Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 4. sjednice s devet novih točaka. Prijedlog dopune. … [[Govornik se ne razumije.]] Što je to? to je sa video veze pretpostavljam. Da, ajde probajte to dovesti u red. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka 1. predložene dopune Prijedlog zakona o provedbi Uredbe Vijeća EU 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačanje suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja s Konačnim prijedloga Zakona. Sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 2. i 3. predložene dopune, to su Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o subvencioniranju stamenih kredita i Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona? Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, iskazujem prigovor na proceduru hitnog postupka kod izmjene Kaznenog zakona. Smatramo da su takvi zakoni i izmjene kada su i manji moraju raspraviti u Saboru i ići u redovnu proceduru.
Dobro, onda ćemo o tom zakonskom prijedlogu glasovati kada se steknu uvjeti kada će nas biti dovoljan broj. A što se tiče onda točke 2. ona postaje dio dnevnog reda i ide po hitnom postupku. Kako sukladno čl. 225. st. 5. pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nema utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 4. sjednice. Znači moramo o ovoj točci glasovati kada budemo imali kvorum.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj nacionalnih manjina u ime kojih će govoriti poštovani zastupnik Veljko Kajtazi. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, prvo čestitao bih svima Međunarodni dan ljudskih prava. Znam da je to dan koji nije službeni praznik, ali to ne umanjuje njegovu važnost. O ljudskim pravima u ovoj se sabornici često govori u zadnje vrijeme praktički više nego ikad. No ne govore o njima svi afirmativno pa bih primarno njih podsjetio sa nekoliko rečenice na to zašto se uopće obilježava dan ljudskih prava i koje je njegovo civilizacijsko postignuće. Današnji datum obilježava Međunarodni dan ljudskih prava iz razloga što je to dan kad je potpisana Opća deklaracija UN-a o ljudskim pravima 1948. godine. Tada je prvi put u povijesti čovječanstva priznato pravo svih ljudi na život, slobodu, sigurnost bez ikakvih razlika. Primarnih ideja prije 70 i nešto godina kad je taj dokumenat bio usvojen bilo je spriječiti da se strahote Drugog svjetskog rata više nikad ne ponove. Imamo sreću da pripadamo EU, integraciji koja u pogledu ostvarivanja i poštivanja ljudskih prava za sve dostigla najviše u ljudskoj povijesti. Kad gledamo našu zemlju prema javno dostupnim objavama Ured pučke pravobraniteljice najčešće osnove na temelju kojih hrvatski građani imaju pritužbe na diskriminaciju su nacionalno podrijetlo, vjera i dob i to u područjima rada, zapošljavanja, javnog informiranja i medije te pravosuđe i uprave. Kad gledamo diskriminaciju po nacionalnom podrijetlu moramo reći kako razina diskriminacije nije ista kad se gledaju pojedine nacionalne manjine. Jedan dio nacionalnih manjina na sreću živi praktički bez ikakve diskriminacije od strane većinskog stanovništva. S druge strane određene nacionalne manjine diskriminaciju itekako osjećaju. I sam pripadam jednoj od takvih nacionalnih manjina koja spada u red znatno diskriminiranih o čemu sam već i često govorio u ovom saboru. Nažalost ponekad nikakve nacionalne strategije niti ikakvi akcijski planovi ne daju dovoljno rezultate u borbi protiv diskriminacije manjinskih grupa, prije svega Srba i Roma, kao i u slučajevima diskriminacije spolnih manjina. Prije nekoliko godina jedna međunarodna organizacija izrazila je zabrinutost i zbog stanja ženskih prava u Hrvatskoj, točnije zbog zdravstvenog sustava u Hrvatskoj. Kako je navedeno sve je više ograničava pristup sigurnom pobačaju čime se krši pravo na dobijanje najbolje dostupne zdravstvene njege. Tom prilikom nametnuto je da su Romkinje i djeca pripadnici romske nacionalne manjine u najpovoljnijem položaju kad se radi o pristupu zdravstvenoj zaštiti i kao da svaki peti pripadnik romske nacionalne manjine nema zdravstvenu skrb. I svako peto romsko dijete ide gladno spavati. Određeni, nazovimo ga tako trend stagnacije razvoja sustava ljudskih prava u Hrvatskoj vidljiv je od ulaska u EU. Hrvatska je na neki način ulaskom u uniji praktički stala s unapređivanjem zakonodavnog okvira tematike ljudskih prava, a vjerujem da ne moram podsjećati da je određeni referendum napravio i korak natrag. Kada je napravljena jedna od osnovnih namjera deklaracije bila zaštititi manjine i prava onih koji u društvu imaju manju moć, ali zabrinjavajući je trend da polako zaboravljamo tu namjeru i da su manjine u današnjoj Europi sve više izloženi pritiscima. Govor mržnje je zadnjih godinu prisutniji u najvećoj mjeri nakon završetka Drugog svjetskog rata te svjedočimo širenje straha od drugih i drugačijih što je uveliko potpomognulo širenje lažne vijesti. U Hrvatskoj nažalost sve je više prisutno u sustavu zazivanje progona neistomišljenika i dok se taj progon do nedavno ograničavao mahom na osobe koje rade na zaštiti utemeljenih ljudskih prava svih građana počeo se zvati progon i onih ljudi koji nisu iz tih sfera, ali koji kažu ili naprave nešto što se kosi sa idejama određenih skupinama. Hučake poruke koje su se posljednjih godina slali u javnosti sa političkih govornica doveli su do društvene atmosfere u kojoj se normalizira isključivost. Svjedoci smo da se negativne tendencije koje za cilj imaju oduzimanje i smanjivanje prava, a kojima svakodnevno svjedočimo predstavljaju kao izraz demokratskog odlučivanja građana i građanki. No, upravo je suprotno jer demokracija ne može funkcionirati ukolko nije u stanju zaštiti one u društvu koji imaju najmanju moć [[Upadica: Hvala.]] i ne smije to zaboraviti iako je od donošenja [[Upadica: Hvala lijepa.]] deklaracije prošlo više od 70 godina. Hvala.
Imamo jednu povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
238. ma se reagirati na gospodina Kajtazija kolegu, dva puta je spomenu Drugi svjetski rat i ništa više. Moram ga samo podsjetiti da je od '91. do '95. bio Domovinski rat, da je bilo 16.000 mrtvih i da je to jedna od nacionalnih manjina nažalost digla se protiv hrvatskog naroda. I molio bih vas kad govorite onda govorite istinu, nemojte preskočiti Domovinski rat to je temelj hrvatske države. Hvala lijepo.
Dobro, jasno vam je da je to bila replika i da dobivate opomenu jer nije bila povreda Poslovnika.
Gospodin Bernardić vi ste već na položaju, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege, slušajući ovu raspravu prije toga mislio bi čovjek da ne živimo u Hrvatskoj, da je sve idealno. A istina je sljedeća, da je zdravstveni sustav u raspadu, u potpunom rasulu i šteta što nema predsjednika sabora jer je vjerojatno pobjegao da ne bi morao odgovarati na pitanje zašto raspravu o radu stožera gura opet navečer i sakriva istinu od naroda. A istina je slijedeća, da su mrtvačnice pune. 26. svibnja u Splitu ove godine predsjednik najkorumpiranije Vlade u Hrvatskoj povijesti kao nekakav samodopadni hvalisavac izjavio je, pobijedili smo koronu. Sad je jasno da je izgubio u potpunosti kontakt sa stvarnošću. Hrvatska je najgora u Europi i po broju mrtvih i po broju zaraženih, najgora. Tko je za to odgovoran? Plenković i njegov tzv. stožer. Stožer koji je od početka na daljinski upravljač HDZ-a, stožer koji je prvo zatvorio Hrvatsku prvi lockdown, nakon izbora u HDZ-u, pa su otvorili Hrvatsku za potrebe parlamentarnih izbora jer je to tad pasalo HDZ-u, pa su sad opet zatvorili Hrvatsku ali tek nakon drugih izbora u HDZ-u. Dakle, sve ostale europske zemlje su to napravile puno prije, mjesec dana prije, naravno ovaj stožer je čekao zato jer je isključivo politički i donosi političke odluke. Stay stožer kako ga ja zovem ili pokretna govornica kako se uvriježilo u narodu mišljenje o stožeru je uz podršku liječnika i epidemiologa koji su na platnom spisku Vlade pokušava uvjeriti hrvatsku javnost već mjesecima da je sve u redu, a nije u redu. Oni koji misle drugačije njih su pokušali prije neki dan izbaciti iz vladinog znanstvenog savjeta. A taj stožer donosi u najmanju ruku odokativne mjere koje nemaju apsolutno nikakve veze čak ni sa zdravim razumom. Poput mjera crkve i shoping centri otvoreni, kafići i restorani zatvoreni. Mi smo od početka, i ja osobno, pandemije upozoravali da ne postoji nikakva strategija borbe s virusom, predlagali smo čitav niz zakonskih rješenja za pomoć radnicima, umirovljenicima, obespravljenima, zdravstvenim djelatnicima na prvoj crti obrane od virusa. Ja sam u lipnju upozoravao da je žarište epidemije i u noćnim klubovima, ali i u školama pogotovo srednjim školama jer srednjoškolci putuju javnim prijevozom na posao, a žive sa roditeljima ali na žalost i sa djedama i bakama u Hrvatskoj. Upozoravao sam i pokazivao projekcije IHME instituta koji je govorio da će u Hrvatskoj na jesen biti 3.000 novozaraženih, danas ih je 4.500. Nekima je tada to pokazivanje papira bilo smiješno, no danas više nije smiješno za više od 2.000 obitelji koje su zavijene u crno, kojima su umrli njihovi najmiliji. Po tim projekcijama vodećih svjetskih instituta do kraja travnja u Hrvatskoj će biti preko 8.000 žrtava, biti će više civilnih žrtava od korona krize nego što je bilo civilnih žrtava u Domovinskom ratu. Dakle, jasno je u potpunosti da je situacija izmakla kontroli. A da je sustav u kolapsu potvrđuje da se više uopće ne evidentiraju kontakti nego osoba dobije poruku da nazove svoje kontakte i ljudi nažalost koji bi vjerojatno u Njemačkoj, Italiji, ali ako hoćete Istočnu Europu, Slovačkoj, Češkoj, Poljskoj preživjeli u Hrvatskoj umiru zbog popunjenosti zdravstvenih kapaciteta. Uostalom o tome najbolje svjedoče i dramatični vapaji. Vapaji i upozorenja liječnika i medicinskih sestra iz hrvatskih bolnica koji kažu kako se teško nosit s krizom. Hrvatska je dakle najgora u Europi i po broju novozaraženih i po broju mrtvih, najgora. I dok se pojedini mediji bave ugostiteljstvom, mrtvačnice su pune, od tamo nema slika. Bolnički odjeli su nažalost pretrpani ni od tamo nema slika. Mnogi ljudi s upalom pluća ostaju kod kuće, nažalost i umiru kod kuće. Taj podatak nije sada dostupan, ali biti će dostupan u statistici za 6 mjeseci. I moje pitane, tko će odgovarati što dnevno gubimo 70 ljudi? Tko će odgovarati što dnevno 2 autobusa mrtvih imamo? Tko će odgovarati i tko će nositi na duši tisuće mrtvih, više žrtava nego civilnih žrtava Domovinskog rata? Plenković, njegov stožer i njegova Vlada. I ovakav broj mrtvih i ovako neuspješna borba protiv pandemije mu nisu nikakva referenca stoga mu je europska karijera vjerojatno gotova. Ali s obzirom na teško stanje nije u pitanju samo europska karijera, uskoro počinje propitivanje i njegove premijerske dužnosti. Hvala vam.
i sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je gospodin Vilim Matula koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, ja bih vas zamolio da ako možete bar malo ispričavam se samo da, prije svega želim iskoristiti kolegice i kolege priliku da vam čestitam 10. prosinca Međunarodni dan ljudskih prava. U Hrvatskoj danas upravo odlukom Vlade, upravo odlukom HDZ-a i postavljanjem famoznog stožera evo ovdje je gospodin ministar još uvijek i on izlazi van, samo sam to htio reći kako je prepredena odluka Vlade i HDZ-a da vi kao stožer budete maska i da oni ne moraju donositi odluke i da se na taj način zapravo krše ljudska prava umjesto da ste ovdje sa 2/3 dobili sve amene za ono što morate činiti, onda bi to bilo, to ne bi bilo kršenje, to bi bilo ograničavanje ljudskih prava kao što je po Ustavu normalno. Ovako Vlada svako toliko kaže mi primamo na znanje. Oni kažu primamo na znanje ono što im vi kao stožer donesete, a istovremeno sve one savjetnike koji su vrhunski stručnjaci pobacaju van i eto, i na taj, apsolutno i to jako dobro znamo. Ovaj i zbog toga mi sad živimo u sustavnom kršenju ljudskih prava. Godinama udruge civilnog društva govore o tome kako se na koje sve načine se krše ljudska prava, a zapravo sve je počelo kada je Hrvatska ušla u EU. Od tog trenutka više nije bilo potrebno i od tog trenutka ako nije po nekim pitanjima na stanju stagnacija ljudskih prava onda je uglavnom urušavanje tog sustava na kojem se uopće ne radi. Društveni problemi kao što su netolerancija, diskriminacija, govor mržnje, nasilje motivirano mržnjom sve to se rješava isključivo reaktivno i rješava se vrlo površno. Međutim, ova kriza sa Covidom-19 koja je ujedno i velika ekonomska kriza će dodatno narušiti radna prava ljudi i to je ono zbog čega se stvarno trebamo zabrinuti. Ljudska prava su i pravo radnika na kolektivno organiziranje, pravo na adekvatnu plaću za svoj rad. U ovom slučaju događa se opet to baš zbog toga što ovaj sabor nije imao priliku da sa 2/3 većinom ograniči neka ljudska prava i da to bude privremeno i da stvarno stožer određuje nekakve stupnjeve sve smo o tome ovdje jasno govorili međutim ne, ta radna prava se nasumično uzimaju bez ikakvog zapravo pravog konzultiranja struke iako se u prvi plan gura stožer. Ono na što smo ponosni to je da smo potpisali i na to pozivam i vas ostale kolege zastupnike koji niste potpisali, a to je između ostalog generalna tajnica međunarodnog sindikata koji ima više od 20 miliona radnika, radi se o onom pozivu da se oporezuje i da se natjera Amazon da plati pogotovo sada u ovoj Covid krizi gdje silno bogatstvo stiče, nove milijarde, a ljudi rade nizašto. Znači radni progresivni parlamentarci, antimonopolisti, mali poduzetnici, aktivisti okupili su se zajedno kako bi Amazonu pokazali da socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje nisu prijetnje već je to bitan alat i to je ljudsko pravo. Isto tako kao što je ljudsko pravo živjeti u zdravom, čistom okolišu, međutim ono za što ćemo se morati boriti pogotovo mi kao zeleno-lijeva koalicija uz ova radna prava, uz sva ostala ljudska prava, a to je i pravo na život u zdravom okolišu, pravo na energiju, dovoljno energije iz obnovljivih izvora energije. To je ljudsko pravo.
Hvala vam lijepa i zahvaljujem vam gospodine Matula što ste se sjetili da taj datum, nemamo razloga puno čestitati jel da, ali sjetili smo se na taj datum. Ja, nadam se da je danas ujutro je na to upozoreno kad je počela sjednica, a u svakom slučaju ko čovjek koji se bavio 17 godina sa tim problemom ne mogu nego biti s vama i hvala vam.
Sljedeći je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Ivan Kirin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, pozdrav svima nazočnima i pozdrav hrvatskim građanima. Svjedoci smo trajnih rasprava posebno iniciranih od strane oporbe glede njihovog nezadovoljstva, a i kritikom da bi oni puno bolje rješavali javno-zdravstvene probleme u pandemiji koja nas je snašla. Puno je rasprava, ali nisu svratili pozornost na veliki rezultat ove Vlade, a to je skori početak rada LNG terminala. Projekt je od strateške važnosti ne samo za Hrvatsku već i za cijelu Europu, jer terminal će osigurati sigurnost opskrbe prirodnim plinom, smanjiti ovisnost o ruskom i arapskom plinu i potaknuti konkurentnost. Energenti i dalje ključno utječu na svjetsku politiku. Država koja može ponuditi na korištenje ovakav komad infrastrukture dolazi u stratešku prednost. Prošle godine u globalnoj trgovini LNG-om postavljen je novi rekord dosegnuvši gotovo 355 milijuna tona što je 13% više u odnosu na 2018. Pri tome je najveći rast zabilježen u Europi. O izgradnji LNG terminala u javnosti se dugo raspravljalo u srpnju 2015. je proglašen strateškim projektom za Hrvatsku, znamo za čije Vlade cijeli projekt plutajućeg terminala pratilo je nezadovoljstvo ekoloških udruga, dijela mještana i lokalnih političkih čelnika koji su iskazivali zabrinutost zbog mogućeg onečišćenja zraka, mora i ekonomske isplativosti plutajućeg terminala. Stručno povjerenstvo za procjenu utjecaja na okoliš je 2018. donijelo mišljenje po kojemu je projekt prihvatljiv za okoliš uz primjenu mjera zaštite i programa praćenja stanja okoliša. Snažnu potporu izgradnji plutajućeg terminala dao je Sade, odnosno senator Biden, a projekt je uključen na listu europskih projekata od zajedničkog interesa jer ima strateški i geopolitički značaj za EU. Utjecati će na jačanje europskog energetskog tržišta i veću sigurnost opskrbe plinom Europe. Temeljem toga, EU je odobrila bespovratnih 101 milijuna eura za gradnju plutajućeg terminala. Još 100 milijuna eura bespovratnih sredstava osigurala je država, a ostatak HEP i PLINACRO osnivač tvrtke LNG Hrvatska koja je nositelj projekta i upravlja terminalom. Istodobno se krenulo u nabavu broda za uplinjavanje i skladištenje. Najpovoljnija ponuda je bila tvrtke Golar Power Limited koja je ponudila konverziju postojećeg LNG tankera u brod za uplinjavanje i skladištenje za 159,6 milijuna eura. Konverzija je učinjena u brodogradilištu kraj Šangaja i brod je doplovio u Hrvatsku. A 21. Studenog iz brodogradilišta Viktor Lenac otplovio je u Španjolsku luku Sagunto u kojoj je ukrcao ukapljeni prirodni plin za probni rad terminala. Prvog prosinca je stigao brod LNG Croatia na lokaciju terminala i uspješno se vezao. Od 2. prosinca su započele aktivnosti sa puštanjem terminala u rad, a koje uključuje testiranje sustava broda i svih sustava na kopnenom dijelu terminala kako bi terminal započeo radom 1. Siječnja 2021. Brod je dug 280 m, skladišni prostor u 4 spremnika je 140 000 prostornih metara. Na brodu su tri jedinice za uplinjavanje koje će raditi kapacitetom cirka 300 tisuća prostornih metara na sat ili godišnje 2,6 milijardi prostornih metara. Povrat investicije se očekuje od zakupa 0,52 milijarde prostornih metara prirodnog plina na godinu, a godišnji operativni troškovi terminala se procjenjuju na 13 milijuna eura. Popunjenost kapaciteta terminala je u tri godine 100%, a od 2024. do 2027. već je popunjenost 84%. Glede sumnje na ekonomsku isplativost terminala nekih lobija projekt LNG terminala je priveden kraju, a njegov će rad odgovoriti na moguća pitanja o isplativosti i sigurnosti utjecaja na okoliš. Nije bilo incidenta ni na brodovima, ni na plutajućim terminalima, a Hrvatska je ovog trenutka upisana [[Upadica Reiner: Hvala.]] u stratešku energetsku infrastrukturu svijeta. Povećala je svoju energetsku autonomnost i moramo zahvaliti Vladi i premijeru što nisu pokleknuli pred protivnicima. Neka vas čuva dragi bog.
Hvala. Nemojmo premašivati vrijeme.
Stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, iznijet će gospodin Davor Dretar. Izvolite.
Lijepi pozdrav poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine predsjedavajući, jesu li vam poznata ova imena, Martin Josip Kocijan, Krešimir Nežmah, Patrik Pavić, Dorijan Lendvaj, Vito Anić, da razumijem i pretpostavio sam da nisu pa dozvolite da vam ih predstavim. U kolovozu ove godine prva četvorica osvojila su 4 medalje na Srednjoeuropskoj informatičkoj olimpijadi u Mađarskoj i to Martin Josip Kocijan broncu, Patrik Pavić i Krešimir Nežmah srebro, a Dorijan Lendvaj zlato. Sada su i ponovili i te sjajne uspjehe i to na Međunarodnom natjecanju Romanian Master of Informatics koje se u informatičkim krugovima smatra jednim od najtežih i najzahtjevnijih natjecanja u svijetu. Naša ekipa u sastavu Lendvaj, Pavić, Nežmah i Anić ekipno je osvojila 4 mjesto, a zlatne medalje osvojili su Ledvaj i Pavić pri čemu je poštovani mladi gospodin Dorijan Lendvaj zauzeo apsolutno prvo mjesto u konkurenciji 200 najboljih svjetskih informatičara. Čestitam i voditelju tima profesoru zagrebačka XV. Gimnazije popularnog MIOC-a gospodinu Nikoli Dimitroviću. Ponosni smo mi na našu mladost, na ove momke koji su pokazali da ćemo se u budućnosti moći postaviti uz bok informatički najrazvijenijih zemalja svijeta i biti nezaobilazan faktor u kreiranju novih informatičkih i tehnoloških rješenja bez kojih nema kvalitetnog napretka naše domovine, ali i civilizacije u cjelini. Ipak moram postaviti pitanje. Što ćemo kao država učiniti da te sjajne mlade ljude zadržimo u domovini? Kako im omogućiti da nastave svoj profesionalni i ljudski razvoj u Hrvatskoj? Pogledajmo na trenutno stanje IT sektora u nas. Brojne tvrtke ostvaruju značajne uspjehe, kako na domaćem tako i na sve brže rastućem svjetskom tržištu, no moramo priznati da je za takve uspjehe primarno zaslužan osobni talent te uz njega nevjerojatna volja, upornost i želja za uspjehom pojedinaca, a ponajmanje organizirani državni poticaji ili dobro osmišljene politike. Tvrtka Infobit postala je prva domaća tvrtka koja vrijedi više od milijardu dolara. Uz nju stoje i ozbiljne tvrtke kao što su Infinum, Q softer, Im Cloud, globalno popularni Rimac automobili te još mnogi, mnogi drugi. A posebno bih istaknuo tvrtku koja je nedavno zaokupila pažnju svih nas, tvrtku Defense Code. Naime, njihov vlasnik odbio je nagradu Hrvatske gospodarske komore „Zlatnu kunu“ za najbolji poduzetnički post startup projekt uz obrazloženje da ne želi sudjelovati u ceremoniji koju organizira za njih nepotrebna organizacija, te da se ne daju kupiti kanape sendvičima i čašom pjenušca. Dozvolite da citiram gospodina Cadića, suvlasnika tvrtke Different Skot. „Komora je takva kakva je, produkt je prošlosti, manjka demokratičnosti i transparentnosti. Ne zanimaju je interesi članstva nego njihovi vlastiti interesi. Žive odijeljeni od gospodarstva koje predstavljaju jer žive na bazi monopola. Bio bi red ako komora stvarno misli da vrijedi da se stavi na tržište sa ostalima.“ Tu bih vas sve u ovoj sabornici, a i hrvatsku javnost ostavio u razmišljanju kako dalje. Moramo biti svjesni da Hrvatska jest turistička zemlja i da treba na kvalitetan način spojiti poljoprivrednu proizvodnju koja će nahraniti milijune turista koji će doći do nas. Ali samo spoj znanosti i tehnologije uz kvalitetno upravljanje ljudskim potencijalima predstavlja jedini ispravan put prema ostvarenju obrazovane, čiste i bogate Hrvatske. Naša je obaveza i dužnost kao saborskih zastupnika je bdjeti nad budućnošću mladih ljudi koji su budućnost svih nas. Naravno ne samo spomenutih informatičara, robotičara ili programera nego i budućih sportašica i sportaša, liječnica i liječnika, automehaničara i pekara, pravnika i zidara, tesara, ribara, policajca, vojnika i još mnogih drugih koji žele živjeti ovdje i odgajati svoju djecu u stabilnoj i dobro vođenoj državi u kojoj će svojim radom moći živjeti životom dostojnim čovjeka. I za kraj, zamolio bih vas za jedan veliki poticaj. Oni se prezivaju Kocijan, Pavić, Nežmah, Lendvaj i Anić. Oni su budućnost naše Domovine. Možemo im dati jedan veliki pljesak lijepo vas molim. [[Pljesak.]] Hvala vam.
Hvala i vama.
Slijedeća, slijedeći Klub zastupnika biti će onaj IDS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Katarina Nemet.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, dozvolite mi prvo isto da u svoje ime čestitam Međunarodni dan ljudskih prava. Danas želim upozoriti na jedan apsurd u nažalost moru apsurda u našoj zemlji, a riječ je o najbržem prstu. Vjerujem da su mnogi od vas čuli za taj pojam, vrlo vjerojatno vezujete ga uz neke kvizove i sve je u redu dok taj najbrži prst i ostane u sferi televizijske zabave i razbibrige. No kada najbrži prst odlučuje o daleko ozbiljnijim stvarima kao što su primjerice natječaji za dodjelu sredstava iz fondova EU onda to više stvarno nije zabavno. Naime, vjerovali ili ne ali u Hrvatskoj se takvi natječaji raspisuju i po metodi najbržeg prsta odnosno prema redoslijedu kojim prijave pristižu, a ne prema drugim relevantnim kriterijima kvaliteti, učinkovitosti i svrsishodnosti prijavljenog projekta. Ono što je u nekim uređenim europskim državama nemoguće u Hrvatskoj je eto stvarnost i praksa. U konkretnom slučaju riječ je o tzv. Covid-19 natječajima za organizacije civilnog društva koje bi im trebali pomoći da kako tako premoste ovu nezapamćenu krizu uzrokovanu pandemijom. No, uzalud im sav trud oko pripreme i pisanja natječajnih projekata, uzalud im sva pamet, iskustvo, sati i sati rada i svi drugi resursi koji ulažu u natječajnu prijavu. Na koncu će europske novce dobiti najbrži, a ne najbolji projekti. Drugim riječima, u Hrvatskoj nema veze koliko ste kvalitetan projekt pripremili i koliko bi on dobro ga mogao donijeti zajednici. Ne. Kad dijelimo europski novac mi više držimo do brzine, pa je od kvalitetnog projekta važnija brzina internetske veze kojom se spajate na natječajnu aplikaciju ili udaljenost od poštanskog ureda ako dokumentaciju šaljete poštom. Posebno želim naglasiti kako se time vrlo ozbiljno dovodi u pitanje neka od načela koja se prilikom dodjele sredstava iz EU fondova moraju poštivati. Tu je prije svega transparentnost postupka dodjele sredstava. Naime, i u nekim ranije objavljenim pozivima uočene su brojne nejasnoće. Kada je recimo u svega nekoliko sekundi od trenutka kada je prijava bila moguća već bila propisana kvota za projekte koji su ušli u razmatranje. Nadalje, to je načelo jednakih mogućnosti za dodjelu sredstva. Ovim principom tko prvi njegova djevojka nisu svim udrugama jednako dostupna sredstva. Nemaju prije svega svi jednake uvjete i ne mogu ravnopravno sudjelovati u toj apsurdnoj utrci s vremenom. Treba ovdje reći i kako je Savjet za razvoj civilnog društva inače savjetodavno tijelo Vlade RH u više navrata iznio kritičke zaključke prema određenim tijelima državne uprave koji su raspisivali natječaj po tom principu. A ne trebam vjerojatno ni spominjati koliko je nezadovoljstvo krajnjih korisnika, udruga civilnog društva koje su složne kada je ovakav pristup definitivno diskriminatoran i mora se mijenjati. Uz ovu temu želim kratko ukazati i na još jedan problem. Naime, pokazalo se u praksi kako su ponekad upitni kapaciteti tijela zaduženih za praćenje provedbe financiranih projekata. Događa se tako primjerice da je jedan troškovnik od strane jednog kontrolora prihvatljiv, a da isti troškovnik kod drugog kontrolora nije. Isto se događa recimo i sa dokumentima kojima se dokazuju troškovi realiziranih aktivnosti. U jednom slučaju vrijede, u drugom ne. Potpuno nelogično i neshvatljivo. I da zaključim. Ove nelogičnosti i nedorečenosti o kojima sam govorila su zaista nepotrebnim kamenom smutnje i sasvim opravdano bacaju sumnju na vjerodostojnost i svrsishodnost takvih natječaja. Na kraju krajeva to onda rezultira i upitnom raspodjelom javnog novca čime se čini šteta ne samo Sektoru civilnog društva već i cijeloj našoj zajednici, a to vjerujem nikome nije u interesu. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani i ja ću govoriti o ljudskim pravima na današnji dan i to onom temeljnom ljudskom pravu, pravu na život i to najsiromašnijih. Prije pet godina na inicijativu Hrvatske stranke umirovljenika donesena je odluka da umirovljenici sa mjesečnim prihodom manjih od 1500 kuna plaćaju 50% odnosno 40 kuna HRT-ove pristojbe. Nadzorni HRT-a odluku o smanjenoj pretplati vezao je za datum, tako da pravo ostvaruju samo umirovljenici koji su na dan donošenja odluke evidentirani kao obveznici plaćanja mjesečne pristojbe i imaju manje od 1500 kuna. Ističemo da odluka, spomenuta odluka Nadzornog odbora diskriminira sve umirovljenike koji su otišli u mirovinu nakon 12. listopada 2015. godine. Odluka diskriminira i na temelju dobi između umirovljenika s niskim primanjima i ostalih građana sa istim i nižim primanjima. U veljači 2020. godine HSU u proceduru šalje prijedlog zakona u kojem se traži da svi pretplatnici s mjesečnim prihodima manjima od 1.500 kuna budu u cijelosti oslobođeni plaćanja pristojbe HRT-a dok pretplatnici koji mjesečni prihod nije veći od 2.340 kuna plaćaju pola. Prijedlog nije raspravljan u prošlom sazivu saziva pa smo ga opet uputili u proceduru s prilagođenim cenzusima od 2.500 kuna. Naš prijedlog je pravičan, realan i provediv, human i socijalno osjetljiv. Međutim, Vlada je jučer na svojoj sjednici odbila takav prijedlog. Navest ću njihove argumente i pokušati dodatno pojasniti naš stav. Nadzorni odbor može i bez izmjene zakona odlukom utvrditi povlastice za tražene kategorije. To je i učinio, kad smo mi ovdje u Hrvatskom saboru skupili 50 potpisa za gospođu koja je imala manje od 800 kuna mirovine i uz medijski pritisak i mišljenje pučke pravobraniteljice izmijenila odluku ali samo za tu osobu. Jel možete to zamisliti, samo za tu osobu, što je s ostalima. Drugo kažu u obrazloženju, Vlada bi trebala osigurati sredstva u visini između 80 do 98 miliona kuna za provedbu ovog zakona. Istina ja sam naviknut da svi moji prijedlozi su fiskalna smetnja i uteg. Pokušavam dovesti nešto reda u neuredan sustav, nešto poštenja u nepošten sustav, ali stalno sam u ulozi nekoga tko vuče za rukav i žica. Znam da su teška vremena i izazovna vremena i svi prijedlozi socijalnih mjera će se gledati kao žicanje, ali tko hoće dragi moji nađe način. Vidjeli smo u projekciji proračuna nije bilo ni strašnih ni pamtljivih rezova, ali su se kao i uvijek najsiromašniji i najugroženiji uvijek izostavljeni, a obećali ste nam pred izbore. Vi koji ste glasali, sjetite se što su vam obećali. Kaže u EU je financiranje javnih medija iz nekog oblika pristojbe pravilo, a ne iznimka. Stabilna pristojba kao kontinuirani izvor prihoda omogućava određeni stupanj nezavisnosti javnog servisa od države. Zar nezavisnost javnog servisa moraju osiguravati u Hrvatskoj najsiromašniji i to pod prijetnjom ovrhe? Ljudi pa gdje mi živimo. Istina volimo se mi pozivati na EU kad nam odgovara, svi, netko pametan je jednom rekao ne može vlast živjeti kao da je u Njemačkoj, a narod kao u afričkom selu. Moglo bi se to i prevesti ne možemo primati hrvatske plaće i mirovine i pratiti EU način života. A mi ne samo da pratimo nego i prestižemo. Podsjećam Slovenija 8.000 kuna prosječna plaća 95 kuna pristojba, Irska 24.000 kuna prosječna plaća 99 kuna pristojba, Francuska 17.000 kuna plaća 86 kuna pristojba, Hrvatska 6.400, 80 pristojba. Hrvatske mirovine i plaće ne mogu podnijeti europske cijene režija, pristojbi i hrane, jednostavno ne mogu. S obzirom na veliki broj stanovnika koji žive u siromaštvu RH treba uspostaviti što pravedniji pristup, mora postaviti granice ispod koje se ne može ići. Ovaj odbijeni prijedlog dio je naše strategije borbe protiv siromaštva s pristupom, ne uzimajte najsiromašnijima a oni s većim primanjima mogu platiti i više [[Upadica: Hvala.]] ne tražim da date, samo ne uzimajte onima koji jedva da imaju. Hvala lijepo.
