Poštovane dame i gospodo, poštovani zastupnici i gosti, otvaram 57. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH; predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH; predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji prate rad našeg Doma; predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici deset institucija po Zaključku usvojenom na prošloj sjednici Doma, a povodom razmatranja Izvješća Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine o financijskoj reviziji institucija BiH za 2016. godinu. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Iz Ureda predsjedatelja Vijeća ministara BiH, Denisa Zvizdića, dobili smo obavijest da predsjedatelj neće moći nazočiti sjednici. Iz Ureda ministra civilnih poslova, Adila Osmanovića, obaviješteni smo da ministar nije u mogućnosti nazočiti sjednici zbog službenog putovanja, te iz Ureda ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, Igora Crnadka, također, smo obaviješteni da ministar nije u mogućnosti nazočiti sjednici zbog službenog putovanja. Također, iz Ureda ministara vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH obaviješteni smo da ministar Mirko Šarović neće biti nazočan na današnjoj sjednici. Odsutnost sa sjednice opravdali su: prvi zamjenik predsjedateljice Mladen Bosić, Đorđo Krčamar, Monika Tomić, Jasmin Emrić i Željko Komišić. Kašnjenje je najavila zastupnica Diana Zelenika. Prema podacima službe u ovom trenutku sjednici je nazočno 32 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvor um za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa člankom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Pitanja su poredana redoslijedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redoslijedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem. Kako vam je poznato, ovo pitanje sam na prošloj sjednici postavio predsjedavajućem Vijeća ministara koji je tad bio prisutan, ali je odbio odgovoriti na pitanje. U skladu sa poslovničkim odredbama on je bio obavezan odgovoriti na pitanje danas. Danas ga nema, ja ću onda sačekati na idućoj sjednici, i čekat ću sve dok mi ne odgovori na pitanje. 2
Hvala zastupniku. Riječ dajem zastupniku Denisu Bećiroviću. Izvolite zastupniče.
Poštovana predsjedavajuća. Moje pitanje je adresirano prema predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, gospodinu Zvizdiću. Pitanje koje i danas postavljam je četvrti ili peti puta da ga postavljam u ovom mandatu. Pitanje glasi – Zašto nadležni državni organi Bosne i Hercegovine još uvijek nisu potpisali ugovor sa Islamskom zajednicom u Bosni i Hercegovini? Takav ugovor postoji sa Katoličkom crkvom i sa Srpskom pravoslavnom crkvom. Mi na prethodnim sjednicama kada smo postavljali ova pitanja, gotovo, evo, četri godine, obično smo imali odgovor tipa – samo što nije. Evo, danas očekujemo napokon odgovor da vidimo u čemu je problem. Podsjećam, sve vjerske zajednice u ovoj zemlji trebaju biti ravnopravne. To je i slovo i duh i Ustava i zakona koji tretira tu problematiku. Ovakvo stanje kakvo mi trenutno ima mo nikada nije bilo, čak ni u XX stoljeću, bez obzira u kojem državno-pravnom okviru se nalazila država Bosna i Hercegovina. Takva vrsta neravnopravnosti je, dakle, nezabilježena. Vjerovatno da je neko d rugi u poziciji da obnaša vlast to bi bilo predmet žestoke kritike. Vrijeme je, dakle, da javnost čuje šta je problem da i u tom segmentu imamo takvu jednu flagrantnu nera vnopravnost. S obzirom da nema premijera, evo, pretpostavljam da će ministrica za ljudska prava dati tačan odgovor na ovo pitanje.
Hvala. Odgovor, ministrica Semiha Borovac. Izvolite ministrice.
Poštovana predsjedavajuća, poštovani članovi ovog visokog Doma. Evo, dozvolite da odgovorim na ovo pitanje, mada nemam puno informacija, ali sa onima sa kojima raspolažemo tačno je da Prijedlog osnovnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini još nije razmatran na sjednici Predsjedništva BiH. Naime, tekst Prijedloga ugovora usaglašen je između člana Predsjedništva iz reda bošnjačkog naroda i člana Predsjedništva iz Republike Srpske, međutim, to još nije postignuto sa članom Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda, što je i osnovni razlog zbog čega se Prijedlog osnovnog ugovora nije našao na sjednici Predsjedništva BiH. Ali se, evo, ipak očekuje da će ovo pitanje biti riješeno i stavljeno na dnevni red, da će dogovor biti postignut i stavljen na dnevni red Predsjedništva BiH.
Hvala ministrici. Da li zastupnik želi komentar? Izvolite.
Nažalost, obistinilo se ono što sam ja već i naveo u samom pitanju. Vijeće ministara još uvijek nema relevantnih informacija ili neće da direktno prozove odgovorne za ovakvo stanje. Također, potvrđeno je ono o čemu sam ja govorio gotovo, evo, četri godine, da tog ugovora nema i da je u pitanju još jedan oblik klasične neravnopravnosti u Bosni i Hercegovini. Mi imamo tri člana Predsjedništva, javnost u ovoj zemlji mora precizno znati ko je odgovoran za uvođenje ili provođenje politike neravnopravnosti i u ovom segmentu u Bosni i Hercegovini. Ako to nema snage da kaže Vijeće ministara iz bilo kog razloga [[govornik se upozorava na vrijeme]] treba to javno reći da je, prije svega, glavna kočnica [[govornik se upozorava na vrijeme]] član Predsjedništva BiH Mladen Ivanić.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam Vas, zamjenika, kolegice, kolege i sve ostale prisutne u Bijeloj sali. Ja sam imao pitanje za predsjedavajućeg Vijeća ministara, a odnosilo se na sadržaj odgovora na pitanje Evropske komisije, dakle, iz Upitnika, pitanje je bilo – Do kada će biti skrivani od Parlamenta i javnosti? Da li su u zvanično poslanim odgovorima poslani kao zvanični podaci rezultati dva različita popisa, u kojima je razlika jedno 150.000 ljudi, i zbog čega je na press konferenciji unaprijed pokušavao da se opravda govoreći da odgovorima se ne može promijeniti Ustav, zakon ili neki drugi akt? Volio bih da je predsjedavajući tu, ako može na ova pitanja da odgovori neki drugi član Vijeća ministara, ja bih bio zahvalan.
Hvala. Odgovor ispred Vijeća ministara? Ne vidim da se netko javlja. Da li zastupnik želi komentirati?
Pa dobro, pretpostavio sam. Ne bih ni ja da sam na njihovom mjestu. Evo, hajde, recimo da ostavimo ovo za narednu sjednicu pa ćemo, ovaj, razgovarati o tim odgovorima. To će biti aktuelno još duže vremena.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Mensuri Beganović. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam sve prisutne. Ja, evo, kad sam čula šta kolega Denis Bećirović kaže, da peti, šesti put postavlja isto pitanje, kažem ja sam dobro prošla, ja samo drugi put postavljam isto pitanje, nakon dvije 4 godine. Dakle, dovoljno vremena da na one odgovore koje sam dobila od Ministarstva za promet i komunikacije, da se realiziraju stvari koje su obećali u početku 2016. godine, a to je da će biti usvojen zakon, odnosno implementiran, proveden Zakon o elektronskom potpisu i da će biti, dakle, na raspolaganju građanima Bosne i Hercegovine, kako privrednicima, tako i fizičkim licima. Dakle, ja ponovo postavljam isto pitanje, ili drugačije formulisano pitanje Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu prometa i komunikacija BiH i Ministarstvu finansija i trezora. Sastoji se od četri pitanja, dakle – Kakva je situacija, sad me konačno zanima kako danas stvari stoje u vezi implementacije Zakona o elektro nskom potpisu u Bosni i Hercegovini koji je donesen prije 12 godina, a nikada nije implementiran, dakle, 12 godina? U međuvremenu se Direktiva s kojom se treba uskladiti prethodno doneseni zakon promijenila, pa je sada nova Direktiva Evropske komisije 910/2014 usvojena, na snazi od 1. jula 2016. godine. Dakle, ako su išta usaglasili u međuvremenu, i to više ne vrijedi. Da li je po obavezi prethodnog, je li, sada važećeg Zakona o elektronskom potpisu uspostavljen Ured za nadzor i akreditaciju pri Ministarstvu komunikacija, i da li je pripremljen i usvojen Pravilnik o primjeni eletronskog potpisa? Taj Pravilnik usvaja Vijeće ministara i bila je u programu rada Vijeća ministara za 2015. godinu stavljena jedna od obaveza da će usvojiti nekoliko pravilnika među kojima i ovaj Pravilnik koji se tiče elektronskog potpisa, Pravilnik o uslovima za izdavanje kvalificiranih elektronskih certifikata i Pravilnik o evidenciji certifikacijskih tijela. Dakle, tri pravilnika od kojih očigledno niti jedan nije ugledao svijetlo dana. Mi ćemo danas imati priliku da govorimo o revizijama institucija Bosne, institucija, različitih institucija u Bosni i Hercegovini među kojima ću ja spomenuti istu takvu, isti taj problem, dakle, nepostojanje ili ne primjena Zakona o elektronskom potpisu, a investiramo u vrlo različite stvari, kao što je, recimo, lična karta građanina Bosne i Hercegovina koja u sebi sadrži čip koji ničemu ne služi, pa, recimo, Uprava za indirektno oporezivanje koja investira u softver za elektronsko prijavljivanje PDV-a svakom od privrednih subjekata koji neće to moći koristiti [[govornik se upozorava na vrijeme]] jer neće biti elektronskog potpisa u Bosni i Hercegovini. Dakle, sami sebi zapetljavamo, zapetljavamo rješenja koja su logična i koja nas vode ka Evropi. Zahvaljujem.
Hvala. Prije no što dam odgovor želim Vas upoznati da ste Vi uvažena zastupnice postavili zapravo četri pitanja. Ovdje prema članku 167. stavak (3) zastupnik može postaviti jedno zastupničko pitanje u trajanju do dvije minute i ono mora biti kratko i jasno formulirano u pravilu da se na njega može odgovoriti odmah i bez pripreme. Evo ja ću pozvati nekoga iz Vijeća ministara, ali mislim da, evo, zamjenik ministara prometa i komunikacija. Izvolite, odgovor. Da imate to u vidu i zbog odgovora, a i zbog budućih postavljanja pitanja, usmenih naravno.
Poštovana predsjedateljice, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Pošto je ovdje postavljeno pitanje sa nekoliko potpitanja ja sam objedinio uglavnom u jedan odgovor u ime Vijeća ministara i u ime Ministarstva komunikacija i prometa. Dakle, Vijeće ministara BiH je na 80. sjednici, održanoj 10.11.2016. godine, dalo suglasnost za uspostavljanje Ureda za nadzor i akreditaciju u skladu sa člankom 20. Zakona o elektronskom potpisu. Također u prethodnom razdoblju od strane Vijeća ministara BiH su usvojeni 5 podzakonski akti kojima se bliže definira rad Ureda za nadzor i akreditaciju, kao i samih ovjerilaca elektronskih potpisa. Sukladno prethodno navedenom u potpunosti su se stekli uvjeti za implementaciju Zakona o elektronskom potpisu u Bosni i Hercegovini. Radna grupa u okviru Ministarstva je izradila Nacrt zakona o elektronskoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektronske transakcije koji se usklađuje sa Uredbom EU broj 910/2014 kojima će se van snage staviti Zakon o elektronskom potpisu. Istim će se urediti korištenje elektronske identifikacije u Upravi i sudskim i drugim poslovima i drugim radnjama. Priznavanje sredstva elektroničke identifikacije fizičkih i pravnih lica, utvrđivanju pravila za usluge povjerenja, posebno za elektroničke transakcije, te prava obveze i odgovornosti fizičkih i pravnih lica koja pružaju usluge izrade, verifikacije i validnosti elektornskog potpisa, vremenskog žiga, elektronskog pečata i certifikata za autentifikacija web stranica. Nacrt zakona je usklađen u najvećoj mogućoj mjeri sa ovom EU Uredbom, a što je potvrđeno potpisanom Izjavom o usklađenosti od strane Direkcije za evropske integracije BiH. Trenutno je Nacrt zakona u fazi pribavljanja mišljenja nakon čega će biti upućen u proceduru usvajanja od strane Vijeća ministara BiH i Parlamentarne skupštine. Ured za nadzor i akreditaciju ovjerilaca je formiran u Ministarstvu komunikacija i prometa i popunjen sa dva državna službenika, načelnikom Ureda i stručnim savjetnikom za eletronski potpis. Ured je počeo sa radom čime [[govornik se upozorava na vrijeme]] su se stekli svi uvjeti za primjenu elektronskog potpisa u otvorenim sistemima, odnosno punu implementaciju Zakona o elektronskom potpisu. Kako je naprijed navedeno u prethodnom razdoblju od strane Vijeća ministara BiH su usvojeni podzakonski akti kojima se bliže definira rad Ureda za nadzor i akreditaciju, kao i samih ovjerilaca eletronskog potpisa, a to su: 1. Pravilnik o bližim uvjetima za izdavanje kvalifikovanih elektronskih potvrda; 2. Pravilnik o evidenciji ovjeritelja; 3. Pravilnik o mjerama i postupcima upotrebe i zaštite elekronskog potpisa, sredstava za formiranje elektronskog potpisa i sistema certificiranja. Donošenjem ovih podzakonskih akata, kao i formiranjem Ureda za nadzor i akreditaciju u potpunosti su se stekli uvjeti za implementaciju Zakona o elektronskom potpisu u Bosni i Hercegovini.
Hvala zamjeniku ministra. Zastupnički komentar. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru. Ja ću na Vaš komentar da sam postavila četri pitanja idući put to sve svesti u jedno pitanje, jer stvarno zaista se tiču iste tematike i nemoguće ih je drugačije koncipirati. Meni je drago da se pomaklo sa mrtve tačke i da nećemo dočekati još jednu direktivu Evropske komisije koja će nas natjerati da zakon mijenjamo, a da nismo ni ovaj primijenili. Molim vas, odgovor u pisanoj formi. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Dušanki Majkić. Izvolite zastupnice. 6
Poštovana predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara, današanji gosti na ovoj sjednici. Moje pitanje je postavljeno predsjedavajućem Savjeta ministara usmeno, a pismeno Ministarstvu prometa i komunikacija Vlade Federacije u vezi sa neustavnim korištenjem starih naziva naseljenih mjesta u Republici Srpskoj na svim zvaničnim mjestima u Federaciji, putni pravci, geografske mape, mediji, internet. Dakle, Naroda skupština Republike Srpske je 2009. godine donijela Zakon o teritorijalnoj organizaciji Republike Srpske i u članu 5. tog Zakona poimenično su navedene sve i 61 opština koje čine Republiku Srpsku i utvrđeni njihovi zvanični nazivi. Tako se Opština Brod ne zove više Bosanski Brod, Gradiška nije Bosanska Gradiška, Kneževo nije Skender Vakuf, Kozarska Dubica nije Bosanska Dubica, Novi Grad nije Bosanski Novi i Šamac nije Bosanski Šamac. Kod usvajanja Zakona o teritorijalnoj organizaciji provedena je kompletna procedura uključujući i zaštitu vitalnog nacionalnog interesa. Čak je i Ustavni sud utvrdio da Zakon o jedinstvenom matičnom broju nije u skladu sa Ustavom, jer ne sadrži nazive iz Zakona o teritorijalnoj organizaciji Republike Srpske. Ustavni sud odbio je kao neosnovan zahtjev Kluba delegata iz reda bošnjačkog naroda u Vijeću naroda ko me je traženo vraćanje naziva bosanski u sve ove gradove. Moje pitanje glasi – Šta planirate uraditi da se ustavni nazivi opština u Republici Srpskoj počnu koristiti i u Federaciji na svim zvaničnim mjestima, putni pravci, geografske karte, mediji, internet, itd.? Dakle, pošto nema predsjedavajućeg Savjeta ministara predlažem da mu se ovo moje pitanje dostavi i da dobijem pismeni odgovor. Hvala lijepo.
Hvala ljepa zastupnici. Idemo na sljedeće pitanje. Riječ dajem zastupniku Senadu Šepiću. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepa. Moje je pitanja predsjedavajućem Vijeća ministara, pošto ga nema, možda može i ministar, zamjenik predsjedavajućeg, ministar finansija, odnosi se na – Koje je mjere Vijeće ministara BiH dosada konkretno poduzelo da spriječi zloupotrebe oko poskupljenja goriva i zaštiti građane od očekivanog poskupljenja drugih životnih namirnica nakon ovog posljednjeg uvođenja akciza na gorivo? Kratko obrazloženje: Činjenica je da su vlade, da je Vijeće ministara i da su entitetske vlade potpuno nespremne bile u cijelom ovome procesu. Imam osjećaj da je glavna snaga i glavna energija trošena na to da se obezbijedi ona parlamentarna većina i da Zakon bude usvojen, dakle da Zakon o akcizama i poskupljenju goriva bude usvojen. Već od 1. decembra su, na neki način, počela poskupljenja ovih goriva, neki su naftni distributeri i ljudi koji se bave prodajom nafte već počeli poskupljenje prije nego što je od 1. februara i zvanično stupio na snagu ovaj novi Zakon o akcizama. Dakle, i ta poskupljenja su puno viša i od onoga na velikom broju, ovaj, ovih benzinskih stanica je to puno više nego što je i cijena, nego što je iznos same akcize. Dakle, državu ne čujemo uopšte oko ovoga, još uvijek nismo čuli zvaničnu instituciju da je dala neki stav, da je nešto u tom smislu odreagovala. Vi znate da smo mi iz Nezavisnog bloka, kad nismo uspjeli zaustaviti ono poskupljenje goriva, već tada predlagali mjeru koja će značiti jedan drugačiji, pošteniji, rekao bih, odgovorniji odnos sprem ljudi, da se utvrdi najviša, najviši iznos 7 marže i da oni koji najviše zarađuju pa sad i oko ovoga zakona i oko ovoga poskupljenja goriva, dakle, naftni distributeri, da ponesu teret poskupljenja i da se umanji teret tog poskupljenja na račun onih, rekao bih, na prvom mjestu najugroženije katergorije, ali generalno građana u Bosni i Hercegovini. Dakle, zato bih volio da čujem šta konkretno u ovo me smislu radi Vijeće ministara. Mi imamo i aktuelnu ovu našu incijativu, imaćemo je danas u Parlamentarnoj skupštini, ali bi bilo važno [[govornik se upozorava na vrijeme]] da imamo s te strane, dakle, sad odgovor šta do sada je uradilo Vijeće ministara?
Odgovor, neko iz Vijeća ministara? Ne vidim da ima. Zastupnički komentar?
Pa, evo, već sam jednim dijelom rekao. Dakle, mislim da, mislim da je trebalo se na neki način, ako nema predsjedavajueg da smo trebali imati neku vrstu komentara od nekog od ljudi iz Vijeća ministara. Ali šta je moja poruka? Dakle, država u ovom slučaju mora reagirati, država ne može na sve ovo što se dešava biti gluha, dakle ne čuti te, to stanje koje se dešava na terenu. Država je i učinila da imamo ovo poskupljenje akciza na gorivo, i kao što sam maloprije rekao sav se potencijal, sav se kapacitet ljudi dao na to da se skupe 22 ruke i da imamo novi, da imamo to poskupljenje akciza. Tad su glavni ljudi govorili da sigurno neće doći do poskupljenja, govorili su da neće doći do poskupljenja čak ni goriva, a poslije toga da neće doći do poskupljenja ostalih životnih namirnica. Dakle, jednom smo, još uvijek ne vidimo da ima cesta. Ministar Bevanda, evo ga, ovaj, ministar Bevanda je ovdje danas sa nama, u jednom je dijelu u medijima govorio da ovo najvjerovatnije i neće ići u izgradnju cesta, poslije je bilo nekih komentara drugačijih. Šta hoću da kažem? [[govornik se upozorava na vrijeme]] postoji konkretan prijedlog i ja vas molim, pozivam Vijeće ministara da pozitivno [[govornik se upozorava na vrijeme]] kad su u pitanju prijedlog Nezavisnog bloka u utvrđivanju najviše cijene marže [[govornik se upozorava na vrijeme]] i da u tom smislu onemogućimo zloupotrebe koje danas vidimo u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Salki Sokoloviću. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne. Moje pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, odnosno nadležnom resoru unutar Vijeća ministara. Naime, Ured za reviziju institucija Bosne i Hercegovine proveo je reviziju učinka na temu: Blagovremenost postupka javnih nabavki u instiucijama Bosne i Hercegovine. Revizija je izvršena s ciljem da se utvrde kašnjenja postupka javnih nabavki institucija Bosne i Hercegovine u odnosu na propisane i utvrđene rokove, te da se ukaže na glavne uzroke koji dovode do neblagovremenog provođenja postupka javnih nabavki u institucijama Bosne i Hercegovine kao i posljedica takvog stanja. Revizija je pokazala da istitucije Bosne i Hercegovine ne poduzimaju uvijek adekvatne i blagovremene aktivnosti kako bi osigurale da se javne nabavke provedu blagovremeno, zbog čega je u većini institucija prisutno kašnjenje 8 prilikom provođenja postupka javnih nabavnki. To dovodi do nezakonitog produženja ugovora sa postojećim dobavljačima, te u nekim slučajevima i do gubitka odobrenih sredstava za nabavku potrebne robe, usluga ili radova, zavisno šta je predmet javne nabavke. U prilog tome govore podaci da je skoro 60% postupka javnih nabavki pokrenuto nakon planiranih rokova. Pitanje – Kada će Vijeće ministara uspostaviti sistem praćenja i izvještavanja o planiranim i provedenim javnim nabavkama, razlozima neprovođenja ili kašnjenja u provođenju javnih nabavki, s ciljem jačanja odgovornosti institucija Bosne i Hercegovine, odnosno da li Vijeće ministara ima namjeru razmotriti mogućnost povećanja odgovornosti i utvrđivanja sistema sankcionisanja menadžmenta institucija Bosne i Hercegovine u slučajevima dugogodišnjeg neuspijeha u provođenju javnih nabavki. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, Vijeće ministara? Zastupnički komentar?
Zahvaljujem. Evo, ja očekujem da ovo pitanje ostane u životu i da na narednu sjednicu imam odgovor, ono je vrlo bitno. Evo mi svakodnevno u javnosti pominjemo te probleme vezane za korupciju i kriminal koji su prisutnih u bosanskohercegovačkoj javnosti, govorimo o načinu borbe, a evo o konkretnim stvarima koje su vidljive slabo poduzimamo određene mjere da bi to zapriječili. Ovo govorim u prilog ove teme jer prošli put smo na zasijedanju vrlo brzo i lahko nekako prešli preko ove tačke dnevnog reda. Imali smo analizu, ali smo zaboravili, evo, da istaknemo da preko 40% situacija provođenja javnih nabavki imamo kašnjenje istih i imamo kreiranje ugovora sa prethodnim dobavljačem kroz neki aneks ili ugovor, što Zakon o javnim nabavkama uopšte ne poznaje, što znači da oni koji nabavljaju robu već, po meni, ulaze u određeni proces ili korupcije ili kriminala I mislim da nadležni, a to je prevashodno Vijeće ministara kad su institucije Bosne i Hercegovine u pitanju, moraju poduzeti nešto da uoče ovaj problem i, evo, da kažem, da sankcionišu one koji se ponašaju na ovakav način, jer sve to može, ako postoji sistem, da se definiše u određenim etapama koje su zakonski predviđene. Evo, nadam se da ću dobiti odgovor na sljedećoj sjednici i mislim da to samo nije mogao ili trebao predsjedavajući Vijeća ministara, nadležno Ministarstvo finansija i trezora je moglo, na neki način, reagovati. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupnici Hanki Vajzović. Izvolite zastupnice.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Pozdravljam sve pristune. 9 Pitanje sam uputila Vijeću ministara, konkretno Ministarstvu prometa i komunikacija i ono glasi – Je li Ministastvo prometa i komunikacija BiH ikad, ako jeste onda kad, riješilo sporna pitanja, mislim na Pravobranilaštvo, ugovor, cijene, dugovanja, sa Centrom za obrazovanje iz Širokog Brijega? Slično pitanje u vezi sa problemima vezanim za ovaj kontroverzni Centar za obrazovanje iz Širokog Brijega postavila sam 4. jula 2017., dakle, prije sedam i po mjeseci i pitala tada koje je aktivnosti Ministarstvo poduzelo u vezi sa sporenjima vezanim za ovaj Centar i da li se Ministarstvu prometa i komnikacija uplaćuje 5% sredstava koliko mu pripada od te ukupne sume novca što ga prijevoznici i vozači nužno plaćaju Centru. Kao i obično, tada sam od Ministarstva dobila polovične odgovore. Na prvi dio uopće nije odgovoreno, a na drugi se nešto pokušalo, pa sam iz tog nezgrapnog teksta čini se tendenciozno pritisnutog kojekakvim ... uz puno truda uspjela saznati da se ta sredstva ne uplaćuju. Odgovor je glasio otprilike ovako – Ministarstvo prometa i komunikacija tražilo je nešto od, i to 2014., od Ministarstva finansija. Ovi im odgovorili da to ne može dok se ne da saglasnost na pravilnik iz 2011., dakle, čista konfuzija. Pravilnik donosi ministar, pa jest, pa nije. Uglavnom, donesen je novi Pravilnik tri godine nakon tog spornog, na kraju, na samom kraju prošlog mandata, i Ministarstvo je pripremilo nacrt [[govornik se upozorava na vrijeme]] o cijenama stručnog ispita. Da su kooperativni, samo ću jednu rečenicu, na kraju odgovora meni kaže se ovako – ovaj Nacrt odluke iz 2014. uskoro će biti dostavljen Vijeću ministara na usvajanja, a Ministarstvo će u međuvremenu provoditi postupak preispitivanja predloženog omjera raspodjela u skladu s Mišljenjem Ministarstva finansija iz 2014. Evo, dakle, čista konfuzija, sedam i po mjeseci je prošlo, pa me interesuje šta je u međuvremenu urađeno.
Hvala. Odgovor Vijeće ministara, zamjenik ministra prometa i komunikacija. Izvolite zamjeniče.
Ovo pitanje je u Ministarstvu zaprimljeno juče u kasnim poslijepodnevnim satima tako da nije bilo dovoljno vremena da se pripremi cjelovito i kvalitetno, pa ćemo uvaženoj zastupnici ga dostaviti pisanim putem u predviđenom roku.
Hvala. Zastupnički komentar? Izvolite.
Hvala lijepa. Ovaj, iz Ministarstva me ne iznenađuje, jeste kratko vrijeme, ali je i vrlo jednostavno pitanje. Hoću podcrtati još jednom da je na osnovu tog novog, to su vrlo zanimljivi odgovori koji dolaze iz ovog Ministarstva, na osnovu tog novog Pravilnika nakon tri mjeseca u decembru 2014. pripremljen je nacrt o cijenama stručnog ispita u Širokom Brijegu i na nacrtu se očito stalo. Dvije i po godine, dakle čemu žurba, dvije i po godine nakon tog pripremljenog nacrta polovinom 2017. došlo je moje pitanje, a onda mi hladno odgovorili, prvo kako će nacrt odluke iz 2014. biti dostavljen Vijeću ministara na usvajanje uskoro, prije sedam i po mjeseci, i drugo kako Ministarstvo evo u međuvremenu [[govornik se upozorava na vrijeme]] provodi postupak. Pitanje je samo da li je riječ o javašluku, o neznanju ili je nešto drugo, u svakom 10 slučaju pitanje je i Vijeću ministara – Hoće li uistinu 2018. usvajati nekakav nacrt odluke iz 2014. ili će se zacrtani rok uskoro prenijeti u naredni mandat?
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Zaimu Backoviću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Pitanje postavljam Ministarstvu vanjskih poslova i Ministarstvu sigurnosti. Da li Ministarstvo vanjskih poslova izdaje saglasnosti da se blokiraju parking mjesta stanarima, a za potrebe ambasada? Da li isto Ministarstvo izdaje saglasnost da se ambasade opasaju bodljikavim žicama sa žiletima kao vojni logori? Ministarstvu sigurnosti – Da li Ministarstvo sigurnosti ima saznanja da Direkcija za koordinaciju policijskih tijela samovoljno blokira prilaze i parking mjesta građanima i poziva Pauk službu za uklanjanje vozila sa regularnih parking mjesta? Kada dobijem odgovor ja ću onda dati obrazloženje.
Hvala. Odgovor Vijeće ministara, ministar sigurnosti. Izvolite ministre.
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi poslanice i poslanici Ovo poslaničko pitanje je bilo upućeno na dva ministarstva, mi smo iskoristili priliku, zatražili odgovor ministarstva, onaj dio od Ministarstva vanjskih poslova, sublimirali to i evo nudimo zajednički odgovor. Ja ću radi brže priče i da završim u roku od dva minuta ovo pročitati. Ministarstvo vanjskih poslova BiH ne izdaje saglasnost za blokiranje parking mjesta za potrebe pojedinih diplomatsko-konzularnih predstavništava u Bosni i Hercegovini. Strana diplomatska predstavništva u Bosni i Hercegovini za potrebe parkiranja svojih vozila zakupljuju određeni broj parking mjesta u skladu sa važećim propisima Ministarstva saobraćaja Kantona Sarajevo. Takođe napominjemo da Ministarstvo vanjskih poslova ne daje saglasnost za postavljanje bodljikave žice na ogradama diplomatsko-konzularnih predstavništava, niti utiče na način izvođenja građevinskih radova na navedenim objektima. Saglasnost za izvođenje navedenih radova daju opštinski i kantonalni organi zaduženi za urbanizam. Policijski službenici Direkcije za koordinaciju policijskih tijela vrše osiguranje štićenih objekata, a ukoliko uoče prekršaj iz oblasti Zakona o bezbjednosti saobraćaja u neposrednoj blizini objekata, koje osiguravaju, o tome obavještavaju policijske službenike MUP-a Kantona Sarajevo koji nakon toga preduzimaju mjere i radnje iz svoje nadležnosti. Prilikom posjeta visokih stranih delegacija, osiguranja javnih skupova, te prijema, čije se osiguranje sprovodi po prvom stepenu, režim saobraćaja oko i u neposrednoj blizini štićenih objekata privremeno se mijenja, a po rješenju Ministarstva saobraćaja Kantona Sarajevo. Izmjene režima saobraćaja vrše pripadnici 11 Saobraćajne policije MUP-a Kantona Sarajevo kojem u navedenim poslovima asistiraju policijski službenici Direkcije kad se za tim ukaže potreba. Planovi osiguranja diplomatsko- konzularnih predstavništava, između ostalog, sadrže i blokadu navedenih objekata. Primjera radi, dana 12.02.2018. godine prilikom dojave o postavljanju eksplozivne naprave u Ambasadi Holandije pripadnici Direkcije su izvršili evakuaciju osoblja, te blokadu objekta i područja oko objekta koje se nalazi u ulici Grbavička 4, Opština Novo Sarajevo, s ciljem provjere navoda o postavljanju eksplozivne naprave i s ciljem zaštite imovine i lica u slučaju da eventualna dojava bude istinita. Hvala.
Hvala ministru, ali prije, oprostite zastupniče prije no što dobijete riječ za zastupnički komentar, budući da je pitanje postavljeno i Ministarstvu vanjskih poslova i Ministarstvu sigurnosti, ministar sigurnosti vidjela sam da je pokušao dati odgovor, a zamjenik ministra je želio kazati o ovom, pa evo želimo dati i zamjeniku ministra riječ da Vam da kompletan odgovor na ovo pitanje, pa ćete dobiti riječ za Vaš komentar. Izvolite zamjeniče, zamjenik Brkić.
Hvala predsjedateljice. Uvažene dame i gospodo zastupnici, kolege iz Vijeća ministara. Kao što rekoste, ministar Mektić je u dijelu koji se odnosi na nadležnosti Ministarstva vanjskih poslova spomenuo da mi uistinu nismo nadležni za određivanje lokaliteta za parking mjesta za veleposlanstva, niti smo nadležni za davanje suglasnosti za ograđivanja veleposlanstava bodljikavom žicom, kao što je to uvaženi zastupnik Backović u svom pitanju postavio. Naša nadležnost, odnosno u okviru naših jeste da posredujemo u pisanoj komunikaciji velposlanstva, odnosno diplomatskog predstavništva Bosne i Hercegovine sa ministarstvom prometa nadležne razine u Bosni i Hercegovini, jer podsjećam da nisu samo veleposlanstva u Sarajevu već i pojedina, generalni konzulati koji se nalaze u drugim gradovima Bosne i Hercegovine. Ono je to koje izdaje rješenje o rezerviranju parkirnih mjesta za potrebe veleposlanstva. U okviru svoje nadležnosti Ministarstvo vanjskih poslova dostavlja nadležnom ministarstvu prometa podatke o reciprocitetu, dakle, kako neka naša diplomatsko-konzularna predstavništva u glavnim gradovima tih država imaju broj rezerviranih parkirnih mjesta za potrebe naših veleposlanstava, ali mi nemamo nikakv uticaj nit na određivanje broja ili lokacije parkirnih mjesta koja će biti rezervirana. Također Ministarstvo vanjskih poslova nije nadležno za davanje suglasnosti za izgradnju objekata, niti ograda oko objekata stranih diplomatsko- konzularnih predstavništava. Ministarstvo eventualno posreduje u traženju dozvola od nadležnih organa uprave, bilo to da su entitetske, općinske, kantonalne, ako neko diplomatsko-konzularno predstavništvo to nas zamoli. Uobičajena je praksa da se strana diplomatsko-konzularna predstavništva, putem svojih pravnih zastupnika, direktno obraćaju nadležnim organima. Ako je Vaše pitanje, zastupniče, bilo vezano za konkretan slučaj oko Kineskog veleposlanstva u Sarajevu [[govornik se upozorava na vrijeme]] mogu reći da Ministarstvo vanjskih poslova je putem nadležnih službi Općine Centar upoznato sa žalbama građana Mjesne zajednice Koševo, Grad Sarajevo, dakle, na ogradu koja je postavljena. S tim u vezi Ministarstvo vanjskih poslova je diplomatskim putem obavijestilo Ambasadu Narodne Republike Kine o žalbama stanara, te organiziralo zajednički sastanak predstavnika ambasada Narodne Republike Kine, Općine Centar i Ministarstva vanjskih poslova u cilju postizanja rješenja oko izgleda ograde koja je estetski prihvatljivija, a koja istovremeno osigurava adekvatnu razinu sigurnosti uposlenika samog veleposlanstva. 12 Hvala vam.
Hvala zamjeniku ministra. Zastupnički komentar? Izvolite.
Dobio sam odgovore na ono što nisam pitao, ono što nisam pitao. Poštovani ministri, ovako vam to izgleda kako mi gledamo danas i kakav pogled imaju stanari ulice Antuna Hangija, kao da je koncentracioni logor u sred Sarajeva, u sred Sarajeva. Da tuga bude veća ta ograda je uz osnovnu školu gdje idu djeca, da tuga bude veća Ambasada se nalazi u najvećem obdaništu u bivšoj Jugoslaviji, najvećem, to je, taj prostor su uzeli, i da tuga bude veća to obdanište je napravljeno samodoprinosom građana Sarajeva. Gospodine ministre sigurnosti, da, posjedujem Rješenje o parkingu, evo ga, imaju odobrenje i piše sa označenim diplomatskim vozilima. Evo ko se parkira, ako su [[govornik se upozorava na vrijeme]] neki vozači diplomate onda je to u redu, ali je problem druge prirode, gospodine ministre, što ono što im nije dato, što im nije dato, što su gospoda iz koordinacije, odnosno policijskih, a to je ovo i ovdje sa strane, sve blokirali. I kad parkiramo [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovdje kao građani onda nam pauci nose vozila. Oni tvrde [[govornik se upozorava na vrijeme]] da imaju od Ministarstva sigurnosti i Ministarstva vanjskih poslova saglasnosti i zamislite odgovore, hoću ovo da se dobro u javnosti čuje, ovo smo uradili zato što je ovdje terorizam. Onaj koji vodi tu [[govornik se upozorava na vrijeme]] njihovu sigurnost u razgovoru sa mnom mi je rekao – bodljikavu žicu ...
Upozoravam Vas, zastupniče, na vrijeme. ZAIM
da parkirate zato što ovdje ima terorista. Građani će nakon ovog mog pitanja najvjerovatnije od sutra u cjelosti, jer je to slijepa ulica, ona nema saobraćaja, tu ulicu svojim vozilima blokirati. Hvala.
Zahvaljujem. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. S dnevnog reda skinute su: Točka 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombudsmanima za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeća ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 2568/17, od 30.10.2017. (drugo čitanje), jer Prijedlog zakona nije razmatran u prvom čitanju u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. 13 Točka 9. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Borjana Krišto, zakon broj: 01-02-1-205/18, od 18.01.2018. (prvo čitanje), na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva. Točka 10. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, zakon broj: 01,02-02-1-1348/17, od 26.05.2017., sukladno obavijesti tajnika Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o parlamentarnom nadzoru. Točke 26. do 35. skinute su s dnevnog reda sjednice jer Povjerenstvo za vanjske poslove nije održalo sjednicu zbog nedostatka kvoruma. U dnevni red sjedice dodane su: Točka 3. Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa člankom 133. Postovnika Zastupničkog doma, broj: 0l-02- l-494/18, od 14.02.2018. Točka 4. Zahtjev zastupnika: Mirsada Mešića, Saše Magazinovića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa člankom 133. poslovnika Zastupničkog doma, broj: 0l-02- l-507/18, od 15.02.2018. Dopunjena je točka 9., obzirom da nadležno Povjerenstvo nije prihvatilo načela Prijedloga zakona, te sada glasi – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Salko Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, zakon broj: 01-02-1-2884/17, od 14.12.2017. s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Preformulirana je točka 5., u skladu sa člankom 120. stavak (6) Poslovnika i zahtjevu Ustavnopravnog povjerenstva koje je po drugi put tražilo produljenje roka za dostavu izvješća, te ova točka sada glasi – Izjašnjavanje Zastupničkog doma o utvrđivanju roka za dostavu izvješća o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Salko Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, broj: 0l-02-1-2400/17, od 09.10.2017. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam sve prisutne. Dakle, u skladu sa Poslovnikom o radu Zastupničkog doma član 71. ja predlažem novu tačku dnevnog reda koja bi glasila – Informacija o opravdanosti Odluke o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu na prijevoz na posao i prijevoz sa posla koj u je Vijeće ministara BiH usvojilo na 111. sjednici, održanoj u augustu 2017. godine. Svi materijali su podijeljeni već kolegama i kolegicama u skladu sa Poslovnikom. 14 Obrazloženje kratko jeste, da sam se ja kao zastupnica, dakle koristeći svoje zastupničko pravo obraćala Vijeću ministara po ovom pitanju i dobila odgovor od uvaženog ministra Bevande. Također, ukoliko pogledamo Odluku koju je Vijeće ministara donijelo, a koje ima također i tabelarni prikaz, nejasno je čime se Vijeće ministara rukovodilo, odnosno što su bile pretpostavke za donošenje ovakve jedne Odluke, ovakvog jednog tabelarnog obračuna, te bi sasvim svrsishodno bilo da najviše zakonodavno tijelo, Parlamentarna skupština, danas otvori raspravu o ovome, jer postoje indikacije, indicije da se radi, da je uvođenjem, odnosno stupanjem na snagu ove Odluke da su uposlenici u institucijama Bosne i Hercegovine dovedeni u neravnopravan položaj. Također, prilikom donošenja ove Odluke Vijeće ministara nije konsultovalo reprezentativni sindikat, ali je također budući da ova Odluka ima jedan socijalni učinak, po zakonu i po aktima trebala se otvoriti jedna šira rasprava kako bi više učesnika učestvovalo u izradi ove Odluke koja se tiče obračuna visine naknade za na prijevoz s posla i na posao. Također sam se kao zastupnica obratila i Instituciji ombudsmena za ljudska prava, a pored mene naravno i mnogi drugi službenici i službenice u institucijama Bosne i Hercegovine i taj odgovor, na koji sam, nažalost, čekala nešto više od četiri mjeseca, i po brojnim urgencijama koje sam poslala, konačno sam i dobila odgovor, u kojem također stoji da nije jasno čime se Vijeće ministara rukovodilo i budući da mnoge evropske, a eto mi kažemo da težimo Evropskoj uniji, stimulišu svoje građane i građanke da se koriste javnim prijevozom kako bi se smanjilo korištenje, je li, automobila i zagađenost zraka, Bosna i Hercegovina, odnosno Vijeće ministara je ovom Odlukom totalno eliminiralo upotrebu javnog prijevoza i maltene prisililo sve nas da koristimo se automobilima I postavlja se pitanje – koja je to financijska opravdanost, koja je to ekološka opravdanost? I smatram da je, budući da je danas ministar financija prisutan s nama, da mi kao Parlamentarna skupština BiH treba da otvorimo raspravu, da dobijemo adekvatne odgovore i sukladno tome donesemo neke zaključke. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Zakoni čiji sam, između ostalog, i ja potpisnik su uvršteni i ja bih samo iskoristio ovu priliku za molbu da se Privremena lista nacionalnih spomenika u Bosni i Hercegovini, koju smo pripremili, a koja bi bila dobro da je zastupnici imaju u raspravi u ovom, dopuni Krivičnog zakona, podijeli prije nego što dođe na dnevni red.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po dnevnom redu, nema više prijavljenih. Imamo zahtjev zastupnice Maje Gasal- Vražalica da se uvrsti nova točka dnevnog reda, zapravo želim informirati Dom da je zastupnica podnijela jednu ovak vu točku, samo druge formulacije, ona po Poslovniku nije se mogla naći na ovoj sjednici, pa smo mi kao Kolegij i u konačnici Kolegij u proširenom sastavu obavijestili zastupnicu da bi trebalo preformulirati, tako da je to napravljeno, evo, u skladu sa člankom Poslovnika i ta sad točka glasi – Informacija o opravdanosti Odluke o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu za prijevoz na 15 posao i prijevoz sa posla, koju je Vijeće ministara BiH usvojilo na 111. sjednici, održanoj 24.08.2017. godine. Molim vas da se izjasnimo kako bi ovu točku uvrstili na današnju s jednicu Doma. Od ukupno 37 nazočnih – za 24, protiv nema, suzdržanih 13. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo Informaciju o opravdanosti Odluke o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu za prijevoz na posao i prijevoz sa posla, koju je Vijeće ministara BiH usvojilo na 111. sjednici. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ima li to smisla, ali evo ponovićemo glasanje. Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 37 nazočnih – za 28, protiv nema, suzdržanih 9. Konstatiram da postoji opća i entitetska većina, te da smo Informaciju o opravdanosti Odluke o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu za prijevoz na posao i prijevoz sa posla, koju je Vijeće ministara BiH usvojilo na 111. sjednici, održanoj 24.08.2017., uvrstili u današnji dnevni red sjednice. Prema ovom redoslijedu, da ne pravimo pauzu, ovo bi trebala biti nekako poslovnički 23. točka dnevnog reda, tako da se iza 23. točke, znači ova postaje 23., a iza ranije 23. znači ona postaje 24., pa 25. i 26. točka dnevnog reda. Sada, mislim da nema potrebe da čitamo, možemo li samo konstatirati da sjednica Doma ima izmijenjeni i dopunjeni dnevni red, koji smo, evo, nakon usvajanja ove točke dodali i da sjednica ima dnevni red sa 26. točaka. D ne vni re d 1. Usvajanje zapisnikâ 55. i 56. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-494/18, od 14.02.2018.; 4. Zahtjev zastupnika: Mirsada Mešića, Saše Magazinovića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-507/18, od 15.02.2018.; 5. Izjašnjavanje Zastupničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavu izvješća o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Salko Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, broj: 01- 02-1-2400/17, od 09.10.2017.; 16 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Aleksandra Pandurević, Borjana Krišto i Mirsad Isaković, zakon broj: 01-02-1-2687/17, od 15.11.2017. (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2759/17, od 22.12.2017. (drugo čitanje), skraćeni postupak; 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1752/17, od 14.11.2017. (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Salko Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, zakon broj: 01-02-1-2884/17, od 14.12.2017., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 10. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1857/17, od 27.07.2017.; 11. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Agencije za identifikacijske isprave, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1890/17, od 27.07.2017.; 12. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1930/17, od 27.07.2017.; 13. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Granične policije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1934/17, od 27.07.2017.; 14. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva obrane BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1952/17, od 27.07.2017.; 15. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva sigurnosti BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1955/17, od 27.07.2017.; 16. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva vanjskih poslova BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1956/17, od 27.07.2017.; 17. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Tužiteljstva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1974/17, od 27.07.2017.; 18. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Uprave za neizravno oporezivanje BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1978/17, od 27.07.2017.; 19. Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1986/17, od 27.07.2017.; 20. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika iz Kluba Nezavisni blok, koji glasi: „Zastupnički dom poziva Vijeće ministara BiH da zajedno s nadležnim entitetskim institucijama provjeri koliko iznose maloprodajne marže distributera nafte i naftnih derivata u BiH po 1 litri goriva kako bi se one mogle zakonski ograničiti, a sve kako bi se dio najavljenog poskupljenja zbog uvođenja dodatnih trošarina prebacio i na njihov teret i ublažilo najavljeno poskupljenje za građane BiH”, broj: 01-02-1-2340/17, od 02.02.2018.; 21. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, broj: 05/1-50-19-273/18, od 25.01.2018., i Plan rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/1-50-13-26-39-12/17, od 21.12.2017.; 22. Prijedlog odluke o imenovanju parlamentarnog vojnog povjerenika BiH, broj: 01,02- 34-1-418/18, od 07.02.2018.; 17 23. Informacija o opravdanosti Odluke o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu za prijevoz na posao i prijevoz s posla koju je Vijeće ministara BiH usvojilo na 111. sjednici, održanoj 24.08.2017. – predlagatelj točke: zastupnica Maja Gasal- Vražalica, broj: 01-50-1-434-1/18, od 20.02.2018.; 24. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 14.12.2017., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva nadležna tijela Hercegovačko- neretvanskog kantona, Kantona 10, Kantona Središnja Bosna, Zapadnohercegovačkog kantona i Posavskog kantona da, najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, izmijene i dopune ustave navedenih kantona s ciljem osiguranja ustavne ravnopravnosti Srba, kao i da se ustavima kantona, u kojima to do sada nije učinjeno, precizira i osigura ustavna ravnopravnost bosanskog i srpskog jezika, te latinice i ćirilice“, broj: 01-50-1-15-54/17, veza broj: 01-50-1-2891/17; 25. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, Salka Sokolovića i Sadika Ahmetovića, podnesene 17.01.2018., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosimo zastupničku inicijativu za utvrđivanje maksimalnog iznosa maloprodajne marže distributera nafte i naftnih derivata“, broj: 01-50-1-194/18; 26. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekt jačanja bankarskog sektora) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-2851/17, od 08.12.2017. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje zapisnikâ 55. i 56. s jednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Dobar dan svima. Pozdravljam Vas predsjedavajuća i Vaše kolege, kolege i koleginice u dvorani, sve nazočne. Dakle, ja bih iskoristio ovu prigodu, pošto usvajamo 56. i 57. zapisnik sa sjednica, jer nije bilo prigode u ranijim sjednicama koje su nastavljane, prekidane, a imam jedno obećanje i jedan zahtjev kolege Backovića od ranije, pa smo se nas dvojica džentlmenski dogovorili da ću ja ovaj jedan potez, koji ću sad učiniti, napraviti, a to je, dakle, da vas podsjetim na 52. sjednici Zastupničkoga doma mi smo raspravljali o Izbornom zakonu, izmjenama i dopunama, gospodin Backović je tada diskutirao, ja sam mu replicirao, dakle to je bila jedna rasprava u kojoj sam ja neke izrečene riječi, koje je gospodin Backović, dakle, izgovorio tada, percepirao na jedan drugi način i koji nije bio izrečene tako kako sam ja to percepirao. I na neki način kolega Backović je već nekoliko puta od mene tražio da budem, evo da tako kažem, na razini da se za tu moju pogrešku ispričam na Parlamentu, pa i jučer recimo, tako da sam ja odlučio da se na ovom Parlamentu gospodinu Backoviću ispričam. A osim toga što to činim, dakle vrijeme je korizme, 18 ja sam i katolik i kršćan pa, znači, vrijeme je da se pomirim sa sobom, sa ljudima i sa Bogom. Znači, ja se gospodinu Backoviću ispričavam jer sam tada, dakle, u raspravi, nije to bila izrečena riječ poslije Parlamenta, niti naknadno, dakle neka konstrukcija, nego u raspravi, tako sam i percepirao, dakle, nisam bio u pravu, ispričavam mu se, a bilo je, dakle, riječi o spominjanju imena gospodina ... Dakle, evo toliko i nemam ništa protiv da ovo uđe u zapisnik. Hvala lijepo.
