijela priča i logika, nije uopće bitno da li se radi o CD-u, o SD kartici za kameru, o bilo kakvoj vrsti memorije. Sad zašto zakon traži da svi plaćamo naknadu ZAMP-u ako svi ne koristimo njihove usluge, zašto? Koja je logika u tome? Naravno logike nema odnosno logika je ta da mala grupa ljudi dođe do jako puno novca na štetu svih nas ostalih. I to je logika koju HDZ podržava. Tu možete vidjeti lica HDZ-a, tu možete vidjeti kristalno i jasno crno na bijelo kako pljačkaju vlastiti narod, ali ovo nije jedini namet kojeg su dali. Oni su dali 1000 drugih nameta i za svaki namet oni će doći ovdje i dati objašnjenje zašto ga imaju. Nemojte vi misliti da će oni reći mi nemamo objašnjenje za te namete ili mi smatramo da taj namet treba ukinuti, ne oni će uvijek davati objašnjenja nama zašto bi trebali imati te namete. Ali ono što me čudi volio bi da gospoda iz SDP-a se isto jave za riječ, žao mi je što Ivo Josipović danas nije ovdje, da i on kaže i mi smo u SDP-u za ZAMP. Jer tad bi maska bila skinuta, ovak izgleda da je samo HDZ za ZAMP, a bilo bi lijepo da i HDZ i SDP-ovci kažu i mi smo za ZAMP, jer onda bi ljudi vidjeli zapravo između čega biraju. Biraju između dva zla koja ih vode u propast. Sjećam se kad sam govorio da su Kolinda i Milanović isti, onda su ljudi govorili ma nisu isti Kolinda i Milanović, ja pitam kako nisu isti, pa veli vidiš da je Milanović za to da se Hrvatska vojska povuče iz Afganistana, i pošalju mi članak stvarno Milanović govori ja želim da, ja ću povući vojsku iz Afganistana, ja reko gle, ne vjerujem mu, al' ono, lijepo ak' ima drugačiji stav od Kolinde, međutim čim je Milanović bio izabran, odmah je potpisao slanje vojnika u Afganistan. Ali neki naivac je možda glas'o za njega u drugom krugu misleći da se razlikuje od Kolinde, dragi prijatelji postoji mala grupa ljudi koja potajice vlada našim zemljama, ja ne smijem vama reći tko su ti ljudi, jer bi se mnogi našli uvrijeđeni, ali ovi političari koje tu gledate u Saboru su samo lutke te agende. Nažalost oni služe neformalnim strukturama moći, oni ne služe našem narodu. Monetarna okupacija, pretvaranje HNB-a u mjenjačnicu, definiranje novca kao duga, ovršni zakon za raskućivanje hrvatskog naroda, dovođenje migranata iz zemalja trećeg svijeta kojima se besplatno daju stanovi, plaćaju režije, za ... [[Govornik se ne razumije.]] ima mjesta u vrtiću, a za vas Hrvateke nema besplatnih stanova, nema plaćanja, plaćanja režija vama, vama idu ovrhe, i za vašu djecu nema mjesta u vrtiću. Zašto recimo Hrvatima koji su se iselili ne daju besplatno stanove na korištenje u Hrvatskoj i zovu ih nazad u Hrvatsku, nego to čine za migrante? Zašto recimo ti djelitelji lekcija o ljudskim pravima i velikim vrijednostima i humanosti, zašto recimo Židovi, evo jel' možete zamisliti Izraelsku državu da oni kojim slučajem daju besplatne stanove migrantima koji dolaze iz Pakistana, Irana, gdje god u Izrael, a da ne daju tu istu priliku svojim vlastitim sunarodnjacima. Pa logika stvari je da Izrael, oni kažu mi želimo ostati židovska država, oni će dat' Židovima iz cijelog svijeta da dođu u njihovu zemlju, sve će im dat', hoćeš kuću?, evo ti kuću, hoćeš stan?, evo ti stan, samo doći živjeti u Izrael. A mi raseljavamo naš vlastiti narod i dovodimo migrante s drugog kraja svijeta ovdje. Ti koji nas uvjeravaju u te vrijednosti koje nam pričaju o različitosti, o multikulturalizmu, koji kaže Georg Soros je, da je uložio kol'ko milijuna u te migrante, pa oni sami ih ne primaju, oni čine sve da do njih ne dođe, nego nas maltretiraju s tim. Hvala.
Zastupnik Saša Đujić javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, al' ga nema, pa gubi pravo govora. Za završnu riječ zastupnik Pernar kao predlagatelj. Izvolite.
Hrvatska javnosti, poanta cijele priče je u tome da kad sam ih ulovio s prstima u pekmezu, kad sam pokazao da su jedni i drugi isti, da služe istoj agendi, da zagovaraju istu politiku, i po pitanju ilegalnih migracija odnosno tih migranata koje nam ovdje žele dovući, kojima daju sve moguće privilegije, i po pitanju monetarnog sustava, jedni i drugi su za uvođenje EUR-a, jedni i drugi su za to da HNB funkcionira ovako kako funkcionira, al' čak im to nije dovoljno. Nije dosta što je HNB mjenjačnica, ma ne kune, treba spalit', treba ju bacit' u smeće, to je njihova politika, uvest ćemo EUR-o, nećete vi Hrvati imati svoj novac. Šta, vi bi Hrvati htjeli živjet u homogenoj državi? Ne, mi ćemo vas Hrvateke raselit, a ovdje ćemo dovest' neke druge ljude. I pitam se zašto je naš narod takav da to gleda mirno i da to podržava na izborima, kakav je to narod koji mene smatra luđakom, a ove ljude koji mu rade ovdje u Saboru o glavi smatra pametnim? To bi se trebali pitat'. Sad je tu kolega Beljak pa me je podsjetio na jednu misao, porez na SD karticu samo zato jer bi se u teoriji kao ona mogla koristiti za kao ilegalnu radnju odnosno slušanje tog autorskog sadržaja, pa to je kao da sad uvedu poseban porez na pajsere, jer bi recimo netko pajser mogao koristit za provalu, pa sad ćete svi radi nekolicine možda koja obija, sad ćete svi morat plaćat porez na pajsere, to je luda ideja. Gospodin Beljak bi prvi rekao Ivane to je ludost šta ti sad pričaš i predlažeš, ali kad se radi o ZAMP-u, onda ni jedna ideja nije dovoljno luda, onda su sve ideje pametne, a sve njihove velike ideje, pod navodnicima velike ideje, se svode na istu stvar, a to je izvlačenje novaca iz džepa hrvatskih građana, raseljavanje hrvatskih građana, dovođenje naše države u ovisan položaj odnosno dužničko ropstvo. I da vam kažem, jučer sam snimao obitelj Brozović u Jaski odnosno Jastrebarskom, čeka ih deložacija. Mislim da je Plešivica 26a adresa, nisam siguran. Čeka ih deložacija jer nisu mogli vratit kredit RBA zadruzi iz Austrije, a. I šta će država napravit? Deložirat će ih. Dal' mislite da će njima dat' besplatan stan na korištenje? Njima ne da. Njima ne da, njih, vi idite na ulicu. Ljudi imaju mirovinu nikakvu, 2.000,00 kuna ili 1.500,00, a i od toga im ovrhe jedu veći dio, pa da, i s tim što ostanu jedva imaju i za režije i hranu, a kamoli za ne znam što. Ma nemaju zapravo ni za režije, ljudi ti, sirotinja teška. Danas umirovljenici imaju izbor odnosno ako to možemo nazvati izborom, imaju izbor hoće li platiti režije ili će ići jesti u pučku kuhinju. Ako će platit, to jest ako će platit režije, moraju ići u pučku kuhinju, jer nemaju za kupit hranu. Znači il' će kupit hranu, il' će platit režije. I na žalost redovi su sve dulji pred pučkim kuhinjama, ja sam svojedobno išao tamo, pokušao sam ukazat na taj problem, ali ti isti umirovljenici kad dođu izbori, evo pa i ovi, ti umirovljenici koje deložira RBA zadruga sad uskoro iz Austrije, kažu Ivane mi na izbore uopće nismo izašli. Onda sam snimao ljude, obitelj iz Zaboka, ista stvar to jest oni su glasali za Milanovića, čeka ih sad deložacija, prodala Zagrebačka banka nekakvom fondu strvinarskom iz Luksemburga njihove dugove, deložiraju ih. I ja pitam pa je li vi očekujete od Milanovića da vam pomogne, veli ne, pa pitam zašto ste onda glasali za njega. Pa kao da ona ne bude. I ja kažem okej, šta, nema je, riješen problem s njom, ali vas i dalje čeka deložacija i što sad. A zašto, zato jer su im mediji isprali mozak, mediji ih uvjeravaju da postoji razlika između Kolinde i Milanovića, da to nije isto. Ali, da se, pitate Kolindu i Milanovića što mislite od HDS ZAMP-u vidjeli bi da isto razmišljaju. Ako biste pitali Kolindu i Milanovića što misle o EU, jedan i drugi su za EU. Ako ih pitate jeste li za NATO i jedan i drugo će reći da su za NATO, ako ih pitate jeste li za slanje hrvatskih vojnika u Afganistan, i jedan i drugi će reći, pa naravno da jesmo, odnosno Milanović reći nismo pa će potpisati da odu. To je jedna licemjera. To su ljudi koji rade protiv hrvatske države i protiv hrvatskog naroda, a vi zastupnici ih podržavate. Zašto ih podržavate? Zato jer je to u vašem interesu? Ne. Podržavate ih samo zato jer imate osobnu korist, vi znate da država, narod, pa čak ni vi na duge staze nemate koristi od te politike. Što vi imate? Evo, gospodo iz HDZ-a. G. Mišić, vi ih podržavate. Što vi imate od toga da oni raseljavaju hrvatski narod, a dovlače migrante? Ništa. Apsolutno ništa. Ali vi nemate hrabrosti reći Plenkoviću pa dokle ćeš više to raditi, di je kraj tome. Pa daj čovječe pokaži muškost, pokaži hrabrost. Reci, Plenkoviću pa nismo mi tvoje lutke na koncu ono da nas vodiš sve skupa u propast. Ali nažalost nemate hrabrosti danas u Saboru, nema. Jer vi mislite, ako je vama dobro, ako su vaše plaće dobre, situacija je dobra. Sjećam se kad je svojedobno bila Kolinda na radiju pa je pričala da je sve super i pitao sam voditeljicu pa daj mi ti objasni kako to da ona to tak govori, veli pa gle, veli, gledano iz njenog ugla i je sve super. Tako i vama iz vašeg ugla je sve super u Hrvatskoj i ovaj smjer kojim Hrvatska ide je dobar smjer, a to što nestajemo, pa jeste čuli što vam govorim, 1950. znate koliko je djece bilo u Hrvatskoj rođeno? 95 tisuća, a ove prošle godine, 2019. samo 36 tisuća, 2,5 puta manje. Djedova i baka je 2,5 više nego što unuka bilo sada. Pa jeste vi svjesni što ta brojka znači? To znači da dolazi neminovno do rapidnog pada broja stanovnika naše zemlje. Je li to vas uznemirava? Ne. Znate zašto ne? Pa Plenković ima rješenje. Dovest ćemo migrante. Umjesto da svojoj djeci da kruha, da njima da stanove, da njima pomogne. Da njima da zdravstveno osiguranje. Ne, on daje zdravstveno osiguranje, sve moguće privilegije strancima iz drugog kraja svijeta. To je njihov projekt, mi smo njima višak, oni nas žele zamijeniti. To je suština cijele priče. I onda kad ja kažem ovom, meni smrdi na masonsku agendu, reći će Pernar ti si teoretičar zavjera, to nisu istine, pričaš gluposti. Ak ja pričam gluposti, zašto ova sva priča ovak izgleda? Ako HDZ i SDP ne zagovaraju istu politiku, zašto i jedni i drugi štete interes HDS ZAMP-a? banalna stvar. Zašto su i jedni i drugi za HRT pretplatu? Sad je fora SDP-a, kao mi smo za legalizaciju konoplje, a kad su je mogli legalizirati, nisu je legalizirali. Radite budalu od hrvatskog naroda, a što je najtragičnije od svega, hrvatski narod vas u tome podržava. Hvala.
Zastupnik Damjan Vucelić zatražio je repliku.
Hvala predsjedavajući. Kolega Pernar, HDS ZAMP je jedna uhljebnička parazitska tvorevima i to vi svi morate znati. Druge zemlje su riješili naknade umjetnicima preko jednostavnih royaltyja i ugovora između izdavača i samog umjetnika, ali samo u Hrvatskoj se može dogoditi ovo da ovdje postoji jedna takva nazovimo agencija gdje ti ljudi, ja sad neću vrijeđati te ljude, ali oni žive na muci i znoju naših građana, naših poslodavaca, naših vlasnika firmi, manjih, većih, ali svi moraju to plaćati, uključujući i te građane koji plaćaju za te CD-e, DVD-e i ostale uređaje za pohranu podataka. Jednostavnim ugovorom se to može riješiti, neka izdavači plaćaju umjetnike, a ne mi svi građani ovdje, svi poslodavci, ovo nema smisla i vi koji parazitirate na naše [[Upadica Petrov: Isteklo vam je vrijeme, zahvaljujem.]] krvlju, na našem znoju, trebate svi po [[Upadica Petrov: Zahvaljujem.]] zatvorima završiti. Hvala.
Odgovor, zastupnik Pernar.
Kolega Vucelić, apsolutno ste u pravu, apsolutno ste u pravu. HDS ZAMP zarađuje ne čak na autorskim pravima, oni zarađuju na praznim uređajima za pohranu podataka. Hej, pa zamislite, kad bi recimo proizvođači filmova u Hrvatskoj rekli, producenti, redatelji, tko već, e sad ćete plaćati naknadu na svaki prazni CD, DVD, nosač podataka jer postoji mogućnost da neki film naš se tamo nađe. Ma je li? Pa onda bi moglo i društvo književnika reći morate plaćati naknadu nama književnicima jer koristite, recimo kompjutere za pohranu knjiga u PDF-u. Pa zašto ne? Ili, mogli bi reći, piksel ovaj CROPIX, mogli bi oni reći istu stvar jer slike imate na svojim uređajima za pohranu podataka, [[Upadica Petrov: Isteklo vam je vrijeme.]] zašto HDS ZAMP ima pravo to raditi što radi?
Hvala. Zastupnik Mišić javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Pernar, prozvali ste me da podržavam Vladu. Naravno, ali ja ne podržavam zakon o ZAMP-u i zakon koji je Ivo Josipović donio. Ne podržavam, javno. I to ne želim da bude, smatram da su obrtnici i privrednici jako oštećeni pa i čitav narod, i prema tome, s tim se s vama mogu složiti. Ja podržavam rad, a ne priču. Čitav život radim, čitav život se trudim i podržavam sve ljude koji rade u ovoj državi i koji svojim radom doprinose razvitku ove države. Politiziranje i politika je nešto drugo, o tome možemo ovdje pričati, ali koliko smo dobrog donijeli to će narod vidjeti, naravno i od mene i od tebe i od svih nas koji se bavimo tom politikom koju ja danas … [[Govornik se ne razumije]] tim bavim. Smatram da svaka vlast, pa i ova, ova, ova Vlada je napravila dosta, što rijetko koja Vlada je napravila do danas, prema tome, znam da nekom neće biti pravo, ali to je istina, tako ja procjenjujem i mislim da je to i istina. Hvala.
Hvala. Odgovor zastupnik Pernar.
Uvaženi zastupniče Mišić, kažete da je Vlada napravila dosta. Ja ću reć napravila je puno, ali za koga? Za g. Šavorića i ekipu iz grupe Borg? Za migrante koji dolaze iz zemalja trećeg svijeta u RH kojima se daje sve na pladnju? Za onu djecu u kampovima navodno koju Plenković planira nama ovdje dovesti i hranit na naš račun? Ili je napravila puno i dosta za Hrvate koji su pobjegli od te politike iz naše zemlje i koji se zbog nje ne žele vratit u RH? Za koga je napravila? Jel napravila možda dosta za članove HDZ-a koji su poduplali svoje bankovne račune i imovinske kartice? Jel za njih napravila dosta i puno? Za njih je, al za nas sve ostale nažalost ne. Hvala.
Hvala. S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, prvo čitanje, broj P.Z. broj 674. Predlagatelj je zastupnik Ivan Pernar, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Tko je protiv? Četiri vidim. Tko je suzdržan? Isto četiri čini mi se. I tko je za? Suzdržan, onda nisam vidio 6, onda 6. Utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela, 114 za, 5 suzdržanih i 5 protiv.