Sada je na redu Ermina Lekaj Prljaskaj koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika. Imat ćemo je u toj ulozi. Izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, poštovani kolegice i kolege. Možda više nego ikada ranije ove godine je važno podsjetit se da danas obilježavamo Međunarodni dan ljudskih prava. Upravo na današnji datum prije 72 godine potpisana je Opća deklaracija o ljudskim pravima kao zajedničko mjerilo postignuća za sve narode i sve države. Tada je po prvi puta u povijesti čovječanstva opće priznato pravo svih ljudi na život, slobodu i sigurnost bez ikakvih razlika. Covid kriza pred čitav je svijet postavila izazov sa nesagledivim zdravstvenim, gospodarskim i socijalnim posljedicama i u tom testu globalne odgovornosti i solidarnosti upravo su ljudska prava postala najslabija karika. Zdravstvena kriza prerasta u krizu demokratskog poretka, pravne države i ljudskih prava. I dok su države ustrojile neovisna povjerenstva i sudove kako bi time osigurale zaštitu ljudskih prava jednako je važan angažman svakog pojedinca. Zadaća svakog od nas i naravno zajednice u cjelini je raditi na izgradnji društva jednakih mogućnosti i ravnopravnog pristupa temeljnim ljudskim pravima bez obzira na različitost, rasu, spol, jezik, vjeru, nacionalno ili društveno porijeklo ili bilo koju drugu osnovu. Na žalost, generalno stanje u društvu pokazuje da kultura i politika ljudskih prava postaje sve manje važna. Unapređenje ljudskih prava u Hrvatskoj tijekom 2109. godine je stagniralo. Posljedica je to negativnog trenda političkog i institucionalnog zanemarivanja rada na polju ljudskih prava. Pored svih do sada uloženih napora kreiranje javnih politika na području ljudskih prava zaostaje, te tako svakodnevno svjedočimo njihovom kršenju pa čak i srozavanju ranije dostignutih standarda. Spomenut ću samo neke od njih. Poražavajuća je činjenica da gotovo četvrtina stanovništva Hrvatske živi u riziku od siromaštva što posljedično izaziva ugrožavanje čitavog niza ljudskih prava. Dostupnost zdravstvenih usluga i dalje je neravnomjerno zastupljena i nedostupna što se uočava i u ovim vremenima pandemije. Također, posebna nejednakost vidljiva je primanjima žena i muškaraca. Žene su podzastupljene i na vodećim položajima. Žene su naime i dalje teže zapošljavaju, a najčešće je to u slabije plaćenim djelatnostima što posljedično rezultira i njihovim nižim mirovinama. Poražavajuće je da unatoč zakonskoj obvezi gotovo 25% predanih kandidacijskih lista na prošlogodišnjim izborima za Europski parlament nije zadovoljilo odredbu o minimalnoj zastupljenosti žena od 40%. Ovo su samo neki od zabrinjavajućih podataka o stanju ljudskih prava u našoj zemlji. Povijest nas uči da borba za slobodu, jednakost i temeljna ljudska prava nikada ne prestaje. Ta činjenica možda nikad nije bila aktualnija nego danas kada se suočavamo sa izazovima globalne pandemije. Stoga je osobito važno da se na današnji dan Međunarodni dan ljudskih prava još jednom podsjetimo kako se sva ljudska bića rađaju slobodna i jednaka u dostojanstvu i pravima. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSLS-a i Reformista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Danas ću nešto reći vezano uz stanje sporta trenutačno u Republici Hrvatskoj. Temeljem inicijative za sport i zdravlja protiv korone koja je prikupila podršku 40 tisuća sportaša, sportaša rekreativaca, svih onih koji vole sport, kojima teško pada sve ono što se danas događa u sportu u Hrvatskoj. Naime, svi znamo kakva je situacija vezana za koronu. Svi shvaćamo odluke koje su morale biti donesene kako bi se ova cjelokupna situacija rekao bih ipak normalizirala i kako bi se utjecaj virusa ipak smanjio. Međutim, danas sportaši osim za klubove koji se natječu u prvom i drugom rangu natjecanja u seniorskoj konkurenciji, i u prvom rangu natjecanja u juniorskoj konkurenciji na nacionalnoj razini te ekipnim sportovima, te treninga i natjecanja vrhunskih sportaša dakle, sportaša i sportašica 1., 2. i 3. kategorije u individualnim sportovima svi ostali danas su u nekakvom rekao bih status quo. Trenutne mjere svi znamo završavaju, a vrlo vjerojatno će se i produžiti, s 21. 12. Građani su naravno izuzetno nezadovoljni. Pogotovo oni građani koji su rekreativci, sportaši koji drže do sporta koji vole sport, jer naravno upravo vjerojatno se neki od njih nalazi u ovih 40 tisuća potpisnika, izvjesno da će naravno korona potrajati, vrlo vjerojatno možda i do sljedeće godine. Vidjet ćemo kako će to biti s mjerama. Ali s druge strane brojne činjenice idu u prilog da bi trebali možda ipak razmislili što napraviti sa sportašima, sportašima rekreativcima i da li oni ipak trebaju na neki način biti izuzeti od ovih mjera koje su trenutačno na snazi. Ovo čisto radim i želim potaknuti ovu raspravu kako bi pronio glas upravo inicijative i svih onih koji su potpisali ovu inicijativu. Svi znamo da je sport jedan od ključnih čimbenika u borbi protiv korone. Svi zdravstveni djelatnici to potvrđuju, jer naravno bavljenje sportom diže imunitet i jednostavno jača taj imunitet i otporniji je onda svaki ljudski organizam puno više na sam virus. Svjetska zdravstvena organizacija preporučuje redovito bavljenje sportskim aktivnostima radi pozitivnih učinaka na psihofizičko zdravlje pojedinaca. U sportu su se i do sada primjenjivale epidemiološke mjere kojih su se sportaši pridržavali te mjesta za održavanje sportskih aktivnosti nisu bila žarišta korone barem se to tako do sada pokazalo, a neka su baš naprotiv i obrana od same korone. Sportski klubovi su spremni reorganizirati sportske aktivnosti, prilagoditi ih trenutačnoj epidemiološkoj situaciji. Primjer je recimo primjerice Plivački klub Primorje koji navodi da nemaju ništa protiv strožih mjera, da mogu raditi u manjim grupama. Na raspolaganju imaju nekoliko bazena i svi bi se mogli organizirati na način kako bi se mogli održavati treninzi i termini za treninge. Atletski klub Kvarner isto tako smatra da stadion je dovoljno velik da može koristiti primjerice za atletičare, koji ne moraju imati neke bliske kontakte. S druge strane svlačionice i sve to se može dezinficirati. Dakle, nema potrebe čak u nekim slučajevima niti koristiti svlačionice, jer nema kontakata među grupama. Sva se oprema stalno dezinficira. Iz tog razloga smatramo da u nekom sljedećem setu mjera treba ipak nakon 21. 12. razmisliti o tome da se ipak za neke sportove, recimo pada mi na pamet isto tako i tenis gdje se isto naravno bez igre parova mogu organizirati ne određena natjecanja, nego doista neki rekreativni susreti. Jer doista smatram da je to možda manja ugroza, nego da ljudi ostanu kod kuće i da se možda druže. Mislim da će na ovakav način možda je upečatljivija borba protiv korone, nego što bi to bila da ljudi svi ostanu kod kuće. Smatram da bi o tome svakako trebalo razmisliti i pridružujem se ovoj inicijativi sportaša i rekreativaca, svih onih koji vole sport koji kroz sport jačaju svoj organizam. Nije bez veze ona uzrečica „u zdravom tijelu, zdrav duh“. Dakle, vjerujem doista da bi o ovoj inicijativi itekako trebalo razmisliti, pogotovo što iza nje stoji 40 tisuća potpisnika. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći je klub zastupnika onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Jučer je bio Međunarodni dan borbe protiv korupcije, no jučer o tome nisam posebno govorila, niti to posebno obilježila. O tome ću govoriti danas kao i mnoge druge dane jer se o borbi protiv korupcije, o razlozima zbog kojih smo u toj borbi toliko porazno neuspješni kao i o prijedlozima kako to promijeniti treba govoriti svaki dan 365 dana u godini. Borba protiv korupcije nije puko ponavljanje praznih parola i fraza poput one kad Branko Bačić kaže da su HDZ i Vlada Andreja Plenkovića stjegonoše borbe protiv korupcije. To su riječi od kojih se naježi svatko tko ima makar zrno poštenja u sebi. Borba protiv korupcije nije niti izvikivanje populističkih pokliča uhvatite lopova, niti predlaganje zakona koji dobro zvuče među biračima, no u praksi su ili neprovedivi ili ne donose ono što u svom nazivu nose ili su po svom učinku slabi kao što je to zazivanje Zakona o porijeklu imovine i brojnih drugih zbog toga što nam Porezna uprava nije osmišljena tako da se može provesti ono što bi taj zakon trebao značiti. Borba protiv korupcije nisu niti spektakularna uhićenja koja nakon početne euforije u medijima nikada ne dožive svoje suđenje i epilog uspješno okončanog procesa. U uređenim društvima uspješna borba protiv korupcije vodi se tako da se mogućnost njezine pojave svede na najmanju moguću mjeru tako da se ona prevenira, tako da se 99% spriječi na vrijeme kako bi se onaj jedan preostali posto mogao provući kroz uspješno i dobro osmišljeno funkcionalno pravosuđe, kroz represivni dio sustava. Međutim, toga kod nas nema. Nema niti učinkovite prevencije. Nema volje da se bilo što pomakne s mrtve točke u kojoj smo zapeli i stali. Napredak koji je bio ostvaren povodom ulaska u EU izbrisan je u posljednjih nekoliko godina vladavine Andreja Plenkovića kao potezom pera sa takvom lakoćom kao što je svojevremeno naložio svojoj tajnici da razriješi neke ministre i to mimo procedure i mimo onih ovlasti koje su Ustavom propisane u Hrvatskom saboru. Eto sa takvom lakoćom su kroz nekoliko poteza eutanazirana, marginalizirana i oslabljena ključna antikorupcijska tijela. I kao netko tko je u borbi protiv korupcije bio na prvoj liniji obrane među pješadijom jer preventivna tijela kao što je to Povjerenstvo za sukob interesa to i jesu, dakle pješadija mogu reći bolnu istinu a to je da mi nemamo sustav. Nemamo dovoljno jake, dovoljno smislene, dovoljno definirane institucije, pa se borba protiv korupcije u RH svodi na mukotrpan i Sizifov posao često na izoliranu i usamljenu bitku jednog čovjeka koji nije savio svoju kičmu protiv sustava uglavnom uz spoznaju da je ta bitka unaprijed izgubljena. I ovaj govor posvećujem njima, običnim ljudima koji su dali svoj mali, a zapravo nemjerljiv doprinos u tome da ne potonemo kao društvo do dna. Jučer sam govorila o heroinama u sportu. Danas govorim da su naši najveći heroji borbe protiv korupcije ne oni koji bi to svom položaju, po svojim funkcijama i dužnostima trebali biti. Nisu to čelnici PNUSKOK-a, USKOK-a, DORH-a. Nisu to niti uvaženi visoko ustoličeni suci koji se često svrstaju s krive strane vrata nekog ilegalnog i opskurnog kluba. Ne. Heroji protiv korupcije danas su obični ljudi koji nisu dopustili da ih u potrazi za istinom obeshrabri potkupljivi sustav. Spomenut ću samo neke od njih koji su nas svojim radom i zalaganjem i društvenim angažmanom spasili od srama da nismo baš toliko loši koliko bi zapravo po kvaliteti naših institucija mogli biti. Na prvom mjestu su novinari. Naše najveće afere ne otkrivaju nadležne institucije i tijela, nego istraživački novinari koji vrlo često time riskiraju svoj život. Sjetimo se afere Borg. Sjetimo se kako su otkrivene afere Franje Lucića i njegovih poslovanja. Sjetimo se Tomislava Tolušića, Lovre Kuščevića, Milina Kujundžića, Gorana Marića i inih drugih. Druga osoba koju smatram da treba pohvaliti za borbu protiv korupcije je Boro Nogalo. On je ujedno i ogledni primjer što se događa osobama koje imaju znanja, stručno iskustvo, međunarodne reference i kako prolaze kada se lokalni i državni moćnici namjere na njegov rezultat i njegov uspjeh smatrajući ga svojim plijenom. I treća osoba koju bih htjela pohvaliti je Viktorija Knežević, dubrovačka odvjetnica koja je osmislila jednu inicijativu usmjerenu na poboljšanje kvalitete rada lokalne javne uprave. Osmislila je portal koji služi ocjenjivanju koja se svugdje u Europi smatra kao hvale vrijedan doprinos unapređenju rada kvalitete javne usluge. Nadam se da se neće obeshrabriti time što je Agencija za zaštitu osobnih podataka naložila njezino gašenje. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Novim, tj. predloženim zakonom koji je u javnoj raspravi o sjemenu pospješuje se tj. zabranjuje se korištenje, smanjuje se mogućnost korištenja sjemena domaćega, sjemena tradicionalnoga u proizvodnji tj. poglavito za OPG-ove, vrtove, tako a ova korona kriza umjesto da je dala bolje rezultate, drago mi je da je tu ministrica poljoprivrede vamo iza stupa da ovo čuje. Znači umjesto da smo ovu korona krizu sve manjkavosti koje imamo pospješili domaću proizvodnju, da smo poticali domaću proizvodnju jer Hrvatska nije samodostatna i sve zakonske inicijative koje sam davao u prošlom mandatu, a možemo to povezati i sa strategijom koju smo raspravljali o, strategija okvira protiv borbe protiv raka, u RH je jedan od uzroka je hrana. Hrvatska nije samodostatna, 7 dana da se zatvori granica mi ne bi imali što jesti, a 800.000 hektara imamo neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta, 800.000 hektara. Samo u Dalmaciji u 4 županije imamo 200.000 hektara kojih more prehraniti 11 miliona kuna, 11 miliona ljudi. Kad govorimo o sjemenu onda tribamo, tribam kazati da sam dao i prošli mandat evo i ovi mandat je u proceduri zabrana glifosata, korištenja glifosata tog Monsantovog proizvoda i vidimo da se i novim prijedlogom zakona o sjemenu i reproduktivnim materijalima, sadnim materijalima pogoduje Monsantu očito sponzoru ove Vlade jer Monsanto koji je stvorio sjeme koje je otporno na glifosat, a znamo da je glifosat jedan od velikih problema koji stvara ovaj potiče tumore to je otrov kojega zabranjuje, već EU o tome raspravlja, Austrija je već u Donjem domu zabranila korištenje glifosata to vam je cidokor ako znate, ima ga u više primjeraka, kad ga polijete ne postoji ništa. Ovim povodom novog prijedloga zakona koji je do danas u javnoj raspravi protive se udruge koji se bave naravno OPG-vima, ekološkom proizvodnjom i mi umjesto da potičemo banku sjemena da očuvamo našu tradicionalnu proizvodnju, a ne da uvozimo štetni GMO ja sam i dao zakon prvi koji je bio u ovome Saboru. Nitko do tada nije imao hrabrosti. U više do sada navrata je bio ovdje i nije prihvaćen. Žao mi je što od lijevih, desnih, demokršćana, suverenista nisu tada prihvatili taj moj Zakon o zabrani GMO-a, uvoza, prijevoza, sadnje i proizvodnje, i naravno trgovine. Mi imamo čistu ekološku zemlju. Mi imamo povećan broj tumora, povećan broj raka u Republici Hrvatskoj, a imamo neobrađeno zemljište i turistički veliki uz turizam koji je u Hrvatskoj primaran, a u biti trebala bi biti poljoprivreda a turizam bi nam trebao biti dodatna, davati dodatnu vrijednost prodajom naših poljoprivrednih proizvoda, a ne da mi pomidore ili rajčice uvozimo iz Italije, Španjolske, pa ih stavite u kuću možete ih držati 2 godine uvijek su iste. Onakva kakva je boja došla, tako je. Znači vidimo da imamo problem u svinjogojstvu, da svinje koje su hranjene glikosatom, sojom koja je … [[ne razumije se]] uvoze u Republiku Hrvatsku i vidim da svinjogojstvo propada, postaje nekonkurentno i treba pomoći našem svinjogojstvu, našim stočarima. Međutim, ta jeftina proizvodnja koja je potpomognuta kroz korporacije, ogromne korporacije koje proizvode sjeme i naravno i sredstva da bi mogla opstati ta sredstva u biti u ovome trenutku hrvatska vlast ne poduzima ništa. Dok Europska unija ima velike sukobe lobističke da se održi glikosat, da se GMO proizvodnja potiče, a da se domaća proizvodnja uništi. Još jednom, sjeme je ključ i nacionalni interes i sjeme je reproduktivni materijal. Moramo zaštititi i napraviti banku i boriti se do kraja protiv ovih loših prijedloga zakona koji uništavaju domaću proizvodnju.
Hvala. Hvala lijepa.
Poštovane kolegice i kolege, pozivam sada ministra zdravstva kolegu Beroša da nam se pridruži jer krećemo sa: - Prijedlog nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. Imam dvije ruke u zraku, kolegica Benčić i kolega SAčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče zahvaljujem vam. Tražimo stanku u ime kluba zeleno-lijevog bloka jer želimo prije nego krenemo na raspravu o ovoj točci još jednom podcrtati da je danas Međunarodni dan ljudskih prava i želimo ponajprije ga čestiti svima onima.
Kolegice Benčić, samo malo. Dakle, ne možete tražiti stanku iz tog razloga, dakle stanka se traži o točci dnevnog reda [[Upadica Benčić: Je, je, povezat ću, sad ću vam objasnit.]] povezat ćete. Dobro.
Dakle, s obzirom na to da je prva točka dnevnog reda ima itekako veze sa pitanjem pristupa zdravlju i zdravstvu, a da usred ove korona krize u kojoj se našao cijeli svijet mnogi su ostali bez adekvatnog pristupa zdravlju, tu prije svega mislimo i na one koji su oboljeli od malignih bolesti o kojima danas i govorimo. Ali isto tako želimo naglasiti da ovaj dan ovaj puta, Dan ljudskih prava želimo posvetiti svima onima, svim onim zdravstvenim djelatnicima i djelatnicama koje svakodnevno riskiraju svoje živote na prvoj liniji obrane od korona krize, ali i svima onima koji pokušavaju i prekovremenim satima i zapravo ograničavanjem svojih ljudskih prava doprinijeti tome da osiguraju pravo na zdravlje svima onima ostalima koji boluju od drugih bolesti. Isto tako želimo naglasiti da u ovoj korona krizi su posebno ugroženi oni koji osim zdravlja, narušenog zdravlja se nalaze i među onima koji su siromašni, koji su izgubili posao usred ove korona krize ili koji ne mogu od svog rada dostojanstveno živjeti. Zato svima njima želimo danas i čestitamo im Dan ljudskih prava. Hvala.
Dobro. Stanka će biti odobrena. Kolega Sačić, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Tražimo stanku u ime kluba Hrvatskih suverenista oko činjenice da je danas obljetnica smrti našeg prvog predsjednika dr. Franje Tuđmana kojeg ovaj Sabor na današnji dan na način dosljedan kako mi smatramo obilježen, a HTV kao naš javni servis je porugu stavio danas navečer filmom „Koja je to država“. Želimo izraziti prosvjed protiv toga i zbog toga tražimo stanku.
Dobro, to nije razlog za stanku to dobro znadete. Bilo je izaslanstava koji su sada na Mirogoju položili vijenac na grob prvog hrvatskog predsjednika, dakle obilježen je taj dan i obilježit će se onako kako treba. Idemo sad onda na stanku od 10 minuta temeljem zahtjeva kolega iz zeleno-lijevog bloka. STANKA U 09:38 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 09:48 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Kao što sam najavio prva točka danas: - Prijedlog nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 11. Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem RH. Raspravu je proveo Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje Prijedloga nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. S nama je poštovani ministar zdravstva Vili Beroš. Ministre izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče HS. Uvažene zastupnice i zastupnici. Broj osoba oboljelih od malignih bolesti u stalnom je porastu kako u Hrvatskoj tako i globalno. Svjetska zdravstvena organizacija predviđa da će broj novooboljelih u svijetu porasti sa 18 milijuna u 2018.g. na 29,5 milijuna godišnje u 2040.g. dok će broj umrlih porasti sa 9,5 na 16,4 milijuna godišnje. Rak je drugi najčešći uzrok smrtnosti nakon kardiovaskularnih bolesti i odgovoran je za 27% smrtnih slučajeva u RH u 2018.g., vodeći uzrok smrtnosti kod osoba mlađih od 65 godina te je odgovoran za 50% smrtnih slučajeva kod žena i 35% smrtnih slučajeva kod muškaraca. Tijekom posljednjih 15 godina godišnje se u prosjeku dijagnosticira 12.000 slučajeva invazivnog raka kod muškaraca te 10.350 slučajeva kod žena, iako u usporedbi s drugim zemljama Europe RH je zemlja srednje incidencije malignih bolesti, stope mortaliteta su među višima u Europi. U većini europskih zemalja stope mortaliteta padaju pa tako i u Hrvatskoj, naročito u zadnjih nekoliko godina, no još uvijek su trendovi pada manje izraženi nego u drugim usporedivim zemljama. Vladi RH je stalo da se te okolnosti još poboljšaju. Brojni su čimbenici rizika nastanka i razvoja malignih bolesti, obiteljska anamneza, genetska predispozicija, čimbenici povezani sa stilom života primjerice pušenje, alkohol, nepravilna prehrana, prekomjerna tjelesna težina, nedostatna tjelesna aktivnost zatim izloženost zračenju, profesionalne izloženost, izloženost karcinogenima u okolišu, neke infekcije, imunodeficijencije i neki lijekovi. Prema podacima WTO-a 30 do 50% malignih tumora moguće je spriječiti. Epidemiološka situacija povezana s malignim bolestima može se poboljšati mjerama primarne, sekundarne i tercijarne prevencije te nizom mjera i aktivnosti koje proizlaze upravo iz Prijedloga nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030.g. Primarna prevencija malignih bolesti podrazumijevanja educiranje javnosti o čimbenicima rizika za nastanak istih, uklanjanje rizika odnosno smanjenje izloženosti te očuvanje i unapređenje općeg zdravstvenog stanja usvajanjem zdravih životnih navika. Sukladno navedenom mjere primarne prevencije primjenjuju se prije nego što se bolest razvije sa ciljem njenog pravodobnog sprečavanja. Podizanje razine svijesti o navedenim čimbenicima u društvu kao cjelini kontinuiran je proces, a potrebno ga je provoditi i među zdravstvenim djelatnicima i profesionalnim skupinama koje imaju značajnu ulogu u društvu, a ujedno ga je potrebno prilagoditi i svim dobnim skupinama cjelokupne populacije. Jačanje svijesti javnosti o ulozi čimbenika rizika za nastanak malignih bolesti jedan je od ključnih koraka prema smanjenju broja novooboljelih. Liječenje većine oblika raka uspješnije ako se rak dijagnosticira u ranom stadiju. Stope preživljenja za niz uobičajenih sijela i vrste raka mogu se uvelike poboljšati ranim postavljanjem dijagnoze i liječenjem prema najsuvremenijim spoznajama. Sekundarna prevencija stoga obuhvaća rano otkrivanje i probir tzv. screening. Rano otkrivanje raka uključuje prepoznavanje prvih simptoma od strane oboljelih i postavljanje pravovremene dijagnoze od strane liječnika. Rano otkrivanje raka najbolje se postiže organiziranim programima probira. Ciljane skupine stanovništva odgovarajuće dobi u pravilnim intervalima poziva se na preglede za rak sijela koje je moguće učinkovito liječiti, a zatim je obavezno praćenje tijeka daljnjih postupaka liječenja i krajnjih ishoda. Na ovom području želimo poboljšati omjer između dijagnosticiranih karcinoma u početnom i karcinoma u kasnom stadiju za 20%. Za sva sijela raka za koje se provode programi probira, a to su rak dojke, rak vrata maternice, debelog crijeva i pluća. Ujedno planiramo razmotriti moguću provedbu novih programa probira na temelju znanstveno utemeljenih procjena njihove učinkovitosti. Jedan od važnih problema sustav onkološke skrbi je spor i fragmentiran dijagnostički proces. Preduvjet za optimalno započinjanje dijagnostičkog procesa jest dobra educiranost liječnika u okviru primarne zdravstvene zaštite, poznavanje smjernica te njihova dosljedna primjena na svim razinama zdravstvene zaštite sa ciljem osiguravanja optimalnih uvjeta za praćenje pacijenata. Svim zdravstvenim radnicima koji su uključeni u ovaj proces potrebno je osigurati odgovarajuću edukaciju i poznavanje postupaka. Pravovremeni dijagnostički postupci i optimalno praćenje pacijenata tijekom i nakon liječenja predstavljaju temelj uspješnog liječenja. Kako bi se uz postojeće resurse optimalizirala dijagnostika i onkološko liječenje u RH potrebno je značajno unaprijediti organizaciju onkološke skrbi. Multidisciplinarni pristup i razvoj multidisciplinarnih onkoloških timova su najučinkovitiji način brzog unapređenja uspješnosti liječenja raka. Stoga oni trebaju postati obavezi. Prednosti multidisciplinarnog rada u onkologiji trebaju biti prihvaćene kao norma jer se smatraju ključnima u pružanju optimalne onkološke skrbi. Također je dokazano da multidisciplinarni pristup skrbi dovodi do temeljitijeg donošenja odluka, može se povećat preživljenje, skratiti vrijeme potrebno da se utvrdi točan stadij bolesti i smanjiti vrijeme čekanja na početak liječenja. Prognoze za većinu vrste raka se poboljšava zbog čega je sve važnije oboljelima od raka pružiti najbolju moguću prigodu da dobro funkcioniraju u svim životnim ulogama. Sve veći broj pacijenata preživljava rak, ali posljedice njihovih bolesti i liječenja predstavljaju prepreke u njihovom svakodnevnom životu. Rehabilitacijske mjere, psihološke, socijalne i zdravstvene moraju biti uvedene od početka liječenja do kraja života. Samopoštovanje, opća tjelesna i duševna dobrobit mora se sačuvati što je duže moguće uz pomoć rehabilitacije. Rehabilitacija je primjerno usmjerena na poboljšanje kvalitete života pacijenata, a ne samo produljenje životnog vijeka. Prema okvirnim procjenama 50% oboljelih od raka trebaju rehabilitaciju, njezin je cilj smanjiti štetne posljedice bolesti i popratne pojave liječenja raka potičući pacijenta da zauzme aktivniji pristup svojem liječenju jačajući vlastite sposobnosti i vjeru u sebe i pomažući obiteljima pacijenata da shvate njihove potrebe, a samim tim i promijene stav društvenog okruženja prema raku. Potrebno je osvijestiti psihološke tegobe pacijenata unutar medicinske zajednice, ali i u široj društvenoj sredini, te razviti sustav za rano otkrivanje psihičkih tegoba i njihovih zbrinjavanje. Potrebno je aktivno uključivanje specijalista medicina rada i sporta, te multidisciplinarni pristup u strukturiranom procesu povratka na posao. Onkološki bolesnici imaju pravo na rad i prilagodbu radnog mjesta i radnih uvjeta njihovim mogućnostima. Maligne bolesti su kompleksan problem, kako iz kliničke tako iz javno zdravstvene perspektive. Tijekom liječenja važan je individualni pristup svakom pacijentu i njegovoj obitelji, a s druge strane pristup na razini populacije treba biti jednak za sve. Rezultati su mogući jedino uključivanjem stručnjaka različitih profila iz područja zdravstva, ali i iz drugih sektora, te je uz podršku i poticaj Vlade RH važna i široka društvena podrška, kao i podrška nevladinog sektora odnosno udruga građana. Edukacija, istraživanje o onkologiji, palijativna skrb, psihosocijalna rehabilitacija, radioterapija, sustavno onkološko liječenje, psihološka podrška, pedijatrijska onkologija, rijetki tumori, zloćudni tumori krvotvornog sustava samo su neka od područja koja su obuhvaćena ovim strateškim dokumentom. Realizacija planiranih mjera i aktivnosti iz Nacionalnog strateškog okvira protiv raka doprinijet će dostupnosti kvalitetnoj onkološkoj skrbi, što znači dijagnostici, liječenju i rehabilitaciji. Zatim pristup u kvalitetnim onkološkim bazama podataka, kontroli kvalitete, te u konačnici dostatnom ulaganju u sve aspekte onkologije, od edukacije, nabave opreme preko zdravstvenih istraživanja do liječenja i suportivne simptomatske skrbi za onkološke bolesnike. Vizije i ciljevi u ovom dokumenti usmjereni su na sveobuhvatno praćenje, prevenciju i liječenje malignih bolesti uz uključenje i objedinjenje mjere tercijarne prevencije i optimalizaciju zdravstvene skrbi za onkološke pacijente. Strateški cilj Nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030.g. je usmjeren na poboljšanje zdravlja građana tijekom cijelog života, smanjenje pojavnosti i smrtnosti od raka, te produljenje i povećanje kvalitete života oboljelih od raka u RH na razinu zapadnoeuropskih zemalja. Očuvanje zdravlja naših građana naše je najveće bogatstvo i zalog za budućnost. Slijedom navedenog predlaže se HS usvajanje prijedloga Nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030.g. I na kraju bi zahvalio i članovima Povjerenstva za izradu ovog strateškog okvira i svim stručnjacima koji su sudjelovali u radu 21 radne skupine, njih je bilo preko 130, na doprinosu kojeg su dali u izradi ovog strateškog i važnog zdravstvenog dokumenta. Evo poštovane zastupnice i zastupnici ja vam se zahvaljujem.
Hvala ministre, ostanite na mjestu s obzirom da, tu kod govornice, s obzirom da idemo s replikama, prvi je na redu kolega Ćelić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. ministre, danas je veliki dan jer raspravljamo o dokumentu koji se tiče više stotina tisuća hrvatskih građana. Zanima me, u ovom vremenu epidemije covida vi ste više puta opetovano naglašavali da onkološki pacijenti ne smiju čekati s obzirom da je KB Dubrava, koja je jedan važni onkološki centar, pretvorena u covid bolnicu, možete li nam kratko reći kako funkcionira pozivni centar sa koordinatorima po bolničkim zdravstvenim ustanovama, kako u ovom izazovnom i zahtjevom vremenu za hrvatski zdravstveni sustav možemo učiniti sve da onkološki pacijenti što manje čekaju?
Izvolite odgovor.
Poštovani g. zastupniče zahvaljujem na pitanju. Ne samo da je politika Ministarstva zdravstva RH, nego i Svjetske zdravstvene organizacije omogućiti i onkološkim odnosno drugim bolesnicima zdravstvenu skrb, a ne samo Covid-19 pozitivnim. U tom kontekstu naše nastojanje i upute svim zdravstvenim ustanovama su upravo bile upućene u tom smjeru da se onkološka zdravstvena skrb ne smije prolongirati. Nakon pretvaranja Dubrave u covid pozitivnu bolnicu uočili smo potrebu i u Ministarstvu zdravstva smo formirali pozivni centar koji sad već ima preko 10-tak tisuća poziva, ne samo onkoloških nego i drugih bolesnika kojima oni nastoje ostvariti pravo na zdravstvenu zaštitu. Osnivanjem posebnih koordinacijskih tijela u svim zdravstvenim ustanovama nastojali smo omogućiti jednu mrežu ostvarenja tih prava povećavajući kapacitete i u drugim zdravstvenim ustanovama i transparentno premještajući sve bolesnike koji su imali zakazane pretrage i obradu u Dubravi u druge zdravstvene ustanove.
Kolegice Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi g. ministre, vjerujem da se slažemo oko toga da zdravlje ljudi nikako ne može biti trošak. Ulaganje u zdravlje ljudi sigurno da je investicija i to dobra investicija. Recite mi zbog čega ovu Nacionalnu strategiju za borbu protiv raka nismo donijeli jučer, zbog čega je nismo donijeli prije godinu dana, prije 3.g., jedina smo država EU koja je nema?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gđo. saborska zastupnice. Nakon što sam postao ministar u veljači ove godine moja intencija je bila ubrzati izradu ovog strateškog dokumenta, na tome sam doista radio i ne želim nalaziti isprike za nekakva ranija zbivanja. Međutim, izrada ovog strateškog dokumenta izuzetno je kompleksna, rekli smo da smo osnovali još ranije 21 radnu skupinu, preko 130 stručnjaka je radilo na njenoj izradi, ona nije samo lista dobrih želja nego vrlo strukturirani dokument sa svim onim elementima koji su potrebni da bi jedan ovakav strateški dokument bio temelj za mijenjanje ovih stavova o onkoloških bolesnika, to je zahtijevalo vremena, promišljanja, rada i truda. U svakom slučaju sada ga imamo i ono što nam je slijedeći zadatak izrada akcijskog plana i implementacija svih onih elemenata koji su opisani u strateškom planu.
Kolegice Baričević, izvolite.
Zahvaljujem… [[Govornik nije uključen]] Uvaženi ministre Vili Beroš, sasvim je razvidno da je kroz planiranu realizaciju Nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030.g. moguće unaprijediti sveobuhvatno praćenje, prevenciju i liječenje malignih bolesti. Razvijene zemlje širom svijeta intenzivno ulažu u sekundarnu prevenciju s primjetnim rezultatima. Tako je primjerice stopa incidencije raka vrata maternice u mnogim zapadnim zemljama kao što su Finska i Švedska smanjene za više od 70% uglavnom kao rezultat organiziranog probira. Sasvim je jasno da ta rana dijagnoza u kombinaciji s učinkovitim terapijama značajno utječe na uspješnost liječenja raka. Ja vam čestitam na ovoj sveobuhvatnoj Nacionalnoj strateški okvir protiv borbe protiv raka.
Zahvaljujem poštovana gđo. saborska zastupnice. Da, ja ću iskoristiti ovaj trenutak i naglasiti važnost sekundarne prevencije odnosno nacionalnih programa ranog otkrivanja pojedinih vrsta tumora, oni doista spašavaju glavu. Svi mi koji smo u određenoj životnoj dobi i spola dobivamo na kućnu adresu pozive da se odazovemo određenim nacionalnim programima za rano otkrivanje raka određenih … [[Govornik se ne razumije]] To je od iznimne važnosti, dakle odazvati se na iste preventivne pretrage jer ranim otkrivanjem određenih karcinoma možemo u potpunosti ih izliječiti. Naročito bih spomenuo sada najnoviji probir za rano otkrivanje raka pluća koji je vrlo učinkovit kod onih bolesnika kod kojih postoji predispozicija za razvoj raka pluća, te ću nastojati naglasiti još činjenicu da smo uveli i metode slikovne dijagnostike, dakle CT-a povezane sa artificijelnom umjetnom inteligencijom kojom omogućavaju adekvatan, adekvatnu dijagnostiku najranijih promjena u plućima.
Sada je kolegica Petir na redu, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. g. Ministre, svaki treći stanovnik Hrvatske oboljet će od raka. Rak ne pogađa samo osobu koja je oboljela već pogađa i cijele obitelji što znači da će oko 20% našeg društva zbog te bolesti biti pogođeno. Najčešći oblik raka kod muškaraca je rak pluća, kod žena rak dojke, no postoji tendencija da će uskoro rak prostate biti ustvari nekako najzastupljeniji kod muškaraca. I dok su za poboljenja od raka pluća, kao što ste i spomenuli, ali i raka dojke, raka grlića maternice, raka debelog crijeva doneseni nacionalni programi ranog otkrivanja, to nije slučaj za rak prostate. Zanima me planira li ministarstvo donijeti za rak prostate nacionalni program za rano otkrivanje obzirom da rezultati europskog randomiziranog istraživanja probira za rak prostate pokazuju da probir testiranjem antigena, specifičnog za prostatu PSA dovodi do smanjenja smrtnosti [[Upadica: Hvala vam]] od raka prostate za 21%?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na pitanju gđo. saborska zastupnice. Dakle, svi ovi probiri moraju biti utemeljeni na znanstvenim činjenicama. Imali smo promišljanje o tome da utemeljimo i probir za rak prostate, međutim vrsta pretrage koju ste naveli, dakle ispitivanje PSA antigena nije dovoljno specifično da bi sa velikom vjerojatnošću mogli detektirati da je doista riječ o razvoju raka prostate. Stoga struka u ovom trenuktu još uvijek dvoji i nastoji naći adekvatnu dijagnostičku alternativu PSA antigen koja bi omogućila rani probir. U ovom trenutku još nije definiran takav dijagnostički alat, međutim dok bude s obzirom na važnost raka prostate sigurno da ćemo razmišljati o implementaciji jednog takvog Nacionalnog programa ranog probira za rak prostate.
Kolega Matula izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, možete nam reći koliko je baš ove godine, imate li taj podatak i kada ga nam možete dostaviti, manje dijagnosticirano i detektirano malignih bolesti u Hrvatskoj, dakako radi covid krize i svega? Svjedoci smo, ali svaki dan, velike zbrke i vi to sigurno kao najodgovornija osoba u državi znate kakva je zbrka i konfuzija po bolnicama, a kamoli gdje djeca i unuci traže svoje ljude starije ako oni nisu u stanju se javiti mobitelom to je totalna zbrka. Zanima me kada ćete donijeti jasan plan, kako ćete upravljati ovom i da ono ljudsko, temeljno ljudsko pravo na današnji Dan ljudskih prava, a to je pravo na zdravlje da imaju pristup dijagnostici i liječenju?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Gospodine saborski zastupniče. Statističke analize broja pobola, umrlih i svih ostalih elemenata koji se odnose na pojedini aspekt u zdravstvu se rade krajem godine, rade se u HZJZ te očekujem da ćemo u prvom tromjesečju sljedeće godine imati preliminarne podatke o smrtnosti i svemu ostalom kao što ste rekli tada vam ih možemo prezentirati. Svi skupa željno očekujemo jer covid kriza je uzrokovala velike poremećaja u ostvarivanju prava na zdravstvenu zaštitu ne samo u RH nego diljem svijeta stoga će ti podaci biti jako zanimljivi. Ono što radimo svakodnevno u okviru aktivnosti Ministarstva zdravstva trudimo se omogućiti pravo na ostvarivanje zdravstvene zaštiti i to ne samo sekundarne kao što ste rekli u bolnicama nego značajnije još i primarne zdravstvene zaštite jer primarna zdravstvena zaštiti mora biti temelj zdravstvene zaštite u svakom zdravstvenom sustavu. Prema tome, to su naše aktivnosti na kojima u kontekstu covid krize iz dana u dan radimo. Hvala vam.
Hvala. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, ustavno pravo je svih da imaju isto pravo na zdravstvo, na zdravstvene preglede, međutim što se tiče preventive to tako nije. U dvije trećine Hrvatske ljudi nemaju istu mogućnost kao što imaju u Zagrebu ili nekim većim središtima pa žene čekaju na UZV dojke npr. u Sinju 6 mjeseci su čekale ako se upišu, ako se ne upišu onda opet 6 mjeseci. Brojne su umrle žene od raka dojke, a nisu pregledan i to je ogroman problem. Također problem jer Vlada je objavila da preventivne sistematske preglede za hrvatske branitelje da je izdvojila novac, međutim prije neki dan humanitarac, hrvatski branitelj, invalid Domovinskog rata Kristijan Petric koji je obolio od teške bolesti karcogene je rekao da je on ni ministarstvo i nikoga ga nije zovnio na preventivni pregled, poglavito sada u covid krizi. Još jednom vas upozoravam, dosta je PR-a [[Upadica predsjednik: Hvala.]] na terenu se stvari ne provode kako trebaju prema ljudima bilo ženama, bilo braniteljima, bilo kome drugom bolesniku.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Gospodine saborski zastupniče. Svjesni smo da u određenim krajevima naše zemlje pravo na ostvarenje zdravstvene zaštite je poremećeno zbog pomanjkanja broja dijagnostičkih recimo uređaja. Upravo ovakav plan koji definira između ostalog i dijagnostičke potrebe će pomoći da se na neki način ta neravnomjerna raspodjela dijagnostičke opreme razriješi i da se svim našim građanima omogući pristup na zdravstvenu zaštitu. To je ono u što želim vjerovati, a da će to doista biti tako i vjerujem iz financijskog plana koji prati ovaj strateški okvir borbe protiv raka koji je vrlo detaljan i upravo determinira potrebu nabave određenih i dijagnostičkih, ali isto tako i terapijskih medicinskih uređaja koji bi omogućili adekvatno i dijagnostiku i terapiju ovih onkoloških pacijenata.
Sada je na redu kolega Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Uvaženi ministre. Rekli ste, nažalost da ima dosta bolesnih onkoloških pacijenata, da se smrtnost smanjila, ali da to još uvijek nije dovoljno. Mi isto tako moramo napraviti sve da se onkološki bolesnici ne osjećaju loše kada se dolaze liječiti, a znamo da ima određenih administrativnih poteškoća i to treba zasigurno spriječiti. Ono što sam vas htio pitati, izvori financiranja, mi znamo da imamo lijekova koji su skupi i koji su još skuplji i da li vi pratite ishode liječenja da znamo da li treba uzeti doista ona najskuplji lijek koji može pomoći pacijentu? I druga stvar, koliko je bilo uključeno nevladinih organizacija u izradu ove strategije jer znamo da bi trebalo što više subjekata biti u izradu ove strategije? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospodine saborski zastupniče. Kada je riječ o izvorima financiranja, to je iznimno važno pitanje jer bez istih ovaj dokument ostaje lista želja. Stoga u trogodišnjem periodu za specifične aktivnosti predviđeno je financijskim planom osiguravanje 95 milijuna kuna plus ono što ste rekli specifični lijekovi idu na trošak znanstvenog proračuna HZZO-a. Uz to planira se 690 milijuna kuna za nabavu dijagnostičke i terapijske opreme i pri tome računamo na sredstva EU, poglavito na specijalizacije naših mladih liječnika kao što je to bilo i sada, a isto tako imamo dostupna sredstva u Programu za oporavak i otpornost koja također želimo iskoristiti jednim dijelom u nabavku dijagnostičke opreme koja je navedena ovim strateškim programom.