Ma, evo, prije no što dam, vidim da postoji ispravka krivog navoda, zapravo koliko sam shvatila uvaženog zastupnika Lovrinovića, zapravo ovo nije primjedba na zapisnik sa 55. i 56. ali evo nećemo to tretirati kao nekakvu poslovničku grešku obzirom da se radi o jednom gestu koji je u svakom slučaju dobro čuti i dobro je da je on dio naših rasprava i diskusija i u svakom slučaju pozdravljam. Evo, imamo zastupnika Zaima Backovića, ispravak krivog navoda, ne znam da li je to.
Uz dužno izvinjenje što zloupotrebljavam. Nikola prihvatam izvinjenje i ja se nada m da nećemo dolaziti u takve situacije. Svi mi kažemo u datim trenucima neke rečenice, floskule ili konstrukcije koje mogu imati reperkusije na drugoj strani. Ja znam da vodim računa da nikada ne povrijedim i nadam se da više nećemo dolaziti u takve situac ije u ovom Domu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki jedan. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa člankom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanom obliku dostavili su zastupnici: Senad Šepić uputio četiri inicijative Vijeću ministara BiH, te jednu Ministarstvu komunikacija i prometa BiH; Mirsad Đonlagić postavio pitanje Ministarstvu pravde BiH; Nikola Lovrinović postavio pitanje predsjedatelju Gradskog vijeća Grada Tuzla; zastupnik Damir Arnaut uputio inicijativu Skupštini Kantona Sarajevo, Vladi Kantona Sarajevo, Gradskom vijeću Grada Sarajevo, gradonačelniku Grada Sarajevo, te postavio sedam pitanja ministru civilnih poslova, a uputio je požurnicu predsjedatelju Vijeća ministara BiH u svezi s pitanjem koje je postavio 28.07.2017.; Mensura Beganović postavila dopunska pitanja Ministarstvu sigurnosti BiH; Safer Demirović postavio dva pitanja Upravi za neizravno oporezivanje BiH; Dušanka Majkić postavila pitanje Federalnom ministarstvu komunikacija i prometa; Saša Magazinović postavio pitanja ravnatelju Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, ravnatelju Agencije za nadzor nad tržištem BiH. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: Na dopunska pitanja zastupnika Damira Arnauta, postavljena u pisanom obliku na 55. sjednici, odgovor je dostavila 19 predsjedateljica Upravnog odbora BHRT-a, na inicijativu podnesenu 02.02.2018., odgovor je dostavilo Gradsko vijeće Grada Sarajeva, na pitanja postavljena u pripremi 57. sjednice odgovor je dostavilo Ministarstvo civilnih poslova BiH; na pitanje zastupnice Hanke Vajzović, postavljeno u pisanom obliku na 55. sjednici, Federalno ministarstvo prometa i komunikacija proslijedilo je odgovor Javnog poduzeća Ceste Federacije, te na pitanje postavljeno u pisanom obliku na 56. sjednici odgovor je dostavilo Ministarstvo financija i trezora BiH; na pitanje zastupnice Nermine Kapetanović, postavljeno u pisanom obliku na 54. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanja zastupnika Senada Šepića, postavljena u pisanom obliku na 51. i 54. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH, a Federalno ministar stvo financija je proslijedilo odgovor Razvojne banke Federacije na pitanje postavljeno na 54. sjednici, te je na inicijativu podnesenu 31.01.2018. odgovor dostavilo Ministarstvo komunikacija i prometa BiH; na pitanja zastupnika Nikole Lovirnovića, postavljena u pisanom obliku na 56. sjednici, odgovor je dostavilo Federalno ministarstvo financija; na pitanja zastupnika Saše Magazinovića, postavljena u pisanom obliku na 54. i 55., odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH i Povjerenstvo za očuvanje nacionalnih spomenika u Bosni i Hercegovini. Žali li netko komentirati dobiveni odgovor? Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja sam postavio nekoliko pitanja, kako ste i sami rekli, na neke sam dobio odgovor, na neke nisam, čekam ih, pa će to biti jedna jedinstvena priča, ovaj, malo ću prokomentirati ovo što sam dobio od ministrice financija Federacije. Naime, postavio sam pitanja: 1 Koliko je ukupno novca iz proračuna Federacije BiH od 2000. godine dostavljeno „Krivaji“ Zavidovići? 2. Koliko je u istom vremenskom periodu dostavljeno Tuzlanskoj županiji i Vladi Tuzlanske županije, znači tvrtkama? 3. Koliko je u istom vremenskom razdoblju iz proračuna Federacije Bosne i Hercegovine transferirano Kantonu Središnja Bosna? Naime, ja sam ova pitanja postavio zato što, i naravno da to nije trenutak da kod komentara ovu temu obradim, ali doći će odgovori koje sam postavio Općini Tuzla i Sarajevo, pa ću na tu temu imati valjda prigodu da razgovaram na jedan drugi način, a ponukalo me to što, ne zadnje pola godine, ne zadnju godinu, zadnjih dvije, nego može se reći desetljeće ili od ove 2000. godine presudne, dakle, pojave u Tuzlanskoj županiji, Zeničko-dobojskoj županiji, to je moj dojam, Sarajevskoj županiji su stalne socijalne tenzije između, nažalost, oštećenih radnika i vlasti, a one se kompenziraju i kupuju slanjem novca iz proračuna. Dakle, nevjerojatno je, pogledajte samo iz odgovora, nadam se da ste ih svi dobili, da je npr. tvrtka „Krivaja“ Zavidovići dobila u ovom periodu skoro 12 miliona maraka, a vi stalno imate, dakle, traganja za uplatama radnoga staža, neisplaćenih plaća, nešto je vlasnik država, nešto nije. Dakle, očito je da ovdje se radi o jednom dirigiranom, po meni dirigiranom procesu, koji netko dobro dirigira, dakle ljudi malo, malo izlaze na ulice, nažalost, dakle oštećeni su ti ljudi, ja nemam ništa protiv da to kažem, ali i s time neko dobro manipulira. Zamislite vi, dakle, da je se mogla čitava jedna firma napraviti za ovo koliko je dato „Krivaji“ Zavidovići, a vi ste nedavno imali ponovo zahtjev tih radnika. Zamislite, recimo, da koliko je poslato, vidite ovdje, Tuzlanskoj vladi samo, a nisam zadovoljan zato što nisam dobio za tvrtke. 20 Znači, jasno je da se nešto događa, jasno je da se nešto događa 2000. godine, jasno je da se nešto događa u tim prostorima 2014. godine, tamo su vam na vlasti one političke opcije, odnosno politička opcija kojoj su usta puna obrane Bosne i Hercegovine i kojoj su puna usta obrane konstitutivnosti naroda. Dakle, u tim trim županijama se generira nekakvo stanje u Bosni i Hercegovini, to je moj dojam, ali se ja nadam, kad dobijem odgovore i na ono što sam postavio pitanje gradonačelniku Općine Tuzla i Sarajevo, da ćemo ovu temu otvoriti, da vidimo, dakle, što se čini i radi. Zamislite, recimo, ... socijalne pokrete koji su krenuli, recimo, iz Tuzlanske županije, da ni do dana današnjeg nitko nije odgovarao za paljenje državne zgrade u toj Tuzli, dakle nikada nikakav postupak nije proveden. Znači, nešto se događa. Ja sam ovo postavio pitanje, namjerno nisam htio da idem na druge županije, može se ovo komparirati i sa drugim županijama, ali u ovom prostoru u kojem živi otprilike milion ljudi, čini mi se da se iza ovih brojki, ... poteza, iza ovoga što se događa nešto dirigirano radi. Dakle, ponavljam opet, od političke, jedine političke opcije, tamo nema nekakvih drugih nacionalista, tamo nema nekih drugih stranaka, ima se, zna se samo jedna politička opcija koja, ponavljam, kojoj su puna usta građanske Bosne i Hercegovine, kojoj su puna usta, dakle, socijalnih prava i obrane konstitutivnosti naroda. To se događa na tom prostoru koji je najveći u Bosni i Hercegovini. A nastaviću, dakle, da ispitujem ovaj slučaj, pa ćemo imati prigodu na moju, na moj prijedlog da raspravimo ovdje u Parlamentu što se to zapravo tamo događa i je li na sceni nekakav scenari koji je sve ove godine nazočan, dakle, a želi se odgovornost za takvo stanje podijeliti sa svima nama. Meni je dosta priče u ovom Parlamentu da smo svi krivi za nešto, a vidi se gdje se to ..., nek se nađe, neko pita u drugim prostorima je li se tako nešto događa pa da to usporedimo, da jednom napravimo stanje i reviziju ovdje, što bi rekao naš Ured za reviziju, tko i šta radi u ovoj državi i tko je za šta odgovoran u ovoj državi u stanje u koje smo došli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Senad Šepić, komentar. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, pitanje, molio bih dodatak odgovoru pitanja kojeg samo uputio Razvojnoj banci. Znači, pitanje se odnosilo na iznos i broj plasiranih kredita. U Informaciji smo dobili da je od 2014. do 2017. godine plasirano 203 kredita iz vlastitih sredstava, 273.000.000 i 93 kredita iz sredstava Vlade Federacije što je ukupno 41.000.000, to je odnosno ukupno 315.000.000. Molio bih dodatak ovome odgovoru, jer ovdje samo imamo onako cifre, dakle spisak svih ovih korisnika sa preciznim iznosom sredstava i s druge strane efekte u zapošljavanju, dakle šta je proizveo utrošak ovih sredstava, kakav je konkretan efekat na broj zaposlenih ljudi i na razvoj u Federaciji BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Saša Magazinović, komentar. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja sam dobio odgovor od direktora Granične policije vezano za poroznost granice između Srbije i Bosne i Hercegovine. Zamoljen sam da postavim ovo pitanje, vjerujte da nisam vjerovao u sve navode koji su mi tada rečeni i otišao sam i na licu mjesta se uvjerio u poroznost naše granice. Dakle, bez ikakvih problema možete iz Bosne i Hercegovine otići bilo gdje na područje Republike Srbije bez ikakve kontrole i pri tome možete prenijeti kakvu god hoćete robu. Odgovorom sam zadovoljan i mislim da je direktor Granične policije vrlo korektno, ovaj, to uradio, ne uljepšavajući situaciju koja, kako i sam kroz odgovor kaže, je loša. Kroz odgovor je potvrđeno da postoje putevi nekategorizirani, ali postoje, kojim se sa regionalnog puta može odvojiti i otići u dubinu teritorije Republike Srbije iz Bosne i Hercegovine i iz Srbije u Bosnu i Hercegovinu. Također, u odgovoru stoji da i na ostalim dijelovima granice prema Srbiji, Crnoj Gori i Hrvatskoj postoji mogućnost krijumčarenja roba, ljudi, narkotika, oružja, kako kategorisanim, tako i nekategorisanim putevima, što izgleda da potvrđuje kritike onih koji kažu da Vijeće ministara ne odvaja dovoljno sredstava ni pažnje na zaštitu naše granice. Tek sad kad je izgleda na pomolu i migranska kriza koja će u većoj ili manjoj mjeri zahvatiti Bosnu i Hecegovinu postat ćemo svjesni poroznosti naše granice. Raduje me navod iz odgovora da je jedan broj državnih službenika, odnosno policijskih službenika priveden, disciplinski kažnjen ili kroz krivični postupak, što znači da ne možemo generalizirati kako obično ljudi ka žu svi su isti i sve su to ljudi koji za svoj lični interes će propustiti neku robu ili zatvoriti oči nad krijumčarenjem. Dakle, to nije tako, Granična policija radi i tamo nisu svi isti, mada znamo svi da ima onih koji svoj posao u državnoj službi koriste za vlastiti džep. Zabrinjavajuće je što na graničnom prijelazu o kome govorimo, odnosno na tom području, nedostaje preko 30 službenika koji su kroz važeću sistematizaciju predviđeni. Ne mislim da je to jedini razlog poroznosti naše granice, ali jeste upozoravajuća činjenica za sve one u Vijeću ministara koji se bave ovom temom i smatram da ovakav odnos direktora Granične policije zavrjeđuje jedan respekt jer je čovjek u odgovoru rekao onako kako jeste, ne trudeći se da uljepša situaciju ili da je pokaže drugačijom od one koja jeste. Ja sam, dakle, zadovoljan, ali očekujem sad i od njega, a i od Vijeća ministara da na primjeru ovog graničnog područja se napravi jedan iskorak koji će se prenijeti i na druge, jer mislim da ne bi bilo od neke opšte koristi da ja na svakom, na svakoj sjednici postavljam pitanje sličnog sadržaja za druga neuralgična područja gdje znamo da imamo problem.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Đonlagić, komentar. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća i pozdravljam sve prisutne u sali. Ja sam postavio pitanje, ali istovremeno sam postavio pitanje ministru pravde jedno i pet pitanja predsjedatelju Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću. Ovo pitanje nisam ja dobio, evo ja ga još nisam vidio, ono je možda došlo, ali ja ga nisam dobio, ali pretpostavljam kakav odgovor može biti. Želim samo da podsjetim sve prisutne u sali da je na moju incijativu i na moje pitanje pokazao se interes ove države za presuđene i odbjegle ratne zločince iz Bosne i Hercegovine u druge države. Radi se o jednom od najvećih civilnih zločina, a to je zločin na Tuzlanskoj kapiji, pri čemu je presuđen i general Đukić koji je potom neometano otišao u Srbiju. Bosna i Hercegovina nije pokazala nikakav interes za taj slučaj. Postavio sam to pitanje, tek nakon pitanja i incijative je pokrenuto pitanje putem Ministarstva pravde. Međutim, od tada pa do 22 danas nikakve informacije tim povodom nemamo i ja sam u tom smislu i postavio ministru pravde pitanje – dokle se došlo u Srbiji sa procesom za odbjeglog generala Đukića i presuđenog za ratni zločin? Da li nešto Bosna i Hercegovina pokazuje interes, da li ima potrebe da se interveniše, jer nikakvih informacija o tome nemamo? Pretpostavljam da je u tom smislu i došao odgovor na ovo pitanje, ali ja molim, ne samo za ovaj odgovor da dođe u nekom razumnom vremenu, nego i za ove odgovore jer sam u međuvremenu postavio još dva pitanja predsjedatelju Vijeća ministara, to je ukupno sedam pitanja. Ako mi nije odgovorio na ovih pet za ovih mjesec dana, ja ne znam kad će mi odgovoriti i na ova preostala dva, a vjerovatno će biti još pitanja koja su, po mom dubokom uvjerenju, vrlo značajna i vrlo interesantna. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Diana Zelenika, komentar. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem i sve srdačno pozdravljam. Možda bi se bolje to nazvalo komentar na no comment i vjerojatno neću biti jedina koja će to reći, a i ranije su se kolege se žalile na neodgovaranje na zastupnička pitanja. Pa ću iskoristiti prigodu da podsjetim gospodu iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa na pitanje koje sam ja još 3. srpnja ili, da ne bi bilo nedoumica, 03.07.2017. godine postavila, a koje se odnosilo na položaj poljoprivrednika i zahtjeve koje su oni istaknuli putem svojih udruženja, kako u Federaciji, tako i u Republici Srpskoj, u vidu uvođenje prelemana na uvoz poljoprivrednih proizvoda, ograničenje na uvoz sezonskog voća i povrća kad ima dovoljno domaće poizvodnje na tržištu, uvođenje strožije kontrole na uvoz poljoprivrednih proizvoda s obzirom na činjenicu da se jako puno uvozi nekvalitetnih proizvoda, odnosno proizvoda koji ne mogu proći na tržištu Evropske unije. Nisam smatrala da su ovo tako teška pitanja da bi trebalo proći još zamalo pa godinu dana da odbijem odgovor. I podsjetila bih, možda, zamjenika ili ministricu za ljudska prava, jer ona nije bila tu pa je u njeno ime zamjenik odgovarao na djelomično, odnosno obećao da će poslati pismeni odgovor na pitanje postavljeno 16.10.2017. godine, a koje se odnosilo na Temeljni ugovor između Bosne i Hercegovine i Svete Stolice, kao i Dodatni protokol na ovaj Ugovor iste godine, a isti je 2007. godine još ratificiran. Tako da me zanimalo dokle je došla provedba ovog međunarodnog Ugovora, odnosno donošenje provedbenih ugovora, kao i rad mješovitih povjerenstava koje je trebalo formirati za pojedina područja provedbe. Ostvrnula sam se i na članak 1. Dodatnog protokola gdje je precizno navedeno da se preuzimaju obveze restitucije nekretnina ili nacionaliziranih dobara bez odgovarajuće naknade. Tražila sam cjelovitu informaciju. Mjeseci prolaze i po meni je ovo ne nepoštivanje osobe koja postavlja pitanje, nego Doma u kojem sjedimo svi, jedna bahatost i jedna neodgovornost prema državnim institucijama. Da to ne bi bilo tako, da ne bi bilo više no comment, ja bih zamolila za usmeni comment. Hvala lijepo, za pismeni, pardon.
Hvala. Zastupnica Hanka Vajzović, komentar. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Zapravo sam imala dva pitanja, jedan odgovor neću komentirati iz Ministarstva finansija, zahvaljujem se na odgovoru, drugi je upućen Cestama Federacije i tu bi mi valjda bilo malo pola sata da komentiram. U svakom slučaju pitala sam šta je sa izgradnjom puta, ceste Stolac-Neum ili tačnije Neum-Stolac jer se iz Neuma iz nekih razloga sve kreće, i pitanja su bila – zašto radovi još uvijek nisu počeli i kad će? Nakon mog pitanja, kažu da izgleda ipak se kreće s tim. Drugo pitanje – dokle se u tom decenijskom projektu u ovom trenutku zaista došlo? Moglo bi se zaključiti iz odgovora, Boga mi nidokle. Treće pitanje – kad će napokon cesta Stolac-Neum uistinu biti završena? Kažu za četri godine, a riječ je o nekih dvadesetak kilometara. I najzad, u čemu je stvarni problem i ko je kriv, pitala sam – ko opstruira ovaj projekat jednako važan i za državu, kao i za Federaciju, pogotovo za lokalne zajednice? Kažu da niko ne opstruira, a upravo sve ukazuje da je očito o tome riječ. Pokušat ću kratko iz odgovora izdvojiti nekoliko dijelova. Kaže se u odgovoru da je to složen i skup projekat, što naprosto teško da može biti tačno, ni cijena, a pogotovo nije riječ o složenom putu koji postoji, treba ga uređivati. Kaže da niz godina provode razne aktivnosti, a ne kažu koje. Toliko 30 ili 40 godina provode se te aktivnosti, a evo, nikad još do tih tridesetak ukupno kilometara nismo došli. Kaže se da je upućen u proceduru odobravanja projekat, odobravanja kreditnog zaduženja kod međunarodnih institucija, a kredit je očito poodavno odobren, negdje 2014., pa evo sada je 2018., nešto se stalno komplicira. Dovršetak radova na ovom dijelu, jednom dijelu dionice za 13 miliona, to je dio ko ji treba još presvući nekakav sloj, 13 miliona, umjesto da se produži put, jer taj je u funkciji već odavno. Ostaje nejasno zašto se, recimo, i meni kao laiku, nije krenulo sa jednim lotom od Stoca, gdje može biti i asfaltna baza, gdje bi se ljudi uposlili, zašto se zanemaruje taj dio, i brže bi sigurno išlo. Govori se o sredstvima za eksproprijaciju, pa ne možeš vjerovati kad jedni tvrde da je to već odavno završeno, što je i logično za toliko godina, a kažu da ponovo ide nekakava eksproprijacija, pa onda kaže da je u proteklom periodu pripremljena kompletna dokumentacija, koješta, a zapravo tih pet, šest kilometara urađeno. I kaže, na jednom mjestu, odabrani su izvođači, a onda i to za samo tu dionicu Stari Neum-Kiševo-Broćanac i kaže, u toku su pregovori o ugovoru i priprema ugovora za potpisivanje. Kad to pročitamo onda stvarno možemo biti ohrabreni, ako je tako nema da brinemo. I naravno, rokovi, obećanja, tri mjeseca jest, nije, sad će, u svakom slučaju planirani period implementacije ovog projekta je četri godine, četri godine, i to od 2018. do 2020. Bivši ministar, prethodni ministar iz prethodnog mandata rekao je da će krasno nam biti, 2017. ćemo moći do mora. I sve se zaklinju, to je nevjerovatno sa ovim, ne pitajte ništa ni Neumljane, ni Stočane, zaklinju se u brigu za državu, za narod, za jedini grad na moru, za pučanstvo u Neumu i Stocu, ovaj, od tog ništa tolike godine i onda kažu da nije riječ o opstrukciji. Ja i dalje mislim da jeste. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Bećirović, komentar. Izvolite zastupniče.
Ja bih komentarisao pošto vidimo da federalna ministrica finansija, gospođa Miličević, šalje određene odgovore, zamolio bih je da pošalje odgovor i nama pošto smo mi donijeli jedan zaključak kao Dom, kao Predstavnički dom, na moj prijedlog, a tiče se stare devizne štednje i već je davno istekao rok, pa bih zamolio da se pošalje urgencija i da nam se dostavi odgovor na to pitanje. 24 Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, komentar. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Evo, kako ste upoznati ja sam dobio odgovor na moje dopunsko pitanje od Upravnog odbora BHRT-a. Naime, moje inicijalno pitanje je glasilo u vezi medijskih izvještaja, i kopije su dostavljene u prilogu, da je gospođa Medić Pejka, koja je Odlukom Upravnog odbora BHRT-a u maju 2017. izabrana za direktoricu BH Radija 1, na svojim profilima na društvenim mrežama je istakla fotografije na kojima piše „poklon drugarima sa Kosmeta“, a na kojim su prikazane slike Radovana Karadžića, Draže Mihajlovića i Ratka Mladića, kao i fotografiju na kojoj piše „ako danas ćutiš o Bratuncu, sutra ne govori o Srebrenici“, postavio sam pitanje – da li je član Upravnog odbora BHRT-a, gospodin Mufid Memija, koji je na prijedlog Kolegija SDA, SDS i HDZ, a na posebno insistiranje gospodina Džaferovića, imenovan u Upravni odbor BHRT-a, da li je on znao za ove fotografije koje je istakla direktorica BH Radija 1 i da li je glasao za njeno imenovanje? Ja sam prvi put od Upravnog odbora BHRT-a dobio odgovor da je imenovanje urađeno u skladu sa zakonom. To nije bio odgovor na moje pitanje, postavio sam dopunsko poslaničko pitanje i dobio sam isti odgovor, znači isti, prekopiran. Pa valjda je svrha dopunskog poslaničkog pitanja da dobijete odgovor koji je drugačiji od onog za koji ste izrazili nezadovoljstvo. I ja insistiram da nisam zadovoljan ovim odgovorom i nastavit ću postavljati pitanja dok ne dobijem konkretan odgovor na moje konkretno pitanje, a insistirat ću da Kolegij izvršava svoje dužnosti i da insistira od Upravnog odbora BHRT-a da dostave odgovor na pitanje, a ne da dostavljaju informacije koje poslaničkim pitanjem nisu ni tražene. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ovim smo iscrpili točku 2., komentare na dobivene odgovore. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prije dloga zakona o dopuni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01 -02-1-494/18, od 14.02.2018. Zakonodavno-pravni sektor je 16.02.2018. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Otvaram raspravu o proceduri ovog Zakona. Zastupnik Saša Magazinović. Izvolite zastupniče. 25
Zahvaljujem predsjedavajuća. Evo, na samom početku da se i ja zahvalim Zakonodavno-pravnom sektoru koji je pomogao da dokument dođe u proceduru usklađen sa svim pravilima. Radi se o Zakonu nižeg stepena složenosti u smislu obuhvata i time ispunjava kriterij da se razmatra u hitnoj proceduri. Suština samog Zakona je da se oni koji oštećuju ili ruše nacionalne spomenike Bosne i Hercegovine adekvatno kazne. Ja sam zamolio i, evo, dostavljeno nam je na klupe, Privremena lista nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine. Žao mi je što je ovo dokument, čini mi se, iz dvije hiljade i neke, ali to je ono što smo našli na stranici institucije koja bi trebala da se bavi zaštitom nacionalnih spomenika, međutim i ovo je dovoljno da kada govorimo o zaštiti nacionalnih spomenika i kažnjavanju onih koji svojim činjenjem ih oštećuju, ruše ili na bilo koji drugi način rade ono što nije dozvoljeno, da znate o čemu se radi. Ovdje na Listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine je većina većih, značajnijih vjerskih objekata, džamija, crkava, katedrala. Dakle, kada znate da glasamo za ovaj Zakon, znajte da se radi i o zaštiti o vih objekata. Osim toga, gradska jezgra većeg broja gradova se nalaze na Listi nacionalnih spomenika. Kada glasamo o ovom Zakonu znajte da time štitimo i Gospodsku ulicu u Banja Luci i uži centar, Baščaršiju koja je na tom popisu i sve druge, evo dobili ste spisak od 800 spomenika. Zbog čega je važno ovo da ide u hitnu proceduru? Osim što je vrlo jednostavan Zakon, važno je da se ovo pitanje konačno riješi jer smo svakodnevno svjedoci, na različite načine, urušavanja nacionalnih spomenika i skrnavljenja nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine. Banalan ću primjer navesti, ali mislim da i nije toliko banalan kad je u pitanju slikovito prikazivanje ovakve zakonske norme, u Engleskoj su donedavno, do par godina unazad, bili u negativnom smislu poznati huligani. Nije se moglo desiti da neka od utakmica prođe bez značajnijeg incidenta. Danas kad gledate utakmice britanskih klubova vidjet ćete da nema nikakve zaštitne ograde između gledališta i terena, da ljudi sjede, gledaju utakmicu i nikome ne pada na pamet da uđe u teren. Kad postavite pitanje zašto je to tako, onda dobijete odgovor da su izmjenama zakona učinili da onaj ko uradi takav prijestup momentalno dobija dvije godine zatvora. I sad svi gledaju utakmicu, niko ne utrčava u teren. Ja smatram da usvajanjem ovakvog zakona ćemo spriječiti bilo koga da baci flašu na džamiju, kamen na crkvu ili katedralu, da ošteti Patizansko groblje samo zato što ideološki ne pripada tome, ili bilo koji drugi nacionalni spomenik sa Liste od preko, ja mislim da je ovaj spisak zaključen sa brojem 776, ja mislim da je danas to preko 800. Ja vjerujem da u ovoj sali sjede ljudi koji da se pitaju neki od ovih spomenika na Listi ne bi bili na toj Listi. Ali vjerujem, također, da u ovoj sali sjede ljudi koji su, na bilo koji način, vezani za bar jedan od ovih spomenika i da će to biti razlog zbog če ga će podržati ovaj Zakon. Ja vjerujem da smo mi kao Parlament sposobni da učinimo ovaj iskorak i da zaštitimo na ovaj način svih 800 spomenika, a evo, ako bude trebalo kroz raspravu, ako usvojimo hitni postupak, a i ako se ovdje razvije rasprava u pravcom tom, možemo govoriti o svakom od njih, bilo da se nalaze u Banja Luci, Bihaću, Bileći, Bosanskoj Gradišci, Brčkom, Bužimu, Gradačcu, Foči, Vakufu, Mostaru, Čitluku, Stocu ili gdje god. Zato je važno da pogledamo prije izjašnjavanja koje nacionalne spomenike želimo ovim Zakonom zaštiti. Hvala vam na pažnji.
Hvala. Zastupnik Staša Košarac, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve kolegice i kolege. Prije svega bih podijelio dileme sa kolegama kad je u pitanju Spisak dostavljenih nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine iz jednog prostog razloga, upravo zato što u fus noti tamo je negdje navedeno da je to Komisija usvojila 2000. godine, a prošlo skoro 17, 18 godina, i mislim da bismo trebali imati ažurniji dokument koji ukazuje na to šta su komisije procjenjivale svih ovih godina. Iz tog razloga, a uvažavajući potrebu da se zaštite nacionalne vrijednosti svih naroda u Bosni i Hercegovini, mislim da bismo trebali da razmis limo o hitnosti ovog postupka na način da trebamo ostaviti vremena predlagaču i nadležnim tijelima Parlamentarne skupštine da dobiju ažuriranu listu nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine. Ne bježim od toga da je neophodno i reći stav kad su u pitanju nacionalni spomenici da svako od nas ima za ambiciju upravo to da se takva pojava, rušilačka pojava, pojava huliganstva u ovoj zemlji sankcioniše na najstrožiji način i mislim da se oko toga svi trebamo i možemo složiti. Naravno, još bih jednu, iz tog razloga, između ostalog apelujem na predlagača, s obzirom da je u obrazloženju zahtjeva za donošenje ovog Zakona naveo, rekao bih, neadekvatne entitetske politke sankcionisanja, predložio bih mu da upravo na temelju ovakve rasprave i ovog odnosa prema hitnosti postupka da se dobije dovoljno na vremenu da se ostvari komunikacija i sa entitetskim nadležnim tijelima kako bi se pokušali naći najsvrsishodniji načini rješenja, a ne da na ovakav način se promovišu rješenja koja su samo na nivou institucija Bosne i Hercegovine, a da se pri tome ne traži rasprava, razgovor i dijalog sa entitetskim vlastima kako bi se to na jedan ujednačen način, tretirajući krivične postupke i Krivični zakon Republike Srpske, tretirali na najbolji mogući način, ili Kazneni zakon Federacije. Hvala.
Zahvaljujem. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Dakle, ja nisam bio u obavezi uopšte da ostavim Privremenu listu nacionalnih spomenika i ovaj Zakon je mogao ići i bez, bez toga. Ja sam zamolio da se isprinta čisto da bi stekli uvid na šta se sve odnosi ovaj Zakon. I meni je žao što na stanici institucije koja se bavi zaštitom nacionalnih spomenika nema dokumenta koji je ažurniji, ali smatram da je i ovaj dokument više nego dovoljan da se stvori slika u glavi onih koji će glasati, ili neće glasati, o tome na šta se Zakon odnosi. U obrazloženju Zakona je dato obrazloženje zbog čega ide u Krivični zakon BiH. Već smo govorili i ranije da Aneksom VIII Opšteg okvirnog sporazuma za mir da je predviđeno osnivanje Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine, pa samim tim da su se i do sada u Krivičnom zakonu BiH nalazile adekvatne sankcije koje nisu bile ovako rigorozne. Ja prihvatam da govorimo o tome da li je ovo prestrogo, ja misilm da nije. Da mi neki ljudi nisu vukli ručnu kočnicu, ja bih ovo možda još rigoroznije napisao, ali ono je takvo kakvo jeste. O tome prihvatam da govorimo, a o neažurnosti Liste možemo kroz poslaničko pitanje instituciji koja drži ovu Listu na svojoj web stranici, ali mislim da to nije nešto od suštinskog pitanja. Mislim da ukoliko postoji dobra namjera možemo ovaj Zakon, ovaj, usvojiti. Ukoliko postoji namjera da kroz proceduralne hodnike provučemo i ovaj Zakon, pa da se on negdje izgubi, ja nisam za to i u tom smislu ne mogu podržati incijative u tom pravcu.
Hvala lijepo. Riječ ima predsjedavajuća Doma, gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa, evo, ja u potpunosti razumijem, iako nije otvorena rasprava o suštini Zakona, zapravo sam se upravo javila po ovoj proceduri. Mislim da svi na neki način, nema toga, ja mislim, u ovoj sali i šire ko ne bi osudio bilo kakav napad, bilo na nacionalne spomenike, bilo na groblja, bilo na identitet, itd. Mnogo toga bi trebalo na neki način sankcionirati i biti uređeno u ovoj Bosni i Hercegovini možda na jedan drugi način, ali mislim da, maloprije kolega Staša Košarac je upravo govorio o proceduri, i ja, također, razmišljam da ovo pitanje nije tek tako jednostavno napraviti ukoliko želimo to uraditi, jer ne smijemo zanemariti i činjenicu nadležnosti sudova. Kada govorimo ovdje o nacionalnim spomenicima, pogledajte, hoće li sada po nadležnosti Sud BiH, recimo, voditi jedan postupak o napadu na neku crvku u jednom selu? Znači, šta želim reći, ovu situaciju treba uistinu treba pravno, mislim prije svega s aspekta prave sigurnosti dovesti u red, pa ja bih samo predložila uvaženom kolegi zastupniku da ipak ne idemo sa hitnom procedurom. Ja bih predložila jedan zaključak, pošto je ovo ozbiljno pitanje i ja ću ga u svakom slučaju podržati u smislu suštine, ali da ipak prije toga dobijemo mišljenje nadležnih entitetskih ministarstava, naravno, svakako i Ministarstva pravde BiH i ovog, da kažem, tima, vjerovatno će to Ministarstvo pravde odraditi, koji je i zadužen za praćenje Kaznenog zakona, za provedbu, zapravo, kaznenog zakonodavstva na razini Bosne i Hercegovine. Tako da, evo, u tom smislu ja se nadam da od svih nas će postojati, ali mislim da bi ipak trebali ostaviti redovni postupak pa da vidimo kako i na koji način djelovati jer ipak nije ovo tako jednostavno kao što piše. Ovo jeste, u smislu kaznenog djela, a postoji i ono što se veže za nadležnost i postupanje sudova, tako da, nemojmo da se mi zastupnici, na neki način uz dobu namjeru, dovedemo u situaciju da napravimo nešto što nije dobro, da nismo uspjeli. I, evo, kad je već, i nekakav ću komentar staviti na ovaj Spisak koji smo dobili, ja sam pažljivo pogledala, zapravo, pa bez obzira da li je on konačan ili nije, kad je usvojen i tako dalje, ovdje pod točkom 347. kaže – Livno, Mali Gubar, nije Gubar nego Guber, evo toliko samo, to mi je zapelo jer znam koja je to filijalna crkva, pa ipak da ne stoji onako nekakva pogreška, čisto radi stenograma i ovog Spiska kojeg smo dobili. Hvala lijepo. Zastupnik Nikola Lovrinovič, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Dakle, referiram se na Vas i na gospodina Magazinovića, kao predlagača ovoga materijala, odnosno točke. Naime, i ja sam sklon ovome što ste rekli, gospodin Košarac i Vi, da se ovo vrati u jednu redovitu proceduru, odnosno ostane u redovitoj proceduri. Dakle, ok je to što je gospodin Magazinović ovo predložio, naime nije samo u pitanju ovo što ste Vi govorili o nadležnosti sudova i, ne znam, sutra nekakvog kaznenog postupka, nego je u pitanju i način dolaska do statusa nacionalnog spomenika. Znači, ja nešto od ovoga, od ove materije znam i recimo da puno stvari, recimo npr. u Travniku, odakle ja dolazim, pitanje kako se uopće dobivao taj status nacionalnog spomenika, uvodite kaznene mjere koje su, po Vama nisu rigorozne, po 28 nekima jesu, dajete nekim sudovima, i onda ćete doći u situaciju da preko ovog Zakona zapravo štitite nešto drugo, ne nacionalne spomenike nego se bavite zaštitom vjerskih objekata, ne znam, međunacionalnim odnosima i bilo čime drugim. Možda je ovome mjesto i u nekom drugom zakonu, ali ne ulazim u to, dakle, podržat ću da o stane u proceduri jer, npt. isto referirat ću se na neke navode ovdje u Popisu koji smo dobili, iako je kolega Magazinović rekao da ovo njegova namjera nije ni bila, npr. prvo netočnosti kad je u pitanju Travnik imate navođenje srednjovjekovne tvrđave, dole imate Stari grad, a radi se o istom objektu, zatim imate navod Isusovačke gimnanzije, a radi se o Velikoj nadbiskupskoj gimnanziji u Travniku. Pa onda imate, dakle, dole Antičku baziliku i Baziliku Turbe u istom mjestu, to se radi o istom objektu, to su ostaci arheološki Kasnoantičke ili Ranokršćanske bazilike u Turbetu. Prema tome, dakle, nije relevantan ovaj Popis, slažem se, nije on uopće bitan za ovu temu danas, ali je bitno da ipak ovu otvorimo priču na nekim drugim mjestima i razinama, da vidimo kako se uopće dolazi do tog statusa nacionalnog spomenika. Vjerujete da ovdje ima, dakle, i objekata i, da ne ulazim ni u šta pojedinačno, koji možda i ne zaslužuju da budu na ovoj Listi, a onda se koristeći ovaj Zakon to može pretvoriti u sasvim nešto drugo, ako uvedemo ovakva kaznena djela. Pa, evo, predlažem i da se podrži ovaj zaključak, naravno, i da ostane u redovitoj proceduri, pa da vidimo šta ćemo dobiti iz ovih korespodencija. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik, kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege, dame i gospodo, članovi Vijeća ministara. Ja mislim da se ovom jednom vrlo kratkom a vrlo jasno izmjenom postiže puno toga u Bosni i Hercegovini i mislim da to bitno može da utiče i na stabilizaciju svih prilika u Bosni i Hercegovini. Mi i danas imamo krivično djelo oštećenje tuđe stvari i to, dakle, nije problem. Ovdje je objekat zaštite nacionalni spomenik, Lista, niti je bila konačna 2000., niti je danas konačna, niti će biti konačna ne znam ni ja kada. Ona predstavlja blanket u odnosu na normu koja je propisana ili koja će biti, ako usvojimo ovaj Zakon, propisana izmjenama Krivičnog zakona. Ja mislim da nama ovaj Zakon treba, da je koristan i da treba prihvatiti i hitnu proceduru i sam Zakon.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Mi bi se sad trebali izjasniti o hitnosti procedure ovog Zakona. Molim vas da se izjasnimo da li ste da Prijedlog zakona o dopuni Kaznenog zakona BiH razmatramo po hitnom zakonodavnom postupku? Od ukupno 37 nazočnih – 15 za, 12 protiv, sudržanih 10. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Nemamo kolege, ne možemo ići na drugi krug, nemamo usuglašavanja tako da ovo izjašnjenje odgađamo za narednu sjednicu. Prelazimo na točku četri, 29 Ad. 4. Zahtjev zastupnika: Mirsada Mešića, Saše Magazinovića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmje nama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-507/18, od 15.02.2018. Zakonodavno-pravni sektor je 16.02.2018. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma, te da Prijedlog zakona prati tekst Izbornog zakona BiH koji je donesen prije stupanja na snagu Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Otvaram raspravu o proceduri. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Za razliku od prethodnog Zakona o ovom smo razgovarali neformalno i mislim da svi dobro razumiju o čemu se radi. Dakle, mi smo, ovaj Dom, a i Dom naroda je kroz izmjene Izbornog zakona povećao unutrašnji cenzus sa ranijih 5% na 10% za lokalne izbore, 20% za opće. Veliki broj ljudi u javnosti apsolutno ne raspolaže uopšte sa činjenicom da postoji taj unutrašnji cenzus i ne znaju da to što će neki kandidat imati više glasova od drugog ne znači nužno da može se kretati na listi. Mislim da je izostala jedna možda preciznija analiza kad je mijenjan ovaj Zakon i da je Parlament, odnosno oni koji su podržali pretjerali sa unutra šnjim cenzusom sa 5 na 20% i praktično na taj način zatvorili listu. Povećanje cenzura sa 5 na 10% bi se donekle moglo i shvatiti od strane onih koji su to poredložili i na koncu izglasali da politička stranka koja kandiduje listu želi na određen način da utiče na to ko će biti ljudi koji će biti izabrani u predstavnička tijela. Međutim, ostavlja se i mogućnost da preferencijalni glasovi birača također kroje listu na način da određuju one koji će ući u Parlament. I to je neka pomirbena varijanta između političkih stranaka, volje političkih stranaka i volje glasača. Ova varijanta koju trenutno imamo sa 20% je, po analizama koje smo radili, isključiva ili gotovo pa isključiva volja političkih stranaka. I preferencijalni glasovi, posebno na nižim nivoima, u ovom slučaju u kantonima, mnogo manje vrijede, odnosno ne mogu reći ali skoro da ne vrijede nikako jer je situacija da ovaj unutrašnji prag od 20% prelaze uglavnom nosioci lista i eventualno u incidentnim situacijama još po neko što ne utiče na sastav zakonodavnih tijela. Ima nekoliko situacija koje zaista pokazuju zbog čega bi ovaj prag trebao biti smanjen. Recimo u izbornoj jedinici 313, neću govoriti kandidate i političke stranke, za razliku od prethodnih izbora kad bi se, kad je bio prag od 5%, da se sad primijeni prag od 20% kandidat sa 8.700 glasova ne bi ušao u Parlament, ušao bi onaj od 3.400. U izbornoj jedini 201 kandidat sa 1.300 glasova bi ušao, a onaj sa 5.700 ne bi. Jedan od najeklatantnijih primjera je izborna jedinica 203 gdje bi kandidat sa 11.000 glasova ostao izvan Parlamenta, a u Parlamentu bi bio kandidat sa 5.000 glasova. Smatram, dakle, da jeste hitna stvar budući da smo zatrpani različitim prijedlozima Izbornog zakona i mislim da jedno po jedno pitanje trebamo rješavati, a ovim bi olakšali i političkim strankama, da budem potpuno otvoren, formiranje izbornih lista, jer danas sa ovakvim izbornim pragom ljudi znajući unaprijed da ne mogu biti izabrani teže se odlučuju i da prihvate kandidaturu. Mislim da je jasna i hitnost i suština i nadam se da će ovaj Zakon imati podršku. Bilo je i onih koji kažu – hajmo ovo staviti na nula. Evo, u redu, hajmo, ali znamo da 30 političke stranke žele da na određeni način utiču na formiranje izbornih lista i to nije realno. I da ne bi išli sa nerealnim prijedlozima ovo je nešto što je, pretpostavljam, većini prihvatljivo i mislim da bi moglo biti usvojeno. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Evo, možda je u zadnjoj ovoj rečenici nešto rekao kolega Magazinović, jedan od predlagača. Dakle, ja mislim da je suština ove rasprave, po meni, u redu, s tim što ako već hoćemo da budemo krajnje otvoreni, pošteni, govorimo o davanju jednake šanse svima, a mi smo politički projekat koji u osnovu želi tako graditi odnose u naredom periodu u Bosni i Hercegovini. Dakle, ja predlažem da ovo ide u redovnu proceduru i da mi ukinemo potpuno ovaj prag. Dakle, ne trebamo se tu igrati, 20% 10, 5, itd., hajmo to ukinuti potpuno. Političke stranke samim tim što utiču na raspored na kandidatskim listama imaju jednu vrstu mogućnosti više u odnosu na neke druge, tako da mislim da je to sasvim dovoljno. Dakle, moj je prijedlog i prijedlog Nezavisnog bloka je da se ovaj cenzus potpuno ukine, da on bude 0%, da ovo ide u redovnu proceduru i da kroz redovnu proceduru, s obzirom da je kolega Magazinović negdje spomenuo neke brojeve, imate potpunu nelogičnost da je ovaj sa ovoliko glasova ušao, a ovaj nije, dakle, da se tema načina izbora i načina definisanja kompenzacionih mandata također na neki način promijeni. I sad imate situaciju da ljudi koji imaju 1.000 ili 2.000 glasova sjede u Parlamentu, da neki drugi sa 15.000 ne sjede. Dakle, i to otvara jednu drugu vrstu, kako se zove, potrebe i diskusije da i to unaprijedimo jer mislim da i u tom smislu možemo napraviti društvo boljih i društvo jednakih šansi, i bolje i poštenije društvo u Bosni i Hercegovini. Kad govorimo o tome da hoćemo ljudima dati to pravo, onda mislim da ga trebamo stvarno napraviti na način da tu nemamo nikakvu vrstu zadrške, osim one da omogućimo, da omogućimo da ljudi u Bosni i Hercegovini vjeruju u svoje predstavnike. Ja ono što, evo, želim za kraj kazati, danas će pod jednom od ovih tačaka dnevnog reda biti ovo pitanje vezano za elektronsko glasanje i način brojanja glasova putem skenera, odnosno jedan drugačiji način osiguravanja transparentnosti i poštenog izbornog procesa. Ja lično mislim da je fokus kojeg svi trebamo u Bosni i Hercegovini staviti treba da bude taj kad govorimo o izmjenama Izbornog zakona, jer ako hoćemo da vidimo promjene, suštinske promjene u Bosni i Hercegovini, onda stvarno ljude moramo ohrabriti do te mjere da im kažemo da ih niko odavde, iz ovih institucija ili bilo kojih drugih neće varati, da će tim ljudima osigurati te jednake šanse, jednake mogućnosti, jednak pristup i da će ono što bude volja običnog čovjeka stvarno biti i volja na kraju, odnosno da će to ustvari biti rezultat koji će biti prepoznat u ovim klupama od najnižeg općinskog nivoa, do ovoga ovdje nivoa u Parlamentarnoj skupštini BiH. Dakle, za princip ovakav jesam, ali predlažem da to ide u redovnu proceduru i da ukinemo skroz ovaj cenzus. Hvala.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče. 31
Poštovana predsjedavajuća. Uvažavam stavove pretohodnih kolega, međutim moram reći jedan stav koji je sasvim jasan. Dakle, mi nismo imali iskustva nakon primjene izmjena ovog Zakona na Opštim izborima, to je jedno pitanje. Drugo, imam apsolutne analize za izbor direktnih, dakle, za dodjelu direktnih mandata za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine i od 30 direktnih mandata, ako bi se postojeći Zakon primjenio samo tri ne bi prošla u Predstavnički dom Parlametnarne skupštine BiH. Dakle, svi drugi imaju više od 20%. Dalje, za Narodnu skupštinu Republike Srpske, govorim, dakle, o direktnim mandatima, samo četri poslanika ne bi prošla ako bi se postojeći Zakon primijenio, od 20%, i pet ili šest, zavisi kako se gleda jer je pomjeranje bilo zbog zastupljenosti nacionalne, predstavnika konstitutivnih naroda u Predstavnički dom Parlamenta Federacije. Dakle, uvažavam uvaženog kolegu Sašu Magazinovića, ali to Vam je eklatantan primjer, ali ne možemo mi, ovaj, mijenjati zakon da bismo zadovoljili manjem broju. Moguće da je manje značaj, odnosno manji procenat u tom smislu zastupljenih u kantonalnim skupštinama. I još jedno pitanje, ova promjena ovog procenta preferencijalnih glasova ima smisla ukoliko bi se unutar jednog političkog subjekta glasalo o jednom kandidatu, da taj prag bude niži 10 ili 5%, u tom slučaju mi smo imali sasvim izvjesniju situaciju fer i poštenih izbora. Dakle, ovo je pitanje dodatne motivacije unutrašnjih tenzija unutar političkih partija, smanjenje ovog cenzusa, a ne bitke za glasove svakog pojedinca pojedinačno na listi. Dakle, to je moje, uvažavam i ove stavove, ali mislim da, to je moje mišljenje kad je ovaj Prijedlog u pitanju. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Poštovana predsjedavajuća, kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Ma, teško je ovdje odvojiti raspravu od procedure, da se ne dira suština i zato poštujem način ovakav na koji kolege razgovaraju. Ali mi smo u mandatu četvrtu godinu i završava mandat, svaka promjena izbornih zakona pet mjeseci prije izbora, pa čak i tehnološka unaprijeđenja će kod građana ostaviti upravo obrnuti efekat od ono ga koji kolege očekuju. Gdje smo bili četri godine? Je li mi nismo znali za ove nedostatke izbornih zakona? Poštujem ja, dakle, sve incijative koje dođu, ja se bojim da mi o ovome pričamo, a da se ništa ne desi. I zato imam, predloži jedna partija pa ne ide, pa predloži druga pa ne ide, pa predloži treći krug pa ne ide, što znači da smo i mi svjesni tog izazova šta će javno mnijenje misliti o nama. Četri godine smo u mandatu, dobro plaćeni, a završavamo izmjene izbornog zakonodavstva tri-četiri mjeseca pred izbore. Izvinite, neozbiljno. Evo, htio sam samo da upozorim na taj dio, ne ulazeći u suštinu potrebe, pa čak i ove tehnološke inovacije smo mogli završiti u prvoj godini mandata, obezbijediti finansijska sredstava, ... izbornu komisiju da ona to može da primijeni. Ko može i ove inovacije izbornog zakonodavstva da kaže da je centralna ..., dakle, otvorit ćemo sumnju bespotrebno, evo samo o tom mislim, a neka naredni saziv Parlamenta razmišlja o uređenju ovih odnosa Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Ma, evo, samo par rečenica da možda dodam ovome o čemu je govorio gospodin Šepić. Prioritetan zadatak kada je u pitanju izborni ciklus je regularnost izbora i mi ako to uspijemo kroz Izborni zakon da učinimo sa određenim izmjenama regularniji onda ćemo postići zadatak, sve ovo poslije može. Zašto ovo govorim? Iz prostog razloga što mi prvo moramo, a e vo taj potez ili taj prijedlog vezan za elektronsko glasanje već otvara tu mogućnost, jeste da tehnički riješimo izborni proces na način da biraju glasači, a ne brojači, mislim to smo često govorili ..., a sve poslije toga možemo, evo, razgovarati o ovome o čemu je, što je predmet ovog Zakona od strane gospodina Magazinovića, odnosno vrlo intresatna incijativa gospodina Prodanovića što, evo, kažem može dalje ovaj zakonski projekat da u neku redovnu proceduru stavi, pa da govorimo o ovim inovacijama. Ali, vjerujte, najviše ćemo učiniti kad je izborni proces u pitanju ako tu regluarnost učinimo, ovaj, podignemo na viši stepen I upravo to elektronsko glasanje daje neku nadu da taj proces može biti regularan i ja bih prvo tu priču završio, prvo vidio da li to u suštini ima podršku ovdje u Parlamentu, a onda ove druge tehničke stvari možemo naknadno uraditi. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Evo, ja sada slušam i gospodina Šepića i gospodina Sokolovića sa tvrdanjama da njihov Prijedlog zakona uvodi elektronsko glasanje i to je, znači, apsolutno krivi navod, to nije tačno. I, evo, ja vas pitam, ukoliko vaš Prijedlog zakona bude usvojen, hoćemo li mi na oktobarskim izborima imati elektronsko glasanje? Ja vam tvrdim da nećemo jer vaš Prijedlog zakona to uopšte ne uvodi. I slušamo od Ustavnopravne komisije prošle sedmice, gdje je treći član vašeg Kluba, gospodin Ahmetović, rekao da vaš Prijedlog zakona uvodi elektronsko glasanje, a ja vam sad opet kažem – to nije tačno. Vaš Prijedlog zakona samo ima jednu, pola rečenice
Ja se ispričavam zastupniče, Vi znate da smo na raspravi o hitnom postupku i nemojte da pričamo o suštinama i o elektronskom zakonu, to apsolutno nije čak ni stvar ovog Prijedloga izmjena zakona, pa Vas molim da se držimo reda.