Slijedeća točka na dnevnom redu je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, prvo čitanje, P.Z. br. 644. Predlagatelj je Klub zastupnika GLAS-a na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za obitelj, mlade i sport. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvažena državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Za početak malo sarkazma. Zahvaljujući tome što je, evo HDZ u svojoj izbornoj kampanji, pa ministri ne mogu raditi svoj posao koji su dobili i mi iz oporbe imamo priliku ovako u nekakvom prime timeu predstaviti i svoje neke prijedloge zakona jer kao što vidite na dnevnom redu je puno više onih oporbenih prijedloga nego što je vladajućih, što govori više od 100-tinu riječi o tome koliko Vlada u ovim trenucima se bavi svojim unutarstranačkim izborima, a kolko se bavi stvarnim problemima i ono što trebaju rješavati. Ali tu ću staviti točku i neću više o tome govoriti. Mi smo u srpnju prošle godine dali Prijedlog izmjene i dopune Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Kad kažem „mi“ mislim na stranku GLAS. Nama su obiteljske politike izuzetno važne. Izuzetno nam je važno jer kroz to, kroz kvalitetne obiteljske politike zapravo možete govoriti i o demografskom oporavku, revitalizaciji i svim drugim elementima koji su važni. Kroz ove izmjene i dopune zakona smo dali naglasak na dvije teme. Prva tema je ravnopravno roditeljstvo odnosno ravnoteža odgovornosti između očeva i majki u brizi za novorođeno dijete, a druga tema je jednaki pravni tretman, jednaka pravna zaštita prema svim posvojiteljima i svoj posvojiteljskoj djeci. Kad malo slušate i kad malo govorimo, dakle nedavno je bio Dan žena, svi će deklarativno govoriti o tome kako se zalažu za prava žena, kako je pravo žena izuzetno važno, kako, eto da vezano i uz majke i uz zaposlene žene i sve ostalo, a onda dođemo do stvarnog života i gledamo kako to je u stvarnom životu. Otprilike, ¼ žena se odlučuje ne napredovati u svom poslu jer jednostavno nema uvjete za to odnosno ne može. Jednako tako, kad, kod nas ima sad da se mogu očevi i majke dogovoriti oko porodiljnog i u RH 93% žena su ti koje su na porodiljnom, svega 7% je očeva. I nije slučajno zašto je to tako. Jedan od razloga je, jer žene u pravilu imaju manje plaće i onda kad se sjednu doma zaključe da je bolje da je žena na porodiljnom i da kao tako familija manje gubi nego da je otac na porodiljnom. Očevi koji su na porodiljnom u našem društvu se onako gleda, a ti si na porodiljnom. Ajmo malo vidjeti što su to druge zemlje napravile. Dakle, nama je uvijek puna usta i jako volimo gledati što su to neke druge zemlje, pogotovo skandinavske. Oni su radili zaista niz analiza i onda su između ostalog pitali u svim tim anketama djecu nek djeca rangiraju kako u svojem okruženju u kojem živi kako, ko im najviše pomaže, ko se najviše s njima igra, ko je tu najbliže njima i onda vam je išlo redom, prvo je mama, onda su djed odnosno baka i djed, onda su neke tete i onda su vam očevi na 4-5 mjestu. Mi smo išli s prijedlogom zakona na dvije teme. Prva tema je kao što sam već rekla ravnopravno roditeljstvo. Dakle, mi kroz naš prijedlog zakona kažemo slijedeće, a to je da zaposleni ili samozaposleni otac djeteta koji živi u zajedničkom kućanstvu s djetetom ima pravo nakon rođenja djeteta na obvezni očinski dopust u neprekidnom trajanju od 10 dana koji se koristi do navršenih 70 dana od rođenja djeteta. Dakle, nešto što je obvezno u samom početku, a iza toga, da pravo na roditeljski dopust koriste oba roditelja koji žive u zajedničkom kućanstvu s djetetom s tim da majka i otac koriste roditeljni dopust u minimalnom trajanju od 2 mjeseca. Mogu koristiti pojedinačno, istodobno ili naizmjenično sukladno osobnom dogovoru. Zapravo, što je ideja. Nismo mi sada nešto revolucionarno izmislili, mi imamo i direktive EU koje govore u prilog toga. Imamo direktive koje moramo ugraditi u naše zakonodavstvo, činjenica je, ne ove godine, ali ono što nam se čini da bi bilo pristojno, ne vidim razloga zašto sve direktive moramo čekati zadnji trenutak. Čini mi se da bi neke direktive mogli ugraditi i u naše zakonodavstvo i prije, ne zato, i to vam je s jedne strane ugraditi direktivu, stavite prst u uho i završena priča, imamo ju. Nego, hajdemo probati nešto stvarno napraviti. Hajdemo probati zaista pokazati da nam je važno da u odgoju djece od najranije dobi zaista sudjeluju i otac i majka. Hajdemo pokazati da nam je važno da zaista su nam, da nam doba, dakle da je odgoj djece izuzetno važno, da nam je dobrobit djece izuzetno važno, ne samo kad su pojedini dani, onda mi izađemo van i jako se hvalimo s tim nekakvim prijedlozima, nego hajdemo to odraditi zaista. Ne samo da imamo u zakonodavstvu nego da na taj način pokažemo da smo zemlja u kojoj nam je to važno jer ono što, ja zaista niti mislim da sam stručnjak za tu oblast, ali ono što znamo, znamo da djeca ono što uče, prenose dalje. Dakle, hajdemo pokazati da vodimo brigu i da nam je važno da nam to samo nije deklarativno. Vi sa određenim naknadama možete nešto riješiti, ali tu priču da su otac i majka imaju priliku biti zajedno sa svojim djetetom od samog početka je izuzetno važno. Jednako tako, imamo mi niz i direktiva i koje smo uredno ugradili i kad vas netko pita je li vi to imate u zakonodavstvu, samo kažete kvačicu, imam, to je tu, vezano uz ravnotežu poslovnog i privatnog života, vezano uz to da se žene mogu vrlo rano sudjelovati nazad na tržištu rada i mi to uredno, možete staviti kvačicu i reći imamo. Onda dođete do stvarnosti i vidite da to nije tako. Primjer, jedan od drastičnih primjera je, i o tome sam već nekoliko puta govorila i govorit ću i ovaj put, to vam je ona bila odluka u gradu Zagrebu kad je bila odluka o roditelju-odgojitelju gdje je do 15 godina dok vam dijete ne navrši 15 godina ste s tim djetetom doma. Uvjet je da ne radite i uvjet je da vam dijete ne ide u vrtić. Dakle, na taj način ste, trošite iz gradskog proračuna, a automatski ste jedno dijete koje ne ide u vrtić je sigurno u lošijem startnom položaju od djeteta koje ide u vrtić, a neću reći i glavnina je toga, ponovo bile žene, nakon 15 godina te žene su apsolutno u tržište rada mogu zaboraviti da je to apsolutno moguće. Dakle, s jedne strane imamo direktive, lijepo ih ugradimo, kažemo, kvačica i to smo odradili, s druge strane, jako vodimo računa da tih jednu direktivu koja je i najmanje bila prijeporna ne ugradimo do zadnjeg trenutka, ali onda ono treće, kako živimo? Što radimo? Da li imamo mjere kojim tim potičemo? Da li nam je važno da, očevi, bez obzira, odmah sudjeluju u odgoju i rastu svog djeteta i uopće podizanju je treća priča. I onda imamo drugi dio ovog zakona, odnosno izmjene i dopune zakona, a to je vezano uz posvojenje i odnos prema posvojenoj djeci. U Hrvatskoj se na razini godinu dana posvoji negdje oko stotinjak djece. Ja pretpostavljam da je to bilo i sad u ovom periodu, ne posvoji se više, s tim što djeca iznad 7 godina, odnosno iza 8 godina su vrlo teško, odnosno vrlo se teško posvajaju. Vjerojatno ste vi kao i ja imali prilike vidjeti i niz emisija koja su bile na tu temu i pri tom ne želim niti biti dramatična niti nešto srcedrapateljski, ali bio je razgovor sa mladim djevojkama koje su već završile dakle, one više nisu u ustanovi, nego su, žive, ne mogu više biti u domovima i koje su, nisu bile ni udomljene, a još manje su bile posvojene, ja sam vidjela s djevojkama koje su tad rekle, mi smo u životu htjele, odnosno ta je rekla, ja sam u životu htjela da netko peče palačinke samo za mene. Ja sam htjela da mi roba smrdi odnosno miriši po nekom omekšivaču koji je bio samo za mene, ali mogla je i smrditi po hrani koja je kuhana, ja to nisam u životu imala. Ta djeca koja su iznad 7 odnosno 8 godina, em su teško posvojiva, em mi u zakonodavstvu, kad je riječ o tome, zaista ne izlazimo u korist posvojiteljima koji su za to odlučili, možemo izaći sa nekim određenim mjerama koje jesu, koje su novčanog karaktera, ta djeca koja dođu, u principu nemaju ništa, oni traže, govorim, dođe dijete, vi trebate se pobrinuti za njega, trebate imati mogućnost i da si organizirate život, da se prilagoditi jedni za druge, za to treba jedno vrijeme. Budući da smo mi išli s ovim prijedlogom zakona u svibnju prošle godine, mi imamo tu jednu odredbu koja kaže da zakon stupa na snagu 1. srpnja 2019. g. Naravno, ne trebam niti govoriti o tome da Vlada nije prihvatila ove naše izmjene i dopune kad bi došao bilo koji oporbeni prijedlog i kad bi tamo, kad bi Vlada rekla prihvaćam, ja mislim da bi mi svi koliko imamo, tu ne pali od korona virusa nego uopće od te činjenice. Mene je netko danas pitao, ja sam rekla znate stvar vam je slijedeća kad bi sad netko iz oporbenih klubova predložio da imamo nekakav zakon u kojem piše danas je srijeda. Mi bi dobili odgovor od Vlade da se to ne prihvaća jer da se sustavno rješava sve i da se ne može samo definirati da je danas srijeda nego se moraju sustavno definirati svi dani u tjednu. Ovo je zakon koji ne bi trebao imati prijepore, ne bi nas trebao vraćati u nekakvu bivšu državu ne znam više koju, u nekakvu prošlost. Ovo je zakon koji bi trebao reći da. Hrvatska država važna joj je demografska politika, da, odlučila se za niz mjera, da, jedna od tim mjera koja je vezana uz demografsku politiku nam je važno i ravnopravno roditeljstvo, da, važno nam je da se steknu i olakšaju uvjeti koji su vezani uz posvojenje djece. Naravno da smo mi u Klubu GLAS-a spremni i na opciju samo da ide u drugo čitanje, da ako treba još nešto promijenimo, da između prvog i drugog čitanja se uskladimo. Već prilika da dođe u drugo čitanje je nama prilika ko što je prilika za neku djecu koja su sada u domovima da budu udomljena ili posvojena nama je to i prilika da zaista šaljemo poruku da je Hrvatska država koja zastupa ravnopravno roditeljstvo. Voljeli bi imati tu priliku, ali bojim se da budući da smo imali i vidjeli što je odgovor bio Vlade da do te prilike nećemo doći, ali bilo bi dobro da tu priliku svi zajedno dobijemo. Hvala lijepo.
Zastupnik Joško Klisović zatražio je repliku.
Hvala lijepo. Evo, htio sam se samo nadovezati na kolegicu Anku Taritaš Mrak kada je rekla da roditeljstvo treba biti ravnopravno s čime se ja u potpunosti slažem i da vrlo često kod odabira mogućnosti da li će otac ili majka biti na porodiljnom odabire se majka između ostalog i zbog plaće koje žene dobivaju manje nego muškarci. No, ono što je također dramatično, što su me upozorile nedavno mlade majke da kada se vrate sa porodiljnog i kada im dijete treba, se razboli i onda trebaju ići na bolovanje da prvih 6 mjeseci ne dobivaju naknadu na bolovanju zbog toga što se naknada za bolovanje računa od plaće koju ste primali zadnjih 6 mjeseci, kako su bile na porodiljnom i dobivale porodiljnu naknadu nisu dobivale plaću. Da li stvarno postoji i takav oblik neravnopravnosti u našem društvu?
Odgovor na repliku.
Dakle, ja imam već dosta ozbiljno i životno iskustvo i radno iskustvo i točno znam što sam prolazila. I voljela bih da danas to žene ne prolaze, ali prolaze isto. Ja vrlo često pričam jednu priču koju ću ponoviti i sada. Ja sam bila u prilici i raspisali smo natječaj za posao i na natječaj se javilo dosta ljudi, ja sam tad bila to je bilo prije 10-tak godina na čelu jednog odjela i ja sam samo usput prošla i bila je jedna mlada žena i ja nju pitam, oprostite imate vi dijete, ona kaže imam, ja kažem koliko, veli ona jedno i onako sve sramežljivo, ja kažem al ja vas to pitam zato što vam je to prednost, a ne mana, ona me onako zbunjeno gledala, ja i zaista mislim da je to u tom trenutku bila njena prednost i bila je prednost da se odlučila imati još djece i za sve to zajedno treba imati razumijevanja, ali ne na deklarativnoj razini, ajdemo zaista nešto napraviti da se to i materijalno osjeti.
Hvala. Zastupnik Kirin zatražio je repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice što se tiče porodiljskih i roditeljskih naknada to je ono što je ova Vlada učinila više od drugih vlada. Posebno od 1.4. kada se planira podizanje roditeljske naknade za 170% proračunske osnovice. Da li će to po vama učiniti veći demografski pomak i kako kada su se mladi iselili, a ostalo je stanovništvo upitnog demografskog potencijala? Hvala.
Odgovor na repliku.
Poštovani zastupniče ja bih se mogla s vama složiti da je sve i više i više ostalo stanovništvo upitnog potencijala, pogledajte uz čast iznimkama malo oko sebe i sve vidite. Dakle, inače mi mislimo da svaki pomak koji je napravljen je dobar pomak, da i svako tko će dobiti i 100 kuna više je dobro i nije zanemarivo, ali ne vidimo niti jedan razlog da se ne naprave koraci dalje. Dakle, nije revitalizacija odnosno demografski oporavak samo jedna mjera, to je niz mjera. To su, dakle to je nešto i čemu smo i mi ovdje govorili, to su vam mjere i da su vrtići na raspolaganju za sve, to su vam mjere da imate i vrtiće koji idu poslije podne jer sve više mladih ljudi radi u poslije podne, dakle to treba biti niz, niz mjera. Kad govorimo o tim mjerama najgore je govoriti vaše i naše, mjere moraju biti sve i mi apsolutno sve one mjere koje dolaze, a koje idu u korist tome ćemo podržavati i podržavamo, probajte vi i ove.
Hvala, isteklo je vrijeme. Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolegice evo mi iz HSS i ja osobno podržavam ovaj vaš prijedlog zakona i sigurno da nije dobro da Vlada odbija ovaj prijedlog zakona uz obrazloženje da ne moraju odmah implementirati Direktivu EU koja govori o tome u ovoj godini da imaju rok 3 godine. E pa ja mislim da treba reći da ova Vlada sigurno neće implementirati tu direktivu jer će vjerojatno građani na izborima ove godine reći dosta toj Vladi i one direktive koje idu u smjeru da poboljšaju položaj obitelji pogotovo kada je riječ o obiteljima koje su dobile malo dijete, da je važno za obitelj da oba dva roditelja odgajaju dijete i da sigurno dijete iz takve obitelji je na tržištu rada sutra sposobnije ali ova Vlada samo simbolično diže naknade a i dalje osnovni je problem je da žena nakon što [[Upadica Petrov: Isteklo je vrijeme.]] se vrati na radno vrijeme, često izgubi radno mjesto, e to se isto mora mijenjati. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnica Taritaš.
Dakle, nama može biti puna usta demografskog oporavka. I to može dobro zvučati ali ajdemo zaista konkretnim mjerama to i činiti. Ako je netko odlučio otići iz ove zemlje zato što mu je dobro, teško ćete vi spriječiti ali ajmo probat zaista da barem neke uvjete mlade obitelji imaju kakve imaju u nekim drugim zemljama. I to ne traži niti puno novaca, niti puno angažmana, traži dobre volje ali sve dok te dobre volje nema, toga neće biti. Dakle i kad idete s nekakvim zakonom ko što idemo mi, koji je u tom smislu vrlo nekako ja bih rekla, mekan, daje mogućnosti i da tu dogovore i sve ostalo ali s druge strane, kad cijelo vrijeme dobijete od Vlade odgovor „ne prihvaća se“ sa niz stvari onda vas napusti nada ali nada nas ne smije napustiti.