Kolegice Murganić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Naravno da su svi napori usmjereni prema prevenciji, prema dijagnosticiranju pravodobnom i prema liječenju naših bolesnika onkoloških, međutim iako ste rekli da je smrtnost u padu svjesni smo činjenice da neće se moći izliječiti svaki oboljeli i da nam je umiranje također kod nekih slučajeva neminovnost. Ali isto tako obavezni smo i da taj kraj života ti naši pacijenti, naši građani provedu na jedan dostojanstven način. Pitanje moje je usmjereno na hospicije, da li je vaš stav da ih trebamo, da li ih imamo dovoljno i kako bi se financirali? Naime, svjesni smo činjenice da te patnje umirućih naših bolesnika u terminalnoj fazi znaju biti vrlo teške, važna je i zdravstvena njega, odsustvo boli, ali isto tako je jako važna psihološka potpora i duhovna pomoć ne samo pacijentima nego i njihovim obiteljima.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo saborska zastupnice. Vi ste dotaknuli jednu vrlo važnu temu jer i sam kao neurokirurg često se susrećem sa terminalnim fazama bolesti. Do sada nismo imali razrađen sustavni pristup rješavanju te problematike, međutim u poglavlju 8 koji ukazuje na palijativnu skrb i ublažavanje boli upravo ovaj strateški plan će definirati one elemente koji će unaprijediti zdravstvenu dakle terminalnu skrb i za te bolesnike koji su nažalost u terminalnim fazama svojih bolesti, ne samo u adekvatnom smještaju i skrbi nego i u adekvatnom liječenju boli, što je jednako tako važno.
Kolegice Martinčević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre. Znamo da su onkološki bolesnici u najtežim fazama svoje bolesti često korisnici palijativne skrbi. Prema podacima kojima raspolažem čak do 46.000 osoba treba u jednoj godini neki oblik palijativne skrbi u Hrvatskoj, a znamo da kapaciteti koje danas imamo u Hrvatskoj su neadekvatni i brojem i kvalitetom. Znam to jer u Varaždinskoj županiji mi smo županijskim projektom, a europskim sredstvima izgradili najsuvremeniji prije dvije godine najsuvremeniji palijativni centar u Hrvatskoj, međutim to je tek nešto više od trećine pacijenata iz Varaždinske županije, ostali su iz cijele Hrvatske, dakle pritisak je strahovito velik. Pa je moje pitanje, kada se planira, kakvi su zapravo planovi za izgradnju palijativnih centara diljem Hrvatske, tim više kao što znamo dakle ovaj u Varaždinu je financiran 100% sredstvima EU dakle ta mogućnost postoji pa da li tu postoji kakav plan? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Hvala vam lijepo na tome pitanju. Dotaknuli ste i vi važnu temu, osobno sam bio na otvaranju tog centra koji je od iznimne važnosti i predstavlja primjer kako to treba raditi i u drugim dijelovima RH. Do sada nismo razmišljali dovoljno o palijativnoj skrbi, međutim postoje određena Strategija razvoja palijativne skrbi i potpuno je jasno da se prilagođavajući hrvatski zdravstveni sustav novim okolnostima liječenja, a to su dnevne bolnice, jednodnevne kirurgije, nema više dugotrajnog ležanja u bolnici, možemo naš bolnički sustav koji obuhvaća 63 zdravstvene ustanove, dijelom prilagoditi i razvoju palijativne skrbi. To na neki način mislim da je win-win situacija jer ćemo omogućiti potrebitima da dobe adekvatnu skrb, a istovremeno ćemo bolnice učiniti funkcionalnijim i učiniti produktivnijim, dakle bavit će se s onim što je moderne medicina.
Kolega Bartulica, izvolite. Samo malo, samo sekundu. Što trebate kolega Sačić? Greška. Dobro. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre. Složit ćemo se su onkološki pacijenti među najranjivijim skupinama u Hrvatskoj. U ovo vrijeme korona pandemije sigurno su postali i još ranjiviji. Prema nekim procjenama HZZO će potrošiti otprilike milijardu kuna ponajviše na testiranju, ali i na drugim troškovima vezane za korona virus. Prema Udruzi onkoloških pacijenata svake godine otprilike 14.000 ljudi umre od te bolesti, imamo dijagnosticiranih otprilike 25.000 svake godine. Što konkretno ministarstvo radi da bi se opasnost smanjila da još gore bude u sljedeće razdoblje s obzirom na promjene okolnosti i na ovim troškovima koje sam spomenuo, direktno vezane za korona krizu? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Gospodine saborski zastupniče. Kada govorimo o zdravlju onda znam da financije prate taj razgovor, međutim nije u potpunosti primjereno govoriti o istom. Naravno da će Vlada RH i Ministarstvo zdravstva napraviti sve da nađe dostatna financijska sredstva i za rješavanje korona virus krize, sami ste rekli testiranje hrvatskih građana. Svjedočimo tome da smo vrlo brzo u nekoliko tjedana ili manje od uspostave tog testa počeli ga provoditi u RH, prema tome moramo napraviti sve da omogućimo testiranje i liječenje covid-19 pozitivnih bolesnika. Ali isto tako naša je obaveza učiniti zdravstveni sustav, financijski održivim i to je ono što ćemo svakako nastojati napraviti, a to se može između ostalog i mjerenjem rezultata ishoda liječenja i plaćanjem onog što doista je učinkovito. Tako da riječ je o jednoj reformi zdravstvenog sustava koja je pripremljena i koja će ići u smjeru financijske održivosti zdravstvenog sustava.
Hvala vam. Kolegica Sabljak Dračevac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, čestitam na ovom sveobuhvatnom planu. Činjenica je da bi bili radosniji da je prije izašao i završio na našim saborskim klupama, ali definitivno ozbiljno ste razradili financijsko planiranje i ovih mjesec dana je vrlo dobro bilo iskorišteno, kažem. Dakle, ono što bih vas ja sigurna sam da je cilj svih nas u prvom redu Ministarstva zdravstva, poboljšati i ujednačiti kliničku praksu u cijeloj Hrvatskoj. Vi znate da ćemo, raduje me što ćete akcijske planove brzo krenut radit, svakako vas molim da u tim akcijskim planovima imate uvid na naš dio ne kliničke mreže koja će sasvim sigurno imati problema sa akreditacijskim standardima. S obzirom da su nama važni multidisciplinarni timovi i imamo nove tehnologije … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala vam. Kolegice vrijeme je isteklo, žao mi je 10 sekundi je već prošlo. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Poštovana gospođo saborska zastupnice. Shvatio sam vaše pitanje, pogodili ste bit. Ono što je već pokrenuto, a to je iz redakcijskih planova, stoga u tom smislu možete biti sigurni da ćemo promptno krenuti sa implementacijom ovog plana. Međutim kada spominjete ovu problematiku ona doista postoji, međutim proširenjem te onkološke mreže i promišljanjem o tome ko, šta i kako može vjerujem da ćemo razriješiti taj problem, upravo zato da bi svim građanima RH omogućili jednaki pristup ostvarenju prava na zdravstvenu zaštitu. Hvala vam.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani ministre. Ja nisam doktor, meni je samo iznimno drago što je ovakav dokument došao na naše klupe, što će biti usvojen, ja se nadam i proveden. Ono što bi se iz njega dalo iščitati je da je prevencija ustvari ključ svega toga što želite postići odnosno načina na koji mislite smanjiti bolesti odnosno prevenciju tih bolesti, a za to vam treba sustav. Mi smo danas svjedoci toga da sustav ne funkcionira. Ne govorim to slučajno, pokušao sam doći do bolnice, do liječnika, to je vrlo teško ili rekao bih nikako, većina ljudi u pravilu odustane. U zadnjih mjesec dana ste uspjeli reći da su ravnatelji klinika krivi za nešto, da su krivi doktori, da su krivi građani, moje pitanje je vidite li dio svoje odgovornosti u tome kako danas ne funkcionira jedan dio sustava?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani g. saborski zastupniče. I kao čovjek i kao liječnik i kao ministar naravno da osjećam svoju enormnu odgovornost za zdravstveni sustav. No, kada govorimo o organizaciji rada u pojedinim zdravstvenim jedinicama ipak nije u mojoj ingerenciji iako iz dana u dan nastojim se informirati o istoj i utjecati na poboljšanje iste, tako da to apsolutno stoji. S druge strane, vremena su iznimno drugačija, iznimno izazovna, problema je niz i naš zadatak nije kao u običnim uvjetima osigurati samo adekvatno pružanje zdravstvene zaštite nego osigurati i svim Covid-19 pozitivnim bolesnicima u situaciji globalne pandemije također zdravstvenu skrb. Ona troši dio kapaciteta, to je nemoguće nadomjestiti brzom izgradnjom ili na bilo koji drugi način, pogotovo uzimajući u obzir mogućnost širenja te bolesti sa Covid-19 na druge bolesnike. Prema tome, u datim okolnostima [[Upadica: Hvala vam]] mislim da smo napravili sve da sustav funkcionira [[Upadica: Hvala lijepa]] na čim je bolji mogući način.
Kolegice Marić izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. ministre, evo kolegica Renata i ja zapravo slično razmišljamo tako da se i moje pitanje odnosi na problematiku akreditacije. U ovoj strategiji se spominje akreditacija u smislu vizije 2030. Da li to znači da to tek 2030. će doći na red? Dakle to je upit i naših kolega onkologa s kojima sam razgovarala, a onda nastavno na to pitanje i vezano uz ovu nacionalnu onkološku mrežu o čemu smo već nešto počeli govoriti, ovdje je jako važno da lokalni centri, dakle ne klinički centri, zadrže svoju važnu ulogu u dijagnostici, u liječenju i praćenju onkoloških bolesnika, sve ono što se radilo dosad, a koliko god je moguće da im se daju ovlasti da stanovnici ne moraju putovati u udaljene centre, što sigurno predstavlja veliki problem. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovana gđo. saborska zastupnice. U mom ranijem odgovoru sadržan je odgovor i na vaše pitanje. Suglasni smo s time da se mora osigurati i mogućnost adekvatne zdravstvene zaštite u svim dijelovima RH i upravo osnivanje takve mreže mislim da će to omogućiti, mreža neće čekati dugo jer je cilj implementacije ovog strateškog okvira da on počne funkcionirati čim prije. Mislim da će formiranje tih multidisciplinarnih timova koju u današnjem trenutku to svjedočimo mogu funkcionirati i putem video udaljenih telemedicinskih veza svakako doprinjeti poboljšanju i dostupnosti zdravstvene zaštite, a onda u konačnici i svemu onom o čemu je bilo govora, a to je opcijama i dijagnostike i propisanih, propisanim opcijama liječenja i postupnika liječenja za sve bolesnike, tako da u tom smjeru smo gledali i vjerujem da će se to na taj i realizirati.
Kolega Pavić Željko, izvolite.
Poštovani ministre, upoznati ste sa činjenicom da je i prije covid krize bilo problema sa dijagnostikom kod onkoloških bolesnika, da su ti bolesnici od prve najave, pa do, do pune dijagnostike čekali danima, ponekad i tjednima i mjesecima i to je bilo stanje koje je i kod njih i kod obitelji stvarno izazivalo velike psihičke probleme. To su bili dani koji su zapravo trajali kao mjeseci, mjeseci koji su trajali kao godine. Sa covid krizom se taj odmak još i povećao. Znači od momenta kad dođe do nekakve najave da postoji nekakav onkološki problem do momenta da se stvarno krene u dijagnostiku i liječenje to se još produžilo. Da li imate nekakve najave da bi se to moglo smanjiti … [[Govornik se ne razumije]] da se dođe u nekakvu normalu i da onkološki bolesnici ponovo mogu normalno funkcionirati i dolaziti u bolnicu na redovite preglede?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovana g. saborski zastupniče. Dotaknuli ste važno pitanje, a liste čekanja već dugo su problem. One se sad rješavaju na način uvođenja prioritetnih listi čekanja, tako da svi oni pacijenti koji zahtijevaju brzu obradu mogu je i dobiti u primjerenom roku. Osim toga HZZO uveo je pred oko mjesec i pol dana sistem e-naručivanja, dakle jedan vrlo transparentni i jednostavan informatički sustav naručivanja na pretrage koji onemogućava dupla naručivanja i niz onih elemenata koji su bili ranije prisutni. Svjedočimo činjenici naravno u kontekstu covid krize da određene prolongacije čekanja postoje na dijagnostičke pretrage, međutim nakon otvaranja zdravstvenog sustava kao što svjedočite proljetos neke zdravstvene ustanove su pokazale da vrlo brzo i jednostavno mogu nadoknaditi sve te zaostatke. Isto vjerujem da će biti i sada + što smo upravo osnovali ovaj pozivni centar u Ministarstvu zdravstva da bi rješavali sve takve probleme kolko god je moguće i u ovom trenutku s time da su svi ravnatelji zdravstvenih [[Upadica: Hvala vam]] Hvala.
Ovime smo došli do kraja s replikama, zahvaljujem ministru za sada, možete se vratiti na svoje mjesto, pa ćemo sada pozvati izvjestiteljicu odbora, predsjednicu Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku poštovanu Renatu Sabljak Dračevac da nas izvijesti o stavu odbora. Izvolite.
Hvala poštovani g. predsjedniče, uvaženi ministre, uvažene kolegice i kolege. Ja vam neću čitati službeno izvješće Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvijestit ću vas da je na sjednici prisustvovalo 12 od 13 članova, 13 član bio je opravdano odsutan zbog aktivnog sudjelovanja na plenarnoj sjednici. Prijedlog Nacionalnog strateškog okvira protiv raka usvojen je, ha rekli bismo aklamacijom. Svi sudionici rasprave naglasili su važnost ovog ozbiljnog dokumenta koji ide od razrađene prevencije, kompetentne dijagnostike, organizirane terapije i praćenja ishoda liječenja. U ovoj izradi strategije sudjelovalo je, sudjelovala je 21 radna skupina, a to nam pokazuje kolika je ozbiljnost ove strategije. Naglasila bi da sada treba kao što je ministar rekao krenuti sa akcijskim planovima, orijentirati se i fokusirati da što brže mi siđemo sa ljestvice, dakle imamo 5. mjesto na ljestvici broja umrlih od, na, na dnu ljestvice države EU odnosno 5. smo država sa najnižim stopom preživjelih od malignih bolesti. Šteta je što smo neko vrijeme čekali na ovu sveobuhvatnu strategiju i šteta bi bilo da i dobre druge strategije stoje u ladicama, pa molila bi ministarstvo da se užurbano krenu u tom smjeru, npr. Nacionalna strategije zaštite mentalnog zdravlja, a svakako bi bili radosni da u 1. mjesecu kada se vratimo u svoje saborske klupe na stolu nas dočeka najvažnija strategija Nacionalna strategija razvoja zdravstva, naša krovna strategija. Hvala.
Sada ću otvoriti raspravu, idemo prvo klubovi, prvi je na redu poštovani kolega Božo Petrov u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. U prvom redu hvala svima onima koji su sudjelovali u izradi ovoga plana za borbu protiv raka, koji su izdvojili dio svoga vremena, energije, znanja, da bi svima u Hrvatskoj omogućili kvalitetniji život, njima hvala. Što se tiče samog uvoda ministre ja moram pohvalit imate lijep uvod, fino medicinsko predavanje, idealni uvjeti, sve smo to čuli, također imali ste lijepa naručena pitanja koja će trebat oslikati lijepu situaciju u današnjem zdravstvenom sustavu. Čuli smo čestitke, velike dane, šušur, cvjetići i teletabisi, al mislim da nam to ne treba, ne u ovakvoj situaciji, mislim da nam to neće ni pomoći u ovom trenutku, pa čak niti politički jer zapravo pokazuje odcijepljenost od stvarnosti. Ono što nam treba, treba nam da budemo realni i praktični za sve ljude u Hrvatskoj. Zašto? Onako kako završi finalni okvir za borbu protiv raka, a ovo ne mora biti finalni okvir, još ima vremena za unaprjeđivanje njega, utoliko će ovisiti i imati posljedice na zdravlje građana. Ja vjerujem da se može poboljšati. Zašto? Volio bih u prvom redu što sam rekao da budemo realni, mi smo mogli čuti što sve ovakva situacija, ovakva učestalost karcinoma na svjetskoj razini može učiniti za lošiju kvalitetu života ljudi, zato sam rekao imali ste lijepo uvodno medicinsko predavanje, al ja želim da budemo realni da znamo danas kakva je slika u Hrvatskoj. A današnja slika u Hrvatskoj jest da su u trenutku kada su donošene ili reklamirane mjere, reformske mjere vlade u sektoru zdravstva takve da je plan Ministarstva zdravstva da neće dostići prosjek EU u prosječnoj životnoj dobi u idućih 50.g. po izdvajanju za kronične bolesti npr. To je jako bitno za znat jer među ostalim indirektno to utječe i na ljude koji se bore, koji boluju od karcinoma i oni su dugogodišnji bolesnici na određen način. Za njih se također treba izdvajati sredstva. O reformskim mjerama vlade raspravljali smo u zadnjih godinu dana, indirektno to trebate promijenit. Dakle, ne trebaju nam samo lijepe riječi, da ja sam u početku samom rekao hvala svima koji su surađivali, hvala svima koji danas sudjeluju u ovoj raspravi, hvala svima koji će svojim prijedlozima, što u raspravi, što u amandmanima, učiniti da ovaj okvir bude bolji, kao kolega, kao liječnik to želim, al trebamo u svemu biti realni jer će nam to pomoć da naši prijedlozi i naše htjenje bude bolje. Ono što također, čega trebamo biti svjesni realnost današnja hrvatska je da su trendovi što se tiče pojavnosti i učestalosti karcinoma, smrtnosti od karcinoma, svake godine sve gori i gori. Prosjek 2016. u EU je iznosio 214 ljudi na 100.000 stanovnika, u Hrvatskoj već tada je bilo 321, 321 osoba, gotovo duplo u odnosu na prosjek EU, to je bilo 2016., danas je gore. To je naša slika i ja ne govorim, ne prebacujem krivnju, ne govorim da je netko sada kriv, neka politička stranka, ono što ja želim želim nacrtati današnje stanje, a vidjet ćete poslije zašto. Toliko su loše brojke da nam svake godine danas oboli 25.000 ljudi u Hrvatskoj. Više od pola umre, 14.000 ljudi godišnje umre od karcinoma, nije se naglasilo. I možda moj ton za neke ovdje zvuči melodramatičan, možda nisu imali nekog svoga bliskoga koji im je stradao ili boluje, možda nisu imali priliku to vidjet iz prvog reda. Ali vjerujte mi kad to prolazite i kad vidite da se život gasi, pogotovo vašem bližnjem, ma dali biste krvi ispod vrata da tu osobu spasite. A ja vam govorim da danas ti ljudi nisu stari. Smrtnost od karcinoma je u dobi ispod 65.g. u životu prva, prva, nisu kardiovaskularne bolesti, ni to nije spomenuto, al mislim da je potrebno spomenuti. Zbog toga svega RH je među 5 najgorih zemalja po stopi preživljenja u EU. To su početne postavke od kojih mi krećemo, jako bitno za naglasit. Zato je toliko bitan današnji okvir, današnji plan koji se donosi za borbu protiv karcinoma. To je razlog nije politička promocija. Ono što mene kao liječnika boli, boli me da je 3.g. ovaj plan bio u ladicama ministarstva pod različitim nazivima, a nije se donosio i zato sam više puta na različitim pres konferencijama izjavama cijelo vrijeme upirao „daj donesite ga konačno u HS da možemo raspravit, da ga možemo unaprijedit, da možemo spasiti ljude“. To je ono što smatramo da se trebalo ranije odradit i nije prije 3.g. došao covid, al nećemo plakati za vremenom koje je prošlo. Ja bih volio da pokušamo vidjet što se još može napravit u ovom okviru da kvaliteta života ljudi, da prosječna život ljudi koji obole od karcinoma može biti duža, može biti kvalitetnija, može, može im život biti bolji. Mi svi znamo da će u trenutku…
Kolega Petrov, oprostite, samo malo. Ne vidim ko to govori, ali čujem jako glasno, molim vas kolegice da to ne radite. Oprostite što sam vas prekinuo, izvolite.
Mi svi znamo da će ranim otkrivanjem, programima ranog otkrivanja, liječenjem po suvremenim protokolima, usvajanjem zdravijih životnih navika, cijeli životni, prosječni životni vijek, kvaliteta života ljudi biti bolja. Ono što vidimo kao određen propust u ovom planu danas i gdje se on može unaprijedit. On je opsežno napisan uz definiranje dugoročnih ciljeva za smanjenje malignih bolesti, no nema, nije, nedostatna je vizija provedivosti pojedinih mjera. Ono što moram naglasit posebno, najveći problem u ovom planu je izostanak liječnika odnosno njihove uloge, primarne zdravstvene zaštite, liječnika obiteljske medicine. Oni su ti koji bi trebali biti ključni dionici u pozivanju i mobiliziranju pacijenata na preventivne preglede. Također, u dokumentu su aktivnosti u velikoj mjeri svedene na planiranje aktivnosti bez jasnih pokazatelja organizacije, protokola, praćenja, evaluacije, mjera. Mislim da se može kvalitetnije napravit. Također, problem je i palijativna skrb koja se treba organizirat što je moguće na više načina. U ovom planu vidimo da je palijativna skrb usmjerena prema stvaranju bolničkih odjela. Mislim da je palijativna skrb puno šira kao pojam od stvaranja bolničkih odjela. Tu su također i psiholozi i socijalni radnici i njega u kući i lokalne samouprave i vjerske zajednice, niz sektora koji mogu pomoć u kvaliteti i stvaranju bolje kvalitete života onih ljudi koji su oboljeli. Volio bih stvarno da ovaj dan ne bude samo čestitke, nego stvarno da bude dan u kojem ćemo svi kvalitetno raspravljati, dati još ako je moguće neke prijedloge osim ovih i da neovisno o političkoj stranci ako možemo donesemo bolje prijedloge da bi ovaj plan bio bolji. Nakon ovoga ide stvaranje dijagnostičkih postupkovnika, jel tako, načina na koji ćemo napraviti kvalitetnije mjere, mislim da to ljudi u Hrvatskoj zaslužuju i to je naš cilj. Ja se stvarno nadam ministre da osim, ne znam što ćete reći da sam pogodio bit pitanja kao što ste rekli drugim ljudima, ja očekujem da ćete stvarno unaprijediti ovaj plan, ima vremena, ima još dovoljno vremena [[Upadica: Hvala vam lijepa]] Hvala.
Idemo sada na drugu raspravu, poštovani kolega Ivan Ćelić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Zahvaljujem. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče, poštovani g. ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Danas kad se sjećamo smrti prvog hrvatskog predsjednika nisam zaludu rekao da je ovo veliki dan i to nije nikakav panegirik ministru zdravstva ili aktualnoj zdravstvenoj administraciji nego su to riječi onih ljudi koji se bore s ovom bolešću i onih koji im daju potporu. Na početku mi pada na um novinarka Ivana Kalođera osnivateljica udruge „Nismo same“ istoimenog portala koja je jedne prigode rekla da joj se ponekad čini da neke javne osobe kad su javnozdravstvene manifestacije dođu, poslikaju se i odu i zadovoljili su formu, poslali su poruku, ali onda sam ja sebe sam pitao budući da često posjećujem takve javnozdravstvene akcije, dolazim li ja uistinu tamo da se poslikam i da to stavim na društvene mreže ili uistinu činim nešto da se situacija po pravu, po pitanju kvalitete života oboljelih od zloćudnih bolesti, ali i članova njihovih obitelji, jer je zloćudna bolest zapravo bolest obitelji, zbog čega ja tamo dolazim? Danas očekujem na ovoj raspravi premda je moj prijatelj i kolega dr. Božo Petrov bio poprilično ironičan, očekujem konsenzus jer je ovo nadstranačko pitanje, naravno da su moguće i potrebne konstruktivne kritike. Naglašavam ovo je veliki dan i mi oboljelima i članovima njihovih obitelji danas trebamo dati riječ nade a to ćemo između ostaloga postići usvajanjem Nacionalnog strateškog okvira za borbu protiv raka jer vjerujemo da će se na temelju ovog dokumenta omogućiti da se bolest što ranije otkrije i što uspješnije liječi. Na 26. sjednici Vlade RH održanoj 3. prosinca raspravljen je ovaj prijedlog i upućen u sabor i tamo su predstavnice i predstavnici nevladinih udruga malo bili u prvi mah nezadovoljni jer se usporava proces, ali idući tjedan ćemo ako Bog dan usvojit ovaj Nacionalni strateški okvir. Mislim da je odluka predsjednika vlade g. Andreja Plenkovića bila ispravna da se o ovome strateškom okviru raspravlja iako formalno nije bilo nužno. I evo pozivam vas sve da učinimo jedno konkretno djelo, koliko god nam se činilo da ti različiti procesi idu sporo, ja pozivam sve zastupnice i zastupnike da zajedno podupremo prijedlog o besplatnoj usluzi prijevoza za oboljele od zloćudnih bolesti koju je provodila udruga „Nismo same“. Nažalost, mnoge osobe koje su osamljene, koje nemaju, ljudi kojima je potrebna pomoć, odustaju od zračenja kemoterapije jer ih nema ko odvesti jer ako odu onda moraju čekat satima da bi ih vratio sanitetski prijevoz. Kolega Petrov, nitko ne negira određene probleme, voljeli bismo da su puno bolji standardi. Evo ovo je jedna bolja usluga standarda koja toliko i puno ne košta. Vjerujem da će to ministar zdravstva podržati tu uslugu. Ako mi podržimo zajedno vjerujte mi da će to vrlo brzo HZZO financirati tu uslugu besplatnog prijevoza za oboljele kojima je potrebna, kojima je potreban prijevoz za usluge zračenja ili kemoterapije. Čuli smo da je rak vodeći javnozdravstveni problem u Hrvatskoj, da je broj osoba oboljelih od malignih bolesti u stalnom porastu, govori se dakle o ulozi primarne, sekundarne i tercijarne prevencije. Dakle, primarna je usmjerena na zdrave stilove života, sekundarna za prepoznavanje oboljelih u ranom stadiju. Ja se bavim tercijarnom prevencijom, dakle zbrinjavanjem onih stanja koja se ne mogu liječiti, gdje smo primarno usmjereni na kvalitetu života tih osoba. Mogu sada iščitavati dakle podatke iz Registra za rak HZJZ-a u Hrvatskoj koji bi trebali biti bolji, ali to sve možete pročitati u različitim publikacijama. Ovdje bih rekao dakle o organiziranim probirima na rak dojke i rak debelog crijeva koji se provode dugi niz godina. Ministar je spomenuo uvođenje probira za rak pluća niskodoznom CT dijagnostikom. U tijeku je europski projekt HEROIC koji organiziraju udruga „Jedra“ Hrvatska liga za borbu protiv raka i jedan sportski karate klub iz Zagreba. Podsjetit ću vas da je 18. siječnja 2019., dakle u prošlom sazivu ustrojena neformalna inicijativa „Zastupnici protiv raka“ na inicijativu tadašnje zastupnice u Europskom parlamentu gđe. Dubravke Šuice koja je sada potpredsjednica Europske komisije, tada je bilo prijavljeno 29 zastupnica i zastupnika, dr. Siniša Varga je bio voditelj te neformalne inicijative. Sadašnja predsjednica saborskog Odbora za zdravstvo dr. Renata Sabljar Dračevac je uputila poziv svim zastupnicama i zastupnicima da se pridruže. Vjerujem da ćemo u drugoj godišnjici te inicijative formalno ustrojit u aktualnom sazivu novu inicijativu „Zastupnici protiv raka“. U siječnju ove godine je u Bruxellesu osnovan poseban parlamentarni odbor koji za jedan od brojnih ciljeva je imao osvještavanje građana o važnosti prevencije raka i pravovremenih liječničkih pregleda, kao i izjednačavanje zdravstvenih standarda zemalja članica EU. Ponekad se to čini kao neko utopističko, neka utopistička ideja, kao kad recimo ja spominjem inicijativu koja proizlazi iz ove strukture ljudi koji se bave problemom ovisnosti da se zalažemo za društvo slobodno od droga. Međutim, i Europski parlament i Europska komisija prepoznali su da je došlo vrijeme za zajedničku borbu protiv zloćudne bolesti. Nema bitnije stvari od zdravlja, rak nas jednako pogađa bez obzira na spol, dob, vjeroispovijest, na to koju političku preferenciju imamo. Dakle, ovaj Nacionalni strateški okvir za borbu protiv raka na kojem je sudjelovalo jako, jako puno sudionika, kolega Šimičević je spomenuo ulogu nevladinih organizacija. Podsjetit ću i da su prije mjesec dana nevladine organizacije ponovno zamolile za što žurnije usvajanje tog Nacionalnog strateškog okvira protiv raka. U ovome trenutku zdravstveni djelatnici koji se bave, skrbe o onkološkim pacijentima uistinu ulažu veliki trud jer je otežano, opterećen je zdravstveni sustav radi globalne pandemije covida, elektivni zahtjevi se odgađaju, ali se ne odgađaju pregledi. Ono što činim odavde, pozivam sve one koji osjećaju bilo kakve tegobe, koje imaju bilo kakav simptom koji bi mogao upućivati na zloćudnu bolest da ne odlažu svoje preglede. Činjenica je da je došlo do pada broja novo dijagnosticiranih. Mi nemamo za ovu tekuću godinu podatke, ne možemo ih imat, ali vidimo preliminarne neke rezultate, ne samo u Hrvatskoj, dakle to je situacija na globalnoj razini koja predstavlja problem i to će bit jedna od posljedica ove pandemije koja će se vidjet možda kroz 2-3.g. po tome da će određena maligna bolest bit kasnije prepoznata i onda će biti ozbiljnije posljedice. Ono što bih na samome kraju ovdje istaknuo, dakle taj intersektorska međudisciplinarna suradnja postoji poseban dio koji se odnosi na psihološku potporu oboljelima od zloćudnih bolesti, mislim da je to izuzetno bitno, ali o tome ću više govoriti o pojedinačnoj raspravi. Klub HDZ-a naravno u potpunosti podržava donošenje Nacionalnog strateškog okvira protiv rata do 2030. godine, ovo je veliki dan za oboljele od malignih bolesti i članove njihovih obitelji. Hvala.
Hvala i vama. Molim obrišimo samo govornicu prije nego što nam se obrati poštovana kolegica Sabljar Dračevac Marić u ime kluba, a Sabljar Dračevac i nakon nje kolegica Marić u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Dobar dan. Hvala predsjedniče. Prošli put sam zaboravila pozdraviti osim ministra i pomoćnicu, zamjenicu, pomoćnicu ministra koja nam je danas također ovdje naravno i sve uvažene kolege i kolegice. Dakle, prvo bih se zahvalila kolegi Ćeliću što je spomenuo ovu inicijativu dakle zastupnici protiv raka. I još jednom molim vas kolege da se, već ima nešto prijava, ali bilo bi dobro da se u što većem broju angažiramo i da se kao i Europskom parlamentu i mi iskažemo u tom dijelu djelovanja. Evo, ja se još jednom zahvaljujem kolegi Ćeliću. Dakle, izražavam zadovoljstvo Kluba SDP-a što je Nacionalni strateški okvir za borbu protiv raka konačno danas na dnevnom redu naše sjednice. Jer dozvolite mi da vas podsjetim unatoč tome što je 2009. godine Hrvatski sabor donio Rezoluciju o zloćudnim tumorima kojima se obavezao da će do 2010. godine donijeti nacionalni plan i program borbe protiv raka do danas ovaj strateški okvir nije bio donesen. Zašto nam je potreban Nacionalni strateški okvir protiv raka? Zato da se iznađu, unaprijede rješenja za smanjenje pojavnosti i smrtnosti od raka. Zato da se postigne napredak u rješavanju problema na području borbe protiv raka i poveća stopa proživljavanja u Hrvatskoj. To znači uvođenje multidisciplinarnosti, poboljšanja organizacije onkoloških institucija i njihovo osnaživanje, ali prvenstveno ulaganje u primarnu i sekundaru prevenciju i ulaganje u znanje. Ulaganje u dijagnostiku i uvođenje inovativnih vrsta liječenja. Osiguranje kontinuirane kontrole kvalitete svih aspekata onkološkog liječenja i uvođenja informatizacije kliničke, informatičke kliničke baze podataka o oboljelima odnosno praćenje ishoda. Jer nacionalni plan za borbu protiv raka treba definirati i organizirati mrežu onkoloških ustanova i zdravstvenih djelatnika, poboljšati i ujednačiti kliničku praksu u cijeloj Hrvatskoj. Osigurati dostupnost inovativnih terapija, mogućnost te definirati i uvesti sustav kontrole kvalitete ishoda liječenja. Još jednom bih naglasila potrebu provedbe ove strategije što bržem saživljavanju sa praksom. Veliku pažnju treba usmjeriti na razvoj onkološke mreže, potrebnu brigu za svakog pacijenta, omogućiti mu liječenje najbliže njegovom domu. To je tendencija i EU u novom programu vezanim uz proračun EU. Preporuka je smanjiti bespotrebna putovanja koja opterećuju bolesnika, a i njegovu obitelj jer ako ste bolesni i nemoćni, a živite od svoga rada vrlo brzo postat ćete i siromašni. Ja bi, ja ću o mreži nekliničkih ustanova govoriti u svom pojedinačnom govoru, a sada bi se još samo osvrnula, dakle u, na razvoj znači u strateškom planu mi imamo predviđen znači broj radioterapijskih uređaja 3,5 uređaja na milion stanovnika. To je znatno manje nego u EU gdje je to 5,3 uređaja na milion stanovnika. Broj bolesnika nažalost raste. Imamo velike opterećenja na regionalne centre odnosno KBC-ove na radioterapijske uređaje koji se zbog toga vrlo često i kvare. Radioterapija se moraju razvijati i u drugim centrima i to svakako moramo imati na umu. Bolesnici teško dogovaraju termine, moraju organizirati smještaj tijekom liječenja i vrlo često se tijekom započetog liječenja po nastanku kvara moraju ga prekinuti i ponavljati cijeli proces praktički od početka. Također se nadam da se provedbom ovog nacionalnog plana poboljšati i ujednačiti praksa, klinička praksa u čitavoj RH. Evo sad će kolegica nastaviti. Hvala.
Izvolite kolegice Marić.
Hvala vam gospodine predsjedniče sabora. Poštovani gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege, evo čuli smo već da smo dugo čekali da Nacionalni strateški okvir proti raka do 2030. godine ugleda svjetlo dana. Hrvatska je u ovom trenutku jedina zemlja EU koja još nije usvojila Nacionalnu strategiju protiv raka, ali obzirom da će se uskoro nadamo se usvojiti mi svakako pozdravljamo donošenje strategije i njezinu što bržu implementaciju u praksu. Cilj ove strategije je poboljšanje zdravlja građana tijekom cijelog života, smanjenje pojavnosti i smrtnosti od raka te produljenje i povećanje kvalitete oboljelih od raka u RH na razinu zapadnoeuropskih zemalja. Stoga bih naglasila važnost nacionalnih programa ranog otkrivanja raka koji moraju obuhvatiti i motivirati što više stanovnika jer znamo da je prevencija i dalje alat broj jedan u smanjenju broja oboljelih i umrlih. U vrijeme pandemije smanjeno je provođenje nacionalnog programa, smanjena je dostupnost zdravstvene zaštite za ne Covid bolesnike i pitanje je kakavim ćemo brojkama glede mortaliteta i morbiditeta svjedočiti kada prođe ova korona kriza. Ministarstvo i Vlada svakako će trebati napraviti jasan plan i strategiju kako će se sve odgođene pretrage, pregledi i operacije nadoknaditi. Zakidanje zdravstvenih djelatnika na plaći i nedovoljno nagrađivanje svih u sustavu, a osobito onih na prvoj liniji borbe zasigurno nije dobra poruka i motivacija, pa se nadamo da će ministarstvo svakako poraditi na tom. Potrebne su i korijenite sustavne promjene vezane uz poboljšanje uvjeta život, kvalitetniju prehranu, edukaciju o zdravim navikama od malih nogu, edukaciju i motiviranje građana za odgovornost za vlastito zdravlje i zdravlje bližnjih. Nužno je rano otkrivanje, dostupna i točna dijagnostika, multidisciplinarno liječenje svakog pacijenta, dostupnost kvaliteta suvremenih postupaka i metoda liječenja, stalna kontrola kvalitete onkološkog sustava, praćenje ishoda liječenja, funkcionalna palijativna skrb. U nastavku bih ukazala na razmišljanja specijalista onkologa. Što se tiče nacionalne onkološke mreže o čemu smo već razgovarali i o čijem se formiranju govori više godina, stav svih onkologa iz općih bolnica je da ta mreža ostane ista kao sada, barem kao sada i većina kolega iz kliničkih centara je istog mišljenja. Bilo je govora o potrebi akreditacije centara, no to još nije definirano pa obzirom da gospodin ministar nije stigao odgovoriti na ono moje pitanje nadam se da će se malo i detaljnije osvrnuti oko akreditacije. Ukidanjem pojedinih centra smanjila bi se prava bolesnika na jednaku skrb u svim dijelovima zemlje. Brojne su studije pokazale da su kvaliteta života bolesnika, pridržavanje protokola liječenja te ishod liječenja obrnuto proporcionalni sa duljinom putovanja. Putovanje od 80 km u nekim studijama navedeno je kao granica nakon koje se navedeni aspekti dramatično pogoršavaju. Slijedeće je pitanje onkoloških timova. Potrebno je i manjim centrima koji nemaju sve potrebne timove omogućiti primjenom telemedicine prezentaciju bolesnika na virtualnim timovima što je i navedeno u strategiji što je svakako dobro. Uspostavljanje multidisciplinarnih timova u svim ustanovama u kojima se provodi onkološko liječenje važno je ne samo unutar pojedine ustanove već je potrebna dobra koordinacija između manjih ustanova i regionalnih centara, ali i točno definirana vertikala i prema tercijarnim ustanovama kako bi se bolesnicima omogućilo što brže dobivanje termina za liječenje. Naravno važna je i središnja ustanova koja bi imala jasan zadatak koordinacije i implementacije svih ovih ključnih zahtjeva za učinkoviti program kontrole raka. Nadalje, onkolozi u općim bolnicama zalažu se da se omogući primjena imunoterapije najčešćih tumora i u općim bolnicama. Imunoterapija danas ulazi u primjenu u gotovo svim tumorskim sijelima. Tu smo već napravili pomak tako da je uz odobrenje klinika sada moguć nastavak imunoterapije u općim bolnicama pa vjerujem da će se to i nastaviti. Glede terapije, kemoterapije uključujući i posebno skupe lijekove obzirom na sve više oboljelih od malignih bolesti koji zadovoljavaju postojeće kriterije HZZO-a ne bi trebalo biti ograničenja u limitima za navedenu terapiju po ustanovama jer prema dosadašnjoj praksi kada se prijeđe dodijeljeni limit HZZO-a ostalo ide na trošak ustanove. Dakle, takva praksa se ne bi trebala više događati. I u zaključku mi svakako podržavamo donošenje Nacionalne strategije za rak i nadamo se da će se skrb za onkološke bolesnike poboljšati u svim segmentima koji se navode u strategiji. Hvala.