Predsjedavajuća, ja sad imam poslovničku intervenciju. Dakle, Poslovnik jasno kaže, ja Vas molim da ovo, Vaše dvoje kolega znaju ovu odredbu Poslovnika, da ukoliko poslanik želi ispraviti krivi navod, da on može dobiti riječ kad je zatraži. 33
Pa dobili ste riječ.
I onda me pustite da završim. Imamo krivi navod, ja ga ispravljam. Gospodin Sokolović i gospodin Šepić su ti koji su ušli u suštinu. Kad su ušli u suštinu izrekli su krivi navod i ja ga pokušavam ispraviti. Konsultujte se sa sekretarom, znate da sam u pravu.
Ne bih se ja konsultirala s nikim, ja gospodine Arnaut vodim sjednicu. Izvolite.
Ni sa kim.
Zahvaljujem. Senad Šepić, ispravak krivog navoda, ali vas molim, sve zastupnike, da se pridržavate Poslovnika i dnevnog reda. Izvolite zastupniče.
Naravno predsjedavajuća. Dakle, ja pozivam kolegu Arnauta nek uzme stenogram svog izlaganja na sjednici Ustavnopravne komisije kad smo ovo prvi put spomenuli. Šta je replicirao svom kolegi Džaferoviću kad smo govorili šta zapravo znači naš Prijedlog. On otvara mogućnost elektronskog glasanja u Bosni i Hercegovini, tehnički način. Kako će to poslije toga izgledati su stvari koje može definisati i Centralna izborna komisija i mogu definisati drugi članovi, druge izmjene, odnosno drugi članovi Zakona. Jedan od načina je i ovo što imamo u parlamentarnoj proceduri, što će biti vjerovatno predmet rasprave što su i kolege iz SDP-a i nekih drugih stranaka pripremale, ali ono što suštinski u Bosni i Hercegovini sad u ovom momentu imamo je da se u Bosni i Hercegovini isključivo može glasati putem glasačkih listića. Naša izmjena zakona otvara mogućnost da se to radi i elektronski, ne znam šta više može kolegi Arnautu tu biti, onaj, nejasno.
Molim Vas zastupniče, to nije na dnevnom redu ove sjednice. Zastupnik Hazim Rančić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege.
I rasprava o proceduri, još jednom ponavljam.
Da ne bude dileme vezano za ovo što ću reći, unaprijed kažem, e vo, podržat ću ja i proceduru i Zakon, vidjet ćemo kako ćemo glasati. Međutim, jednostavno nisu tačni navodi o razlozima donošenja zakona koji su iznošeni i u usmenoj raspravi, a i napisani su u obrazloženju Zakona kao razlog zašto se donosi ovaj Zakon. U tom dijelu je u dobrom dijelu govorio poštovani kolega Prodanović i u neko vrijeme kad smo radili na Izbornom zakonu i odlučivali se o prijedlogu visine cenzusa imali smo analizu Centralne izborne komisije, nas je tamo bio ogroman broj, i upravo ta analiza iz CIK-a je potvrdila da ogroman broj vjećnika u svim općinskim i gradskim vijećima već u praksi je prolazio na osnovu censuza većeg od 10%. Ogroman broj, znači veći broj poslanika u kantonalnim, entitetskim, Brčko Distrik i državnom Parlamentu prolazi na osnovu broja glasova koji je veći od cenzura od 20%. Da, postoje izuzeci koji ne prolaze, postoje i ovakvi slučajevi, primjeri o kojima je govorio kolega predlagač, Magazinović, ali oni nisu standard, pravilo ili većina. Dakle, većina je onako kako nas je izvijestila Centralna izborna komisija. Dakle, stanje u praksi je drugačije, zakon nismo ni provjerili a izvodimo zaključke, no bez obzira na sve to, da ne bi neko pričao neku drugačiju priču ja sam rekao, zato što iznosim suprotne argumente, ja ću, unapr ijed sam kazao svoj stav, podržati i proceduru i Zakon. Borimo se za fer i poštene izbore, najjedostavnije – da izbori budu odraz volje građana. Da svako ko prođe od vijeća do Predsjedništva ...
Molim Vas, držite se rasprave o hitnosti procedure.
Hvala. Da svako ko prođe treba da bude volja građana, a ne volja bilo kojeg predsjednika stranke, ili stranačkih organa, ili nosioca lista. Nije ista pozicija ni u jednoj stranici kad neko dobije da je nosilac liste, da ima medijske nastupe, da ima bilborde, da ima pristup izbornim skupovima, da na njima govori, da sa njim upravlja stranačka mašinerija i na taj način se prikupljaju glasovi. Tek kad bi u idealnom smislu svi bili u istoj ravni počev od vijeća do Predsjedništva države, tad bi mogli govoriti o fer i poštenim izborima. Čim neko ima pečat, a to predsjednici svi znaju, počev od ogranka, pa do najvećeg nivoa, dolazi do favoriziranja određenih lica i nažalost u praksi, a izvlačim zaključak i iz ogromnog broja procedura provođenja odgovornosti članova biračkih odbora koji najčešće završi sa malim novčanim kaznama, stranke, birački odbori, općinske izborne komisije diktiraju procese izbora. Općinske izborne komisije koje ...
Upozoravam Vam još jednom zastupniče da se pridržavate rasprave o hitnosti procedure.
Hvala lijepo predsjedavajuća. Dakle, ja želim da izbori budu fer i pošteni i da budu odraz volje građana, a ne kroz dopisivanje glasova. Podržat ću proceduru i Zakon. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče. 35
Ispričavam se predsjedavajuća, malo se smijem na prethodno izlaganje kolege. Da, prihvaća se ...
Da nije žalosno, možda bi bilo smiješno.
Da, da nije žalosno. Dakle, kako smo potjerali mi ćemo ukinuti i stranke, nego ćemo uvesi jednopartijski sustav pošto nam stranke ne trebaju u izborima. Nekako radimo Zakon sve da bude protiv onog što rade stranke, one su sudionici izbornog procesa. Dakle, ja ću reći samo to da, ne da neću podržati žurni postupak, nego neću podržati nijednu izmjenu Izbornog zakona koja u sebi ne sadržava izmjene zakona koje se odnose na odluke Ustavnog suda. Znač i, ove tehničke popravke, kako su ih nazvali neki, mogu se uputiti i Središnjem izbornom povjerenstvu pa da ono evenutalno i pokuša nešto ozbiljno predložiti, kako je rekao gospodin Špirić, jer baviti se ovim u trenutku kad smo netom pred izbore je stvarno nepotrebno izuzev, možda, ako nam Središnje izborno povjerenstvo ponudi, pa kolege to možda iskoriste. Jer, ovdje se postavlja nekoliko pitanja, znači, jesu li, pa i čak neke kolege koje su ovdje govor ile iskoristile velike stranke, pa da preko njih uđu u Parlamentarnu skupštinu, pa su tu preferenciju i to što govori odredba, znači, zlorabili pa se i to zlorabi na izborima i neki su čak od njih govorili kako se to ...
Molim Vas zastupniče, o hitnosti pričamo. Kada otvorimo raspravu o Prijedogu zakona onda govorite o izbornom Zakonu.
Što bi rekao kolega, zahvaljujem. Dobro, prestajem sa diskusijom, dakle neću. Moguće je ići samostalno na izbore, znači, ne morate biti u okviru neke velike stranke, dajte da se ovo vra ti Središnjem izbornom povjerenstvu ili bar u redovitu proceduru, a u suštini, dakle, neću podržati niti jedno, niti rješenje na ovaj način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite za stupniče.
Želim da kratko repliciram kolegama Prodanoviću i Rančiću na način iznoseći argumente koji su važni za, kao argument za hitni postupak. Kolega Prodanović, meni se čini da je on dogovorio da će biti nosilac listi i njegov argument otprilike tako izgleda. Nije tačno, nije tačno da su rezultati izbora za Narodnu skupštinu Republike Srpske takvi da svi prelaze 20%. Izborna jedinica 303 Banja Luka, nosilac Igor Radojičić, jedini prešao 20% niko drugi nije, što bi ... 36
Upozoravam Vas zastupniče, ispravljajte krivi navod koji se odnosi na ispravku krivog navoda. Mi raspravljamo o hitnosti procedure.
Da, kolega je to ...
Ja znam da Vi to jako dobro razumijete. SAŠA
Kolega je to naveo kao argument protiv hitnog postupka, ja sad samo hoću da ispravim krivi navod. Dakle, moj navod je sljedeći, izborna jedinica 303 Igor Rado jičić prešao 20%, niko drugi nije. Po Vama, kolega Prodanoviću, Lihović Gordana sa 3.400 glasova bi ušla u Narodnu Skupštinu, a ne bi Amidžić Srđan sa 8.700, niti Vuković Čedo sa 5.700. Kolega Rančiću, u pravu ste da većina prelazi 10% u kantonalnoj skupštini, ja to i tvrdim, dakle slažem se s Vama, ali je suština da ne prelazi 20%. U skupštini kantona odakle Vi dolazite kandidat Zukić sa 11.067 glasova po ovom zakonu ne bi ušao u skupštinu iako je na pragu od 10% ... sa 20. došao na 6. mjesto, a ušla bi kandidatkinja [[govornik se upozorava na vrijeme]] sa 5.000 glasova umjesto njega sa više nego duplo više. Dakle, slažemo se, ne prelaze kandidati 10, kandidati prelaze 10% ali ne prelaze 20. Što se tiče ove nule, dakle da nema praga nikako, ja potpisujem to i podržavam, ali ja mislim da je taj prijedlog najbolji put da ne bude usvojena izmjena nikako, nego da ostane 20% jer očigledno da nemamo većinu za to.
Zahvaljujem. Prije nego što dam riječ sljedećem, ja vas upozoravam na poštivanje dnevnog reda, na članak 77. koji kaže – zastupnik ili drugi sudionik može govoriti samo o pitanju koje se razmatra u skladu sa utvrđenim dnevnim redom. Ako odstupi od dnevnog reda predsjedatelj Doma ga upozorava, ako se i nakon toga upozorenja ne bude pridržavao dnevnog reda predsjedatelj Doma uskraćuje mu pravo govora. Ja uistinu, uvažavajući svakog zastupnika, i zbog vas i zbog Doma nisam to činila, ali ste me natjerali i primorana sam da to radim. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ovo je zaista neophodno s obzirom da kontinuirano uskraćujete pravo na ispravku krivog navoda. Prije člana koji ste citirali postoji član 76. stav (2) koji kaže – poslanik može zatražiti riječ kako bi ispravio, i sad ključni dio, po njegovom mišljenju, a ne po Vašem, krivi navod koji može biti razlog nesporazuma ili koji traži objašnjenje. Dakle, svaki put kad neko za ovom, tom govornicom ili ovdje nešto kaže, a neki drugi poslanik, po njegovom ili njenom mišljenju, smatra da to zahtijeva obrazloženje ili može bit razlog nesporazuma ima pravo da dobije riječ dvije minute bez obzira šta je na dnevnom redu. Dakle, to su dvije potpuno odvojene teme. I ovo se nikad prije nije dešavalo, ali Vi kontinuirano uvodite tu praksu i ja sad osporavam tu praksu i 37 tražim da moje upozorenje o kršenju od Vaše, s Vaše strane člana 76. stav (2) uđe u zapisnik ove sjednice. Zahvaljujem.
E ovako, sad ja konstatiram da ste Vi prekršili poslovničke odredbe, možete se smijati koliko hoćete, moja ispravka i upozorenje nikad se ne odnosi na ispravku krivog navoda, nikome je nisam uskratila, ali upozoravam sve da se prije svega kroz raspravu, ovdje se odnosi na dnevni red, pridržavamo dnevnog reda. Ja sam upozorila dva, tri zastupnika ovdje koji su nakon upozorenja nastavili isto to činiti i onda se kroz ispravke krivog navoda opet dogode stvari gdje se odluta, gdje se zloupotrebljava ova odredba. Znači, nikad nisam zloupotrijebila, niti ću zloupotrijebiti poslovničku odredbu koja se odnosi na ispravku krivog navoda, jer ona upravo treba da se referira na onoga i na krivi navod na šta se odnosi. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Ja zaista molim da mi objasnite kako ja mogu prekršiti poslovničku odredbu kad sam se pozvao na povredu Poslovnika, izlagao po prigovoru ne duže od 3 minute i identifikovao jasnu odredbu Poslovnika za koju smatram da je prekršena. Dakle, čime sam ja onda prekršio Poslovnik? Vi sad uvodite još jednu novu praksu, da se ovdje ne može ni poslovnička intervencija imati i onda ovaj Parlament vodite zaista u jednom pravcu u kojem dosad nikad nije išao. I ja sad tražim da se i ova poslovnička intervencija uvrsti u zapisnik. Hvala.
Ja nikad nisam rekla, ali govorim, da zloupotrebljavate poslovničke odredbe u kontekstu jer krivo tumačite moje ocjene i moje ispravke. U tom smislu ste, imate članak 76. – zastupnik je obvezan navesti odredbu Poslovnika koja je povrijeđene, nakon čega će predsjedatelj Doma odlučiti o opravdanosti prigovora u svezi sa povredom Poslovnika. Ja mislim da je i ovdje barem Vama jasan Poslovnik. Hazim Rančić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Magazinović nije u svojoj ispravci ispravio nijedan moj krivi navod. Moja diskusija se temeljila na činjenicama dobijenim od Centralne izborne komisije prilikom rada u Radnoj grupi na izradi izmjena i dopuna Izbornog zakona, koje je deset ina naših kolega i iz jednog i iz drugog doma imala pri ruci tokom rada u toj radnoj grupi. Pod dva, ako tome ne vjeruje, a ima više kolega da ima te podatke, i na njih se pozvao i kolega Prodanović, može tražiti te podatke od Centralne izborne komisije. Pod tri, i ja mu mogu pomoći ako hoće, jer taj materijal imam u klubu. Pod četiri, naša razlika u viđenju ovog Zakona, ove procedure je u tome što poštovani kolega na mikro planu i nalazeći izuzetke bazira prijedlog i obrazlaže Zakon, a ja trudim se cjelovito sagledat situaciju na cijelom prostoru, u svim parlamentima i iz toga izvlačit zaključke. Bez obzira na sve to podržaću i proceduru i Zakon i mislim da je to dovoljno kolegi.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Želim uvaženom kolegi Magazinoviću da kažem da nijedan argument nije naveo koji bi demantovao moje navode. Imam ovdje podatke od svim direktnim mandatima za svaki nivo vlasti za opšte izbore. Dakle, govorim i za Narodnu skupštinu, ukupno je četiri nedod ijeljena, četiri dodijeljena mandata koji su imali manje od 20% osvojenih glasova. Nepotrebno je sada imenima tu manipulisati, imam tako ako hoću mogu dati. I drugo, jednu važnu stvar, mnogo manja mogućnost da neko bude nosilac liste ako je član Glavnog odobra u jednoj političkoj partiji, kao što sam ja, nego ako je neko predsjednik Glavnog odbora u drugoj političkoj partiji u kojoj je gospodin Magazinović. Prema tome, to je potpuna manipulacija s tim, uopšte kad govorimo o političkom djelovanju ne koristim te argumente, nit način usvajanja zakona koji bi bio u bilo kom smislu u moju korist. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Predlaže m da glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Od ukupno 36 nazočnih – za 15, protiv 12, suzdržanih 9. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Budući da u drugi krug glasanja ne možemo ići zbog usuglašavanja ovo ostavljamo za iduću sjednicu. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Izjašnjavanje Zastupničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavu izvješća o Prije dlogu zakona o izmje nama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Salko Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, broj: 01-02-1-2400/17, od 09.10.2017. Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 54. sjednici Doma, održanoj 14. i 15.12.2017., kada je od Središnjeg izbornog povjerenstva BiH zatraženo da do drugog čitanja dostavi mišljenje o Prijedlogu zakona. Središnje izborno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 26.01.2018. Ustavnopravno povjerenstvo je 29.01.2018. zatražilo produljenje roka za dostavu izvješća zbog izočnosti predlagatelja. Kolegij Zastupničkog doma je na 62. sjednici, održanoj 30.01.2018., odobrio produljenje roka do sljedeće sjednice Povjerenstva. Ustavnopravno povjerenstvo je 19.02.2018. ponovo zatražilo produljenje roka za dostavu izvješća do 30 dana, odnosno do naredne sjednice Povjerenstva, nakon čega je ova točka preformulirana u skladu sa člankom 120. stavak (6) Poslovnika. Otvaram raspravu. 39 Zastupnik Senad Šepić Izvolite.
Predsjedavajuća, ja bih samo iskoristio priliku da pozovem ljude iz Centralne izborne komisije da ovo urade u što kraćem roku. Mi smo jedno Mišljenje dobili, ne bih sad se referirao o njemu, al' nam je važno da i ovo proceduralno ovo vrijeme se završi i da dobijemo hitno taj odgovor, tako da bi to mogli imati na prvoj narednoj sjednici, a da ne čekamo 30 dana. Dakle, ovo je važna stvar i po nama se ovo pitanje treba riješiti, a onda ćemo poslije toga sve ove druge, ovaj, dopune, izmjene, ispravke, prijedloge, onda ih možemo bazirati na jednom ovako zdravom temelju. Dakle, ovo je moj apel Centralnoj izbornoj komisiji da ovo ne čekamo 30 dana, već da to bude, dakle, u što kraćem roku da bi do prve naredne sjednice Predstavničkog doma mogli imati i to mišljenje.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Aleksandra Pandurević, Borjana Krišto i Mirsad Isaković, zakon broj: 01-02-1-2687/17, od 15.11.2017. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 53. sjednici Doma, održanoj 25. listopada, 29. studenog i 14. prosinca 2017. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Izvješće 19.02.2018. Povjerenstvo je usvojilo Prijedlog zakona sa pet amandmana. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2759/17, od 22.12.2017. (drugo čitanje), skraćeni postupak
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Dakle, princip, ideja i namjera ovoga Zakona je da najbolji kandidati, najbolji oni koji se pojave u proceduri da oni najbolji budu primljeni. Sad u ovome momentu, dakle, imate slučaj da sa liste uspješnih kandidata rukovodilac može uzeti onoga koga on misli da treba, dakle bez obzira na rezultat komisije ovoga imenovanja, odnosno procedure koja je provedena. Naš pristup u ovome prvom koraku je taj da se obaveže rukovodilac institucije da ima obavezu da primi najboljeg kandidata koji je rangiran na listi. Dakle, u narednom ovome procesu ćemo, dakle, reagovati šire u smislu da predložimo način na koji smatramo da treba promijeniti sam ovaj tehnički izbor procedure, odnosno održavanja tih konkursa, ali ono što je intencija ovoga Zakona jeste da onemogućimo rukovodiocima, ma ko oni bili, dakle da oni imaju pravo da sa, da nakon provedene procedure uzimaju sa liste onoga koga oni misle da trebaju, a da ignorišu stav, odnosno, rekao bih, proceduru koja je urađena i način da je najbolji kandidat rangiran, dakle prvi na listi. U tom smislu predlažem da danas odbijemo ovo negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije i da na takav način nastavimo dalje ovu parlamentarnu proceduru. Ove tehničke stvari 41 što sam govorio oko načina šta mislimo da treba promijeniti kad je u pitanju formiranje komisija, način, transparentnost, itd., su stvari koje možemo u amandmanskoj fazi popravljati.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Prvo, ne bih se složila da ovaj Zakon omogućava da se najbolji izaberu, naprotiv ovaj Zakon omogućava da se izabere onaj koga kaže direktor Agencije za državnu službu, koga on procijeni da je najbolji. Najbolje ćemo izabrati znate kad, kad budemo imali drugi način formiranja komisije, kad jedan čovjek ne bude postavljao tri člana komisije s liste eksperata, a onda vidite da se ta tri člana stalno vrte, samo tri eksperta u ovoj državi imamo, možda šest pa ih naizmjenično stavljaju. Znači, tek kad, tu je ključ, hajde, zašto kolega niste predložili drugi način izbora komisije, ovako sve stavljate u jednu, u ruke jednog čovjeka, u ruke direktora Agencije za državnu službu. Da bude, broj 1. će uvijek na listi biti onaj koga on kaže, nemojte da se lažemo u ovoj zemlji. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda. Imate riječ zastupniče.
Pa, ja ne mogu da vjerujem šta kolegica Pandurević priča, da ćemo dati u ruke direktoru Državne agencije. Dakle, Državna agencija ako je nezavisna od politike treba da formira komisiju koja će izbodovati najboljeg. Ja ne mogu da vjerujem da Vi, ne mogu da vjerujem šta pričate. Dakle, ovim prijedlogom se onemogućuje da donesete karticu sada u državne institucije SDS-a i da budete primljeni, ili SDA koji su bili protiv, protiv na Komisiji, to je suština ovog Zakona. I ono što smo predlagali kad je u pitanju odla zak mladih ljudi iz Bosne i Hercegovine, mislim da ovaj Zakon treba biti u setu zakona koje treba promijeniti da to zaustavimo. Pa, Vi možete kako hoćete, ja znam da imate tu vrstu interesa, ali dajte da budemo malo realni, samo malo.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Meni je žao što uvaženi kolega Ahmetović makar nije konsultovao svog sadašnjeg partijskog kolegu, gospodina Fuada Kasumovića. Ja se odlično sjećam kada je gospodin Fuad Kasumović izašao sa, bio je neki konkurs, izašao sa spiskom ljudi koji će biti primljeni na tom konkurstu, unaprijed. Kako je znao? Pa, nije Savjet ministara to namjestio, nego je namjestila Agencija za državnu službu. Direktor je taj koji postavlja njene čanove. Sve jednom čovjeku 42 dajete u ruke, promijenite način izbora komisije i to je pravi način, a ovo možda ste sad bliski sa direktorom, ne znam pa Vam to odgovara.
Hvala. Zastupnik Senad Šepić imate riječ, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja razumijem ovo o čemu govori Aleksandra i mislim da smo mi, na istom smo tragu. Sad u ovome momentu kad ništa ne diramo, evo kad ne prihvaćamo ove naše prijedloge to se isto tako može, Aleksandra, dešavati. Iskreno da budem, ja i ne znam sad ko je taj direktor Agencije za državnu službu, pogotovo ne može sa mnom imati neku, kako se zove, vezu. Ono što je intencija ovoga Zakona je stvarno, dakle, da se ta logika u kojoj ćete ljudima vratiti vjeru da oni izlaze, da se kandidiraju, da se bore, da uče, da nešto se pripremaju i da se bore da budu najbolji, jer će jedino tako bit primljeni, to je ideja našeg Zakona. Sad u ovome momentu to nije tako. A to da treba osigurati da se kroz izborne komisije i način kako se to radi osiguraju veći instrumenti, dakle, transparentnosti i potupnog, kako bih rekao, eliminisanja nekih zloupotreba unutra, to je drugo pitanje kojeg smo rekli odma ga prihvaćamo na startu. Evo, i mi ćemo u tom smislu na njega reagovati amandmanski, ali suština onoga šta u startu treba promijeniti je to jednostavno da se ljudima, kao što sam rekao maloprije, vrati vjera da oni trebaju da budu dobri, sposobni, da rade kako treba i da će, da će to biti ustvari put kako će biti primljeni, a ne nešto drugo.
Zahvaljujem. Zastupnica Hanka Vajzović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Ne sporeći dobre namjere kolege Šepića, apsolutno se pridružujem ovome što je kazala Aleksandra Pandurević. Dakle, kolega Šepić je praktično se fokusirao na ono što se zove lista uspješnih, da bi se preduprijedile manipulacije koje se dešavaju na listi uspješnih, pa bude izabran neko na ne znam kojem mjestu umjesto nekog ko je bio najbolji, valjalo bi uraditi ono o čemu je govorila Aleksandra, problem su komisije i problem je procedura. S druge strane riječ je o Zakonu koji je donesen 2002., u međuvremenu je imao, čini mi se, 14 izmjena i dopuna. U međuvremenu je napravljen neoficijelan prečišćeni tekst i mislim da bi bilo krajnje vrijem ili pretresti ovaj Zakon, pa ga ujedno uskladiti sa Jedinstvenim pravilima. I to bi bio dobar zahtjev, dakle i potreba, a s druge strane imate u tom, u takvom tom neoficijelnom tekstu prečišćenom, kaže ovako – integralni tekst se koristi samo za internu upotrebu i na isti se ne može pozvati prilikom službene upotrebe. Imamo takav zakon koji evo već, koji bi ovo bio put da mjenjamo, a da on praktično donosi velike nedaće i u situacijama, znamo da su one česte, kad državni službenici podnose tužbe, kad imamo takve probleme iz radno-pravnog odnosa, oni se ni na taj takav prečišćeni tekst ne mogu to, ova odredba kaže da uz taj prečišćeni, koji je postavljen na stranici. Pa bi bilo dobro pitanje, možda pravo i direktoru ADS-a – zašto dosad nije stavljen u proceduru takav prečišćeni tekst, da on zvaničan bude? A ujedno i da se, Boga mi, pokrenu ovakve izmjene, o kojima je Aleksandra govorila. Mislim da su one važnije nego, nego uzgred 43 bi, naravno, bila i ta lista uspješnih, kako se ona sada zove, a onda neko dobija pravo da sa liste uspješnih stavi onog sa 15. mjesta umjesto onog koji je realno bio najbolji. Hvala.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. A sada prije no što pređemo na točku 10. ja bih predložila objedinjavanje rasprave o točkama od 10. do 19. dnevnog reda, uključujući i točku 19., obzirom da je riječ o 10 izvješća Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine o financijskoj reviziji institucija Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, o kojima smo zapravo odgodili raspravu na prošloj sjedinic Doma. Molim vas da se izjasnimo o objedinjavanju rasprave po točkama od 10. do 19. uključujući i točku 19. Od ukupno 36 nazočnih – za 18, protiv 3, suzdržanih 15. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo objedinili raspravu po točkama od 10. do 19. uključujući i točku 19. Ad. 10. – Ad. 19. Izvješća Ureda za reviziju institucija o financijskoj reviziji institucija za 2016. - Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH - Agencije za za identifikacijske isprave, evidenciju i razmje nu podataka BiH - Državne agencije za istrage i zaštitu - Granične policije BiH - Ministarstva obrane BiH - Ministarstva sigurnosti BiH - Ministarstva vanjskih poslova BiH - Tužiteljstva BiH - Uprave za neizravno opore zivanje BiH - Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH Na 55. sjednici Doma, održanoj 21. prosinca 2017., 17. i 31. siječnja 2018., odgodili smo raspravu o ovim točkama uz zaključak da je potrebno za sjednicu osigurati nazočnost ovlaštenih predstavnika tih 10 institucija. Podsjećam da smo na spomenutoj sjednici usvojili i Zbirno mišljenje Povjerenstva za financije i proračun sa zaključcima sadržanim u njemu. Direkcija za koordinaciju policijskih tijela BiH, a u cilju realizacije zaključka Do ma usvojenih povodom rasprave o izvješćima o financijskoj reviziji institucija BiH za 2016. godinu s 55. sjednice, održane 15.02.2018., dostavila je popis poduzetih aktivnosti i mjera iz Izvješća Ureda za reviziju institucija BiH za 2016. godinu. Otvaram raspravu po ovim točkama dnevnog reda. Kolega, zamjenik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite kolega.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Malo sam oklijevao da vidim da li će se neko drugi javiti za riječ, pa sam onda u zadnji trenutak se prijavio. Ja mislim da ova današnja objedinjena rasprava povodom ovih nekoliko tečaka dnevnog reda treba da utre put jednoj novoj praksi kod razmatranja revizorskih izvještaja. Dakle, nama ovdje nije cilj da pravimo bilo kome problem, da bilo kome skidamo glavu, da bilo koga kritikujemo, mi jednostavno hoćemo da vidimo šta je to što treba da uradimo da bi u ovoj državi napravili sistem koji će funkcionirat bez negativnih revizorskih izvještaja, i odmah da budem jasan, to je, dakle, potpuni, to je cilj ove rasprave. I zato ja predlažem da generalni revizor dođe ovdje za govornicu da u po jednoj minuti za svaku od ovih institucija kaže gdje je to problem. Imamo ljude koji su ovdje prisutni u sali, neka kažu šta se radi, da to zna Parlament i mi ćemo tad imati pravo stanje, znaćemo šta se dešava i šta treba da uradimo u Bosni i Hercegovini. Dakle, cilj je da se napravi sistem koji će imati što je moguće manje, po mogućnosti da nema uopće negativnih revizorskih izvještaja. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Poštovana predsjedavajuća, cijenjene koleginice i kolege. Pa, nemamo priliku često da o najvažnijim revizorskim izvještajima, a uvijek su najvažniji oni koji su najlošiji, govorimo na posebnim sjednicama. Ako tome dodamo da u odnosu na 2015. godinu mi imamo šest institucija više sa mišljenjem sa rezervom to je razlog da se zamislimo kuda sve ovo vodi i šta to Parlamentarna skupština kao veoma dobar saradnik s revizijom može da popravi da se stanje počne mijenjati. Nema šta ovdje da se kaže posebno ispred institucija, one su već sve rekle što su trebale reći u revizor skom izvještaju i to je revizija pokazala. Dakle, osnovna stvar da je mišljenje s rezervom za 2016. godno dobilo 10 institucija, znači, a četiri u 2015. godini. Najveći značaj je u tome da ovih 10 institucija je, ima budžet 610 miliona maraka, a prošli put smo čuli, na prošloj sjednici, da one koje su imale pozitivno mišljenje su svega 32, to je neuporediv iznos i sa malim budžetima i tamo se ne pojavljuje problem javnih nabavki kao jedan od ključnih problema. Od tih 610 miliona treba napomenuti važnu stvar da je 2016. godina prva godina kada revizija razmatra revizorske izvještaje po osnovu, daje mišljenje na finansijske izvještaje, ali istovremeno i daje mišljenje o usklađenosti. Vidjeli smo da su institucije poprilično dobro naučile da rade kako prikazati podatke, djelom je to neka mala finansijska disciplina, popravljanje te discipline, ali je više što su mnoge od institucija našle vrlo kvalitetne ljude koji sad rade na tim poslovima i znaju kako propisno to knjižiti. Ali šta pokazuje problematičan, veoma problematična odnos, to su, to je mišljenje o usklađenosti. Šta znači mišljenje o usklađenosti? To znači da li institucija posluje u skladu sa zakonima i drugim propisima koji tretiraju njen rad za koji je ona nadležna. E to nam je loše. Dakle, zašto je loše? Od 10 institucija za sedam je konstatovano da su izvještaji istiniti i fer, govori se znači o finansijskim izvještajima, od 10 institucija samo jedna nema primjedbe revizije na usklađenost sa zakonima i propisima, samo jedna. Dakle, svi rade mimo zakona i mimo propisa koji su utvrđeni za te institucije. Od 10 samo jedna nema iskazan problem sa javnim nabavkama, znači nepoštovanje procedura. Gotovo da nema nijedna, mislim samo da je Tužilaštvo jedina institucija koja nije dobila skretanje pažnje. Ključ ne su dvije stvari i mislim 45 kad bi Parlament htio da izađe na kraj sa svim ovim problemima koji se dešavaju sa lošim ocjenama institucija o njihovom radu, trebao bi da se pozabavi sa dvije stvari. Prva je izvršenje preporuka revizije. Reći ću vam nekoliko stvari samo, da je preporuka revizije, ovako stoji – u toku, znači za svih 10 institucija, ono što su izvršile u 2016. su svega 35, znači, realizovanih preporuka revizije, 54 su u toku, 71 nije realizovana, a 2016. godine 10 institucija je dobilo novih 207 preporuka revizije. Kad sve to saberete to je blizu 300. Koje su to okolnosti koje će moći da naprave da 300 revizorskih primjedbi se u dogledno vrijeme ispuni? Ne postoji način, a neročito ne postoji volja, a to smo dosad vidjeli bezbroj puta. Dakle, to je prva stvar da ono što revizija propisuje institucije ne poštuju. Da su taj revizorski izvještaj, da su njihovi izvještaji negativni ja sam sigurna da bi procenat izvršenja bio veći, ovako to se institucijama čini kao neka zlatna sredina i treba se ubaciti u tu zlatnu sredinu i ostati na tome. Drugi ključni problem, rekla sam, to su javne nabavke. Dakle, samo jedna od institucija nema evidentiran problem vezan za javne nabavke. Šta znači taj problem? Vrijednost javnih nabavki na nivou institucija Bosne i Hercegovine u posljednje 3,5 godine je 435 miliona maraka. Dakle, 15% godišnjeg budžeta se svake godine troši na javne nabavke. Revizija je utvrdila da su propusti vezani za javne nabavke kod finansijske revizije jedan od najčešćih razloga za mišljenje s rezervom. Dakle, javne nabavke gotovo po pravili su osnov za mišljenje s rezervom i revizija svake godine ponavlja, ne samo u revizorskom izvještaju, nego samo dobili i reviziju učinka koja kaže šta treba uraditi da bi se stvari počele mijenjati i navodi šta je problem u javnim nabavkama – slabosti u planiranju, izostanak adekvatnog istraživanja tržišta, kašnjenje u pokretanju postupka nabavki, slabost tenderske dokumentacije, izostanak ... i aktivnosti na unapređenju procesa. I kad sve to imate na umu i znate da približno 90% postupaka nije završeno u rokovima koji su predviđeni u planovima javnih nabavki, kad znate da se planirani rokovi, molim vas samo ovo, da se planirani rokovi probijaju u rasponu od 30 do 485 dana, oko 46% kontinuiranih nabavki koje kasne 40% vremenski od onogo što im je bilo predviđeno u pla nu nabavke, onda znate gdje se nalazimo i revizija jasno daje i preporuku i rješenje za ovaj problem. Mi moramo pokrenuti jednu od vrsta odgovornosti, mi ne tražimo ni političku, ni disciplinsku, a naročito ne krivičnu odgovornost. Za stanje u javnim nabavkama neko mora da odgovara. A zašto? Zato što je to najveći problem korupcije, gdje god procedure javnih nabavki nisu u redu problem korupcije je itekako došao do izražaja i ne možemo da govorimo uopšte o kojim vrijednostima se radi i na koji način se sredstva odlivaju u džepove onih koji na ovakav beskrupulozan način vode javne nabavke. Dakle, ukoliko bude Parlament insistirao da se stvari dovedu do kraja, insistiraće na tome da svaka od ovih institucija posebno odgovara za neizvršenje preporuka revizije i za neispunjenje obaveza u pogledu uređenja procedura javnih nabavki. Ja mislim da imamo mnogo posla na tom planu i svaki od poslanika može da da doprinos. Ova diskusija će pokazati jesmo li spremni za to. Hvala.
Zahvaljujem. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda, ovo su tehničke stvari, tako da je ovo Vaša prva ispravka. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. 46 Ja moram ispraviti krivi navod da je stanje gore nego ranije. To nije tačno, samo revizija koristi drugu metodologiju i svih rethodnih godina, evo recimo ... ... [[isključen mikrofon]] se radila jedinstvena revizija imali su pozitivnu ocjenu. Sad kad imamo reviziju o usklađenosti oni imaju mišljenje s rezervom i to, zamislite, za nešto što oni nisu krivi, ne donose oni akt, ne donosi Granična policija, Direkcija za koordinaciju policijskih tijela taj akt. Ja ovdje imam, imali smo na Komisiji za finansije dopise direktora SIPA-e, gospodina Mirka Lujića koji je pisao uvaženom tadašnjem ministru gospodinu Špiriću, pa direktora SIPA-e gospodina Gorana Zubca, koji je opet pisao, i molio da se donese pravilnik, gospodinu Špiriću, pa od svega ..., Savjet ministara nije donio taj pravilnik, pa sad imamo pet dopisa direktora SIPA-e, ne znam šta čovjek treba da radi, mislim da se objesi ovdje ispred zgrade, pet puta pisao je i tražio i molio da se donese pravilnik i evo konačno je, čini mi se jel', donjet tek u decembru mjesecu. Znači to je riješeno, i znači ne možemo njih kriviti, oni zbog tog dobijaju mišljenje s rezervom na usklađenost. Također primjedbe koje se, evo recimo, u slučaju policijskih agencija odnose na javne nabavke. Ja bi čak nešto što je tamo navedeno kao primjedba navela kao pohvalno, pa ne mogu da vjerujem da se primjedba na javne nabavke, recimo, u Graničnoj policiji odnosi to što je uslov za nabavku vozila bilo da troše manje od pet litara goriva. Pa znamo li mi koliko prelaze njihovi automobili, kolika je granica i valjda je to pohvalno što ljudi treže da što manje troše. Ili da se kao primjedba navede što se traži kubikaža ovog prtljažnika. Pa, mislim, ja stvarno ne znam da li revizori imaju u vidu specifičnost ovih agencija. Valjda oni u te prtlja žnike stavljaju neku opremu, stavljaju neke SIPA dokazne materijale, voze nešto. Šta će, kupiti auto bez prtljažnika? Pa svi kad kupuju neka specijalizovana vozila moraju voditi računa i o potrebama agencije za koju se ona, za koju se ta vozila kupuju. Eto, toliko, hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Zbog poštovanja prema drugima i prema sebi ne želim da komentarišem tu neke izjave koje čujem, ali moram da kažem nešto što propustila sam u prvom dijelu. Cijeli, gotovo cijeli sektor bezbjednosti, Ministarstvo bezbjednosti, SIPA, Granična policija, Direkcija za koordinaciju policijskih tijela su sada na listi ovih najlošijih institucija, dakle institucija koje imaju, dobile mišljenje ...
Zastupnice, molim Vas, da Vas upozorim, jesam li ja shvatila da ste Vi rekli da nikom ne replicirate? Jeste li Vi ...
Pa nisam, neću da, ali povod je za ...
Javili ste se kroz ispravku krivog navoda, evo pa Vas ja samo molim da se pridržavate poslovničke odredbe. 47
Dakle, molim Vas da me ubuduće ne prekidate, ovdje su institucije pravosuđa, ovdje su institucije pravosuđa i institucije bezbjednosti. Dvije stvari, ne zanima me kad, ali nisu riješene i to godinama ponavljamo. Je li to, institucije su morale da vrše pritisak na Savjet ministara, ne zanima me zašto to nisu uradile. Dakle, isplata policijskog dodatka, zašto to nije riješeno, pa to je ... pitanje pravilnika. Zašto pravilnik nije donesen? Ko će meni objasniti sada da institucije nisu, neke su donijele, neke nisu, zašto ne postoji sinhronizacija na tome, što nisu postavili to pitanje na Savjetu ministara. Drugo pitanje je još ozbiljnije, Zakon o Direkciji za koordinaciju policijskih tijela i agencijama za podršku policijskoj strukturi u članu 24. govori o nadležnosti Agncije za policijsku podršku u kojoj je predviđeno ...
Molim Vas kolegice, upozoravam Vas, dajte se referirajte na navod koji ispravljate, upozoravam Vas.