Hvala. Želi li predstavnik Vlade dati dodatno obrazloženje? Da, Marija Pletikosa, državna tajnica u Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Vlada RH predlaže da se navedeni Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama ne prihvati iz slijedećih razloga. U predloženom zakonu potrebno je podrobnije urediti pojedinosti vezane uz uvjete i način ostvarivanja prava na očev dopust. S tim u vezi, predložena rješenja nisu nomotehnički i pojmovno dorađena pri čemu nisu propisana ovlaštenja nadležnog tijela u postupku priznavanja prava na očev dopust, visina novčane potpore koja bi se priznavala roditelju ocu djeteta za vrijeme korištenja prava i sl. Nadalje, nije obrazloženo uvođenje roditeljskog dopusta od 2 mj. te je nejasno u odnosu na važeće zakonsko rješenje kojim je predviđeno da svaki roditelj može koristiti pravo na roditeljski dopust u trajanju od 4 mjeseca. U vezi prava na rad s polovicom punog radnog vremena, važećim zakonom su već obuhvaćena oba roditelja. U odnosu na produljenje prava posvojitelja na korištenje roditeljskog dopusta do posvojenikove 18 g., ističemo da bi time navedene osobe kao radnici bili u drugačijem položaju od bioloških roditelja koji vremenske poštede od rada mogu koristiti najduže do 8 g. djetetovog života. Nadalje, mišljenja smo da treba voditi računa o tome da je u slučajevima ranijeg isplaćivanja prava na jednokratnu novčanu potporu, drugom korisniku predmetno pravo već iskorišteno te ne bi bilo opravdano dvostruko korištenje istovjetnog materijalnog prava u odnosu na isto dijete. U odnosu na ocjenu sredstava za provedbu zakona, ističemo da nisu planirana sredstva u državnom proračunu RH a trebalo je osigurati dodatna sredstva u iznosu nešto većem od 76 milijuna kuna. Iz naprijed navedenog razloga u odnosu na dostavljeni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a Hrvatskog saboru, Vlada RH predlaže da se isti ne prihvati. Hvala.
Zastupnik Klisović zatražio je repliku.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovana državna tajnice Pletikosa, ako sam vas dobro razumio, u svom izlaganju ste rekli da jedan od razloga zašto Vlada odbija ovaj prijedlog zakona je što u njemu se detaljnije ne propisuje način i visina dobivanja naknade za oca dok je na porodiljnom. A moje pitanje je zar se za oca propisuje drugačije nego za majku jel je to jednakost roditelja na porodiljskom odnosno muškarca i žene? Pa možda sam krivo shvatio pa mi pojasniti molim vas ako je drugačije, ali tako ste nekako rekli.
Zastupnik Grbin zatražio je repliku.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženo gđo. državna tajnice, slušao sam vašu raspravu i na početku ste rekli da Vlada ne može prihvatiti ovaj zakon jer ima određenu primjedbu. Ali ovo je prvo čitanje zakona. Ako imate određene primjedbe koje su konstruktivne, koje su konkretne, dajte onda te primjedbe da ih uobličimo u jedan konačan prijedlog zakona i ovo usvojimo jer ako me možete pogledati u oči i reći da smatrate da je sadašnji sustav u redu i pravedan i da ne treba dirati u njega ništa, onda je to jedna stvar, ali iz onog što ste vi govorili proizlazi nešto sasvim drugo. Hvala.
Zastupnica Pusić javila se za repliku.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Državna tajnice, dakle tri stvari koje je Vlada zamjerila ovom prijedlogu zakona je da nema određenih iznosa naknade za očeve, da se ne predviđa, ne znam, da je riješeno u postojećem zakonu nešto već i da ima nomotehničkim poteškoća. To sve se do drugog čitanja bez daljnjega da popraviti prema tome, stav Vlade je da neće ovaj zakon. Dakle neće ga popravljat i neće jer bi se bez daljnjega dao popravit. Ako već nećete iz poznatog razloga jer je opozicijski, predložite isti takav svoj.
Hvala. Prije nego dam zastupnici Taritaš riječ u ime predlagatelja, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, zastupnica Taritaš u ime predlagatelja, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnica sa suradnicima, kolege i kolege, kolegice i kolege, mi smo ovaj prijedlog zakona u raspravu dali odnosno predložili u svibnju 2019. godine. Vlada je svoj odgovor napisala 19. lipnja 2019. godine, danas smo 11. ožujak 2020. godine, od lipnja 2019. do ožujka 2020. ako Vlada misli da bi ovako nešto trebalo biti zakonom, a ovdje nigdje ne piše Vlada se tom protivi, misli da ne treba, imali ste vremena mogli ste to predložiti, što se nas tiče mogli ste ići u hitnu proceduru, mi bi izašli za ovu govornicu netko od nas i rekao mi smo to imali mi svoj prijedlog povlačimo iz procedure, prihvaćamo prijedlog Vlade zato što je dobar, zašto što je koristan, ali to mi čuli nismo. Mi smo čuli da treba odraditi nešto nomotehnički, čuli smo financijske elemente, a to čuli nismo. Nemojmo biti licemjeri, jer ako smo licemjeri to zapravo daje lošu sliku nas, izađite i recite mi to nećemo, Hrvatska nije spremna za to, u Hrvatskoj kad se odluči ići na očevid 93% su majke te koje idu na porodiljski, a svega je 75 očeva, mi nismo spremni za to, mi za to nećemo, kad ćemo morati ugraditi direktivu jer ćemo morati do određenog dana ćemo ugraditi, ali to nećemo. Jer sve ovo što su bili primjedbe ja kad sam govorila u ime predlagatelja sam rekla, mi smo spremni između prvog i drugog čitanja sve popraviti. Spremni smo i da to bude prijedlog Vlade, a da mi kažemo ok, prihvaćamo, ali nismo spremni na ovo sve zajedno jer to daje lošu sliku Hrvatske. S jedne strane ćemo nešto govoriti, ali s druge strane ćemo nešto raditi. Nemojmo biti licemjeri i nemojmo to činiti. Hvala.
Zastupnik Saša Đujić javio se za repliku.
Kolegice Mrak Taritaš vi se sada čudite da Vlada od 5. mjeseca do danas nije dala nekakav prijedlog zakona po ovom pitanju, Vlada zadnjih mjesec i pol dana ne daje nikakve prijedloge zakona, pogotovo ne ove škakljive. Tako da nisu sad trenutno izbori u HDZ-u mi o ovom vašem zakonu ne bi ni danas raspravljali zato što zbog HDZ-ovih izbora cijela država stoji, jer Vlada sada ne radi ništa, a ne daj Bože da je neki škakljivi zakon se slučajno krene raspravljati pa da onda ne znam kolega Stier ili Kovač krenu napadat Plenkovića da nije dovoljno, dovoljno veliki domoljub. I zato mi danas raspravljamo o ovom zakonu, ne zato što Vlada ima volju da se o tome raspravlja ili što vladajući u saboru žele da o tome raspravljamo, nego nemamo što drugo raspravljati jer Vlada već mjesec dana nije dala ništa u proceduru. Zato mi o tome raspravljamo, a njima ni na kraj pameti nije da možda prihvate neku vašu ideju ili vaš prijedlog ili ne daj Bože da poprave nešto ili daju nešto pametno. I oni se sad bave svojim izborima i to je to.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Ja se kolega Đujić moram s vama složiti. Dakle, ne, ne nije, da je neka druga, moram ovako malo uzdahnuti i sve zajedno da bi nam bilo zanimljivije. Ali točno tako je, pogledajte dnevni red cijelog tjedna, oporbeni evo prijedlozi imaju tu privilegiju da dođu u dobro vrijeme nije samo u 6 popodne nego ili u 7 navečer ili u 7 navečer, nego dobivamo i nekakav dobar termin, ali ono što možemo zaključiti je slijedeće. Vlada je u samoj izolaciji, na punoj plaći u samoj izolaciji i valjda će i ta nedjelja proći. Ja se nadam da će imati izbornu šutnju pa ćemo malo olakšati i ovaj tu subotu i nedjelju neće sve bit tko je kome šta rekao jer bilo bi bolje da su si oni našli, možda da su se u zatvorenom našli i rekli što imaju reći, ali ja se nadam da ipak ministar Marić koji nije član HDZ-a, koji nema pravo u nedjelju glasanja koliko ja imam prilike [[Upadica: Hvala.]] vidjeti, možda on nešto radi.
Zastupnice Taritaš isteklo je vrijeme. S ovim otvaram raspravu, prvi koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika SDP-a, u njihovo ime govorit će zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, mi ćemo bez zadrške podržati ovaj prijedlog, Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama koji je predložio Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a. Zbog toga što smatramo da on uvelike doprinosi boljem položaju žena u smislu ravnopravnosti kod kuće, ali i boljih pristupa tržištu, tržištu rada, a isto tako a ne manje važno što se jasno i nedvosmisleno usklađuje sa europskim direktivama konkretno direktivom koja je usvojena u Europskom parlamentu u travnju 2019. godine, a to je direktiva o usklađivanju poslovnog i privatnog života kojom su postavljeni minimalni zahtjevi za države članice s ciljem postizanja većeg broja zaposlenih žena i jačanje uloge oca ili drugog roditelja u obitelji. Meni samo nije jasno kako ova Vlada kada se radi o drugim direktivama je vrlo ažurna, vrlo je promptna u Hrvatskom saboru, imamo ovdje brojne zakone koji dolaze u proceduru po hitnom postupku gdje se usklađujemo s raznim europskim direktivama. Međutim, kad se radi o ovako jednom osjetljivom pitanju, ali isto tako i o pitanju koje je bila osovina i kralježnica predizbornog programa HDZ-a na ovim izborima, a to je demografska i pronatalitetna politika onda ova Vlada suprotno kralježnici svog programa odbija prihvatiti dobrodošle prijedloge koji trebaju poboljšati demografsku odnosno trebaju biti poticaj demografskoj pronatalitetnoj politici u smislu većem rasterećivanju žena i stvaranju preduvjeta za kvalitetnije planiranje obitelji onda ova Vlada licemjerno kaže, gledajte, mi to nećemo, ne samo da nećemo prihvatiti prijedlog, prijedlog koji dolazi iz opozicije bez obzira koliko kvalitetan on bio nego nećemo se usklađivati niti s europskim direktivama, što je ovdje, ovdje klasični slučaj. Žalosno je to, žalosno je, ali o vašoj politici i o vašoj ozbiljnosti u namjeri da vodite jednu strateški promišljenu dugoročnu obiteljsku politiku koja treba doprinjeti natalitetu je sve rekao državni tajnik u vašoj Vladi kada je javno na presici podnio ostavku rekavši da je to što Vlada i resorno ministarstvo radi sramota, neozbiljno i jedna žalosna i tužna samo predstava za javnost. Od toga trenutka kada je g. Strmota otišao vi niste napravili puno da bi pokazali i dokazali hrvatskoj javnosti da ste bez fige u džepu išli s takvim predizbornim programom i da ozbiljno mislite mijenjati stvari u društvu. Napravili ste mali iskorak kada govorimo o novčanim potporama, novčanim potporama odnosno o potporama, pa samim time i novčanim potporama kada govorimo o roditeljskim naknadama, ali i tu niste održali predizborno obećanje jer o delimitiranju koje ste obećali, o delimitiranju roditeljskih naknada za drugih 6. mjeseci roditeljskog dopusta više nema ni traga ni glasa, a da to nećemo ni doživjeti do kraja mandata govori činjenica da u projekcijama proračuna za 2021.g. toga naprosto N-E-M-A. Hvale vrijedno je to što ste povećali u ove 4.g. roditeljske novčane, novčane naknade za vrijeme trajanja roditeljskog dopusta na evo, neki dan povećani nešto malo više od 5.000,00 kn, ali to nije dovoljno. Tu ste se fokusirali samo na jednu skupinu i to smo vas ovdje upozoravali, samo na zaposlene i samozaposlene, niste vodili računa ni o nezaposlenima, niste vodili računa ni o roditeljima blizanaca, niste vodili računa o brojnim drugim kategorijama koje ste nepravedno zapostavili, a na to vam se je upozoravalo i tijekom javnog savjetovanja sa zainteresiranom javnošću, ali i ovdje u HS. Međutim, s obzirom da su te kritike dolazile od opozicije ili od stručne javnosti, vi ste se na to naprosto, naprosto oglušili. Šteta, moglo je biti bolje, moglo je biti puno ozbiljnije. Činjenica jest da RH u, kada govorimo o korištenju roditeljskog dopusta, prema podacima HZZO-a je zabilježen nešto značajniji porast broja muških korisnika roditeljskog dopusta koji je u 2018.g. iznosio 7,55%, što bi značilo da je 1475 korisnika odnosno muškaraca koristilo pravo na roditeljski dopust. I to je blagi porast, al to je nedovoljno, to je tako malo i mizerno. U odnosu na statističke pokazatelje u drugim europskim zemljama opet govori da u RH ove upravo potpore, da smo među članicama EU među zemljama koje najmanje gdje muškarci, među zemljama gdje muškarci odnosno očevi najmanje koriste dopuste za, za djecu. Zašto je tome tako? Pa to mislim u RH već i vrapci na grani znaju. Zbog toga što je u hrvatskom patrijarhalnom društvu, duhu, u kome je većina građana odgajana, gdje još uvijek dominiraju takve vrijednosti i dalje je žena još uvijek primarno orijentirana na djecu i brigu o djeci, kućanstvu i obiteljskom životu. Ali jedan od uzroka i razloga za to su upravo neodgovarajuće politike u području ravnoteže između poslovnog i privatnog života. I sad vam upravo Klub GLAS-a i HSU-a pokušava predložiti mjere koje bi doprinjele uravnoteženju odnosno boljem uravnoteženju za ženu obiteljskog i profesionalnoga života, što je vrlo čestim razlogom zbog čega očevi ne koriste roditeljski dopust samim time nedovoljno sudjeluju u odgovornom roditeljstvu, što je na kraju krajeva, ne samo štetno za ženu nego je u najvećoj mjeri štetno za, za dijete jer djetetu, pogotovo u najranijim fazama, fazama razvoja, trebaju podjednako i otac i majka bez obzira što majka doji, otac ne može, ne može dojiti. Otac je neizostavan faktor, neizostavan faktor u odgoju djeteta ako oca ima, a ima ga i moramo to poštivati i moramo osigurati bolji, bolji balans i ovo je jedna od mjera koju GLAS predlaže, koja je zapravo pozitivna, u njoj nema ništa, ništa sporno. Mi smo vam isto tako prije godinu dana predlagali određene mjere, isto ste ih, isto ste ih odbili. Mi smo predlagali recimo da uz ovu mogućnost korištenja 10 dana, kako GLAS, GLAS zapravo predlaže, znači veću ravnotežu odgovornosti između očeva i majki u brizi za novorođeno dijete, bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života, osobito majke, smanjenje stereotipnih obiteljskih uloga, te povećanje sudjelovanja žena na, na tržištu, na tržištu rada i tu je ovaj minimum europski o kome smo, o kome smo govorili od 10, najmanje 10 radnih dana povodom rođenja djeteta, očinskog, očinskog dopusta. Mi smo isto tako predlagali da se recimo omogući pravo na slobodni radni dan mjesečno za prenatalni pregled kao pravo oba roditelja, predlagali smo vam i mjeru da otac i majka imaju mogućnosti jednog slobodnog dana prilikom odlaska djeteta u, u, polaska djeteta u vrtić ili u osnovnu školu, što su iznimno važne, važni datumi i važni dani za svaku, za svakog roditelja za svako, svako dijete, isto tako predlagali smo vam korištenje prava na rad s polovicom punog radnog vremena do navršene treće godine djetetova djece za dijete bez zdravstvenih poteškoća u dogovoru s poslodavcem, predlagali smo vam mi, naš je prijedlog bio, uvođenje isključivo očevog dopusta odnosno očeve ... [[Govornik se ne razumije.]] da je od rada u trajanju od 14 dana, tu se malo razlikujemo od GLAS-a, ali intencija je ista, koji se koristi za vrijeme trajanja obveznog rodiljnog dopusta majke odnosno rodiljne poštede majke, ništa, ništa, ništa od toga prihvaćeno nije. Ni nama, a neće biti nažalost, evo koliko čujemo od vas, ni GLAS-u bez obzira što ima itekako mogućnosti da se između prvog i drugog čitanja neke stvari u bitnome, u bitnome, u bitnome promijene. Ja zaista ne razumijem tu vašu, tu vašu logiku i zašto je tome, tome tako. Evo mi imamo ovdje jednog mladog oca, kolegu Đujića, dobro on je u drugačijoj poziciji od dosta očeva u Republici Hrvatskoj koji možda nemaju ovolika, ovolika primanja, ali ono šta njemu Zakon pruža, mogućnosti koje mu pruža, prava koja mu pruža ili ono na što ga Zakon obvezuje i da želi sudjelovati u podijeljenom roditeljstvu i olakšati svojoj supruzi, nažalost on od ovih vaših mjera Vlade, nema puno. Ja sam ga malo prije pitala, čuj Saša ideš, hoćeš koristiti roditeljski dopust drugih šest mjeseci? A kaže Saša, a gle, nama se to ne isplati. Financijski je isplativije za nas kao obitelj, da možemo dijete i uzdizati, odgajati, prehranjivati, omogućiti mu sve ono što mu treba je da svih godinu dana zapravo koristi samo, samo supruga. Nije on jedini, mnogo je takvih očeva. I zato mi govorimo o delimitiranju roditeljskih, roditeljskih naknada. Ok, podigli smo tu razinu na 5.000,00 kuna, ali koliko je roditelja, ajmo sad s ove strane gledati, koliko je očeva koji zarađuju više od 5.000,00 kuna i naprosto im se zbog planiranja budžeta, zbog broja djece im je isplativije odnosno obitelji manje gube, manje gube ako odlazi ona, onaj član obitelji koji je manje, manje plaćen, koji ne prelazi ovih 5.000,00 kuna. A delimiriranjem bismo zapravo otvorili prostor mnogim očevima, pa i nekim majkama koje zarađuju