Hvala i vama. Molim samo da očistimo govornicu, a poslije toga doći će u ima Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista poštovana kolegica Natalija Martinčević. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, uvaženi ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, rak unatoč velikom napretku znanosti i medicine i dalje ostaje jedan od vodećih javnozdravstvenih problema kako u svijetu tako i u Hrvatskoj. Prema najnovijim podacima, već je bilo o tome danas ovdje riječi, broj oboljelih u svijetu povećao se za 2,7 milijuna novih slučajeva te 1,3 miliona smrti u 2020. godini. Kod nas u Hrvatskoj drugi najčešći uzrok smrtnosti nakon kardiovaskularnih bolesti i odgovoran je za 27% smrti. Dijagnozu raka godine dobije gotovo 25.000 građana, a premine njih čak 14.000. Vodeći je uzrok smrtnosti kod osoba mlađih od 65 godina, a oboljet će 3 stanovnik prema ovim statistikama. Možda uvodno par evo par riječi o Varaždinskoj županiji iz koje dolazim. Dakle, kod nas je karcinom do sada bio na drugom mjestu uzroka smrtnosti pri čemu je kod muškaraca najčešći rak prostate. Kod žena vodeći je rak dojke kao i u ostatku Hrvatske. Od ukupnog broja umrlog u Varaždinskoj županiji svaki 4 stanovnik umre od raka prema zadnjim dostupnim podacima iz 2018. godine. Kao i svaka županija i Varaždinska trudi se pružiti najbolju zdravstvenu skrb i prilagoditi svoju zdravstvenu skrb potrebama pacijenata. Zahvaljujući brojnim europskim projektima u naše je zdravstvo unatrag 3 godine uloženo preko 570 milijuna kuna. Naše ordinacije doma zdravlja i liječnika koncesionara opremili smo također ugovorom iz EU fondova najmodernijom opremom i povećali dostupnost i raznovrsnost usluga s ciljem da što manji broj ljudi upućujemo u bolnice i tako rasteretimo taj sustav. Primjerice u našem domu zdravlja u Ivancu možete obaviti niz važnih pretraga na suvremenom ultrazvučnom aparatu s linearnom sondom ili novom RTG aparatu vrijednom milion kuna, može se obaviti UZV dojke, UZV štitnjače, vrata, abdomena, limfnih čvorova, bubrega, mokraćnog mjehura itd. To sve naravno i dalje nije dostatno i dalje potrebe postoje, ali je u ovom trenutku iznad standarda Hrvatske. Poduzimamo sve što je u našoj moći kako bi prevenirali obolijevanje od raka. Zavod za javno zdravstvo Varaždinske županije provodi nacionalne programe ranog otkrivanja raka dojke, raka debelog crijeva i raka vrata maternice. U sklopu također europskih projekata organizirani su i besplatni preventivni pregledi dojki za muškarce, organiziramo dakle cijeli niz onih aktivnosti i događanja kako bismo i tu posebno zahvaljujem našim brojnim udrugama koje tu volonterski vrlo aktivno sudjeluje, kako bismo što, sudjeluju kako bismo što je moguće više osvijestili naše građane ali i s druge strane optimalizirali kadrovske i tehničke resurse te na najpametniji način koristiti i vlastita sredstva ali i posebno kontinuirano, naglašavam sredstva EU. Svjesni smo kako su preventiva i rano otkrivanje bolesti dokazano najuspješnije metode u borbi protiv malignih bolesti i vjerujemo da ćemo našim aktivnosti pridonijeti smanjenju broja oboljelih i smrtnosti od raka. Nažalost unatoč velikom trudu svih zdravstvenih djelatnika u borbi protiv raka rezultati nisu tako dobri, a Hrvatska je danas je to bilo već više puta ovdje izrečeno, jedina zemlja EU koja još nije usvojila Nacionalni strateški okvir za borbu protiv raka i nakon 11 godina zaista je krajnje vrijeme da ga u saboru usvojimo i ja vjerujem da će to biti jednoglasno. Hrvatska je po ukupnoj incidenciji raka na razini prosjeka EU, no nažalost po smrtnosti od raka mi smo na petom mjestu iza Slovačke, Poljske, Cipra i Mađarske. I iz toga bi se možda moglo zaključiti da Hrvatska zaostaje u liječenju raka, ali da bismo mogli pouzdanije odgovoriti na ovakva pitanja te planirati odgovarajuće akcije za poboljšanje situacije potreban je upravo ovaj Nacionalni strateški okvir protiv raka kojeg danas odnosno danas raspravljamo, a uskoro donosimo. Riječ je o detaljno razrađenoj strategiji s preciznim rokovima i financijskim planovima u čijoj izradi je sudjelovalo preko 100-tinu domaćih i inozemnih stručnjaka za rak, a koja donosi reforma unutar 5 podsustava onkologije. Dakle, njena će implementacija svima uključenima u borbi protiv ove opake bolesti od prevencije, ranog otkrivanja pa do uspješnog liječenja pružiti precizne podate o tome gdje u tom sustavu nastaju problemi i što točno u procesima treba mijenjati kako bi naši rezultati bili što bolji. Naime, poznato je kako već boljom prevencijom se može spriječiti od 30 do 50% malignih tumora, a otkrije li se dovoljno rano rak je danas u mnogo slučajeva izlječiva bolest. Ova strategija oboljelima donosi jasan put kroz zdravstveni sustav i upute kome se javiti u kojoj fazi bolesti što je iznimno važno, a istovremeno zdravstvenom sustavu nosi smanjenje troškova. Naime, prema riječima gotovo svih stručnjaka iz ovog područja mi trenutno ne znamo točno što naše brojke pokazuju gdje točno leži uzrok naših problema, pa onda naravno ne možemo i znati trošimo li novac namijenjen onkologiju učinkovito. U proračunu za iduće 2 godine osigurana su sredstva za provedbu i nikakva odgoda u donošenju ove strategije ne dolazi u obzir jer bi zaista bilo jedno potpuno nepotrebno gubljenje vremena. Ono što je nadalje iznimno važno je činjenica da usvajanjem ove strategije dolazimo u poziciju da možemo koristiti europske fondove koji su namijenjeni borbi protiv raka što do sada nije bilo moguće. Ako sve to skupa stavimo u kontekst aktualne pandemije za koju ne možemo u ovom trenutku znati koliko će dugo trajati i kada će završiti naravno da ne smijemo dozvoliti da Covid-19 postane jedina briga i jedina preokupacija našeg zdravstvenog sustava. Oko onkološki pacijenti jedna su od najranjivijih skupina za zarazu virusom, a prave posljedice pandemije u onkologiji tek se očekuju jer naravno o tome je danas već više puta bilo ovdje riječi, potpuno je jasno da se manji broj ljudi odlučuje na preventivne preglede. Sve ovo nas tjera da se tom problemu okrenemo sa puno više pozornosti, a imamo mogućnost u narednim godinama preokrenuti sliku stanja i naša obveza je da to učinimo. Vjerujem da nam je svima jasno kako se protiv bolesti koja odnosi ponajveći broj ljudskih života u Hrvatskoj više ne možemo i ne smijemo neorganizirano boriti. Zato želimo i do 2030. godine završiti posao, postići zadane ciljeve, moramo odmah usvojiti ovaj okvir jer njegovim usvajanjem posao nije gotov to je dapače samo prvi, ali iznimno važan i nužan korak. Pred nama je nadalje još ogroman posao u pripremi i provođenju ove strategije kako bi poput nekih zemalja pametnim organizacijskim promjenama napravili iskorak u smanjenju smrtnosti i time godišnje spasili više tisuća života. Kao što sam već rekla nacionalnim strateškim okvirom obuhvaćene su sve faze suzbijanja raka od primarne prevencije, ranog otkrivanja, točne dijagnostike, dostupnosti adekvatnih postupaka i terapija pa sve do palijativne skrbi u Hrvatskoj koja nažalost još uvijek nema svoje pravo, a neophodno i iznimno važno mjesto u sustavu. Nadam se da će se primjenom ovog okvira napraviti značajan pomak i u tom zanemarenom segmentu brige o oboljelima o kojem se u Hrvatskoj premalo govori, a posebno je važan za oboljele od malignih bolesti. Govorila sam o tome na početku i u replici ministru, dakle do 46.000 pacijenata godišnje treba određeni oblik palijativne skrbi, a naši postojeći centri i bolnički kapaciteti u tom smislu su potpuno neadekvatni i brojem i kvalitetom. Mi smo dakle u Varaždinu europskim sredstvima, to je bio jedan od prvih projekata u ovom mandatu županijske vlasti izgradili dakle najsuvremeniji palijativni centar u Hrvatskoj u ovom trenutku. Njihovi kapaciteti su, njegov kapacitet je 90 kreveta i ima 50 posebno educiranih sestara i specijalizirane liječnike te najmoderniju opremu. No pritisak na taj centar je strahovito velik tek nešto više od 1/3 pacijenata je iz Varaždinske županije svi ostali su iz ostalih dijelova Hrvatske tako da tu zaista postoji potreba da se ide u smjeru izgradnje palijativnih centara. Posebno naglašavam dakle ovaj projekt je financiran 100% njegova vrijednost je 52 miliona kuna i financiran je 100% sredstvima iz EU, dakle sredstva postoje i mislim da dakle trebaju započeti. Tu je naravno odgovornost i prije svega na županijskim sustavima, to nije samo nadležnost ministarstva, ovo je u potpunosti dakle bio županijski projekt, da prijavljuju takve projekte i da krenu izgradnji tih centara regionalnih ili županijskih. Zaključno, dakle obzirom na visoku smrtnost svima je jasno kako je borba protiv raka nacionalno, strateško i sigurnosno pitanje. Prema ovim statistikama dakle svaki 3 stanovnik ove zemlje u jednom će trenutku oboljeti od ove bolesti i zato je važno da ovaj strateški okvir usvojimo. Zdravlje ljudi nikada nije trošak i stoga vas još jednom evo sve pozivam da jednoglasno usvojimo ovaj, ovu strategiju što je moguće prije kako bi ona i krenula u realizaciju. Zahvala svima koji su sudjelovali u izgradnji ovog opsežnog i zaista kvalitetnog dokumenta. Još jednom posebna zahvala svim udrugama koje kontinuirano volonterski rade na informiranju i prevenciji naših građana. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a i gospođa Dragana Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče sabora. Gospodine ministre sa suradnicom, svi ovdje prisutni sigurna sam da poznajemo nego tko je bolovao od karcinoma ili tko još uvijek boluje. To su naše sestre, braća, roditelji, poznanici, stari, mladi svejedno i zato ovo pitanje nikako ne može biti politički ili stranački obojeno. Sigurno da je ovo pitanje nadstranačko i sigurno da je od strateške važnosti. Zapravo ova borba protiv rata, protiv raka jeste sigurnosno pitanje i zahtjeva konsenzus svih nas. Bez obzira na to što se ovo pitanje tiče svih nas nekako podsvjesno svi mislimo ma se baš meni dogoditi, neće se baš nekom mom bliskom dogoditi, međutim uprkos napredovanju, strelovitom napredovanju medicine i posebno usuđujem se reći i medicine u RH u kojoj djeluju svjetski poznati stručnjaci, uprkos tome dijagnozu malignih bolesti dobije 24.000 ljudi, umre njih 14.000 i možda zapravo i netko od nas prisutnih boluje od raka a da to ovog momenta niti ne znamo. Upravo zbog navedenih brojki kako bi prikazali ozbiljnost ove teme važno je reći da u jednoj godini izgubimo grad veličine Metkovića, Virovitice ili Samobora. Zapravo kada to ovako plastično osvijestimo ostanemo zapravo svjesni ozbiljnosti ove teme o kojoj upravo tako treba ozbiljno i kao što sam rekla nadstranački i govoriti. Prije par dana raspravljali smo o utjecaju korona virusa na socijalnu skrb kroz Zakon o socijalnoj skrbi i tada sam govorila o eventualnim učincima korona virusa na socijalnu skrb i na kako će to zapravo utjecati na ustanove socijalne skrbi. Isto tako ovog momenta možemo govoriti iz perspektive onkoloških bolesnika kako će zapravo se korona virus odraziti na njih, a odražava se svakodnevno i iako postoji zaista snažna borba svih u zdravstvenom sustavu da upravo onkološki bolesnici dobiju adekvatnu brigu, postavlja se pitanje šta je zapravo sa preventivom, koliko zapravo nas odgađa neke preventivne preglede upravo zbog situacije sa korona virusom. Često smo u zadnjih nekoliko mjeseci imali priliku i slušati o tome šta se događa sa onima koji su se izliječili ali ipak trebaju još uvijek kontrole. O tim utjecajima korona virusa na naš zdravstveni sustav tek ćemo govoriti i tek ćemo moći nešto kroz izvjesno vrijem o tome konkretnije reći i nadam se da podaci koje tada budemo imali kao važeće da neće biti strašni, ali doza opreza ipak treba postojati i treba misliti o tome. Istini za volju podaci o preživljavanju pokazuju da se RH nalazi na samom dnu ljestvice države EU, među 5 država s najgorom stopom preživljavanja i zato kažem da smo ovu strategiju trebali donijeti, trebali smo je donijeti jučer, trebali smo je donijeti prije 5 godina, trebali smo je donijeti mjesec dana nakon što smo ušli u EU jer zašto bi naša država bila jedina koja je ne posjeduje. S druge strane moramo biti svjesni da donošenje ove nacionalne strategije, zapravo sam čin njenog donošenja neće iskorijeniti rak, ali će smanjiti negativne trendove i posljedično spasiti određeni broj ljudi. Strateški cilj ovog nacionalnog okvira je poboljšanje zdravlja građana tijekom cijelog života, smanjenje pojavnosti i smrtnosti od raka te produljenje i povećanje kvalitete života oboljelih od raka u našoj zemlji na razini zapadnoeuropskih zemalja, to je ono dakle što očekujemo od ove strategije. Ponovit ću, a već sam i rekla da nekad brojki postanemo svjesni tek kada plastično prikažemo kroz konkretan primjer tako da reforme predviđene predmetnim dokumentom unutar 5 podsustava onkologije, primarnoj i sekundarnoj prevenciji, dijagnosticiranju, liječenju, palijativnoj skrbi u narednih 10 godina mogu spasiti grad veličine Karlovca. I ja ću se pridružiti grupi onih koji se zahvaljuju ljudima koji su učestvovali u donošenju ovog nacionalnog strateškog okvira. Njena implementacija će utjecati na živote svih nas. Predviđanja su da će skoro 5.300 osoba u RH neće oboljeti od karcinoma, 7.000 dodatnih pacijenata će preživjeti, a u populaciji će se ostvariti dodatne godine života. I ono što je najvažnije u ovoj strategiji to je da će pacijentima biti pokazan vrlo jasan put kroz zdravstveni sustav, kome i u kojoj fazi treba da se obrate. Zdravstvenom sustavu će donijeti smanjenje troškova jer dakle izbjeći će se nepotrebni pregledi, a državi će dugoročno smanjenje incidencije raka kroz preventivne mjere koje su ovom strategijom predviđene. Upravo zbog svega navedenog Klub zastupnika SDSS-a će bezrezervno podržati vašu strategiju, a ujedno će se i pridružiti inicijativi koju je ovdje spomenuo uvaženi kolega Ćelić da se osigura besplatan prijevoz svim bolesnicima koji, malignim bolesnicima sa malignim bolestima dakle koji moraju putovati na terapije. Hvala.
Sada je na redu gospodin Milan Vrkljan koji će govoriti ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedajući, poštovani gospodine ministre, jučer smo na saborskom Odboru za zdravstvo puno detaljnije govorili o ovoj problematici i već je predsjednica odbora vas izvijestila da je tamo jednoglasno dogovoreno da se ovaj dokument podrži i to je već više govornika prije mene kazalo. Međutim, ja ću sebi dozvoliti da skrenem pažnju na par stvari koje mislim da su bitne. Maligne bolesti su poslije kardiovaskularnih bolesti najčešći uzrok smrti u RH, čuli smo da preko 14-15.000 naših sugrađana svake godine umire od malignih bolesti. Od kardiovaskularnih bolesti svake godine umire oko 24.000 naših sugrađana i ono što je jako bitno Vlada RH je donijela i ministarstvo resorno je donijelo svojevremeno strateški plan za liječenje i prevenciju kardiovaskularnih bolesti i napravljena je mreža odnosno mogućnosti zbrinjavanja takvih bolesti na razini cijele Hrvatske i poslije toga smo imali evidentan rezultat odnosno puno veće, puno bolje preživljavanje takvih bolesti. Ja bi rekao da mi u Hrvatskoj ovu strategiju čekamo 30 godina i neosporna je da je tu velika zasluga ministra, ja mislim da ne bi trebalo biti u ovom trenutku nitko sarkastičan i nitko prozivat zašto nismo napravili to ranije. Ja bi rekao mnogi ste ovdje sjedili zadnjih 30 godina, neki skoro pa toliko, pa ste imali priliku pitati sve dosadašnje ministre zašto to nije napravljeno. Današnji ministar Beroš je zadnja osoba koju bi trebalo pitati zašto smo čekali to 30 godina. Ja bi rekao da cilj ove strategije da se u RH bolesnici koji imaju malignu bolest postavlja što ranije dijagnoza. Temeljem toga da se dijagnoza postavlja što ranije sa takvim pacijentima se može postići i adekvatna i najbolja terapija u trenutku kad bolest nije uznapredovala. To je jako važno za siromašne zemlje kakva je RH jer pacijenti kod kojih se na vrijeme otkrije maligna bolest, kod kojih se otkrije maligna bolest koja nije uznapredovala najjeftiniji su troškovi liječenja takvih bolesnika. U samom dokumentu definitivno je postavljeno da su to ciljevi rano postavljanje dijagnoze, izbor terapije, ono što se vrlo rijetko u Hrvatskoj govori, a ovdje se govori o ishodu liječenja i planiranju troškova i sve to zbirno kad gledamo možemo reći da to vodi jednom uređenom sustavu. I mi smo s ovim dokumentom definitivno dobili jedan uređeni sustav u zdravstvenom sustavu u RH. Osim opreme i edukacije o kojoj se ovdje govori, ovdje se govori o jednom silno važnoj stvari koju svi liječnici koji rade u tom sustavu će odmah prepoznati, a to je multidisciplinarni pristup liječenju bolesnika od maligne bolesti. Ja ću malo sebi dati pravo da privatiziram, nije to revolucionarno, ja u tom sustavu radim zadnjih 30-tak godina, a profesor koji me uveo u taj sustav prije 40 godina je napravio multidisciplinarni centar u Vinogradskoj bolnici koji se bavi i sami ministar je imao priliku biti dio toga sustava i zna ga jako dobro iz Vinogradske bolnice i mi smo tamo referentni centar za endokrinološku onkologiju, profesor Sekso je prije 40 godina napravio jedan takav sustav i ja kao mladi liječnik kad me poslao u London kod profesora Besera pitao me odaklen, iz Zagreba, kako vi radite endokrinološku onkologiju, kad sam mu objasnio da na način kako mi radimo to znači da pojedine liječnike struke dođu na jedno mjesto i na tom jednom mjestu razgovaraju sa pacijentom, a ne da on mora ići na 10 mjesta, tada institucija svjetske medicine i endokrinologije mi je rekao, a što vi tamo u Zagrebu prtljate kako sad 10 liječnika vodi jednog pacijenta, ja sam bio mladi, neiskusan to sam odšutio nisam imamo vjerojatno ni hrabrosti se tome suprotstaviti, ali je simptomatično to da nakon 7 godina ja sam ponovo bio u Londonu tada je bio šef Grosman, on i dana danas je institucija svjetske endokrinološke onkologije i on je mene pitao, odaklen sam, kažem iz Zagreba, ajde kolega pokazat ću vam i vodi me i kaže evo vidite ovako mi radimo. I sad za stolom sjedi njih 6-7 liječnika, pred svima ekrani itd., evo vidite to je najmodernija, najmoderniji pristup liječenju bolesnika s endokrinološkom onkologijom. Opet sam bio malo stariji, ali ne dovoljno star, a vjerojatno ne dovoljno ni bezobrazan da mu kažem poštovani kolega ili profesore moj profesor Sekso je to prije 10 godina uveo u Zagrebu i mi tako liječimo naše pacijente godinama. Tako da Hrvatska ima svoju tradiciju u interdisciplinarnom pristupu liječenju bolesnika s malignom bolesti, ali dobro, ovo je sada zaokružena priča na razini cijele Hrvatske i ja to definitivno pozdravljam. Ja ću reći ministru nekoliko stvari koje mislim da treba voditi brigu da bi se mogle donositi strateške odluke, a to je da naša statistika u medicini, budimo pošteni pogotovo mi koji smo liječnici ovdje u sali nije baš najpovjerljivija, nije baš najtransparentnija. Mi kad našeg pacijenta ministre ispisujemo iz bolnice ako on ima uroinfekt, ako ima dijabetes melitus i ako ima nekakav tumor mi ćemo napisat da on ima dijabetes zato što dijabetes donese 12-11.000 kuna i šifrirat ćemo ga u stvari krivo. To radimo zato što smo prisiljeni odlukama HZZO-a i nekim drugim administrativnim odlukama da takvog pacijenta na taj način šifriramo. Temeljem toga mi imamo krive baze podataka i srećom postoje uređene baze podataka kao što je recimo Njemačka i Engleska, a mi smo naš centar za endokrinološku onkologiju je dio njemačkog registra za endokrinološku onkologiju na što sam ja osobno posebno ponosan jer smo jedini iz Hrvatske koji smo se uspjeli ubaciti da možemo naše pacijente registrirat u taj registar bez da tražimo nekakvu posebnu dozvolu. I ono što je bitno što mi se čini da je ovdje prepoznato, ali možda nedovoljno naglašeno. Zdravstveni novac u siromašnim zemljama kakva je Hrvatska mora biti usmjeren u one, ona područja u one sustave gdje se taj novac može najbolje iskoristiti. Moje osobno mišljenje da se novac može najbolje iskoristiti, netko je o tome govorio, u neposrednoj blizini života liječnika, a prije svega tu mislim na primarnu zdravstvenu zaštitu. Jedna kuna, jedan EUR-o ili 1 dolar uložen u sustav primarne zdravstvene zaštite se višestruko može bolje iskoristiti nego jedan dolar ili kuna uložen u veliki sustav KBC-a. I osim toga kroz taj sustav pacijent ima sigurno veću mogućnost doći do svoje dijagnoze. Ovdje govorimo isključivo o dijagnostičkim postupcima. Ono što je posebno još važno, ja bi htio naglasiti da je potrebno, a dijelom je to u dokumentu napisano, da je potrebna senzibilizacija javnosti, edukacija pacijenata, to je nešto silno važno, jednako onoliko koliko je važno uložena svaka kuna u zdravstveni sustav. Edukacija pacijenata je nevjerojatno važna, a s druge strane važna je i edukacija medicinskih sestara i liječnika. Pravljenje standarda, da u svakom dijelu Hrvatske se na isti način i da istom dostupnosti pacijent može pristupit liječniku, sustavu i liječenju svoje bolesti. To je jako važan javnozdravstveni problem jer se tu govori o racionalnoj potrošnji novca. Ja ću reći da bi Klub Domovinskog pokreta definitivno podržao ovaj dokument i da želimo da bude jednako tako kvalitetna kasnija razrada tog sustava u bolnicama, ambulantama, primarnoj zdravstvenoj zaštiti kao što je napravljeno u samom pisanom obliku dokumenta. Hvala.
Gospođa Dalija Orešković, predstavit će stav o ovom Prijedlogu Nacionalnog strateškog okvira protiv raka, stav Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Uvaženi zastupnici i zastupnice, mnogi kolege koji su govorili prije mene istaknuli su da je Hrvatska jedina članica EU koja još nema Nacionalnu strategiju borbe protiv raka, dvojimo se jesmo li ju trebali donijeti jučer ili prije 30-tak godina. Ja smatram da je puno važnije od dana ili datuma godine kada smo strategiju donijeli kakva je njezina kvaliteta i što će se dogoditi nakon toga. Spomenuli smo i podatak da godišnje u Hrvatskoj od raka umre oko 14.000 ljudi, to bi zapravo značilo da smo u posljednjih 10-11 godina od posljedica raka i smrtnih slučajeva izgubili jedan grad veličine Splita. To je ono što je zastrašujuće nad čime bi se trebali posebno zapitati. Službenih podataka nema, ali procjene udruga kažu da samo ove godine i to tijekom pandemije od raka u Hrvatskoj je umrlo 7.000 ljudi. Da nema drugih razloga samo ovi podaci bili bi dovoljni da dam punu podršku usvajanju jednog strateškog dokumenta i pozdravljam činjenicu da je u njegovoj izradi sudjelovao velik broj stručnjaka koji su doista dali kvalitetan doprinos. To se vidi po sadržaju detektiranja problema u čitavom našem sustavu kroz svih ja ću ih navesti kroz 5 ključnih područja kojom se ova strategija bavi. No žao mi je što su tijekom savjetovanja sa zainteresiranom javnošću neke od primjedbi i vrlo, vrlo opsežnih komentara primjerice onih koje je dala Hrvatska liječnika komora, komentarima je to vladajućih bilo primljeno na znanje. Mislim da su i oni argumenti koji su istaknuti kroz provedeno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću trebali biti uvaženi u puno većoj, puno značajnijoj mjeri. Nešto treba reći i o onkološkim pacijentima za vrijeme ove pandemije. Dakle, sve upućuje na to da će brojke slijedeće godine biti značajno veće. Pojavit će se veći broj novootkrivenih slučajeva karcinoma i to u uznapredovaloj fazi zato što nema preventivnih pregleda proteklih mjeseci odnosno ima ih značajno manje nego što ih je bilo u usporedivom razdoblju prošle godine. Ljudi općenito izbjegavaju ići na preventivne preglede jer se trenutno boje da će kao osobe sa većim faktorom rizika doći do nekakve zaraze Covidom. To govori nešto drugo to govori i dodatan je zapravo pokazatelj narušenog povjerenja u sustav, u stožer i u mjere. To također znači da nismo na adekvatan način komunicirali sa onkološkim pacijentima ili sa potencijalno rizičnim pacijentima od toga da dodatno obole i nismo ih uvjerili da se sustava adekvatno pripremio da obavi sve svoje kako preventivne, dijagnostičke, a tako i druge zdravstvene zadaće u odnosu na ovu skupinu. Ako pogledamo statistike vidjet ćemo da zapravo od rizika novog obolijevanja od neke vrste karcinoma u Hrvatskoj se zapravo nalazi svaki 3 stanovnik. Kod muškaraca je najčešći rak pluća, dok žene najviše obolijevaju od raka dojke. Smatram da smo se posebnim uzročnicima i rizičnim faktorima specifično za ove vrste oboljenja trebali posebno posvetiti i dati im nešto malo više pažnje u analizi, međutim to se nije dogodilo. Glavni problem i glavni nedostatak ove strategije je to što se nedovoljno bavi samim sustavom. Dakle, razlog zbog kojeg smo mi u borbi sa karcinomima najlošiji u Europi proizlazi iz loše osmišljenog i loše organiziranog zdravstvenog sustava. Time se ova strategija ni na koji način ne bavi i bojim se da bi se moglo dogoditi ono što se događa i sa većinom naših strategija, a to je da ostanu neprovedene. Dakle, do sada smo ih donijeli otprilike 150 što cjelovitih, što sektorskih, gotovo niti jedna nije provedena ne dokraja, niti, niti blizu onome što je sama ta strategija u svojim deklariranim ciljevima nekad vrlo dobro detektiranim problemima htjela postići. E sad kada bi ovu strategiju kratko trebala sažeti, ja bi ju podijelila u možda 3-4 glavna područja. Dakle u prevenciju bilo da je ona primarna ili sekundarna, u dijagnosticiranje, tu bi posebnu pažnju nešto više rekla ako ću stići o genetskom testiranju, genetičkom testiranju i savjetovanju, zatim o samom liječenju koje traži multidisciplinaran tim i u posebno važnom području kirurgije i onom četvrtom psihološkoj i općoj socijalnoj potpori. Svakom od ovog područja treba dati nešto više na važnosti, ali kako bi ukazala gdje je zapravo problem, najveći problem naših strategija i što nedostaje da bi zaista ovo bila jedna od onih koji će ne samo biti usvojena nego doista ispuniti očekivanja onih koji je toliko dugo čekaju, leži u slijedećem. Dakle, kolegica Natalija Martinčević je rekla da ova strategija sadrži rokove, ova strategija zapravo prave rokove nema. Rok nije kad se kaže što Hrvatska želi postati do 2030. kakva je naša vizija, to nije cilj. Rokovi bi bili kada se recimo sažmu pojedini ključni problemi kao što je to zakašnjela dijagnoza te posljedično kašnjenje početka liječenja, nedovoljna dostupnost optimalnih dijagnostičkih postupaka, nepridržavanje standardiziranih protokola za dijagnosticiranje te praćenje učinaka liječenja, neracionalno korištenje postojećih limitiranih resursa. Dakle, to je sažetak problema, na te probleme mi detektiramo nekakvih 15 aktivnosti, sve odreda su one aktivnosti koje je sama struka predložila kao one koje bi trebalo provesti i ja se s time slažem. No gdje je problem? Kad primjerice kažemo definirati optimalne algoritme za dijagnostiku i praćenje liječenja za najčešće vrste raka, sa da dalje ne čitam, navodi se nekoliko dionika to su Ministarstvo zdravstva, HZZO itd., itd., no ne kaže se koja institucija na sebe preuzima obaviti konkretnu zadaću i u kojem roku. Smatram da bi ne samo ova nego sve strategije koje Hrvatski sabor usvaja trebale biti koncipirane tako. Dakle, ponavljam usvajanje ove strategije, izrazito je kvalitetno dijagnosticirana, sve zapravo što bi unaprijedilo skrb o onkološkim pacijentima. Dakle, struka liječnička je tu dala svoje, ali nedostaje onaj politički i organizacijski faktor koje vlast treba preuzeti na sebe i rasporediti konkretne zadaće na konkretna tijela u konkretnim rokovima i tako treba izgledati svaki strateški dokument jer se jedino na temelju takvog dokumenta može pratiti vrše li javnopravna tijela svoju zadaću onako kako se to on njih očekuje i traži i jedino tako mogu predstavnici kako političkih stranaka tako struke, zainteresiranih udruga, medija i općenito javnosti pratiti pridržava li se država preuzetih obaveza, vrši li vlast zadaću onako kako je to preuzela odgovornost na sebe i obećala kada se za tu istu vlast i borila. Smatram da se ovi nedostaci ne mogu nadomjestiti u naknadnim provedbenim aktima jer to onda samo stvara pomutnju i zbrku i od jednog nedovoljno razgrađenog i nedovoljno pripremljenog sustava imamo to da ćemo od jedne strategije koja svoju viziju protežu na sljedećih desetak godina imati stalno nekakva krpanja i zakrpavanja, a ne nešto na što ćemo se svi moći pouzdati kao na dokument koji će eto barem za jednu vrstu oboljenja napraviti jasan i konkretan precizan plan i onda pratiti jesmo li u borbi sa karcinomom ostvarili ikakav kvalitetan napredak. Evo ostalo ću reći u pojedinačnoj raspravi. Hvala.
Sada je na redu gospođa, prelazimo na pojedinačne rasprave i na redu je gospođa Marijana Petir. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, zastupnice i zastupnici. Borba protiv raka po svim je mjerilima nacionalno strateško i sigurnosno pitanje, a s obzirom na covid krizu postaje još veći izazov ali se ne smije dopustiti da ta covid kriza postane jedina briga i preokupacija zdravstvenog sustava. Ovo je prilika da svim zdravstvenim djelatnicima zahvalim na požrtvovnosti i nadljudskim naporima koje ulažu kako bi svima onima koji trebaju zdravstvenu skrb tu zdravstvenu skrb pravovremeno i kvalitetno osigurali. Dijagnozu raka svake godine dobije gotovo 25000 građana RH, a premine njih čak 14000. Maligne bolesti drugi su najčešći uzrok smrtnosti. Odgovorne su za čak 27% smrtnih slučajeva u Hrvatskoj. Uzimajući u obzir navedene podatke, specifičnu povijesnu i emocionalnu istinu o raku i činjenicu da pogađa gotovo sve hrvatske obitelji rak je javno zdravstveni i društveni problem. Tome može posvjedočiti svatko od nas čiji su najbliži oboljeli od raka i koji se svakodnevno bore sa tom opakom bolešću. Nacionalna strategija protiv raka predstavlja i model istinske i prijeko potrebne reforme zdravstvenog sustava u kojoj je sudjelovalo preko stotinu domaćih i inozemnih stručnjaka za rak. Obuhvaćene su sve faze suzbijanja od primarne prevencije, ranog otkrivanja, točne dijagnostike, dostupnosti adekvatnih postupaka i terapija, pa sve do palijativne skrbi a koja u Hrvatskoj još uvijek nema svoje neophodno i važno mjesto u sustavu. Usvajanjem Nacionalnog strateškog okvira protiv raka Hrvatska će doći u poziciju za korištenje namjenskih EU sredstava za borbu protiv raka koja bi značajno pomogla u realizaciji ciljeva, uspješnoj borbi protiv raka, te značajno boljim ishodima liječenja onkološkim pacijentima. Kada sam 2002. godine kao jedna od najmlađih zastupnica ušla u Hrvatski sabor jedna od prvih inicijativa koje sam tada dobila od jednog oca kojem je umrla kćerka je da nešto hitno treba poduzeti za rano otkrivanje raka dojke, jer je prema njegovim riječima tada godišnje umiralo više od raka dojke nego što je poginulo branitelja u Domovinskom ratu. To je bio frapantan podatak koji me je totalno potresao i zajedno sa udrugama radila sam na osvještavanju javnosti o ranom otkrivanju raka dojke i drago mi je da su u međuvremenu doneseni ne samo taj Nacionalni program za rano otkrivanje raka dojke već i onaj za otkrivanje raka grlića maternice, raka debelog crijeva, raka pluća, a što ujedno jesu najčešći oblici raka kod naših građana. Liječenje većine oblika raka je uspješnije ako se rak dijagnosticira na vrijeme u ranom stadiju i zato su ovi nacionalni programi izuzetno važni. No, potrebno je informirati javnost o ranim simptomima i znakovima raka i osposobiti liječnike da pravilno dijagnosticiraju te simptome što je moguće ranije. Jedan od važnih problema sustava onkološke skrbi jest spor i nepovezan dijagnostički proces. Nakon upućivanja na dijagnostičku obradu pacijenti se suočavaju sa problemom nedovoljne i neravnomjerne dostupnosti optimalnih dijagnostičkih postupaka kako sa vremenskog stajališta, tako i sa stajališta kvalitete a to je u okolnostima borbe sa koronom unatoč svim naporima koji se ulažu dodatno otežano. Do 25% pacijenata se potencijalno krivo liječi zbog neadekvatne radiološke obrade, dok se u isto vrijeme brojni pacijenti bez potrebe upućuju na pojedine pretrage. Stoga je nužno uočene probleme otkloniti, a ovu strategiju što prije provesti u djelo. Među mjerama koje se spominju u strategiji u smislu prevencije raka i poboljšanja kvalitete života spominje se i provedba mjera porezne politike u svrhu unapređenja prehrane što posebno pozdravljam. To podrazumijeva dostupnost, raspoloživost, prihvatljivost zdravijih prehrambenih proizvoda, povećanje dostupnosti pravilne prehrane u objektima javne i društvene prehrane. Za to se ustrajno trajno zalažem. Takva mjera može pomoći podizanju kvalitete života naših građana. Ona će doprinijeti i snažnijem plasmanu kvalitetnih hrvatskih poljoprivrednih proizvoda na stolove naših građana. Hvala lijepa.