Pa Vi meni ne dozvoljavate da govorim. Ja Vas molim da me ...
Pa ja Vas moram, dužna sam Vas upozoriti po Poslovniku.
Pa govorim vezano za ove neistine koje se ovdje govore.
Pa recite, referirajte se na navode, maloprije ste rekli da ne ispravljate, ja sam razumjela, zato Vas ja upozoravam još jednom, referirajte se na čiji navod.
Haćete mi dozvoliti da završim ovo? Hoćete mi dozvoliti da završim?
Molim Vas, molim Vas nije moguće voditi sjednicu u ovakvim okolnostima, dajte da se svi pridržavamo Poslovnika. Kada budete u situaciji da vodite, onda imajte o vu riječ, ali molim vas da se poštujemo radi ovog Doma, ne morate radi mene. Referirajte se čije navode ispravljate.
Dakle, ovo je nevjerovatno, Vi bi morali da se koncentrišete malo kod, na vođenje sjednica, ja zaista nemam riječi za ovo ...
Molim Vas, ja upozoravam Vas, ipak nema smisla.
Ma nemate šta da me upozoravate ... 48
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. U konsultaciji sa cijelim klubom tražim pauzu od pola sata, molim Vas.
Na zahtjev zastupnika Damira Arnauta, odnosno u ime Kluba SBB-a dajem pauzu od pola sata. Imamo kvorum, nastavljamo sa sjednicom. Evo molimo zastupnika Damira Arnauta da nam obrazloži razloge traženja stanke. Izvolite zastupniče.
U ime Kluba bile su neophodne konsultacije za daljnji rad sjednice, mislim da smo završili i sjednica može početi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Evo, ja mislim da je ovo, da su ovo bitne tačke dnevnog reda i bi trebali malo detaljnije porazgovarati vizavi onoga što imamo kao izvještaj, a dobili smo od Ureda ili Kancelarije za reviziju institucija Bosne i Hercegovine. Kad govorite ili govorimo na ovu temu onda ne možemo biti ni opozicija, ni pozicija moramo govoriti istinu i na osnovu tih istinitih činjenica, koje imamo kad su u pitanju izvještaji, donositi određene sudove. Ja ovdje želim da podsjetim sebe i poslanike, jel', kolegice i kolege da mi u ovom Izvještaju imamo i finansijski izvještaj i izvještaj o usklađenosti, i ako ste, ili smo, pomno pročitali ove izvještaje onda možemo uočiti da su finansijski izvještaji svih institucija u Bosni i Hercegovini koje je revidirao Ured za re viziju pozitivni i to je praksa. Ako se vratimo unazad i saznamo, je li, ili se podsjetimo kad su revizije počele da se rade jedan značajan napredak u radu institucija. Međutim, ovdje par institucija ima mišljenja sa rezervom i skretanjem pažnje upravo u onome dijelu koji se zove usklađenost i to je onaj novi dio, je li, koji sada imamo u ovim izvještajima. 49 Šta je ovdje bitno, po meni, pomenuti pošto se iznose razne činjenice. Određene institucije se, hajd uslovno rečeno, napadaju, faktički se traži od Kancelarije za reviziju da da i negativno mišljenje. Interesantno je pomenuti revidirane institucije – Ministarstvo sigurnosti i ove sigurnosne agencije koje rade u sklopu cjelokupne sigurnosti u Bosni i Hercegovini, na neki način im je Ministarstvo sigurnosti nadređeno. Zbog čega imamo njih danas ovdje na razmatranju? Pa, iz prostog razloga što, ovaj, neko drugi nije uradio svoj posao ili što nisu ispoštovane preporuke Kancelarije za reviziju od pethodnih godina. Konkretno kad je Ministarstvo sigurnosti u pitanju i sigurnosne agencije imamo ovak vu ocjenu temeljenu na mišljenju s rezervom konkretno zbog toga što nije regulisan policijski dodatak. To ni u kom slučaju, po meni, nije problem koji je trebalo riješiti Ministarstvo sigurnosti ili sigurnosne agencije, oni su insistirali da se taj problem riješi. To je prevashodno problem ne ovog Vijeća ministara, već Vijeća ministara u kontinuitetu od 2008. godine kad je donešen Zakon o platama i nakandama u institucijama Bosne i Hercegovine, kada se na osnovu tog Zakona, pozivom na član 19. stav (3), trebao napraviti podzakonski akt o sistematizaciji iz kojeg bi poslije, na prijedlog Ministarstva, jel', uz donošenje odluke na Vijeću ministara, mogao direktor određene sigurnosne agencije da reguliše odlukom poziciju policijskog dodatka svakom od zaposlenih službenika. Mi znamo da smo imali ove dvije agencije, to je Granična policija i Agencija za istrage i zaštitu u punom kapacitetu, poslije je formirana Agencija za koordinaciju policijskim tijelima, pa zbog toga što ona nije bila u ovoj, u Zakonu o platama i naknadama u institucijama države Bosne i Hercegovine, čekalo se da se to ugradi i da imamo taj problem. To je bio kontinuitet evo od 10 godina. Mislim da smo sada taj problem riješili, ali je on proizveo situaciju u kojoj su i Ministarstvo sigurnosti i agencije sigurnosne dobile mišljenje sa rezervom. Mislim da je to pošteno prepoznati i ne osuditi one koji nisu odgovorni u ovom procesu, pa prema tome na takav način se i postaviti i mi bi danas sigurno imali ovaj manji broj institucija o kojima bi danas razgovarali. Druga stvar, što je, onaj, sistemski problem za sve institucije, pa i za ove danas o kojima govorimo, jeste ovaj problem javnih nabavki. Ja sam u poslaničkom pitanju danas ovdje rekao da smo mi na prošloj sjednici imali jednu informaciju o blagovremenosti postupka javnih nabavki. Jednostavno čini mi se da niko na tu temu nije razgovarao, a evo danas smo spremni da kritikujemo sve institucije u tom pravcu da su dobile ovakve ocjene kakve su dobile zbog toga što imaju propuste kad je u pitanju sistem javnih nabavki. Ja mislim da je to takođe jedan od problema koji treba na neki način etiketirati Vijeću ministara, jer trebalo se, trebao se taj proces pratiti, uspostaviti sistem i praćenja i izvještavanja, a evo kako sam rekao, probati razmotriti i mogućnost povećanja odgovornosti i utvrditi sistem sankcionisanja onih koji nisu u procesu javnih nabavki odgovorili obavezi. Konstatovano je, evo ja neću pojedinačno o ovim institucijama, da u većini slučajeva te javne nabavke vrlo kasno započinju da se realizuju pa zbog toga što je zakašnjenje, a potreba je da se funkcioniše, prave se određeni ugovori, aneksi sa postojećim dobavljačem, to je sve protuzakonito i onda otvara se taj prostor, jel', moguće koruptivne metode, kriminala, itd. Prema tome, ne skidajući odgovornost sa onih koji u procesu javnih nabavki imaju, a u smislu da formiraju komisije, provode te javne nabavke, taj sistem praćenja, izvještavanja, odnosno opominjanja od strane nadređenih, a to je u ovom slučaju, po meni, Vijeće ministra je izosto, a na to je u mnogo slučajeva, na te propuste mnogo slučajeva je i Ured za reviziju kroz svoje izvještaje upozoravao ne samo institucije, već od nas ovdje u Parlamentu tražio da zadužimo Vijeće ministara da te stvari na neki način konkretizuje. Kad su nabavke u pitanju sigurno da ima propusta i sistemske prirode vezano za sam Zakon o javnim nabavkama. I takođe mi kroz usvajanje Zbirnog izvještaja na osnovu onoga što smo prepoznali kroz analizu izvještaja koje smo dobili od Ureda za reviziju možemo zadužiti Vijeće ministara da u narednom periodu 50 na osnovu tih propusta vrši određene izmjene i dopune Zakona o javnim nabavkama. Pa ću ja u tom smislu za sam dio glasanja pripremiti određeni zaključak i probati da kroz ovo što je prepoznato kao sistemska greška da probamo da ovdje mi u Parlamentu zadužimo Vijeće ministara da te neke stvari, koje jesu njihova obaveza, oni u narednom periodu i sankcionišu. Evo, toliko i hvala.
Zahvaljujem. Evo, budući da imamo još koju minutu, evo nastojaćemo dati još jednom zastupniku, pa ćemo napraviti pauzu. Zastupnik Nikola Špirić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo gospođo predsjedavajuća. Cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, predstavnici institucija koji su prisutni danas ovdje povodom, dakle, ovog Izvještaja o reviziji sa rezervom i sa preporukama. Prvo ću reći par riječi da ljudi osjećaju ovdje da su u svom Parlamentu i da rasprave trebaju ići u tonu da tražimo rješenja, a da ne tražimo krivce, jer bi sistem trebao da evoluira, i svi oni koji misle da mogu voditi ovu zemlju gledajući u retrovizor su u krivu. Dakle, apsolutno u krivu, jer još bi čovjek bio u obliku čovjekolikog majmuna kada bi imao pristup kao kolegica iz SDS-a. Dakle, samo želim da upozorim, dakle, i teško vlasti koja nije u stanju da gleda naprijed, nego gleda šta je vlast ispred nje radila i koja čitav mandat potroši kriminalizujući ljude različitim anonimkama, ..., itd. Ja se neću držati te logike i danas ću govoriti o revizorskim izvještajima i molim kolege da ovu raspravu shvate sa najboljom željom da napravimo evoluciju. Moram da kažem da je revizija svoj izvještaj napravila profesionalno i ovo danas nije debata sa revizijom, nego da sagledamo šta može učiniti ovo vijeće Parlamentarne skupštine da poboljša situaciju ispred nas. Nemoguće je vratiti vrijeme od prije 20 godina i nemoguće je reći neko je bio grešan u prošlom mandatu, a zato smo i mi danas grešni, to nije rasprava o revizorskom izvještaju. I, evo, ja mislim da su revizori u svom izvještaju izrazili dva mišljenja, mišljenje koje se odnosi na računovodstvenu tačnost finansijskih izvještaja i mišljenje o usklađenosti poslovanja sa propisima, i to je jedino moglo da uradi. Ali mi smo, ono što je Parlament uradio loše, mi smo dosadašnju praksu, koja je bila dobra, da tamo gdje su mišljenje s rezervom i s preporukama prvo Komisija za finansije i budžet obavi javno saslušanje, pa da vide da ne mora ovdje da se ponavlja rasprava. Ne znam zašto to sad nismo radili, što žurimo i zašto mi ne želimo da pročitamo izvještaj, a želimo da diskutujemo o njemu. I to bi, ja ne znam, je li, dakle javna rasprava da su bila saslušanja o Izvještaju, dakle nemam, nemam taj izvještaj. Ali ono što ovdje posebno, sad moramo vidjeti zašto je to tako, ono što nije dobro, da gotovo sve agencije, pa i Ministarstvo bezbjednosti imaju mišljenje, policijske agencije, mišljenje sa rezervom i sa preporukama. I sad treba da vidimo mi kako, na koji način da ... i da podstaknemo ljude da naredni izvještaj bude bolji. I ja tu vidim poseban zadatak ove Parlamentarne skupštine. Imali smo mi zaključke jednog doma, zaključke drugog doma, zaključke Savjeta ministara, milion zaključaka, ali od tih zaključaka nije bilo evolucije, e zato sad moramo vidjeti šta možemo, šta možemo uraditi. Dakle, generalno posmatrajući spisak revidiranih institucija je 10 sa rezervom i sa preporukama, tu su policijske agencije, Ministarstvo bezbjednosti, institucije iz pravosuđa, itd. I vidimo da Ured za, ili ova Služba za reviziju ona ponekad skrene u politički riječnik tamo gdje želi da ukaže da ima kršenje zakona. Dakle, mi sad moramo da vidimo gdje dolazi do kršenja 51 zakona i šta je to sporno u Zakonu o javnim nabavkama. Možda u Zakonu o javnim nabavkama nešto nije u redu. I zadatak ... Parlamenta je da zovne ljude i kaže – ljudi gdje zakon ne daje ... možete raditi. E to bi bilo za mene sistem javnog saslušanja. Ja mislim da ima problema, objektivno ima tu problema. Ali sad ću skrenuti pažnju na ono što je zadatak svih nas, a mi to ne gledamo. Dakle, revizija ukazuje, poseban problem je što nikada nije profunkcionisao sistem zajedničkih nabavki za policijske agencije, odnosno policijske agencije nisu omogućile da Agencija za policijsku podršku vrši svoje mandat koji se odnosi na provođenje objedinjenih nabavki. Evo uloge Parlamenta, zašto nije stavljena u funkciju Agencija koja je osnovana pr ije više od 10 godina? Ima li ijedna zajednička nabavka koja ide preko te Agencije? Otuda ide politička ocjena da se, sklonost kriminalu i korupciji, a ne mora da bude. Zašto ne ukinemo tu Agenciju ako nikom ne treba? Dakle, nije to protiv Bosne i Hercegovine, no za Bosnu i Hercegovinu. Za šta služi Agencija za policijsku podršku? Ja bih volio, zašto agencije druge ne omoguće da ona funkcioniše, a onda čujemo iz agencija kriminal, korupcija, itd. Kad bi čovjek bio maliciozan morao bi da pita zašto je ovo? Zato što vole svi tenderisati izgleda tamo, ili nije inkopatibilna oprema i zašto ta Agencija ne bi imala plan zajedničkih nabavki za 2018. da policijske agencije slobodno izjasne koliko im treba opreme, specijalne, specifične opreme, koliko ona košta i da to ide preko zajedničke agencije? Ona je s tim ciljem i formrana. I zato ću ja predložiti zaključak ovdje vezano za to – Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine zahtijeva od Savjeta ministara da obezbijedi funkcionisanje sistema zajedničkih nabavki za policijske agencije, odnosno da policijske agencije omoguće da Agencija za policijsku podršku vrši svoj mandat koji se odnosi na provođenje objedinjenih nabavki. Ja mislim da će svim policijskim agencijama biti lakše kad oni to rade, jer neće biti bespotrebno nekad op tuživani, neće se baviti tim, baviće se operativnim radom a ne kupovinom i prodajom. Druga stvar na koju želim da ukažme, to je po ovom izraženom mišljenju s rezervom i s preporukama je prvo Ministarstvo bezbjednosti i ovdje se nije htjelo direktno reći da je kršenje Zakona o javnim nabavkama, iako kad čitamo obrazloženje revizije to je negativno mišljenje, nije ... iskazano, poštujem i to da revizija želi da evoluira sistem, da ukaže, itd. Ali mi imamo ovdje, recimo, kad je u pitanju Ministarstvo bezbjednosti, dakle, nerealizovane preporuke iz 2015. godine, zato govorim o evoluciji, nije sačinjen prijedlog podzakonskih akata za rješavanje prava na policijski dodatak, nisu osigurani uslovi za uspostavu i razvoj sistema finansijskog upravljanja i kontrole, nisu okončane aktivnosti vezane za izmjenu Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji u dijelu koji se odnosi na internu reviziju, nisu okončane aktivnosti vezane za uspostavu organizacione strukture prema već važećim odlukama Savjeta ministara, nisu usvojene politike i planovi o upravljanju ljudskim resursima, nisu, nisu, nisu, nisu, nisu i nisu, imate još da ne nabrajam. Postavlja se pitanje – zašto je to tako? Ali da ne bih ja ovdje, da ne bismo polemisali oko onoga što nije, a trebalo je da bude, ovdje se ukazuje, dakle, ja citiram Kancelariju za reviziju, gdje se govori da, da ne bi proizvoljno iznosio odluke, kršenje Zakona o javnim nabavkama, dakle nadogradnja ICT infrastrukture Operativno-komunikacijskog centra 122 – postupak javne nabavke, kaže revizija, opreme i sredstava u obliku prava, u okviru Projekta uspostava Operativno-komunikacijskog centra BiH 112 proveden je putem pregovaračkog postupka bez objave obavještenja, obrazloženja da usljed zaštite ekskluzivnih prava ranijeg isporučioca Konkor Kord sistema ne postoji mogućnost izbora alternativnog dobavljača i da su shodno tome ispunjeni uslovi iz člana 21. stav (2) Zakona o javnim nabavkama. I ovdje revizija dalje kaže – vrijednost zaključenog ugovora je 1.245.357 KM sa PDV-om, uvidimo u tehničku specifikaciju uočeno je da se oko 43% vrijednosti zaključenog ugovora odnosi na isporuke različite opreme, telefoni, računari, laptop, tableti, printeri, video nadzor, itd., 38 na pružanje usluga servisa, isporuka, montaže, implementacije, integracija, projekt menadžment, itd. i 19% samo na aplikativni softver. I ovdje se revizija s pravom pita zašto nije tender bio razbijen na lotove, pa ono što je vezano za sistem, nastavak softvera ... a da 52 ovdje imamo konkurenciju jer bi bile uštede. Ponekad se to može pravdati, evo da se stavim u ulogu Ministarstva, odsustvom dovoljno vremena, pa da se ne bi gubilo na vremenu, da se to uradi, itd., ali ovdje se s pravom ukazuje na kršenje zakona. E sad, i da ne nabrajam dalje ove negativnosti koje stvarno treba, treba ispravljati, ja opet predlažem zaključak, jer teško je tražiti da se institucije koje su zadužene za to jedni druge, čitati revizorske izvještaje pogotovo ako izvještaji nisu naglašeni negativnim mišljenjem. Al' pošto niko ne želi da se bavi tim sem u anonimkama, ova lijeva strana je desnu zatrpala anonimnim prijavama, da se ne bi bavili pozicijom sadašnje vlasti, dakle, i to mogu da shvatim da je dio politike, ali ja mislim da revizorski izvještaj sa rezervom i skretanjem pažnje na propuste u javnim nabavkama treba proslijediti Kancelariji za razmatranje žalbi, koja je dužna podnijeti prekršajne prijave za odgovorna lica u institucijama Bosne i Hercegovine u slučajevima kršenja Zakona o javnim nabavkama, dakle za sve. I da je koje sreće ta bi služba to radila, ona bi, ona je po zakonu dužna to da radi. I zato želimo da osnažimo ovim zaključkom, da pozovemo Službu da tamo gdje ima, ako ima kršenja zakona da ona radi svoj dio posla, ako idemo sa prekršajnim prijavama prema institucijama onda trošimo opet narodne budžetske pare. Dakle, bez lične sankcije niko neće reći ja trebam imati apsolutno pozitivan revizorski izvještaj. Imamo takođe Agenciju za koordinaciju policijskih tijela i ja mislim da ovo [[govornik se upozorava na vrijeme]] sa stanovišta Parlamenta zaslužuje pažnju. Ja Vas molim samo za jedan momenat, gdje se kaže, citiram opet reviziju – ako se detaljnije pogleda tačka 6. revizorskog izvještaja iskazujemo ozbiljnu zabrinutost, s jedne strane zabrinutost za profesionalan i odgovoran rad popisnih komisija i rukovodstva koje prihvata takve pop ise i s druge strane još ozbiljniju zabrinutost zbog toga što se radi o Agenciji koja raspolaže naoružanjem i policijskom opremom, sredstvima veze, itd., a mi nismo sigurni da je ta oprema, uključujući i onu koja se po računovdstvenim politikama rashoduje, zaista u Agenciji [[govornik se upozorava na vrijeme]] može naći negdje na crnom tržištu. Dakle, moramo tačno utvrditi stvarno i računovodstveno stanje. Ako pređemo preko ovoga desiće se da će Agenciju zapljuskivati samo političke ocjene, ljudi će izmišljati. Dakle, mora biti tačan izvještaj da li stvarno i računovodstveno stanje su usklađeni, da li je to greška u unosu podataka ili neke druge vrste grešaka koje se mogu pokazati, ali ne bi bilo dobro da se nešto što je bila oprema i što je rashodovano pojavi na tržištu, tek tad smo u problemu. Dakle, to su stvari o kojima mi trebamo razmišljati. I, evo, ja ću, ja sam predložio ova dva zaključka, žao mi je, deset minuta je malo za deset revizorskih izvještaja, ali smo prihvatili to na početku sjednice i kako meni, tako i ostalima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uovom trenutku dajemo stanku sat vremena za ručak. Znači ovdje se vidimo u 15:10 sati. Poštovane zastupnice i zastupnici imamo kvorum pa vas molim da nastavimo sa sjednicom. Zastupnik Zaim Backović, rasprava,. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. 53 Obzirom da su na dnevnom redu revizorski izvještaji i jedan dio segmenta agencija mi bi morali ovdje kao odgovorni ljudi, ljudi koji se zovu zakonodavci gledati revizorske izvještaje kroz pregled seta zakona koji tretiraju ukupan rad agencija. Jer ukoliko to tako ne gledamo uvijek ćemo gledati na ono što u reviziji daju što može da insinuira ili implicira nešto što je negativno, iako kada se ovo dobro iščita nema negativno, nego su mišljenja takva zato što je neregulisan zakonski prostor, pa početi od onog osnovnog, to je Zakon o javnim nabavkama. Ja čudom ne mogu da se načudim da je neko naveo onakve podatke kada su vozila u pitanju, to je moja koleginica Pandurević napomenula. Naime, a kako ćete napisati ako ćete da opišete vozilo koje vam treba ako nećete njegove karakteristike, 4 metra, 1100 kubika, potrošnja tolika, zapremina, volumen gepeka tolika, broj sjedišta toliki, prenos na sva četiri ili prenos samo na dva, i tako redom, niste vi opisali ničije vozilo. Evo, moje vozilo se sad može ovako opisati, mogao sam ga i ja ponuditi evo ovako, ili vaše, i vaše ili bilo čije. Ja razumijem da je tamo rečeno kao, pa ga onda opiše zakrivljenost ovakva, hauba onakva, motor postavljen radijalno ili aksijalno i onda crta dobavljača, ali ovdje nije. Ima takvih primjera koliko god hoćete, takvi primjeri su i ono što se zovu rezervni dijelovi. Ja imam tu sreću ili nesreću da stanujem u okruženju tri ambasade i zbog toga imam velike muke, to su Kinezi, to su Saudijci i to je Katar, jedna do druge. I ovi naši momci koji rade tamo i onda kako oni kukaju jer nemaju rezervnog dijela za vozila, zato što tenderom, kaže karakteristike dijela, a oni voze vozilo, nije bitno ako je Škoda, a onda ga ponudi Hyundai rezervni dio koji naravno na Škodu ne može ali je jeftiniji, ali se ne može kupiti, nemate ..., pa se onda onaj žali, pa onda oni ne mogu da dođu do opreme. E to neće niko da vidi da oni ne mogu da završe proces. I kaže onda ono što bi mi rekli direktno ugovaranje. E, uvijek je sumnja da je u direktnom ugovaranju neko nekom tutnuo nešto u džep, ali neće da vide da je nemoguće završiti postupak bez toga, da je nemoguće. I te cijene su lako ... na tržištu, to uopšte nije neki problem. Mi dovodimo u vrlo nezavidnu situaciju ono što bi trebalo da predstavlja, i predstavlja u svim normalnim zemljama, mi kažemo da smo normalna zemlja koja ima manu, znate ono kao ovca sa govornom manom, imamo manu kao zemlja, mi ono što predstavlja zemlju na jmanje cijenimo, najmanje cijenimo strukture koje čine bezbjednost ove zemlje u svim segmentima. Pa kada vama treba pratnja upravo su pratnja ljudi iz ovih agencija, i oni vas štite, kada treba štićenje upravo vas oni štite, kada treba obezbjeđenje za skupove upravo vas oni štite, i tako redom. Mi smo na to zaboravili, ali zato kada je reći o Sudu, Tužilaštvu i reći o promjenama zakona, itd., da bi oni postali realno efikasni ovdje mi dobro šutimo, jer očito nekima to jako odgovara, pa ćemo dirigovati šta će se dešavati, pa će i po revizorskim izvještajima pozivati da saslušavaju ako im se kaže i da te ljude godinama vuku besmisleno. I na kraju, samo mi recite gdje je jedan slučaj završen a da se reklo, po revizorskim izvještajima, tu je postojala nepravilnost ili u konačnosti kriminal. Ja to još nisam pročitao, a pročitao sam za ove, evo četvrta godina, revizorske izvještaje toliko stvari da po onome što je napisano trebalo bi na svim nivoima, ovdje sad ne govori samo o državnom nivou, o nivou države, nego na svim nivoima od javnih preduzeća, preko ministarstava, preko, više ne znam, službi, agencija, da imamo bar 20 onih objekata kao što je ovaj budući državni zatvor, jer po onome što tamo pročitasmo, što smo do sada pročitali, da Bog mili sačuva i sakloni, na koji način su sve rađene, ali tamo imamo i realnih, znači ne ovako kao što je vozilo, nego i realnih zloupotreba budžeta. Samo mi recite da nisu zloupotrebe – upotrijebi, pa onda naknadno, voljom svoje većine, donese rebalans budžeta, pa sve to vrati kao da je se desilo prije pola godine ili godinu. To su stvari koje nisam nigdje vidio da je neko uradio. Mi očito imamo namjeru destrukcije, opstrukcije, a ne realnog, realne podrške i realnog stvaranja temelja da mladi ljudi, koje mi očito ne čujemo ili ne želimo da ih čujemo, ne laju na sve nas i žele da nas pometu, i 54 očito se sprema da će nas sve pomesti. Ja im želim u tome da uspiju jer je vrijeme da sve one koji ruše ovu zemlju kroz sve pa i kroz ovakve izvještaje skinu sa političke scene. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Za razliku od nekog prethodnog vremena kada smo ovdje imali negativne revizorske izvještaje možemo konstatovati da je situacija mnogo bolja nego što je tad bilo. Gospođo Majkić nije ništa smiješno. Zakon o reviziji jasno kaže da negativni revizorski izvještaji po automatizmu idu Tužilaštvu BiH. Na osnovu toga prisjetimo se Tužilaštvo BiH je otvorilo predmet ..., prije četiri godine još, na osnovu revizorskog izvještaja. Nažalost epilog tog predmeta još uvijek ne znamo. Zato ću se osvrnuti na ovaj prvi zaključak kolege Špirića gdje poziva da se ..., gdje postoje propusti u javnim nabavkama pošalju Kancelariji za razmatranje žalbi. Ja ne mislim da postoji u ovoj zemlji institucija koja je sveta krava i nepogrešiva. Podsjetiću kolege – svi mi smo ovdje dobili jedno pismo svojevremeno koje je potpisao lično bivši glavni tužilac gospodin Goran Salihović i u kome nas obavještava da je protiv člana Komisije za žalbe pokrenut krivični postupak. Taj čovjek je još uvijek i danas član Komisije za žalbe, riječ je o nekim indicijama i da je počinjena šteta od nekoliko miliona maraka, dva-tri miliona maraka. Je li mislite da takav čovjek ima veći kredibilitet od, ne znam, bilo koga ovdje. Ja mislim da se mi trebamo pozabaviti i Kancelarijom za razmatranje žalbi, jer znam da, evo i u Ministarstvu odbrane, na Komisiji kad smo imali javnu raspravu se ispostavilo da je Kancelarija poništila neke javne nabavke, pa se onda ispostavilo da oni koji su se žalili Kancelariji za žalbe poslije ne mogu da isporuče tu opremu, i Ministarstvo za odbranu ima vrlo ozbiljan problem zbog odluka Kancelarije za žalbe. Mi ovdje imamo problem sa Zakonom o javnim nabavkama. Čitala sam primjedbe revizora koje su, moram reći, čiste insinuacije, kaže – ponuda na tender onog ko je odabran je 100 maraka manja od cijene predviđene tenderom. Pa, mi, valjda svi u ovoj zemlji znaju tri ponuđača se skupe i dogovore, pa 90% velikih tendera u ovoj zemlji je unaprijed dogovoreno, skupe se, bilo da su to građevinski radovi, evo ..., skupe se tri firme i kažu ti daj ponudu ovaj tender je tvoj, sljedeći je moj, ... Znači, to ne znači da je neko u institucijama gdje se te primjedbe iznose da su oni vršili zloupotrebu, ne, oni su raspisali tender. Ako su automobili tri autokuće se dogovorile rasporede međusobno i to je to, to svi znamo da se to radi. Dalje, znamo da je 2008. godine donijet set zakona o policiji. Srpska demokratska stranka nije glasala za njih, i možda od svih ovdje koji sjede je bila jedina protiv tog seta zakona. Neću ulaziti u to da li su ti zakoni dobri ili loši, ali jesu kontradiktorni. Pa tako imamo ovaj zaključak da se vrše zajedničke nabavke za policijske agencije i da to radi Agencija za policijsku podršku. Znači jedan od ciljeva kada je ona napravljena bilo je to. Ali onda imamo druge zakone koji kažu da ovi direktori koji ovdje sjede sa lijeve strane su zaduženi u svojim agencijama da vrše nabavke i oni nose odgovornost. Da li to znači da oni treba, znači bilo ko od njih da potpiše nešto što je uradio neko drugi i da on zbog toga krivično sutra odgovara. Dakle, treba da promijenimo zakon pa da kažemo za sve policijske agencije nabavku vrši Agencija za policijsku podršku, da to lijepo izbacimo iz Zakona o SIPA- i, iz Zakona o Graničnoj policiji, riješili smo problem. Tako, neću se osvrtati na ove automobile i sve ostalo što se pominjalo, sasvim opravdano, kaže Granična policija traži, ne znam, kombi vozilo pogon na četiri točka. Pa, ljudi moji ja često idem 55 preko Romanije kada ne možete proći, po 12 ljudi ide u smjene, a da ne pričam kako je otići kombijem Granične policije do Šćepan polja u januarskim zimskim uslovima, pa je li trebaju ljudi da ginu ili treba da im se obezbijedi normalan pogon da mogu da pređu. Znači, čini mi se da Kancelarija za reviziju nije vrlo često imala uvida u to zašto se zaista nešto, ja neću reći da u nekim slučajevima nisu opravdani takvi uslovi, ali postoje specijalizovana vozila, postoje specifične potrebe policijskih agencija da im trebaju zaista. Ako se govori o zapremini prtljažnik, pa vozila SIPA-e idu na uviđaj, nose neke dokazne materijale, njihovi policajci nose puške, sad to treba staviti u neki gepek, šta, da kupe nekog Pola pa da ne mogu ništa od svega toga da stave ili isto tako i Granična policija, riječ je o policijskim agencijama. Ono što mene ovdje zabrinjava jeste da se neke agencije iz godine u godinu oglušuju lijepo o preporuke. Jedna od takvih preporuka je Agenciji za identifikaciona dokumenta da razmotri cijenu kirije koju plaća, zakupa, sasvim opravdana preporuka revizora. Zamislite molim vas, znači prosječna cijena koju plaćaju je 23, zavisno od zgrade, do 33 marke po kvadratu, a u Agremu koji se smatra najmodernijim poslovnim centrom u Banja Luci cijena zakupa kvadratnog metra je 20 maraka. Ja ne vidim da je Agencija uložila napore da se preispita ta cijena, zašto da ne i da se preseli, zašto moraju biti baš tu. Ali ono kad neko pominje da ne gledamo u retrovizor, moramo pogledati u retrovizor jer problem smještaja ove Agencije je još uvijek neriješen. Zašto je neriješen? Zato što je nekom nekad palo na pamet da napravi plan da ovoj Agenciji treba 30.000 kvadrata poslovnog prostora, a molim vas danas koriste 2.000. Pa zašto kupujemo onih 28? To projektna, planska dokumentacija predviđa. I naravno da je ovaj Savjet ministara odgovorno postupio i stavio van snage tu prethodnu odluku. Čemu bacati, hajde da smo rekli rješavamo problem svih zajedničkih institucija u Banja Luci i evo im 30.000 kvadrata, svi se mogu ..., nego jednoj agenciji molim vas. Da ne pričamo u ovoj Agenciji i dan danas imamo problem sa javnim nabavkama oko pasoša. Ja ponovo neću reći, možda su i oni krivi, ali nisam sigurna da nije odgovornost i u Komisiji za žalbe. Ponavljam da u Komisiji za žalbe imamo ljude protiv kojih, koji su bili, nismo obaviješteni da je istraga obustavljena, a obaviješteni smo da se vodi istraga protiv njih, u predmetu Siniša Dodik, evo reći ću i u kojem predmetu. Dakle, preporuke naravno da treba da se provode, finansijsku disciplinu treba poboljšati, ali ono što je suština svih ovih revizorskih preporuka jeste da očito imamo problem sa određenim zakonom i da je neophodno uskladiti određene zakone kako bi se moglo ..., kako bi se moglo raditi. Dajte da uskladimo, i evo poziv Savjetu ministara, ovdje je ministar bezbjednosti, dajte da uskladimo sve ove zakone, i Zakon o Agenciji za policijsku podršku sa Zakonom o SIPA- i, Graninoj policiji, svima, kako je neko, ovdje se ljudi terete za nešto za što nisu odgovorni. Nije, neko je ovdje rekao trebali su više rada, truda uložiti da se donese Pravilnik o policijskom dodatku. Pa, na našoj Komisiji smo dobili sve i jedan dopis, gospodin Mirko Lujić poslao dva dopisa, gospodin Goran Zubac poslao šest dopisa, gospodin Perica Stanić poslao, evo govore mi devet dopisa, pa jedino još da su počeli da prijete ovdje štrajkom glađu ispred institucija da se to ne usvoji. Dakle, ja ne vidim, nisu oni ti koji donose akte, oni su ponijeli se svi odgovorno, postupali odgovorno, evo znam i direktor Bilić(?) je i mene nekoliko puta molio ako mogu da pomognem i da utičemo da se taj akt donese. Znači, ja ne vidim tu njihovu odgovornost kao što ne vidim ni odgovornost ministra Crnadka u Zako nu o spoljnim poslovima, pa oko tog Zakona se nismo mogli dogovoriti ovolike godine. Ministar Crnadak radi na tom Zakonu, ali taj Zakon nije samo njegova odgovornost, taj Zakon je odgovornost svih nas ovdje, stvar je političke volje u ovoj zemlji da li želimo ili ne želimo taj Zakon. Hvala vam.
Hvala Vama. Riječ ima gospođa Mensura Beganović. Izvolite, pardon, ispravka krivog navoda gospođa Dušanka Majkić. Izvolite.
Puno je ovdje neistine ... rečeno, ali ja ću reći samo nekoliko. Agencija IDDEEA, ona je relativno je skromno zapažanje revizije, osnov za mišljenje s rezervom je realizacija projekta Izgradnja zgrade sjedišta Agencije koja se ne reralizuje planiranom dinamikom, mislim 10 godina se čeka da ta zgrada počne sa izgradnjom. E sad što se tiče veličine prostora, prostor je kao što znamo planiran od strane projektanta koji se zove Edim Nesimi koji je donedavni direktor ove Agencije bio, isti je usvojio Savjet ministara. Planirana je na bruto površini od 9.611 m2, a neto površina je 8.800. Mogli smo čuti svakakve priče, od ministra bezbjednosti koji je govorio o 15-20 hiljada do neke koleleginice koja je pričala, evo sad maloprije reče, koliko, desetine hiljada, dakle nevjerovatne stvari. Niko neće da pročita stvar no koliko je to projektovano i zašto ustvari ne ide izgradnja ove zgrade. To je ključno pitanje što ljudi iznose neistine. Dovoljno je pročitati revizorski izvještaj i pročitati insistiranje revizije da gradnja zgrade počne jer će se izgubiti građevinska dozvola koja je plaćena, izgubiće se prostor koji je dobijen. Nekome je stalo da promijeni mjesto gradnje, u godini izbora to znači svašta nešto. Ima još jedna stvar koja je važna koju niko ne pomenu vezano za Ministarstvo inostranih poslova, to što je revizija našla je alarmantno, možda najalarmantnije od svega što smo čuli do sada, kaže – osnov za mišljenje s rezervom je popis sredstava i ... nisu usklađena stvarna stanja u glavnoj knjizi, tako da revizija nije u mogućnosti potvrditi tačne finansijske izvještaje u dijelu potraživanja obaveza i stalnih sredstava u Ministarstvu. Zamislite vi [[govornik se upozorava na vrijeme]] ne može da potvrdi stvarne izvještaje unutar Ministarstva inostranih poslova i niko se na to ne obazire. ŠEFIK d
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, uvaženi gosti. Ma, očito je da mi, možda ja imam pogrešno ..., očito da mi nismo spremni da raspravljamo o revizorskom izvještaju na kompetentan način, uvijek je politikanstvo po srijedi. Ljudi su uložili ogroman trud i rekli nam – imate izvještaj, izvolite recite šta su kompetencije Parlamenta. Ne možemo ga mijenjati kao izvještaj ali možemo kao Parlament dati dop rinos da se unaprijedi sistem. Po zakonu Kancelarija za žalbe je jedina koja može nešto, dakle nikog, ja nisam, ..., niti jesam, bilo koga optužio, ona je jedina na koju Parlament može da kaže – izvolite ..., ljudi kažu nema ništa, ... ok, ali da samo podstaknemo tu odgovornost za vršenje javne funkcije. Druga stvar, Agencija za policijsku podršku ona je u skladu sa zakonom dužna da vodi zajedničke nabavke. To ne umanjuje odgovornost direktora agencija da oni kažu šta im treba, u kojem obimu. Ali ako je jedinstvena nabavka nije jednaka cijena za 1.000 komada, i za dva komada, i za 100 komada, ali nabavlja se oružje, različita oprema, itd. Dakle, smisao kad smo radili na tome je bio da se vodi objedinjena nabavka kroz Agenciju za policijsku podršku, ne umanjujući ničiju odgovornost. I ne znam zašto to ne bi radila Agencija. Eh, tu se već dolazi do 57 političkih ocjena. Ali, molim vas, dakle smisao je da mi kao Parlament uradimo ono što možemo. I ja sam zato, poštujući sve institucije nek radi svak svoj dio posla, ako sumnjamo u Komisiju za žalbe dajte prijedlog da se promijeni, pa valjda je to u ingerenciji. Kada bi sada analizirali koliko je sve poslanika, gdje, šta, kako, da li bi imali saziv. Pazite ljudi, pa ne možemo sve u ovoj zemlji optužiti paušalno, svi su kriminalci i najbolje da sjedimo kod kuće. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Gospođa Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Neki očito imaju kratko pamćenje. Ako govorimo o prošlogodišnjim revizorskim izvještajima trebamo se sjetiti i onih ranijih što je pisalo, pa trebamo se sjetiti revizorskog izvještaja Agencije za identifikaciona dokumenta za 2012., '13., '14., '15. i odluka Savjeta ministara, znate. Netačno je da je prvi, novi projekat je napravio bivši direktor Agencije za identifikaciona dokumenta i to nakon intervencije Savjeta ministara. Prvobitni projekat i odluka prošlog saziva Savjeta ministara iznosi 30.000 m2, pitajte vašeg uvaženog kolegu Špirića on se toga mora sjećati, vrijednost projekta 22.530.000 maraka. Ovaj Savjet ministara je sasvim opravdano rekao da je to krajnje nesvrsishodno, krajnje nepotrebno i naložio da se uradi revizija tog projekta, da se smanji kvadratura zgrade. Nema tu nikakvog izmještanja, gospođo Majkić toliko treba da znate da je sjedište Agencije za identifikaciona dokumenta definisano zakonom, da se sjedište Agencije može premjestiti na drugo mjesto samo ako se promijeni zakon, a takva promjena zakona, valjda smo svi mi Srbi iz Republike Srpske makar u tome složni da nikada nećemo takvu promjenu zakona prihvatiti.
Hvala lijepo. Gospođa Mensura Beganović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedavajući. Meni je zaista drago da, evo, imamo priliku da malo detaljnije porazgovaramo o ovim nalazima revizorske, revizorskim izvještajima, no ja se neću baviti sa više od jedne institucije za koju smo dobili priliku da govorimo o revizorskim izvještajima, samo ću se osvrnuti na Upravu za indirektno oporezivanje. Dakle, nerealizovane preporuke su iz 2015. godine pa ću ja spomenuti da neke od tih nerealizovanih preporuka zapravo nisu ni trebale biti adresa na Upravu za indirektno oporezivanje, nego na onog ko je trebao da to uradi. Da pročitam, nisu realizovane sve aktivnosti za primjenu Zakona o elektronskom potpisu kao preduslov za funkcioniranje MCTS sistema. Dakle, Revizorskom uredu treba staviti na znanje da to nije obaveza Uprave za indirektno oporezivanje, nego onih ministarstava i Vijeća ministara koji te zakone i ostale podzakonske akte trebaju da donesu da bi implementacija Zakona o elektronskom potpisu bila moguća. U kontekstu toga i preporuka, čija je realizacija u toku, u kojoj kaže da je ista, dakle implementacija MCTS sistema treba da omogući elektronsko podnošenje PDV prijava čiji će troškovi poštanskih usluga za slanje PDV prijava biti značajno smanjene. Dakle, ista priča, isti 58 zakon, isti razlog. Ja ne mogu da ne zamjerim što je Ured za reviziju stavio ove dvije primjedbe na Upavu za indirektno oporezivanje kao nešto što je njihov problem koga oni zaista ne mogu sami riješiti. A sada o onome što mogu da riješe sami i što im zamjeram kada je riječ o nerealizovanim preporukama iz 2015. godine. Jedno od važnih pitanja je pitanje re vizije prikupljanja i raspodjele sredstava sa jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje koje nije razmatrano od strane Upravnog odbora Uprave. Mi već nekoliko puta imamo inicijative iz Tuzlanskog kantona, iz Zeničko-dobojskog kantona koji su nezadovoljni raspodjelom, kriterijima za raspodjelu. Prema tome, mislim da je krajnje vrijeme da se o ovome ozbiljno razgovara, pa ili će ostati isti kriteriji za raspodjelu ili će se promijeniti i staviti u neke realne okvire. Ali 2015. godine imate ovu preporuku koja nije realizirana, danas je već 2018. Zatim u istom skupu tih nerealizovanih preporuka imate primjedbu ili zahtjev da se razmotri i da se drugačije riješi ogroman broj premještanja zaposlenika u Upravi za indirektno oporezivanje, tako da je 455 premještaja bilo u 2016. godini. Mislim, zašto, ne mogu da dokučim razloge iako smo se mi, iako sam ja kao član Komisije za izvoz i carine, vanjsku trgovinu i carine, imala priliku da saslušam neke izvještaje od strane predstavnika Uprave za indirektno oporezivanje, i ne sjećam se šta su kao razlog naveli za jedan ogroman broj premještanja koji su, evo, i ovdje uočeni i od Ureda za reviziju. U istom tom skupu nerealiziranih preporuka iz 2015. godine se nalazi i naknada članovima Upravnog odbora koji nisu u skladu sa zakonskim propisima, pa i u detaljnijem opisu tog dijela navedeno da se, da su bili dosta veći, viši, veće nadoknade članovima Upravnog odbora u odnosu na one koje su donesene Zakonom u 11-om mjesecu 2015. godine. Ali, evo, vi ste obustavili isplatu tih naknada članovima Upravnog odbora u martu 2016. godine i traži se, je li, da se ta isplata radi u skladu sa važećim zakonom. Jedna od primjedbi koja je takođe meni zapala za oko, a tiče se, o njoj sam diskutovala jednom drugom prilikom, a tiče se Odluke o rješavanju pitanja, odnosno, je li, regulisanja pitanja zbrinjavanja oduzete imovine, oduzetih sredstava, ovdje se problematizira samo od uzeta vozila, i u nalazu Ureda za reviziju je rečeno da se preporučuje Upravi da nastavi aktivnosti prema nadležnim institucijama u cilju rješavanja problema oduzetih vozila. Dakle, radi se o odluci jednoj koju treba donijeti da biste manje vozila imali koji stare, propadaju, gube na vrijednosti, da biste imali manje troškove za skladištenje tih vozila, oni sad više mogu samo da završe u starom gvožđu, više ne mogu ni na koji način da se drugačije zbrinu, tako barem stvari izgledaju, jer su i propisi za puštanje u saobraćaj takvih vozila sve strožiji i strožiji, pa i kod nas se takvi trebaju primijeniti. Dakle, ne mogu da shvatim da je donošenje jedne takve odluke tako komplikovano da vi ne možete od 2015. do danas donijeti odluku kako to riješiti. Ovdje ću iskoristiti priliku da kažem još nešto vezano za zbrinjavanje oduzete ostale robe koja ima, može biti predmet uništenja ili recimo predmet humanitarne, da se podijeli u humanitarne svrhe. I o toj odluci smo više puta diskutovali sa predstavnicima Uprave za indirektno oporezivanje na našoj Komisiji za vanjsku trgovinu i carine, i tada je rečeno da se radi na toj odluci. Ja sam mislila da je to pravilnik, da je to nešto što je podzakonski akt pa treba više vremena, više ljudi, više institucija i faktora koji odlučuju i da usaglašavaju kriterije za rješavanje tih postupaka, postupak za, postupak sa oduzetom imovino m. Tom dijelu u ovom revizorskom nalazu, izvještaju nema, nema apsolutno ništa ili ja barem nisam pronašla, ali koliko sam upoznata ni ta odluka nije donesena. Dakle, ja na kraju, evo neću više detaljisati što se tiče ovog izvještaja, revizorskog nalaza, podržavam prijedlog zaključaka koji su ovdje na stolu, a tiču se zapravo šta učiniti sa, šta učiniti, šta poduzeti prema institucijama, odnosno menadžmentu, upravi institucija koji se u ovim 59 nalazima smatraju da nisu riješili preporuke koje su date u prethodnim godinama, da se ponavljaju iz godine u godinu ili pak nisu dali zadovoljavajuće rezultate. To su prijedlozi koje je dao kolega Sokolović i mislim da je gospodin, i kolega Špirić takođe nešto slično dao, tako da smatram da o ovim prijedlozima ima smisla ozbiljno porazgovarati. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Isaković, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, nemam namjeru da se bavim ovim revizorskim izvještajem iz prostog razloga što svake godine ove revizorske izvještaje razmatramo, otprilike njih 150, ovaj, i što revizija, finansijska revizija, što revizija učinka. Dakle, ovdje je situacija sasvim jasna, mi non stop raspravljamo o tome a nemamo efekta od tih zaključaka. Ono što želim istaći, dakle, je rad revizije u ovim agencijama i ono što mene zaista oduševljava, za razliku od nekih ranijih izvještaja, ovi izvještaji su puno sadržajniji i kvalitetniji i imaju sasvim drugi pristup. Zašto ovo kažem? Zato što sam i sam revizor pa imam jedan poseban aspekt u tom pogledu i želim istaći da im treba omogućiti sasvim solidne uslove za rad, dakle materijalno-tehničke uslove kojim bi rezultati još vjerovatno bili puno bolji. No ono što je ovdje interesantno je, dakle, imali smo revizije, finansijske revizije, revizije učinka i naravno pojavljuje se jedna nova revizija realizacija već donešenih zaključaka, odnosno primjedbi koje je revizija dala, onih zapažanja, a to bi u Evropskoj uniji rekli i revizija kvaliteta. Dakle, i ona treća revizija koja je upravo nedostajala ovdje polako uvodimo je u proceduru i to je onaj kvalitet o čemu treba posebno, posebno razmotriti. Šta je novo u tom pogledu? Dakle, revizija je uvela jedan pristup gdje je napravila konsolidovani izvještaj o realizaciji zaključaka. Šta je to? Svih 1.500 koliko je dosad bilo revizija ili, onaj primjedbi ili sugestija revizije, oni su s ublimirali u 25 zaključaka koji su zajednički imenitelj za sve institucije. Pa imamo non stopo ponavljanje, recimo, problema u javnim nabavkama, problema u sistematizaciji, problema u blagajnama, problema u popisu imovine, itd., itd. Dakle, sve su ih verifikovali u ovaj konsolidovani izvještaj koji je takođe imao, imali smo priliku da vidimo i o njemu smo raspravljali i na Komisiji za finansije i budžet. Šta je to drugo što je, dakle, je činjenica da su zaključci, dakle, posmatrani sa jednog drugog aspekta, da li su, da li su usklađeni sa zakonskim propisima. Znači, imali smo finansijski dio i onaj drugi dio tih zaključaka da se vidi da li su, ovaj, usklađeni sa zakonskim propisima. Ovdje je bilo riječi i o raznim ministarstvima, ali ta ministarstva u nek im primjedbama nisu bila odgovorna za ove primjedbe. Navešćemo primjere, i recimo, ovdje koji su razmatrani kad je bilo riječi o Vijeću ministara u kome smo rekli, je li, da nema zakona o vanjskim poslovima, to je revizija konstatovala da postoji taj zaključak, odnosno ta primjedba ali da nije usklađenost sa zakonom, odnosno nema zakona o vanjskim poslovima i nije jednostavno njihov problem. Ali imaju i za to neke druge probleme koji su jako izražajni. Recimo, te sistematizacije, blagajnički dnevnici, dnevnice, ugovori o djelu, itd., itd., dakle, ono što je zaista problematično. I ono što je vrlo važno ovdje napomenuti revizija nije istražni organ, dakle ne možemo očekivati od revizije da ona šalje tužilaštvu i ono, ali je dužna da šalje svoje izvještaje ovom Parlamentu i Vijeću ministara. Vijeće ministara kao izvršni organ je dužno da sprovodi, odnosno da razmatra primjedbe i da sprovodi njihovu realizaciju. U tom smislu mislim da je najodgovornije za sprovođenje ovih zaključaka. Zašto to kažem? Pa, Vijeće ministara do posljednje dvije godine 60 nije čak ni dobijalo ove izvještaje, nije ih ni razmatralo ili ih je razmatralo i samo primilo k znanju, nikakve zaključke, niti sprovođenje tih zaključaka nisu bili na dnevnom redu, niti su zaduživani da bi se to sprovodilo. Ovaj put je ovo dobro urađeno, po meni, da u Parlamentu raspravljamo o 10 institucija koje imaju negativno mišljenje i da vidimo kako će se realizovati ovi zaključci To je ono što je po meni vrlo važno i treba da sprovodimo, dakle, ovo da vidimo do kraja šta će biti sa ovim. Evo, hvala vam, toliko.