puno više od 5.000,00 kuna, ali neće recimo se odlučiti za roditeljstvo zbog toga što će previše u svom poslu, poslu izgubiti, i povratak na tržište rada im ne može zbog prirode posla čekati odnosno ne mogu si dozvoliti taj, taj luksuz za eventualnim planiranjem još jednog, još jednog djeteta. Ali vidite, u Hrvatskoj postoje neke firme koje se dobro organiziraju i koje su primjeri dobre prakse, imate recimo jedan Savez za rodnu ravnopravnost nastao u Hrvatskoj prije godinu dana, to vam je mreža kompanija koje se zalažu za povećanjem broja žena na rukovodećim i drugim mjestima, jednake plaće za isti rad, ali, ali i za rušenje barijera između žena i muškaraca u poslovnom, ali i obiteljskom svijetu koji itekako, ovaj obiteljski život, zapravo se reflektira na poslovni život. Pa vam te tvrtke, sada ih je već 11 u toj alijansi, da ih sad ovdje ne promoviram, recimo omogućuju svojim roditeljima koji su koristili roditeljski dopust nakon korištenja roditeljskog dopusta prvih mjesec dana da rade pola radnog vremena za punu plaću, pa očevima primjerice mjesec dana plaćenog dopusta za sve tate, za sve tate koji koriste roditeljski dopust još mjesec dana plaćenog dopusta kako bi se žena mogla vratiti na svoj posao, a da oni to vrijeme provedu s djetetom, pa imaju ovaj slobodan dan za zaposlenike očeve i majke kada dijete kreće u vrtić ili kad kreće u osnovnu školu. Neke tvrtke u Hrvatskoj, evo konkretno u ovom slučaju, u tom prvom valu njih 5 koje zapošljavaju 2.500 ljudi, pomiču te granice, pomiču te barijere, shvaćaju da je zadovoljan zaposlenik ključan za napredak njihove firme, a da bi zaposlenik bio zadovoljan mora imat sređenu, sređenu situaciju kod kuće, mora imati servise koji će omogućiti da bude posvećen poslu onda kada je na poslu, da podijeli odgovornost između žena i muškaraca kod kuće da bi oni jednako kvalitetno mogli raditi na svome, svome poslu. Tako da možemo i učiti od nekih privatnih kompanija, možemo i primijeniti ovakve primjere u naše Zakone, možemo ih samo copy-paste-ati, na tragu toga je i ovaj Prijedlog GLAS-a, mi ga podržavamo, i nadamo se da će predlagatelj između prvog i drugog čitanja ozbiljno razmotriti ove prijedloge i da neće samo politikantski zbog toga što to dolazi s ove strane Sabornice odbijati sve ono što može biti dobre, ne samo za žene i muškarce u Hrvatskoj, nego općenito za, za poštivanje Ustava Republike Hrvatske, ali i za poštivanje pozitivnih uzusa koji se itekako shvaćaju zašto su važni u Europskoj uniji, al' na žalost mi njih nismo spremni primijeniti, primijeniti u Hrvatskoj kad se radi o ovako pozitivnim iskoracima.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnica Željka Josić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovane predlagateljice, državne tajnice i suradnice. Pa evo mi smo već nekoliko puta u ovoj Sabornici raspravljali o rodiljnim i roditeljskim naknadama, i mislim da smo se svi složili oko jednoga, da ravnopravno roditeljstvo je cilj koji mi trebamo postići u budućnosti. Drago mi je da postoji još uvijek interes za ovu temu bez obzira s koje strane Sabornice on dolazio, no isto tako svi smo vrlo svjesni činjenice da Direktiva koja nas obvezuje i koja će bit sastavni dio u jednom trenutku našeg zakonodavstva, će uć' u naše zakonodavstvo, samo je pitanje vremena. Isto tako ja bih evo ovom prilikom istaknula još jedanput da u zadnjih deset godina ova Vlada je uspjela u dva navrata povisiti rodiljne i roditeljske naknade, što je vrlo značajno za mlade obitelji. Podsjetit će da su i izmjene nastupile prve 2017., a ove druge izmjene kojima će se povećati roditeljska naknada na 5600 kn će stupiti od 1. travnja ove godine za samozaposlene i zaposlene roditelje. Ono što smatram da smo se svi složili oko toga da su ovakve promjene i ovakvi novčani izdaci vrlo značajni za svaku mladu obitelj. Također smatramo da će ovo povećanje omogućiti i veće uključivanje očeva u brigu o novorođenom djetetu. Ovdje je već nekoliko puta naglašena činjenica da smo mi tradicionalno društvo. Jesmo, i na tom tradicionalnom društvu trebamo još uvijek raditi. Činjenica je da jedna mjera neće potaknuti naše roditelje odnosno naše očeve da se odmah uključuju u brigu o svom novorođenom djetetu. Isto tako smatram kako ćemo u jednom trenutku kada se uvede i očinski dopust bilo da on traje 5, 10, 14 dana, nebitno koliko će trajat, na neki način možda i olakšat našim majkama. No, evo i same kolegice su u svom prijedlogu zakona spomenule kako je ovo i u skladu sa direktivom Europskog parlamenta i Vijeća. No isto tako kako i sama Vlada kaže, potrebno je urediti pojedinosti i uvjete za ostvarivanje ovog prava, dakle prava na očev dopust. I vrlo je jasno da će se uvođenje u zakonodavstvo RH navedene direktive obuhvatit propisivanje instituta kao što je očev dopust. I ono što bih naglasila i što bi spomenula ponovno, da je Vlada podržala osnovni cilj direktive a to je osnaživanje obitelji. Često puta sam čula u nekim raspravama da žene imaju obavezni dio rodiljnog dopusta, taj obavezni dio rodiljnog dopusta treba samo istaknuti jednu činjenicu da to nije nešto što je njima kazna, već postoje određeni medicinski i zdravstveni razlozi zašto ih se obavezuje na 28 ili 45 dana dopusta prije određenog termina odnosno 70 dana nakon poroda. Osobno smatram kao majka i kao ginekologinja da u tom periodu vrlo je bitno da žene imaju potporu kako svoje obitelji, tako i cijelog društva u cjelini. Tako da moja je nekako uvijek inicijativa da dijete treba i oca i majku i da to uvijek trebamo podupirati i obitelj održavati na okupu posebice kada se govori o novorođenom djetetu. Ovdje smo nekoliko puta isticali kako je za normalan rast i razvoj djeteta iznimno bitno da u tim najranijim danima sudjeluju i otac i majka. Tako da vjerujem u onom trenutku kada i direktiva bude sastavni dio hrvatskog zakonodavstva, neće ostati samo na papiru i da će naši očevi doista koristiti ovaj institut očinskog dopusta i da će ga koristit na način da će pomagat svojim partnericama, svojim suprugama i da će se brinut za svoju djecu. U dosadašnjim raspravama u nekoliko navrata se govori o ravnopravnom roditeljstvu, o tome kako su žene neravnopravne na tržištu rada, da, možemo se složiti oko toga, no isto tako evo sad sam malo pogledala po sabornici i svi ste bili sastavnici određenih Vlada, dakle, to nije nešto što se dogodilo od jučer do danas, to je nešto što se događa već dugi niz godina i ne možemo baš reć da stalno stojimo na istom mjestu, mislim da smo se ipak malo pomaknuli i po pitanju žena na tržištu rada. Da je majkama to malo teže, tu se možemo složiti, ja mogu to reć i iz vlastitog iskustva. Ali isto tako, nemam u ovom trenutku dojam kako ste naglasili u nekoliko navrata, da Vlada odbija apsolutno sve ideje koje dolaze sa ove druge strane sabornice, da se može o svemu raspravljat, može, naravno, mi smo demokratsko društvo i trebamo o tome raspravljat a ovo je jedan od takvih primjera. Ja bi samo naglasila da kroz direktivu je još rečeno da se predlaže i fleksibilno radno vrijeme i malo drugačiji uvjeti rada. Moramo biti svjesni činjenice da to fleksibilno radno vrijeme ili rad od kuće u nekim zvanjima nećemo nikako moć realizirat, naravno postoje određena zvanja gdje će se to moć iskorigirati, ali vjerujem da u jednoj velikoj većini, to nažalost nećemo moć dostići. I nemojmo misliti da ćemo sve ovo o čemu mi ovdje pričamo i gdje želimo puno ravnopravniji i kvalitetniji položaj žene u društvu, možemo postići preko noći. Tradicionalna uloga žene, majke će ostati i postati još neko vrijeme u RH. U još jednom djelu ste se spomenuli, što nije nikako niti moje područje, roditelja posvojitelja. Meni kao mami i kao ženi, što se tiče dopusta za posvojitelje koje predlažete do 18 g., meni se čini da je time malo su posvojitelji stavljeni u drugačiji položaj od bioloških roditelja, posebice što se tiče samog tržišta rada a i znamo da biološki roditelji imaju tu mogućnost do 8 g. djeteta. Ja uvijek smatram da prijedlozi moraju bit konstruktivni, vi idete u tom smjeru, no ono što svakako treba naglasiti, da zakoni se ne donose što vi jako dobro znate, do danas do sutra, ne donose se preko noći, oni moraju biti cjeloviti i moraju biti korisni onim krajnjim korisnicima, da to tako kažem, tako da u ovom trenutku mi nećemo podržati ovaj prijedloga zakona. Hvala.
Klub zastupnika HNS-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime treba govoriti zastupnik Stjepan Čuraj koji nije tu pa gubi pravo govora. Nakon toga za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa evo ja na početku što mogu reći osim toga da ću podržati ovaj prijedlog zakona kolega iz GLAS-a i mislim da je to u svakom slučaju jedan dobar prijedlog i dobro rješenje i zbog toga mi je još više neshvatljivo zašto, zašto Vlada ovoga ne prihvaća ili barem se nije očitovala na način da kaže ovo je dobra ideja zbog toga i toga ne možemo ju sada usvojiti ali vodit ćemo o tome računa pa ćemo u dogledno vrijeme u nekakvom planu staviti kada bi moglo ići, ići ovoga ka ovom rješavanju. Ja ću se sada osvrnut isto na ovo što je rekla kolegica prije mene da je ova Vlada povećala u 2 puta naknade i to je dobro i kada je bila ova zadnji prijedlog izmjene na oko 5,5 tisuća kuna to sam i pohvalio i smatram da je to u redu, ali mislim da trebamo kao društvo i kao zemlja težit potpunom delimitiranju naknada jer je to rješenje i ključ svega i to sam rekao prilikom rasprave o Vladinom prijedlogu od prije mjesec, dva dana. Dakle, u projekcijama proračuna i financijskih troškova za 2021., '22., '23. nema povećanja stavke za ove naknade i stoga ja zaključujem da Vlada uopće nema u planu delimitiranje, delimitiranje u iduće 3, 4 godine, a to vas nije ništa koštalo. Dakle da ste stavili '21., '22. ili '23. plan povećanja pa rekli evo sada dižemo na 5,5 u planu nam je u budućnosti potpuno povećanje jer da se delimitiraju naknade onda bi ovaj prijedlog kolega iz GLAS-a ovoga bio puno, puno bliži realnosti zato što onda bi se i očevi češće odlučivali na ovaj korak zato što imali smo sada Dan žena prije nekoliko dana u Hrvatskoj i onda smo dobili podatke i brojke. Žene su potplaćene u Hrvatskoj, žene rade za manje plaće, ženama je puno teže i sve je to jedan rezultat ovog cijelog kompleksnog problema koji se zove demografija. Dakle, zato žene u pravilu i idu na ovaj dopust zato što muškarci imaju veća primanja i muškarcima se, ružno je to reći, financijski ne isplati otići na porodiljni, jer obitelj manje gubi ako je žena tamo, a nažalost u uvjetima kada imate troškove pelena, hrane i svega onoga što roditeljstvo proizlazi troškovi života iz toga, onda morate gledati svaku kunu. I zato se to dešava, a nažalost mi kao država i kao zakonodavac bi morali gledati položaj djeteta i ono što je najbolje za dijete, a za dijete je najbolje da uz sebe ima i oca i majku. I da i otac i majka prate razvoj i odrastanje tog djeteta. I u tom pravcu bi mi trebali donositi zakone i u tom pravcu bi trebali donositi nekakva rješenja. Mi danas kada pogledamo popis prava koje imaju obitelji, roditelji, majke, očevi onda Hrvatska ima cijeli niz prava. Imate pravo na ovo, imate pravo na ono, o tome sam govorio i prilikom zadnje rasprave. Dakle, evo piše da recimo žena ima pravo na 100% naknadu plaće ako ide na bolovanje radi bolesnog djeteta, što u praksi nije točno. Zato što ima pravo na 100% ali ne više od 4.000 i nešto kuna. I onda recimo žena koja radi za 6, 7, 8.000 kuna taj mjesec dobije pola plaće ili još i manje, onda nije to 100% onda je to, to se zove prevara. To je recimo jedan od primjera. Imamo druge opcije, recimo imamo situacije da obitelji moraju npr. imali smo sad štrajk učitelja prije par mjeseci koji su sada već svi zaboravili, ja sam bio na jednom skupu poslodavaca gdje su rekli, gledajte roditelji su morali uzimati bolovanja i lažirat te stvari jer nisu imali gdje ostaviti djecu. To su isto problemi s kojima se mlade obitelji susreću. Kolega Maras je ovdje vukao mjesec dana djecu na posao sa sobom, on to može, ima roditelja koji to ne mogu. Ja sam znao svoje dijete dovest u sabor zajedno sa sobom i pustit ju dolje u klubu, svi ju dadiljaju znam da još neki kolege to u saboru su znali napraviti, dok bi imao raspravu jer nisam imao drugih mogućnosti kamo s djetetom. U Europskom parlamentu u parlamentu imaju vrtić za djecu zastupnika, recimo kad pričamo o zastupnicima. Neke tvrtke evo Ericsson Nikola Tesla koliko ja znam imaju mogućnost čuvanja djece u sklopu svoje tvrtke. Država bi to trebala poticati, poticati sufinancirati možda i takve tvrtke koje to rade. To su sve neke od nizova mjera koje bi mogle olakšati roditeljima život, ali ono što možemo napraviti je recimo dakle opet ću se vratiti, potpuno delimitiranje naknada je jedan, jedna od ključnim mjera koja bi mogla puno, puno napraviti po ovom pitanju. A tu je ona zamjerka, dakle svaka čast ovoj Vladi što je 2 puta to napravila, ali ni jedna Vlada u zadnjih 15, 20 godina nije imala financijske uvjete da to napravi na ovaj način ko ova Vlada. Dakle, hvalimo se ogromnim prihodima, niskim kamatama, prvi puta ne trošimo više nego što zarađujemo, to su sve stvari koje ova Vlada ističe kao pozitivne stvari kada gledamo financijske situacije. Nemojte klimat kolegice tamo i negodovat jer to je tako, dakle hvalite se, puna su vam usta u Vladi kako vam nikad nije bilo bolje, kako imamo rast, kako je sve super i onda padamo na ovim primjerima. Zašto niste stavili u plan da ćete za godinu, dvije, tri dana recimo probat delimitirat pa se to može promijeniti, ali se onda vidi nekakva namjera. I bilo koja vlada da stavi po pitanju roditeljskih naknada, po pitanju pomoći djeci, roditeljima nekakve planove za godinu, dvije, tri dana ja vam garantiram da ni jedna politička opcija to ne bi dovodila u pitanje. Dakle, da je ova Vlada rekla sada dižemo na 5,5 a idemo na potpuno delimitiranje 2021., '22. i '23. ja vam garantiram da SDP ne bi to osporavao. I za par mjeseci kad preuzmemo odgovornost za Hrvatsku onda to ne bi gasili jer je to doveo HDZ, nego bi to nastavili odnosno napravit ćemo kad mi dođemo na vlas. Napravit ćemo za par mjeseci je to kad vi to ne radite sada. Dakle, to su stvari da se vidi nekakva volja i da se vidi nekakva namjera, nešto što možete, nešto šta ništa ne košta, volja, plan, ali niste to napravili. Dakle, puno je tu stvari koje, koje su se još mogle i koje bi se morale. Tako da podržavam ovaj prijedlog kolega iz GLAS-a, mislim da je tu još prijedloga, još sveobuhvatnijih mjera koje bi se mogle raditi da se mladim roditeljima olakša život i da mogu raditi na tim demografskim mjerama, puno rade gradovi i općine, ali opet razlika je od grada do grada, koliko tko može, koliko tko ne može, kroz subvencioniranje vrtića, kroz naknadu za novorođeno dijete, kroz neke stvari, ali recimo mi imamo i realni sektor. Privatnici tu ne rade svi ono što bi trebali, dakle, državni službenici i namještenici imaju i po Kolektivnom ugovoru neku naknadu koju dobiju, dobije se i od HZZO-a, neka pomoć za nabavku dječje opreme, itd., recimo privatne firme, one majke i očevi koji rade u privatnim firmama ne mogu recimo koristiti te benefite kao neki u javnom sektoru. Sad recimo, tu država može to potaknuti, da porezno rastereti one tvrtke koje će pomoći mladim roditeljima financijski pa da da taj dio neoporezivi recimo i da stimulira na neki način, ali to, to bi bilo recimo, neka odgovorna politika, odnosno ja bih očekivao da je Vlada došla pred nas i rekla ovo je paket mjera koje ćemo napraviti, financijski sada možemo to, to, to i to, a plan je kroz sljedećih 5 ili 10 godina napraviti to, to, to i to. I u tom pravcu raditi. E onda bi to bila nekakva strategija i nekakav plan i nekakva demografska politika, ha ovo ovako su dobar dio, ali to je jako, jako slabo i jako, jako malo i onda ovakav jedan prijedlog koji dođe iz kolega iz GLAS-a di se u biti izjednačavaju očevi i majke, gdje se omogućuje djetetu da ima oca i majku kod sebe uz odrastanje i da se olakša taj obiteljski odgoj u biti iz nekog nesuvislog razloga odbijaju. Evo, ja nisam shvatio argumentaciju zašto je ovaj prijedlog zakona od kolega iz GLAS-a odbijen. Znači nije nigdje rečeno da je on loš, da on ne valja i da to ne treba, ali jednostavno nema nekog čvrstog argumenta zašto se to odbija i to mislim da nije dobro. Ja ću podržati ovaj prijedlog, još jednom govorim i podržat ću svaki prijedlog koji olakšava roditeljima odgoj njihove djece.