Ostanite molim vas, jer gospodin Ante Babić je tražio repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Petir, spomenuli ste u svom izlaganju značajna EU sredstva, pratite vjerojatno i sve što se događa sa novim proračunom i novim proračunskim sredstvima na razini EU ali i svim novim fondovima koji će se osnivati. Što se tiče upravo i ove strategije ako gledamo EU fondove tu možemo podijeliti možda najviše iskoristiti sredstva vezano za primarnu prevenciju, a to je edukacija i sve što možemo možda i preko socijalnog fonda iskoristiti ali i izgradnja institucije palijativne skrbi što moramo priznati da i je veliki problem u RH. I neke institucije koje definitivno bi mogle izgraditi možda i u našim ruralnim područjima, a ne da budu samo odjeli bolnica. Pa evo, samo me zanima po vašem mišljenju koliko smo spremni, tj. koliko će biti mogućnosti da upravo iskoristimo za ovakve programe EU sredstva koja ste spomenuli. Hvala.
Hvala. Odgovorite molim vas.
Hvala vam lijepa uvaženi kolega. Pa moram reći da ste vi dobro u stvari determinirali gdje leži najveći potencijal i zato je jako važno da usvojimo ovu Nacionalnu strategiju koja doista precizno cilja u korijene samog problema i propisuje mjere na kojoj je radilo doista puno izvrsnih stručnjaka. No, rekla bih da osim ovog osvještavanja i ranog otkrivanja koje je izuzetno važno i želim još jednom ponoviti većina karcinoma je izlječiva ako se otkrije na vrijeme. Također je bitna i palijativna skrb, jer svatko zaslužuje dostojanstven život od samog početka pa do prirodne smrti. I tu postoji također jedan potencijal za financiranje sredstava EU. No, ja bih tu još dodala i dijagnostiku, jer vjerujem sa pametno osmišljenim programima da će se moći povući i financijska sredstva za adekvatnu dijagnostičku opremu.
Hvala lijepa. Nemate više replika, hvala. Gospođa Nada Murganić je sada na redu. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovana zamjenice, poštovane kolegice i kolege. Svakako da ću se ja priključiti onima koji će izraziti zadovoljstvo što imamo pred sobom ovakav jedan značajan dokumenat i sigurno ćemo ga svi zajedno i podržati. Naravno da u toj pojedinačnoj raspravi svatko od nas dade težište na nečemu što ga možda više zanima. Budući da bi kroz ovu raspravu možda govorila neka razmišljanja koja imam osobno. Kao što je rekla kolegica Jeckov nema nikoga ovdje od nas tko nije imao prilike u užoj ili široj obitelji vidjeti bolesnika oboljelog od ove teške bolesti, a vjerojatno možda i sa aspekta nekih iskustava koje imam iz rada svoga i profesije kojom sam se prije ovog rada u Saboru bavila. Naime, ono što moramo svi skupa znati da kada se pacijent suoči sa dijagnozom ove teške bolesti sigurno da se pokrenu različiti mehanizmi u njemu kako i na koji način se suočiti s time. Već sama riječ raka ili maligne bolesti kod nas izaziva jednu strepnju, strah, pacijent proživljava i različite i uspone i padove od bijesa, razočaranja pa onda i do optimizma. Međutim, svakako da je najgora opcija odustajanje i odustajanja od liječenja svakako ne smije doći. Ali ono što bih htjela istaknuti te sve psihološke patnje ne prolazi samo on, nego i cijela njegova obitelj. Pogotovo to je izrazito teško kada oboli dijete, kada oboli partner pa zajedno drugi partner sa drugim djetetom, odnosno djecom prolazi kroz ove faze jedne teške obiteljske dinamike. Jer znamo da bolest onda smanjuje i psihološku, socijalnu aktivnost pa možemo reći i seksualnu aktivnost samog bolesnika. Ali ono što je važno istaći da je izdvojen iz svijeta rada i da financijski trpi ne samo on nego i cijela obitelj. Takove potpore psihološke potrebno je imati već od časa uspostavljanja i saopćavanja dijagnoza. Nekim pacijentima je potrebno vele oko 60% njih ima kojima je potrebna ta psihološka i druga potpora. Nekima je potrebna stalno tijekom cijelog liječenja. Koliko je njegovo psihičko zdravlje ovisi sigurno i o tome tijek liječenja, a isto tako važna je i potpora obitelji. Obitelj treba biti isto tako jaka i stabilna da bi mogla zajedno sa pacijentom sve ovo skupa prolaziti. I ono što sam možda u ovoj jednoj svojoj replici samom ministru rekla, mislim da je osim samog liječenja koje je izuzetno važno dijagnosticiranja i svega o čemu zaista sa stručne strane govore više i liječnici. Ovdje ima kolega zastupnika dosta o tome. Mislim da je važan i taj kraj, dostojan završetak života, dostojno umiranje. U domovima umirovljenika o kojima smo govorili imala sam prilike kao mlada socijalna radnica biti fascinirana kako, na koji način stare, iskusne sestre sa umirućim pacijentima provode te zadnje dane gdje im daju psihološku pomoć, podršku, omogućavaju duhovnu pomoć i samom pacijentu ali i njihovim članovima obiteljima. Već u toj fazi dolazi i do početka žalovanja i mislim da je to sve skupa život i da o tome treba razmišljati. Pa je na tragu bilo i moje pitanje ne samo o razvoju palijativne skrbi, nego i o razvoju tog jednog hospicija, odnosno hospicijskog pristupa. I reći ću još samo, ostalo je vrijeme nešto i o toj preventivi. Ona je izuzetno važna, važna je edukacija. Nekad smo zvali zdravstveno prosvjećivanje naroda. I ono što moram reći da kad govorimo o edukacijama zdravstvenih i stručnih drugih radnika, defektologa, socijalnih radnika, psihologa koji su jako važni zbog ovog interdisciplinarnog pristupa, o medicinskim radnicima neću ni govoriti. Oni su u stvari nosioci i okosnica svega ovog sustava. Ali moramo govoriti i o tome kako mi imamo odgovornost prema svome zdravlju kao pojedinci. Navest ću samo činjenicu da imamo u Hrvatskoj 4 nacionalna preventivna programa – rak dojke, rak debelog crijeva, otkrivanje raka maternice, prevenciju raka pluća, a da je odaziv na te pozive za preventivne preglede u postotku vrlo, vrlo nizak i da ti voucheri kako ih zovemo vrlo često završe u smeću pa i o tome trebamo razmišljati. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ostanite jer je prvo gospođa Maja Grba Bujević tražila repliku.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice Murganić. S obzirom da obje dolazimo iz Karlovca, malo ću vam reći nešto o statistici. Reforme unutar 5 podsustava onkologije, dakle u primarnoj i sekundarnoj prevenciji, dijagnosticiranju, liječenju palijativnoj skrbi u deset godina mogu spasiti grad veličine Karlovca. To je veliki broj. Nas obje znamo koliko ljudi živi u Karlovcu i ako u tih 10 godina uspijemo spasiti toliko života, a sigurna sam da je ova strategija početak izrade plana za odgovor na rak mislim da je važno i ovu statistiku spomenuti. Vi ćete se sa mnom sigurno složiti.
Izvolite odgovoriti molim vas.
Pa evo ja sam imala taj jedan pojedinačni pristup, obiteljski pristup i jasno kada se govore ovakove brojke onda su to veliki brojevi i svakako da je upravo zbog toga provođenje ovog Nacionalnog preventivnog programa itekako dobro došao i jasno nastojat ćemo svi zajedno ga i provoditi sve s ciljem da se smanji smrtnost i da imamo u svakom slučaju kod već oboljelih kvalitetu života njih i njihovih obitelji. I mislim da je to jedan sveobuhvatni pristup o kojem ovisi onda i uspjeh liječenja.
I gospodin Ante Kujundžić. Natalija Martinčević prije. Da, izvolite.
Poštovana zastupnice, govorili ste u većem dijelu vaše rasprave o psihološkoj pomoći. Znamo da je ona iznimno važna, a posebno je važna u ovom trenutku ne samo za onkološke bolesnike već i usred pandemije smo. Dakle, velik broj ljudi je pod stresom posebno stariji ljudi, osamljeni su. Imamo porast broja nasilja u obitelji. To već pokazuju i neke prve statistike, ali to se vidi i po broju poziva na Plavi telefon i ostale takve službe. Da li je po vašem mišljenju ta naša psihološka pomoć, mreža psihološke pomoći u Hrvatskoj dovoljno dobra ili tu ima prostora. Ja smatram osobno da ima itekako prostora ljudi trebaju nekoga koga mogu nazvati, trebaju nekoga tko će im osigurati, omogućiti neku pomoć. Mislim da to u ovom trenutku u Hrvatskoj nije na dovoljno visokoj razini. Pa kakva su vaša razmišljanja kako taj sustav psihološki pomoći i unaprijediti.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Naravno da nije u potpunosti razvijena i sigurno su vrlo često u javnosti bili popularni hajmo reći i upute i informacije o različitim SOS telefonima koji su bili specijalizirani i namijenjeni za jedne određene svrhe, odnosno određena stanja. Mi smo u zadnje vrijeme najviše govorili o pozivu na pomoć vezano za nasilje, ali sigurno da su i zbog ovakovih potreba potrebni ovakovi razgovori. Budući smo sada u jednom novom vremenu, a i već smo se svi počeli navikavati na kontakte koji nisu bliski, nego su pomoću različitih tehnologija omogućeni i na razdaljinu. Mislim da je i to sigurno jedan od potreba koje bi trebalo usavršavati, ali ne spada sve pod ovu strategiju.
Hvala. I sad kao uvijek na kraju iz tehničkih razloga u video vezi replika gospodina Kujundžića, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovana kolegice Murganić, pa ne slažući se sa mnogo poteza ja osobno poglavito u pitanju Stožera kriterija i mjera, te zakašnjele i kiki riki naknade zdravstvenim djelatnicima u ovom covid ludilu. Mislim da oni zaslužuju pohvalu. Istina je da smo ovaj dokument možda trebali imati davno, no nismo i ne mislim da trebamo danas sada i ovdje zapravo stavljati apostrof na to. Osobno poštujem kada ljudi pokušavaju učiniti stanje boljim pa makar to bilo i papirnato, poglavito kada je riječ o ovoj strategiji o bolesti koja nema pravila, ne veže se za godine starosti nego harači i ne pita. Nadam se da ćemo ovim dokumentom nadopunjenim amandmanima uistinu postići cilj smanjenja broja umrlih i broja oboljelih, a bilo bi i politički nekorektno ne pohvaliti … [[Govornik se ne čuje.]] hrane koju konzumira kupiti u trgovinama, te kvalitete vode iz vodovodnih sustava. Jer osim porasta broja onkoloških bolesnika napomenuo bih izrazito povećanje broja neplodnih parova [[Upadica Radin: Izvolite još malo. Nije se čulo prije. Izvolite još malo.]]
Da, koga hvalimo? Od pohvale dalje nismo čuli.
Nije se čulo, ako možete sažeti u 10 sekundi.
Dakle, ne slažući se sa određenim potezima ministra vezano unutar i samog Stožera i naknade, kiki riki naknade djelatnicima zdravstvenoga sustava mislim da ovdje zaslužuje pohvalu. Suma sumarum zapravo moje replike je ta da je ova Strategija nam trebala davno, nije donešena. I ja na to ni ne bih gubio vrijeme. Mislim da ministra kao takvoga trebamo pohvaliti za donošenje ovog dokumenta. I ono što je važno, molim vas još samo pet sekundi, prekida me.
Sada smo shvatili. Izvolite gospođo Murganić.
Ne, jeste li čuli završni dio?
Čujte, ali prošlo je već dvije minute.
Ma znam, ali prekida me. Pa nisam ja predsjedavajući kriv.
Pa dvije minute su prošle već.
Dakle, htio sam. Pa zna, ali evo kolege se slažu u sabornici. Dakle,
Dobro, dobro. Gospođo Murganić. I mene zbunjujete. Gospođo Murganić, odgovorite.
Pa evo, žao mi je da nisam čula cijelu repliku. Imat ćete sigurno prilike to ponoviti sada nekoj drugoj kolegici ili kolegi. Ja bih svakako se složila sa vama da je ovaj dokumenat važan i složila bih se sa vama da treba ministru bez obzira na različite probleme koji se sada su se našli u našem društvu dati punu podršku i pohvale. Jer da nemamo izvanrednu situaciju radi covid krize već bi se vidjeli uspjesi promjena koje bi ovaj ministar i njegov tim unijeli u željno očekivano u zdravstveni sustav. Pa mislim da je taj dio smo se usuglasili, a što se tiče drugog dijela replike žao mi je, možda će biti drugih prilika.
Hvala lijepa. Nadam se da ste zadovoljni. Gospodine Kujundžić, nešto malo šteka kod vas, ne čuje se najbolje znate. Pokušajte vidjeti da li možete to popraviti, a mi ćemo popraviti sada zrak u vijećnici tako da ćemo si deset minuta uzeti pauze i otvoriti prozore. Do 12 i 10. STANKA U 12,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,10 SATI]] Dobro. Nastavimo sa radom. Sada je na redu gospođa Renata Sabljar Dračevac, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, pomoćnice ministra, uvažene kolegice i kolege. Ja ću se ipak malo fokusirati, znam da je najveći inovativni dio i najznačajniji dio količina smjera, prevencije koji će bit provođen u ovom nacionalnom strateškom planu. Ali ja bih se ipak malo fokusirala na kurativu, jer sam upozorena sa terena da imamo dosta problema, odnosno dosta neizvjesnosti od kolegica i kolega iz manjih sredina. Dakle, Prijedlog nacionalnog plana protiv raka predviđa stvaranje onkološke mreže u sklopu koje bi navedeni klinički centri predstavljali osnovne točke za provođenje onkološkog liječenja. Neklinički centri također bi bili uključeni u nacionalnu onkološku mrežu. Ali tu je pitanje akreditacijskih standarda za ove nekliničke centre. Hoće li ovi centri postati sastavni dio, da li će to biti svi ili samo poneki jasno je također iz plana da bi ovlasti lokalnih centara, odnosno ovlasti će im davati, dakle nacionalni centri, odnosno hoće li aplikaciji, bitna nam je aplikacija terapije osobito moderne, nove terapije da li će oni biti, moguće se aplicirati dakle u ovim ne kliničkim centrima. Dakle, svega 30% stanovništva RH onkološku skrb i liječenje može ostvariti u svojim županijama, tj. u županijskim i općim bolnicama, dok 18% stanovništva živi u županijama u kojima trenutno nema organizirane onkološke skrbi. I mislim da bi se svakako trebalo razmišljati o tome da i te županije dobiju kvalitetnu onkološku skrb. U nekim centrima tijekom 2018. godine, znači kad ih sve zbrojimo bilo je sveukupno 36 liječnika specijalista iz različitih područja, znači onkološke radioterapije, internističke onkologije da to sad ne nabrajam. Po planu, znači projekcije za 2024. mi očekujemo da će tih specijalista biti 50. Naravno ako bi se osnovali novi centri trebalo bi biti i više specijalista. U tijeku je realizacija projekta izgradnje, dakle prema planu razvoja radioterapije Ministarstvo zdravstva je 2016. godine za opću bolnicu Zadar predvidjelo osnivanje Odjela radioterapije. U tijeku je realizacija projekta izgradnje i opremanja dnevne bolnice, Odjela za pulmologiju, onkologiju, infektologiju, dermatologiju Opće bolnice Zadar te adaptacija i opremanje dnevne bolnice Službe za kirurgiju u koje će biti uključen prostor za radioterapijski uređaj. Ukupna vrijednost projekta gotovo 50 milijuna kuna sufinancirana je iz EU fondova za regionalni razvoj. Nadam se da će ti svi započeti projekti biti realizirani do kraja. Razvoj multidisciplinarnih timova svakako je jedan odličan način, mada mislim da je u većini centara već to imamo. I ono što je nama bitno kod tih multidisciplinarnih timova, dakle modernom tehnologijom svi oni segmenti koji fale u nekliničkim ustanovama, odnosno centrima oni moraju biti nadoknađeni. Vi dakle možete napuniti te timove sa svim stručnjacima iz, dakle iz kliničkih bolnica i onda su oni kvalitetni, kompletni i mogu raditi kompletnu terapiju što je u krajnjoj liniji i cilj. Trenutno jedna trećina bolesnika koja ostvaruje pravo na imunoterapiju putuje u matične županije, koje dakle iz matične županije moraju ići na liječenje. To je problem. Evo osobito je problem na primjer u Dubrovniku gdje pacijent u jednom smjeru putuje 230 km i toliko natrag. To izaziva veliki distres kod pacijenata i preporuka je da to putovanje nikako ne bi smjelo biti više od 80 km. Potrebno je svakako napraviti cost-benefit analizu kako može biti isplativo i financijski opravdano liječenje od 230 km udaljeni KBC kao što je udaljen KBC Split od Dubrovnika. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Ante Kujundžić ima repliku. Da vidimo kako radi tehnika. Izvolite. Gospodine Kujundžić, imate repliku. Ne čuje se ništa?
Hvala vam. Evo vidite da sam promijenio poziciju obzirom da me je prekidalo. Ali ako me i sad bude prekidalo jedino što mi preostaje da se popenjem na krov kuće. No, vratio bih se onom što sam u biti i htio reći. Dakle, mislim da ministar ovdje zaslužuje pohvalu. Istina je da smo ovaj dokument mi trebali, morali donijeti već davno no nismo i ne mislim da danas, sada i ovdje trebamo stavljati apostrof na to. Osobno poštujem kada ljudi pokušavaju učiniti stanje boljim pa makar to bilo i papirnato poglavito kada je riječ o ovoj strategiji i o bolesti koja nema pravila, ne veže se na žalost ni za godine starosti nego harači i ne pita nas ništa najčešće. Nadam se da ćemo ovim dokumentom, nadopunjenim amandmanima uistinu postići cilj, a taj cilj je zapravo smanjenje broja umrlih i broja oboljelih. A bilo bi politički nekorektno barem evo ne pohvaliti ga, pa ja pohvaljujem našeg Vilija. Ono što mislim da bismo trebalo vezati za ovu Strategiju [[Upadica Radin: Vrijeme.]] je definiranje parametara hrane koju konzumiramo i možemo kupiti u trgovini i kvalitete vode iz vodovodnih sustava. Upadica Radin: Sad tehnika ide dobro, ali kronometar isto ide dobro./… Evo, evo zaključit ću vam.
Hvala lijepa [[Upadica Kujundžić: Samo jedna rečenica.]] Ne, ne. Hvala lijepa [[Upadica Kujundžić: Osim porasta broja onkoloških bolesnika napomenuo bih izrazito pogoršanje broja neplodnih parova. Evo hvala vam.]] Ne piše u Poslovniku na žalost. Izvolite odgovor.
Evo hvala kolega na replici. Svakako vam savjetujem da odmah čim se javi drugi govornik odmah se prijavite za repliku, ali onda nastavite tamo gdje ste stali da uspijete reći sve što ste nam namjeravali reći. Da, evo ovo je stvarno sveobuhvatno, dobro. Nadamo se da će se i ove stvari u provedbenim mjerama, da će se dakle paziti na te detalje koje još nisu dobro izdefinirani i koji svakako izazivaju strah kod pacijenata i strah kod liječnika, odnosno kliničara koji rade na onkološkim odjelima. To su kvalitetni kadrovi i dakle, puno je lakše ići liječit se u svojoj sredini nego nekoj vanjskoj sredini. Taj put je problematičan, izaziva smetnje kod pacijenta, a uz to vi imate uvijek na dispoziciji svog jednog onkologa. Ne dešava vam se kao na primjer u nekim drugim sredinama gdje vi kad dođete na liječenje dolaze vam specijalizanti. Hvala.
Hvala. Nemate više replika. A gospodin Bulj je digao ruku. Ne? Dobro. Sada je na redu gospodin Ivan Ćelić. A oprostite, Maja Grba-Bujević. Oprostite. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministri, kolegice Katalinić. Evo Nacionalni strateški okvir protiv raka ima 12 poglavlja i 143 cilja koji će doprinijeti da ishodi liječenja onkoloških bolesnika dođu na razinu iznad europskog prosjeka. Razvijen je u skladu sa važećim smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije i EU. Reforme unutar tih 5 podsustava onkologije primarne i sekundarne prevenciji, dijagnosticiranju i liječenju palijativnoj skrbi u 10 godina mogu spasiti grad veličine Karlovca. Nacrt je izradila 21 radna skupina u kojoj je sudjelovalo 250 ljudi, stručnjaka u svom području rada kao i predstavnika Udruga civilnog društva. To je važno za istaknuti. Još jednom ću istaknuti europski kodeks protiv raka, da se možda i mi malo tu podsjetimo. Ne duhanskim proizvodima, prehrana je važna, tjelesna aktivnost je važna, tjelesna masa je važna, alkohol, izlaganje suncu, zdravstvene i sigurnosne upute na radnom mjestu, sigurno okruženje u domu, žene kod dojenja i hormonalne terapije, djeca cijepljenje i preventivni programi. Sveobuhvatni pristup kroz primarnu i sekundarnu prevenciju dijagnosticiranje, plan liječenja, psihološku podršku rehabilitaciju, društvenu reintegraciju, praćenje i palijativnu skrb. Ovaj dokument garantira brzu reakciju multidisciplinarnost koja je izrazito važna, standardizaciju i najvažnije od svega provedbu kvalitete. Cjelovit, imat ćemo cjelovit i brz odgovor zdravstvenog sustava zato što će se zapravo optimizirati, standardizirati terapijski postupci. To je u medicini jako važno. Povezati i suradnja na području cijele RH. Sada imamo puno centara koji izvrsno rade, ali imamo i dijelove koji nisu uključeni u tu mrežu. Praćenje mjerenja ishoda liječenja. O ishodima liječenja puno toga smo rekli i puno toga treba još učiniti. Ono što je isto tako važno je prikupljanje podataka u jedinstvenu bazu. Samo kada imate relevantne podatke, kada skupljate te podatke možete donositi i neke odluke. Kontroli kvalitete i unapređenju ne treba trošiti na to riječi. To je nešto što se mora raditi i to medicinari vrlo dobro znaju. I sad malo opet o statistici. U jednoj analizi isplativosti možemo imati dva scenarija. Jedan je da provedemo ovo, a drugi je da sve ostane ovako kao što je danas. Za 10 najčešćih vrsta karcinoma u RH rezultati analize pokazuju da će u prvom scenariju ako ovo provedemo gotovo 3500 osoba neće oboljeti od karcinoma, 7000 dodatnih pacijenata će preživjeti karcinom, a u populaciji će se ostvariti dodatnih 114 392 godine života u odnosu ako sve ostavimo kao što je bilo do sada. Ono što je još tako važno istaknuti da je ovdje onkologija stavljena kao zdravstveni prioritet. Ona mora i uvijek mora biti prioritet. Ona osigurava, to se osigurava kroz kontinuitet zdravstvene skrbi, suradnjom zdravstvenih profesionalaca, suradljivošću i odgovornošću pacijenta za vlastito zdravlje. Sada rak u Hrvatskoj oduzima 14000 života godišnje, ali osigurana su ovdje sredstva da se ovo provede što je strašno važno. Ovo je nadstranačko i nadpolitičko pitanje, stoga se nadam da ćemo mi saborski zastupnici istinskim konsenzusom ovom Nacionalnom strateškom okviru protiv raka dati jedinstvenu potporu bez obzira iz koje političke opcije dolazili. Na taj način ćemo spasiti uvijek nekome dragi ljudski život. Kako bi to rekli naši prijatelji iz inicijative Hrvatska protiv raka u koju su udružene udruge onkoloških pacijenata kojima se i ovom prilikom iskreno zahvaljujem. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Bulj sada ima repliku.
Hvala lijepo. U ime kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta da se osvrnem na ovu strategiju za bolesnike za one koji su najugroženiji. Smatram da je ova strategija dobro napisana, samo me strah da ne ostane mrtvo slovo na papiru kao i brojne druge strategije i zakoni kao na primjer osobama sa invaliditetom, pa se te njihove što je napisano na papiru ništa, pa na kraju imamo probleme. Ja bih samo ovdje napomenuo da Republici Hrvatskoj svi ljudi nemaju samostalna prava u zdravstvenoj zaštiti. Jednostavno evo u Splitsko-dalmatinskoj županiji i u Dalmaciji imamo KBC jedini na 500 tisuća stanovnika udaljenost i Hercegovina je tu naslonjena, tako da se tu veže čak i milijun ljudi. Imamo jednu bolnicu. Davao sam amandmane. I ne samo to, primarnoj i zdravstvenoj zaštiti u Splitsko-dalmatinskoj županiji u Domu za zdravlje jednostavno sve dijagnostike su toliko uništene da čak iz Makarske za izvadit krv moramo slati u Kaštela 100 km u laboratorij da dobijemo nalaz i slične stvari koje se ne smiju događati. Također, morao bih napomenuti da evo rekao sam da se hvalila Vlada da će za branitelje, hrvatske branitelje koji su bili 1800 dana više u ratu. Evo Kristijan Petrić je čovjek, humanitarac koji prikuplja novac, invalid Domovinskog rata, više od 1800 dana. 2014. je tešku bolest obolio. Nikad ga nitko nije nazvao iz ministarstva bez obzira ili hrvatske Vlade po pitanju što je dobio tešku bolest. Nitko ga nije zovnuo. Znači, nemojmo dozvoliti da ljudi nemaju ista prava ili u Sinju ili u Dalmatinskoj Zagori ili u Imotskom ili u Gorskom kotaru. Ti ljudi su zaboravljeni. Doslovno ponavljam. Žene za ultrazvuk dojke 6 mjeseci čekaju da se upišu, a ni tada nemaju mogućnost. Tome su krivi domovi zdravlja i županije koji su ugrozili zdravlje naših ljudi.
Dozvolite da idemo odmah dalje, pa da vi imate repliku? Dozvolite da idemo odmah dalje a da vi imate repliku. Izvolite.
Kolegice Bujević, strategija za onkološke bolesnike je napisana. Pohvaljujemo ljude koji su dali veliki trud. Međutim, što je na papiru napisano na žalost u RH se ne primjenjuje. Imamo Ustav gdje se kaže da svi moramo imati jednako pravo na zdravstvene usluge. To nije točno. Puno veća prava imaju ljudi koji žive u Zagrebu i bliže Zagreba. Prije svega ljudi u ove dvije trećine Hrvatske, Dalmatinskoj zagori, Slavoniji, Gorskom kotaru nemaju mogućnosti evo žene ponavljam na pregled na ultrazvuk dojke nemaju mogućnosti šest mjeseci su znali čekati. I taj dan kad bi bio upis umirale bi, gurale se u redovima da se upišu. U Domu zdravlja je to bio Sinj, tako i u Vrgorcu, Imotskom, nemaju mogućnosti. Znači osnovni dijagnostički pregled nemaju žene mogućnosti u tim područjima. Znači, previše imamo papira, a u realnosti ništa ne prenosimo i to je ogroman problem.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Bulj, svi oni koji su izrađivali ikada strategiju i sudjelovali u samoj izradi dokumenta znaju da iza ovog dokumenta slijedi dodatni dokument koji govori o akcijskoj provedbi plana protiv raka. Stoga slažem se sa vama i upravo je nakana ovog strateškog okvira da se donesu i mogućnosti svima koji ne žive u velikim centrima kao što ste sami rekli da imaju kvalitetniju i bolju zdravstvenu zaštitu. Upravo to i je nakana ovog plana.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika gospodin Bulj.
Kolegica Bujević je povrijedila članak 238. U prvoj svojoj rečenici je rekla da imamo akcijski plan. Ovdje nije pitanje akcijskog plana [[Upadica Grba-Bujević: Ja nisam rekla to.]] nego ono što je napisano na papiru ne provodi se u stvarnosti. Ljudi doslovno i žene umiru u redovima da dođu do osnovnog pregleda ultrazvuka dojke u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Brige župana, dožupana, zastupnika. I čak i ne podržavaju amandmane, ne podržavaju amandmane o tome.
Pustimo molim vas, vi znate sami da imate opomenu. Jel' da? Ima opomenu. Pustimo. Imate opomenu, a možete si je sami dati ako hoćete, već znate to [[Upadica Bulj: Priznajem opomenu.]] Dobro, idemo dalje. Jel' povreda? Izvolite.
Predsjedavajući htio bih samo napomenuti, istaknuti povredu Poslovnika zastupnika gospodina Bulja. Povreda članka 238. Pa u jednom momentu čak i napada gospođu zastupnicu Grbu-Bujević, a s druge strane iznosi čiste neistine da ljudi umiru u kolonama, žene umiru u kolonama. U mojoj županiji di ja živim ja za to nisam čuo. Možda je u njega kući drugačije, u županiji našoj nije tako.
Hvala lijepa. I vi ste imali repliku. Moram vam dati opomenu, jer je opomenu dobio za to isto što ste vi rekli je dobio gospodin. I sada idemo dalje. Replika gospodin Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Grba-Bujević spominjali ste različite tipove prevencije. Kada govorimo o primarnoj prevenciji, dakle najpreventabilniji uzrok preuranjene smrtnosti i pobola u svijetu je pušenje, također alkohol i tu apsolutno treba raditi na promicanju zdravih stilova života. A kada govorimo o tercijarnoj prevenciji dio koji se tiče na ublažavanje boli je nešto što je iz vaše anesteziološke struke i tu je Hrvatsko društvo za liječenje boli, dr. Fingler, docent Radoš. Oni su bili vrlo angažirani na tom području i izdaju određene službene smjernice. Mene zanima kako vi vidite, dakle doprinos anesteziološke struke u tercijarnoj prevenciji kada govorimo o kroničnim nezaraznim bolestima naročito o zloćudnim bolestima.
Izvolite odgovor.
Hvala kolega Ćelić. To je struka koja je moja primarna specijalizacija, a anesteziolog i reanimatolog je intenzivna medicina. I kroz tu specijalizaciju se zapravo puno posvećuje pažnje boli. To je napredovalo znatno u odnosu na doba moje specijalizacije. Spomenuli ste kolegicu Fingler, ali moram spomenuti primarius Persoli koja je bila zapravo idejni začetnik svih onih događaja što se boli tiče kasnije. Naravno da je jako važna prevencija boli kod malignih oboljenja, zato šta ne smijemo u današnje doba dopustiti da čovjeka bilo što boli. Ne mora to biti od maligne bolesti, nego i drugih vrsta boli koje imamo. Naš je zadatak kao medicinara i kao liječnika i kao sestara da puno na tome radimo. Da se to ne događa da se ljudima ne uskraćuje pravo da bezbolno završe svoj dio života.
Hvala. Gospođa Murganić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice istakli ste da je na ovoj strategiji radio veliki broj stručnjaka različitih specijalnosti i subspecijalnosti. Naravno bez obzira na njihove političke, svjetonazorske ili ideološka opredjeljenja. I mislim da će se to jedinstvo prenijeti i kod izglasavanja u ovom Saboru kada budemo donosili ovu Nacionalnu strategiju. Zašto to ističem? Jako je to važno. Važno je zbog toga što su ovi pacijenti isticali smo u izuzetno teškoj situaciji oni i njihove obitelji. I ako stručnjaci pogotovo u javnom prostoru iznose različita stajališta, različite pristupe i različite ideje oko liječenja to je dobar, dobar je taj sraz i rasprave o tome što je bolje u stručnom smislu. Ali tu treba biti oprezan jer to u javnom prostoru vrlo često zbunjuje ljude kojima je to itekako potrebno povjerenje u stručnjake.
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolegice Murganić. Kod izrade strategije jako je važno uključiti što više stručnjaka i što više šire zainteresirane javnosti, jer su upravo ti ljudi oni koji znaju potrebe što im treba, a ovdje s druge strane imamo stručnjake to su oni koji znaju što se može pružiti u pojedinim resorima. Zato je bezgranično važno da zapravo svi zajedno imamo isto mišljenje da nam ovaj nacionalni strateški okvir protiv raka treba, da je on dobar, da će dokument koji će proizaći iz njega a to je akcijski plan kako će se ovo provoditi. Znači iz ovoga će izaći akcijski plan kako će se to provoditi, da je zapravo to način da svim našim onkološkim pacijentima omogućimo što bolji, kvalitetniji i zdraviji u konačnici život.
Replika gospođe Nikoline Baradić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, evo nadovezala bih se na vašu raspravu te naglasila kako ovaj prijedlog strateškog okvira ima tri važna smjera djelovanja a to je prvo promicanje zdravijeg načina života i prevencija štetnih životnih navika. Drugo, utvrđivanje pravovremenog zdravstvenog stanja pacijenta i treće sveobuhvatno liječenje malignih bolesti kako bi svatko kome je potrebno dobio pravu terapiju.
Hvala kolegice. Da upravo tako.
Oprostite, oprostite moram vam dati riječ inače po članku 238. moram dat opomenu. Izvolite.
Hvala. Oprostite. Poštovana kolegice da vi ste u pravu. Puno se napravilo i do sada u promicanju zdravog načina života. Sami znate da su prije nekoliko, odnosno prije par godina nije bilo toliko izražena u javnom prostoru riječ o potrebi kretanja, o potrebi aktivnosti. Puno su na tome radile razne udruge i njima se isto tako treba zahvaliti. Jer puno je na tome radilo i Ministarstvo zdravstva kroz javno-preventivne programe koje vodi Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Imate zdravu prehranu, ima izvrstan projekt debljine, odnosno sprječavanja debljine, ima nepušenja ali moramo na tome svi skupa još puno, puno raditi.
Gospođa Branka Juričev-Martinčev, replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Grba-Bujević vi ste između ostalog govorili o značaju preventivnih pregleda, pa ja bih tu također istakla da su hvale vrijedni nacionalni programi za rano otkrivanje raka debelog crijeva koji obuhvaća osobe starije od 50 godina, a kod žena iznimno bitan i značajan Nacionalni program ranog otkrivanja raka dojke koji obuhvaća žene starije od 40 godina. I ovom prilikom bih pozvala sve naše sugrađane da se odazovu tim pozivima jer pregledi spašavaju živote.
Izvolite odgovor.
Upravo tako. Lijepo je to što ste spomenuli u svojoj replici, ali moram reći da je zaista malo je zabrinjavajuće slab odaziv na preventivne preglede. Tome i mi kao saborski zastupnici možemo dati svoj veliki doprinos promocijom takvih programa, ne samo odazivima nego širenjem dobre riječi da preventivni programi spašavaju živote jer je to stvarna istina. Ja mogu na svom primjeru reći da jedan preventivni pregled je danas zapravo omogućio da sam živa i sa svojom obitelji.
Gospođa Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice, evo ja ću ovu minutu izdvojiti kako bih samo spomenula brojne slučajeve karcinoma specifičnih samo za žene kao što je karcinom dojke što čini četvrtinu svih slučajeva raka u Hrvatskoj i rak vrata maternice što čini 9% slučajeva raka u Hrvatskoj. Vidimo iz statističkih podataka da se 11000 žena godišnje dijagnosticira rak. Ova strategija je odlična stvar. Dugo smo je očekivali. Ali ako svi zajedno ne osvijestimo javnost i sve u Hrvatskoj koliko su nam bitni preventivni pregledi nećemo napraviti puno.
Odgovor, izvolite.
Tako je. Uvažena kolegice Maksimčuk, upravo tako ako ne budemo puno radili na osvješćivanju potrebe za preventivnim pregledima nećemo imati dobre rezultate. To pokazuju relevantna istraživanja medicinske literature. Stoga je na nama svima zaista za raditi iskreno i otvoreno podržati ovaj Nacionalni strateški okvir protiv raka i puno na njemu raditi zajedničkim snagama.
Gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, ja mislim da nije uopće upitno hoće li oporba podržati ovu strategiju. Ja mislim da je sasvim jasno i nakon ove rasprave, iz svega da ćemo podržati. Svi se slažemo da je potreban konsenzus, ali ne samo konsenzus po pitanju raka, nego po pitanju cijelog zdravstva. Govorili ste o poboljšanju uvjeta života, pravilnoj prehrani itd. Slažemo se da je prevencija broj jedan. No, ne provodi se dostatno. Jedno je teorija, jedno je praksa. Tako da recimo za problem šećerne bolesti, vjerojatno ste upoznati sa tim da gotovo 20% proračuna HZZO-a ide na liječenje šećerne bolesti, odnosno zbrinjavanje a da čak 48% ide na liječenje komplikacija. Tako da ovo je kvalitetan dokument što se tiče Strategije za borbu protiv raka, ali vidjeti ćemo kakva će biti implementacija u praksi.
Izvolite odgovor.
Jedan preventivni program Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo govori, zove se zapravo Zdravo živjeti. On uključuje senzibiliziranje od dječje dobi pa na dalje kako se treba pravilno hraniti. Vi kao internista, a i ja nešto znam o tome dijabetes nastane zapravo, najčešće nastane nepravilnom prehranom koju sami proizvedemo, sami doprinesemo tome da dobijemo dijabetes. Na te stvari možemo utjecati. Stoga treba razvijati i dalje te preventivne programe. Ne treba to gledati pesimistično, nego treba gledati optimistično, a u tome svi mi možemo dati svoj doprinos.