Hvala Vama. Gospodin Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala Vam. Uvaženi predsjedavajući, koleginice i kolege. Krivi navod je, nije na kolegu sada, nego na koleginicu maloprije, a odnosi se ustvari na prijedlog zaključka kolege Špirića. Naime, Prijedlog zaključka broj 1. kaže – revizorski izvještaj sa rezervom i skretanjem pažnje na propuste u javnim nabavkama proslijediti Kancelariji za razmatranje žalbi koja je dužna podnijeti prekršajne prijave za odgovorna lica u institucijama Bosne i Hercegovine u slučajevima kršenja Zakona o javnim nabavkama. Ovo zakon ne poznaje, dakle zakon, po zakonu i po onome što ima obavezu Komisija za žalbe ona ne može podnijeti prekršajnu prijavu zbog ovih grešaka koje su ovdje navedene, i to je zaključak koji nema nikakvog smisla. Govorim ovo zbog toga da nam se ne desi da usvojimo zaključak koji praktično ne znači ništa, a izaći ćemo ovdje sa ubjeđenjem da smo nešto napravili. Dakle, i ako mi dozvoljavate gospodine predsjedavajući da kažem dvije, tri rečenice, pa da izbrišem s lijeve strane svoje ime, ako mogu, uokviriću se u ovo vrijeme ovdje. Naime, mi se ponašamo, prvo ja pozdravljam da je Parlament odlučio da se bavi ovim, jedan sam od onih koji je izglasao da mi raspravljamo ovo ovdje danas, ali se isto tako ne možemo ponašati kao da mi prvi put imamo pred sobom revizorske izvještaje. Godinama mi imamo pred sobom revizorske izvještaje i prvi put se ovako odnosimo prema njima, i do sada su oni bili, i do sada smo mi usvajali zaključke, i do sada su oni uglavnom neprovođeni od strane institucija prema kojima se to išlo. Danas se otprilike stvara dojam ovdje u Parlamentu da su jedni za, drugi protiv revizorskih izvještaja, odnosno da su jedni za to da se poštuje zakon, a drugi nisu za to da se poštuje zakon, što je apsolutno besmisleno. Dakle, svi smo mi ovdje da se izvrše ispravke i primjedbe koje su revizori dali, bez obzira ko je vlast, ko opozicija, valjda toliko možemo o ovom pitanju biti saglasni i nema potrebe da se pravi ova druga vrsta atmosfere. Na kraju cilj svih nas je da dobijemo institucije koje rade po zakonu, cilj svih nas je da javne nabavke budu po zakonu [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ipak ću morati nastaviti kad dođe ovo s lijeve strane. Hvala vam.
Hvala Vama. Gospodin Nikola Špirić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući samo krivi navod je, primjena prekršajne odredbe Zakona o javnim nabavkama jer one obavezuju Kancelariju za razmatranje žalbi da izrekne novčane kazne za prekršaj po službenoj dužosti. Konkretno u članu 116. stav (2) jasno su navedeni prekršaji, u stavu (3) istog člana propisana je visina kazne od 300 do 3.000 maraka za odgovorno lice u ugovornom organu, odnosno institucije Bosne i Hercegovine u našem slučaju. Govorio sam da postoji mogućnost kažnjavanja, budžetskog kažnjavanja institucija, ali to su opet sredstva iz budžeta, ovo je lična odgovornost, to je ono što Parlament treba da podstakne, ne misleći da su ljudi krivi. Kancelarija za žalbe će proći i reći ima, nema, ali ... samo da učini odgovornim nas u Parlamentu i da tu Kancelariju stavi u pogon. Evo, to samo mislim da po članu Zakona to stoji, ako neko nije pročitao nek ostvari uvid u Zakon. Hvala vam.
Hvala Vama. Gospođa Hanka Vajzović, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo, svašta smo čuli u dosadašnjoj raspravi, revizori su za 2016. svašta kazali, izdvojili smo ovih 10 agencija o kojima raspravljamo i čuli smo da je ovo prvi put da se na ovaj način stavlja tačka dnevnog reda, da se na ovaj način detaljnije raspravlja o onima koji su prozvani u revizorskom izvještaju da nisu radili dobro. Nisam sigurna samo šta imamo mi od toga osim satisfakcije od ovog, ili šta ćemo imati osim satisfakcije, evo da kažem da, šta mi je na duši, šta smo uočili i šta smo dodatno, pogotovo što i revizorski izvještaj ima određene tačke uglavnom fokus je na javnim nabavkama. Ostalo je dosta toga što bi mogao biti problem, a ničim nije obuhvaćeno. Vrlo kratko ću samo onako osvrt iz čitavog ovog materijala, sve je za 2016. a davno je to bilo, sad je 2018. mi govorimo s velikim zakašnjenjem. Dakle, izdvojila sam evo pitanje Ministarstva sigurnosti gdje revizori kažu da su slabosti sistema internih kontrola u procesu upotrebe službenih vozila i u procesu angažmana osoblja na osnovu ugovora o djelu, i saznamo to u jednoj rečenici. Naravno, bilo bi vrlo zanimljivo kad pričamo o moratoriju na zapošljavanje i koješta, a poučeni iskustvom iz ranijih mandata, bilo bi zanimljivo vidjeti koliko je to ljudi o ugovoru o djelu i već na koji način u međuvremenu uposleno u ovom Ministarstvu ili u nekim drugim, ovo sam izdvojila jer sam evo dotle nekako došla, kažem pogotovo s obzirom na iskustva dosadašnja u prošlom mandatu znate neko je savjetnik, a onda kad krene razlaz, kad je kraj mandata, onda naprosto ti st ranački kadrovi iz statusa savjetnika obično pređu u status stručnog svjetnika, pa ostanu kao držvani službanici. Također sam se, evo, pozabavila Graničnom policijom, tu ima dosta toga što bi vrijedilo komentirati, kaže nedostaci su u postupku nabavke službenih vozila. Kolegica Pandurević je govorila da je to opravdano, vjerovatno ako postoji opravdanje onda tako i treba, ali ovdje je probijeno i ono što je budžetom planirano, koliko je izdvojeno za nabavku, i onda ostaje pitanje, ne samo za direktora Granične policije, nego i za neke druge, da se direktoru nabavi specijalno vozilo, šta ono znači, ide li na teren, ne ide, o tome su i mediji pisali. Ali eto, vrijedi i na to skrenuti pažnju. Po nekim informacijama, s druge strane možda četrdesetak vozila je u upotrebi na 24 sata, kome, kako, zašto? Na posao, s posla, vikend, svašta tu ima i opet kažem nije zasigurno samo u Graničnoj policiji. 62 Izdvojila sam ovdje javne nabavke, o njima se najviše govori, javne nabavke koje su zaista enormne što je i logično tamo je puno zaposlenih, ali znate kad vidite cifru da je 40 hiljada negdje otprilike dato za kravate, 40 hiljada samo za čarape, itd., puno je ljudi i biće to u redu. Al' s druge strane imamo problem u javnost podatak, 30 km na jednog policajca, povećan b roj migranata, itd., fali puno, nisu popunjeni po sistematizaciji, itd. I ovdje stoji zaključeno je 16 okvirnih sporazuma 3,5 miliona, velike cifre, 37 ugovora o javnim nabavkama 4 miliona i kusur, pa onda 389 nabavki putem direktnog sporazuma, itd. Šta s ovim kad mi ovo sve pročitamo, šta dalje, to je suština zbog koje sam se javila. I najzad, evo umjesto tih planiranih milion i dvjesto na vozni park milion i četristo, itd., najzad ostaje pitanje, ostaje ono kao dugovječno pitanje i kao problem, kad neko dobije negativno mišljenje ili mišljenje s rezervom od Ureda za reviziju i dobije još pri tome određene preporuke, šta se nakon toga desi. To je ono što mi danas evo rasrpavljamo i šta ćemo mi od toga imati. Ostaje onda naše pitanje – mora li baš, a pogotovo ako smo odvojili ovakvu tačku dnevnog reda, mora li baš uvijek biti da vuk pojede magarca? Očekujemo od ove sjednice, ako je prvi put, da će ipak nekih rezultata drukčijih biti. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Gospodin Damir Bećirović, diskusija. Izvolite.
Pa, ja ću, evo, pokušati što kraće moguće, jer mi smo o ovome raspravljali i na Komisiji za finansije i budžet i samo da podsjetim da smo mi na Komisiji za finansije i budžet donijeli zaključak kojim se negativni revizorski izvještaji upućuju na rad u Tužiteljstvo BiH i da Tužiteljstvo BiH provjeri da li postoje bilo kakvi navodi o nezakonitostima u tom dijelu. Ono što meni prvo pada, ja moram zasta pitat i zanima me, pošto smo dobili šansu, evo, da vidimo i predstavnike institucija koje su obrađene ovim revizorskim izvještajima, pitanje koje je spomenuto u Izvještaju o Tužilaštvu BiH, a tu radi se o Udarnoj grupi za borbu protiv trgovine ljudima. U samom revizorskom izvještaju piše da ta Udarna grupa za borbu protiv trgovine ljudima uspostavljena je, u Odluci samoj, znači u članu 11. te Odluke kaže se da će ta grupa prestati sa radom kad funkcionalna postane SIPA. Znači, i sami znamo da SIPA radi već dugo godina, a imamo situaciju da ljudi koji su članovi te grupe, Udarne grupe primaju naknade na kvartalnom nivou od 1.000 KM za predsjedavajućeg te grupe i 900, čini mi se, KM za članove te grupe. Zanima me da li je ta Udarna grupa, evo da mi neko kaže, da li je još uvijek operativna, jer imamo Odluku, sama sebi je kontradiktorna, znači u Odluci piše da će se raspustiti, a radi se o periodu od nekih 14 godina za koji osobe koje tamo sjede nezakonito ili mimo Odluke primaju određene naknade. Po meni to je iskorištavnje budžetskih sredstava, pa bih volio čuti odgovor i na to pitanje, evo kad imamo mogućnosti, da li postoji ta Udarna grupa, da li se isplaćuju naknade od formiranja SIPA-e pa nadalje, tako da je to jedno od vrlo bitnih pitanja? Ono takođe što smo čuli su pitanje javnih nabavki i tu je vrlo bitno službena vozila, koliko čujemo o nabavkama, tako da bih ja predložio jedan zaključak – Da nam Ministarstvo finansija dostavi tabelarni prikaz javnih nabavki državnih institucija koje za predmet nabavke imaju službena vozila. Informacija treba da sadrži visinu potpisanih ugovora, naziv pravnog lica koje je potpisnik ugovora sa državnom institucijom i ta informacija treba da obuhvati period od 2000. do 2018. godine. 63 Na taj način ja ću, mislim da ćemo i mi steći bolji prikaz situacije i vidjećemo da li postoje neke firme koje se pojavljuju, da li postoje neke određene veze između tadašnjih čelnika, sadašnjih čelnika, državnih institucija koje su potpisivale ugovore i sa ugovornim organima. Mislim da je to zaključak koji mogu podržati svi i kolegice i kolege, poslanice, poslanici i koji će donijeti određeno rasvjetljenje, recimo u ovaj dio koji se tiče službenih vozila koji je uvijek zanimljiv. A volio bih čuti i odgovor, evo, koji se tiče Udarne grupe i isplate naknada od 2004. do danas.
Hvala. Gospodin Staša Košarac, diskusija. Izvolite.
Hvala. Želim da pozdravim još jedanput kolegice i kolege, vas direktore policijskih agencija, Vas ministre. Istina je da je Klub poslanika SNSD-a i gospodin Špirić potencirali da se na posebnoj sjednici, a onda smo se usaglasili da bude prva naredna, nađu izvještaji revizije za ovih 10 institucija. To je bio naš stav i ono što treba istaći i reći da su svi poslanici Predstavničkog doma, možda jedan ili dva, bili protiv ili uzdržani ili nisu bili u sali. To govori o opredjeljenosti Parlamenta da o ovom pitanju razgovaramo dvosmjerno i na temelju činjenica, ne nikako kako smo mi iz SNSD-a navikli da se prema nama odnose paušalno, histerično ili ne znam ni ja kako. Na kraju krajeva mi smo koncepirali zaključak da direktori, ministri, budu pristuni zajedno sa predstavnicima Glavne službe revizije koju je upravo ova struktura i ova većina birala i da vidimo šta je tu problem. Različiti prevodi i loša odbrana vas od pojedinih samo usložnjava situaciju, čini vas još, rekao bih, u javnosti lošijeg imidža. Nemamo ambiciju da na temelju paušalnih procjena ovdje vodimo polemiko, nego smo tog stava da na temelju argumentacije koju iznose dvije strane Parlament donese svoju odluku, odnosno svoje zaključke u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima. To je intencija bila Kluba poslanika SNSD-a i Predstavničkog doma, drugog prevoda nema. Svjedoci ste da niste na listi pozitivnih izvještaja, nego izvještaja sa rezervom, opet pogrešni prevodi vas dovode u situaciju da kažu da su vaši izvještaji pozitivni, nisu. Ali dozvolite mi, ja imam prava da iznesem politički stav o određenim agencijama i ministarstvima koja su nastala na neustavan način odlukama visokih predstavnika, intervencijama, itd., i to je naš politički stav. Naš politički stav jeste da se treba izvršiti revizija takvih odluka i takve institucije. Tome će možda nekad doće vrijeme, mi se borimo da dođe vrijeme. Ali, mi želimo da na temelju argumenata kažemo svi ovdje zajedno šta je problem, ako najmanje dijete koje ide u osnovu školu pročita koje to agencije i institucije u Bosni i Hercegovini imaju mišljenje sa rezervom, sasvim logično će da, zaključiti da postoji problem i sa implementacijom pozitivnih zakonskih propisa agencija koje su zadužene da provode zakon. I zato smo mi tražili da reagujemo, tražili da se o tome priča ovdje u Predstavničkom domu, da Predstavnički dom na temelju onoga što čuje od vas, što čuje od Glavne službe revizije donese određene zaključke. Nismo bili ti da na paušalan način, citirali smo u javnosti ono što nam je pisala Kancelarija za reviziju, koju je ova većina izabrala, to smo citirali samo što je napisano i tražili raspravu u Predstavničkom domu. Ovdje se po ko zna koji put recikliraju neke, na temelju histerija, paušalnih ocjena, neke afere i stalno je obračun sa ljudima iz SNSD-a. Nek odgovara svako, ljudi moji, za sve što je uradio u suprotnosti sa zakonom, nemamo taj problem, ali nemojte da ljudima crtamo mete, a to rade pojedini tri i po godine, bez argumenata, činjenica, itd. Mi smo tu oprezni, znamo i mi mnoge stvari koje se dešavaju oko pasoša i odlaska i u Pariz i u Beč, ko je šef kabineta i odakle je došao direktor IDDEEA-e, znamo, ali nećemo da iznosimo 64 paušalno dok ne budemo imali činjenice i neka to rade istražni organi i nadležne institucije, ali nemojte svaki put, spominje se sad KRŽ, pa ne možemo pričati o kredibilnosti jedne institucije Bosne i Hercegovine na temelju jednog slučaja, u kontekstu drugog zak ljučka, koji je predložen, da ta restriktivna mjera ide preko KRŽ-a. Pa ako je taj pojedinac prekršio zakon, ako to nadležne institucije utvrde, neka odgovara, ali to ne može uticati na kredibilnost KRŽ jer on nije jedan, nije KRŽ jedan čovjek. Prema tome, potpuno otvoreno želim da pričam o ovim stvarima, potpuno otvoreno. Dajte molim vas da, ono što je SNSD pokušao kroz prijedlog zaključaka jeste tretiranje zakonskih propisa da vidimo šta je rješenje, da ne pričamo paušalno, da ne radimo to na jedan politikantski način. Ako je Zakon o javnim nabavkama problem, da vidimo koji je način da se mijenja Zakon o javnim nabavkama, ali kako sankcionisati neko javno preduzeće, javnu ustanovu, neko preduzeće u Bosni i Hercegovini ako imamo da po nalogu Glavne službe revizije imamo da institucije koje treba da prate i primjenjuju i provode pozitivne zakonske propise krše te zakone i imaju problem sa službom revizije. To je suština i to je naš politički stav. Nama je najlakše pričati politikantski, pričati da je ovdje takođe korupcija, da je, da se naslonimo na neke medijske natpise, itd., ali vrijeđa kad na temelju argumenata, činjenica, onoga što je služba, koju ste vi izabrali, citiramo i kažemo da nam neko spočitava neke druge stvari na paušalan, histeričan način i dalje vrši obračun i potrebu vršenja obračuna sa bilo kim iz druge političke opcije. Mi ne doživljavamo nijedan nivo vlasti, bilo da je riječ o entitetskoj, bilo na nivou Bosne i Hercegovine kao model obračuna sa političkim neistomišljenicima i hoćemo to da kažemo, nemamo straha da to kažemo i ne moramo se definitivno politički ni slagati, ne moramo isto misliti, ali nemojte molim vas da na takav način se vrše obračuni s ljudima koji drugačije politički misle. Hvala vam.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovani kolega Košarac, kada govorite onda treba da kažate i ko, naime svi koji smo govorili imamo osjećaj kao da Vi kažete da mi nekoga branimo. Mi nikog ne branimo i nemamo namjeru da branimo, mi ovdje govorimo o realitetu i realnostima u Izvještaju. Drugo, govorite o nečemu što je doneseno neustavno, to pokazuje Vaše elementarno nepoznavanje Dejtonskog mirovnog sporazuma. Naime, oni koji su, kako kažete, nametnuli su oficijelni u skladu i radili u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom i u skladu sa ovlastima koje su im date Dejtonskim mirovnim sporazumom. To što mi nismo u stanju da sami nešto uradimo to je naš problem, onda mi radimo neustavno, a oni koji su to uradili uradili su u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom ili kako mi imamo običaj reći sa Ustavom BiH. Tako da počnemo izbjegavati nešto što nije, jer to kada govorimo, to nije u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom.
Hvala lijepo. Gospodin Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala. Ispravka krivog navoda uvaženog kolege Staše Košarca. Ja ću vrlo kratko i vrlo precizno. Ništa iz rasprave nisam čuo u vezi sa predmetima koji se zovu revizorski izvještaji, sve ovo je bila priča koja nije bila direktno u vezi sa revizijom, sve ste, o s vemu ste pričali osim o revizorskim izvještajima, o tome se nije. Sljedeće, nikoga mi ne branimo, apsolutno nikoga ne branimo, čak štaviše da znate, dakle, niste vi ti koji su obezb ijedili da se na ovaj način raspravlja o revizorskim izvještajima, nego je Parlamentarna skupština, koliko se sjećam, da se malo ko protivio da na ovakav način se vodi rasprava. Ovakva vrsta rasprave za izvještaje sa rezervom prvi put se vodi u Parlamentarnoj skupštini i odavde treba da uslijedi zaključak koji ćemo svi podržati, jer ja sam potpuno uvjeren da je ovo pitanje koliko je važno za vas, toliko je važno za svakog pojedinca koji sjedi u ovoj Parlamentarnoj skupštini, bio on pozicioni ili opozicioni poslanik. Naravno ja neću se sada baviti onim stvarima kojima Vi mislite da ću se ja baviti, a to je kakav Vi imate odnos prema revizorima. Želim samo da kažem vezano za ono što je kolega Novaković rekao vezano za prvi zaključak kolege Špirića. Pogledajte dobro da li je moguće, dakle, sankcionisati, ova agencija koja se bavi pitanjima odlučivanja o žalbi, može samo stranku u postupku, dok traje postupak, u postupku, kad završi postupak ona je završila posao, javne nabavke, završila je posao, to je tačka kad je u pitanju, kad su u pitanju Komisija za javne nabavke, odnosno agencija koja se bavim tim poslovima, odnosno služba. Dakle, to je ono što je moguće, tako da ovaj Vaš ... Ovaj drugi zaključak kada je u pitanju objedinjavanje nabavki, itd., molim Vas ovo je zakonom pitanje definisano i tu nema nikakvog spora i ne vidim nikaka v Vaš epohalan zaključak koji ste Vi predložiti koji će revolucionarno da promijeni stanje u oblasti glavne revizije, ne vidim to, nisam dakle ništa prepoznao da ste Vi govorili [[govornik se upozorava na vrijeme]] direktno o nekom od revizorskih izvještaja u kome ima neki sadržaj koji po Vašem mišljenju bi trebalo da bude između ostaloga apostrofiran, već ste govorili nešto što zaista nije bilo vezano za same revizorske izvještaje.
Hvala. Gospodin Salko Sokolović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Ma, evo, gospodine Košarac osjećam se malo prozvanim obzirom da sam ranije diskutovao i upravo govorio o izvještajima policijskih agencija. Gledajte, evo ovdje ja u ruci držim Izvještaj Agencije za istrage i zaštitu, gdje kaže – osnov za mišljenje s rezervom isplata dodatka na plaću policijskih službenika je vršena u 2016. godini kao u ranijim godinama. Šta to znači? Ono što smo maloprije govorili, znači nije odgovornost Agencije što je to radila, neko je drugi kriv u lancu i rekli smo da nema podzakonskog akta, da je to trebalo uraditi Vijeće ministara, itd. Ali, evo, šta da nije Agencija to uradila? Uslijedila bi tužba i imali bi još skuplji proces jel', isplatili bi i platili proces tužbeni koji bi se u tom momentu vodio. Znači, Agencija je to morala uraditi i nisu odgovorni, odgovorno je Vijeće ministara zato što nije donijelo podzakonski akt da bi se ta procedura završila. Što se tiče ovih javnih, odgovornost za javne nabavke to stoji i ja neću, onaj, ulaziti u to da tu nema odgovornosti, al' to je skretanje pažnje. Znači, to je jedan vjerovatno manji prekršaj. 66 Što se tiče, gospodine Špiriću, Vi kažete da je proces, to što Vi govorite to je situacija kad je proces javnih nabavki završen i kad je posao dodijeljen i uslijedila žalba, i ja to razumijem. Međutim, mi ovdje govorimo o pitanjima odgovornosti u procesu kašnjenja javne nabavke i nepokretanja javne nabavke, već postoje, nekim divljim aneksima nastavlja se ugovor sa starim dobavljačem. E, tu situaciju, tu situaciju treba sada kroz revizorski izvještaj da preuzme [[govornik se upozorava na vrijeme]] i pokrene istragu. Međutim, i Tužilaštvo je napravilo istu takvu stvar, i to je problem. Znači, hoću da budem objektivan i korektan da ona odgovornost koja ne postoji na institucijama da je ne prikazujem kao, da je prikazujemo kao odgovornost. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Evo, ja ću nastaviti, pokušaću ustvari nastaviti tamo gdje sam stao, ali prije toga samo da ponovim jednu stvar koju sam rekao i na početku ove diskusije, a to je da ja nisam shvatio ovu raspravu na ovaj način i nisam shvatio cilj ove rasprave kao što se danas ovdje ... Ja sam shvatio da mi ovom raspravom želimo doći do rješenja, da je revizija utvrdila gdje su problemi i da mi, evo što je prvi put se desilo, nismo baš vjerovali puno našoj komisiji koja je predložila zaključke, nego smo mislili da mi više možemo od komisije kao Parlament i da ćemo danas predložiti neke zaključke koji će zajedno sa zaključcima komisije riješiti problem. Ja sam to tako shvatio i zbog toga sam podržao da se ovo nađe ovdje. Ono što je tragično, ako pogledamo ko je na ovom spisku onda je tragično što mi očekujemo od Tužilaštva koje je na ovom spisku, ili od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta koje je na ovom spisku, očekujemo da izvještaj koji ćemo mi odavde poslati Tužilaštvu, ne mi nego komisija, odnosno revizija, da će oni po njemu nešto uraditi. To je malo, po meni to, ovaj, neobično da sad mi očekujemo od tog Tužilaštva da riješi kod onih institucija drugih ono što je i kod njih isto problem i što nisu riješili kod sebe. Ali, nadam se da se i tu nešto mijenja, pa da ćemo u nekom narednom periodu, ovaj, doživjeti i tu određene promjene. Ja nisam stvarno shvatio da ovdje imaju dvije strane, jedna koja napada konstatacije iz revizorskog izvještaja i druga koja brani, ja sam shvatio da svi mi ovdje želimo da kažemo da to što tamo piše nije dobro i da se iz godine u godinu, iz izvještaja u izvještaj ponavlja i da smo time preuzeli na sebe dio odgovornosti zašto nismo uspjeli popraviti stanje. Ja to tako shvatam i zbog toga sam tad podržao da se ovo nađe na dnevno m redu, a ono je, ispalo je da ustvari sjedište određuje gledište, pa sad jedni napadaju, a drugi kao treba da brane ono što je tamo revizor napisao. Nama je suštinsko pitanje kako naći rješenje. Naravno, u praksi ima različitih rješenja, negdje je rješenje da smjenite glavnog revizora, imamo mi i tu praksu u Bosni i Hercegovini, skinu glavnog revizora i nemamo više problema. Mi ovdje nećemo sigurno to rješenje primijeniti, tako da ćemo mi ovdje tragati i dalje za rješenjem kako da ono što se godinama ponavlja u revizorskim izvještajima prestane da se ponavlja. Ja sam shvatio da su ljudi iz ovih institucija bili pred našom komisijom, ne znam da li su svi bili, pretpostavljam da jesu, da su obrazložili ono što danas nisu obrazlagali pred nama, ne znam jesmo li im tražili da obrazlože i da li su imali potrebe oni ... da obrazlažu, jer sve to što tamo piše u revizorskom izvještaju, i godinama piše, i ne samo kod ovih, nego i kod drugih institucija. I zato ja nisam mislio da je danas potreba da pričamo o metama, o procesima koji vode službe, jer što se neko boji toga, ako je sve čisto čisto je bože, pa ako je sve čisto i kod ovih institucija ne vidim zašto bi se oni plašili, ili ako nešto nije čisto zašto ne bi svi zajedno s njima i sa revzijom učinili maksimum da to na 67 godinu ne bude. Evo, ja sam to tako shvatio i žao mi je što sad kad pogledam sve ove zaključke koje imamo nismo mi na tragu onoga što smo htjeli, a to je da kroz ovaj danas, kroz ovu danas raspravu dođemo do rješenja. Bojim se da su rješenja koja i danas predlažemo ista ona koja se godinama ponavljaju, a koja su rezultirala ničim, odnosno ponavljanjem grešaka. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Gospođa Hanka Vajzović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Nije uobičajeno da čovjek replicira sam sebi, da ispravlja svoj neki raniji navod ali, evo, ako dozvolite ja bih se time poslužila, nemam ovdje neku veliku mogućnost opcija. Dakle, da se ne bi razumjelo govorila sam maloprije uglavnom o Graničnoj policiji, kako sam se od tih 10 izvještaja okomila na samo jedan, reći ću nešto što mi je u raspravi, evo, nekako promaklo, zaboravila sam. Dakle, mi imamo problem, čini mi se važnim, imamo problem sa legalnom zloupotrebom položaja, to su interni akti. I ovdje je možda poneko spominjao ali mi se čini vrlo važnim, njima se pokriva rukovodstvo, tim internim, ostavljen je prostor za interna, dakle postoje zakoni, normativi, ali izgleda ne postoji obaveza da se interni akti baš do kraja usaglase sa tim zakonima. Ko će onda zamjeriti ako je to tako, ko će zamjeriti, pa i revizori, direktorima agencija što će, recimo, voziti skupe, navodno, specijalizirane terence, ko će im zamjeriti možda što desetke hiljada maraka troše na radne ručkove ili večere. Mi smo ovdje imali tak av jedan izvještaj, čak toliko puta i to opetovano u ista dva-tri ugostiteljska objekta, možda više u rodnom kraju nego li u sjedištu Agencije, da bi se valjalo, kad je to tako, pitati imaju li uopće uvjete za rad i održavanje sastanaka na radnom mjestu. Trebalo bi da se revizija, možda, ali vi imate, vjerovatno, zadate vrijednosti koje provjeravate, evo javne nabavke ili šta, trebalo bi i takvim i mnogim drugim pitanjima da se pozabave, imalo bi smisla. Ali zato mislim da zbilja ovakva rasprava može doprinijeti boljitku. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Uvaženom kolegi Momčilu Novakoviću. Dakle, zakonom treba predvidjeti proceduru mogućeg opoziva ili smjene Glavne službe za reviziju, to je sasvim sigurno. Ono što je činjenica i za ovo što čitav dan vodimo raspravu o ovim važnim temama, i godinama se ponavlja jedno od važnih pitanja, a ono je da su godinama, dakle, mišljenja o revizorskim izvještajima su ili sa skretanjem pažnje ili sa rezervom, ili ranije je bilo u nekim i negativno, ali mislim da suština ove rasprave bi imala svrhu kada bismo u određenom periodu stavili na dnevni red Zakon o Glavnoj službi revizije i zakonski predvidjeti, dakle, značajnije stepene sankcionisanja i odgovornosti za osobe koje ne provde Zakon o Glavnoj službi revizije, odnosno koje krše Zakon u revizorskim izvještajima. U tom smislu ima smisla razmišljati o tome da, kada Glavna služba revizije, dakle, razmatra izvještaj, odnosno pravi izvještaj o radu određene institucije i uvidi, dakle, moguće 68 kriminalne radnje da se tada postupak prekida i istog momenta upućuje Tužilaštvu i nadležnim institucijama koje će pokrenuti odgovornost. Bez takvog načina odgovornosti, bez odgovornosti odgovornih lica u institucijama mi ćemo i dalje godinama imati neracionalno trošenje budžetskih sredstava, dakle sredstava građana u Bosni i Hercegovini. U tom smislu treba ozbiljno razmišljati o ozbiljnijem sankcionisanju, bilo zbog ..., dakle internih procedura, sankcionisanja odgovornih lica u tim institucijama, smijena ili neki drugi način. Bez toga mi nećemo napraviti značajniji napredak u Bosni i Hercegovini u smislu racionalnog trošenja budžetskih sredstava građana Bosne i Hercegovine. Toliko, hvala.
Hvala. Gospodin Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, moram kolegi Prodanoviću reći da ja ni u jednom momentu nisam rekao da je revizor smijenjen suprotno zakonu, nisam ja rekao, ja sam samo, mi znamo zbog čega je smijenjen. Dakle, postoje dvije vrste moguće smjene, ili da smjenjujemo odgovorna lica ili da smijenimo revizora. Neki se odluče da smijene revizora, a predlažu ovdje smjenu odgovornih lica, ali hitio sam samo reći da postoje različiti metodi. I kada sam se već javio, kolege iz SBB-a, zaključak, ako, meni bi bio prihvaljiv ako bi ove planove i programe umjesto Predstavničkom domu se dostavljali Savjetu ministara, jer mislim da ponovno otvaranje rasprave o ovim pitanjima sa planovima izlaska iz ovoga na Predstavničkom domu bi, po meni, bilo nepotrebno. Dakle, ili Savjetu ministara ili našoj komisiji, pa da naša Komisija za finansije razmatra te planove, ukoliko, naravno, vama odgovara. Ukoliko ne odgovara mi ćemo se prema zaključcima opredjeljivati, nije je sporno, ali mi se čini da ponovno otvaranje ove rasprave na Predstavničkom domu je nepotrebno. Zbog toga to govorim, a kako god vi hoćete.
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja sam htio da izostanem od diskusije na ovu temu jer imamo pred sobom nalaze koji su takvi kakvi jesu i trebalo bi po njima nešto učiniti, međutim sva ova rasprava i posebno ... ovih 10 točaka me je, evo malo, na neki način, ponukala da ipak nešto raspravljam a i jedno iskustvo koje sam imao u Banja Luci na jednoj konferenciji koju je organizirao, čini mi se, VSTV i druge pravosudne institucije, gdje sam dosta toga čuo ovako vrlo interesantnog, dakle želim sa vama podijeliti te dojmove. Mislim da je bio samo gospodin Genjac od zastupnika, i žao mi je što neki, i vi niste bili, ne znam jeste li pozvani, to sad se ograđujem, ali bilo je vrlo poučno i vrlo zgodno čuti što se tamo iznosilo i govorilo posebice na temu jer je tema i bila korupcija, otprilike, da sad ne govorim točan naslov, ali tema je bila korupcija i kako se boriti protiv nje. 69 Naime, u nekim podacima tamo su se čule vrlo interesantne stvari, npr. u jednom panelu u kojem sam ja sudjelovao iznesen je podatak, dakle grafički, koliko je predmeta pokrenuto, a koliko procesuirano kada je u pitanju korupcija i kada je u pitanju organizirani kriminal. Ja sam stekao dojam kao zastupnik da je viši problem ove države organizirani kriminal nego korupcija, bar po statističkim podacima koje sam imao na tom panelu gdje je izneseno. Osim toga govoreno je tamo i o činjenicama da pojam korupcije nije do kraja definiran. Znači, ja sam stekao takav dojam da gospodi iz pravosuđa, bilo da su to tužitelji, bilo da su to suci, do kraja nije jasno što se zapravo smatra korupcijom i kada ono postaje kazneno djelo. Dakle, ima tu nekih nedoumica, bar sam ja tako to doživio, ograđujem se ako nisam dobro doživio. Osim toga postavljalo se pitanje npr. učinkovitosti i svega onoga što mi iznosimo u javnost, a i ovdje u Parlamentu, ovih paušalnih ocjena koje su neke kolege govorile. Ja sam nekoliko puta na tu temu ovdje i govorio, a i gore sam na jednom panelu govorio nešto oko toga, da ponekad prijeti opasnost da mi državu, da društvo ili agencije, ili naše ponašanje, dovedemo u poziciju policijske države. Znate vrlo često se iznose paušalni podaci, pa i ovdje u Parlamentu i onda se traži postapanje agencija ili institucija koje se time bave, kako bi zadovoljilo mene ili nekoga drugog da bi se došlo do nekog rezultata. Čini mi se da to uvijek nije dobro i da je jedna velika opasnost da se i te institucije pretvore u nešto što se zove paušalno ponašanje ili rad pod pritiskom. S druge strane kada je riječ o radu revizije i o revizorskim izvješćima bilo je dosta, dosta te teme tamo izrečeno i čini mi se da je preovladavao problem, dakle, ko je dužan po nalazu revizije prijavljivati određene stvari Tužiteljstvu ili pokretati postupke. Naime, koliko sam ja shvatio, opet se ograđujem, ... ima kolega iz pravosuđa, ja nisam te struke pa da mi ne zamjere, ja sam npr. razumio da po njima revizija nije dovoljno kapacitirana i da bi Tužiteljstvo njihove izvještaje, koji su tisuće stranica ili tisuća-dvije stranica, ponovo moralo ... da bi možda pokretalo postupke, da ni oni nisu kapacitirani da sve to prepoznaju. Dalje, da li je sve ono što revizija predoči u svojim izvješćima i dadne kao preporuku ili upozorenje kazneno djelo. Znači, nije sve kazneno djelo, nešto je preporuka koja traži da se učinkovitije djeluje, a ne da je sve odmah kazneno djelo. Dakle, to bi netko morao utvrditi. Zbog toga su tužitelji tražili rješenje kako doći do onoga trenutka da se pokrene postupak, znači, pred tijelima vlasti za recimo očigleno kriminalno djelo ili naslućeno kriminalno djelo. Znači, ko je taj koji taj postupak pokreće, tako sam ja to doživio, pa ću ja na kraju predložiti neke zaključke na tragu onoga što sam čuo i danas i tada, i jesu li samo, dakle, dovoljna izvješća tužitelja. Oni su naime govorili, kolege iz pravosuđa, da je zapravo u državi svako dužan pokrenuti postupak ako je uočio kriminalno djelo, posebice onaj ko obnaša određene dužnosti. Dakle, u tom kontekstu nije izuzet ni Ured za reviziju ali nije izuzet svako od nas, nije izuzet ni ravnatelj agencije, odnosno posebice odgovorna osoba gdje se skreću određene pozornosti, ako ima indicija da je učinjeno kazneno djelo. E sad, je li svako sposoban da procijeni je li učinjeno kazneno djelo. Zapravo oni govore o tome da bi u nekom trenutku možda kada revizija uoči situaciju da ima elemenata kaznenog djela uključi i Tužiteljstvo. Samo kako? Dakle, nije to dovoljno regulirano zakonom. Prema tome, vrlo su interesantne tamo stvari ispričane, ja ne mogu sve prepričati nisam ni od te struke, nisam sve popamtio, pa ću zaradi toga, dakle, predložiti dva zaključka koji mi se čine da bi možda mogli pomaknuti stvar naprijed, kako je govorio gospodin Novaković, osim onih zaključaka koje smo, evo, na desetine dobili ovdje, vidjet ćemo kako ćete se vi prema tome ponijeti. Dakle, ja bih predložio npr. zaključak: 1. Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u suradnji sa Tužiteljstvom BiH i Uredom za reviziju institucija BiH izanalizira Zakon o reviziji institucija BiH i da u roku od 60 dana u parlamentarnu proceduru upute potrebne izmjene i dopune Zakona, a koje bi potpunije regulirale pitanja mogućih kaznenih djela iz izvješća podnesenih od Ureda za reviziju institucija BiH. 70 To bio bio jedan. Drugi zaključak bi bio: 2. Institucije koje od Ureda revizije institucija BiH dobiju pozitivno mišljenje uz srektanje pozornosti dužne su analizirati nalaz Ureda revizije institucija BiH i u slučaju naslućenog kaznenog djela dužne su podnijeti kaznene prijave Tužiteljstvu BiH. Dakle, posebice govorimo danas o ovih 10 ovdje. Čini mi se da bi ove tri institucije ako bi sjele, razgovarale i analizirale Zakon možda mogle predložiti neke mjere u kojima bi se učinkovitije pristupilo, posebice onome što se nalazi kroz izvješća Ureda za reviziju, znač i javne nabave, korupcija, kriminal mogući, itd., da bi se možda našao neki postupak koji bi ovaj proces unaprijedio i doveo do nekih rješenja u odnosu na stanje koje imamo do sada. Ja se nadam da ćete možda naći neko rješenje u ovim zaključcima koje sam predložio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Rasprava, zastupnik Borislav Bojić. Izvolite zastupniče.
Još jednom vas pozdravljam. Imam potrebu da nekoliko rečenica kažem u vezi sa ovom vrstom rasprave i da pozdravim ovakvu vrstu uopšte rasprave u Parlamentarnoj skupštini u vezi sa revizorskim izvještajima. Prije svega želim da pohvalim Glavnu službu za reviziju zato što je u strukovnom smislu uradila određeni izvještaj o kome se vodi potpuno jasna, otvorena, transparentna, javna rasprava u vezi sa revizorskim izvještajima. Smatram da je satisfakcija za sve one koji su dobili pozitivan izvještaj to što su dobili pozitivan izvještaj i mi smo kao parlamentarci napravili selekciju i kazali ovo su institucije koje su dobile pozitivan izvještaj. To ne znači da sada onima koji su dobili izvještaj sa rezervom treba kazati da kod njih nema određenih stvari koje su dobre, ima određenih stvari koje su loše, itd. Pa, ne možemo mi da kažemo, mi govorimo ovdje, između ostaloga, kao trošenjem sredstava za reprezentaciju, a ja gledam recimo kad je u pitanju npr. SIPA koja ima mogućnost da utroši 50% sredstava nije potrošila za reprezentaciju, pa ne možemo tu instituciju kritikovati zbog takvog odnosa. Kažem na jednom primjeru. Sljedeće, ne može Glavna služba za reviziju da provodi postupke kažnjavanja, ocjenjivanja, itd., nije to ni uloga Glavne službe za reviziju. Ja mislim da smo mi postigli cilj jer smo otvorili debatu i diskusiju. Odavde će izvršni organi vlasti, Tužilaštvo i svi drugi koji su dobili izvještaj sa rezervom imati obavezu da u skladu sa zakonom izvrše određene stvari koje treba da urade kao nadležne institucije. Ja mislim da je ovo sasvim dovoljno što smo mi danas uradili, neko je pohvalio, neko je branio nešto. Nemamo mi razloga nikakvog da branimo bilo koju instituciju, niti ovi ljudi ovdje što imaju izvještaj sa rezervom imaju potrebe da se nešto brane od nečega i od nekoga. Ako ima krivičnih djela tačno se zna ko procesuira ono sve što je krivica i na koji način se provodi krivični postupak. Možda treba da vidimo da li Glavna služba za reviziju ima dovoljno kapaciteta, treba li joj još dodatnih bilo prostora, bilo ljudskih potencijala, bilo strukovnih ljudi, da bude osnažena da dalje nastavi svoj posao. Ja vas uvjeravam da ovakvim načinom rada budite sigurni da ove institucije o kojima danas govorimo će sigurno povesti računa da sljedeći put dobiju pozitivan izvještaj, a to je rezultat današnje rasprave. Rezultat današnje rasprave će biti da će ovi ljudi kada dođu kod sebe u svoju instituciju da kažu – dajte da vidimo šta je bio problem, zbog čega sam se našao ja na listi tamo da imam ocjenu Glavne službe za reviziju sa određenim primjedbama. Svaki od ovih ljudi je ozbiljan na čelu te institucije, dovešće svoje službenike na jutarnji raport i kaže – gospodo da vidimo u čemu je 71 problem, jesmo li mi napravili negdje neki propust ili nismo, da preduzme mjere koje on može iz svoje nadležnosti da preduzme. To ne znači da neće istražni organi raditi svoj posao. Tako da, po meni, ja mislim da je ovo dobro i bolje je nego kad kumulativno raspravljamo sve izvještaje pa ne kažemo nikome da je neko uradio svoj posao dobro. Ima ovdje ljudi koji rade svoj posao dobro i vrlo rijetko mi u Parlamentu uopšte kažemo za bilo koga da je b ilo šta uradio dobro, uglavnom smo skloni kritikama. Ja mislim da ima i poslova koji su bili dobri, ima onih koji rade svoj posao dobro. Ja hoću da kažem da je Glavna služba za reviziju uradila dobro posao i da čujem i da pitam vas predstavnike Glavne službe za reviziju – treba li vam dodatnog suporta, treba li zakon da se promijeni, treba, ima li smetnji u provođenju vaših poslova, šta su to prepreke da vi vaše izvještaje još dodatno kvalitetnije uradite. Da dobijem i takvu vrstu informacije, ne samo ovu koju smo imali na način kako je ovdje predstavljeno. Svima onima koji su dobili određene rezerve u ovim izvještajima preporučujem da u svojim institucijama postupe u skladu sa zakonom, na kraju krajeva to im je i obaveza, da otklone sve ono što je uočeno kao nedostatak. I ja vjerujem da na ovakav način, ja vjerujem da će Parlamentarna skupština zadržati praksu da izdvoji one koji su imali pozitivan izvještaj od onih koji su imali izvještaj sa rezervom i na određen način da će skrenuti pažnju i potrebu da će o ovom pitanji biti raspravljano u javnosti. Očekujem, naravno, da svi naši zaključci budu u skladu sa zakonom, da ne napravimo neki od zaključaka koji objektivno nije provodiv. Čini mi se da je naša ova Komisija za finansije napravila dobre zaključke i ja uvažavam napore svakog od poslanika koji je pokušao da na svoj način posmatra, imeđu ostaloga, ovaj, kako on ima svoje viđenje ili neka od političkih partija ali bi bilo dobro da imamo zaključke koji su provodivi, koje možemo objektivno kao Parlament zatražiti da budu provedeni u smislu realizacije svega onoga što je neophodno, a da se poboljša stanje kada su u pitanju i javne nabavke i uopšte rad Glavne službe za reviziju. Ovo je možda neuobičajen pristup u odnosu na ono što smo imali priliku sada da čujemo. I još jednom da kažem niko oda nas ovdje ne brani nikoga, niti imamo potrebe da branimo bilo koga za propust koji je napravio. I još jednom hvala Službi za reviziju koja je omogućila, prije svega, a posebno su dobri oni revizorski izvještaji koji su radili reviziju učinka, to je nešto što sigurno, na čemu treba dalje potencirati. Čini mi se da revizija učinka je još značajnija od ove revizije koju sad ovdje imamo, jer revizija učinka pokazuje da ustvari se državnim novcem može na daleko bolji način raspolagati. Ja vas pozivam da što više revizija učinka bude i one će, sigurni budite, doprinijeti da se kvalitetnije troši državni novac. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite zastupniče.