Hvala. Zastupnik Peđa Grbin zatražio je repliku.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Đujiću. Ono što mene fascinira u svemu ovome je činjenica da ona politička opcija kojoj je u nekim drugim situacijama koje su usta puna tvrdnje da roditelji moraju biti otac i majka, da dijete mora imati oca i majku, čiji su predstavnici čak išli sa prijedlogom zakona po kojem, ako nema oca, majke i djeteta, to uopće nije obitelj, danas kada pred njih dolazi ovakav prijedlog zakona, istome kažu ne. A kada pitate zbog čega to čine, podsjetit ću vas na situaciju od prije nekoliko tjedana. Imali smo raspravu o zabrani proizvoda od jednokratne plastike, svi u Hrvatskoj znaju, ne samo u Hrvatskoj, u svijetu, to Indija zabranjuje, itd., svi znaju da je to potrebno, ali odgovor vladajućih, odgovor iz HDZ-a je ne. A zašto? Jer je to predložila opozicija. Ista stvar, [[Upadica Petrov: Hvala.]] ista stvar je danas ovdje.
Isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku.
Upravo tako kolega Grbin i ono što je još najžalosnije, recimo, opozicija daje neke dobre prijedloge, kao što je ovaj prijedlog, kao što je, spomenuli ste neki dan zabranu uporabe plastikom i onda Vlada kaže ne samo zato što to opozicija predlaže, a onda će nam za par mjeseci ili godinu dana Europa odnosno EU komisija ili EU parlament narediti da nešto tako moramo provesti, onda će to biti u redu. I ona ćemo to pod naredbom provesti, a ne vidimo sami u ovom trenutku neka rješenja koja su dobra, da ih možda napravimo i prije europskih normiranja. Dakle, zašto bi nama Europa propisivala neke stvari, zašto ne bi sami donosili neke propise koji su dobri za naše građane?
Zastupnik Mirando Mrsić javio se za repliku.
Poštovani kolega Đujić, pa jasno zašto HDZ-ova Vlada nije u ovaj dio ni imala primisli da ga promijeni i da usvoji neke dobre stvari koje je ovaj prijedlog GLAS-a pokazuje. Pokazuje i stav prema posvojiteljima jer puta usta su Vlade i puna usta su ministrice da treba posvajati djecu, vidimo kakvi su rezultati posvajanja djece, a ovaj prijedlog GLAS-a ide za time i da posvojitelji imaju ista prava i oni koji imaju svoju biološku djecu, međutim, evo ni to se nije napravilo. S druge strane i ovo stav Vlade je prema obitelji i prema muškarcima i ženama po ovome je očito da žene trebaju biti doma, rađati djecu, a da muškarci su ti koji skrbe o obitelji i to je jedan patrijarhalni stav koje ova Vlada od početka gura kroz društvo i vjerojatno je to jedan od razloga zašto nisu htjeli prihvatiti [[Upadica Petrov: Hvala]] ove izmjene zakona.
Isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku.
Pa kolega Mrsić, slažem se s vama i jedno je što i to je, ovo je još jedan od primjera gdje ova Vlada jedno govori, a onda u praksi, kad može nešto promijeniti ili nešto napraviti onda radi nešto sasvim drugo i radi nešto suprotno od onog što pričaju. Dakle, puna su im usta ravnopravnosti, izjednačavanja žena i muškaraca, prava, svih mogućih skupina i onda kad dođe ovako jedan zakon gdje nema suvisle argumentacije da se on odbije, Vlada kaže ne, Vlada kaže ne može. E to je ova Vlada, jedno rade, drugo govore, a treće misle.
Zastupnica Sabina Glasovac zatražila je repliku.
Kolega Đujiću, govorili ste nešto o naknadama za vrijeme trajanja bolovanja i o nepravdi prema pojedinim roditeljima, međutim, brojni su roditelji koji su zgroženi zapravo činjenicom da im se uskraćuje pravo na bolovanje za vrijeme dok su im djeca hospitalizirana. Znači to je često, učestala pojava u RH gdje je tumačenje zakona, odnosno pojedinih pravilnika takvo, da dok je dijete u bolnici, ono ima stručnu bolničku skrb i ne treba mu roditeljska skrb u smislu da se roditelju dozvoljava bolovanje i to se u brojnim slučajevima tako tumači, što je potpuno nesuvislo. Niti se dijete može teleportirati samo u bolnicu, niti realno se događa da je dijete u bolnici bez da ga roditelj obilazi, i provodi vrijeme uz njega, al to se događa i to je isto jedna nepravda nažalost na koju se ukazuje, ali ona se ne mijenja.
Odgovor na repliku.
Je, to je jedna nepravda i ja vam mogu reć opet iz svog iskustva da nikakva skrb djeteta bez roditelja u bolnici ne znači ništa. Dakle, dijete kad je u bolnici, nažalost kad tamo završi, onda ako nije uz njega roditelj ili oba roditelja, to, to su onda i traume i to ne može nadomjestit nikakva medicinska pomoć i tu smo se recimo pomaknuli iz onog kamenog doba. Dakle, puno se stvari mijenja, medicina napreduje, evo ja, sami ste rekli sam friško otac drugi puta, dakle mi smo sada, ja sam bio na porodu sa suprugom cijelo vrijeme i bio je carski rez, bio sam prisutan i tamo, što je bilo prije godinu, dve dana nezamislivo, dakle u Rijeci je to moguće, supruga je rodila na carski rez, drugi dan je puštena iz bolnice. Nekad ako si išo na carski rez si bio 7, 8 ili 10 dana u bolnici itd., ako rodiš prirodno i ako je sve u redu ideš drugi dan doma, dakle to danas medicina i svijet napreduje, isto tako i prisutnost roditelja uz dijete, a država svojim zakonima i ograničenjima to sprječava i to treba mijenjat.
Zastupnica Grozdana Perić zatražila je repliku.
Kolega Đujić, vi ste više nego licemjerni kada govorite kako ova Vlada nije napravila ništa, kako nije dovoljno učinila i u svom programu ostvarila ono što je i obećala, pa kad pogledate samo da su se naknade povećale trostruko, kada se itekako pažljivo planira i gleda svaki detalj u poštivanju i rodiljnih, roditeljskih naknada, obitelji, organiziranja života, izgradnje vrtića, dogradnje vrtića, sufinanciranja predškolstva itd. i onda vi kažete da ova Vlada nije ništa napravila, a u isto vrijeme vaša Vlada je smanjila prihode jedinica lokalne samouprave iz poreza na dohodak za 30%, to ste zaboravili.
Odgovor na repliku.
Kolegice Perić, ja uopće to nisam reko, da ova Vlada nije napravila ništa i hvala vam što me vrijeđate drugi puta, već u neko vrijeme, očito me imate na nekom piku, a imajte i dalje, nije to uopće problem, ako je ko licemjeran onda ste vi licemjerni jer vi ste meni prije neki dan rekli da ja ne razumijem ništa jer sam mlad ušo u sabor i da recimo ja kao mlad čovjek ovoga valjda nisam dovoljno, valjda vi niste dovoljno pametni kao ja jer sam ja mlađi od vas ušo ovdje, to ste vi rekli ovdje. Dakle, diskreditirali ste me po dobi i po godinama, a sad se ovdje pozivate na punu brigu o mladima, o obiteljima itd. i ja nisam licemjeran jer ja nisam to rekao, dajte poslušajte malo. Ja sam rekao maloprije da svaka čast ovoj Vladi što je u nekoliko navrata dizala roditeljske naknade i da je digla naknadu na 5 i pol, ali da bi volio da je pokazala namjeru da će i u budućem periodu se to dizati i da je to stavila u plan. I nemojte mi govorit da sam reko nešto što nisam reko [[Upadica: Isteklo je vrijeme]] ako ćemo pričat [[Upadica: Hvala]] koja je Vlada šta napravila, [[Upadica: Zastupnik Đujić…]] kolko su vaše Vlade pokrale RH i vaš tamo patrone [[Upadica: Zastupnik Đujić]] Božidar Kalmeta, [[Upadica: Zastupnik Đujić…]] dajte o tome malo razmišljajte [[Upadica: …molim vas…]] kao licemjeru, to je to.
Zaslužili ste opomenu, upravo ste dobili opomenu. Ja vas molim, vi imate pravo govora, iskoristite, iskoristite ga pristojno, eto. Hvala vam. Zastupnik Vlaović zatražio je repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Đujić, u pravu ste, Vlada je trebala prihvatit ovaj prijedlog zakona jer to nalaže i Europska direktiva, a kad već nije imala bolji prijedlog mogla je nomotehnički doradit ovaj, a vi ste lijepo primjerom naveli kako jedinice lokalne samouprave svojim primjerom, svojim aktivnostima čine više za demografsku obnovu svojih područja nego što to može i treba Vlada RH. Primjer su općine Bošnjaci, Čaglin, Nova Kapela koje svake godine povećavaju iznose za novorođeno dijete, plaćaju vrtić, plaćaju odnosno sufinanciraju učenike i studente, prvo obiteljima sufinanciraju kupnju prve nekretnine i što vam govori da evo općine i gradovi ne mogu čekati inicijative Vlade, pa poduzimaju same, a ono što bi onda trebalo nastavit kad već Vlada nema takovih inicijativa, povećati fiskalne kapacitete jedinicama lokalne i regionalne samouprave odnosno nastaviti fiskalnu decentralizaciju.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala, hvala lijepo. Kolega Vlaović, upravo to, jedinice lokalne samouprave u puno sredina uskaču, uskaču sa raznim mjerama. Recimo, evo u mom gradu se dobije 5.000,00 kn za svako novorođeno dijete, a npr. puno je fiskalno slabiji od npr. Grada Zagreba gdje se dobije, ne znam, 1.800,00 kn kolko sam čuo ovoga za, za svako novorođeno dijete i to u ratama npr. Kod mene se dobije u Novom Vinodolskom 5.000,00 kn za svako dijete, evo da ne bude licemjerno tamo je HDZ na vlasti, pa da ne ispadne da ih ja kritiziram npr. S druge strane u vrtiću kod mene u mom gradu ne mora se pepelom prat ruke, imamo sapun, imamo papir, tako da recimo i to je okej, što se radi npr. u nekim gradovima gdje je koalicijski partner ove Vlade ključan. Onda recimo ne moramo mi nosit u svoj vrtić, ne znam, novce, papir ili tako neke stvari, u našem vrtiću djeca imaju ono šta im treba, nema listi čekanja, nema ničeg, npr. to je jedan primjer kako neki mali gradovi sa slabijim fiskalnim kapacitetom mogu puno napravit u olakšanju roditeljima njihovog života.