I na kraju gospodin Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Obzirom da me malo prekida Internet veza, a onda predsjedavajući rezultat je treća replika da bih izrekao jednu cjelovitu. No hvala bogu što je tu je. Da mogu osobno dao bih opomenu predsjedavajućem. Poštovana kolegice Grba-Bujević ja bih zaključio sa jednim važnim pitanjem pa bih volio evo da i vi kažete nešto o tom pitanju te eventualnoj strategiji koja je ozbiljno pitanje za demografsku sliku naše Hrvatske. Ali mislim da ima utjecaja i po pitanju samog razvoja karcinoma, a to je definiranje parametara hrane koju konzumiramo i možemo kupiti u trgovinama, te istovremeno kvaliteta vode iz vodoopskrbnih sustava. Jer osim porasta broja onkoloških bolesnika napomenuo bih izrazito povećanje broja neplodnih parova u RH. Hvala vam.
Nisam uspio shvatiti što ste rekli na početku, ali nemojte ponoviti jer opet neću shvatiti nego ćete mi reći kada ćete se vratiti zdravi u Sabor. Može? Dobro. Izvolite odgovor.
Sad ne znam što bih rekla. Pol vas nisam čula. Ja ću sad probat pogodit što ste vi zapravo htjeli reći. Evo meni je jako žao što ćemo to tako. Eto preostaje mi reći da se nadam da će svi podržati ovu strategiju. A kao što su svi rekli, jako sam se obradovala tome da je Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku jednoglasno podržao ovaj Nacionalni strateški okvir protiv raka i da zapravo svi imamo puno posla. Samo ako zajedničkim snagama prionemo kao i inače u životu, tako ćemo dobiti dobre rezultate. Uistinu mi je žao što vas nisam čula. Eto sad ja izrekla svoje.
I želje svima u izolaciji da se vrate što prije. I sada nemate više replika. Hvala. Gospodin Ivan Ćelić je na redu. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Ja ću se, kao što sam i rekao kratko osvrnuti na onaj dio koji se odnosi na psihološku potporu, rehabilitaciju i reintegraciju onkoloških pacijenata. Prošlogodišnje ispitivanje na globalnoj razini koje je uključivalo 4000 ispitanika koje je provele … [[Govornik se ne razumije.]] internacional nevladina organizacija sa sjedištem u Bruxellesu pokazalo je da 7 od 10 oboljelih od zloćudne bolesti je trebalo psihološku potporu bilo tijekom, bilo nakon skrbi o raku. 34% dakle to je na globalnoj razini, to nije podatak koji je svojstven Hrvatskoj. Vjerojatno bi takvi rezultati bili u Republici Hrvatskoj. 34% onih kojima je trebala psihološka potpora, ta psihološka potpora je bila nedostupna. 41% nije dobilo nikakvu informaciju od njihovog liječničkog tima gdje mogu dobiti tu psihološku podršku, dakle u nekoj organizaciji civilnog sektora ili u nekom psihološkom centru. Psihološki distres je čest među oboljelima od raka. To su najčešće manifestacije u vidu procesiranja informacija, žaljenja zbog odluke o izboru liječenja. Pacijenti neki misle da ih se nije dovoljno pitalo o tome koju odluku izabrati vezano za izbor liječenja i naravno strah da će se vratiti rak. Na žalost u RH oboljeli od zloćudnih bolesti nerijetko ostanu bez posla i ti financijski problemi su nešto što zasigurno povećava psihološki distres. Kada govorimo o raku kao i o covidu, dakle najčešće prvo mislimo na tjelesne simptome, ali osim tjelesne komponente, osim tjelesnog aspekta važne su i druge dimenzije. Dakle i na početku i tijekom i nakon liječenja i na žalost i u terminalnoj fazi ti psihosocijalni aspekti, duhovni aspekt o čemu je zastupnica Murganić govorila kod osoba koje su u fazi umiranja su nešto što je izuzetno bitno kako za njih same, tako i za članove njihovih obitelji. Na žalost imamo situaciju koju svakodnevno susrećemo da oboljeli taji da ima zloćudnu bolest čak i unutar svoje obitelji, pa tako i prema vani. I zapravo on se nalazi u situaciji dvostruke stigme, dakle stigme koju nosi bolest raka i stigme koja je odraz emocionalnog stanja u kojoj se ta osoba nalazi. Zato je izuzetno važno da dođemo do te razine da sa osobom koja boluje od zloćudne bolesti razgovaramo o njezinim emocijama. Na Medicinskim fakultetima u posljednje vrijeme sve više kolegija koji se odnose na komunikacijske vještine, između ostaloga nije jednostavno imati vještinu kako priopćiti lošu vijest, a nakon priopćenja loše vijesti kako u drugoj fazi razgovarati o vlastitim osjećajima i za to nije nužna stručna procjena ili nije nužno da se u tom trenutku razgovara sa psihologom ili sa psihijatrom. To može biti i netko tko je nama blizak. Ima naravno puno prostora i vjerujem da će ovaj strateški okvir biti jedan važan dokument koji će unaprijediti kvalitetu života oboljelih od zloćudnih bolesti, ali ovdje ću kratko spomenuti jedan dobar primjer kliničke prakse koji se odnosi na kliničke smjernice na onkoplastičko liječenje raka dojke. Dakle, u okviru multidisciplinarnog tima postoje 3 tima dijagnostički, terapijski i rehabilitacijski. U tom rehabilitacijskom timu bi trebao biti psihijatar i psiholog, dakle u prvom dijelu tog protokola je važno identificirati emocionalno najvunerabilnije bolesnice, to je inače opet vezano i za probir one rizične skupine osoba koje mogu imati zloćudnu bolest. Tako i ovdje je važno identificirati emocionalno najvunerabilnije bolesnice. Postoje točno razdoblja kada je taj emocionalni distres veći. U drugom dijelu protokol definira rehabilitaciju kao proces oporavljanja. Dakle, to je jedan dugotrajni proces u kojem je psihološka potpora kada govorimo o kvaliteti života [[Upadica: Hvala.]] osoba sa zloćudnom bolesti vrlo važna.
Puno hvala. Izgleda da je vaš govor bio poticajan jer imate više replika. Prva replika, a povreda Poslovnika gospodina Kujundžića. Izvolite gospodin Kujundžić, povreda Poslovnika.
Poštovanje, poštovanje predsjedavajući. Povrijeđen je Članak 238.
Vi kažete, recite mi gdje, u čemu?
Kolega Ćelić ono što mi je pobjeglo iz prethodne replike … [[Govornik nije uključen.]] jel se čujemo?
Ne, ne čuje se više i to vas spašava od opomene. Ne čuje se više, pa, ne čujemo ništa. Gospodin, gospođa Ljubica Maksimčuk, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega pandemija je promijenila živote svih nas, a onda možemo si misliti koliko je ona dodatno utjecala na onkološke pacijente. Vi ste u vašoj raspravi rekli da postoje pokazatelji da 7 od 10 pacijenata treba psihološko savjetovanje. Svi mi koji smo se susretali u svojim obiteljima sa ovom zloćudnom bolesti znamo koliko je psihološka podrška, ali i podrška obitelji bitna. Ali tu psihološku podršku ne trebaju samo pacijenti, ponekad je ona potrebna i cijelo obitelji. Evo, hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Maksimčuk, slažem se s vama i više je puta spomenuto danas da je zloćudna bolest, bolest u kojoj je zahvaćena čitava obitelj i zato je važna psihološka potpora. Postoje grupe samopotpore, dakle za osobe koje boluju od neke maligne bolesti, ali isto tako grupe samopotpore i za članove njihovih obitelji. Dakle, ta psihološka procjena ona je nužna nakon što smo se suočili sa dijagnozom i čitavo vrijeme tog terapijskog procesa se, je potrebno svako određeno vrijeme raditi određenu psihološku evaluaciju. Evaluaciju psihičkog stanja na osnovu kojega se mogu onda donositi određene odluke i određene terapijske intervencije. Ono što bih rekao da su sada te terapijske intervencije dosta razvijene i u online modalitetu što je onda dobro jer nažalost znamo da je situacija Zagreba i ostalih dijelova Hrvatske ipak po pitanju [[Upadica: Hvala.]] jednakopravnosti različita.
Hvala lijepa. Gospodin Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Ćeliću danas ste istaknuli da je ovaj Nacionalni strateški okvir u borbi protiv raka nešto što je nadstranačko, nešto što je nadpolitički i da ste uvjereni, a i ja sam također uvjeren da ćemo taj dokument usvojiti ovdje velikom većinom da ne kažem konsenzusom. Međutim, kad govorimo o malignim bolestima svjesni smo da postoje različiti čimbenici koji uvjetuju pojavu malignih bolesti, bilo da je riječ o obiteljskoj anamnezi, da je riječ o genetskim predispozicijama, da je riječ o stilu života u smislu pušenja, alkohola, pretilnosti itd., izloženost radijaciji, Svjetska zdravstvena organizacija je procijenila da se do 50% malignih bolesti može spriječiti. Mene zanima upravo kroz ove prevencije, prije svega primarnu prevenciju, ali i sekundarnu i druge što se to u Hrvatskoj čini, što se još može napraviti prema vašem mišljenje?
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Begonja, primarna prevencija bojim se da u Hrvatskoj na tom području trebamo najviše raditi, ali ne samo zdravstveni sustav. Mi možemo razvijati različite preventivne programe koji su potrebni od najranije životne dobi, ali ne može zdravstveni sustav sam na sebe preuzeti tu odgovornost. Postoje zavodi za javno zdravstvo koji su prvenstveno kao dio zdravstvenog sustava usmjereni na prevenciju, ali vi ste gradonačelnik, važnost lokalne zajednice je izuzetno bitna, ne samo u obilježavanju javnozdravstvenih manifestacija recimo kao što je mjesec borbe protiv raka, tu je, jedinice lokalne samouprave su vrlo bitne, međutim zajedništvo sinergija između jedinica lokalne samouprave i nevladinih organizacija itekako može dati svoj doprinos u primarnoj prevenciji.
Hvala lijepa. Gospodin Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Ćeliću istaknuli ste važnost upravo psihosocijalnog i duhovnog aspekta ove same strategije što je normalno vezano i za vašu ekspertizu. Moramo i naglasiti da upravo i veliki problemi nastaju i nakon ozdravljenja i u samoj rehabilitaciji pacijenata i povratka u samo društvo i reintegraciji. Vidjeli smo i u ovom istraživanju da 60 pacijenata, 60% pacijenata treba barem inicijalnu psihološku podršku, a 30% kontinuiranu. Kada zbrojimo broj pacijenata i njihove obitelji koje su vezane i opterećene bolesti raka dolazimo do brojke od 800 tisuća ili čak milijun ljudi povezani sa bolesti raka. Zanima me iz vašeg stručnog mišljenja upravo taj psihološki i psihijatrijski segment i aspekt našeg zdravstvenog sustava, je li spreman, je li dovoljno kapacitiran za pokrit tolike brojke? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani zastupniče Bačiću, da ne bi ispalo da je sve ono što je nekako iznad standarda u Zagrebu locirano Klinički bolnički centar Split i Klinika za onkologiju radi uistinu sjajan posao i ima i uključen taj psihoonkološki tim. Ovdje je vrlo važno da ta psiho edukacija ide u dva pravca. Znači psihoedukacija prema pacijentima i članovima njihovih obitelji, evaluacija u smislu da se procijeni jesu li potrebne neke kratkotrajne ili dugotrajne intervencije. Psihoterapija, grupna psihoterapija tu i kognitivno bihevioralna daje najbolje rezultate, ali ono što je puno također jednako bitno to je edukacija zdravstvenih djelatnika jer nažalost zdravstveni djelatnici koji dolaze iz ovog somatskog aspekta puno puta nisu dostatno educirani da dobiju dovoljno informacija i da shvate koliko je bitna za kvalitetu života njihovih pacijenata ta psihološka potpora.
Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, evo sama dramatika kroz koju prolazi pacijenti i njihovi, njihove obitelji od dijagnoze do početka terapije je strašna. Vi kao vrsni psiholog da li nam možete reći da li je naše društvo dovoljno osviješteno, da li pokazujemo dovoljno empatije i da li možemo još više uložiti u edukaciju i društva kao, kao zajednice, a i zdravstvenih ustanova kod koje pacijenti dolaze primati terapiju, jer znamo da neki put i ljudi koji su u eto tako da kažem u borbi za goli život nailaze neki put na razumijevanje i to im puno teže pada u psihološkom smislu nego, nego sama terapija po koju su došli. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala. Poštovani zastupniče Šimičeviću, mislim da ne možemo biti zadovoljni sa aktualnom situacijom u kojoj se nalazimo i ovaj nacionalni strateški okvir je jedan temelj, jedan kamen temeljac koji će omogući i županijama i gradovima i općinama da sukladno svojim potrebama razvijaju različite modele. Spomenu sam pitanje stigme, dakle stigma maligne bolesti, ali i stigma određenih psihičkih poteškoća koje su često puta posljedica određene psihološke prilagodbe. Važna je edukacija na tome svi moramo raditi i vjerujem da će donošenje nacionalnog strateškog okvira pomoći pri tome da i ovaj psihološki aspekt, psihološke i emocionalne dobrobiti bude bolje obuhvaćen.
Gospođa Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Ćeliću govorili ste o tome koliko je važno imati i određene sposobnosti kako bi se na pravilan način pristupilo bolesniku i obavijestilo ga da ima karcinom, jer je jako važno i za samo izlječenje da misli budu pozitivne i da se osoba što prije vrati svom nekom normalnom životu. Isto tako često se razgovara kad se dolazi na terapije o tome koliko dugo će se još živjeti umjesto o tome koliko kvalitetno će se živjeti. Pa bih voljela čuti tu vaša iskustva i preporuke koje možda možete kao liječnik izreći svojim kolegama liječnicima na koji način se ophoditi sa pacijentom i kako najbolje ga podržati u tim kritičnim trenucima.
Izvolite odgovor.
Hvala vam. Poštovana zastupnice Petir, gotovo trećina osoba koje boluju od zloćudnih bolesti treba kontinuiranu podršku. Najčešće psihičke tegobe se manifestiraju u vidu anksiozno depresivnog poremećaja, posttraumatskog stresnog poremećaja, poremećaja prilagodbe i upravo ta vještina kako komunicirati kako doći do te razine da osoba koja boluje od zloćudne bolesti može razgovarati da je došla do takvih mentalnih kapaciteta da može razgovarati o vlastitim osjećajima je jedan korak prema naprijed kada govorimo o nekakvoj ranoj fazi. Nažalost, određeni dio bolesnika sa malignom bolesti ide prema palijativnoj skrbi i tu tema smrti, tema umiranja često puta je tabu tema i kod zdravstvenih djelatnika, zato je važan i multidisciplinarni pristup da tu budu uključeni i psiholozi i socijalni pedagozi, ali i po mogućnosti ukoliko je osoba vjernik ovisno o denominaciji svećenik ili neki [[Upadica: Hvala.]] činovnik iz određene vjerske denominacije.
Hvala. Gospođa Murganić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega zastupniče vi ste u svojoj raspravi rekli jednu rečenicu koja me potakla na ovu repliku, a to je da onkološki pacijenti često taje svoju bolest i u replici ste rekli i o stigmi. Dakle, ja bi pojednostavila dakle osjećaju jedan osjećaj možda i srama pogotovo što osim tih zdravstvenih i psiholoških problema i njihov fizički izgled je znatno promijenjen i to je nešto što ih više zatvara u kuću, onemogućava odnosno odgađa odlazak na posao u svijet rada i vrlo često je uz psihološke probleme i to jedan od razloga dužeg korištenja bolovanja iako je možda bolest već u, toliko zaliječena da bi mogao se vratiti i raditi. Dakle, uz sve ovo što smo govorili i resocijalizacija i rehabilitacija.
Hvala, hvala. Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Murganić, strah je jedna normalna i prirodna reakcija svakog čovjeka pa tako i sama spoznaja da bolujete od određene maligne bolesti u velikoj većini slučajeva će producirati strah, ali taj strah može blokirat pogotovo u prvoj fazi, međutim nakon nekog vremena taj strah osobito ako se nalazite u podržavajućoj okolini možete iz negativne prebacit u pozitivnu emociju i to može predstavljat svojevrstan novi izazov. Što se tiče radnog okruženja bojim se da smo tu pomalo rigidni i ako je potrebna određena prekvalifikacija da osoba ostane radno aktivna spomenuli ste činjenicu da su to često puta dugotrajna mjesečna bolovanja, mislim da bi tu sustav trebao biti puno fleksibilniji kada govorimo o radnom sektoru.
Da, ja reć da svi bolujemo od maligne bolesti jer svaku minutu starimo jel da i to je neka maligna bolest? … [[Upadica: Ne razumije se.]] Kako kome, ali međutim ovaj malo puta smo imali tako kvalitetnu raspravu. Gospodin, gospođa Renata Sabljar Dračevac.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Ćeliću slušajući vas sve više i više vidim potrebu da nam je hitno potrebna nacionalna strategija mentalnog zdravlja nacije. I to je nešto o čemu, što hitno treba izvući iz ladice jer osim ovoga gdje svi navodite kolika količina građana treba pomoć samo u ovoj fazi rehabilitacije i u tom timu bismo trebali imati stručnjake iz područja mentalnog zdravlja, zamislite koliko stručnjaka će nam odnosno recite mi što smatrate koliko će nam stručnjaka trebati kada završi ova pandemija i kada na površinu izađe čitav spektar bolesti iz područja anksioznih, depresivnih pa i drugih poremećaja. Hvala.
Odgovor doktore.
Hvala. Poštovana zastupnice Sabljar Dračevac, što se tiče Nacionalne strategije za razvoj mentalnog zdravlja do 2030. godine tu se u potpunosti slažem s vama, vjerujem da je ministar čuo i nadam se da će što prije ugledati svjetlo dana. Ono što znam da je bilo nekakvih problema vezanih za Zakon o strateškom planiranju i da je to sada riješeno, tako da evo kao što smo dočekali ovaj nacionalni strateški okvir po pitanju raka, slažem se da bi bilo bolje da je doneseno jučer i učinit ću sve da to čim prije dođe do primjene. Što se tiče problematike vezane uz psihološke posljedice epidemije Covida-19 tu će biti sigurno puno posla, već ga i sada ima i razvijeni su i određeni specifični programi koji su sada već u implementaciji, a dugoročno vjerujem da nećemo biti bez posla ni vi ni ja.
Hvala, hvala. Gospodin Zvane ili kao što mi kažemo Žvane Burnić, Brunić [[Upadica: Brumnić.]] Brumnić, Brumnić.
Poštovani kolega Ćeliću, potpisujem sve šta ste rekli. Jedini je problem što ste vi dio vladajuće većine pa onda ovo što govorite je pitanje sustava funkcioniranja odnosno sustavnog pristupa u zdravstvu. I moje pitanje ide za time, da li današnji zdravstveni sustav kakav ima RH može odgovoriti svojim kapacitetima na ove potrebe o kojima ste govorili? I koja su ustvari vaša rješenja jer je očito da ne odgovara sustav tome, tim problemima? Evo, hvala lijepo.
Hvala, poštovani zastupniče Brumniću radim 18 godina u zdravstvenoj ustanovi u Klinici za psihijatriju Vrapče, mislim da i u ovim teškim vremenima kada je hrvatski zdravstveni sustav preopterećen pokazuje da funkcionira, on ima određene poteškoće ali on je itekako funkcionalan zahvaljujući onima koji čine taj zdravstveni sustav, dakle liječnici, medicinsko osoblje, ali i ostali djelatnici u zdravstvu i mislim da će moći na adekvatan način odgovoriti na potrebe koje budu pred nama. U ovom sazivu ima jako puno kvalitetnih zastupnica i zastupnika ponekad mi se čini da su što je sasvim legitimno prelazeći iz sektora nevladinog sektora ostali i dalje u jednom aktivističkom duhu pa onda se paušalno iznose određene kvalifikacije, a mislim da ovdje trebamo biti odgovorni i kao odgovorni ljudi kao predstavnici naroda [[Upadica: Hvala.]] slat jasne odluke i preporuke.
Hvala. Posljednja replika gospođa Nikolina Baradić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Ćelić evo kolege su već u replikama naglasile koliko je važna edukacija opće populacije. Ja ću samo navesti jedan primjer iz prakse. Pacijent dođe na prvi pregled, liječnik postavi dijagnozu nakon patološkog nalaza, te nakon toga pacijent se više ne pojavi i ne želi liječenje jer ne shvaća kako mu to zapravo može spasiti život.
Hvala.
Poštovana zastupnice Baradić, evo tu, tu je potrebno nadograđivati sustav kao i kod nacionalnih programa probira protiv različitih sijela raka. Mislim da tu trebamo povećati postotak ja ću vam opet iz svoje svakodnevne kliničke prakse reći situaciju. Dakle, u vremenu prvog zatvaranje koje se dogodilo u proljeće ove godine kada je zbog preporučene fizičke distance nije bilo, odnosno poprilično je došlo do restrikcija u ovim uobičajenim ambulantnim pregledima, mi smo razvili određene telepsihijatrijske intervencije i mi smo sami zvali naše pacijente. Dakle, to je recimo jedan od modela, pacijenti su to jako lijepo prihvatili. Znači ja konkretno radim s ovisničkom populacijom, oni su se prvi put susreli sa situacijom da njihov liječnik njih zove. Mislim da će trebati raditi i na tom polju.
Hvala lijepa, nemate nikakvih drugih replika i sada prelazimo na iznošenje stajališta
Sada ćemo se vratiti na našu točku o kojoj smo ranije govorili i nastavit ćemo sa pojedinačnim raspravama, pa će prva govoriti poštovana zastupnica Danica Baričević. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Sasvim je razvidno da je kroz planiranu realizaciju nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. godine moguće unaprijediti sveobuhvatno praćenje, prevenciju, liječenje malignih bolesti. Rak je na žalost dio naše svakodnevnice. Rak je ugrađen u svaku poru našeg društva. Svaki treći stanovnik Republike Hrvatske oboljet će od raka. Svake godine dijagnosticira se sve više od 24 tisuće novooboljelih. Procjenjuje se da u Republici Hrvatskoj živi 170 tisuća osoba koje su bolovale ili boluju od raka. Uzimajući u obzir samo ove podatke i činjenicu da pogađa gotovo sve hrvatske obitelji, vidljivo je da se zaista radi o velikom javnozdravstvenom problemu, društvenom problemu i da će svako poboljšanje po ovom pitanju donijeti boljitak velikom broju hrvatskih građana. Ukoliko uzmemo u obzir i visoku smrtnost, mogli bi kazati da je borba protiv raka i važno nacionalno, strateško ali i sigurnosno pitanje. Nakon 3 godine konzultacija, istraživanja, rasprava pred nama se nalazi Nacionalni strateški okvir koji će uz precizno navedene ciljeve, konkretne mjere odnosno konkretne aktivnosti omogućiti onkološkoj zajednici protiv raka u Republici Hrvatskoj da ishod liječenja oboljelih od raka dovede na razinu iznad europskog prosjeka. Preko 100-tinu domaćih i inozemnih stručnjaka koji su sudjelovali u njegovoj izradi obuhvatili su se sve faze suzbijanja raka od primarne prevencije, ranog otkrivanja, točne dijagnostike, dostupnosti adekvatnih postupaka i terapija, sve do palijativne skrbi, koja u Hrvatskoj još uvijek nema svoje pravo a neophodno i važno mjesto u sustavu. Nacionalni strateški okvir razvijen je u skladu sa važećim smjernicama Europske unije, a valja istaknuti kako oje provedena i stručna i javna rasprava u zemlji kao i konzultacije s inozemnim konzultantima. Implementacijom ovog strateškog dokumenta spašavalo bi se godišnje više tisuća života, a njegov je strateški cilj usmjeren k poboljšanju zdravlja građana tijekom cijelog života, smanjenju pojavnosti i smrtnosti od raka te produljenju i povećanju kvalitete života oboljelih od raka u Hrvatskoj. O prevenciji i ranom otkrivanju raka zaista nikada nije dovoljno govoriti. U Nacionalnom se okviru ističu aktivnosti na unapređenju i sustavnoj provedbi programa primarne prevencije, koji uključuje i promicanje zdravlja, povećanje razine svijesti, edukacija stanovništva o raku u cilju smanjivanja incidencije raka na razinu prosjeka država Europske unije. U Strategiji je istaknuta i važnost i onkološke edukacije kako one usmjerene prema općoj populaciji, tako i one za zdravstvene radnike u namjeri uspostave optimalne i kontinuirane edukacije svih zdravstvenih djelatnika u skladu s međunarodnim standardima, te značajno povećanje znanja stanovništva o temama povezanim s oboljivanjem od raka. Željela bih ovdje zaista istaknuti važnost povezivanja daljnjeg angažiranja civilnog društva i svih nas pojedinaca u planirane preventivne i edukativne aktivnosti. Republika Hrvatska već danas troši znatna sredstva na borbu protiv raka, a provedba Nacionalnog strateškog okvira zahtijevat će dodatna ulaganja kako bi se u budućnosti približili standardima liječenja i zdravstvenim ishodima zapadnoeuropskih zemalja. Iz tog razloga od velike je važnosti osigurati racionalno ulaganje sredstava za borbu protiv raka s gledišta troškova i učinkovitosti, a u cilju osiguranja i ostvarivanja najveće moguće zdravstvene dobrobiti za građane RH. Vjerujem kako bi se uz optimalnu i dosljednu primjenu ovog nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. mogli značajno umanjiti negativni aspekti raka na nacionalno javno zdravlje i poboljšati ukupni zdravstveni status hrvatskih građana. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ante Bačića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Baričević spominjali ste sve poteškoće koje nažalost oboljeli od tumora prolaze i normalno prolazile ste neke aktivnosti vezane za prevenciju ali samo liječenje. Na početku same rasprave dr. Ćelić je pokrenuo jednu inicijativu vezano za besplatan prijevoz upravo pacijenata koji se bore sa tumorom, vi dolazite s otoka, s otoka Brača znamo uz sve probleme koje upravo takvi pacijenti imaju koliko je i zapravo sami trošak liječenja i koliko je problematično upravo i ići na pojedine zahvate i koliko su udaljene bolnice, mislim da definitivno trebamo podržati takvu inicijativu, ali evo i s otoka Brača imamo dobre inicijative vezano za druge skupine i invalida i oboljelih koje mislim da možemo primijeniti na pacijente vezano za tumor. Hvala.
Poštovana zastupnica Baričević.
Svako zahvaljujem gospodinu zastupniku Bačiću, svakako treba ravnomjerno razvijati zdravstvenu skrb da ona bude dostupna u svako mjesto, svim stanovnicima RH. Dotaknuli ste pitanje moga otoka s kojega dolazim primjerice istaknut ću jedan pozitivan primjer po pitanju zakona kojom se otočkoj djeci s teškoćama u razvoju i njihovoj pratnji upravo je ovdje Hrvatski sabor i omogućio se besplatan trajektni prijevoz za njihovu zdravstveno bolju skrb koja se nažalost ne može pružiti na otoku već u gradu Splitu.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Ante Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege, evo već neko vrijeme danas raspravljamo vezano za donošenje Nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. godine i upravo je ovaj smjer rasprave koji je krenio vezano evo i za vladajuće i za oporbu, mislim da je dobar i da je ovo jedan dokument iz kojeg će proisteći mnoge strategije koje smo evo već i čekali neko vrijeme i dobro da smo usuglašeni da je dobrodošao dokument i vjerujem da ćemo u konačnici ga konsenzusom prihvatiti i donijeti idućeg tjedna u Hrvatskom saboru. Kada smo otvarali evo ja sam osobno isto razmišljao da rasprava treba biti isključivo imamo dosta ovdje i liječnika u našim redovima da će oni voditi diskurs, tako je i bilo, al mislim da definitivno je itekako bitna tema u kojoj se trebamo svi uključiti. Kada pogledamo smo brojke i Ministarstva zdravstva, ali evo i Državnog zavoda za statistiku, a da ne spominjem Svjetsku zdravstvenu organizaciju gdje vidimo određene analize i predviđanja kroz sami ovaj nacionalni strateški okvir gdje vidimo da Svjetska zdravstvena organizacija očekuje porast s 18 miliona u 2018. na 29,5 miliona novooboljelih u 2040. godini i dok će broj umrlih porasti sa 9,5 na 16,4 miliona godišnje. Kada vidimo podatke da smo na razini zapadnih i razvijenih europskih zemalja, prevelikom broju smrtnosti od oboljenja od tumora i raka i malignih oboljenja, kada vidimo da RH, al općenito i Europa kao kontinent stari i da će upravo ovi porasti doći prvenstveno zbog starenja stanovništva onda možemo i vidjeti koliko je ovaj dokument važan koliko je pohvalno da je on donesen, tj. koliko će biti pohvalo što ćemo ga ovdje donijeti i što će on sve dobro donijeti za pacijente, a ne samo za pacijente nego sveukupno za stanovništvo RH. Kada pogledamo sve segmente koje on obuhvaća same mjere, ali i ono šta je najbitnije i što itekako važno, a to je i sami ekonomski aspekt i ekonomsko planiranje Ministarstva zdrava da upravo i provede nacionalni strateški okvir protiv raka s čime pokazuje normalno i ozbiljnost ovoga dokumenta. Kao što sam napomenuo statistika i da je rak drugi najčešće uzrok smrtnosti, da je vodeći uzrok smrtnosti kod osoba mlađih od 65 godina, to su sve stvari koje nas itekako trebaju zabrinuti. Nosimo svi danas ove bedževe i dobili smo jedno pismo i koalicija udruga u zdravstvu i udruga žena oboljelih od raka, na čemu im normalno ovim putem i zahvaljujemo gdje i oni sami apeliraju koliko je bitno da usvojimo što prije ovaj dokument i kako ćemo na taj način i sačuvati i 114 tisuća, 114 tisuća života unutar razdoblja 2020. i 2030. godine i gdje nas normalno pozivaju i na jedan konsenzus i da ovo predstavlja problem kada ubrojimo 170 tisuća osoba koje su bolovale ili boluju od raka, kada ubrojimo njihove obitelji to se penje na skoro milijun naših hrvatskih građana i znamo koje to sve poteškoće donosi našim obiteljima. Kada gledamo sami dokument on je sažet kroz određene dijelova, počine od same primarne prevencije do sekundarne prevencije, ranog otkrivanja pa sve do testiranja liječenja, psihološke potpore i reintegracije onkoloških pacijenata otvorili smo niz tema koje su itekako bitne od palijativne same skrbi, ali evo i od uključenja i Europskog socijalnog fonda ali i općenito europskih fondova koji će nam itekako pomoći vezano upravo za ovaj prvi segment a to je primarna prevencija. Jer mislim da sve novce koje utrošimo u prevenciju i osvještavanje naših građana, sve će se sutra itekako isplatiti a znamo što je tumor, znamo što je rak, znamo koliko koštaju. Vidimo statistiku koliko košta jednu državu, jedno gospodarstvo upravo liječenje od takve teške bolesti. Tako da sve novce koje utrošimo u ovakve dokumente mislim da će se u konačnici itekako isplatiti.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, vi ste govorili i o financijskim sredstvima koja su počesto i kamen spoticanja ako nedostaju kako bi se pružila adekvatna i kvalitetna dijagnostika i skrb za one koji su oboljeli od karcinoma i to sasvim sigurno dodanu vrijednost će dati ta europska sredstva. Ja bih rekla da ponekad se možda i nekim drugim mjerama uvođenjem malo više reda u sustav ili preventivnim kampanjama ili edukacijom koja i ne mora puno koštati može osvijestiti građane o tome kako poboljšati vlastitu kvalitetu života, boraviti više u prirodi, hraniti se kvalitetnije, birati domaću hrvatsku kvalitetnu zdravu hranu. Tako da i ove najave koje dolaze kroz nacionalni program, ali i koje je najavila Vlada RH vezano uz porezno rasterećenje upravo kada je riječ o hrani. Mislim da će biti dodatni poticaj i motivacija da se kupuje hrvatsko.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem. Hvala kolegice Petir na ovoj replici. Slažem se sa vama i ja prvi zagovaram da ne trebamo se uvijek normalno oslanjati isključivo na EU sredstva, itekako nacionalna sredstva i aktivnosti koje sada provodimo i koje smo provodili posebice vezano za rano otkrivanje pojedinih vrsta rakova koji su itekako izlječivi i koje evo Ministarstvo zdravstva već dugi niz godina vodi. Mislim da su donijeli odlične rezultate. Tu definitivno moramo ako spominjemo EU pohvaliti i inicijativu naše bivše zastupnice vaše kolegice u Europskom parlamentu Dubravke Šuice vezano za inicijativu „Zastupnici protiv raka“. Ali namjerno sam napomenuo ovo pismo koje smo dobili, jer mislim upravo ovo što vi spominjete vezano za prevenciju i zdravu hranu i kretanje i tjelesnu aktivnost tu moramo itekako uključiti udruge koje mislim da u ovom segmentu najbolje znaju što nam je potrebno kada pričamo o prevenciji ovakvih teških bolesti. Hvala.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Baričević.
Hvala lijepa predsjedavajući. U Prijedlogu nacionalnog strateškog okvira protiv raka nije izostavljena ni problematika psihološke potpore rehabilitacije i reintegracije onkoloških pacijenata. Dakle, prema istraživanju oko 60% pacijenata treba barem inicijalnu psihološku podršku, a oko 30% treba kontinuiranu podršku i praćenje izraženijih psiholoških teškoća. Psihološka pomoć potrebna je i članovima obitelji osobito njegovateljima tijekom liječenja oboljelog, ali i neposredno nakon smrti u tugovanju. Potrebno je znači utvrditi načine za prepoznavanje psihološki najranjivijih pacijenata. A vi ste istaknuli isto tako kolega Bačić u vašem izlaganju da treba istaknuti osiguranje jednake dostupnosti, visoko kvalitetne palijativne skrbi kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri olakšala patnja svakog onkološkog pacijenta i njegove obitelji.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče, hvala kolegice Baričević. Dobro je da među našim redovima, ono što sam napomenuo na početku ima nekoliko liječnika, a u ovom slučaju psihijatara. Evo i sa dr. Ćelićem smo otvorili upravo neke teme i mislim da mi tu možemo najviše pomoći. Ja namjerno nisam u svojoj raspravi ulazio u dijagnostiku liječenja i mislim da tu ministar i njegov tim najbolje znaju, ali upravo naš segment gdje možemo najviše pomoći, a to je upravo psihološka potreba, točnije i ono gdje se možemo uključiti, a to je reintegracija upravo oboljelih i onih koji su ozdravili na njihovom putu povratka u društvo, povratka na radno mjesto i sama njihova rehabilitacija koja zna potrajati. I gdje se isto vezano za psihološku i duhovnu pomoć zna dogoditi dosta problema posebice u njihovim obiteljima. Tako da evo tu mi kao laici mislim da možemo preko udruga itekako pomoći. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Hajdukovića, izvolite. Da li se čujemo?