Pa, odavno ni jedna točka dnevnog reda ili točke dnevnog reda u ovom Parlementu nisu izazvale ovoliko široku raspravu, tako bih rekao, široku i po broju, osim akciza, široku i broju ljudi koji su diskutirali, zastupnika, a još širu po obuhvatu teme o kojoj smo raspravljali. Trebalo bi vrlo široko promatrati ove točke dnevnog reda kako bismo rekli da je ovo što smo ovdje pričali bilo unutar tih točaka dnevnog reda. Ali dobro, kad je većinsko mišljenje da je ovo, da je ovakva rasprava po ovim točkama dnevnog reda koje se tiču revizije dobra i ja ću se složiti. I 72 onda kao i predsjedavajući Povjerenstva za financije i proračun reći nekoliko riječi o proceduri, o onome što smo mi radili na prošloj sjednici Zastupničkog doma i o onome što danas radimo. Ja ću vas podsjetiti, mi smo na prošloj sjednici, odnosno na 55. sjednici, ona je formalno pretprošla ali smo te točke dnevnog reda radili na zadnjem zasijedanju, najprije imali Godišnje revizorsko izvješće o glavnim nalazima i preporukama za 2016. godinu. To je jedan dokument koji je sublimirao sve što se tiče revizije u 23-4 nekakva poglavlja, temeljne preporuke ili temeljne, i uz to smo usvojili tri zaključka. Parlament je usvojio one zaključke koje je predložilo Povjerenstvo za financije i proračuna. Potom smo imali točku dnevnog reda Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji institucija Bosne i Hercegovine za 2016. godinu. I tu smo za razliku od proteklih godina izvukli ovih 10 današnjih točaka dnevnog reda i raspravljali smo samo o 63 revizorska izvješća. Ali smo pri tome kroz ta, kroz raspravu o ta tri, 63 revizorska izvješća, zapravo rasprave, čini mi se, nije nešto ni bilo, usvojili Zbirno mišljenje Povjerenstva za financije i proračun sa zaključcima sadržanim u njemu. Radi se o 10 zaključaka, a tih 10 zaključaka smo usvojili apriori i za ovo o čemu danas ovdje raspravljamo, jer u tih 10 zaključaka sedam zaključaka se odnosi na ovih 10 institucija o kojim danas raspravljamo. Mi smo uz dobru volju i dobru namjeru, dakle, usvojili i nek e zaključke a o kojima i nismo raspravljali. Ti zaključci se nalaze u Zapisniku sa 55. sjednice Zastupničkog doma i dobro bi bilo da ih se podsjetimo, jer ono što je činjenica da se dio tih zaključaka preklapa sa zaključcima koje smo, nekim zaključcima koje smo danas ovdje dobili, a dio tih zaključaka je pomalo u koliziji sa nekim zaključcima o kojima, koje smo danas ovdje dobili. I da ne bismo napravili nered od zaključaka dobro bi bilo i o tome barem voditi računa, da na neki način pročitamo i ovo pa kroz to stvorimo stav i mišljenje o zaključcima koje smo danas ovdje dobili. U tih sedam, 10 zaključaka sedam ih se direktno odnosi na ove institucije čiji su uglavnom rukovoditelji danas ovdje. Ima nekih aktivnosti koje su već morale, već odavno morale teći i vjerojatno teku. Neke od tih stvari koje smo mi tu definirali morali bi uroditi povratnim informacijama ovih institucija prema ovom Domu i prema Uredu za reviziju i prema Povjerenstvu za financije i proračun. Skoro mi se čini da je bilo pametnije, a to sam zadnji put i predlagao, da smo mi o ovih 10 revizorskih izvješća raspravljali nešto kasnije na temelju povratnih informacija iz ovih institucija. Ali, evo, složiću se sa svima vama da smo raspravljali danas, da je dobro što smo raspravili, da je dobro da smo kroz zadnje dvije sjednice Zastupničkog doma pomalo dali jedan novi značaj revizorskim izvješćima, raspravili o njima sveobuhvatnije, šire i dulje nego ikada do sada ili barem onoliko koliko ja pratim u ovih zadnjih par godina i da će to i na taj način, da tako kažem, to što smo ove ljude ovdje doveli na čitav dan da nas slušaju, motivirati ih da iduće godine revizorska izvješća kod njih budu onoliko koliko je, realni budimo kad znamo o onim preporukama i problemima koje su sustavne ..., koliko je u njihovoj moći budu kvalitetniji i ne budu na ovaj način predmet naše rasprave, nego budu unutar one opće rasprave koja je nešto kraća, nešto relaksiranija. Zato, evo, predlažem, javio sam se samo nakon ove ... rasprave da bih upozorio na ono što smo već uradili i po ovome što danas radimo i da kad budemo, ovaj, analizirali nove zaključke, o njima glasali, da imamo u vidu i ono što smo već usvojili ovdje.
Zahvaljujem. Zastupnik Salko Sokolović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ma, hoću još jednom da kažem da je Ured za reviziju ili Kancelarija za reviziju jedna od svijetlih tačaka bosanskohercegovačke stvarnosti i tako ih trebamo i posmatrati. A moja replika je, evo, mom prijatelju Prodanoviću u smislu, ovaj, da ne možemo mi od Ureda za reviziju, Lazare, praviti tužilaštvo i sud, mi već imamo Tužilaštvo i Sud. Ured za reviziju postaće relevantan onog momenta, pošto nije još, kad jednog dana dođe narodna vlast i kad budemo imali nezavisno tužilaštvo i sudstvo. Narodna vlast u smislu kada politički lider, kad političkom lideru jave da mu je direktor institucije zakasnio sa javnom nabavkom on pokrene njegovu smjenu. To je narodna vlast. Kad nam se to desi onda ćemo koristiti i ovo što nam Ured za reviziju, ovaj, kroz svoj rad prezentira, da li je pozitivno ili negativno na nama je da to uočimo. I druga stvar, fali Uredu za reviziju dosta toga, ali ono što znam sigurno jeste adekvatan prostor. I kada bih se ja pitao u ovoj državi najveća zgrada u Bosni i Hercegovini bi bila Ured za reviziju, pa kad svi oni koji zavise od nje naiđu i pogledaju je da se sjete da trebaju raditi po zakonu i da trebaju da rade ono što nalaže, što nalažu zakoni u ovoj državi, i fali im još malo nezavisnosti. Mislim da ćemo im to kroz parlamentarnu proceduru dati. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Nisam se čak ni mislila javljati, ali ne mogu se oteti utisku kolega i kolegica koji su raspravljali na temu da smo mi postigli ono što smo htjeli izuzimajući ove izvještaje s rezervom i stavljajući ih na današnji red kao posebne izvještaje, pa se ja, evo lično pitam, ja ne znam ustvari šta smo mi htjeli s tim i šta je razlika osim što smo ravnatelje i direktore i tužitelje i VSTV, predstavnike VSTV-a izvukli iz njihovih ureda i doveli ih u ovu Bijelu salu da danas provedu dan s nama, da se tako ispričamo, da vidimo gdje smo, šta smo, jer u suštini ništa nećemo promijeniti i svi zaključci koji danas, ili prijedlozi, budu usvojeni, to ne mijenja apsolutno ništa. Najbliža sam ovome što gospodin Novaković je iznio u svojoj diskusiji, tj. da se mi, a ovo je možda i u kontekstu ovoga što gospodin Lovrinović predlaže, da se u suradnj i sa Tužilaštvom radi na nekoj izmjeni i dopuni Zakona o raviziji ili slično, sa Tužilaštvom koje je također predmet ovog Izvještaja, odnosno mišljenja s rezervom, pa se postavlja pitanje, to je jedan začarani lanac u koji mi ulazimo, i istini za volju skoro svi ili pretežno svi ravnatelji, direktori su političke imenovane, izabrane osobe koju bira vladajuća koalicija, koju postavlja. I podsjetiću gospodina Bojića, koji kaže da smo mi postigli cilj i da će se naredne godine sigurno svaki od ravnatelja, direktora, predstavnika agencije postarati da izvještaj bude drugačiji nego što to jeste, mi danas 2018. raspravljamo o izvještaju 2016. što znači da ćemo 2017. taj izvještaj koji ćemo raspravljati, ne mi, ko zna ko će ovdje sjediti 2019., biti opet bliži ovome 2016. nego ovome, ovim zaključcima iz 2018., jer oni vjerovatno u svojoj praksi, jer su ljudi tek danas dovedeni u Bijelu salu da s nama provedu dan, vjerovatno neće uspjeti ništa promijeniti. Da je to tako, da ništa neće se suštinski promijeniti i da mi smo, evo, imali i raspravu o Izvještaju o radu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, pa smo imali jednu tematsku posebnu sjednicu o stanju u pravosuđu i mi smo kao, eto, nešto postarali i da promijenimo, da pokažemo ustvari da smo mi kooperativni i hoćemo da promijenimo neko stanje u Bosni i Hercegovini i usvojimo tako neke zaključke koji ostanu mrtvo slovo na papiru. I kad smo usvojili, kad nismo usvojili ustvari ovaj Izvještaj famoznog VSTV-a jer smo dugo čekali da nam gospodin Tegeltija se vrati 74 sa safarija, siđe sa slona i vrati se u Bosnu i Hercegovinu, pa dok je on odlučio da se pojavi u Bijeloj sali dugo smo to čekali, i konačno kada se gospodin Tegeltija pojavio u Bijeloj sali i kad je najviše zakonodavno tijelo usvojilo zaključak da nam konačno učini, učini javno i transparentno dostupne izvještaje o radu sudija i tužitelja, gospodin je to ovdje elegantno odslušao, vratio se u svoj ured i bum, poslao nama mejl, u kojem kaže – ko ste vi, kakav izvještaj. Vi, sudska, izvršna, sudska vlast, ćao doviđenja, to nije u skladu s ovim, s onim, niti ćete šta imat. I sad se postavlja pitanje – zašto se nama sudije i tužitelji obraćaju kad trebaju da budu isto rangirani po naknadama, odvojenim životima, prijevoz ovaj, prijevoz onaj, sekretarica, ne znam ni ja, svjetla, pratnja, tad se obraćaju Parlamentarnoj skupštini i kaže mi nismo ravnopravna sudska, izvršna i sudska vlast. A kad mi tražimo, pošto se zna za svakog od nas krvno zrnce kad smo se javili, jesmo li šutili, jesmo li ćutolozi ili smo, ne znam ni ja, ovo i ono, za sudije i tužitelje ne treba da znamo ništa jer su oni kao nedodirljivi. I sve dok je to tako kad mi imamo osobu koja rukovodi bili kojom agencijom, bilo kojom institucijom koja nama kaže – who is you, ovdje se ništa neće apsolutno promijeniti i ja mislim da je ovo napravljeno ovako da mi danas, jer bez ovih izvještaja mi ne bismo imali dnevni red. O čemu bi smo, mi smo do jedan sat mogli već završit ovo sve, da je se uvela neka nova praksa da mi raspravljamo o ničemu, jer ovdje ništa se suštinski neće promijeniti. Ravnatelji, direktori, tužitelji će se vratiti u svoje urede, reći – eto bili smo, fino smo ručali, proveli dan, eto oni tamo neke zaključke, 2019. naravno sjediće neki novi klinci, sve ostaje kao što i ostaje. I sve dok u Bosni i Hercegovini ne bude u ovim klupama, bez obzira na političku i stranačku opredjeljenost, ljudi koji zaista hoće da se uhvate u koštac sa reformama i to što gospoda koja je davala pozitivne ocjene Uredu za reviziju, ja također dajem pozitivne ocjene al' ako je suština današnje rasprave bila da mi pitamo Ured za reviziju treba li vam neki suport, pa mogli smo kafu popiti fino sa predstavnicima Ureda za reviziju i reći im – ljudi moji kako vam mi još dodatno možemo pomoći, a ne evo šest sati raspravljamo o nečemu što će na kraju biti mrtvo slovo na papiru. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Imate riječ.
Odnosi se na mog uvaženok kolegu Salku Sokolovića. Nisam mislio, dakle, da Glavna služba revizije treba da proslijeđuje, odnosno da poziva sud ili tužilaštvo, rekao sam da bi, da ima smisla razmišljati o promjeni, izmjeni Zakona o reviziji u kontekstu pojačavanja mjera, dakle jačanja mjera odgovornosti odgovornih lica za moguće propuste, uključujući i moguća krivična djela i kada Glavna služba za reviziju naiđe na takav materijal. Nije nepoznato da u susjednim zemljama postoje slični zakoni, da ona prekida, da to onda nadležne institucije preuzimaju, a nakon toga se provodi revizija institucija. To bi bitno pojačalo stepen odgovornosti. Normalno to je pitanje o kome treba razmišljati ovdje. I istovremeno želim da kažem za, uvaženi kolega Kožul je odlično, mislim, moram reći da je zadnjih godina značajno jačan kapacitet i Glavne službe za reviziju i Komisije za finansije i budžet oba doma Parlamentarne skupštine i veoma uvažavam ove zaključke koje se uradili, u tom smislu smatram da ne bi bilo dobro da se mi danas na ovoj sjednici izjašnjavamo pojedinačno o svim zaključcima, već da Dom donese odluku da se svi zaključci vraćaju nadležnoj komisiji da u saradnji sa predlagačima formulišu jedinstvene zaključke koje bismo na nared noj sjednici Predstavničkog doma usvojili. Toliko i hvala. 75
Zahvaljujem. Borislav Bojić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa, uvaženoj kolegici Maji samo da kažem, pa vidite ne bi baš bilo primjereno da pijemo svi kafu sa Glavnom službom za reviziju, ako bi popili četrdeset i nešto kafa povećao im bi se pritisak, onda vjerovatno ne bi mogli da rade svoj posao, možda je bolje ovdje u Parlamentu da kažu na koji način trebamo poboljšati stanje. No, ja ipak mislim, kolegice, da poslije ovih izvještaja sa rezervom slijede akckioni planovi, u svakoj od ovih institucija biće izrađen akcioni plan u kome stoji redni broj 1. primjedba, način realizacije i otklanjanje te primjedbe. A mi kao parlamentarci imamo pravo i vršenja parlamentarnog nadzora, pa ćemo pozvati ove predstavnike izvršnih organa vlasti, pa da ih pitamo – jeste li vi gospodo uradili akcione planove? Jeste, da vidimo kakvi su, kako izgledaju, postoji li izvršilac, na koji način će to biti izvršeno. Tako da, uvažena kolegice uz sva uvažavanja, nemojte ovo pogrešno shvatiti, ali ja mislim da ipak je ovo djelotvorno što mi danas radimo i ja sam uvjeren da će izvršni organi vlasti uraditi akcione planove, jer to im je na kraju krajeva obaveza da urade akcioni plan i da po tom akcionom planu postupe, da otklone nedostatke koje je uočila Glavna služba za reviziju. Prema tome, ja ipak mislim da, ovaj, može i, naravno, nemam ja ništa protiv toga da se pije kafa ali bi bilo zaista ... da svi predstavnici izvršnih organa vlasti i nas 40 pijemo kafu sa Glavnom službom za reviziju, neki samo piju čaj, vjerovatno Vi niste, Vi ste mislili na jedan sastanak sa njima, na to ste vjerovatno mislili. Ne bih da im povećavam pritisak, mislim da je na njih ogromno pritiska vršeno i od strane ovih institucija da urade što je moguće pozitivniji izvještaj, vjerovatno je tu bilo raznih prepiski, dogovaranja, nemoj meni da napišeš ovako, ili ovako izvještaj, zato ja imam potrebu da pohvalim one koji su ukazali na propuste, a i naravno da insistiram kad su u pitanju izvršni organi vlasti da urade dobre akcione planove i da poslije ti akcioni planova bude napretka u trošenju javnih sredstava.
Zahvaljujem. Zastupnica Milica Marković, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pa, krivi navod se odnosi, odnosno možda više replika, koleginici Maji Gasal-Vražalica, na konstataciji da ova diskusija nije postigla danas svoj cilj. Mislim da je to i gospodin Novaković rekao u svom izlaganju, da se postavlja pitanje koja je svrha ovog, ove današnje diskusije. Ja hoću da kažem, evo možda i na kraju cijelokupne rasprave, da je upravo do ovakve diskusije i rasprave došlo zahvaljujući prijedlogu gospodina Špirića i Kluba SNSD-a, da se izvještaji sa rezervom, koji su možda i na granici negativnih izvještaja, da se o njima vodi posebna rasprava u ovom Parlamentu. Ja ću vam reći da iz iskustva, prethodnih godina kada su isto ovako bili na dnevnom redu po 80 i 100 revizorskih izvještaja, bilo je sjednica kada se postavljalo pitanje postoji li uopšte kvorum u sali da se o tome priča. Dakle, apsolutno nije bilo razlike između pozitivnih i negativnih izvještaja, a sada se, evo, već napravila distinkcija između toga i to je doprinos i prilog SNSD-a kao opozicione partije u ovom Parlamentu. Šta će se dalje događati nije odgovornost na opoziciji nego na poziciji. Ovaj Parlament kao zakonodavni organ 76 može da donese bilo kakav zaključak koji će smatrati svrsishodnim i koji će postići još veći cilj nego što je dala ova diskusija danas. Ali, naravno, postavlja se pitanje – šta ovaj Parlament može uraditi, da kažemo pod pretpostavkom da tu postoji neka skupštinska većina koja je postoja la onda kad su svi ovi ljudi postavljeni i u agencijama o kojima se danas priča, dakle šta ta skupštinska većina može da uradi ako treba da predloži neke, da kažem, progresivnije zaključke u pravcu daljeg djelovanja kad imamo revizorske izvještaje gdje su njihovi kadrovi, a revizorski izvještaji upitni? Dakle, šta SDS može da postavi, koji prijedlog može da da danas za dalje djelovanje kad ima Ministarstvo bezbjednosti, ima Ministarstvo inostranih poslova, ima SIPA, sve, gdje su revizorski izvještaji potpuno upitni? Da ne pričam o Tužilaštvu, znači, koje bi možda trebalo da dobije danas neki zaključak iz ovog Parlamenta za dalje djelovanje i postupanje kad je i Tužilaštvo na ovom spisku. Dakle, to je apsurd dosadašnje vlasti u prethodnom periodu i naravno da su možda djelimično u pravu i oni koji kažu neće se ništa desiti, ali se desilo samom činjenicom da smo danas izdvojili ove koji nisu radili potpuno u skladu sa zakonom [[govornik se upozorava na vrijeme]] za razliku od onih, naravno, koji su bili pozitivni i zato se ne slažem sa tom konstatacijom da se ništa nije uradilo.
Zahvaljujem. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Moguće je kolegice Marković da je to neki pozitivan, je li, pomak SNSD-a, da ste konačno proradili kao Klub, došli, srećom gospodin Džaferović ne predsjedava pa sad dolazite na sjednice. Međutim, zašto to nije bilo u prethodnim periodima? Pa, zato što ste vi bili vlast, pa sjedili vaši ravnatelji, direktori i ne znam ni ja zamjenici i ostalo, pa se niste htjeli baviti revizorskim izvještajima i kritikama onih izvještaja sa rezervom. Sad ste opozicija i sada vi, naravno, predložite, kad ste tu naravno, i hoćete da raspravljate o tome. Kažete da ne znate, odnosno sumnjate da li će biti većina, ako, rekli ste, postoji većina u ovim parlamentarnim klupama. Ja, kolegice Marković, mislim ako i ne bude većina da ćete vi kao SNSD, kao Klub uskočiti da podržite, kao i akcize, da ovu većinu koja je ovdje klimava, da uskočite i da budete kao što ste to bili i na setu zakona o akcizama. Gospodine Bojiću, ako ste se Vi uzeli u svojoj diskusiji, da bi vam prošla tri minuta ili dvije minute koliko ste imali, da pričate o mojoj kafi i prijedlozima za kafu i čaj i pritisku, ja Vam mogu reći da ja znam da Vi pijete kafe sa mnogim rukovoditeljima, pa mogli ste tako, pošto ste i danas pitali da li Vam treba neki suport ili pomoć, apsolutno da to završite čak i kao predsjedavajući Zajedničke komisija za ljudska prava. Ja također, gospodine Bojiću, podržavam da se ovdje priča, međutim ono što ste Vi iznjeli kao da je glavni, ustvari, pomak ovoga svega jeste da otvorimo diskusiju i da damo, da upitamo reviziju da li im neki treba suport Ako je to sve nakon šestosatne diskusije, sve što smo mi postigli, onda ja zaista nemam riječi. Međutim, Vi ste puno duže u ovim klupama, pa vjerovatno znate da tako demagogija prolazi. Ono što Vas ja još želim pitati, a jeste da Vi kažete da evo biće nekih zaključaka, prijedloga, biće akcionih planova, mi imamo famoznu Reformsku agendu, imamo Akcioni plan, koji evo ne znam ni ja dokle je došao, nije se pomakao s mrtve tačke, međutim evo ja Vas želim da pitam, mi smo na prošloj sjednici usvojili kao najviše zakonodavno tijelo zaključak kojim tražimo od VSTV-a da nam dostavi neke podatke. VSTV se fino oglasi i kaže – ćao, doviđenja. I sada Vi mene hoćete da ubijedite da će, ne kažem da su to svi ljudi takvi i svi rukovoditelji, da ćemo mi tražiti akcioni plan [[govornik se upozorava na vrijeme]] VSTV-a i šta to oni planiraju uraditi i da će on tako 77 fino reći – jao, hvala vam što ste me to pitali, evo sad ću vam ja dostaviti neki akcioni plan. Kako ja vidim da će ovo ovisno tužilaštvo i sudstvo biti neovisno, mislim, to stvarno može, to je priča za malu djecu, mene od 34 godine ne možete ub ijedit u to, možda djecu pred spavanje možete, samo ja sumnjam.
Zahvaljujem. Zastupnik Momčilo Novaković ima treći, tako da nemate pravo na ispravku zastupniče. Zastupnik Damir Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja bih samo ispravio krivi navod kolegice Marković, ovaj, kada je riječ o zaključcima prema Tužilaštvu, ja nas samo podsjećam da smo mi imali posebnu sjednicu o stanju u pravosuđu i da smo uputili otprilike trideset zaključaka raznih i pitanja Tužilaštvu i VSTV-u Bosne i Hercegovine, međutim nikada nismo dobili odgovor na ta naša pitanja. Evo, hvala.
Hvala. Zastupnica Milica Marković, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Prvo kolegi Bećiroviću, pošto je kraće. Dakle, tačno je to što ste rekli, ali upravo iz tih razloga SNSD dugi niz godina u posljednje vrijeme ne daje podršku izvještaju Tužilaštvu, za Tužilaštvo, njihov, izvještaj o radu Tužilaštva BiH, između ostalih i iz tih razloga, a dok neki drugi daju podršku i podržavaju, a danas uzmu za pravo sebi da pričaju kako je Tužilaštvo trebalo uraditi ovo ili ono, a podržavali su njihove izvještaje i glasali za budžetsku stavku koja se odnosi na samo Tužilaštvo. Što se tiče Vaše, ovaj, Vaše replike, koleginice Majo, moja namjer nije bila uopšte da se s Vama konfrontiram, niti ima potrebe za to, ali Vam hoću reći jednu stvar, da i o vo što je danas diskusija provedena u ovom Parlamentu je zahvaljujući SNSD-u, a SNSD je konstuktivna opozicija u ovom Parlamentu. I ne samo za akcize, dali smo mi podršku i za budžet i za neke druge stvari koje smo smatrali da je konstruktivno da se podrži bez obzira što smo opozicija. A naravno pozicija nam daje za pravo da im skrenemo pažnju na neke druge stvari, ali ću ponovo reći, dalje postupanje i razrješavanje ove situacije oko ovih problematičnih revizorskih izvještaja nije na opoziciji, nego na poziciji, što je mislim svima jasno u ovoj sali.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Da podsjetim kolegicu Marković, kada je bio Izvještaj o VSTV-u vi niste uopšte bili u ovoj sali jer je predsjedavao gospodin Džaferović, tako da niste uopšte glasali o tome.
Hvala. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Znači, sa ovim smo iscrpili raspravu od točaka 10. do 19. Prelazimo na točku 20., Ad. 20. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prije dlogu zaključka zastupnika iz Kluba Nezavisni blok, koji glasi: „Zastupnički dom poziva Vijeće ministara BiH da zaje dno s nadležnim entitetskim institucijama provje ri koliko iznose maloprodajne marže distributera nafte i naftnih derivata u BiH po 1 litri goriva kako bi se one mogle zakonski ograničiti, a sve kako bi se dio najavljenog poskuplje nja zbog uvođenja dodatnih trošarina prebacio i na njihov te ret i ublažilo najavljeno poskuplje nje za građane BiH”, broj: 01-02-1-2340/17, od 02.02.2018. Kolegij Doma radeći kao povjerenstvo nije postigao suglasnost o prijedlogu zaključka. Izvješće o usuglašavanju ste dobili. Nema rasprave o ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 21., Ad. 21. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlame ntarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, broj: 05/1-50-19- 273/18, od 25.01.2018., i Plan rada Neovisnog odbora Parlame ntarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/1-50-13- 26-39-12/17, od 21.12.2017.
Nemam neku posebnu raspravu, želim zaista na bazi onoga, na bazi dobre saradnje koja je bila sve ove godine, u nadi da će se ta saradnja nastaviti i dalje i da će na isti način sa vjesno i dobro obavljati posao, želim da mu čestitam, jer je već izabran u Domu naroda, kako čujem. Tako da vjerujem da je ovo dobra stvar i da ćemo teško naći ovakvog vojnog povjerenika ubuduće.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Isaković, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
U ime Kluba SBB-a pauza od 15 minuta.
Na zatjev Kluba SBB-a dajem pauzu od 15 minuta. Možemo li nastaviti? Zastupnica Hanka Vajzović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Vrlo ću kratko. Nisam htjela propustiti priliku, gospođa Majkić je pohvalila rad kolege Šiljegovića, pa evo da ne propustim priliku i kažem, jedinstvenu priliku, da se u potpunosti slažem. Imalo bi se još puno toga dodati pozitivnog o radu kolege Šiljegovića, evo podržavam u svakom slučaju. Hvala lijepo.
Hala. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Mislim da je neophodno istaći da svaki klub poslanika ima pravo predlagati kandidata za vojnog povjerenika i činjenica da ja mislim da nemamo, da niko nije iskoristio to pravo, da 80 imamo jedan prijedlog dovoljno samo po sebi govori o ugledu koji gospodin Šiljegović uživa i o tome šta mi svi mislimo o njegovom radu. Takođe kao član komisije, Zajedničke komisije za ljudska prava, koja razmatra izvještaje vojnog povjerenika, i kao neko ko prisustvuje svim sjednicama te Komisije i ko je imao priliku gledate te izvještaje, davati sugestije i razgovarati sa gospodinom Šiljegovićem na tim sjednicama Komisije, to mogu potvrditi i sa tog aspekta. Posebno smatram bitnim, i te neke stvari smo čuli danas, dakle taj odnos prema zakonodavnom tijelu i mislim da je gospodin Šiljegović i njegov Ured, rad nje govog Ureda upravo personifikacija kakav odnos treba biti prema, kako prema jednom, tako i prema drugom domu. I čak u nekim svojim zakonodavnim aktivnostima kada su mi bile potrbne informacije od gospodina Šiljegovića o određenim pitanjima, odnosno od njegovog Ureda, dobio sam ih u zaista rekordnom roku, mislim idući dan ili nakon dva dana i to na način da apsolutno nije bilo potrebno tražiti dodatne informacije. Tako da s te strane Klub SBB-a će definitivno to podržati, ali mislim da je neophodno istaći ove neke stvari, s obzirom da, nažalost, nemamo često priliku susresti se sa takvim pristupom radu i takvim pristupom prema najvišem zakonodavnom organu u ovoj zemlji. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Maja Gasla-Vražalica, rasprava. Izvolite.
Podržavam ovo što je kolega Arnaut rekao, osobito kao članica Zajedničke komisije za ljudska prava, ali i članica Komisije za ravnopravnost spolova, pri čemu sam imala priliku u ovom mandatu da upoznam osobu koja je samoinicijativno tražila zastupnike i zastupnice i nudio razna rješenja povodom pitanja ravnopravnosti spolova i pitanja zaštite ljudskih prava u domenu obrane i sigurnosti, ali i u drugim pitanjima. Budući da ja nisam članica Zajedničke komisije za obranu i sigurnost, gdje je gospodin Šiljegović više vezan za tu Komisiju nego za druge komisije, on je jedan od primjera koji je u ovoj instituciji se postarao da dođe do svakog od nas u bilo kojoj komisiji i da se stavi na raspolaganje, upozna nas sa svojim radom, jer ako niste članica u komisiji u kojoj gospodin sudjeluje aktivno nemate baš priliku da se upoznate sa njegovim radom. Ja želim da ga pohvalim na ovaj način i njegov cijeli tim koji je u svakom trenutku bio nama na raspolaganju i ovaj vid samoinicijativnog pokušaja da se uspostavi koordinacija sa zastupnicima i zastupnicama je svakako nešto na čemu bi trebali poraditi i drugi uredi i institucije. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite kolega.
Ovoliko lijepih riječi nismo čuli, ja se ne mogu sjetiti, dakle za početak da konstatujemo da je čovjek još uvijek živ, a onda da konstatujemo da neko ko ...
Neugodno mu, nemojte. SAŠA
sve nas, je li, evo ovako dijagonalno SNSD, pa SBB, pa DF, pa SDP, i SDA isto podržava, dakle ko nas okupi možemo ga nazvati integrativnim faktorom u Bosni i Hercegovini. I, evo, gospodin Šiljegović dokazuje da ipak su neke stvari moguće i da je moguće da osim po zapisniku još po nečem se složimo i ostvarimo koncenzus u ovoj sali, je li. Eto toliko, a i mi ćemo ga podržat, nismo planirali, ali evo ako svi podržavaju.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 23. Ad. 23. Informacija o opravdanosti Odluke o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu za prijevoz na posao i prijevoz s posla koju je Vijeće ministara BiH usvojilo na 111. sjednici, održanoj 24.08.2017. – predlagatelj točke: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, broj: 01-50-1-434-1/18, od 20.02.2018. Ovu smo točku danas uvrstili u dnevni red Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pošto sam ja delegirala ovu tačku dnevnog reda i hvala svima koji su glasali da ovo postane tačkom dnevnog reda. Dakle, Odluku koju je usvojilo Vijeće ministara na svojoj 111. sjednici je dovelo do neravnopravnog položaja zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine, a pored toga mi kao najviše zakonodavno tijelo nemamo podataka čime se rukovodilo Vijeće ministara kada je donijelo ovu Odluku, odnosno koje je to faktore sve uzelo u razmatranje da bi napravilo ovu tabelu kilometraže obračuna, kilometraže udaljenosti prebivališta od mjesta rada i slično. Pa ću ja pokušati, pošto imam kratko vrijeme, 5 minuta, da ono matematički prikažem što piše ovdje, kako bi moje kolege i kolegice koje se nisu imali prilike upoznati, da kroz diskusiju dođemo možda do nekog zajedničkog zaključka koje bismo delegirali prema Vijeću ministara. Oni su ustanovili u svojoj metodologiji obračuna naknade, ja samo molim kolegu, ne mogu ...
Molim vas kolege ...
Dakle, metodologija obračuna o visini naknade za prijevoz na posao i s posla ima dvije strane, jedna je obračun dnevne naknade i jedna je obračun sedmične naknade. Pri tome se postavlja pitanje kako je u ovoj Odluci Vijeće ministara došlo do fiktivnog, kumulativne odredbe da do 80 km se obračunava dnevna naknada, a od 80 km idu te sedmične naknade? Šta to znači 82 kada se preslika, a naravno pored toga su utvrdili gornji fiksni limit naknade koja iznosi 300 KM, to bi, recimo, sada značilo kad preslikate ovu tabelu i uzmete računati, netko kome je mjesto rada udaljeno od mjesta prebivališta više od 48 km je diskriminiran, jer po ovom modelu i zbog utvrđene gornje granice od 300 KM on neće dobiti naknadu po stvarnoj potrošnji. Dakle, on troši više jer dolazi svaki dan na posao, ali on je, on će dobiti samo 300 KM. I postavlja se pitanje ko će njemu nadoknaditi onaj, onu sumu koju on prelazi preko 300 KM? Član 3. stav (1) Odluke, postavili ste 80 km pri tome niste u svom obrazloženju naveli kako ste vi došli da je sedmična naknada do 80 km. Osoba koja radi u institucijama Bosne i Hercegovine i putuje 81 km na posao i s posla svaki dan, ta osoba dobiva manje nego osoba koja, recimo, ili isto dobiva kao osoba koja putuje 60 km, odnosno s mjesta prebivališta do mjesta rada 60 km. Osobe, recimo, policajci koji rade u smjenama i žive 80 plus kilometara udaljeni od mjesta rada, njihov dnevni trošak po njihovo m izračunu na posao i s posla iznosi dnevno 32 KM. Ako ta osoba radi u smjenama i recimo ima 15 smjena mjesečno, njegov trošak, realni trošak iznosi 470 KM. Gornja granica je 300 koja se isplaćuje ovom Odlukom, on troši 470 KM i postavlja se pitanje da li se ovom Odlukom željelo postići da neki ljudi koji je, Ustavom je, dakle, zagarantirano da mi trebamo iz svih dijelova Bosne i Hercegovine da imamo ljude na radnim mjestima u institucijama Bosne i Hercegovine, da li, šta se željelo postići, da li da neki koji su od institucija udaljeni više apsolutno trbaju da odustanu od svog radnog mjesta, jer ne mogu sami sebe da isfinansiraju. Također Odluka koju ste vi donijeli tada, tada nije stupio na snagu Zakon o akcizama i postavlja se pitanje opravdanosti, odnosno koliko su se sada još dodatno povećala, povećali troškovi osoba koje putuj 80 plus kilometara od mjesta prebivališta do mjesta rada. Dakle, ja bih rado da mi ministar financija, kojem sam se ja već obraćala kao zastupnica i odgovor na zastupničko pitanje je priloženo kolegicama i kolegama u ovom aktu, da mi objasni na koji način su oni došli do ovoga, da li vi kao Vijeće ministara smatrate da je došlo do diskriminacije unutar zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine na osnovu ovog obračuna? S druge strane meni je jasno ministre da smo mi kao najviše zakonodavno tijelo usvojili izmjenu Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine gdje se izbrisalo javni prijevoz. Ja lično smatram da smo mi kao najviše zakonodavno tijelo tu napravili grešku, katastrofalnu grešku zato što smo na ovaj način u gradovima u kojima živimo svaki dan i vidimo tu zagađenost, podstičemo ustvari ljude da koriste svoje automobile, dodatno zagađujemo okolinu, pri tome tim načinom ukidanja te odredbe javnog prijevoza ukinula se i ona karta o javnom prijevozu. Šta to znači? To znači da osobe, uveli smo i drugu diskriminaciju, jer imamo neke osobe koje apsolutno ne voze, nisu nikad položile vozački ispit i ne voze, dakle postavlja se pitanje, u ovoj vašoj tabeli koju ste vi ovdje napravili, neko, recimo, kod, od ove institucije, ako radi recimo u ovoj instituciji i živi 2 km udaljen od ove institucije, vi njemu isplaćujete za dolazak na posao i odlazak s posla 1,35 KM. Evo ja vas pitam – gdje ta osoba za 1,35 KM da kupi kartu tramvajsku, trolejbusku, naspe goriva da bi došla i otišla s posla? Dakle, gdje je ta matematika i gdje je ta opravdanost? Ja se zaista nadam da ćemo mi kroz ovu diskusiju doći do nekog zaključka, jer ovo što je vama također priloženo u materijalima jeste i stav Institucije ombudsmena za ljudska prava, koji sam ja čekala, evo kao zastupnica, četiri duga mjeseca, slala šest urgencija. Š ta to meni govori kao zastupnici? Govori mi, odnosno potvrđuje mi politizaciju Institucije ombudsmena za ljudska prava, jer oni se nisu kao tročlani sastav mogli dogovoriti kako da izbalansiraju između nas koji postavljamo pitanja i onih koji su donijeli ovu Odluku, i došli su do nekog, hajmo reći, kompromisnog rješenja gdje oni predlažu ovo što predlažu u svojim preoprukama, to je izmjena, da se pristupi izmjeni zakona i da oni kao nisu utvrdili diskriminaciju zato što nigdje u Evropi ili 83 Vijeću Evrope, Evropskoj komisiji nije potvrđeno da je nekad negdje, odnosno da se mjesto prebivališta smatra diskriminacijom. To ako nigdje nije bio predmet ne mora značit da mjesto prebivališta ne može biti diskriminacija, da recimo ovo što imamo da neko ne vozi automobil, ali je prisiljen sada da nekako, ne koristi javni prijevoz nego da sjede za volan i da vozi, da to nije diskriminacije. I ja zaista ne znam, nikako mi nije jasno iščitavajući ovo, sjedeći s nekim ljudima koji se razumiju u ovo što je Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo financija uradilo, nikome nije jasno po kojem osnovu i po kojem modelu se došlo do ove metodologije obračuna, pa se ja nadam da će je mi ministar obrazovanja(?) dati odgovore na ova pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Hanka Vajzović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ako sam dobro razumjela kolegica Maja je previdjela još jednu odredbu, riječ je opet o nekoj vrsti diskriminacije. Oni koji stanuju, govorimo o gradskom prijevozu, koji stanuju 2 km udaljeno, i to vazdušne linije jer se mjera uzima na taj način, ne maju uopće pravo na prijevoz, Onda se postavlja pitanje opet nekog zdravstvenog stanja nečijeg i ko to može, pa evo ako hoćete i da je taman ovdje u ovoj sali, može li obući visoke potpetice i ta 2 km vazdušne linije koja mogu biti puno više kada se gazi putem, dakle oni uopće nemaju pravo na bilo kakvu naknadu za prijevoz, za taj gradski prijevoz. Pa samo, evo, dopuna ovome o čemu je Maja govorila. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Prvo, ja mislim da se ovo pitanje može posmatrati dvostruko. Naime, može se posmatrati sa stanovišta odnosa prema državnim službenicima, namještenicima i prema poslanicima. Mi imamo situaciju da kolege poslanici se takođe nalaze u ovoj Odluci. I zato meni ponekad smeta kada neko kaže najviše zakonodavno tijelo. Pazite, mi smo najviše zakonodavno tijelo čija statusna pitanja određuje Savjet ministara odlukom, mi smo najviše zakonodavno tijelo kome svako, od maloprije smo to vidjeli, može da ne dostavi informaciju po zakonu koji smo mi usvojili. I nije odgovoran Savjet ministara, odgovorni smo mi ovdje jer smo svojim izmjenama zakona u prethodnom mandatu izgubili samostalnost koju većina parlamenata u Evropi ima. Mi tu samostalnost nemamo, i to je do nas. Zato nas ne treba čuditi što će Savjet ministara svojim odlukama rješavati naša statusna pitanja i ubuduće. I zbog toga ja ovu inicijativu posmatram sa dva aspekta. Jedan aspekt je ovaj dio o kome je kolegica Maja govorila. E sad, mi možemo analizirati da li neko može sa 1,35, ne može, da li je u redu neko do 30, preko 30, do 80, preko 80, itd., itd., gdje, naravno, Savjet ministara, 84 pretpostavljam, ima argumente zbog čega je predložio ovakvu odluku, što ne znači da mi ne bismo našli bolje argumente za drugačiju odluku. I to treba biti rezultat ove rasprave, neka drugačija i bolja odluka, odnosno odluka koja neće biti diskriminatorska. Ovaj drugi aspekt kojim se mi danas vjerovatno nećemo baviti, i ne samo danas nego i ubuduće se nećemo baviti, a to je finansijska samostalnost Parlamenta i uticaj, znači, Parlamenta na ova, i ne samo na ova, nego i niz drugih pitanja koja nažalost je Parlament prepustio, prepustio i Savjetu ministara, prije svega Savjetu ministara. Ja sam se zalagao i ranije i danas se zalažem za potupnu fina nsijsku samostalnost Parlamenta, jer ako je moguće da se u sudstvu i u nekim drugim bilo kakva priča o finansijama smatra udarom na samostalnost te institucije i nezavisnost te institucije, kako je moguće da se onda to ne smatra udarom na nezavisnost Parlamenta. Jedino mi moramo biti ili jesmo nezavisni po svaku cijenu i pod svakim uslovima. Nisam se javio, naravno, da se žalim, nego samo da konstatujem da ova rasprava danas bi imala smisla kad bi išla u dva toka. Jedan o kome govori koleginica Maja i drugi o kome sam ja sada govorio. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite.
To može gospodine Novakoviću iću u dva smjera, međutim ja u ovome što sam ja danas predložila najmanje sam pričala o parlamentarcima i parlamentarkama. Dakle, apsolutno nisam ni u kojem obračunu uzela. Zašto to nisam? Ja sam sebi recimo postavila pitanje zašto je uopće Vijeće ministara, možda će ministar znati odgovor na to, uzelo da vrši analizu na taj način prebivalište – mjesto rada. Šta to znači recimo za nas zastupnike i zastupnice koji dolazimo iz drugih mjesta? To znači da vi imate plaćen odvojeni život i imate plaćene stanove. I sada vi dobivate jer imate još dodatno pravo na ovu kartu, ovu sedmičnu kartu da idete vikend posjete familiji i vraćanje, a možda četiri dana već boravite u Sarajevu gdje radite. I sad se postavlja pitanje – zašto se nije radilo mjesto boraviša i mjesto rada? Dakle, da imate sva svoja statusna prava što se tiče odvojenog života i plaćenog stana, ali ćete dobiti ovu kartu ili obračun karte kao i mi koji živimo i radimo ovdje. Dakle, to je jedno pitanje za razmišljanje. S druge strane, gospodine Novaković, ako uzmemo recimo policajce koje sam ja spominjala i koji žive 80 km plus udaljeni od mjesta rada – mjesto prebivališta, oni recimo koji su ispod, dakle sedam činova ispod samostalnog inspektora, oni nemaju, po zakonu nemaju pravo na odvojeni život. I zamislite sada 80 plus, to može biti 120 km, taj policajac vozari u svoje smjene tamo-amo, ali on će dobiti samo 300 KM. Dakle, mi kao parlamentarci i parlamentarke apsolutno nema na šta da se žalimo i šta da uzimamo u obzir kada o ovom pričamo, ali ljudi koji su zaposleni u institucijama, neki će reći nek šute, dobro je da uopće rade. Ja se ne slažem recimo sa tom konstatacijom, jeste, ima mnogo nezaposlenih [[govornik se upozorava na vrijeme]] Takođe ljudi koji rade u institucijama ne treba sada od njih praviti, da tako se izrazim, sirotinju, uzeti im i ono što im zakonski pripada, jer po Ustavu piše da svaki zaposlenik ima pravo na naknadu za troškove s posla i na posao.
Zahvaljujem. 85 E ovako, sad imamo određeni broj ispravaka krivog navoda pa ne znam da li da završimo ove ispravke, ministar je već tražio, možda bi nam pomogao u ovim raspravama, slažete li se da, evo, ministar. Izvolite.