Hvala. Slijedeća rasprava je poštovane zastupnice Marije Mačković, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani i uvaženi državni tajniče sa suradnicom, zastupnice i zastupnici. Vezano uz prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama koje je predsjedniku HS podnio Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a aktom od 9. svibnja '19.g. u čijem prijedlogu stoji da će se prijedlogom zakona osigurati ravnoteža odgovornosti između očeva i majki u brizi za novorođeno dijete, bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života, osobito majki, smanjenje stereotipnih obiteljskih uloga, te povećanje sudjelovanja žena na tržištu rada, te drugo jednak pravni tretman pred zakonom i svim posvojiteljima i svoj posvojenoj djeci. Prijedlogom se predlaže uvođenje obveznog očevo dopusta u trajanju od 10 dana tijekom prvih 70 dana života novorođenčeta kao i roditeljskog dopusta oca u trajanju od 2 mjeseca istovremeno s trajanjem majčinskog roditeljskog dopusta ili pak odvojeno od tog vremena ako obitelji tako više odgovara. Također se predlaže i ostvarivanje prava posvojitelju na roditeljski dopust i novčanu potporu u slučajevima kad se posvaja dijete koje je starije od 8 godina. U prijedlogu se poziva na Direktivu EU parlamenta i vijeća o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi. Direktiva je usvojena 1.8.2019. godine, a rok za implementaciju je 1.8.2022. godine. Radi javnosti i prema dostupnim podacima npr. finski očevi imaju očinski dopust koji traje 9 tjedana i za to primaju 70% plaće, u Portugalu dopust traje 5 tjedana, a očevi dobivaju čitavu plaću, jednako tako Španjolci dobivaju punu plaću koji traje 4 tjedna, u Francuskoj, Danskoj i Estoniji očinski dopust traje 2 tjedna uz punu plaću, dok u Belgiji, Bugarskoj on traje jednako toliko ali uz 90% plaće, a u Sloveniji očinski dopust traje 30 dana. Slažemo se svi da je demografska obnova prioritet ove Vlade kao i svih nas koji smo danas raspravljali, zaštita majčinstva, zaštita majke, vrednovanje žene na tržištu rada te što sigurnija i stabilnija financijska neovisnost svake obitelji. U prilog toga ide da je Vlada osnovala i vijeće za demografsku revitalizaciju koje je održalo i svoju 7. sjednicu krajem siječnja mjeseca ove godine i kojem je predsjedao sam predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković i na kojem su bili nazočni gotovo i svi ministri s ciljem provedbe mjera demografske politike iz programa Vlade RH jer demografska politika nije mjera koja može se popraviti ili unaprijediti od danas do sutra. To je niz mjera koje traju i čitavo desetljeće. Vezano uz to treba reći da je Vlada RH uputila u saborsku proceduru i konačni prijedlog zakona o kojem smo već i raspravljali o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama kojim se predlaže povećanje maksimalnog iznosa naknade plaće koja se isplaćuje za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta, drugih 6 mjeseci. Dakle, za zaposlene i samozaposlene roditelje sa 102% proračunske osnovice na 170, dakle sa 3.991,20 kunu na 5.654,20 kuna, a za prvih 6 mjeseci ako to pravo koriste ovaj jedan roditelj ili prvih 8 mjeseci ako to pravo koriste oba roditelja iznos za prvih 6 mjeseci je puni iznos koji se dobiva. Dakle, u taj u korištenje tog rodiljnog dopusta mogu se uključiti i očevi. Ujedno povećanje maksimalnog iznosa naknade plaće obuhvatit će se i korištenje prava na roditeljski dopust za slučaj smrti djeteta zaposlene ili samozaposlene majke. Isto tako mijenjaju se razdoblje trajanja prethodnog osigurana zaposlenog ili samozaposlenog roditelja kao uvjet za ostvarenje prava na način da se trajanje prethodnih osiguranja smanji kako bi bilo povoljnije za korisnike prava, znači umjesto 12 mjeseci neprekidnog predlaže se 9 mjeseci odnosno umjesto 18 mjeseci i s prekidima u posljednje 2 godine predlaže se 12 mjeseci s prekidima u posljednje 2 godine. I za taj iznos koji je predviđeno da se primjenjuje od 1. travnja 2020. godine Vlada je izdvojila znatna financijska sredstva preko 160 miliona kuna i za razdoblje '21., '22. preko 214 milijuna kuna. Vezano uz ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama predlagatelja Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a o kojem danas raspravljamo i o kojem se očitovala predstavnica Vlade, državna tajnica i navela razloge zbog čega se ovaj prijedlog zakona ne može prihvatiti, a konkretno je rečeno da vezano uz ovaj prijedlog nije konkretizirano vezano uz sve pojedine članke točno što i kako se traži odnosno nije definiran točan odnos kolike bi te potpore bile, u kojim iznosima i ostalo što je potrebno definirati i određena sredstava koja je potrebno za to izdvojiti. Također, danas je bilo puno rasprave oko toga i većina zastupnika se okretala na to kao da demografska obnova nije prioritet ove Vlade što nije točno. Jer ova Vlada je unutar ovih zadnjih godina učinila znatne korake vezano uz 2 puta povećavanje roditeljskih naknada kao i povećavanje cenzusa za dječji doplatak i prema informacijama koje su dostupne na mrežnim stranicama nadležnog ministarstva u odnosu na 3 godine bez obzira na iseljavanje i sve ostalo povećan je broj korisnika obitelji i konkretno broja djece koja koriste te potpore. Državna tajnica također u svom izlaganju nije rekla, nije navela da Vlada RH neće postupati i postupiti po direktivi koja je donešena od Vijeća Europe odnosno od, do onog roka koji je na neki način predviđen to je 2022. godina, ona to dakle nije rekla i ne može se reći da Vlada ne čini i da neće činiti ništa vezano uz to. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, prije tog moram konstatirati, a neću prekinuti sjednicu, makar nemamo ovaj predlagača što nije uobičajeno i obično ovaj se jako bune neki kad nema predlagača, a sad već neko vrijeme nema predlagača u dvorani, al svejedno neću prekinuti sjednicu, mislim da bolje da nastavimo pa će poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk imati repliku. Izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Mačković, vi ste u vašoj raspravi govorili o primjerima europskih zemalja odnosno o sudjelovanju očeva i korištenju dopusta i naknadama kada očevi koriste taj roditeljski dopust, svi se možemo složiti, evo i prošli tjedan smo raspravljali o Prijedlogu ovaj zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama koje je predložila Vlada Republike Hrvatske, da je demografija veliki problem i da svaka mjera koja dođe i gdje se ulaže u obitelji, djecu je dobro došla, ali uz mjere nacionalne politike vrlo su bitne mjere lokalne i regionalnih jedinica, lokalnih i regionalnih jedinica, i samo ako zajedno sa nacionalnom politikom i naše gradove i općine prate ovu mjeru, sigurno da možemo puno toga napraviti bolje i više, i ulaganjem Gradova i Općina u demografsku obnovu sigurno ćemo zaustaviti odlazak mladih iz Hrvatske.
Hvala. Poštovana zastupnica Mačković.
U pravu ste ... [[Govornik se ne razumije.]] jer moram reći da jedinice lokalne samouprave i one koje su, financijski kapacitetom nisu baš potkovane, ulažu znatna sredstva, ali moram reći, evo i pozitivan primjer da je Ministarstvo i demografije imalo jedan natječaj kojim su se mogli javiti jedinice lokalne samouprave vezano za sufinanciranje dječjih vrtića u ruralnim područjima, koji su svakako one jedinice i oni čelnici koji vode brigu i imaju svoje vrtiće, i nastoje imati svoje vrtiće, s ciljem da im roditelji ne mijenjaju prebivalište kako bi im djeca mogla ići u druge gradove, dakle ja mislim da će uskoro doći do potpisivanja tih ugovora i na taj način će se evo omogućiti i znatnom broju djece da mogu ići u vrtiće, a također jedinice lokalne samouprave izdvajaju naknade za novo rođenu djecu, sufinanciraju udžbenike, daju učeničke i daju studentske stipendije, to je isto također demografske mjere.
Hvala. Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo ovo je sad već drugi put u kratkom vremenu kako raspravljamo o ovoj temi, smatram to iznimno bitno, drago mi je da smo kad smo govorili o prošlim izmjenama Zakona da je bilo suglasje u Hrvatskom saboru, čini mi se svih Klubova kako će podržati prijedlog, žao mi je što danas nema tog suglasja, ali to je, to nije više iznimka, to je pravilo u Hrvatskom saboru da sva, svi prijedlozi koji dolaze iz opozicije se jednostavno odbijaju. Zašto ću ja podržati ovaj Prijedlog? Meni se čini čak i, ne bi rekao da je to simbolična razina kad govorimo o deset dana, ne bi čak tu ni koristio argument, kasnije ću o tom reći, da se u mnogim zemljama pokazalo to kao korisno, već reći jedan argument koji možda trebamo u ovom trenutku imati na umu, ovaj Prijedlog zakona, ovakva izmjena će se usvojit vrlo brzo, vjerujte vrlo brzo će se usvojit. Zbog čega je to tako? Pa iz čistog razloga zato što ako želimo postići cilj, taj smo cilj govorili u prošlim izmjenama zakona, a taj cilj je položaj, ravnopravan položaj žena na tržištu rada, ali sad samo ne žena, već obitelji, sad možemo govoriti o obiteljima. Ajmo još jedanput naglasiti ispočetka, žene se u Republici Hrvatskoj teže zapošljavaju nego muškarci, žene teže napreduju nego muškarci, položaj u radnom odnosu koji proizlazi upravo iz ove činjenice, evo kad govorimo o, o rođenju djeteta, žene stavlja u, u lošiji položaj na tržištu. I na kraju ono što je najvažnije za kontekst ove rasprave, a to je razlika u plaćama. Ako pogledamo Europska komisija što nam je pokazala, i to u dijagramima gdje vrlo jasno se vidi, nije uzet mali razmak vremenski, već su uzeti razmaci od 5 godina prije rođenja, i 5 godina nakon rođenja prvog djeteta, u Danskoj, pazite govorimo o razvijenim zemljama, u Danskoj prihodi žena drastično padaju za to vrijeme, muškarci su praktički konstantni. U Švedskoj u prvom, nakon, odmah nakon rođenja drastično padaju, nešto se kasnije oporavljaju. U Sjedinjenim američkim državama interesantno je da padaju i prihodi muškaraca nakon, nakon roditeljstva. U Velikoj Britaniji žene opet dosta se, dosta taj se pad očituje, govorimo o prihodima znači o njihovim plaćama, u Austriji imamo isto znatan skok nakon, pad nakon rođenja, poslije je mali oporavak, i slično je tako u Njemačkoj. Dakle, ove mjere, iako se ovdje govori o deset dana korištenja rodiljnog dopusta muškarca, imaju znatno veće i znatno, znatno, u vremenskom smislu znatno jače učinke. Istraživanje ... [[Govornik se ne razumije.]] je pokazalo, a to se istraživanje vrlo precizno radilo jer se po zemljama uzeli prihodi dakle prosječne plaće, vrijeme provedeno u kućanskim poslovima, ne samo u kućanskim poslovima, u poslovima brige za starije, za nemoćne, za djecu, znate što je pokazalo?, da ženski neplaćeni kućanski rad vrijedi najmanje 10,9 bilijuna dolara godišnje, da ovu cifru malo plastičnije pokažemo, to je otprilike 100 proračuna Republike Hrvatske, 100 godina proračuna Republike Hrvatske žene svojim radom, neplaćenim radom zarade. To je recimo više od prihoda 50 najvećih kompanija uključujući Google, Amazon, McDonald's, dakle još ću jednom naglasiti, podržavam ovaj Prijedlog jer ide u pravom smjeru prema rodnoj ravnopravnosti, ali to je samo jedan mali korak u nizu Zakona i mjera koja Hrvatska mora uvesti kako bi olakšali teret koji trenutno pada na žene, a to je ravnopravnija raspodjela brige za djecu i kućanske poslove. Europska komisija nas je u Izvješću za Republiku Hrvatsku za 2020.-tu godinu upozorila da Hrvatska sve više zaostaje u odnosu na ... [[Govornik se ne razumije.]] cilj održivog razvoja, rodna ravnopravnosti, u Izvješću piše razlozi zbog kojih žene ne sudjeluju na tržištu rada uključujuć, uključuje odgovornost za skrb za druge kućanske poslove. To odražava niske stope sudjelovanja djece u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju i mali broj korisnika roditeljskog i očinskog dopusta među muškarcima. Podaci iz 2015. pokazuju da je 1/3 žena u RH nekoliko dana tjedno skrbila o starijim osobama ili rodbini s invaliditetom, što je među višim udjelima u EU. Obratite pažnju na ovaj dio izvještaja Europske komisije kad kaže da je zbog ovog razloga se odražava da je mali broj djece sudjelovalo u ranom i predškolskom odgoju. Mi smo ovdje u raspravi i to treba pozdraviti, govorilo se o velikom broju izgrađenih vrtića, međutim, postavlja se sad pitanje ako znatno padaju prihodi kućanstava, dakle obitelji, kako će se isfinancirati smještaj djece u tim novoizgrađenim vrtićima i neko je ovdje s pravom, više puta se to spominjalo, hoće li jedinice lokalne samouprave imati kapaciteta da one, da one nastupe tamo gdje roditelji nemaju, nemaju dovoljno sredstava. Ono što je najbitnije u ovoj, ovoj priči, a vezano je uz to da RH ima jednu od najnižih stopa zaposlenosti žena na tržištu rada, samo 60% žena u radnoj i sposobnoj dobi radi na tržištu rada u RH. Valja imati na umu i u kontekstu ove rasprave, dakle ovaj korak u kojem bi muškarci imali obavezan dio korištenja rodiljnog dopusta, 10 dana, bi sigurno, a to su pokazale i zemlje u, mnoge i napredne zemlje u okruženju, bi utjecao na to da se i muškarci zauzmu za veća prava žena prilikom, prilikom korištenja ovih prava jer, jer prilikom rodiljnog dopusta ženama pada dohodak, pada im na kraju krajeva i uplate u doprinos, doprinosa, pa kasnije i mirovine. Za pozdraviti, još jedanput ću naglasit onu mjeru svakako 6. mjeseci priznavanja staža po djetetu, to je izuzetno dobra mjera, ali da bi postigli konačni cilj, morat ćemo potegnuti za većim nizom mjera. I još jedna stvar koja je, i u kontekstu prošle rasprave sam napomenuo, u Švedskoj npr. 45% primatelja roditeljskog dopusta su muškarci, u RH samo 4,5% primatelja roditeljskog dopusta su muškarci, govorimo o roditeljskom dopustu, dakle ne o rodiljnom. I još jednom ću naglasiti zašto je to tako, vjerojatno vam je svima jasno, samo zato što, pazite 4,5%, pretpostavka je 4,5% muškaraca ima manje plaće nego njihove supruge. Eto, to je ključ, ključ odgovora i ključ zapravo svih napora koje u budućnosti moramo provesti da bi žene bile ravnopravne, prije svega na tržištu rada, a onda i u odgoju djece. Ovaj zakonski prijedlog će kolegica Anka Mrak Taritaš podržati. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Joška Klisovića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Žagar, podigli ste jedno jako važno pitanje, a to je pitanje vrijednosti rada osobe koja skrbi za dijete, jednako kao i za stariju osobu roditelja. U RH je to potpuno nepriznata i nepoznata kategorija. To se svodi pod jednostavno obiteljski odnos, nešto što je, što se mora, što se uzima zdravo za gotovo. Naravno, svaka moderna Vlada, svaka Vlada koja hoće prepoznati trenutak u kojem živimo i radimo ovo neće uzimat zdravo za gotovo, nego će pokušati i to pretvoriti i pretočiti u jednu demografsku mjeru. Kako olakšat dodatno ženama život? Kako dodatno priznati samo onaj rad koji ulažu u ovo društvo, u obitelj, a da ne moraju brinuti za svoju vlastitu egzistenciju? I zato tek kad prepoznamo i vrednujemo taj rad, uključujući i novčano, onda ćemo moći reći u pravom smislu resprektiramo, u punom smislu poštivamo žene i njihov rad i doprinos društvu.