Hvala lijepo. Čujemo se, čujemo se. Kolega Bačić, govorili ste o ekonomskim troškovima, odnosno posljedicama koje rak ima na hrvatsko društvo. Ja sam uvijek govorio ne samo ovdje nego i šire. Dakle, jedna kuna uložena u prevenciju je pet kuna ušteđeno u sanaciji. U ovom slučaju prevencija je naravno i dio ove Strategije. To je rano otkrivanje, to je povećavanje svijesti o ranom postojanju raka, njenom ranom otkrivanju, prednostima ranog otkrivanja, nekim programima koje smo već imali do sad poput obavezne mamografije za žene određene dobi itd. Ali isto tako i onaj drugi dio o kome je govorila kolegica Petir, koji je puno širi izvan ove Strategije, a to je i promocija zdravog života, načina života, izbora namirnica itd. Hoću reći, drago mi je da strateški razmišljamo o ovom segmentu, ali trebamo strateški razmišljati puno šire i izvan samoga okvira karcinoma, odnosno raka. Treba nam jedna šira strategija ne samo zdravstvena nego općenito, ja bih se usudio reći gospodarska.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče, hvala kolega Hajduković na replici, na komentaru. Slažem se sa vama, dobro je da smo otvorili ovdje ekonomski aspekt, jer upravo ovaj Nacionalni strateški okvir ne bi bio toliko ozbiljan dokument ako ne bi vidjeli u kojem to smjeru ide i koliko je samo Ministarstvo zdravstva odvojilo sredstava i koliko je planiralo upravo za implementaciju svih ovih mjera. Ovo su dokumenti i ovo su aktivnosti na kojima definitivno ne trebamo štedjeti. Vidjeli smo i poraznu statistiku vezano za same troškove liječenja koliko to utječe i na društvo u cjelini, i na gospodarstvo, i na poslodavce, ali i na državu kao takvu. Slažem se s vama, svaka kuna uložena u prevenciju itekako će se za koju godinu vratiti, ne samo pomoći, spasiti ljudske živote, već i pomoći državi i zdravstvenom sustavu da ne bude opterećen. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Narode moj, ministar je donio Prijedlog Nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. i vjerojatno to je struka napravila, dala je truda. Međutim, ja ću reći ono što mislim, ono što donosim s terena, ono što sam predlagao u Saboru. Govorimo o prevenciji kao najbitnijoj borbi protiv raka to smatram da je vrlo bitno. Govorim o pušenju i naravno da to treba upozoravati. Međutim, vrlo malo govorimo o hrani, koja u Republici Hrvatskoj je vrlo loša i uvozna. Uvozimo 3 milijarde eura prehrambenih proizvoda, uglavnom tretiranih glifosatom i GMO proizvoda koji su ovdje puno skuplji i puno nekvalitetniji tako da hrana utječe. Ja sam i dao Zakon o zabrani GMO-a proizvodnje i prijevoza, trgovine i sadnju u Republici Hrvatskoj, naravno i zabrani glifosata jer znamo da je to u Austriji već pokrenuto u Europskoj uniji itd., da je to otrov koji velike korporacije koje kontroliraju, pune velike sustave, političke stranke, borba i sukob unutar Europskog parlamenta, Sjedinjenih Američkih Država koji žele kontrolu nad sjemenom i kontrolom nad onim s čime se tretira i to utječe glifosat na zdravlje naših ljudi, ali to ne spominjemo. I drugu stvar, pošto smo teleoperaterima oprostili u 5. mjesecu vaša Vlada pola frekvencije naknade za frekvenciju to je više stotina milijuna kuna, moramo kazati da je zračenje od baznih stanica nitko nije dokazao da ne štete, a postavljaju se gdje im god padne na pamet bazne stanice. Tako da u mome Gradu Sinju na dimnjak stare pekare. Puno djece, vrtići, škole. Na crkve stavljaju u zvonike, domove zdravlja, bolnice, ustanove i bazne stanice, a zdravstveni rizici od elektromagnetskog zračenja nikoga ne brigaju jer se tu radi o multinacionalnim kompanijama koje su naravno i moćne. I u medijima su veliki oglašivači tako je vrlo teško će se ministar suprotstaviti tome, ali moramo. Ja sam dao taj zakon u više navrata da se bazne stanice, da se teleoperateri ponašaju u Republici Hrvatskoj kao u državama odakle dolaze. Ako imaju najveću dobit u Republici Hrvatskoj, što znači najveća dobit u Republici Hrvatskoj elektromagnetsko zračenje nama znači tumor nama, bolesti nama, a velika dobit njima. I naravno taj zakon je sada isto u proceduri koji sam dao po pitanju tih baznih stanica. Naravno da multinacionalne kompanije i svjetski interesi guraju svoju priču tiče se sjemena kao vrlo bitnoga. Ne promičemo domaću proizvodnju 800 tisuća hektara je trenutno neobrađenog poljoprivrednog zemljišta. Od toga pola je državnoga. Nismo navodili naše poljoprivredno zemljište. Samo moja i tvoja, vaša Dalmacija ministre može prehraniti 11 milijuna ljudi i 200 tisuća hektara je neobrađeno. Znači, cijela strategija nije samo slovo na papiru. Mi imamo problema, npr. Vlada se pohvalila 2016. i 2019. je 21 milijun kuna uložila za prevenciju za hrvatske branitelje koji imaju više od tisuću 800 dana i onih koji imaju 300 dana na nekakav raspored, a evo nedavno je poznati hrvatski branitelj i humanist i koji je vodio brojne akcije prikupljanja sredstava Kristijan Petrc čovjek koji je bio u Specijalnoj policiji cijeli rat je rekao koji je obolio 2014. od teške bolesti nitko ga nikada iz ministarstva nije zovnuo i brojne druge branitelje na pregled. Brojni su i umrli, nitko ih nikada nije zovnu tako da nije dovoljno „mrtvo slovo na papiru“. Još jedna vrlo bitna stvar. Farmaceutska industrija ministre. Zanima me, mi znamo da lijekovi koštaju na tržištu i da je to borba na tržištu. Međutim, zbog čega u Hrvatskoj nije legalizirano, a znamo da se kupuje na crno i koristi na crno ulje od marihuane? Zašto to na crno ljudi kupuju, a potrebe su značajne? I znamo da je marihuana u zdravstvene svrhe da je to prirodno. Ja znam da se to radi, pa znate i vi, zna svatko da se to radi. Međutim, farmaceutska industrija gura svoje proizvode. Tako da što se tiče te strane molio bih vas da u strategiji razmislite o tome vrlo bitnome aspektu, a ne samo pogodovanje farmaceutskim industrijama. Imao bih još dosta toga kazati, nezadovoljstvo poglavito o organizaciji domova zdravlja koji služe samo županima da bi uhljebljavali svoje činovnike, a o tome vi dobro znate. Ali to ću se javiti završno u ime kluba.
Hvala lijepa. Imamo repliku poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj taj zakon koji ste spominjali dakle u prošlom sazivu je išao ako se ne varam o GMO sam i podržao. Ali htio bih skrenuti pažnju na nešto drugo. O tome je govorila također kolegica Petir. Rekla je da dio prevencije nije samopregledavanje, pregledavanje, rano otkrivanje raka itd., nego izbor zdravih namirnica, zdrav život itd. Ja bih rekao da je to već i gospodarsko pitanje jer si mnogi naši građani ne mogu priuštiti izbor zdravih namirnica ekološki proizvedenih, vrlo kvalitetnih, nego se zbog neimaštine moraju odlučiti za ono što je loše i nije toliko zdravo. Prema tome, ovo nije samo zdravstveno pitanje. Nije samo pitanje strategije borbe protiv raka. Ovo je gospodarsko pitanje prije svega i zapravo razvojem gospodarstva vjerujem da će i našim građanima … [[ne razumije se]]
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Kolega ja sam naveo nekoliko činjenica što bi strategija morala sadržavati. Po meni da je ona široka. Ona ne može biti samo propisana u ovom zdravstvenom smislu. Imamo brojne druge zakone, čimbenike ministarstva od Ministarstva poljoprivrede koji bi moralo napokon podijeliti poljoprivredno zemljište, poticati ekološki uzgoj i da se hranimo zdravom hranom. Naravno da je to bitno i za naš turizam, jer jednostavno mi nikada više nismo uvozili prehrambenih proizvoda uglavnom štetnih koji zasigurno potiču tumor i povećanje broja tumora ako je ta hrana tretirana ili taj proizvod tretiran glifosatom koji je vrlo opasan i sve se države uglavnom bore protiv toga, a uvozimo od svinjetinje i ne znam čega. Također i bazne stanice sam spomenuo, antenske stupove koji se u Republici Hrvatskoj postavljaju gdje im god padne na pamet bez ikakve kontrole, a ne vide si rizici, nitko se ne pita od elektromagnetskog zračenja. Tako da imamo brojne primjere gdje je hrvatski narod samo se muze novac iz džepova i ostavlja bolest, a dobit stranim korporacijama. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Svakako na početku bih volio pozdraviti donošenje Strategije. Donosimo je tek sad. Trebali smo je donijeti, jučer, prekjučer, možda prije par godina. Ali bolje je sad, nego nikad. Donosimo je u jeku jedne velike pandemije, koju smo evo svi vrlo svjesni, a ja možda ponajviše. Ali ono što želim reći ne možda pandemija ne u tom smislu, ali pandemija raka postoji duže, i ona je trajna, i ona će trajati i nakon završetka ove pandemije i postojala je i prije i zbog toga je jako bitno da se za nju pripremimo, da razmišljamo strateški, da omogućimo i našim sugrađanima koji imaju tu nesreću da obole od raka što veću mogućnost oporavka odnosno što veće šanse za oporavak, uspješno i efikasno liječenje. Donosimo je da tek sada. Volio bih da smo je donijeli ranije, ali naravno da ću pozdraviti i podržati donošenje ove Strategije. Ja bih se također još jedanput zahvalio svima koji su sudjelovali u njezinom donošenju, odvojili svoj dio vremena i drago mi je da konačno o nekim problemima pa evo koji su vezani u ovom konkretnom slučaju za zdravstvo promišljamo strateški. Jer nedostatak strateškog promišljanja je ono što nas košta. Košta nas novaca, košta nas vremena, košta nas na kraju na žalost i u ovom slučaju ljudskih života i sudbina. I zbog toga mislim da ovo treba biti samo jedna prva zapravo u nizu strategija koju ćemo donijeti recimo Hrvatska do 2030. godine koja će se odnosi ne samo na segment zdravstveni dakle borbe protiv raka, nego i na razvoj zdravstvenog sustava, njegovo očuvanje i poboljšanje, ali i sto tako i gospodarske aspekte, socijalne i sve druge aspekte našeg društva o kojima trebamo razmišljati strateški. Iz rasprava koje su do sada bile u ovome domu mogli smo čuti da je ovo zapravo iako se na oko radi o jednoj relativno suženoj strategiji, suženom polju razmišljanja i promišljanja recimo to tako, zapravo se radi o puno kompleksnijem području koje obuhvaća puno više, nego što bi čovjek na prvi pogled rekao. Dakle, ne samo zdravstveni sustav, ne samo organizaciju obrade i pristupa pacijentima koji su onkološkim pacijentima, nego i šire a to je način života, to je edukacija o prevenciji, to je podizanje svijesti o prednostima ranog otkrivanja raka, načina života, izboru namirnica, bavljenje tjelesnom aktivnošću itd. Dakle, to zadire i u obrazovni sustav, i u gospodarstvo i u gotovo sve segmente društva. Prema tome, osim što mi je drago što strateški promišljamo po ovome području, volio bih vidjeti strategije koje ćemo donositi i po drugima koje se odnose i na ovu tematiku kao takvu odnosno posredno će je dotaknuti neizbježno, ali ne i sve druge. I zaključno mi dozvolite da se nadovežem na još jedanput na ono što je kolegica Petir rekla. Dakle, ako potičemo naše sugrađane da biraju zdrave namirnice ekološki proizvedene namirnice, kvalitetne namirnice tada moramo imati na umu da su to u pravilu i skuplje namirnice. Prema tome, ovo je i gospodarsko pitanje. I razvoj gospodarstva je sigurno nešto što će pospješiti i naše uspješnije nošenje sa rakom. U svakom slučaju podržavam donošenje ove Strategije. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Sabljar Dračevac. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa dragi kolega, razumijemo vaš problem sa COVID-om s obzirom da vi sada sami imate to iskustvo oboljelog i nadam se da će vam simptomi biti što manje izraženi odnosno da ih uopće nećete imati. Mogla bih se složiti s vama da su nam te strategije toliko potrebne, ali i potrebne su nam i zbog toga da bismo mogli poboljšati i naše gospodarsko stanje. Jer ako imamo ne samo zdravstvene strategije sa tim strategijama moći ćemo aplicirati na ponuđena sredstva iz europskih fondova. Dakle, što prije što više strategija. Ipak mene zanima koja je po vama najznačajnija strategija koja bi se trebala sada donijeti. Hvala.
Poštovani zastupnik Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo kolegice Sabljar Dračevac. Pa osjećam se puno bolje nego prošlih dana. Hvala vam na brizi i vjerujem da ću uspješno preboljeti i pobijediti ovaj virus. Što se tiče vašeg pitanja, pa definitivno najbitnija strategija koju sada trebamo donijeti je Nacionalna razvojna strategija koja će nam omogućiti povlačenje novaca iz višegodišnjeg financijskog okvira. Dakle, to je ono koja je najbitnija. Ali ona se zapravo samo treba nadovezivati odnosno okrupnjivati naše nacionalne strategije. I slažem se s vama da pitanje zdravlja je i gospodarsko pitanje jer vidite da nam je recimo sustav testiranja na COVID efikasniji puno ljudi bi pri samom razvoju simptoma znali jesu li COVID pozitivni ili ne i shodno tome bi mogli nastaviti raditi ili ne. Dakle, ne bi svi morali ići u izolaciju 10 dana itd. Slično je i sa rakom naravno iako je to puno teža i opakija bolest i vjerujem da ako postavimo sustav da bude efikasniji da će i gospodarski rezultati naravno i oni humani, ali gospodarski biti puno veći.
Hvala. Hvala lijepa. Repliku ima poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Što se tiče prevencije složio bih se s vama da je hrana, prehrana vrlo bitna i poticanje domaće ekološke proizvodnje što u Hrvatskoj nije primjer kako oni koji su u Europskom parlamentu, tako i u Hrvatskom saboru nisu baš da su nešto zagovornici domaće proizvodnje po pitanju zabrane GMO-a, ukidanja glifosata. Jer u ovome Saboru na moj prijedlog koji je prošao proceduru u prošlom mandatu nije podržan. Hvala vama što ste ga vi podržali i što ste glasali da potičemo domaću ekološku čistu proizvodnju. Jer imamo, ponavljam, 800 tisuća hektara neobrađenog zemljišta, a uvozimo štetnu hranu koja je manje kvalitete, skuplja, u Republici Hrvatskoj iz uvoza nekontrolirano tako da uništavamo našeg poljoprivrednika, našeg seljaka. Iza toga ostaju samo boleščurine, tumori, rakovi i sve što ostaje nama što opterećuje hrvatski narod. I smatram da jedini izlaz u prevenciji je proizvodnja domaće zdrave hrane jedna od ključnih za borbu. Hvala.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Bulj pa kada govorimo o poljoprivrednoj proizvodnji i o ekološkoj proizvodnji prije svega dakle Hrvatska je sada članica Europske unije, dio smo jednog velikog zajedničkog tržišta i teško je poljoprivredu pravilno pozicionirati odnosno tržište je prilično zahtjevno. No ono gdje mi sigurno možemo biti konkurentni je ekološka proizvodnja, zdrava proizvodnja. Mi imamo ne onečišćenu zemlju. Imamo velike izvore pitke zdrave vode. Imamo dakle dobru klimu. Imamo sve predispozicije za veliku proizvodnju ekološku. No, to ne koristimo na žalost jer ne razmišljamo strateški, jer sa poljoprivredom ne znamo što bi. Mi ne možemo nikada konkurirati jednoj Danskoj recimo u proizvodnji svježeg svinjskog mesa, ali opet u nekim delicijama od svinjskog mesa bi sigurno mogli. Isto tako i u ovom slučaju ne možemo konkurirati u proizvodnji povrća ili nešto tako, ali sigurno možemo konkurirati u ekološkoj proizvodnji. Mi ju ne potičemo sustavno.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk. Izvolite.
… [[Govornica se ne razumije]] nalazi Prijedlog nacionalne strategije u borbi protiv raka do 2030. godine. Nadam se da je ovo nadstranačka tema u kojoj svi možemo dati svoj doprinos. Veseli me da je ovaj dugo očekivani dokument došao danas na raspravu i neću govoriti zašto nije prije, zašto nije mogao ili zbog čega. Evo on je došao danas i to me veseli da danas o njemu možemo svi raspravljati. Broj oboljelih od raka u svijetu je u stalnom porastu. Na žalost rak je vodeći javnozdravstveni problem i u Republici Hrvatskoj. Vodeći se službenim podacima u Republici Hrvatskoj će u ovoj godini biti dijagnosticirano oko 25 tisuća novih slučajeva. Od toga 13 tisuća 499 muškaraca, 11 tisuća 502 žene, dok će od raka umrijeti 14 tisuća 216 osoba. Od toga 8 tisuća 129 muškaraca i 6 tisuća 87 žena. Dostupnost zdravstvene zaštite htjeli mi priznati ili ne u ovoj godini je znatno otežana zbog pandemije COVID-19 svuda, a ne samo kod nas. Dio pacijenata zbog straha od zaraze ne dolazi na redovite niti preventivne preglede. Jednom dijelu pacijenata se iz opravdanih razloga ti pregledi odgađaju. Baš zbog toga proizlazi strah da će neke bolesti biti kasno otkrivene i dijagnosticirane. Najčešći oblik raka u Hrvatskoj u 2020. godini je rak debelog crijeva sa oko 3 tisuće i 800, zatim rak pluća sa oko 3 tisuće i 300 i rak dojke sa 2 tisuće i 900 slučajeva. Podaci o visokoj stopi smrtnosti pokazuju da se rak u velikom broju na žalost ne otkriva na vrijeme. Postoje brojni čimbenici nastanka i razvoja malignih bolesti. Obiteljska anemneza, genetska predispozicija, stil života, pušenje, alkohol, nepravilna prehrana, prekomjerna težina, nedovoljna fizička aktivnost, okoliš i ne manje bitno klimatske promjene. Prije 3 godine osnovana je 21 radna skupina od 130 stručnih osoba koje su radile na ovom iznimno važnom dokumentu koji bi pacijentima donio jasan put kroz zdravstveni sustav. Uspješnom implementacijom svih građanima bi se omogućilo jednaki uvjeti prevencije, ranog otkrivanja, liječenja, rehabilitacije te palijativne skrbi na razini cijele države. Prevencija je uvijek najbolji, najkraći i najjeftiniji put do zdravlja. Stoga smatram da svi mi ako se uključimo zasigurno možemo pomoći. Naše kolege u Europskom parlamentu su uvelike uključeni u ovu problematiku. Nedavno sam sa kolegicom Sunčanom Glavak organizirala u Slavonskom Brodu prvu konferenciju na ovu temu pod nazivom „Fight and win“ – „Bori se i pobijedi“. Odaziv na konferenciju svih udruga onkoloških pacijenata, liječničkog tima bio je više nego odličan. Evo, kolega Ćelić je sudjelovao, a naš ministar se video vezom uključio. Na žalost zbog ove pandemije u tome smo dosta ograničeni. U prošlom sazivu Hrvatskoga sabora s kolegom Ćelićem i s još pojedinim kolegama sudjelovala sam u neformalnoj skupini zastupnici u borbi protiv raka. Sigurna sam da ćemo i dalje nastaviti u ovom sazivu raditi i boriti se svi zajedno. Hrvatska trenutno ima neke od najnaprednijih tehnologija, vrhunske stručnjake stoga svi moramo svakodnevno naglašavati važnost pregleda, odaziva na preventivne preglede i podizanje svijesti naših građana. Stoga svi dajmo svoj doprinos u edukaciji, promovirajmo važnost preventivnih programa raznim javnozdravstvenim akcijama, jer ako spasimo samo jedan život napravili smo puno. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo niz replika. Prva je poštovane zastupnice Baradić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice Maksimčuk evo znamo koliko je bitan Nacionalni program ranog otkrivanja raka vrata maternice, koji je usmjeren na održavanju zdravlja žena, smanjenju rizika ranom otkrivanju raka vrata maternice i poboljšanju kvalitete života ciljane populacije žena. Stoga moje pitanje je koji su ciljevi tog istog programa u Prijedlogu nacionalnog strateškog okvira?
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala. Rak vrata maternice čini 9% ukupnih slučajeva rak kod žena, a cilj Nacionalnog programa kao i većine je smanjiti rizik, rano otkrivanje, naravno i liječenje svih pacijentica od ove zločudne bolesti i naravno nastavak kvalitetnog života.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Maksimčuk dolazite iz Brodsko-posavske županije koja ima problem onečišćenog zraka, koje sadrži određene kancerogene tvari, pa onda postavlja na nekakav način vašu lokaciju u posebno rizično područje. S obzirom da ste vi već dulje vremena društveno angažirana osoba zanima me kako vidite angažman organizacija civilnog društva udruga oboljelih od različitih zločudnih bolesti i vaše bolnice kao regionalnog centra u borbi protiv raka. Hvala.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Da, uvaženi kolega Brodska bolnica je regionalni centar i uspješno se naravno nosi i bori sa svim ovim zločudnim bolestima. Naravno da su civilne udruge vrlo bitne u svemu ovome i evo moram priznati da dugo godina surađujem aktivno kao predsjednica Zajednice žena u svojoj županiji. Gotovo da niti ne postoji neka od ovih nacionalnih akcija ili onih naših lokalnih u koju nisam uključena i gotovo puno tih akcija sam i sama zajedno sa Zajednicom žena odradila. I evo rekla sam i u svojoj raspravi, svi mi možemo napraviti puno da bi pomogli i smanjili broj oboljelih znači prevencijom, edukacijom naših sugrađana.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Baričević.
Zahvaljujem. Poštovana Ljubice dokument detaljno analizira i problematiku zakašnjele dijagnoze i posljedično kašnjenje početka liječenja kao značajan razlog visokog omjera smrtnih slučajeva u odnosu na incidenciju raka u Republici Hrvatskoj. Razloge nalazi u nedovoljnoj dostupnosti optimalnih dijagnostičkih postupaka, nepridržavanju standardiziranih protokola za dijagnosticiranje i praćenje učinaka ishoda liječenja, kao i neracionalnom korištenju postojećih limitiranih resursa.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Kolegice Baričević Strategija bi svim pacijentima donijela jasan put kroz razvojni sustav. Naravno u ciljevima strategije se vidi kako je potrebno poboljšati kapacitete mogućnosti dijagnostičkih postupaka praćenja liječenja, praćenje pacijenata i nakon izlječenja. Znači sveobuhvatno dugo očekivana Strategija nam je danas na raspravi.
Repliku ima i poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Maksimčuk govorili ste o poražavajućim brojkama novooboljelih naših sugrađana, govorili ste o značaju prevencije. Znamo što čini država, Vlada, Ministarstvo. Imamo različite nacionalne programe. Imamo čak i mogućnost i cijepljenja protiv Hepatitisa C, cijepljenje protiv HPV-a i sl. Međutim, još to očito nije dovoljno kada imamo toliko novooboljelih. S obzirom, vidimo, znamo svi koji vas jako dobro poznamo da veliki doprinos dajete u borbi protiv ove opake bolesti, pa evo vaš savjet svima nama kako pomoći da se svi zajedno borimo da imamo svaku godinu bolje brojke odnosno manje novooboljelih.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala. Uvažena kolegice da evo ja sam iznijela da bi po nekakvim podacima u Hrvatskoj ove godine odnosno to su službene procjene bilo oko 35 tisuća novih slučajeva. Od toga 13 tisuća 499 muškaraca i 11 tisuća 502 žene. Naravno da su to velike i ogromne brojke, a rekla sam i u svojoj raspravi svi zajedno evo ovdje možemo napraviti puno da osvijestimo svoje sugrađane, svoje sugrađanke koliko su važni preventivni pregledi. Evo mi imamo nekoliko nacionalnih akcija gdje evo odaziv nije tako bajan i sjajan kao što bi trebao biti. Evo svi zajedno napravimo ako spasimo samo jedan ljudski život puno smo napravili.
I poštovani zastupnik Stričak ima repliku.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice u svojoj raspravi istaknula ste da je na godišnjoj razini oko 25 tisuća novooboljelih te da su uzroci različiti, od stila života, genetskih predispozicija i naravno stresa. S obzirom da živimo u jednom takvom recimo stresnom razdoblju prouzročenom korona virusa, smatrate li da bi možda već sada trebalo razmišljati o zdravlju nacije nakon epidemije korone? Naime, mnogi naši građani su sigurno uplašeni i za svoje bližnje, za svoje zdravlje, a isto tako za radna mjesta tako da možemo reći da je stres iznimno prisutan. Hvala.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala. Pa uvaženi kolega pandemija je svima nama promijenila način života, a možemo zamisliti kako je tek onkološkim bolesnicima. Znači, oni dodatno uz svoju bolest bore se odnosno moraju se paziti od pandemije odnosno bolesti COVID-19. Svi zajedno moramo poraditi i vrlo je bitno znači podrška obitelji, psihosocijalna podrška svih pacijenata koji se liječe. Ali zasigurno će trebati psihološka podrška i dobrom dijelu nacije nakon ove pandemije.
Repliku ima i poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice ovo je apsolutno jedna nadstranačka tema i drago mi je da je ministar to s nama cijeli dan dok raspravljamo o njoj. Ali dotakli ste jednu zanimljivu temu, zapravo problem koji ćemo tek imati i s kojim treba računati, a to je da je pandemija korona virusa zapravo poremetila cijeli sustav zdravstveni uključujući i onkološki naravno i da možemo očekivati itekako puno više slučajeva u narednom periodu kada pandemija prođe upravo zbog ovoga o čemu ste govorili, dakle da se ljudi boje da su pregledi otkazani iz opravdanih i neopravdanih razloga nije ni bitno. Ali ono što je bitno je da mnogi se nisu tretirali ili išli na pretrage na koje su trebali u ovom razdoblju. Tako da svakako treba planirati da ćemo u sljedećem razdoblju sigurno imati povišeni broj onkoloških slučajeva.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepa. Pa da uvaženi kolega pandemija COVID-19 naravno da je dio pacijenata ostala doma upravo zbog straha da se ne bi zarazila. Nije to, neki pregledi se otkazuju to nije problem samo u Hrvatskoj. Evo ja vam mogu svjedočiti iz osobnih primjera mojih roditelja koji žive i rade u Austriji, pa moja mama koja je isto tako onkološki pacijent je rekla da nekoliko puta su joj neki pregledi bili otkazivani evo upravo zbog ove pandemije. Samo se trebamo nadati da će ona čim prije proći. I naravno donošenjem ove Strategije da ćemo olakšati zasigurno put do zdravlja mnogim onkološkim pacijentima i svima onima koji će na žalost to postati.
Hvala lijepa. Sada će završno u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista ponovo govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Strategija borbe protiv raka sljedećih 10 godina je vrlo bitna. Ali u nas uglavnom strategije ostanu mrtvo slovo na papiru. Tako sav uložen trud koji je ovdje uložen još jednom ministru ću reći da svi ljudi koji su uložili trud, vjerojatno veliki trud. Međutim, Strategija u borbi protiv raka trebala je biti puno šira. To je cjelovita borba cijele hrvatske Vlade i gospodarskog sustava. Vidimo da danas imamo, znači ponovit ću još jednom, ogromne probleme. Nabrojao sam, znači postavljanje baznih stanica gdje god padne na pamet teleoperaterima. Vi ne smijete ministre i hrvatska Vlada zbog dinastije Mišetić ništa reći po tome pitanju. Bazne stanice niču kao gljive poslije kiše u zdravstvene ustanove, bolnice, dječje vrtiće, pod prozore ljudima gdje im djeca spavaju vi po tom zdravstvenom riziku elektromagnetskog zračenja ne smijete ništa i teleoperateri se u Hrvatskoj ponašaju kako im god padne na pamet. Ali ponavljam, našoj djeci i nama bolest, a njima profit jer najveću dobit. U Europskoj uniji Deutsche Telecom primjeri ili HT u Hrvatskoj ima najveću dobit, preko 40% dok u drugim državama 20% i tako se ne ponašaju u svojim državama i to trebate riješiti ako imate hrabrosti i snage, kao što premijer ovdje kaže kada se razmaše ovdje rukama, pa neka kaže dosta. Naravno da je vrlo bitna znači i prehrambena proizvodnja. Uvozimo štetnu hranu GMO hranu tretiranu glifosatom. Dao sam sve te zakone. Na žalost ovdje u Saboru većina me nije podržala od lijevih, desnih, ne znam suverenista, nitko nije podržao osim pojedinaca kojima zahvaljujem koji su podržali zabranu GMO-a i zabranu glifosata u Republici Hrvatskoj, potpunu zabranu. Jer imamo prostora da proizvodimo zdravu hranu. Naravno da je to prevencija. Međutim u Hrvatskoj nemamo istu zdravstvenu zaštitu. Nije ista zdravstvena zaštita da imamo pet kliničkih bolnica u Zagrebu, a u Splitu koji ima pola milijuna ljudi … [[ne razumije se]] Splitsko-dalmatinska županija nemamo, nego samo jednu bolnicu, gdje sam davao amandmane gdje nije riješen parking. Niste glasali kolegice i kolege iz te županije za to. Niste podržali. Za dijagnostiku niste podržali. Tako da imamo i Hercegovinu, zaleđe, je opterećen taj sustav, a korona kriza je sve razotrikla, ministre bez obzira što je vaša Vlada i premijer Plenković u 5. mjesecu digao ruku i rekao: „Hrvatska Vlada je pobijedila korona virus“. Dobili ste izbore. U biti prevarili ste narod. Niste riješili korona krizu. Mi smo prvi po smrtnosti u svijetu, prvi po broju povećanja oboljelih. Znači apsolutno ništa niste riješili, nego ste doveli u upitnost cijeli zdravstveni sustav. I žao mi je što sinoć nitko nije došao iz Ministarstva da podržite ovaj prijedlog koji je Most dao i oporba cijelu noć do ponoći branila, da napokon raspravimo o tome što se događalo od onoga kada vam je Sabor dao ovlast Civilnom stožeru. Vi apsolutno niste imali potrebu doći ovdje i da raspravimo o svim vašim potezima koji su napravili kaos u Republici Hrvatskoj, nepovjerenje u vaš rad. Tako da i onkološki bolesnici danas zbog toga ispaštaju jer zdravstveni sustav je preopterećen lošim mjerama, o mjerama o kojima smo morali raspraviti ovdje za vrijeme COVID krize. Niste imali hrabrosti uvaženi ministre doći jučer i reći – da prihvaćamo. Jer da je Vlada dala prihvaćamo zaključak da raspravimo sve mjere iz neznanja se griješilo recimo. Vaša kolegica Buljević naša saborska zastupnica je tvrdila da nama maske ne trebaju kao članica Civilnog stožera, nacionalnog civilnog stožera da ne trebaju maske nikome. To je bespotrebno nositi. Tu je bilo i korupcije. Jedna maska je koštala 50 lipa za vrijeme korona krize u početku je bila 20, 30 kuna. Kralo se, arčilo, bančilo u Janafu tako da ljudi i ovaj vaš prijedlog je na papiru. Međutim, čovjek koji je obolio znači prošle godine, 2016. godine je doneseno 40 milijuna kuna za prevenciju hrvatskih branitelja da se pregledaju, poglavito onih koji su iznad tisuću i 800 dana Domovinskog rata. Ja sam naveo primjer Kristijana Petrca iz Splita koji je 2014. godine obolio čovjek, humanitarac, prepoznatljivi hrvatski branitelj i nikada ga nitko nije zvao, a imao je teški karcinom i borbu sa životom i nikada … [[ne razumije se]] to javno objavio u novinama da je žalosno da ministarstvo koristi tj. Vlada koristi pijarovski hrvatske branitelje. Što se tiče prevencije ništa. Imamo mi Veteransku bolnicu u Kninu koja je zaboravljena osim za Dan pobjede, također gdje bi trebala biti prevencija, a o domovima zdravlja i ostalim stvarima gdje žene ne mogu doći na red godinama za pregled ultrazvuk dojke o tome niti neću govoriti. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar Vili Beroš. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene zastupnice i zastupnici, zahvaljujem vam na današnjoj konstruktivnoj raspravi. Zahvaljujem na tome što ste i prepoznali i podržali ovu inicijativu koja je za sve nas jako, jako važna, jer svi mi danas-sutra možemo oboljeti od maligne bolesti. Isto tako većina vas što je vidljivo kroz raspravu je prepoznala da ovaj strateški okvir kao što mu i ime govori daje samo okvir, određene granice djelovanja, ali da je isto tako potrebno ono što obečajem sa ovog mjesta da smo već počeli raditi potrebno napraviti, izraditi daljnje provedbene akte. Dakle, akcijski plan koji će omogućiti implementaciju ovog važnog dokumenta. Isto tako vjerujem da ste prepoznali da je razgovor o financijskim dokumentima upravo jedna garancija koja će omogućiti implementaciju u potpunosti ovog strateškog plana. Naravno da kada se donosi ovakav jedan dokument na kojem je radilo kao što smo rekli preko 130 ljudi da je uvijek moguće daljnje unapređenje. Prema tome nije za očekivati da ćemo u slijedećim godinama ostati samo na ovom, trebamo razmišljati o stalnom unapređenju naših promišljanja. I razvijaju se i nove metode, razvijaju se novi načini liječenja prema tome moramo pratiti i stručne i znanstvene trendove. I ono što još na kraju osjećam da je potrebno reći s obzirom da se većina vas osvrnula i na stanje mentalnog zdravlja. Dakle, počistili smo sve ladice u Ministarstvu zdravstva i strateški okvir razvoja mentalnog zdravlja je u završnoj fazi izrade i uskoro će biti upućen u fazu njegovog donošenja. Evo, zahvaljujem vam još jednom.
Hvala predsjedavatelju. Uvaženi ministre, ova strategija je dugo čekana, ona je važna i potrebna. No, bez jasnih jasno definiranih rokova i konkretnih zadaća koje se dodjeljuju točno određenim tijelima i ova strategija će ostati samo popis lijepih želja unatoč silnom trudu koji je dala medicinska struka kao što je bilo potpuno, gotovo bespotrebno napisano 150 sličnih strategija prije ove. Ja vas pozivam da budete prvi koji će konačno napraviti jedan dokument koji će biti provediv, kojeg ćemo moći kontrolirati za kojeg ćemo moći znati što se od pojedinog tijela koje sudjeluje u sustavu zdravstva očekuje i kako ćemo moći pratiti ostvaruje li ova strategija ono što se zapravo s njom i želi postići. Molim vas da nadopunite sa konkretnim rokovima i zadacima ovu strategiju.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem poštovana gospođo saborska zastupnice. Sa zadovoljstvom ću prihvatiti taj navedeni izazov. Ono što je ipak potrebno reći da ovaj plan sadrži generalno određene rokove provođenja istog, ali isto tako da je akcijskim planovima potrebno definirati detaljne rokove implementacije što će zasigurno biti učinjeno jer bez istih doista sve skupa nema puno smisla. Hvala vam.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ministre, evo nismo stigli, tj. niste stigli odgovoriti na pitanje iz prošlog seta o akreditaciji, o akreditaciji bolnica. Dakle, spominje se tu u dokumentu vizija 2030. godine pa evo čisto da pojasnite koliko ćete stići u jednoj minuti, kako ćete to provesti, koje će bolnice biti zahvaćene. Hvala lijepo.
Dobro, nije baš striktno u temu, ali ministar će sigurno odgovoriti. Izvolite.
Gospođo saborska zastupnice, dakle struka je tu određeno vrijeme dvojila, između mogućnosti manjih bolnica pružiti optimum zdravstvene zaštite kompleksnim bolesnicima. Međutim svi skupa smo se složili da transport bolesnika pogotovo ukoliko je on iznad 80 km je apsolutno kontraproduktivan. Prema tome, današnji cilj je omogućiti liječenje bolesnika na mjestu njihovog stanovanja i napravit ćemo sve da se prilagodimo tome.
Hvala lijepa. S time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, a sada ćemo napraviti jednu stanku radi provjetravanja i vidimo se opet u 15 i 20 minuta. STANKA U 15,07 SATI.