Hvala lijepo. Pozdrav svima u sali i nadam se uspješnom radu. Hvala na prilici da vam se obratim i ja ću reći samo činjenice i kako stvari stoje, a sasvim normalno na vama je da vi predlažete i odlučujete. Znači, prva činjenica da je Parlamentarna skupština BiH usvojila Zakon o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH kojima je obrisana odredba o obaveznoj primjeni pravila da se troškovi prevoza obračunavaju za korištenje javnog prijevoza. To je prva činjenica, i to je bilo 2015. godine. Raniji model obračuna do te izmjene se temeljio na potvrdi o cijenama karata ovlaštenih prijevoznika i pokazao je brojne nedostatke u praksi, doveo do brojnih problema, pokretanja sudskih sporova, stalnim zahtjevima za mišljenje i tumačenje odredbi odluke i drugih problema. Treća činjenica je da je Ured za reviziju institucija višekratno u svom konsolidiranom izvješću davao preporuke i nalagao da se ubrza aktivnost na donošenju novog podzakonskog akta, vodeći računa da se novom odlukom prevladaju sve uočene de vijacije i osigurava poštivanje principa racionalne namjenske uporabe javnih sredstava, citat. Valjda je greška biti u ovoj sali pa, ovaj, kao ministar financija sam danas imao puno tih obraćanja za neke stvari koje apsolutno meni kao ministru financija, a li držaću se ove teme. Ova Odluka nije akt Ministarstva financija nego jednostavno, jednoglasno usvojena Odluka na Vijeću ministara i ovim je modelom predviđeno da se predmetne naknade temelje na iznosu dnevne, odnosno tjedne naknade prema dužini putovanja zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine. Iznos dnevne, odnosno tjedne naknade utvrđena je na temelju udaljenosti mjesta rada od mjesta prebivališta uposlenog, pri čemu se u obzir uzima broj kilometara od mjesta rada do mjesta prebivališta utvrđen najkraćom prometnom komunikacijom na relaciji svakog uposlenog. Iznos dnevne ili tjedne naknade prema dužini putovanja zaposlenih u institucijama utvrđen je u suradnji sa stručnim službama, prvenstveno Ministarstva komunikacija i prometa BiH. Prilikom predlaganja Odluke, da i to kažem jer često se govori da je ovo urađeno bez ikakvih konsultacija, mišljenja i da je to tabela neka, pribavljena su mišljenja od Ureda za zakonodavstvo, Sektora za proračun Ministarstva financija i Samostalnog sindikata zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine i Samostalnog sindikata državnih, policijskih službenika i zaposlenika u institucijama Bosne i Hercegovine, sudskoj vlasti i javnim ustanovama Bosne i Hercegovine. Samostalni sindikat u svom Mišljenju tražio je da se prilikom obračuna predmetne naknade primjenjuje jedinstveni kriterij bez obzira na mjesto prebivališta uposlenog. Naime, u prvotnom prijedlogu koji je išao, znači, bilo je predviđeno naknada za gradski prijevoz u Sarajevu, Sindikat iznio primjedbe i tražio istovjetni tretman za sve uposlenike jer državne institucije nisu smještene samo u Sarajevu, nego i Tuzli, Banja Luci, Mostaru, itd. Vijeće ministara je uvažilo sugestiju jednako prema svima, koncepirao koncept obračuna naknade za prijevoz. Ombudsmeni za zaštitu ljudskih prava su postupili po prigovoru Samostalnog sindikata i u svojoj preporuci dovode u pitanje maksimalnu naknadu za prijevoz od 300 maraka. Treba se voditi računa o odredbi članka 41. Zakona koji propisuje naknadu za prijevoz na sljedeći nač in. Zaposlenom u institucijama Bosne i Hercegovine pripada pravo na naknadu troškova prijevoza na posao i sa posla ukoliko institucije nisu organizirali prijevoz. Dalje, ono što je bitno, u Mišljenju ombudsmena se kaže da nije utvrđena povreda Zakona o zab rani diskriminacije. Ova tema je prvukla mnogo javne pažnje, vjerojatno se na ovome i kupe svi mogući poeni. Ova Odluka koja je usvojena je pokazala ono što tabela govori, uštedu od 750.000 maraka, a tabela je 86 bila ja mislim, jer stalno govorite o tabeli i kao neozbiljnosti, tabela je prilog Odluci i svim onim mišljenjima koja su data kod donošenja ove Odluke. Ponavljam Odluka je donešena jednoglasno na Vijeću ministara, a tabela je ono što bi trebalo kad se bilo šta usvaja biti, i ona ... pokazuje koliko ko ima pravo na što. Evo, to je toliko.
Hvala ministru. Zastupnik Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa, meni je forma ispravke krivog navoda jedina mogućnost da kažem da je potpuno bezpredmetno da ovdje raspravljamo o Odluci koje nemamo. Ja sam dovoljno, matematički posebno, pismen da iz te Odluke sam razaznam neke stvari. Mogu ja saslušati šta će se još o ovome reći u ovih 10-ak, 15 minuta, ali je potpuno na ovaj način neprimjereno i bezpredmetno raspravljati.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ove neke stvari koje je gospođa Gasal-Vražalica rekla su zvučale vrlo, onako zvučala je revoltirana, ali ja se sjećam rasprave o ovom Prijedlogu zakona 27.09.2015. godine, gospodin Bevanda je i tada bio tu, imam jako dobro pamćenje, i sad sam ga i osvježio i rezultati su kako slijedi, a sjećam se rasprave zato što smo mi iz SBB-a ukazivali na opasnost, pogotovo hitnog postupka. I tad je za hitni postupak glasalo 27 zastupnika u ovom Domu, uključujući 4 iz DF-a, gospodin Komšić nije bio tu. A ovaj Prijedlog zakona, podsjećam, opet je ustvari omogućio ovo o čemu gospođa Gasal-Vražalica govori, a gospođa Gasal-Vražalica je glasala za hitni postupak. Kada je u pitanju sam Prijedlog zakona 34 poslanika u ovom Predstavničkom domu su glasala za Prijedlog zakona, uključujući 4 iz Kluba DF-a, uključujući i gospođu Gasal-Vražalicu, gospodin Komšić jedini nije bio tu prisutan. Suzdržanih oko prijedloga, protiv nije bio niko, a suzdržanih oko Prijedloga zakona je bilo 4, i pogodićete ta 4 su bila sva četvorica iz Kluba SBB-a. Dakle, kada smo mi prije skoro tri godine ukazivali, prvo da ovo ne treba ići u hitni postupak, jer ako se i želi nešto popraviti, uraditi, onda to treba uraditi kroz redovni postupak, pa kroz amandmansku fazu, jer mi smo imali i neke ideje oko amandmana kako da se naprave uštede ali da se ne oštete državni službenici, itd. Nisu nas poslušali uključujući, je li, svih ovih 27, uključujući i gospođu Gasal-Vražalica i kod Prijedloga zakona. I zato zaista bar taj revoltirani ton, vratite se u period 27.09.2015. godine [[govornik se upozorava na vrijeme]] koristili. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite. 87
Prvo, ja čestitam kolegi Arnautu jer on pored pravničkog ovog dijela i poznavanja Poslovnika o radu Zastupničkog doma zna da primijeti kad je ko revotiran, kad nije. To je jedna stvar. Druga stvar, gospodine Arnaut, da li sam ja revoltirana, da li to Vama tako zvuči to je Vaša stvar, dakle ja apsolutno niti sam revoltirana, a s druge strane ako ste me pozorno slušali, a vidim da niste, ja sam rekla prije nego što će se ministar obratiti – tačno je da smo mi, i ja lično smatram, napravili katastrofalnu grešku usvajajući izmjenu Zakona o platama i naknadama u institucijama. Ako sam ja to rekla, oprostite gospodine Arnaut, meni ne pada na pamet da se bavim kako ste vi glasali pa da u toj svojoj diskusiji kažem – ali znate postoji Klub SBB-a koji je već tada unaprijed razmišljao, dakle ja se ne sjećam da ste vi tada, niti zapisnički ima konstatovano. I da Vas, evo, podsjetim ja sam uzela baš kako smo svi glasali tada na 17. sjednici, šta to piše, vi ste bili, i suzdržani su bili SNSD i protiv vi, protiv hitnog postupka. I sve je to tačno gospodine Arnaut, to fino sebi u anale zakačite kada budete pisali memoare ili šta ja znam šta, međutim ovo što smo mi usvojili i izbacili javni prevoz kao nešto što je pisalo u Zakonu apsolutno meni nije kao zastupnici, možda Vama je jer ste vi Nostradamus u ovoj sali, možda je Vama dalo naznake da kaže kakva će to odluka glasiti kasnije da i vaš ministar prometa i komunikacija to usvoji, dakle meni kao zastupnici tada to nije bilo jasno. Ljudi sjeli u Ministarstvu, to što ministar govori ovo je jednoglasno usvojeno, tačno je ministre, samo je Ministarstvo financija pravilo to i poslalo, Vaš tim je sjedio i pravio i poslao na Vijeće ministara, a logično je ministre da Vijeće ministara to jednoglasno usvoji kada svi imate svoja privatna, odnosno službena auta, koristite apsolutno, i vi nemate pojma ni šta je, šta su akcize ni šta će izazvati ova [[govornik se upozorava na vrijeme]] naknada od 300 maraka.
Zahvaljujem. Zastupnica Mensura Beganović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja se neću baviti ni visinom naknade, ni tabelom koja je data kao prilog Odluci o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu, samo ću podsjetiti da su i svi zastupnici i svi delegati iz oba doma Parlamentarne skupštine takođe, gotovo svi, državni službenici i da se ova ista Odluka odnosi i na zastupnike i delegate. Ja ću samo reći da način i postupak ostvarivanja prava je nešto što je, ne znam da li ste vi toga svjesni, vrlo nekorektno definirano. Dakle, da bi ostvario zastupnik ili zastupnica, ili delegat ili delegatkinja pravo na refundiranje troškova dolaska i odlaska na radno mjesto, a radno mjesto je ova Parlamentarna skupština, mora donijeti ovjerenu izjavu pod krivičnom odgovornošću od strane, ovjerenu od strane notara ili općinskog organa, da svakodnevno putuje od mjesta stanovanja do mjesta rada i nazad. Takvu odluku, takvu izjavu ja ne mogu donijeti, niti ću je ikad donijeti, mislim da ne mogu ni ostali kojima to treba. Možda oni koji su dalje od 80 km nemaju taj problem pa o tome nisu uopće razmišljali ali to je, znači, način i prostupak ostvarivanja prava je vrlo nakaradno definiran kada je ovaj dio u pitanju. I ja na ovu Odluku koju ste vi dali sam na Komisiji za administrativne poslove Parlamentarne skupštine dala prijedlog da se to promijeni bar kad su u pitanju zastupnici i delegati koji nemaju obvezu svaki dan doći na posao u ovaj prostor, nego imaju obaveza kao zastupnici i zastupnice i delegati i izvan prostora i izvan Sarajeva, i u svom mjestu rada, u svojoj izbornoj bazi, itd., itd., da to dalje ne problematiziram to je manje-više poznata stvar. Dakle, ja mislim da ovdje izjednačavamo poziciju državnog službenika zastupnika i delegata, ne ulazim u 88 onu finansijsku samostalnost domova jednog i drugog, ... kolega Novaković govorio, nego govorim o neravnopravnom položaju zastupnika i delegata unutar jednog i drugo g doma. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Ja ću pokušati samo da konkretiziram stvar i da ipak pokušam mom kolegi Bevandi da se počne razmišljati da se napravi nešto drugo. Naime, odmah ovdje dok govorim, ja nisam popunio one papire i ne primam ga, znači nisam ništa popunio, predao. Iako, i sad ovo ako znači sljedeće – da bih dovde došao ja moram da koristim dva prevoza, ne postoji mogućnost nikako jednog, znači konkretno stranujem iznad Kineske ambasade, ove opasane, i gledam u logor. Moram ući u autobus, autobusom se spustiti do Koševske ulice, tu izaći, preći u tramvaj, tramvajem doći na Marijin dvor i tako se isto mogu vratiti, nemam drugog načina. Imam veliki razlo g zašto ne mogu uzbrdo da idem, ako vam nije poznat i da ga i javno govorim ..., to su neki moji zdravstveni problemi. To su četiri tramvajske ili autobuske karte. Kada uzmem, gospodine Bevanda nije Vaše da ovo čujete, znači ne uzimam za prevoz odmah sam rekao, znači nisam popunio i predao ono, nisam, ali navodim kao primjer, e sad, pošto fizički ja ne smijem to da radim, pješke da idem uz to brdo, vazdušne linije odavde do mjesta mog stanovanja je kilometar i 800, ali prevozom, znači ako uzmem taksi pa izmjerim tu rutu je 4 km i 800, ne kilometar i 800, nego 4 km i 800. To je ogromna razlika. Znate bježanje od onoga da se plaća mjesečna karta, ne razumijem zašto se od toga odustalo, mjesečna karta, pa je ona, ne znam, u Sarajevu 57 maraka, 57 maraka, pa izvolite kupiti mjesečnu kartu pa se vozaj tramvajem i autobusima do mile volje. Ova udaljenost o kojoj govori gospođa Gasal imate stalne autobuske linije, ne znam, Mostar-Sarajevo, i to ne jednom dnevno, nego hejbet puta dnevno i zna se tačno koliko košta ta karta povratna, tamte- vamte. I svako mjesto ima, je vezano sa Sarajevom i sa svakim. Komunicirao sam prevoznike može da se potpiše mjesečni, znači ugovor za mjesečne karte, nevjerovatno čak i Banja Luka i Sarajevo, znači povratna, svaki dan ako hoće neko da se voza, bukvalno svaki dan, ili do Zenice svaki dan. Eto to je tih 80 km, ili do Konjica tih vazdušne linije 40 km, nije to cestovne, nego vazdušne, ili, evo, do Viteza vazdušne linije toliko, ima autobuska linija. Mislim da bi morali, jer ćemo doći, ja ovdje ne govorim da li vam je ispravno ili neispravno, nego stvarno dolazimo u apsurdne situacije, a vezano uz ono što je izložila gospođa Gasal u svojoj računici, i ona je to vrlo precizno i tačno izložila, ono je tačno, ne možemo mi govoriti – znate odluka, zakon. Imate primjer Klintona u Kongresu američkom kada su ga pitali zašto ste donijeli odluku, između zakonitog i moralnog izabrao sam moralno. E sad je moralno da se nađe rješenje koje će biti jednako za sve, ja ne govorim nas parlamentarce, nego uposlenike koji su na budžetu, a to je od agencija, ovako, onako, policije, službi koje nas opslužuju i tako redom. Mislim da bi to trebalo uraditi, jer ne vjerujem ja da će biti te uštede ovakve kakve se govore jer znam šta već rade, kako rade i kakve potvrde ljudi donose. Vjerujte da znam i nadam se da neću biti u prilici da to ovdje pokazujem, da će doći do neke promjene, jer onda ćete vidjeti koliko je zloupotrebe tu. Nemojte zaboraviti da je odavde vazdušne linije do Lukavice manje od 2 km, pogledajte potvrde, manje od 2 km, kao i do mog Koševskog Brda, pa pogledajte potvrde koje ste dobili. Nemojte zaboraviti da je, pa sad ja mogu redom da nabrajam, pa ćete da vidite šta se tu radi, i to ovjeravaju u opštinama znate ovjere. Znači, bilo bi neophodno da se razmotri, bar razmotri, da se nađe modalitet kojim će jed nak pristup biti za sve, jednak, a ovo po kilometru, 89 naročito na ove koji su u gradskom, je neprimjereno zato što je, rekoh vam primjer ovaj, ne može bez dva prevoza, ne postoji mogućnost, ili taksi, opet vam isto dođe, odnosno dva puta skuplje, ne možete nikako vašom računicom doći do pokrivanja putnih troškova. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Isaković, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Ja neću dugo, biću vrlo konkretan. Dakle, ja spadam u one koji nisu zadovoljni ovom raspodjelom i ne primam ništa jer nisam htio da ispunim formular u kome stoji da se izjašnjavam i da ovjeravam kod notara da dolazim svaki dan na posao. Dakle, ja ne dolazim svaki dan na posao i tako nešto nisam mogao potpisati i ne primam nikakvu naknadu. A da nisam zadovoljan, dakle, proizilazi iz sljedeće činjenice – moj dolazak po ovom Pravilniku iz Zenice dovde, znači 72 km košta 19 maraka. Samo cestarina dođe 12 maraka, mislim da to nije, nema smisla i da je to nešto što je diskriminirajuće. U mom ulazu, samo poređenja radi kolika je razlika, u mom ulazu u zgradi, dakle, čovjek u Domu naroda Federacije imali su 13 sjednica za tri godine, ali to sad neka bude neka druga priča, ima odvojen život, dakle ovdje u Sarajevu, jer je preko 60 km, plaća mu se odlazak nazad i ovamo. I sad zamislite vi dođete ovamo dobijete 7 maraka razlike, a neko ima odvojen život, znači plaćen stan i plus četiri puta dolazi. Dakle, to je očita diskriminacija u smislu kilometraže. Zašto kilometraže? Njima je određeno do 60 km, ovdje je određeno do 80 km. Zenica se nalazi negdje između 70 i 80 km i to je ono što nas je zakačilo. Ja bih htio da kažem da na ovom polju treba neke izmjene da postoje, ne kaže m da bi trebalo da se plaća nešto, ali naš rad u Parlamentarnoj skupštini je ograničen i plaćanjem, recimo, ove određene komisije, poslovi koji se dešavaju poslije radnog vremena, posjete ambasadama ili sastanci koji se dešavaju u popodnevnim satima, dakle, ja mogu samo da kažem da nemam autobusa i ne mogu doći, i šta sad, ne mogu doći ne mogu raditi. Dakle, ovdje mislim da stvarno treba nešto promijeniti. Evo, toliko.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Imate riječ.
Zahvaljujem. Evo ovo u vezi ovoga što je kolegica Gasal-Vražalica rekla, ovaj, da je neko iz SBB-a bio Nostradamus, daleko od toga. Pogledajte diskusiju gospodina Đonlagića, dakle prije skoro tri godine, i gotovo identična mišljenju koje je dala Institucija ombudsmena. I o tome smo na Klubu diskutovali prije 2,5 skoro 3 godine, uvidjeli te manjkavosti, ukazali na njih na raspravi na Domu i glasali sukladno tome, odnosno maltene jedini protiv. I tu gospodin Đonlagić kaže – Mi apsolutno ne vidimo opravdanje da ovakav dokument dođe, pogotovo ne na ovakav način bez komisijske procedure, gdje bi nadležne komisije dale mišljenje da li je tačno da ovakva procjena, kao što je rečeno, neće biti, da neće biti potrebna dodatna sredstva za primjenu ovog zakona o 90 izmjenama zakona, da li je to tako ili to nije tako. Prema tome, ne vidimo prije svega potrebu i razlog da ovakav zakon dođe samo na ovaj način bez komisijske procedure, da dođe na raspravu na Parlament. Korektnije bi bilo da smo već na ovoj sjednici ili u krajnjem slučaju bar da je najavljeno da će na narednoj sjednici biti jedno cjelovito rješenje, itd. Dakle, kad to pogledate i pogledate ovo Mišljenje ombudsmena, mislim Vi ako vjerujete u predskazanja i Nostradamusa to je jedna stvar, ali o čemu se tada radilo je jedna konstanta na osnovu koje mi djelujemo ovdje. Studiozno se pripremimo za svaku tačku dnevnog reda na osnovu tih analiza i razmatranja diskutujemo, a to što se poslije pokaže da smo u pravu ne znači da je iko od nas Nostradamus. Hvala.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, rasprava. Imate riječ zastupnice.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ne govorim u ime namjere, dakle nije mi namjera da uvodim ikakve nove povlastice za zastupnike, ali želim da podsjetim zastupnike, neke od zastupnika koji su bili u prošlom sazivu Administrativne komisije. Mislim, ako me dobro sjećanje služi, da je bio gospodin Košarac i gospodin Drago Kalabić, koji nije više ovdje, nije adresirano ovo na gospodina Bevandu, Administrativna komisija oba doma i tadašnji sekretar Zajedničke službe, dakle pretprošli, gospodin Ferid Buljubašić je tad bio sekretar, i Administrativna komisija tad je napravljen ustvari prijedlog izmjena vezanih za kilometražu, mislim da se gospodin Košarac toga sjeća, ne znam, nisam sasvim sigurna, ali se odlično sjećam komentara gospodina Kalabića kada je bilo pitanje o smanjenju, odnosno povećanju kilometraže, koji je tad rekao – što li se ovo povećava sa 60 na 80 km za zastupnike iz Zenice. Vizavi diskusije gospodina Isakovića, mora da se neko nekom gadno ovdje zamjerio. Ja se odlično sjećam tog, tog trenutka i ja znam da je tad to bilo adresirano, moguće tad možda i na mene, vjerovatno jeste jer sam ja često kritikovala kupovinu novih auta i primanje novih ljudi, jer je tad bio neki moratorij na zapošljavanje, ali odlično se sjećam da je tad gospodin Bevanda, odnosno tadašnji ministar finansija, više ne mogu da složim, ne mogu više sad da se sjetim, ali znam da je Administrativna komisija i tadašnji sekretar sasvim sigurno da je to bio njihov zaključak, nas parlamentaraca što se tiče. Ja nisam, ja se naravno nisam nit prijavila, nit imam namjeru, ali vizavi diskusije gospodina Isakovića i ovoga što on kaže. Zastupnici su, ne govoreći samo o Zenici, vrlo često u prilici da, ne samo da dolaze na komisije i kad idu na službeni put dolaze, dakle, svojim autom. Naravno, ne voze nas auta iz Parlamenta, imamo posjete ambasadama, imamo posjete raznim agencijama, nisam sigurna da su zastupnici u istom položaju, ali ja opet velim, ja ne tražim nikakvu apsolutno privilegiju, ali me sjećanje jako dobor služi, sjećam se odlično te sjednice Administrativne komisije i hvala Bogu da ja više u toj Komisiji nisam. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku 24., 91 Ad. 24. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 14.12.2017., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlame ntarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva nadležna tijela He rcegovačko-neretvanskog kantona, Kantona 10, Kantona Središnja Bosna, Zapadnohercegovačkog kantona i Posavskog kantona da, najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, izmijene i dopune ustave navedenih kantona s ciljem osiguranja ustavne ravnopravnosti Srba, kao i da se ustavima kantona, u kojima to do sada nije učinjeno, precizira i osigura ustavna ravnopravnost bosanskog i srpskog jezika, te latinice i ćirilice“, broj: 01-50-1-15-54/17, ve za broj: 01-50-1-2891/17 Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje zastupničke inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo. Nadležno Povjerenstvo je 19.02. dostavilo Mišljenje. Povjerenstvo je podržalo inicijativu i dostavilo je Dom u daljnju proceduru. Otvaram raspravu. Zastupnik Saša Magazinović. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Želim reći nekoliko rečenica o ovoj inicijativi, prije svega da kažem da u početnom tekstu se nalazi Srednjobosanski kanton i da objasnim zbog čega je, ovaj, to slučaj. Dakle, kada je inicijativa kreirana jedan od alata je bila i web prezentacije svih kantona i u Srednjoj Bosni nije bila ažurirana web prezentacija, dakle web stranica, kasnije smo utvrdili da je Srednja Bosna ispunila svoje obaveze po ovom pitanju. I kad završim ove dvije, tri rečenice još daću finalnu verziju ove inicjative, za koju vas molim u ime Kluba SDP-a da je podržite, gdje je izostavljen Srednjobosanski kanton. Dakle, prvo da to tehničko pitanje riješimo. Što se tiče inicijative, kao što sam rekao, u ime Kluba SDP-a želim da vas pozovem da je podržite, ovo je zdravorazumska inicijativa čije je cilj jednakost i naroda i jezika i pisama na svim, u svim područjima, na svim, u svim dijelovima Bosne i Hercego vine. Ono što jeste sramota nas u Federaciji jeste nejednakopravnost jednog od tri konstitutivna naroda, pored toga što su ostali nejednaki i neravnopravni u svim dijelovima Bosne i Hercegovine. Smatram da Parlamentarna skupština BiH treba podržati ovu inicijativu kolege Bećirovića i na taj način se svrstati na drugu stranu od onih kojima je nejednakost i diskriminacija prihvatljiva onda kada se ne radi o narodu iz koga dolaze. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Staša Košarac, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. 92 Mislim da nema političke stranke iz Republike Srpske koja ne dijeli stav da definitivno status Srba u Federaciji treba definisati s obzirom na činjenicu da u mnogim kantonima u ustavnim rješenjima se već duži vremenski period pojavljuje jedna neopravdana činjenica da Srbi nisu konstitutivan narod. Istina je ovo što je rekao gospodin Magazinović, da je sramota Federacije što to pitanje nije davno uređeno na način kako je to uređeno, rekao bih, u dr ugom dijelu Bosne i Hercegovine, odnosno Republike Srpske gdje po Ustavu konstitutivan narod i Srbi i Bošnjaci i Hravati. Ja razumijem da smo umorni, ali mislim da ne treba dobacivati. Ono što isto tako mislim i vjerujem u to da predlagač ove inicijative ima demokratski i svaki drugi kapacitet upravo da u institucijama Federacije se ovo pitanje otvori i mislim da SDP i druge političke strukture koje su značajno u organima, naravno, kao pozicija Federacije to pitanje treba da otvore. Nisam siguran da je ovo provodiva inicijativa ukoliko dođe s ovoga mjesta, nisam siguran da će kantoni na temelju ovakve inicijative Predstavničkog doma to pitanje tretirati na adekvatan način. Mi ostajemo i dalje pri stavu da nismo zadovoljni statusom Srba u Federaciji, da je to otvoreno pitanje, ali isto tako smatram da ni ovaj model, koji je danas ponuđen, nije najbolji model i mislim da će ovakva inicijativa biti u potpunosti neprovodiva. Ne želimo da unosimo jednu vrstu modela koja bi sa ovoga mjesta upućivala nižim nivoima vlasti ovakve zahtjeve, smatramo, još jedanput, da je pravo pitanje Federalni parlament i apelujem na vas kao predlagače da energiju i volju, za koju smatram da je iskrena, usmjerite upravo da se u Federalnom parlamentu o ovim pitanjima govori i da se traži angažman kantonalnih institucija da se ovo pitanje riješi. Hvala.
Zahvljujem. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ne samo što nisam siguran da je to ovo mjesto koje će na neki način, dakle, privoliti ili da tako kažem, kako se u ovoj inicijativi smatra, županije da izmijene ili riješe ovo pitanje, ako ga ima, nego sam siguran da se to može riješiti samo u županijskim skupštinama. Dakle, jer županije imaju ustav i to je njihova izvorna nadležnost da, ne može im to čak ni, na neki način, sugerirati ili zapovjediti ni Federacija. Nisam siguran, ja sam na Ustavnopravnom povjerenstvu, dodoše na zadnjoj sjednici nisam bio, nisam bio tu, mi smo zatražili na toj prvoj sjednici Ustavnopravnog povjerenstva, ako se ne varam, da nam županije na koje se ovo odnosi dostave svoje mišljenje na upit Ustavnopravnog povjerenstva. Ja ne zanam je li dobiveno do ove sjednice i kakvo je to mišljenje i nisam ga vidio u materijalima, ali ako je to već, i nisam siguran, na temelju kojih sve pretpostavki je predlagač inicijative došao do ovakvog zaključka da to nije učinjeno, ali ako je to već tako i ako će to možda na neki način danas biti podržano, onda ja predlažem jedan zaključak – Da županije koje nisu navedene u inicijativi da dostave informaciju Parlamentarnoj skupštini i Zastupničkom domu kako je to urađeno kod njih, u roku od 30 dana. Dakle, da vidimo kako su to uradile te županije koje su navodno po predlagaču inicijative to učinile. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. 93 Zastupnik Mirsad Mešić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala gospođo pedsjedavajuća. Pa, ja repliciram gospodinu Lovrinoviću, zapravo pomalo se čudim što on imam utisak da smatra da se ovim kantonima nešto oduzima. Pa naravno da im se ništa ne oduzima, zapravo uspostavljaju se demokratski standardi koji su normalni u cijelom svijetu, pa bi va ljda trebali biti i u Bosni i Hercegovini. Dakle, ova inicijativa nije usmjerena ni potiv koga, ona samo traži načina kako riješiti ravnopravnost naroda i građana u Bosni i Hercegovini na cijelom njenom teritoriju, a naročito tamo gdje je eklatantno kršenje prava na nacionalno izražavanje, kao što je u kantonima koji su nabrojani u ovoj inicijativi.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Kolega Mešiću, ja nisam rekao ni u jednoj rečenici da ovim kantonima išta se oduzima s ovom inicijativom, ja sam samo rekao da ne znam na temelju čega je predlagač inicijative došao do ovakvih zaključaka. Dakle, koje su to informacije kojima on vlada, koji su to mehanizmi, koje su to institucije, koja su to mjesta ili već što je sve mislio pod ovom inicijativom? Dakle, ja nisam rekao da se oduzima, samo nisam siguran da su validne informacije kojima raspolaže, ali ok, on ima pravo da misli o tome da je dovoljno informiran pa sam predložio zaključak da vidimo kako su to riješile neke druge županije koje ovdje nisu navedene, ništa drugo ja nisam rekao.
Zahvaljujem. Zastupnik Denis Bećirović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Uvažena predsjedavajuća. Prije svega želim da se zahvalim Ustavnopravnoj komisiji Predstavničkog doma koja je podržala jednoglasno ovaj prijedlog. Mislim da usvajanjem ovog prijedloga šaljemo jednu važnu poruku i za budućnost i mislim da poruka najvišeg zakonodavnog organa, Predstavničkog doma u ovom slučaju, nije nimalo nevažna. Svi organi vlasti na svim nivoima trebaju učiniti ono što je u njihovoj moći kako bismo zaista istinski osigurali ravnopravnost svih građana i naroda u Bosni i Hercegovini. Meni, evo, nije smetalo da kao poslanik SDP-a, kao Bošnjak da predložim da naše komšije, u ovom slučaju u entitetu Federacija BiH, budu potpuno ravnopravni u svim kantonima. Taj dio posla smo završili u svih šest kantona, u četiri kantona to nije još uvijek sprovedeno. To nešto nije s čime se bilo ko može pohvaliti. I u tom smislu očekujem danas, odnosno večeras da jednoglasno podržimo ovaj prijedlog. 94 Na pitanje – kako smo utvrdili, provjerili smo onda ne samo web stranice, već smo dobili i tekstove ustava u ova četiri kantona i utvrdili da u tim ustavima nije još uvijek sprovedeno ono što bi trebalo biti, a to je potpuna ustavna ravnopravnost ova tri konstitutivna naroda, pri čemu mislim da što prije moramo završiti i provedbu Odluke Sejdić-Finci koja se odnosi na pitanje Ostalih, zatim pitanje jezika i pisama. Nema nikakvog razloga da mi to ne završimo. Dakle, ovaj prijedlog odnosi se na ravnopravnost naroda, jezika i pisama. Moje je mišljenje, to javno kažem, mi nepravdu i neravnopravnost u ovoj zemlji trebamo napadati gdje god je uočimo, na svakom mjestu. Danas sam govorio o nepravdi koja se nanosi Islamskoj zajednici, koja jedina nema ugovor s državom. Zašto i to ne bi na jednak način tretirali. Na bezbroj sjednica sam govorio o tome da treba poštovati pravo svakog naroda na jezik, uključujući i pravo na bosanski jezik. Na nekim od narednih sjednica govoriću o tome kako treba zaštiti, evo, i hrvatski narod, pa ćemo i o tome raspravljati. Danas govorimo o ovome i očekujem da zaista nađemo i političke i ljudske snage da ove stvari dovodimo u red. U tom smislu, to sam rekao i na sjednici Ustavnopravne komisije, ne mislim da ovaj prijedlog rješava sve, ali sam ubijeđen da je to korak naprijed u pozitivnom pravcu. Kada pitanje ravnopravnosti svih građana i naroda u ovoj zemlji razriješimo normativno ostaje i drugi dio posla, a to je da to zaživi u praksi. Kad tad to će u Bosni i Hercegovini zavladati, pa valjda i ovaj mandat i ovi poslanici mogu dati određen doprinos da idemo u tom pravcu. I mislim da se svi trebamo potruditi, u sredinama gdje možemo uticati, da ove stvari popravimo, na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. I u tom smislu i treba shvatiti i ovaj prijedlog da pošaljemo jednu pozitivnu poruku da smo spremni da branimo ne samo interese naroda iz kojeg dolazimo, već i svojih komšija sa kojima živimo. Takva poruka treba Bosni i Hercegovini, treba svim ljudima, moramo naći te spremnosti. Možda je neobočno što ja o tome govorim pet, šest mjeseci pred izbore, kad mnogi na drugačiji način razmišljaju, ali u ovoj državi su izbori svake godine, ili je pedizborna ili je direktno izborna, zato nemojmo da se obaziremo samo na te stvari, nađimo i ljudske i političke hrabrosti da iskoračimo i da popravljamo stvari u ovoj zemlji ne uzimajući prava ni od koga, a garantujući ljudima ono što im pripada.
Zahvaljujem. Zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ja sam ovdje pažljivo saslušao da će u nekoj od narednih sjednica kolega Bećirović se pobrinuti i za hrvatski narod. Drago mi je, nadam se da će to biti pitanje provođenja presude Ustavnog suda koja se tiče legitimnog predstavljanja u domovima, i u ovoj zgradi što se tiče Doma naroda, jednako tako i u Predsjedništvu. Dosad ste se na tu temu, ovaj, ako se budete o tome brinuli kao do sada molim vas nemojte.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Dakle, kad sam govorio o argumentima, naravno, gospodinu Bećiroviću se referiram na ispravak njegovog krivog navoda, možda donekle gospodin Magazinović, jer on je i predstavio inicijativu, ne znam što, al' evo. SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Timski djelujete, da. Dakle, kojim argumentima ste se rukovodili kada ste rekli da je u ovim županijama, koje ste naveli u inicijativi, dakle određena diskriminacija i ustavna neravnopravnost i kad je u pitanju jezik. Niste rekli kako je to ravnopravan srpski jezik u Sarajevskom kantonu, pa evo zato ja čekam odgovor da vidim ovog zaključka ako prođe. A s druge strane niste u pravu da je Središnja Bosna to ispunila, ako govorite o jeziku, zato što u Središnjoj Bosni ima nastavni plan i program na hrvatskom jeziku i na bosanskom, dakle nema na srpskom. Ali ste nasjeli na moju priču na Ustavnopravnom povjerenstvu kad sam Vam ja rekao da imamo dopredsjednika skupštine iz reda srpskog naroda i da imamo jednog ministra iz reda srpskog naroda u vladi. Dakle, niste provjerili, samo ste se vodili nekakvim vama poznatim informacijama ili dezinformacijama, dakle niste utemeljili svoju inicijativu na argumentima, a evo ja nisam ih dobio ni sad poslije ovog Vašeg izlaganja, pa bih volio da se taj zaklj učak usvoji da vidimo kako su druge županije to učinile.
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja sam došao u situaciju da biram riječi kad repliciram kolegi Lovrinoviću, jer on nekako na nekim drugim poslovima koje radimo zajedno zavrijedi moje simpatije i onda taman kad ga počnem prihvatat on onda zabrlja na ovako nekim stvarima, ali ja ipak još uvijek pokušavam naći riječi kojim ću se njemu obratiti iz razloga ovih dobrih stvari koje zajednički radimo u nekim komisijama, itd. Dakle, ja se iskreno nadam, kolega Lovrinoviću, da Vi ne sporite činjenično stanje da postoje kantoni u kojima svi narodi nisu jednaki i jednakopravni. Ja se iskreno nadam da Vi ne sporite to da postoje ustavi kantona u kojima fali narod, jezik, pismo. Dakle to je činjenica. Kako je u Sarajevu, evo uzećemo zajedno pa ćemo iščitat i, a ja ono što Vam mogu reći jeste da moja kćerka koja ide u osnovnu školu uči ćirilicu, što djeca njenog uzrasta u kantonima o kojim govorimo ne rade, za početak, eto.
Jeste li sigurni? Niste sigurni ...
Svugdje se uči ćirilica, al' dobro nebitno. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Prije svega ovu incijativu možemo posmatrati iz više uglova Ako je posmatramo iz ugla primjene odluke Ustavnog suda, a na način kako je ona primijenjena gdje je primijenjena, onda je jasno da postoji velika razlika između odluke Ustavnog suda gdje je primijenjena od njenog smisla, odnosno od te odluke, ali je nedvosmisleno da je daleko veća razlika tamo gdje nije uopšte primijenjena. Činjenica je da ovi ustavi nisu usklađeni sa odlukom Ustavnog suda i da je to trebalo uraditi davno. I mi ovdje kao Predstavnički dom ovom inicijativom ustvari izražavamo svoj stav kojim pozivamo da se to uradi. Ja moram reći da taj stav kojim mi pozivamo neće obavezati nikoga, kao što ni mnogi stavovi koje smo mi ovdje zauzeli, pozivi, itd., nisu nikog obavezali i vjerovatno i ako usvojimo ovu incijativu ništa se neće suštinski promijeniti, ali hoće jedna stvar biti čista, a to je da je ovaj Dom pozvao one koji su nadležni da to urade, da to urade. I ja mislim da to trebamo podržati ako posmatramo na ovaj način. Zašto sam ja skeptik da će ovo imati konačan epilog u izmjenama ustava? Prvo, zato što period od 30 dana je nerealan, da promijenite ustav nekakav u roku od 30 dana znamo da to nije realno, pazite, nije realno ni mnogo duži period od 30 dana. I ja kad budem glasao o ovome neću obratiti pažnju na taj aspekt, a to je koliko će ova odluka biti ispoštovana u ovoj inicijativi kako piše, jer siguran sam da ona neće biti ispoštovana ne u 30 dana, ja sam siguran da je danas u kantonima nemoguće naći dvotrećinsku većinu za promjene ustava, čak u ovoj godini je nemoguće. Ako ovo posmatramo i kao SDP-ovu predizbornu priču, to je, i to je legitimno, to je legitimna priča, u skladu je sa njihovim političkim stavovima, neki će reći jeste, neki nije, ali je u svakom slučaju legitimna. Interes srpskog naroda jeste da bude potpuno ravnopravan u ustavima u svih 10 kantona i u oba entiteta, dakle to je nedvosmisleno naš interes. I zbog toga ja mislim da je vrijedno, ta činjenica vrijedna da mi podržimo ovu inicijativu, a sama realizacija inicijative u praksi je nešto sasvim drugo, iskustvo nas uči da je to mnogo teži i daleko teži put nego što je usvajanje same inicijative.
Hvala Vam Riječ ima gospođa Borjana Krišto, predsjedavajuća Doma. Izvolite
Hvala lijepo. Drago bi mi bilo uistinu da ovo nisu inicijative na ovakav način, pa ću ih ja tako doživjeti kao nešto što je nekakav politički stav nečiji, da se o nečemu priča, al' da uistinu u suštini ne dođemo do onoga što nam je cilj. Ninakakav način ne želim osporiti konstitutivnost bilo kojeg naroda na bilo kojem prostoru. Ovdje moramo razdvojiti činjenicu da postoje us tavi koje donose županije, odnosno kantoni, da postoji Ustav Federacije, u čijem su oni sastavu, da je Federacija kao dio Bosne i Hercegovine bila Federacija Bošnjaka i Hrvata i da je Odlukom, kao što reče kolega, o konstitutivnosti naroda na cijelom području predstavnici srpskog naroda kao konstitutivnog trebali biti i kao konstitutivni narod na prostoru cijele Federacije, uključujući naravno i kantone. Ovdje ova inicijativa, kao što je kolega Nikola Lovrinović kazao, ne razgraničava, ona ne govori o tome da li se stvarna konstitutivnost u smislu odluke provodi u pojedinim, evo neću reći u svim, kantonima. Ja mogu kazati da u županiji iz koje ja dolazim, da su Srbi konstitutivan narod. U tom kantonu Srbi imaju na čelu skupštine svog dopredsjednika iz reda srpskog naroda, koga su predložili legitimni predstavnici srpskog naroda. Imaju svoje zastupnike, imaju svoja tri 97 ministra u vladi, znači sve sukladno nacionalnoj strukturi stanovništva i popisu kako to ustav radi. Što želim reći? Ja bih uistinu voljela da se čak i ne promijeni možda nakakav ustav, a da se u nekakvim institucijama, kao što je Federacija, da ona zaživi u stvarnom smislu, pa i kad je u pitanju evo Bosna i Hercegovina u smislu izbora legitimnih predstavnika konstitutivnih naroda, nego mi to ne možemo ostvariti niti na jedan, niti na drugi način. I meni je drago još uvijek što postoji, znači, i županije ili kantoni koji uistinu bez obzira što nije provedena u formalno- pravnom smislu, što nije promijenjen ustav, konstitutivnost naroda na tim područjima se provodi. Bez obzira na ovo, inicijativu koju ste uputili, ona zapravo nije nešto što će, već su kazale kolege zastupnici, što će obvezati nijedno zakonodavno tijelo. Znači, to je najviši političko-pravni akt jedne županije, jednog entiteta, jedne države, zna se kako se on dovodi, kojoj proceduri, itd., i slažem se i želim vjerovati da će doći u što skorije vrijeme promjena, prije svega, Ustava BiH prema kojoj će se ona urediti kao država ustavno jednakopravnih naroda Hrvata, Bošnjaka, Srba i drugih građana u njoj koji žive, a onda po tom pitanju i u svim drugim razinama vlasti koje su njene sastavnice, počevši od entiteta do županija i kantona. I ja sam također maloprije htjela, ali sam odustala od replike, i ja vas takođe zamoliti ukoliko mislite nam pomoći ili braniti, ne mislim kao predstavnike hrvatskog naroda, nego svih nas, ja bi vam se unaprijed zahvalila na tome, jer predstavnici hrvatskog naroda imaju svoje zastupnike i svoje izaslanike, ja vjerujem da takođe i predstavnici srpskog, kao i drugog naroda koji će se znati boriti, a mi se samo međusobno trebamo uvažavati i na taj način pokazati svoje iskrene stavove i pravo lice. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Mirsad Mešić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine dopredsjedavajući. Ja ću se osvrnuti na izlaganje gospođe predsjedavajuće. Sa jednim dijelom njenog izlaganja se slažem i to naročito u želji da narodi u Bosni i Hercegovini i ostali budi jednakopravni i da to trebamo uraditi. Ali gospođo Krišto zaboravljate pritom, a problematizirate politički stav SDP-a koji kaže da to treba da se desi, i kao posljedica takvog političkog stava imamo ovakvu jednu inicijativu, i Vi to sad problematizirate i nazivate nekakvim političkim projektom, a nikako nekakvom osnovom za donošenje bilo kakve odluke u ovom Parlamentu. Pa, naravno da politički stavovi predstavljaju odluku i za inicijative, zakonodavstvo i sve ostalo. Dakle, ja Vas pozivam da tako lijepe želje koje ste izrekli ipak kao autoritet u ovim kantonima učinite napore da ti ustavi ipak dobiju ove stvari koje kažete da se u praksi dešavaju i da to ne bude nikakav izuzetak, nego da zapravo bude pravilo koje je utvrđeno ustavnim obavezama kantona. Hvala.
Zahvaljujem. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala. Dakle, ovo o čemu govorimo nije političko nego civilizacijsko pitanje i draže mi je da se na ovim pitanjima razlikujemo nego na nekim dnevno političkim. Druga stvar, oni koji su promicatelji evropskih vrijednosti bi sasvim sigurno trebali ovo podržati, jer ovo jeste i promicanje evropskih vrijednosti gdje su svi jednaki i jednakopravni. Konstitutivnost ne smij e da zavisi od vaše ili bilo čije dobre volje i zbog toga je poruka da treba izmijeniti Ustav i da to bude u Ustavu zapisano, a ne sa nekim dogovoreno. Ja bih, štedeći vrijeme, a vidim da ima dosta replika, samo citirao predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, gospodina Dragana Čovića, koji je komentarišući ovo o čemu mi danas govorimo mnogo zrelije i mudrije se odredio nego što je to slučaj u prethodnim diskusijama, on je rekao – kako mislim za Hrvate i sve što govorim za Hrvate na isti način mislim i prema bošnjačkom narodu u onim sredinama gdje su manjina, a jednako tako mislim i o Srpskom narodu na područjima kao što je HNK-a. Ne znam ja šta misli ali je čovjek vrlo zrelo to prokomentarisao za razliku od ovih vaših diskusija. I kaže – kad ćemo riješiti ovo pitanje ne znam ali jesam za to da se ono stavi na sto. Dakle, da ste ovako reagovali to bi bilo evropski. I da razjasnimo, nije ovo inicijativa koja će natjerati nekoga kad dovedete IKEA- u dole, kako ste to obećali, da IKEA piše ćirilicom – ne, ali da u Ustavu budu svi jednakopravni – da.
Zahvaljujem. Zastupnik Senad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa, evo, dakle pojašnjenje. Neko od kolega je otvorio ovu dilemu – otkud, zašto baš ova četiri. Jedna od obaveza koju smo nedavno usvojili kada je u pitanju država Bosna i Hercegovina u ovom novom Izvještaju Vijeća Evrope u članu 12. baš precizno ovako kaže, mislim da su to kolege iz SDP-a iskoristile kao taj povod, pa su to, na neki način, samo modificirali, ali je to suština, kaže se da je potrebno donijeti amandmane na kantonalne ustave kako bi se garantovao status konstitutivnih naroda, konstitutivnog naroda, Srbima koji tu žive. Dakle, uz ovo kratko obrazloženje ja mislim da ovu inicijativu treba prihvatiti i da treba apelovati na ove kantonalne skupštine koje imaju mandat i imaju nadležnost da ovo urade i da ne trebamo se dalje oko ovoga dijela dokazivati. U pravu su svi oni koji kažu da je ovo pitanje važno i da ga treba tretirati. Sad koja je tehnika, tehnika je da mi odavde to pošaljemo onima čiji je to posao, da napravimo tu vrstu obaveze, da kažemo da je to obaveza koju smo i kao država preuzeli od Vijeća Evrope i da s tim završimo tu diskusiju.