Odgovor poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala. Uvaženi kolega Klisović, nikad, moje mišljenje je da društvo kako god, koje god mjere htjeli postići, nikad se nema pravo miješati u tuđe obitelji, dalje prst od tuđe obitelji i tuđe postelje. Al ono što možemo primijetit u hrvatskom društvu i to, ja ne znam postoje li istraživanja, ali na prvu, na prvu je dosta to vidljivo da danas mladi sve kasnije stupaju u bračnu zajednicu i sve kasnije se odlučuju imati djecu, a to može bit jedini razlog upravo to strah od novih obaveza koje, koje je potrebno, novih sredstava koje je potrebno imati za, prije svega za odgoj i obrazovanje djeteta jer to su, neki kažu malo dijete mala briga, veliko dijete velika briga, jednostavno u tim trenucima, posebno sa stajališta žena, ako se njihova primanja znatno smanje onda je to sigurno faktor koji nije motivirajući za roditeljstvo, za odgovorno roditeljstvo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Joška Klisovića, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Dakle, mi ovdje danas u stvari govorimo o ravnopravnom roditeljstvu. Ravnopravno roditeljstvo mora bit nešto što je utemeljeno naravno i na dogovoru samih roditelja i u tom kontekstu rješenja koja nudimo ne smiju biti prekruta, jednostavno bavimo se živim ljudima, ne bavimo se strojevima. No, ono što je važno za državu da osigura jedan okvir za ravnopravno roditeljstvo u kojem će stvarno dogovorno moći donijeti najbolje odluke unutar jedne obitelji. A moći će donijeti samo u onom trenutku ako nijedan od roditelja nije u tom dogovoru u podređenoj poziciji. I danas ustvari pokušavamo smanjiti još jedan element koji ženu dovodi u podređenu poziciju. Puno su kolege ovdje govorile da je plaća odnosno prihodi žena koji su manji nego prihodi muškaraca glavni razlog zbog čega se žene odlučuju na dopust, a ne muškarci, zašto one idu na roditeljski dopust. To je do neke mjere točno, mi znamo da recimo u javnom sektoru su plaće određene zakonom, bilo državnih službenika, bilo namještenika, bilo ljudi u javnim službama. Tu nisam vidio da dolazi do bilo kakve diskriminacije po spolu, dakle jednake plaće dobivaju žene kao što dobivaju i muškarci. Prema tome, u kontekstu 250 000 ljudi koji radi u javom sektoru, dakle takve diskriminacije nema a opet i u tom sektoru dominantno na roditeljskom dopustu su žene a ne muškarci. Dakle, plaća očigledno nije jedini iako je važan element, nego ono što je naša kolegica u ime kluba Sabina Glasovac ovdje istakla, vjerojatno onaj patrijarhalni mentalitet koji dominira u našoj zemlji je dominantan i ovdje. No, javni sektor, možemo se pohvaliti da su plaće jednake jer ih zakon takvima određuje ali u privatnom sektoru očigledno one nisu takve. E ono što me zanima, što vaše ministarstvo koje je zaduženo i za obitelj i za mlade i za demografiju i za demografsku obnovu, misli učiniti da se taj duh u našem privatnom sektoru promijeni? Da i u našem privatnom sektoru poduzetnici priznaju jednak rad na jednakom radnom mjestu ženama i muškarcima i vrednuju ga istom plaćom? Dakle to je nešto što ne smije samo voditi jedno ministarstvo rada ili gospodarstva brigu nego i Ministarstvo demografije, obitelji i mladih jer to direktno spada upravo u onu kategoriju ljudi za koji ste vi zaduženi. Žene imaju također problem ako rade na ugovor na određeno vrijeme. Kada se sazna da su trudne, da možda više neće biti na poslu jedno vrijeme, automatski se razmišlja kako će se ih se zamijeniti i da im se više ne produži ugovor o radu. E sada, kako vaše ministarstvo recimo misli tu doskočiti također takvim poslovnim praksama u hrvatskom gospodarstvu, da li se i na to referirate, imate li neki plan, program mjera, bilo što kako bi se i ovakve stvari izmijenile? Također, danas je u raspravi rečeno što ja mogu svjedočiti iz osobnog iskustva, mnogi ljudi mi i sami prilaze, da kada žene apliciraju za posao, ako su mlade, da ih se na intervjuima pita da li planiraju obitelj, kad kažu „da“, da automatski im to biva isključujući faktor za dobivanje posla. Još jedna vrlo loša demografska praksa u našem poslovnom svijetu na koje bi i vaše ministarstvo moralo reagirati pa me zanima da li imate neki plan i u tom smislu kako doskočiti takvim lošim poslovnim praksama u hrvatskom gospodarstvu. Žene mi kažu da se osjećaju jako loše kad se vrate na svoje radno mjesto jer nabija im se osjećaj krivnje, da jednostavno nisu bile tu godinu dana, da je tvrtka morala bez njih, niste doprinosili itd. To sigurno nije kompatibilno sa onim što želimo u ovom društvu, a to je demografska obnova, veći broj djece, sretnije obitelji a time i sretniji zaposlenici na poslu. I opet se vraćamo dakle na poslodavce i njihove loše prakse ili kolege i njihov odnos međusoban koji nije dobar di očigledno određena edukacije je potrebna ali neko tu edukaciju mora pokrenuti. Državna tijela su upravo ta koja to moraju napraviti. E sada se vratimo na ono pitanje iz replike koje sam postavio a to je pitanje naknada za bolovanje koje žene dobivaju odnosno ne dobivaju navodno, nakon povratka sa porodiljnog dopusta. Dakle, kada je žena na porodiljnom dopustu, ona dobiva porodiljnu naknadu, ne svoju plaću. Kada se vrati na svoj posao, i dijete se razboli recimo odmah nakon povratka na posao, ona treba dobiti naknadu za bolovanje koja se računa u odnosu na osnovicu što je plaća. Ako niste dobivali plaću jer ste dobivali porodiljnu naknadu, onda nema osnovice po kojoj se računa ta naknada za bolovanje. Tako da mi kažu da dobivaju 0 kuna tih prvih 6 mj., pa da li je to stvarno moguće, molio bi vas mi kažete, da mi potvrdite ili opovrgnete da li je to stvarno tako. Što se tiče delimitacija porodiljnih odnosno naknada, također, da, 100%, do određene razine plaće, nakon toga dolazi ponovno do gubitka plaće ako ste na bolovanju recimo za dijete. Pa mi tako majke kažu ukoliko idem za dijete na bolovanju, gubim plaću, jedna majke kaže, 360 kuna. Ako idem za sebe na bolovanje, gubim, po danu čak mislim, plaću 50 kuna. Pa kako sad to me više košta bolesno dijete nego sam ja sama bolesna? Kakva je to demografska mjera, kakva je to demografska politika, da li je demografska politika ustvari sama izolirana politika ili je demografska politika politika ako mora biti uklopljena u sve druge politike koju vodi jedna vladam, jedna država, jedno društvo a posebice ona država i društvo koja proglašava demografsku obnovu i demografiju kao ključan državni prioritet? Majke kažu dosta nam je više to slušati. Jedno slušamo a drugo nam se radi u praksi, da li to može bit u onoj državi koja pokušava u EU-u nametnuti demografiju i demografsku obnovu Europe kao prioritet EU-a? One države di je povjerenik EU-a zadužen za demografiju dolazi iz Hrvatske, što smo jako sretni i zadovoljni bili? Na koji način vaše ministarstvo uspijeva ili pokušava demografski orijentirano razmišljanje uvesti u jave politike svih drugih ministarstva? Evo spomenuli smo koliko je važno to uvesti u razmišljanje u Ministarstva gospodarstva ili u gospodarsku politiku ove zemlje, da se onda prelije i na poslovni svijet, na poduzetnike naše zemlje? Da promijene dosadašnje prakse koje su dominirale a koje su loše i za mladu obitelj i za mlade roditelje i za demografsku obnovi naše zemlje? Nemojmo gurati to pod tepih, nemojmo samo misliti da ćemo u Ministarstvu demografije, mladi, obitelji itd., donijeti određeni akcijski plan, određene mjere ili strategije i sad to je to. To je mrtav papir ako se u životu ne provede a neće se provest ako duh demografije ne zaživi u svim drugim javnim politikama i zato vas molim evo da mi upravo to kažete, na koji način vaše ministarstvo demografske mjere i razmišljanja, gura u javne politike koje se formiraju u drugim ministarstvima koje su zadužene i za druge ali imaju njihove odluke direktan odraz na obitelji, na mlade, na roditeljstvo, na demografsku obnovu ove zemlje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Miranda Mrsića. A oprostite, nisam vidio da imate repliku, izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Klisović, zašto je važno delimitirati naknade? Vi ste ovdje spomenuli kako u javnom sektoru u biti su žene i muškarci jednako plaćeni pa da to tu nije toliki problem. Je, to je i ovdje problem. Dakle, pogledajte koliko žene koriste porodiljni dopust, dakle one u javnom sektoru budu ovih 6 mj. kad imaju 100% naknadu plaće a drugih 6 mj. kad je ona manja, onda se vraćaju raditi iako ne bi trebale možda raditi u tom trenutku jer to nije dobro ni za njih ni za dijete. Dakle, to je jedan problem. Ako uzmemo statističke podatke da je u Hrvatskoj od 2017. g. do danas prosječna dob prvorotkinje 30 g., da visokoobrazovane žene kasnije odlučuju na majčinstvo, to sve ukazuje da mjere koje imamo u državi i situacija u kojoj se nalazimo, nisu dovoljne i da treba tu pojačat i da prava žena ne smiju biti ograničenje za odlučivanje na majčinstvo. Evo ukratko.
Odgovor poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala lijepo. Dakle kad sam govorio o jednakim plaćama u javnom sektoru, to je bilo samo da upozorim da u privatnom sektoru je ustvari temeljni problem nejednakosti plaća. Kažete žene se onda isto gube zato što su im plaće manje kad se vrate na radno mjesto. Pa da je i muškarac isto otišao na roditeljski dopust, i njemu bi bila manja plaća, prema tome, u kućnom budžetu bi ista rupa nastala. Tako da nije tu problem, problem je što uopće rupa nastaje u kućnom obiteljskom budžetu, tu sam također suglasan s vama da ne treba delimitirati naknade, treba ih ostaviti bez limitacije i to je ključna demografska mjera. Ali ono što sam ja želio upozoriti, da ne puštamo privatni sektor, samo onako sebi samima jer oni su privatni sektor i baš nas briga njih, nego da pokušamo promijeniti te poslovne prakse koje idu na štetu mladih ljudi, mladih obitelji, mladih roditelja i mladih žena a nabrojao sam nekoliko slučajeva od mogućnosti zapošljavanja ako planira obitelj do manjih plaća koje dobivaju očigledno za svoj rad u odnosu na muškarca. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad će pojedinačnu raspravu imati poštovani zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa demografska politika o kojoj se hvali ova Vlada se prelama kroz rodiljne i roditeljske nadoknade i ono što se vidi iz svih ovih postupaka Vlade u ovom periodu kad je HDZ na vlasti, da samo podizanje rodiljnih naknada ne rješava problem, mi i dalje imamo manje rođene djece nego je broj umrlih i da očito mjere koje idu samo za time da se podigne iznos te rodiljne i roditeljske porodiljne naknade, nije jedini alat koji bi trebao dovesti do demografske obnove Hrvatske. Problem Hrvatske i odluke roditelja da imaju djecu je dublji od toga da li će u drugom djelu porodiljnog dopusta imati veću ili manju naknadu. Ne dvojim da to je jedan od važnih razloga ali sasvim sigurno da to nije nešto primarno što će nagnuti ljude da imaju više od dvoje djece i očito da je Vlada i ministarstvo profulalo cijelu demografsku politiku jer ono što je predstavila Vlada, nije zaživjelo odnosno ako i je zaživjelo, nije dovelo do efekata. Može se Vlada i kolegica iz HDZ-a se hvalila uspjesima što je Vlada napravila, koliko novaca je dala za ovo, koliko novaca uza ono, ali svima je jasno da samo upumpavanje sredstava neće dovesti do toga da nam demografska politika bude bolja i da imamo više od 2,1 dijete nego što imamo do sada. Hrvatska to treba, bez toga ćemo imati problem u ekonomskom razvoju, imat ćemo problem sa demografskom obnovom i tu se otvara i pitanje imigracija, imigrantske politike, pitanje i da li je naše društvo spremno za tu imigrantsku politiku i jednostavno obnova Hrvatske je ključna i žao mi je što evo ova Vlada je profulala 4 g. a da nije napravila ništa. Problem položaja žena u društvu nije od ove Vlade, on je dugo godina i ono što karakterizira ovaj period na kojem je HDZ na vlasti je da je onaj jaz između plaća žena i muškaraca veći nego što je bio prije. Hvalili smo se dugo godina da je jaz između plaća žena i muškaraca negdje otprilike puno manji nego u Europi, upola manji nego u Europi, bio je negdje oko 8%, u Europi oko 16%, ali zadnji podaci iz 2018. pokazuju da je jaz plaća između muškaraca i žena u Hrvatskoj negdje na razini 13%, dakle 1,86 bruto plaća godišnje muškarci više zarađuju za isti posao i za dakle za isti posao koji rade i muškarci. I to su ključne stvari koje su važne za samu demografsku politiku no to se prelama i dalje jer nakon toga što imaju manje plaće, imaju manje dakle nadoknade u onom periodu kada su na porodiljnom dopustu, brinu se o članovima obitelji, i u konačnici kada odu u mirovinu, njihove mirovine su za isti radni staž, za isto radno mjesto manje nego su mirovine muškaraca. Stoga mi je žao što Vlada nije poslušala ovaj jedan dobar prijedlog kolega iz GLAS-a koji ide za time da što više izjednači se položaj žena i muškaraca u hrvatskom društvu osim ako Vlada ne želi nastaviti i dalje istim putem koji možda njihovo desno krilo u HDZ-u i kolege tu u Saboru koji zastupaju mišljenje da žena mora ostati kod kuće i da žena se mora brinuti o djeci i o mužu a da je muž taj koji zarađuje, ako ne želi nastaviti sa tom politikom, ali izgleda sa ovim objašnjenjem zašto se ovaj prijedlog zakona ne prihvaća je jasno vidljivo koju politiku ova Vlada želi, želi provoditi. Jer izjednačavanje žena i muškaraca i u ovom periodu porodiljnom nakon poroda je nešto što sve zemlje u Europi rade, ali da, rade i na bolji način nego što radi ova Vlada jel samo opet upumpavanje novaca neće dovesti do toga da više muškaraca odlazi na porodiljno bolovanje, ono dakle, koristi porodiljni dopust. Jer stvar je da se moraju promijeniti stvari u društvu, da jednostavno u društvu mora postojati prihvatljivo da muškarac koristi porodiljni dopust i da to nije nešto što je rijetko, što zahtjeva naslovnice u novinama, članke o tim ljudima koji su odlučili da umjesto žene koriste porodiljni dopust. I na tome je Vlada trebala poradit, ali nije. I ne samo to da, da nije nego jednostavno i sada ovaj prijedlog koji bi išao za time da barem zakonski to izjednačimo i stimuliramo da što više muževa koristi porodiljni dopust, kaže, eh to možete to raditi na drugi način jer je to zapisano u drugim zakonima, ali očito da se ne koristi. Ovo što GLAS predlaže, kolege iz GLAS-a predlažu je nešto što bi pomoglo da to bude bolje. Također kolege iz GLAS-a vrlo jednostavno vam pokazuju da je problem posvojitelja isto jedan od problema. U periodu ove Vlade posvojenje u RH je skoro zamrlo, na najnižim granicama, na najnižim brojevima je u posljednjih 10.g.. A zašto? Zato što se posvojenje očito ne promovira. I kroz ovaj zakon kolege iz GLAS-a su vam pokušale ukazati na to da je potrebno da se zakon promijeni i da, da se i taj dio stimulira. I na to ste rekli ne. I s druge strane, puno vas se upozoravalo, tu su kolege iz ministarstva, upozoravalo na problem uzastopnih trudnoća, na problem dakle, naknade za porodiljni dopust kod uzastopnih trudnoća jer ako, u slovu zakona je vrlo jasno da ako ide jedna trudnoća za drugom, a moram podsjetiti da to i nije tako rijetkost, da onda trudnice odnosno žene koje su rodile u, nakon druge trudnoće uzastopne padaju na minimalac, a nemaju dakle, ne koriste naknadu koju su imali prije, ne mogu ponovno takve koristiti benefite kao da su trudne drugi put, ali u nekom vremenskom periodu. I to su u puno navrata ukazivale žene u RH da je to problem i da to treba razriješiti, imali ste izmjene zakona, niste to razriješili. Ima jedan lakonski odgovor iz Ministarstva demografije koji je mene frapirao, odgovor jednoj ženi je bio, pa šta ste zatrudnili mogli ste lijepo nakon bolovanja još raditi 2 mjeseca i dobiti dvije pune plaće, pa ostat trudni, pa onda bi imali dakle, puni iznos. Dakle, očito jedan, jedan vrlo hladan odnos prema problemima, problemima građana. Stoga i kroz ovu današnju raspravu i odnos ministarstva prema prijedlogu ovog zakona GLAS-a pokazuje kako se hrvatska Vlada na čelu s HDZ-om brine o tome da RH ima više djece i da se naši sugrađani, da naše obitelji odluče da imaju više djece. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Prije nego što dam riječ onima koji žele replicirati, pozdravimo na galeriji učenice i učenike Klasične gimnazije Ivana Pavla II iz Zadra. … [[Pljesak]] A sada će prvu repliku imati poštovani zastupnik Đujić.
Kolega Mrsić, ženama je danas dovoljno stresno, jako stresno uopće ostat trudna u današnje vrijeme i u današnjim uvjetima u RH kada je ovoga situacija sa zapošljavanjem takva, kada na poslu onda imaju probleme, da ne govorimo o ovoj nepravdi u naknadi o bolovanju di žene navodno imaju pravo na 100% plaće, ali ne više od toga, pa onda žena koja mora recimo čuvat trudnoću, pa ić na bolovanje zbog čuvanja trudnoće, dobije puno manju plaću, pa joj to onda ruši prosjek, pa onda ruši tu naknadu kasnije, tako da ovoga sve su to stvari koje, koje ovoga dodatno kompliciraju i otežavaju položaj naših građana. I ja smatram da je ovaj prijedlog kolega iz GLAS-a jako dobar jer ženama zbog svega toga šta ih okružuje je već stresno ostat u drugom stanju, ostat trudna, čuvat posao, rodit, brinut o obitelji itd. A s druge strane, evo čitam danas da ova Vlada daje 100.000,00 kn onima koji se vrate u RH. A šta je s onima koji su ostali u RH i koji ovdje podižu obitelj i žele podizat djecu? [[Upadica: Hvala]] E pa njima treba dat, a tek ovi što su otišli van [[Upadica: Odgovor poštovanog…]] ako, ako.
…zastupnika Mrsića.
Hvala lijepo. Kolega Đujić, spomenuli ste tu jednu nakaradnu ideju premijera i ekipe oko njega da ljudima koji su otišli van plate za to da se vrate natrag, da sa tom nekom kompenzacijom plate dostojanstvo koje su oni izgubili i zbog čega su otišli izvan, izvan RH i da ovih 500,00 EUR-a koje će nam dati EU za one ljude koji su iselili iz RH da onda sa tim novcima se plati, dakle njihov povratak, to je potpuno prozirno i neučinkovito. Ono što Vlada treba napravit, kao što treba napraviti i oko samog rodiljnog i porodiljnog dopusta da to bude nešto što će stimulirati da u RH imamo, imamo više djece i da se roditelji odluče na više od jedne trudnoće. Nažalost, Vlada ništa ne radi nego pokušava novcima kao što je i do sada pokušavala kupiti veći broj djece u RH, al to, to ne ide.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Vučetića.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, ova rasprava i poziv od 100.000,00 kn za sve koji se vrate u RH nije poziv da se netko vrati u RH nego je poziv svima nama da napustimo RH. I kao što je nelogičan taj poziv i ta inicijativa, nelogično je već desetljećima njegovan kult žene u RH. Mi se prema trudnoj ženi odnosimo kao da ona rađa RH, a ne kao da rađa dijete. Ne odnosimo se prema ženi kao prema onom biću koje sudjeluje u borbi za ravnopravnost ljudskih bića. Ovaj zakon koji jednako tretira i uključuje muškarce u rodiljni i roditeljski dopust je dio naše borbe da konačno hrvatsku ženu oslobodimo svih ovih kobnih pripovjednih elemenata koje je degradiraju. I zbog toga je ovaj zakon potrebno podržati i razumijem zbog čega ga oni koji njeguju kult nelogičnosti ne žele prihvatiti.