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se gospođo Krišto. Replika je Vama. Ja ne znam gdje se sad nalazimo, na koji smo se mi Ustav zakleli ovdje, ja ne znam o čemu mi ovdje govorimo. Ako u Ustavu ili Dejtonskom mirovno m ugovoru precizno piše – jednakopravnost Srba, Hrvata, Bošnjaka i građana, o čemu mi sad govorimo. On 99 je iznad svih ustava u ovoj državi, on je iznad ustava entiteta i iznad ustava županija. To što su te ustave entiteta, kantona, jer nema tamo ni županija, ne piše u Dejtonskom mirovnom sporazumu ili ugovoru, kantona- županija, da se ne bi odmah neko digao da mi repliku daje, što su donosili takve ustave to je dokaz da je recidiv onoga što smo imali u toku rata u Bosni i Hercegovini, da mi opet ne bi bilo replika, agresije na Bosnu i Hercegovinu, znači i jedno i drugo, što su oni donosili te ustave, to je, kako kažemo, problem onog vremena. Dajte da mi koji hoćemo da koračamo prema Evropskoj uniji, koji hoćemo da poštujemo ... onih koji su davno riješili, učinimo korak i pokažemo dobru volju da smo spremni poštivati svaki personalitet bez obzira na ideološko, nacionalno, religijsko, rasno, polno, i već kako god hoćete, opredjeljenje. A to se odnosi i na narode, nacije, nacionalne manjine, itd. Ja vas molim da učinimo mi taj napor. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ispravak krivog navoda Vama predsjedavajuća. Prije svega čestitam SDP-u na ovoj inicijativi i zaista jeste civilizacijsko pitanje. No, ono što ste Vi iznijeli u toku svoje diskusije je ustvari da ste rekli da su zadovoljeni, je li, konstitutivni narodi u Kantonu 10 i nabrojali ste neke političke pozicije, dakle oni politički jesu konstitutivni. Dakle, Vi ne možete da pričate da HDZ koji 25 godina u Kantonu 10, dakle u Livnu, prevashodno vlada zato što ima SNSD-ovog dopredsjedavajućeg i SDA-ovog jednog na ovoj ili na onoj poziciji, da ste time zadovoljili ovu konstitutivnost o kojoj pričaju kolege iz SDP-a u ovoj inicijativi. Dakle, to nije tačno. Tačno, Vi ste to uradili da biste formirali vlast i da biste poklopili to što ste poklopili. Međutim, kada spominjete obrazovni sistem, ja sam se odškolovala u tom Kantonu 10 i ja sam učila po hrvatskom planu i programu i tada smo mi morali da znamo koliko koja koza u Zagrebu daje mlijeka, ako je ima u Sarajevu nismo ništa trebali da znamo, niti smo ikad učili o glavnom gradu Bosne i Hercegovine. Dakle, govorili smo izvornim hrvatskim jezikom, nikad niko nije spomenuo neki drugi jezik, bosanski i srpski, nismo učili ni ćirilicu, učili smo samo latinicu. Da li ste to vi naknadno sada ćirilicu uveli to je jedna druga tema, međutim obrazovni sistem i koje se lektire biraju i koje se stavljaju, dakle to je suštinsko pitanje. Kada biste uvažili ovo što SDP predlaže ovim apsolutno dovodimo, otvara se, naravno, jedna nova, novo područje na kojem se može djelovati da se zaista zadovolji ta konstitutivnost svih naroda. Takođe Vi u svom obraćanju, u svojoj diskusiji kažete eto da se podrži ... Ja mislim da Vi gospođo Krišto idete obrnutim smjerom, neko ko dođe sa prijedlogom Izbornog zakona onakav kakav ste vi imali, a pri tome dolazite iz kantona u kojem se niste postarali da se zadovolji ravnopravnost svih građana i naroda, a tražite da se uvaži neki vaš legitimitet [[govornik se upozorava na vrijeme]] ili ravnopravnost, to je obrnut smjer. Onda kada vi pokažete [[govornik se upozoravas na vrijeme]] da u kantonima u kojima vladate 25 godina zaista dajete ravnopravnost i ... svakom građaninu a i predstavniku naroda tada će možda ovdje biti i sluha da se čuje ono što Vi predlažete.
Zahvaljujem. Zastupnik Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče. 100
Ja neću ispraviti nego ću samo dopuniti navode kolege Magazinovića, a donekle se to tiče i ovoga što je kolegica Gasal-Vražalica govorila. Konstitutivnost i jednakorpavnost naroda nisu samo floskule i pitanje nečije dobre volje, to je natkrovljujuće ustavno načelo. Stoga je nužno ne samo promijeniti ustave, federalni i neke druge, nego i provoditi odluke Ustavnog suda koje se toga tiču.
Zahvaljujem. Zastupnica Diana Zelenika, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem. Ma, evo, kratko, nisam ... diskusiju da li da se javim ili da na ovaj način prokomentiram. Iako nisam pravnica znam da defakto i dejure nije isto i već odavno sam se referirala da su sve palijativna ili parcijalna rješenja osim Ustava BiH koji je sam po sebi diskriminirajući. U pitanju je ovdje, znači, ne samo četiri kantona ili županije kako kažemo, nego implementiranje svega toga, odnosno konstitutivnosti naroda, pa ako hoćete i Aneksa VII i u Republici Srpskoj. Ovdje smo se samo dotakli Federacije, a nešto ne pričamo baš previše o Republici Srpskoj i o jeziku, itd. Za one koji kažu da u Hercegovačko- neretvanskoj županiji nije ispoštivana konstitutivnost i da se ne uči jezik ja ću reći da je moje dijete učilo i ćirilicu i da je učilo Eminu od Alekse Šantića, kao što sam to radila i ja. Gospođicu Prlić treba pitati, možda nije bila na satu kad se to učilo, kad je ona bila na nastavi. Što se tiče evropskih vrijednosti ovdje se uzimaju samo parcijalno kako kome odgovaraju, nekada dio Reformske agende se tumači na razno-razne načine, o tome je bilo govora, nekada sasvim drugačije. Ja sam borac za ravnopravnost i konstitutivnost svih naroda ali na prostoru cijele Bosne i Hercegovine, ali ako hoćete i defakto i dejure. Što se tiče IKEA-e koju je spomenuo, najlakše je izvući iz konteksta nakon neprospavane noći neke riječi, kad hoćete da, na neki način, sugerirate i nešto lijepo u okolinu u kojoj živite umjesto zveckanja oružjem onda je to nečiji grijeh. ... vam reći da je to kolegica iz OHR-a, to je njena ideja, nema je ovdje, voljela bih da je tu, ona je izrazila tu želju. Ja sam za sebe rekla da volim biti glas naroda pa sam izgovorila njenu želju i poštivanje. Možda bi neki više voljeli da sam ja spomenula ... radi umjetnih trepavica i umetaka, itd., ili ako ne žele nešto lijepo a za male novce da uljepšaju sebi svoju okolinu onda bi ih pozvala da odu endokrinologu, osobito ako su u pitanju žene, jer možda imaju višak muških spolnih hormona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja mislim iz ovih diskusija da se ponovo ponavlja jedna situacija u kojoj se bacaju dimne bombe da bi se zamaglila suština onoga o čemu raspravljamo. Zato prije nego što okončamo ovu 101 tačku dnevnog reda vrlo jasno i precizno da kažem o čemu se izjašnjavamo. Izjašnjavamo se o tome jesmo li spremni da zauzmemo politički stav ovdje u Predstavničkom domu i da pozovemo one koji to nisu još uvijek učinili da se precizno u ustavima ova četiri kantona osigura i navede potpuna ravnopravnost svih konstitutivnih naroda. Da se to isto učini kada je u pitanju ravnopravnost jezika i kada je u pitanju ravnopravnost pisama. I o tome glasamo. Zaključiću – sa načelima i sa principima nema kockanja.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ma, ciljano sam sačekao, ovaj, da tako kažem, kraj rasprave i prijavio se tek kad sam vidio da nema niko drugi prijavljen da bih vidio jesam li u pravu u o nome što sam uočio negdje sredinom, jer nevjerovatno je da ovoliko raspravljamo o pitanju koje ne smije imati dva odgovora. Dakle, elementarno je pitanje i odgovor može biti samo jedan da svi trebaju biti ravnopravni u ostvarivanju svojih prava na svakom pedlju teritorije Bosne i Hercegovine. A ono što sam uočio i što mi je indikativno i uočio sam to zbog izjave, mislim da je vaša potpredsjednica u SDP-u Lana Prlić koja je prije nekoliko dana rekla, ovaj, i evo citiram – naime HDZ BiH je u dogovoru sa SDA podržao budžet tek pod uslovom da više ne spominje udruženi zločinački poduhvat, da se ne spominje više bosanski, hrvatski i srpski jezik. Navedeno je javno izrečeno ali svi šute o tome, tvrdi potpredsjednica SDP-a BiH Lana Prlić prije nekoliko dana. Ja sam mislio da je prenapregnuta izjava, ovaj, međutim uzimajući u obzir da se o ovom pitanju niko iz SDA danas nije javio ja sad odjednom vjerujem u ovu izjavu gospođice ili gospođe Prlić. I zbog toga sam sačekao do samog kraja da se ne zaletim. I tek kad je b ilo jasno da se više niko neće javiti ja sam pritisnuo ovaj taster, ovaj, i mislim da sad ovdje oko izjave gospođe Prlić nema dileme. I mislim da sada zaista ovo trebamo ozbiljno shvatiti. I ja se izvinjvam kolegama iz SDP-a zbog onih pauzi koje smo danas tražili, jer možda smo ovo pitanje nekad ranije u toku dana trebali otvoriti, a kad je već otvoreno mislim da će ovdje trebati jako puno odgovora, jer možda se nisu samo oko budžeta dogovorili. I ja se nadam da će gospođa Prlić, i svi oni koji imaju neke naznake o tim dogovorima, imati još nešto za reći u narednim danima. I, evo, da opet se vratim na ono što je gospođa Gasal-Vražalica govorila, niti sam ja Nostradamus ali 2 i 2 je 4. I kao što mi je prije 2,5 godine bilo jasno da onaj zakon što je gospodin Bevanda predložio ne valja, i tad je gospodin Đonlagić govorio protiv tog Zakona i mi smo glasali protiv tog Zakona, tako i sada vidimo da je 2+2 = 4. Ne znači da je neko Nostradamus samo zato što zna, ovaj, zbojiti neke osnovne stvari. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Imate riječ zastupniče.
Zahvaljujem. 102 Pa, znate ja sam zaista neugodno iznenađen da ovakvo jedno elementarno pitanje provocira ili izaziva ovakvo kolarizirane stavove i da ovdje ima puno insinuacija, pa čak puno cinizma i nedopustivih diskusija vezano za ovo pitanje koje jednostavno spada u red elementarnih demokratskih pitanja. Ali kada vidimo kakav je odnos i prema visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini, kada vidimo da je zakon koji sam ja predložio Zakon o izmjeni Zakona o visokom obrazovanju, kada vidimo kakva je briga, pod navodnicima, o mladim ljudima, kad vidimo kakva je briga o tome što mladi ljudi nemaju šanse da nauče ono što treba da nauče, što je na sceni jedna potpuna destrukcija visoko obrazovnog sistema, a siguran sam da i na ovim nižim nivoima ništa situacija nije bolja, mene zapravo i ne čudi ovakva rasprava koju smo imali priliku da svjedočimo. Ja jednostavno ne mogu to da shvatim, ali budite sigurni ponovo će doći pa ga vi ponovo odbijte, ponovo će doći na ovaj visoki Dom Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o visokom obrazovanju, jer ja neću da prihvatim činjenicu da mi hoćemo da prihvatimo ono što nam je Evropa na butalan način rekla, da je sve ispolitiz irano, pa evo ispolitizirano i ovo pitanje elementarnih stvari.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 25., Ad. 25. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, Salka Sokolovića i Sadika Ahmetovića, podnesene 17.01.2018., koja glasi: „Na te melju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosimo zastupničku inicijativu za utvrđivanje maksimalnog iznosa maloprodajne marže distribute ra nafte i naftnih de rivata“, broj: 01-50-1-194//18 Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje zastupničke inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za ekonomske reforme i razvoj. Nadležno Povje renstvo je 19.02.2018. dostavilo Mišljenje. Povjerenstvo je uz suglasnost predlagatelja podržalo modificiranu inicijativu koja sada glasi: „Ovim putem tražimo od Vijeća ministara da zajedno sa nadležnim entitetskim institucijama provjeri koliko iznose maloprodajne marže distributera nafte i naftnih derivata u Bosni i Hercegovini po litri goriva, te da nakon objavljene provjere pronađe mogućnost da se dio tereta najavljenog poskupljenja prebaci na distributere nafte i naftnih derivata, a ne samo na građane Bosne i Hercegovine.“ Otvaram raspravu. Zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Dakle, Klub poslanika Nezavisni blok smatra da se država treba i mora uključiti u ovo pitanje. Prva stvar je da se neke informacije koje imamo u javnosti, a koje kažu da po jednoj litri goriva da je cijena ove marže, odnosno zarade na litru goriva negdje, neko kaže 20, neko 30, neko 40 feninga. Mi mislimo da se država treba uključiti u smislu, u prvom dijelu, dakle da istraži kolika je zapravo ta stvarna marža, a da poslije toga država odreaguje i da napravi najvišu tu cijenu marže, da je ograniči, a da teret, odnosno tu neku vrstu razlike da prebaci da se teret 103 ovih poskupljenja prebaci na one koji najviše zarađuju. Mi se zahvaljujemo nadležnoj komisiji, evo, koja je ovo razumjela i prihvatila kao takvo. Ima već dva mjeseca, odnosno tri kako pričamo o ovome usvajanju akciza nismo uspjeli spriječiti i zaustaviti da se akcize ... način zaustave, one su se usvojile, ali evo, ovo može biti korak u kojem očekujemo da vlade, da vlasti pokažu neku sad svoju vrstu, rekao bih, iole odgovornijeg odnosa i odgovornijeg pristupa. Dakle, pozivamo da podržite ovu inicijativu. Mi smo imali i po prošloj, na prošloj sjednici smo imali jedan od zaključaka koji je otprilike identičan ovoj ovakvoj inicijativi, očekujemo da, evo, i danas po ovom glasanju možda dobijemo tu pozitivan stav. Ali sve u svemu institucije, Parlament, vlade bi trebale na ovakav način se ozbiljno i odgovorno uključiti u ovu temu, dakle u ovu priču i dati jednu svoju vrstu odgovora u smislu da jednostavno pokažu da razumijevaju šta se sve dešava na tržištu Bosne i Hercegovine i da daju neki svoj odgovor onima koji pokušavaju zloupotrebljavati jednu ovakvu situaciju, da to jednostavno neće proći. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Momčilo Novaković, rasrava. Izvolite zastupniče.
Meni samo kratko trebaju neka pojašnjenja da bih se ja uopšte o ovome mogao izjasniti. Prvo, o čemu ćemo se izjašnjavati? Naime, inicijativa koju smo dobili ovdje govori, ima dva dijela, jedan dio je onaj koji kaže da će Savjet ministara zajedno sa nadležnim institucijama utvrditi kolike su maloprodajne marže nafte i naftnih derivata. Time ćemo doći do podataka. Drugi dio nicijative kaže kako bi se iste zakonski mogle ograničiti. Ja mislim da tu dolazimo onda u problem, da mi ne možemo našim zaključkom ovdje ograničiti marže distributera, radi se o slobodnom formiranju cijena, o, naravno, ponudi i traženju na tržištu i da, uz svu našu volju i predlagača inicijative ali i svih nas koji bi ovo podržali, rezultat toga nećemo dobiti. Posebno kada se radi o mišljenju komisije, ovaj, znači komisija takođe traži da se provjeri koliko iznose maloprodajne marže po litru, te da se nakon provjere iznađe mogućnost da se dio tereta ... poskupljenja prebaci na distributere nafte. Mislim lijepa priča bez ikakvih efekata. Ja bih volio da se predlagač inicijative u ovoj fazi ograničio da dobijemo informacije o tome kolike su maloprodajne marže na naftu i naftne derivate, a onda kada dobijemo te informacije da uđemo u raspravu oko toga i da vidimo imamo li uopšte mehanizme da prebacimo. Ja tvrdim da mi nemamo mehanizme sem dobre volje distributera koja će biti istaknuta onda kada padne prodaja nafte. Ako ne dođe do pada prodaje nafte normalno da neće doći do ograničenja marže, to je sasvim jasno.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Isaković, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, ono što je evidentno je da imamo na benzinskim pumpama cijene koje su daleko veće od onoga što je predviđeno akcizama i to je ono što je briga i što treba da se pozabavi ovaj Parlament. Međutim, ja mislim da ovaj Parlament nema nadležnosti da diktira cijene, diktiranje 104 cijena je u nekom drugom prošlom sistemu bilo moguće, ali u ovom sistemu gdje je slobodno formiranje cijena nije moguće. Mi zaista smo svjedoci da su goriva poskupila čak i prije akciza, a onda poslije još više, pa imate danas situaciju da je od prosječ ne cijene goriva prije akciza od marku i 80, gdje je trebalo da bude negdje prodajna cijena 2 marke i 4 ili 2 marke i 6, imamo danas 2 marke i 20, 2 marke i 28 sam danas vidio dolaskom iz Zenice do Sarajeva, to je ogromna cifra. Dakle, ti distributeri nisu genijalci koji su zaradili genijalnim svojim idejama nešto, nego su zaradili, je li, ekstra ... neku koju očito tržište nije artikulisalo. I šta je moguće ovdje uraditi? Dakle, moguće je da država interveniše zaista, ali na jedan sasvim drugi način, jednom strategijom, a ta strategija bi se ogledala u sljedećem – da ima robne rezerve pa da na tržište interveniše robnim rezervama. To je onaj metod koji je na zapadu prihvatljiv i svugdje drugo gdje je tržište, slobodno tržište formiranja cijena. Međutim, danas mi nemamo situaciju da je Vijeće ministara pripremilo takvu jednu poziciju u kojoj može izaći iz ovakve strategije. Dakle, mislim da ovo pitanje trebamo uputiti Vijeću ministara i da Vijeće ministara iznađe mogućnost i način kako slobodno formiranje c ijena, odnosno divljanje cijena nafte i naftnih derivata treba regulisati i staviti u okvire koji su logični. Ja znam da su dažbine nafte i naftnih derivata jako velike. Danas da imate naftu u svojoj, ja ću reći, avliji i, dakle, prerađenu i da je sipate direktno u auto trebali bi da platite negdje marku i 5 dažbine državi. Dakle, to je zaista veliko, ali ovakve marže nisu logične. Po tom, po toj logici, ja podržavam kolege da je to problem koji treba riješiti ali isto tako mislim da diktiranje cijena danas u Bosni i Hercegovini nije moguće jer formiranje cijena, slobodno formiranje cijena, odnosno tržište ovakvo ne prihvata takvu varijantu, ali da Vijeće ministara mora da ima strategiju za ovo i da mora artikulisati svojim alatima, koji mu stoje na raspolaganju, to je sigurno. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala vam. O ovoj inicijativi dosta sam govorio na komisiji i sada ću pokušati, evo otišao je ministar Bevanda, ali nadam se da će on dobiti stenogram i da će to pročitati. Mislim da bi ovdje trebalo napraviti jednu malu izmjenu u inicijativi i ići prema zakonskom uokvirivanju, odnosno donošenju zakona kojim se u pojedinim oblastima limitira maksimum, znači maksimalna ma rža. Taj primjer imate u demokratskoj Evropi prema kojoj idemo. Recimo u Njemačkoj je tačno zakonski uokvireno koja je zadnja, ja govorim o trgovačkoj marži, prema potrošaču za hranu, koja je za odjeću, koja je za obuću, definisana, govorim o maksimalnoj. I onda od nula do maksimuma takmiče se trgovci kako mogu da rade. E sad o nafti i naftnim derivatima. Ima predivna ona analiza u Nezavisnim novinama banjalučkim vezano za cijene nafte i naftnih derivata. Ta analiza pokazuje da je trenutna marža oko 40% na naftu i naftne derivate, dobro ste čuli 40%. To je neprimjereno. Lako je do ove računice doći. To je berzanska roba, berzanska roba ima svoju cijenu i barel nafte košta toliko, barel nafte kod nas u potrošnji košta, u odnosu na berzu kad ga kupi, višestruko više. Slažem se 105 feninga ili marka i 5 feninga državi, ali gdje je još marka i 21, marka i 21. Ovo nije kontrola cijena nego limitiranje maksimalne marže i ništa drugo. 105 Dva primjera sam naveo na komisiji, sad ću ih ovdje pa ćete se hvatati malo i za glavu. Da li iko zna koliko se proda vekni hljeba u Bosni i Hercegovini uračunajući tu i peciva, kifle, u pekarama, bureke i koje šta drugo. U ... hljeba 4,5 miliona dnevno, dob it o jednoj vekni je 15 feninga. To godišnje iznosi, pazite, 250 miliona maraka. Je li ikad to iko računao, uzmite digitrone pa izračunajte, 250 miliona, a svi kukaju da pekari jedva preživljavaju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja rekao dobro, 250 miliona. Da nije onda malo velika dobit na vekni hljeba 15 feninga ako je dobit godišnja 250 miliona maraka, itd. Niko tim neće da se bavi. U ovoj zemlji je pametnije se baviti jesam li Srbin, Hrvat ili Bošnjak, je li mi dijete ide u onakvu ili ovakvu školu, da li imam to i to, nego kakva je budućnost naše zemlje i djece. A budućnost se kreira samo kroz pozitivno ozračje u ekonomiji i nikako drugačije. To što ćemo reći nacion neće dati zaposlenje djetetu, to što ćemo reći da znamo jedno, drugo pismo, neko će smisliti i treće, zašto ne bi i Romi imali svoje, Jevreji svoje pravo, da ne nabrajam, Rusini, Rusi, Ukrajinci, Česi, Poljaci, sve te manjine imamo, Makedonci, Albanci, da koga ne zaboravim, da ne nabrajam više. Dajte da mi, gospođo Krišto evo završiću ja, da mi stvorimo, ono kako kažete, ozračje pozitivne klime. I preporučujem da ovi koji su ovo predložili pokušaju napraviti izjenu i tražiti da se ide u zakonsko uokvirivanje kroz limitiranje maksimalnih marži. Imamo naše susjede Hrvatsku koja je kada su naftaši počeli naglo da dižu cijene intervenisala rezervama. Mi ih nemamo, mi ih nemamo, imamo terminale, rezerve nemamo, imamo željeznice, ne može se nafta prevoziti željeznicama nego cisternama. A to je samo zato što imamo bezbroj crnih prelaza kuda prolaze oni koji švercuju naftu i naftne derivate. Naveo sam vam kada smo govorili o akcizama primjer Sarajeva, primjer Banja Luke, gradova koji imaju najveći broj registrovanih vozila, Sarajevo 165.000. Kada se uzme da troše samo po pola rezervoara mjesečno dobijete cifru X, kad uzmete izvještaje o distribuciji na benzinskim pumpama u Sarajevu dobijete da je to od tog X nekoliko puta manje. Auta idu perpetumobila i tako sada redom. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Dakle, ja moram priznati da nisam nekakav specijalni stručnjak u ovoj vrsti posla, ali eto zastupnik sam pa imam pravo govoriti i o temi koju baš dovoljno ne razumijem. Jedino šta mi se nameće logično iz ovih rasprava koje sam čuo ovdje od kolega, koje mislim da su stručniji u ovom poslu nego ja, je da ne može se utjecat na marže, jer eto to je pravo tržišta. Znači, to sam evo ukapirao u ovih deset minuta ovdje, ali me onda zanima zašto kolega predlagač ovakve inicijative nije razmislio o veleprodajnim maržama, znači zašto, ovaj, jel' on to štiti vanjske uvoznike ili dobavljače tog goriva. Dakle, ako možemo utjecati na maloprodajne valjda možemo i na veleprodajne, dakle, čista logika. Da li je to moguće ili je nemoguće i to? Onda je očito inicijativa nemoguća jel'. 106
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Kratko. Pa, slažem se da prvi dio inicijative je nesporan, drugi je problematičan u smislu provedbe, ali se ja zahvaljujem predlagačima koji su ovo predložili i ovo pitanje unijeli u Parlament, pa i na ovaj način. Postoje, nešto je kolega Isaković govorio, kao i druge kolege, postoje načini kako bi se eventualno nešto moglo uraditi, a da je u skladu sa dozvoljenim mjerama, pa bilo je pomena, evo ovdje smo diskutovali o eventualnom inspekcijskom nadzoru kojim će biti utvrđeno je li bilo zloupotreba u primjeni Zakona o akcizama, o tome da se eventualno javnost izvjesti o distributerima koji ostvaruju ekstra profit, itd. Ali u svakom slučaju inicijativa je vrlo prihvatljiva, uz to da bi možda evo svi zajedno, a prije svega predlagači, koje još jednom pohvaljujem na ovoj inicijativi, učine realno provodivom. Pa, možda iza ovog prvog dijela bi moglo umjesto zakonskog ograničenja za koji znamo svi da nije moguće, da se kaže u ovom drugom dijelu inicijative – te da Vijeće ministara Parlament izvjesti o mogućim mjerama kojima bi se spriječile zloupotrebe u implementaciji Zakona o akcizama. Mislim da bi tako nešto bilo prihvatljivo, realno provodivo i ja mislim da bi svi podržali. A da ima zloupotreba, o tome evo i kolege su govorile, ali posljednje informacije, ja sam postavio i poslaničko pitanje, govore o tome da postoje zloupotrebe i kod distributera plina, da postoje čak i kršenje Zakona o zaštiti ličnih podataka gdje se od, gdje distributeri traže jedinstveni matični broj i ostale podatke od onih koji kupuju plin za vlastite potrebe, odnosno za domaćinstvo, koji nije opterećen akcizama, dakle nije za auto mobile, to poseban je slučaj, čini mi se, u HNK i Livanskom kantonu bio, nešto je bilo oko toga i kroz medije, gdje su distributeri iz ovog područja tražili intervenciju države i zaštitu na neki način jer su se našli u situaciji kada imaju problem u čitavoj toj priči oko implementacije ovog Zakona. A da ne govorim o tome da se lovi u mutnom, evo taksi usluge se, kažu da cijena goriva može učestvovati fening i po, dva po kilometru ovo poskupljenje, a najavljuju se poskupljenja od 20 feninga po kilometru kao rezultat uvođenja, odnosno implementacije Zakona. Dakle, ima jako puno tih primjera, mogli bi ih svi davati, ali evo, možda da se potrudimo da ovu inicijativu predlagača uobličimo na način da je prihvatljiva svima i da je Vijeće ministara može implementira ti, da samo onako tehnokratski nam ne odgovori – tražili ste od nas nešto što nije izvodljivo.
Zahvaljujem. Zastupnik Senad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Evo samo komentar na nekoliko ovih stvari. Prva je kolege Novakovića, ovo je lijepa priča bez efekata. Prvo, dakle, njegov je prijedlog bio da dobijemo ove cijene marže, odnosno visinu ove marže. Dakle, ako samo to dobijemo, znači, da smo uspjeli, ne vidim kolegu Novakovića, znači taj dio ako u toj takvoj formi idemo imamo pozitivan efekat. 107 Druga stvar, kolega Isaković, nema Parlament pravo da limitira cijene. Mi ovdje ni ne limitiramo cijene, mi smo ovdje rekli da tražimo informaciju kolike su i da pozivamo nadležne institucije da iznađu mogućnost da dio tih, kako se zove, te marže prebace na teret onih koji najviše zarađuju. Mislim da ništa mi niti smo ušli u slobodno tržiše, dakle, to je jedan od osnovnih principa naše politike, jeste slobodno tržište al' s druge strane mi hoćemo i da budemo odgovorna i vlast i politika, država ima obavezu da bude socijalno osjetljiva. Dakle, primjer jedne od najuspješnijih tih ekonomija je Njemačka ekonomija, tržišno-socijalna ekonomija, ima slobodno tržište, ima ovaj jedan odnos prema ovim kategorijama koje treba štititi. Podržavam ovo što je kolega Backović rekao, dakle, i predlažem evo da ili on, a možemo i mi, u nekom narednom dijelu predložiti ovaj, kako je on to rekao, utvrđivanje maksimalne marže, da to zakonski uokvirimo, od vekni, jesam razumio, od vekni, ovoga goriva do bureka i svih drugih ovih stvari. Mislim da je to takođe stvar prihvatljiva. I ovo što je, hoću da ovdje napravimo jednu ispravku, odnosno dopunu. Kolega Lovrinović kad je spominjao malopradajne, dakle u tekstu, finalnom tekstu naše inicijative se može dodati i veleprodajne. Naravno, nemamo nikakvu tu, nemamo nikakav taj problem da se samo doda maloprodajne i veleprodajne, tako da dobijemo cjelokupnu informaciju. Evo, uz ovu ispravku za nas je ovo u potpunosti prihvatljivo i pozivam vas, zahvaljujem svima na pozitivnim ovim komentarima, pozivamo vas da ovo prihvatite. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dobor, ovaj, gospodinu Šepiću je ispravka, ja ili ne vidim dobro ili ovdje piše jasno – inicijativu za utvrđivanje maksimalnog iznosa maloprodajne marže distributera nafte. Dakle, vi hoćete da se maksimalna cijena marže odredi po ovoj inicijativi. Dakle, ja sam o tom upravo govorio i, onaj, ne vidim razloga uopšte da komentarišemo, to je tačka dnevnog reda koja je ovdje pred nama. Evo, toliko.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirasad Đonlagić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Pa, mi se svi slažemo da je ovdje došlo do neprihvatljive zloupotrebe i iskorištavanja situacije u kojoj su se našli distributeri nafte. Svi stručnjaci ekonomski, svi su upozoravali i govorili da nema razloga, niti mogućnosti za tako nešto, a to se upravo desilo. Da bi ovo bila jedna dobra inicijativa, koju treba podržati, sa dobrom namjerom, al' neprecizno definasana, možda bi bilo najlogičnije da ovo uputimo našoj Komisiji za finansije i budžet koja će ovaj 108 prijedlog uobličiti i definirati na najbolji mogući način koji će biti usklađen sa Zakonom i proslijeđen odgovarajućim institucijama. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa dobro, onda nekoj drugoj nadležnoj komisiji, ja ne znam, ali ovako neće ići, ovo je praktično, ako ja mogu da budem slobodan u interpretaciji, ovo je državni intervencionalizam koji je neprihvatljiv u funkcioniranju slobodnog tržišta. Ali da treba uradit nešto i da treba izrazit svoj stav protiv svega ovoga, to je jasno.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 26., Ad. 26. Davanje suglas nosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekt jačanja bankarskog sektora) izme đu Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-2851/17, od 08.12.2017. Želim vas podsjetiti da smo na 56. sjednici Doma, održanoj 31.01.2018., odgodili raspravu o ovoj točki kako bi se u međuvremenu obavila rasprava s predstavnicima bankarskog sektora Bosne i Hercegovine i korisnika usluga, a posebno Udruge Švicarac. Takođe napominjem da je nadležno Povjerenstvo za vanjske poslove dalo negativno mišljenje o davanju suglasnosti za ratifikaciju ovog Sporazuma. Otvaram raspravu. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Budući da vidim da je u priloženom materijalu gospodin Bevanda ovlašten od strane Predsjedništva da bude na Domu i da bude ovlašteni predlagač, ja bih zamolila Vas kao predsjedateljicu da nam prvo se ministar obrati, a svakako poslije ministra, jer recimo ja ne mogu da se opredijelim apsolutno na osnovu ovoga što je nama prilože no kao dokumenti, jer ako je ovo zajam ili kredit za podsticaj entitetskim razvojnim bankama ja bi zaista c ijenila da je nama priložen neki izvještaj u kakvom su trenutnom stanju te razvojne banke, entitetske razvojne banke da bi mi znali čemu ide ovo, zašto, je li im to zaista treba, a svakako poslije ministra da nam se ovlašteni neko iz ove Komisije za vanjske poslove obrati. Hvala.
Evo, možda da odma damo riječ ministru, želi se obratiti u povodu ove točke dnevnog reda. Izvolite ministre.
Hvala vam. Treba prvo reći da je proces pregovaranja, da vam ne govorim o samim procedurama, inicijativama i došli smo sad do, faktički do Parlamenta i davanje suglasnosti na ratifikaciju, s tim da je sva potrebna procedura prošla. Ja ću reći ukratko, znači cilj ovog Projekta je da unaprijedi solidnost bankarskog sektora kroz unapređivanje kapaciteta za regulaciju, nadzor i restruktuiranje banaka i jačanje entitetskih razvojnih banaka. Projekt ima posebnu komponentu za Federaciju i Republiku Srpsku i implementacijom ovoga Projekta će se omogućiti prvo podrška agencijama za bankarstvo u cilju jačanja regulacije nadzora bankarskog sektora i da bi se osiguralo jačanje zahtjeva koji se odnose na kapital, likvidnost za banke, tako da mogu izdržati poremećaje ili restruktuiranje moguće koji se odnose na solventnost, likvidnost, uvođenje okvira za spremnost za preuzimanje rizika i procesa internog ocjenjivanja adekva tnosti kapitala i uvođenje revidinarne nadzorne metodologije zasnivane na riziku. Ovim se takođe omogućuje i pripremu usvajanja podzakonskih akata i odluka o oporavku i restruktuiranju banaka, uspostava i operacionalizaciju jedinica posebno ... restruktuiranju banaka i usvajanje metodologija za interno ocjenjivanje za planove oporavka i naknadnu ocjenu planova oporavka koji sve banke trebaju dostavljati agencijama za bankarstvo Federacije BiH i Republike Srpske. Ovaj čitav Projekat je komplet, jedan čitav paket koji je rezultirao izmjenama Zakona o bankama i agencijama za bankarstvo u Federaciji i Republici Srpskoj. Treba reći, a to i imate, iznos predloženog vanjskog duga je ukupno 56,6 miliona eura, od čega Federacija BH 28,3, a istovjetan iznos je i Republika Srpska. Što se tiče uvjeta ovog kredita, rok odplate je 32 godine, od čega je 7 godina grejs period, a kamatna stopa je promjenjiva, šestomjesečni ... plus marža, jednokratna avansna naknada 0,25 od iznosa kredita i naknada za nepovučeni iznos kredita 0,25%. Bez želje da bilo što komentiram, ovo nema nikakve veze sa švicarcom, to je bila primjedba koja je iznešena tamo na komisiji, ovo je jednostavno nastavak onoga što su prije svega entiteti radili, a oni su i nosioci krajnjeg zaduženja kroz izmjene i osposobljavanje bankarskog sektora da izvrši, da izdrži sve one stresove i da zadrži svoju stabilnost. To je ono što ja mogu reći i šta je povod ovoga. Jer sam dobio i mišljenja sa povjerenstva, tu se tražila rasprava sa predstavnicima bankarskog sektora, oni su učestvovali vrlo aktivno ... Centralna banka, Agencija za osiguranje depozita, entitetske agencije za bankarstvo i svi ostali. Tako, evo, smo da ne ode u krivom smjeru ono što je dovelo do toga da se dobije negativan stav ovog Povjerenstva. Hvala vam.
Hvala ministre. Zastupnica Mensura Beganović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 110 Znam da smo svi umorni, i ja sam, ali uvijek kad ovaku tačku na kraju vidim da nas čeka zaduživanje koje je, nije nimalo naivno, 56.600.000 eura za oporavak dvije razvojne banke, da ne, da se ne lažemo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kako ne piše. Ok, iz materijala je to jasno, znači da su to, da je to zaduživanje koje treba da, između ostalog, oporavi dvije razvojne banke u Federaciji i u Republici Srpskoj. Obe razvojne banke već, da kažem, odavno se može zaključiti da problematično posluju, netransparentno posluju, da su to nestručni stranački kadrovi koji raspoređuju novce kompanijama, raspoređuju novce kompanijama koje su bliske vlastima i u jednom i u drugo entitetu, ja uopće ne pravim razliku. Ja sam se čak i uvjerila kad sam bila članica Komisije za ispitivanje stanja u Izvozno- kreditnoj agenciji, da je Razvojna banka Republike Srpske, recimo, davala garancije koje se, koje su, između ostalog, i Izvozno-kreditnu agenciju dovele u tako jedan poslovno vrlo nezavidan položaj zbog poslovanja UNIS - Fabrike cijevi iz Dervente. Dakle, nije to samo iz medija, nego smo se, nego sam se uvjerila i kroz rad u ovoj Komisiji, gdje su bili podastrti svi dokazi koje smo, koji su samo potvrdili ovo što vam ja danas pokušavam reći. Dakle, ni na koji način mislim da nema smisla se zadužiti za dodatnih 56 miliona makar to bilo i na 30 godina i 7 godina grejs perioda, jer nama to valja vratiti, a ko će i kako potrošiti. Ja zaista mislim da je ovaj Parlament dovoljno ozbiljno tijelo koje neće na takav način donije ti odluku da se raspoređuju sredstva netransparentno i na način da se pomažu kompanije koje su bliske vlasti bilo jednog ili drugog entiteta. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala Vam. Žao mi je što sam sam i nema više predstavnika iz moje političke opcije da dajemo doprinos, ovako moram stalno da govorim. Nije problem kreditiranja razvoja bankarstva, to uopšte nije problem, problem je zašto ovdje nije rečeno, ako ste spome nuli dvije agencije za bankarstvo, agencije za osiguranje depozita, koliki je prihod godišnji agencija za bankarstvo, kolika je prosječna plata u agencijama za bankarstvo? Zašto nam vi to niste rekli? Znači, mi bi to morali znati, koliki im je godišnji prihod. Znate li koliko su, za koliko su novca kupili zgradu Agencija za bankarstvo Federacije, je li vam poznata ta informacija? Očito nije. Šta rade sa viškom tog novca koje oprihoduju? A onda sad treba da se zadužimo, da agenc ije za bankarstvo i ne znam šta. Hajmo da uzmemo pretpostavku, koja je moja prethodnica rekla, da su ovo sredstva koja treba da idu za sanaciju dvije razvojne banke. Zašto nam ovdje nije predočeno koliki je stepen naplate razvojnih banaka plasiranih sredstava? Koliko je rizičnih plasmana? Šta je sa plasmanima koji nisu više ni rizični, nego definitivno i konačno nenaplativi, jer ne postoje više ni pravna lica koja su dobila ta sredstva? 111 Mislim da kada se kaže i kada se predloži ovakav akt, odnosno da nazovem to, više ... ovakva finansijska operacija, treba malo više objašnjenja iz struke. Jer ako se ne da više objašnjenja uvijek su upitnici iznad glave, dileme. Evo, ja sam rekao, bankarski sektor, kolika je ukupna dobit komercijalnih banaka u ovoj državi? Gdje odlaze ta sredstva iz dobiti komercijalnih banaka, da li se one refinansiraju ili se izvlače vlasnicima banaka? Kolika je ukupna aktiva banaka? Šta je uračunato u tu aktivu banaka, da li su i depoziti građana? Kako smo mi ovdje omogućili tim bankama da ostvaruju tu dobit? Gaseći Zavod za platni promet i dajući sve provizije komercijalnim bankama, umjesto da to ostaje vama u budžetnu, nama u budžetu i da budu poticajna sredstva za snižavanje kamatnih stopa. Kako je to moguće da sve države u okruženju su to zadržale, a nas su ti lobiji, između ostalog, i ovi iz međunarodnih banaka natjerali da uništimo sve domaće banke. Da bih mogao donijeti odluku ja tražim ove informacije. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Ovim smo iscrpili današnji dnevni red sjednice. Sad je 20:10, koliko vam treba da se nađemo?
pola devet, ne može prije.
Znači, u 20:30, može? Vidimo se na glasanju. Možemo li krenuti sa glasanjem? Molim vas da se pripremite krenućemo sa glasanjem. Idemo točka 1. – Usvajanje zapisnikâ sa 55. i 56. sjednice Zastupničkog doma Parlame ntarne skupštine BiH. Glasuje mo prvo o usvajanju Zapis nika sa 55. sjednice. Od ukupno 34 nazočni h– za 29, protiv nema, suzdržanih 5. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 55. sjednice. Sad vas molim da se izjasnimo o usvajanju Zapisnika sa 56. sjednice . Od ukupno 32 nazočnih – za 31, protiv nema, suzdržan 1. Uz opću i entitetsku većinu, konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 56. sjednice. Prelazimo na izjašnjavanje po točki 5. – Izjaš njavanje Zastupničkog doma o utvrđivanju novoga roka za dostavu izvješća o Prijedlogu zakona o izmje nama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Salko Sokolović, Senad 112 Šepić i Sadik Ahmetović, broj: 01-02-1-2400/17, od 09.10.2017. Glasujemo o određivanju novog roka za dostavu izvješća od 30 dana. Od ukupno 34 nazočnih – za 13, protiv 20, suzdržan 1. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo odredili novi rok za dostavu izvješća od 30 dana. Molim vas da se izjasnimo o točki 6. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Aleksandra Pandurević, Borjana Krišto i Mirsad Isaković, zakon broj: 01-02-1-2687/17, od 15.11.2017. (drugo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Od ukupno 35 nazočnih – za 19, protiv 13, suzdržanih 3. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Ne možemo ići u drugi krug jer nemamo, evo, mogućnost da se usuglasimo, ostavljamo za narednu sjednicu. Prelazimo na izjašnjavanje pod točkom 7. – Prije dlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2759/17, od 22.12.2017. (drugo čitanje), skraćeni postupak. Glasujemo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Od ukupno 35 nazočnih – za 27, protiv 5, suzdržanih 3. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama, predlagatelja Vijeća ministara u drugom čitanju. Idemo na točku 8. – Prije dlog zakona o izmje ni i dopunama Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1752/17, od 14.11.2017. (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Od ukupno 35 nazočnih – za 23, protiv 9, suzdržanih 3. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine, predlagatelja Vijeća ministara BiH u prvom čitanju. Prelazimo na izjašnjavanje pod točkom 9. – Prije dlog zakona o izmje ni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Salko Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, zakon broj: 01-02-1-2884/17, od 14.12.2017., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Glasujemo o negativnom Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva. Od ukupno 35 nazočnih – za 21, protiv 13, suzdržan 1. Konstatiram da smo usvojili negativno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, stoga Prijedlog zakona se smatra odbijenim u skladu sa člankom 113. stavak (2) Poslovnika. Prelazimo na točku 10. ali prije no što pređemo na točku 10. predlažem objedinjavanje glasovanja o točkama od 10. do 19., uključujući i točku 19., obzirom da je riječ o 10 izvješća Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji institucija Bosne i Hercegovine za 2016. 113 Sada glasamo o obje dinjavanju glasanja po točkama od 10. do 19., uključujući i točku 19. Od ukupno 35 nazočnih – za 27, protiv 4, suzdržanih 4. Uz postojanje opće i entitetske većine konstatiram da smo objedinili glasovanje o točkama od 10. do 19., uključujući i točku 19. Sada prelazimo na izjaš njavanje o zaključcima koji s u po ovim točkama predloženi. Imamo prijedloge zaključaka zastupnika Nikole Špirića. Da li ima potrebe da čitam ili imate? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
U paketu. Molim vas da se izjasnimo o dva zaključka zastupnika Salke Sokolovića. Od ukupno 35 nazočnih – za 25, protiv nema, suzdržanih 10. Uz postojanje opće i entitetske većine konstatiram da smo usvojili zaključke zastupnika Salke Sokolovića. Sada imamo zaključke zastupnika Damira Bećirovića, jedan je zaključak. Molim vas da se izjasnimo. ____________(?) Možete li pročitati? Možete pročitat jel'? Zastupnički dom traži od Ministarstva financija i trezora da dostavi tablični prikaz javnih nabava državnih institucija koje za predmet nabave imaju službena vozila. Informacija mora sadržavati visinu potpisanih ugovora, naziv pravne osobe koja je potpisnik ugovora s državnom institucijom. Informacijom je potrebno obuhvatiti razdoblje 2000. – 2018. Od ukupno 35 nazočni – 27 za, protiv 6, suzdržana 2. 114 Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili zaključak zastupnika Damira Bećirovića. Imamo zaključke zastupnika Kluba SBB-a. Treba li da čitam? ____________(?) Ne treba.
Šta je s mašinom?
Samo trenutak, malo za strpljenje molim vas. Imate mogućnost da glasate, molim vas. Od ukupno 35 nazočnih – za 21, protiv 9, suzdržanih 5. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu Neovisnog odbora za 2017. godinu. Sada vas molim da se izjasnimo o primanju k znanju Plan rada Neovisnog odbora za 2018. godinu. Od ukupno 35 nazočnih – za 21, protiv 9, suzdržanih 5. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo primili k znanju Plan rada Neovisnog odbora za 2018. godinu. Prelazimo na izjašnjavanje po točki 22. – Prijedlog odluke o imenovanju parlame ntarnog vojnog povje renika BiH, broj: 01,02-34-1-418/18, od 07.02.2018. Glasujemo o uvajanju ove Odluke da se za vojnog povjerenika ime nuje gospodin Boško Šiljegović. Od ukupno 35 nazočnih – za 32, protiv nema, suzdržanih 3. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Odluku o imenovanju parlamentarnog vojnog povjerenika BiH u osobi gospodina Boška Šiljegovića. Čestitamo vojnom povjereniku u ime Doma. Prelazimo na izjašnjavanje po točki 23. – Informacija o opravdanosti Odluke o visini, načinu i postupku ostvarivanja prava na naknadu za prijevoz na posao i prijevoz s posla koju je Vijeće ministara BiH usvojilo na 111. sjednici, održanoj 24.08.2017. – predlagatelj točke: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, broj: 01-50-1-434-1/18, od 20.02.2018. Glasuje mo o usvajanju zaključka zastupnice Maje Gasal-Vražalica. Treba li da pročitamo zaključak? Ne treba. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 35 nazočnih – za 22, protiv 4, suzdržanih 9. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili zaključak zastupnice Maje Gasal- Vražalica. Prelazimo na točku 24. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 14.12.2017., koja glasi: „Na te melju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma 116 Parlame ntarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva nadležna tijela He rcegovačko-neretvanskog kantona, Kantona 10, Kantona Središnja Bosna, Zapadnohercegovačkog kantona i Posavskog kantona da, najkasnije u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, izmijene i dopune ustave navedenih kantona s ciljem osiguranja ustavne ravnopravnosti Srba, kao i da se ustavima kantona, u kojima to do sada nije učinjeno, precizira i osigura ustavna ravnopravnost bosanskog i srpskog jezika, te latinice i ćirilice“, broj: 01-50-1-15-54/17, ve za broj: 01-50-1-2891/17. Imamo uz ovu inicijativu prijedlog zaključka zastupnika Nikole Lovrinovića. Da li trebam da pročitam zaključak? ____________(?) Ne treba. Molim vas da se prvo izjasnimo o zaključku zastupnika Nikole Lovrinovića. Od ukupno 35 nazočnih – za 7, protiv 23, suzdržanih 5. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]