Poštovani zastupnik Mrsić.
Poštovani kolega, ako ove mjere, mjere zažive, dakle naši poreznici će plaćati nesposobnost ove, ove Vlade i jednostavno će naši građani iz, iz poreza plaćati to što ova Vlada nije bila učinkovita i omogućila dostojanstvo, dostojanstvo rada. Slažem se s vama da je to jedan nakaradni potez koji neće donijeti do toga da građani ostanu iz RH, nego da odu iz RH. A što se tiče položaja žena, ova Vlada je to vrlo jasno pokazala i kada govorimo oko pitanja udomiteljstva da kod toga ko može biti udomitelj, oko pitanja Istambulske konvencije gdje su skoro im se stranka raspala zbog toga, a to su civilizacijske stvari koje bi bile normalne u jednom demokratskom društvu i HDZ je stranka koja se diči da je demokratska stranka bi trebala biti predvodnik u tome jer to nije ni ljevo i desno, nego to je demokratski.
Hvala lijepa. Evo sad smo totalno otišli od teme, ali ja sam uvjeren da će u ime predlagatelja, a to je Klub zastupnika GLAS-a, poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš koja će dat završnu riječ, biti u srcu teme, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Zov sirene je uvijek dosta ovaj jak, pa onda uvodno ću se ipak malo odmaknuti, ali naravno govorit ću o temi. Zašto ću odmaknuti se? Stvari se mijenjaju, vrijeme traži da se neke stvari promijene. Prije 30-tak godina kad sam ja rodila svoje prvo dijete da otac prisustvuje porodu je bila iznimka. Dakle, to su samo oni najhrabriji i najodlučniji i onda su padali u nesvijest i činili svašta nešto. Danas, ja pitam mog sina kojem je prijatelj postao otac prije jedno 2-3 mjeseca i slučajno ga pitam i kažem jel on bio na porodu? Moj sin meni odgovara da, mislim što ga pitam, podrazumijeva se da je bio, uopće što ga pitam. Dakle, za neke stvari treba vrijeme, ja se tu mogu složiti. Ali, neke stvari trebamo zaista i definirati i odraditi na najbolji mogući način. Kao što sam već uvodno rekla, ponovit ću još jedanput, mi smo ovim izmjenama i dopunama zakona se dodirnuli dvije teme. Jedna tema je ravnopravno roditeljstvo odnosno ravnoteža odgovornosti očeva i majki u brizi za novorođeno dijete, a drugo je tema posvojitelja. I vidjeli ste da je, hvala lijepo svima koji su sudjelovali u raspravi, i vidjeli ste da smo se zapravo kod rasprave većinu vremena ipak držali ove prve teme, ravnopravnog roditeljstva. Mi nismo naivni, znamo i kako će se glasati, Vlada se je već opredijelila u svemu tome, ali ovaj prvi dio će se ugradit u zakonodavstvo, neće se ugraditi danas kad je to predložila oporbena opcija odnosno mi u GLAS-u, do ljeta 2022. će se ugraditi. Ugradit će se, morat će bit, poštivat će se direktiva, ako se neće poštivati onda će se dobit opomena, pa će se ugradit. Samo uvijek je pitanje između onog što u zakonu imamo i stvarnog života. Mi cijenimo da bi neusporedivo bolje bilo da se to već napravi sad i da se krene primjenjivati iako se vidi da u primjeni ima nekakvih problema, uvijek stignete reagirati i napraviti i čini nam se da ne treba, zašto uvijek mi čekamo onaj zadnji rok? Zašto uvijek kažemo srpanj 2022. ili kolovoz 2022.? Dakle, ljeto 2022. će doć sutra. Jer mi sami znamo ova godina, vidimo kako idu zakoni, pa je onda izborna godina, pa je 2021. kad će se drugačije reorganizirat, 2022. će doći sutra i nas će ponovo zateć. I jako ćemo se čudit, vidi to moramo napravit. A da sad to napravimo, imamo vremena da bude, imamo vremena primjene, imamo vremena da se prilagodimo, imamo … [[Govornik se ne razumije]] vremena ako hoćemo, a ako nećemo onda ćemo i to 2022. samo onako reći, imamo, a stvarnost će biti drugačija. Ni ovo da se sad stavi u zakonodavstvo ne garantira da će stvari dobro funkcionirat, ali garantira da imamo u zakonu, da će se neko odlučiti na to odnosno morat će, da budem jasna, ne neko odlučit nego morat će. I tu ću napraviti usporedbu sa nekim drugim stvarima. U nedjelju je bio Dan žena i svi su bili, svima je bilo prepuna usta žena, o tome, o kvotama. Mi imamo i kvote za ulazak u hrvatski odnosno za liste gdje i 40 i posto moraju biti podzastupljeni spol i nama je odmah normalno da su to žene. Dakle, tu nemamo probleme kad je 40%, to su žene i onda su one na listi, a pogledajte kolko nas ima u saboru, ne mislim u ovom trenutku, jer u ovom trenutku nas ima dosta jer je uvijek zainteresiranost ovih tema više kod saborskih zastupnika, zastupnica, a zastupnici puno više hoće raspravljati o nekim drugim onim temama, ovdje su oni onako nešto usput, hvala kolegama koji su zajedno s nama, ali uvijek to smatramo da su žene. I onda kad vidite koliko ima onda se vidi da se tu zadovoljava forma. Ravnopravno roditeljstvo ne treba biti forma, ravnopravno roditeljstvo treba biti nešto što svi potičemo, ravnopravno roditeljstvo odnosno sudjelovanje oca od prvog trenutka u životu djeteta je dobrobit za to dijete, je briga o tom djetetu. Naravno to neće biti uređeno sad ali u jednom trenutku će biti i onda ćemo to primjenjivati i onda ćemo ponovo raspravljati, ali će biti. Zašto Hrvatska odnosno zašto ova Vlada to ne prepoznaje da bi to bilo dobro da se napravi u ovom trenutku? Svi znamo zašto i onako nekako sliježemo s ramenima ali nećemo odustati i dalje ćemo predlagati i dalje ćemo inzistirati i dalje ćemo govoriti s ove govornice. Druga tema koja je bila kroz ove izmjene i dopune zakona je bila tema posvojiteljstva. U Hrvatskoj se godišnje posvoji negdje oko 100 djece. Bojim se da u 2019. i 2018. je bilo znatno manje. O toj temi ne želimo govoriti, o toj temi ne govorimo, ne govorimo o vapaju te djece koja je vapaj da ih se udomi, da ih se posvoji s tim što je još koliko tolko se ova djeca u dobi od 8 godina i imaju šansu da budu posvojeni, ali ova djeca iznad 8 godina nažalost ja to moram relativno grubo reći, ali njihova šansa da budu posvojeni su je znatno, znatno smanjena. Mi smo kroz ovu izmjenu zakona baš htjeli naglasiti da oni koji se odluče posvojiti dijete koje je starije od 8 godina, koji traže još dodatnu adekvatnu skrb, koji traže brigu, to je dijete koje prvi puta dolazi u jednu obitelj, koja traži poseban angažman tih roditelja to su dijete koje je do sada već imalo i traume i sve ostalo, gdje definiramo da uz posvojiteljski dopust imaju pravo i na porodiljni dopust pa bez obzira, dakle odnosno zovemo ga roditeljski dopust, pa bez obzira na to sve zajedno što je to starije dijete ali to dijete traži da se zaista o njemu brine. Tu je Vlada vrlo, vrlo olako odgovorila da to uopće nije u ovom trenutku važno, ali bojim se uopće posvajanje djece ovoj Vladi nije važno. Bit će interesantno vidjeti kad ćemo imati podatke i možda ih usporediti u zadnjih 10-tak godina. Umjesto da trud, angažman i sve ostalo bude na toj temi, mi tu temu posve zaboravljamo, prepuštamo uopće brigi nekog drugog i zaboravljamo da i kroz to bi zaista trebali voditi računa o toj djeci, o djeci kojoj su teška, dakle teško ih posvaja i da se pomogne ljudima koji su se za to odlučili, koji su se odlučili posvojiti dijete i da im se zapravo olakša, a mi o tome ne vodimo računa i ne vodimo brigu. Dakle, ova izmjena i dopuna zakona je što se nas tiče u GLAS-u činila nam se da je vrlo lagana, da je nešto što zaista može ići, da je nešto od čega možete dobiti podršku i moje desne strane odnosno vladajućih, da je nešto gdje vi ne samo deklarativno nego stvarno kažete ravnopravno roditeljstvo nam je važno, važno nam je zaista da povećamo sudjelovanje žena na tržištu rada, da omogućujemo ženama da se vrlo brzo vraćaju na tržište rada. Danas pogledajte žene se odlučuju postati majke sve starije i starije. Neke stvari su se promijenile, neke stvari se nisu promijenile. Stručnjaci kažu da je žena u najboljoj fertilnoj dobi između 20 i 25 godina. To znači kad se odlučite imati dijete s 35 ili 40 kad prvi put naravno da su vam šanse znatno manje. Nije se promijenilo ni to koliko ja znam rodit može samo žena, osim u nekakvim filmovima bilo je nešto i drugačije, ali neke druge stvari možemo pomoći i možemo promijeniti. Možemo promijeniti da zaista očevi ravnopravno sudjeluju u odgoju djece od samoga rođenja djeteta, neke stvari možemo promijeniti i ne vidim razloga zašto ne napravimo iskorak i neke stvari ne promijenimo. Nada umire posljednja, pa ovaj moja nada u tom smislu će trajati do glasanja u saboru koje će biti jednog petka kad se steknu uvjeti, pa možda ipak ovaj zakon dođe do drugog čitanja što bi bilo jako dobro za sve nas. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Glasovac. Izvolite.
Kolegice, jako zanimljiva završna riječ međutim ponukali ste me zapravo usvajanjem. Koliko obitelji u Hrvatskoj želi, a ne može imati djecu biološkim putem, odlučuju se za posvajanje, sustav ih sluđuje, iscrpljuje i izluđuje onemogućavajući im da dođu do tog svog cilja iako zadovoljavaju sve uvjete i onda su prisiljeni tražiti sreću u djeci u brojnim Afričkim zemljama gdje po vrlo kratkom usudit ću se reći postupku uspijevaju doći do svog sna. Da država ne uspijeva zadovoljiti potrebe s jedne strane onih koji žele usvojiti i djece koje imamo brojne po domovima koji bi našli svoju sreću, svoj spas u jednom zdravom obiteljskom okruženju i toplom, toplom domu. To ja ne razumijem, tu nešto nije u redu.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice ja apsolutno razumijem i slažem se s vama, mi kao da činimo da djeca ne budu posvojena, kao da podmećemo noge da to ne bi bilo, da se to ne desi. Moja sestra je socijalni radnik i godinama se bavila isključivo posvajanjem djece. Danas to više ne radi, ali je godinama radila. I ja znam iz prvog kakav je to i emocionalni napor bio za nju, a i dan danas ta djeca koja su posvojena ona koja su bila u dobi kad su znali njoj pišu razglednice, čestitaju joj Božić, zahvaljuju joj za opće što su imali prilike doći u situaciju da budu posvojeni. Ja zaista imam među u svojim prijateljima obitelji u kojim žive posvojena djeca. Dakle, ta djeca imaju priliku koja inače bi im izmakla iz ruku i zašto mi trud i napor ne napravimo da imamo što više da se djece posvajaju nego zapravo sve činimo da to onemogućimo.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Mrsića.
Poštovana kolegice, kao neko ko je prošao proces posvojenja i koji zna kako je to izgledalo, nije nikad to bilo lako, uvijek je to bilo komplicirano, ali sada je nemoguće i to je, to je problem. A nemoguće je zato što Vlada ne radi svoj posao i što evo i sa ovim vašim prijedlogom koji bi bio jedan impuls koji neće ljude, dakle to nije nešto što će ih odlučit da li će ići u posvojenje ili ne, ne, to je osoban, osoban čin, ali će im omogućiti da se osjećaju jednakopravni kao i biološki, biološki roditelji. Ali očito da ova Vlada ne radi na tome ništa, vjerojatno svjesno jer posvojenje, udomiteljstvo nije nešto o čemu bi ova Vlada razmišljala. Razmišljaju samo o tome kako će dati našim sugrađanima novce da se vrate u RH, što je jedna idiotska ideja, umjesto da te novce koje imaju upotrebe da poboljšaju kvalitetu rada i života [[Upadica: Hvala]] građana i radnika u RH.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika, a oprostite odgovor, odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, dakle nikad nije bilo jednostavno, bilo je teško, bilo je komplicirano, moralo se proći taj proces vrlo, vrlo dugotrajan, ali razlika između teškog i nemogućeg je velika. Danas je to nemoguće. Danas, ja da mi neko razumno odgovori zašto je to, razumjela bih, pa bi rekla ne slažem se s tim, ali razumijem, ali sad ne razumije. Ali dobro se sjećam pred jedno godinu, godinu i pol mi smo imali u raspravi Zakon o izmjeni OIB-a za kojim smo za 1000 posvojene djece tražili da ih se kroz zakon regulira na drugačiji način jer inače oni imaju stari OIB, a nemaju novi OIB. Za tih 1000 djece, oni su bili slovom i brojkom 1000, ova Vlada taj naš prijedlog nije prihvatila. Dakle, očekivajući da prihvati ovaj je zaista dosta naivno, ali vjeru nećemo izgubiti i nećemo postaviti ono pitanje tko će zadnji ugasiti svjetlo.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Vučetića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice Anka Mrak-Taritaš, pitanje posvajanja djece je isključivo emocionalno i humano pitanje. Oni koji to svode na nekakve zakonske konstrukte nacionalne ili stranačke su oni koji nemaju emocija i koji nemaju humanosti i to treba jasno reći. Država u kojoj djeca čekaju da budu posvojena i država u kojoj posvojitelji čekaju da svoje emocije i svoju humanost mogu usmjeriti prema konkretnom djetetu, nije država. To je država koja će pronaći mnoge nacionalne stranačke prečice, ali niti jedna od tih prečica neće doći do humanosti i do emocija. To je država koju mi različitim načinima ovih prokazivanja, kao što vi to danas činite, moramo usmjeriti prema tome da [[Upadica: Hvala]] zađe na put emocija i humanosti.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Poštovani kolega Vučetić, vi ste u ovih minutu jasno detektirali u čemu je stvar. Dakle, ovakve, ovakvi zahtjevi odnosno ovakvi procesi gdje mi tražimo izmjenu i dopunu zakona zaista otvaraju niz, niz stvari. I dobro je da smo danas o tome diskutirali, dobro je da to jasno kažemo, ali jasno zaista treba reći, da li je interes ove države da se djeca posvoje il je interes da oni ostaju tamo gdje, gdje su bili cijelo vrijeme, je jasno kroz odbijanje ovog našeg izmjene i dopune zakona i država se odnosno Vlada se jasno ocijenila. Posvajanje je, to je tema, ali ćemo napraviti sve i uopće se nećemo s tim kapacitirati i to nam je sad naporno i zamorno, mi imamo svoje unutarstranačke izbore, pa ćemo vidjeti što će bit, a iza toga ćemo se baviti nekim drugim stvarima koji će izazvati pažnju javnosti i hvalit se uspjehom. A ta djeca koja ostaju u domu što se tiče sada [[Upadica: Hvala]] vladajuće garniture mogu tamo ostati zauvijek. Hvala.
Hvala lijepo. Prije nego što zaključim sjednicu, pozdravimo na galeriji Udrugu dragovoljaca i veterana Domovinskog rata, podružnice Varaždinske županije. … [[Pljesak]] A sada ću zaključiti raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Mi ćemo se ponovo vidjeti sutra, nastavit s radom u 9,30. Prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, prvo čitanje, P.Z.E. br. 851. Želim vam ugodan nastavak poslijepodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 15,07 SATI
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, prvo čitanje, P.Z. broj 644. Predlagatelj je ponovo Klub zastupnika GLAS-a, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela, a rezultat je 83 za, 2 suzdržana i 41 protiv. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Danas na dnevnom redu prva točka: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, prvo čitanje, P.Z.E. br. 851; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, pa bih sada molio predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je državni tajnik u Ministarstvu financija, poštovani Stipe Župan, izvolite.