Evo, poštovane kolegice i kolege nastavljamo dalje s radom. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o šumama, drugo čitanje, P.Z. broj 8 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvažena ministrica Marija Vučković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zakonom o šumama uređuje se sustav i način upravljanja, gospodarenja, korištenja i raspolaganja šumama i šumskim zemljištima u RH. Sredstva za financiranje održivog gospodarenja šumama i šumskim zemljištima u RH se osiguravaju između ostalih izvora i iz naknade za općekorisne funkcije šuma. Naknada je isključivo namjenski izvor sredstava koja se koristi za unapređenje i očuvanje ekološke, socijalne i gospodarske uloge šumskih ekosustava u Hrvatskoj i to prvenstveno na području najosjetljivijih i najugroženijih šuma, krša RH. Pravne i fizičke osobe koje su obveznici plaćanja poreza na dobit odnosno proreza na dohodak i koje obavljaju registriranu djelatnost u RH te ostvaruju godišnji prihod odnosno primitak veći od 3 milijuna kuna plaćaju naknadu za korištenje općekorisnih funkcija šuma. Prema ukupnom broju registriranih poslovnih subjekata u RH od njih ukupno oko 350.000 kuna nešto i više od 20.000, od njih nešto više od 350.000 njih nešto više od 20.000 odnosno 5,5% danas plaća naknadu za općekorisne funkcije šuma. Naknada se plaća u visini odnosno po stopi od 0,0265% od ukupnog prihoda ili ukupnih primitaka te se evidentira kao namjenski prihod državnog proračuna odnosno prihod za posebne namjene čija je, čije je korištenje utvrđeno Zakonom o šumama i to na slijedeći način. Za razminiranje 30%, za vatrogasnu djelatnost 20%, za gospodarenje javnim šumama 37%, za gospodarenje privatnim šumama 12% i znanstveno-istraživačke radove u šumarstvu 1%. Epidemija korona virusa snažan je udar na hrvatsko gospodarstvo. Vlada RH već je donijela ili donosi niz različitih mjera pomoći za pružanje pomoći sektorima i građanima koji su posebno pogođeni, prije svih mjere koje se odnose na očuvanje likvidnosti poduzetništva i na očuvanje radnih mjesta. Da bi se ublažile negativne posljedice na gospodarstvo uslijed epidemije korona virusa u okviru akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih nameta kao nova mjera pomoći predložila se naknada za korištenje općekorisnih funkcija šuma i to kroz dvije podmjere direktno usredotočene na ovo porezno, neporezno davanje koje poslodavci prepoznaju kao opterećenje svog poslovanja. Smanjenje stope za obračun naknade i povećanje granice za utvrđivanje obveze plaćanja ove naknade. Prva podmjera vezuje se uz smanjenje stope po kojoj se obračunava predmetna naknada na način da se ista umanji za otprilike 10% odnosno da umjesto 0,0265% u odnosu na ostvareni prihod tj. primitak ubuduće iznosi 0,024% od ukupnog prihoda ili primitka. Mjerom direktno namjerava se pozitivno djelovati na poslovanje onih gospodarskih subjekata koji su obveznici plaćanja, a očekivano rasterećenje iznosi 19 milijuna kuna. Druga mjera vezuje se uz oslobođenje od plaćanja naknade za pravne i fizičke osobe koji su obveznici plaćanja poreza na dobit odnosno poreza na dohodak, a koji imaju prihod manji od 7,5 miliona kuna. Povećanjem granice umjesto dosadašnjih 20.000 obveznika plaćanja ove naknade bilo bi ih nešto više od 10.000. Navedenom izmjenom, dodatnom izmjenom ostvarilo bi se rasterećenje gospodarstva od 14 miliona kuna pri čemu je onda ukupno planirano rasterećenje gospodarstva 33 milijuna kuna koristeći i uvažavajući ove dvije predložene podmjere. U djelu djelatnosti koji se odnose na poslove razminiranja ne očekuju se negativni učinci proizašli iz smanjenja dostupnih sredstava u okviru mjera s obzirom na to da se izvori za razminiranje prikupljaju sa različitih strana, državni proračun, strukturni fondovi EU, darovnice i dr., te da su za slijedeće trogodišnje razdoblje u okviru nacionalnog plana za otpornost i oporavak također već podnijeti određeni prijedlozi. U dijelu koji se odnosi na vatrogasnu djelatnost Ministarstvo poljoprivrede uključilo se u financiranje projekata MUP-a sa svrhom nabave novih vatrogasnih vozila. Jednako tako treba istaknuti da je po pitanju djelatnosti razminiranja ali i obnove i zaštite šumskih resursa iz operativnog programa Konkurentnost i kohezija nedavno odobrena provedba projekta Naturavita koja se odnosi na razminiranje i obnovu šumskog zemljišta na preko 2.500 hektara i to u Parku prirode Kopački rit 597 hektara i u Regionalnom parku Mura-Drava 1.937 hektara. Projekt je vrijedan 370 miliona kuna. Nakon rasprave o prijedlogu zakona na radnim tijelima Hrvatskog sabora kao i rasprave 16. rujna 2020. godine u okviru zasjedanja 3. sjednice Hrvatskog sabora te u skladu sa zaključkom Hrvatskog sabora od 25. rujna 2020. godine nakon proizašlih prijedloga, predlagatelj je pri izradi konačnog prijedloga uočio potrebu za dodatnim normativnim pojašnjenjem pojedinih odredbi osobito Članka 1. konačnog prijedloga zakona kojim se mijenja Članak 65. u dijelu koji se odnosi na utvrđivanje osnovice za obračun naknade poglavito kod poreznih obveznika koji plaćaju tzv. porez po tonaži broda. Naime, porez po tonaži broda kako je definiran Pomorskim zakonikom ima karakter državne potpore koja se izražava kao razlika iznosa poreza na dobit koji bi bio uplaćen da ne postoji ovaj porez iz stvarno plaćenog poreza po tonaži. Postojanje obveze plaćanja naknade za općekorisne funkcije šuma, za djelatnosti brodara koji sudjeluju u međunarodnoj plovidbi i plaćaju porez po tonaži broda bi učinio slijedeće. Učinci koje državne potpore bi se jednostavno neutralizirali što do sada nije uočeno stoga je u ovim izmjenama zakona u konačnom prijedlogu isti taj predmet uočen i to je razlog promjene Članka 65. pri čemu međunarodni brodari koji plaćaju porez po tonaži broda prestaju biti obveznici plaćanja naknade za općekorisne funkcije šuma. Nastavno, na raspravu i interes saborskih zastupnika u okviru razmatranja nacrta prijedloga ovog zakona o pojedinim dijelovima propisa koji nisu uopće predmet ovih izmjena ovom prilikom želimo podijeliti dodatne informacije o tematikama koje su izazivale interes tijekom prvog čitanja kako bismo otklonili dvojbe i otvorena pitanja koja smo imali prilike čuti prije 3 mjeseca na ovom mjestu. Zazivanje u cijelosti ukidanja naknade za općekorisne funkcije šuma u ovom trenutku nemaju dovoljno stručnog, ekonomskog niti biti kojeg trećeg utemeljenja poglavito se vodeći činjenicom da se moramo odgovorno odnositi prema svim djelatnostima i granam gospodarstva te u isto vrijeme osigurati primjerenu razinu i način upravljanja i gospodarenja prirodnim resursom koji je Ustavom RH određen kao resurs od posebnog interesa. Na to nas obvezuju međunarodne obveze kojima smo svojevoljno pristupili. U trenutku kad smo više od 97 gospodarskim subjektima …/nerazumljivo/… oslobodili plaćanja predmetne naknade i kad smo drugim mjerama istovremeno podržali njihovo poslovanje ne vidimo valjanog razloga da se govori o potpunom ukidanju ove naknade. Sjetimo se šteta nastalih od ledoloma i vjetroloma u Gorskom kotaru, vjetroloma u istočnoj Slavoniji, hrastove mrežaste stjenice diljem najvrednijih kontinentalnih hrastovih šuma, smreku potkornjaka u Lici i Gorskom kotaru, mediteranskog potkornjaka i šumskih požara u Dalmaciji te najnovije pošasti koja nemilice uništava jasenove sastojine. Sve su to situacije čija sanacija i obnova se financira upravo u najvećoj mjeri sredstava naknade za općekorisne funkcije šuma. Nadalje, kako je tijekom protekle rasprave na ovu temu bilo govora i o netransparentnosti trošenja sredstava naknade za korištenje općekorisne funkcije šuma, želimo istaknuti da je u posljednje 4 godine na radove razminiranja utrošeno 224 miliona i 700 tisuća kuna čime je razminirano preko 20 tisuća milijuna m2 šuma i šumskog zemljišta. Za vatrogasnu djelatnost utrošeno je 69,4 milijuna kuna od čega je 20,4 milijuna kuna uplaćeno direktno na račun vatrogasnih zajednica s područja krša dok je iz preostalih sredstava provedena nabava ukupno 207 kombija i pick-up vozila. Za gospodarenje državnim šumama utrošeno je 320 miliona kuna za protupožarnu zaštitu uključujući protupožarne ceste i prosjeke, sanaciju i obnovu šuma, radove njege i čišćenja, prirodne i umjetne obnove šuma, izgradnju i održavanje šumske infrastrukture. Za gospodarenje privatnim šumama pak utrošeno je 115 miliona kuna za izgradnju šumskih prometnica i po prvi puta za izradu šumsko-gospodarskih planova te radova gospodarenja šumama i sadnog materijala. Za znanstveno-istraživački rad u šumarstvu utrošeno je 8,5 miliona kuna pri čemu je trenutno u obradi natječaj vrijedan 6 miliona kuna za znanstveno-istraživačke projekte u šumarstvu. Nema sakrivanja troškova, nema netransparentnosti već racionalnog korištenja svake godine, evo ipak nešto manjih sredstava za općekorisne funkcije šuma. Hvala vam lijepa na pažnji.
Hvala ministrice. Imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan. Dakle, kažete da se ne očekuju negativni utjecaji ovakvog smanjenja tog parafiskalnog nameta no u izmjenama i dopunama zakona izrijekom stoji da će dođi do smanjenja djelatnosti u razminiranju, u vatrogasnoj djelatnosti i gospodarenju šumama i to u trenutku kada je 70 pirotehničara je već dobilo otkaz, a 100 otkaza se sprema zbog nelogičnog plana razminiranja u kojem sada imamo situaciju da se odredilo manje površina za razminiranje od potrebnog iako navodite znači te nove izvore, proračun, EU sredstva. U izmjenama i dopunama zakona izrijekom stoji da će doći do smanjenja djelatnosti. Pa me zanima zašto se išlo na takvo smanjenje, ako nema nikakve analize kakvog će to učinka uopće proizvesti?
Odgovor, izvolite ministrice.
U obrazloženju zakona navedeno je da se očekuje ušteda, a na temelju utrošenog u prethodnim godinama od 33 milijuna kuna zajedno sa ovim podmjerama. Sigurno je da će u budućnosti doći do smanjenja aktivnosti razminiranja jer je sva sreća površina razminiranih površina sve manja posljednjih godina i ja vjerujem da će biti i potpuno ugašena ta djelatnost nakon što se cjelokupno područje Hrvatske razminira. Razminiranje šuma i šumsko zemljišta odvija se također iz više izvora općekorisne funkcije šuma ga financiraju sa, u velikom postotku, sa rastom, očekivanim rastom gospodarske aktivnosti ovaj učinak koji je projiciran na temelju prošlog vremena i ne mora biti toliki. Spomenula sam projekt koji je odobren, između ostalog u najvećem dijelu za razminiranje vrijedan 370 miliona kuna, evo nisam spomenula jedan drugi nedavni putem Švicarske darovnice vrijedan čini mi se nešto više od 3 miliona švicarskih franaka [[Upadica: Vrijeme.]] upornim radom to će se riješiti.
Druga replika, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice Vlada RH do sada je kroz različite oblike pomoći i rasterećenja osigurala hrvatskom gospodarstvu i za plaće radnika oko 10 milijardi kuna što je izuzetno značajno i ova izmjena zakona ima za cilj doprinijeti dodatno rasterećenje gospodarstvu u iznosu od 33 milijuna kuna što je hvale vrijedno i ja to pozdravljam. No, također znate i moje zalaganje za šume i jako mi je važno da šume doista hrvatske šume ostanu u dobrom stanju jer se sa njima ponosimo ne samo u Europi nego svugdje u svijetu i one su važne i za naš dobar i zdrav život. Znamo da se iz općekorisnih funkcija šuma financiraju i vatrogasna djelatnost i održavanje šumskih puteva i mnoge druge aktivnosti, pa me zanima hoće li se onda taj novac možda moći nadomjestiti iz nekih europskih sredstava iz višegodišnjeg financijskog okvira mjera za ruralni razvoj, mehanizma za oporavak. Hvala lijepo.
Odgovor ministrice.
Zahvaljujem na pitanju, svakako će se moći nadomjestiti biti će i veći. Konverzija šuma, razminiranje i neke druge aktivnosti moguće je financirati iz programa ruralnog razvoja RH, financira šumske, tzv. šumske mjere odnose se na korištenje operacije iz mjere …/nerazumljivo/… ulaganje u fizičku imovinu pri čemu je operacija 431 namijenjena isključivo šumskoj infrastrukturi i podmjere 85 i 86 pri čemu je 85 više namijenjena šumskoj infrastrukturi, a 86 dvoprerađivačkoj industriji i industriji namještaja. Koristim ovu priliku pa ću spomenuti da smo nedavno na posebnom natječaju za korištenje podmjere 85 namijenjen financiranju šumske infrastrukture povećali sredstava sa prvotno planiranih 30 miliona kuna na 100 miliona kuna. Ovo rasterećenje uopće neće negativno utjecati, možemo ga nadomjestiti na više načina, a zašto je ono upravo ovoliko, zato što smo u konsenzusu i sa zajednicom koja predstavlja šumare i sa gospodarstvenicima došli do ovog iznosa koji ne opterećuje i koji neće izazvati problem.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Skidate parafiskalne namete, a imamo ih 500-tinjak tako da bacate u biti maglu u oči sa ovim sitnicama, ali imamo puno veći problem. Imamo 54 jedinice lokalne samouprave u 8 županija, imamo znači razminirano područje to je ravno znači 341 km2 u RH od '91. do 2018. poginule su 523 osobe od mina, vi morate ukinuti parafiskalne namete kad god želite to opterećuje gospodarstvo, međutim vi niste razminirali šume naš taj resurs i ljudi dalje ginu. Tako da ne radite srazmjer nešto što je normalno, razminirati hrvatsko područje, nego te radnike koji razminiraju proganjate, izbacite ih skroz iz sustava, brojni su i poginuli, nitko ništa ne radi, a kao navodno ukidate parafiskalni namet na štetu hrvatskih građana i ugroze na tim područjima za života.
Izvolite ministrice.
Pa ja ću samo podsjetiti da je prije nekoliko godina bila i veća stopa naknade za općekorisne funkcije šuma, međutim ukupno ostvaren posebni prihod iznosio je 160 milijuna kuna. Mi smo smanjili, mi smo smanjili naknadu već jednom u ovih posljednjih 4 godine, a ostvarili smo prihod od 200 milijuna kuna. Upornim radom administracije, nedozvoljavanje nakupljanja dugova i pametnom fiskalnom i makroekonomskom politikom koja dozvoljava rast to će se ne nadoknaditi nego značajno premašiti.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana ministrice, u odnosu na prvo čitanje izmjena je kojom se oslobađaju plaćanja naknade za općekorisnu funkciju šuma brodari koji imaju sjedište u Hrvatskoj, a plove u međunarodnoj plovidbi i koji su obveznici plaćanja poreza na tonažu odnosno …/nerazumljivo/ taksa, jer osim činjenice da bi se to smatralo državnom potporom treba reći da se …/nerazumljivo/… taks plaća i u dobrim i u lošim godinama, neovisno o rezultatu poslovanja pojedine kompanije. Pa prema tome na ovaj način držim da je to, da je Vlada i vi kao ministrica da ste s pravom ocijenili da je ovakva mjera dobra i da pomaže hrvatskim brodarima posebno u ovim teškim vremenima kada je na svjetskom tržištu dolazi do pada ukupnog prometa morem. Tako da evo pohvaljujem tu mjeru i mislim da će brodari to itekako pozdraviti. Hvala.
Odgovor, ministrice.
Evo samo zahvaljujem na komentaru.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Rada Borić.
Poštovani dopredsjedniče, gospođo ministrice, sami na kraju u obrazloženju kažete, a i kolegica Peović je nešto o tome rekla, mogućnosti parcijalnog ublažavanja dinamike provedbe pojedinih aktivnosti, a posebno me zanima tzv. zaštita prirode i okoliša tj. okoliša, okolišna, okološka uloga šume, pa nekako kažete bez obzira na europski green deal da će se povećanjem ulaganjima u općekorisne funkcije u jednoj mjeri da je to suprotno od onoga što će uslijediti kao posljedica izmjena ovoga zakona. Ono što me zanima zašto se namjenska sredstva koja su osigurana iz vlastitih izvora ne koriste za radove biološke obnove šuma, zašto dakle ta strogo namjenska sredstva koja su bila odvojena npr. od 440 tisuća 375 osamsto itd., iz vlastitih sredstva po, u redovnoj djelatnosti je tek 228 milijuna potrošeno što je 65% od ukupno planirano. Kako se mogu, kako očekujete dakle s jedne strane u redu podržati jer je situacija ovakva kakva jeste? Ali ja u ruci imam odluke i to dvije odluke Hrvatskih šuma koje same sebi pred vašu odluku 30.11. sami smanjuju koliko će uprihoditi, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] A pet stotina su novih ljudi zaposlili … [[ne razumije se]]
Vrijeme. Odgovor ministrice.
Hrvatske šume nisu zaposlile 500 novih ljudi u siječnju. Hrvatske šume imaju određeni broj djelatnika na određeno vrijeme kojima se dakle ugovor bi isticao, pa bi se potpisivao novi ugovor. Isto se to radilo i prije 5, 6 ili 7 godina, samo se ne bi prekidao ugovor što primjeri na koje smo naišli u 12. Mjesecu, pa se tim istim radnicima na određeno ne bi recimo isplaćivala božićnica. Znači nije sigurno došlo do povećanja broja ljudi za 500 u siječnju ove godine. Što se tiče smanjenja o kojem govorite u Hrvatskim šumama, dakle radovi biološke konverzije šuma se uglavnom odvijaju po javnim nabavama i nekada treba duže vrijeme da se takav proces napravi. Sredstva se namjenski troše i to točno po strukturi koja je određena zakonom i pravilnikom, pri čemu je nenamjensko trošenje sredstava dopušteno izmjenama Zakona o šumama koje je bilo kao jedna mjera uslijed epidemije COVID bolesti ali isključivo za potpore poljoprivrednom sektoru.
Vrijeme. Replika sljedeća uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena ministrice. Naravno kad je tema Zakon o šumama da on izaziva i raspravu i različite dileme pogotovo gledajući šume u kontekstu opredjeljenja Europske unije vezano uz klimatske promjene. Ali moje pitanje neće ići u tom smjeru. Moje pitanje ide u jednom drugom smjeru. Ovom izmjenom zakona ste između ostaloga ponovo naglasili potrebu uspostave registra obveznika, pa me zanima što je na tom putu učinjeno. Da li je potrebno donositi još poneki poseban pravilnik koji će to regulirati, način na koji ćete to raditi jer živimo zaista sada u jedno novo vrijeme i u jednom novom svijetu? Bilo bi dobro da je taj registar otvoren, javan, svim dostupan, da se on veže i uz obveznike, a i uz one obveze koje oni imaju. Pa me zanima što je na tom polju napravljeno i ono što planirate učiniti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku uvažena ministrica.
Podržavam prijedlog otvaranja svih informacija ukoliko naravno nije suprotan zakonu koji uređuje tajnost osobnih podataka. Mi ćemo objavljivati sve što bude moguće. Registar obveznika općekorisnih funkcija šuma … /ne razumije se. Bit će ga lakše uspostaviti budući da je broj obveznika sve manji i manji. I uglavnom više nemamo neke probleme koje smo imali, a koji su bili vezani za zakon kojim se uređuje tajnost podataka, a taj dio problema se nije odnosio na tekuće plaćanje, tekuće obveze, nego na utvrđivanje dugova iz prethodnih razdoblja.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana uvažena ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Mi kao Klub HSLS-a i Reformista podržat ćemo ove izmjene zakona. Gledamo to iz kuta svog liberalnog kuta jer naš klub i mi kao zastupnici podržavamo sve one mjere koje dovode do rasterećenja gospodarstva koje potiču rad poduzetništva. Mislim da nam je u ovom trenutku to prioritet i da je to dobro u ovim kriznim trenucima, a provođenje upravo ovih predloženih mjera očekuje se dakle pozitivan učinak na poslovanje gospodarskih subjekata te očuvanje djelatnosti naravno radnih mjesta što nam je svima u ovom trenutku cilj. Kroz provedbu ovih mjera čuli smo samo ministricu. Mislim da je to dobro 19 milijuna kuna će se rasteretiti upravo poslovne subjekte. Evo Kolega Bulj je rekao da je to malo 19 milijuna kuna. Meni se iz neke perspektive racionalnog ne čini baš 19 milijuna kuna da je malo. Možda to nije dovoljno? Ali u svakom slučaju jedan dobar korak prema naprijed. 19 milijuna kuna ima puno sigurno svih tih nameta i mi kao država ćemo se morati uhvatiti u koštac sa tim nametima. Ja podržavam sve one koji se zalažu da se broj tih svih nameta smanji. Ali u svakom slučaju obzirom da se još ukida i naknada za općekorisne funkcije šuma za male i srednje poduzetnike do 7,5 milijuna kuna prihoda, dok se s druge strane velikima taj namet smanjuje dosta umjereno. Dakle, i to je nešto što treba istaknuti upravo zbog toga što sam i rekao na samom početku ovog izlaganja, jer je to svrha poticanja poduzetništva i održavanje gospodarske aktivnosti u ovim za Hrvatsku izuzetno teškim vremenima. Ono, sada da krenemo sa pohvalama malo na kritike, ono što sigurno smatram iz kažem svog liberalnog kuta da bi trebalo obuhvatiti regulirati upravo raspodjela naknade za općekorisnu funkciju šuma nisam siguran koliko je dobro da se dopuna odredbe zakona i da se sredstva prikupljena u ime naknade mogu u slučaju nekih posebnih okolnosti koristiti za neke druge funkcije. Ok. Razumljivo mi je i razumno mi je da se to može primjerice koristiti za ublažavanje utjecaja COVID-19 bolesti na gospodarsku djelatnost u Republici Hrvatskoj, ali nisam siguran koliko se to treba koristiti ako do toga dođe potreba za neke druge stvari. Sredstva od naknade za općekorisnu funkciju šuma predviđena su isključivo za pomaganje gospodarenje šuma koja nisu dohodovna. Primjerice u obalnom pojasu za izradu šumskih putova, za čišćenje šuma ili za neke druge stvari. Time štitimo naše prirodno bogatstvo i u biti ono što mi smatramo da je cilj koji se treba ostvariti postojanjem te naknade je upravo da se usmjeri za opće korisnu funkciju samih šuma. Pohvalno je isto tako i veliki potencijal koji Hrvatska ima da se pod šumom nalazi 49,3% kopnene površine ili 2,7 milijuna hektara šuma i gdje same šume sa normalnim gospodarenjem ostvaruju 2% prirodnog prirasta kvalitetne drvne građe, tj. prevedeno šume same po sebi uz racionalnu nadziranu sječu mogu i moraju ostvariti prihod od 2% godišnje. Međutim, unatoč tome naše šumarstvo i drvna industrija uz sve potpore države ostvaruju svega 1,37% BDP-a. Time je ministrica, ne kritiziram vas konkretno nego sve ono što se događalo u zadnjih 30 godina gdje mi možemo još taj dodatan potencijal dodatno iskoristiti. Recimo finsko šumarstvo uprihoduje 400% BDP-a, nacionalnih prihoda iako je njihova drvna građa daleko nekvalitetnija od naše. Dakle, radi se o crnogorici i brezi. Svjedoci smo zadnjih godina velike sječe šuma od Like do Slavonije. Kao što se vidi iz godišnjih izvještaja Hrvatskih šuma gdje je povećana sjeća, tj. iskorištenost drvnih zaliha u 10 godina porasla za skoro za 50%. Velika industrija namještaja uglavnom je na niskim granama. U zadnja dva desetljeća te proizvodnja namještaja danas u Hrvatskoj svedena na vrlo niske razine, uglavnom su to obrti male ili srednje tvrtke. Gospodarenje našom posjećenom drvnom masom do sad se na žalost a znamo za vrijeme jednog ministra iz neke druge Vlade baziralo na prodaju i izvoz osnovne drvne sirovine poput Afričkih država koja u bescjenje prodaju svoja prirodna bogatstva, uvoze gotove proizvode. Hrvatske šume kao javno poduzeće za gospodarenje šumama i šumskim zemljištima u RH dobile su povjerenje svih nas građana da gospodare našim prirodnim gospodarstvom u najboljem interesu građana RH i to im trebamo omogućiti upravo kvalitetnijim i reguliranijim zakonima. U svakom slučaju, smatramo da smo krenuli dobrim putem u ovom rasterećenju. Mi ćemo podržati upravo ovaj zakon zbog svih ovih rasterećenja o kojima sam pričao. Ali treba razmišljati možda i o novoj Strategiji razvoja šumarstva i drvne industrije u cjelini i to nam je svima u interesu. Hrvatska ima ogromni šumski potencijal. To je nešto s čim se možemo ponositi i hvaliti, ali možda trebamo razmisliti i kako na dodatan način sav taj potencijal iskoristiti i omogućiti još bolje gospodarenje Hrvatskim šumama. Hvala još jednom.
Hvala. Sljedeća je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš u ime Kluba zastupnika.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažena ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je u drugom čitanju i izmjene Zakona o šumama. Kada je riječ o takvom jednom zakonu onda se rasprava može voditi i voljela bih voditi o tri teme. Jedna tema je uloga znači šuma. Druga tema je dakle u smislu prirode, u smislu klimatskih promjena. Druga tema je uloga, znači šuma u smislu gospodarstva i treća tema je ono što je, zbog čega je i pokrenuta ova izmjena i dopuna zakona, a to je tema parafiskalnih nameta. Pa možda da krećemo od kraja, od ove treće. Dakle, ovom izmjenom zakona se smanjuje obveza sa nula zarez 036% na 0,24% i tu obvezu plaćanja će imati kao što predlagatelj navodi sada 10500 obveznika koji će biti. Kao što sam u pitanju ministrici postavila mislim da bi hitno trebalo zaista uspostaviti registar obveznika i vidjeti o čemu je riječ. Ja bih i naš bi klub volio da se ti parafiskalni nameti zaista smanjuju tim više što je i u obrazloženju svega navedeno da je jedan od razloga i ono što nas EU cijelo vrijeme i upozorava da moramo imati akcijski plan smanjivanja parafiskalnih nameta, jer je ono što je karakteristika i ono što naši gospodarstvenici stvarno govore i govore o tim parafiskalnim nametima i potrebi i želji da se oni smanje. Druga tema je tema kad govorimo o šumama u kontekstu zaista klimatskih promjena. Svi znamo da Hrvatska kao članica EU i nadam se da se svi tu zajedno slažemo bez obzira kako nekad naši zastupnici, pogotovo zastupnici HDZ-a glasali u Europskom parlamentu, da je zeleni plan, plan na kojem ćemo inzistirati, da su klimatske promjene nešto što je činjenica, a da su šume nešto što je hrvatsko dobro koje treba štiti. Nekad imate neke karakteristike i neka dobra u kojem zaista trebate voditi računa i trebate štititi. Jedna od tih stvari su šume. Cijelo vrijeme znamo baratati i podatkom da je u Hrvatskoj više od 50% teritorija ili ovisno o 50% teritorija pod šumom. Neke od tih šuma, dakle one su, imamo različite vrste šuma. I naravno kao što je i Hrvatska različita razlikuju se i po svojim klimatskim karakteristikama kontinentalni dio Hrvatske od ovog sredozemnog dijela Hrvatske. Tako su i šume i povijesno i tradicionalno različito narasle, dakle izrasle. Ali ja moram priznati, ja često to spominjem i to spominjem kad govorimo Zakon o šumama i spomenut ću i ovaj put, zgodno je promatrati kako su procesi neki i u prirodi u Hrvatskoj se tokom vremena dešavalo. Nešto što sam u svom djelovanju koristila to su bile one karte Hrvatske, dakle snimke iz zraka na 15. veljače iz '68. godine, jer je to jedan datum koji je bio vezan uz formiranje građevinskih područja da sad ne odem od teme dalje nego da se vratim stvarno na temu šuma. I onda kad gledate pogotovo ovaj kontinentalni dio Hrvatske da ne kažem i Slavoniju, onda vidite koliko je velikih površina bilo u smislu poljoprivrede. I tokom vremena se ta poljoprivreda, predstavit ću se baviti poljoprivredom i zapravo šuma dalje našla svoj put i danas kad uspoređujete te karte vidite jako puno je poljoprivrednih površina zapravo postalo šumske površine. To se jednostavno desilo, to je činjenica i tu činjenicu trebamo preokrenuti u svoju korist. Zaista to što Hrvatska ima šume treba biti naša korist, ali ona je i naša obveza. Dakle, šume treba održavati, šumama se treba baviti. Šume pogotovo kada je riječ recimo o mediteranu morate voditi računa o prosjecima morate, mora se, dakle ne samo održavati nego voditi računa i o vatrogasnim putevima. Stoga bez obzira što zaista bi bilo puno draže da jedan takav parafiskalni namet nemamo, dobro je da se on koristi za tu namjenu. Da se koristi za održavanje šuma, da se koristi za šumske prosjeke koji su izuzetno važne i da se prate procesi koji je. Jedan od procesa je da se i opožarene površine nakon određenog vremena zaista pošumljavaju, da se oni pošumljavaju vodeći računa o svim elementima i svemu šta to znači. I dolazim do one treće teme, treća tema je gospodarska vrijednost šuma. Postoji onaj jedan projekt koji nekako je prošao ispod radara, a to je ona projekt Drvo je prvo. Dakle, mi imamo jednu tradiciju i u drvnoj industriji i ono što nas uvijek deprimira kad vidimo da je napravljena sječa šuma i kad se iz Hrvatske izvoze debla, a to se ne koristi u razvoju nekih drugih industrija. Zapravo ono što ću se vratiti, vratiti ću se u jednom trenutku na zeleni plan. Nešto u kontekstu tog zelenog plana je izuzetno važno i gdje bi mogli i naći svoju nišu da zaista svojim šumama, da vodimo računa o njima, da koristimo na odgovarajući način u smislu gospodarskog korištenja, da on bude u smislu zelenog plana da ne siječemo da bi sjekli nego da to onda bude poticaj i za prekvalifikaciju i za razvoj nekakvih novih i tehnologija i industrija i nekakvih novih djelatnosti jer zaista je to nešto što može biti naša komparativna prednost, a ne mana. Naravno moram za evo idem pri kraju rasprave, naravno da bi nam bilo puno draže da je i taj parafiskalni namet smanjen na najmanju moguću mjeru, ali imate uvijek dvije metode. Jedna metoda je korak po korak, a druga metoda je onaj rez sjekirom. Nekad rezovi sjekirom nisu baš najbolje moguće metode i najbolji mogući način. Mi čitamo da je ovo ipak metoda korak po korak. Situacija sa korona virusom odnosno sa Covidom-19 koju imamo i to je jedan od razloga što se ja ovako javljam, a ne direktno iz sabornice, naime za pravo razotkrilo i niz drugih stvari. Dakle, ako vidimo da zaista imamo mogućnost za smanjivanje tih parafiskalnih nameta u ovom trenutku zbog situacije sa koronom i sa Covidom, očito postoji mogućnost i način i želja da to bude i trajno. Da se zapravo ne samo formalno kažemo da smanjivat ćemo parafiskalne namete nego da iz ove jedne nenormalne situacije za koju se duboko nadam da neće predugo ovako nenormalno trajati pretvorimo to u jednu normalnu situaciju. Da si damo nekakve rokove, neke okvire, neku priču i da kažemo postoje parafiskalni nameti koji su zaista treba ih smanjivati i nekakva metoda odnosno nekakav način ili godine napravit ćemo to kroz 5 ili kroz 10 godina i pretvorit ćemo to u nešto drugo. Ali ono što za kraj želim reći, Europski zeleni plan je izuzetno važan. I ako propustimo tu priliku da iskoristimo Europski zeleni plan i za razvoj između ostalog i za održavanje svojih šuma, voditi računa o šumama što je i a one sječe koje jesu ili ono što je da bude zaista da znamo i da pritom bude razvoj jedne gospodarske grane onda se sve zajedno to isplati. Ako to propustimo drugi neće propustiti i taj vlak će proći za Hrvatsku. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći je Klub zastupnika Domovinskog pokreta i uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora. Cijenjena ministrice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, mi danas raspravljamo ovdje o rasterećenju ako sam dobro shvatila ministricu kroz dvije mjere od ukupno 33 milijuna kuna. Podsjetit ću vas Domovinski pokret je na proračun za iduću godinu dao amandman gdje smo predlagali da se stavka u Ministarstvu poljoprivrede općekorisnih funkcija šuma sa 80 milijuna poveća na 100 milijuna kuna zato što je ta stavka prepolovljena u odnosu na 2020. godinu. Pa sad vidimo ovdje manje 33, a stavka je upola manja nego što je bila 2020. Predlagali smo da se lovcima za koje je predviđeno 71 milion kuna smanji na 51 jer je to višestruko više nego što je to bilo 2020., nije usvojeno kao što nisu usvojeni uglavnom svi amandmani oporbeni. 33 milijuna kuna samo 2018. znači je kroz parafiskalna davanja, namete prikupljeno gotovo 9 milijardi kuna. Znači ovo je jedan od preko 500 parafiskalnih nameta i ako gledate ono što plaćaju građani onda su na prvom mjestu HRT pristojba i naknada za obnovljive izvore, a ono što plaćaju poduzetnici onda je naknada za korištenje općekorisnih funkcija šuma među 10 najvećih neporeznih davanja parafiskalnih nameta, davanja kako ih tko zove i tu ima to neslavno prvo mjesto naknada za poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije. I sad kad slušate naše poduzetnike oni uistinu predlažu i čak bi se usudila reći vape za smanjivanjem tih parafiskalnih davanja, ali nisam čula nikoga da predlaže ukidanje baš ovog. Spominju se članarine, spominju se razno razni nameti, ali ovo se rijetko ili gotovo nikad ne spominje jer i naši poduzetnici shvaćaju i svjesni su kako ima i parafiskalnih davanja koja su strogo namjenska, koja su potrebna. Lista čudnih parafiskalnih nameta je uistinu poprilično dugačka. Evo vam samo neki. Naknada za ovlaštenje pravnih osoba za ispunjavanje propisanih uvjeta za proizvodnju predmeta opće uporabe. Dok to izgovoriš, nisi došao do kraja već više ne znaš na što se to odnosi. Naknada za troškove ispisa rezultata slanja poštom. U 21. Stoljeću u digitalnom dobu mi pričamo o industriji 4050 oni naplaćuju naknadu za slanje poštom. Možda smo trebali krenuti od tih i takvih parafiskalnih davanja, a ne od ovog koje je strogo namjenski. Što kažu naši poduzetnici? Oni smatraju kako je visina ovih nameta neprimjerena i mišljenja su da ne dobivaju nikakvu protuuslugu i tu poglavito misle na članarinu u komorama, Hrvatska gospodarska komora, Obrtnička komora i isto tako se žale da nemaju nikakav utjecaj u slučaju kada dolazi do povećanja parafiskalnih nameta i naravno kada dolazi do ovrha zbog neplaćanja istih. Već su kolege ukazale na namjenu upravo ove naknade i ponovit ću, znači da se dio koristi za razminiranje tako da dvojimo što će se desiti bez obzira što pozdravljamo mi u Domovinskom pokretu svako rasterećenje naših poduzetnika. Svako je uistinu za pozdraviti jer pogotovo ne samo sada u ovim vrlo teškim okolnostima i u jeku gospodarske krize koju je uzrokovala epidemija korona virusa, nego inače mi trebamo voditi računa da rasteretimo naše poduzetnike i uistinu nije sporno da dobar dio parafiskalnih davanja treba ukinuti, a jedan dio smanjiti. Prije toga treba provesti detaljnu analizu. Ovako parcijalno smanjivanje po nama nije dobro. 33 milijuna kuna, a čujemo i čitamo u medijima da ukupna davanja i pomoć gospodarstvu do sada je bila na razini nekih 8, 9 milijardi kuna. Nesrazmjer između te dvije brojke. Ali kažem, pozdravit ćemo svako rasterećenje pa ćemo pozdraviti i ovo. Ono što smo se mi obvezali ne samo jednom, nego nekoliko puta pa i u sklopu aktivnosti vezano za pristupanje euro zoni je da će se naše gospodarstvo rasteretiti i to u segmentu administrativnih zahtjeva i parafiskalnih davanja. Ali prije toga moramo napraviti detaljnu analizu i tome treba pristupiti sustavno, a ne ovako parcijalno. Ono što treba naravno pratiti, to je detaljna kontrola i trošenja tako prikupljenih sredstava. Ministrica se u svom predstavljanju malo osvrnula i na to, ali ne možemo zaboraviti brojne afere vezane uz pojedina javna poduzeća, milijunske otpremnine, bonusi pa i u Hrvatskim šumama koje su određeni predsjednici uprava dobili. Ono što možemo učiniti je voditi se primjerima onih koji su najbolji u Europskoj uniji. Krenuti konačno u tu toliko očekivanu željenu digitalizaciju i kroz plan za oporavak 20% sredstava će se morati utrošiti u digitalizaciju i na taj način rasteretiti naše poduzetnike. I neću dužiti jer uistinu radi se o jednom simboličnom rasterećenju tako bih rekla bez obzira što kolega Hrebak kaže da je to, je to je puno novaca. Ali kada vidite koliko su pomoći gospodarstvu onda vidimo da su problemi ogromni. I ova 33 milijuna to je dobro, ali nije dovoljno. Treba sustavno pristupiti, analizu napraviti i krenuti možda ipak od ovih besmislenih parafiskalnih davanja, a ove strogo namjenske možda ipak ostaviti za kraj jer oni uistinu imaju svoju funkciju, a to vam najbolje govore naši poduzetnici koji uistinu ja ih nisam čula da traže ukidanje baš ove naknade. Mi ćemo ovo u Domovinskom pokretu podržati jer podržavamo znači svako smanjivanje i rasterećenje naših poduzetnika. Ali kažem nadamo se da je ovo početak prave reforme i jednog akcijskog plana kojeg smo se obvezali u brojnim dokumentima koje smo potpisali i poslali u Europsku uniju. Hvala lijepa.
Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica Vučemilović je povrijedila članak 238. Naime govori o malom smanjenju parafiskalnih nameta. Naime Zakonom o šumama i ne može se smanjiti primjerice neka parafiskalna naknada definirana Zakonom primjerice o pomorskom dobru ili nekom trećem zakonu. Prije svega, drugim mjerama prije svega poreznom reformom došlo je do značajnog rasterećenja hrvatskih poduzetnika, pa je u ovih pet krugova reforme došlo preko 10 milijardi kuna su rasterećeni i poduzetnici i naši gospodarstvenici. Hvala.
Ovo je bila replika. Imate opomenu. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista zastupnik Miro Bulj.
Narode moj, pred nama je jedna velika jaka reformska poruka. Skida se parafiskalni namet od nekoliko 500, 600 koliko ima. Koliko ste rekli? 33 milijuna kuna. 33 milijuna kuna … [[ne razumije se]] u par sati u klubu u Slovenskoj se … [[ne razumije se]] izbančilo i popilo. Mislim Hrvatske šume kao ključni resurs Republike Hrvatske su resursi poglavito da ljudi opstanu na tome području. Tako da bilo koji nameti koji su po pitanju šume kao ključnog i strateškog resursa RH trebalo biti da opstanu ljudi na tome području. A vi naprotiv ovaj parafiskalni namet koji ste tribali ukinuti i bar osigurati ljudima s toga područja, lokalnoj zajednici primjer Gorski kotar, Lika, Slavonija ili moja Zagora, da taj resurs bude pokretač šuma, da bude pokretač razvoja toga područja. Primjer ćemo uzeti Gorskog kotara, možemo i moje Zagore, ali evo sad ćemo Gorskog kotara da ne bi bilo da ja govorim samo o svojoj izbornoj jedinici. Imamo tradiciju pilane, šume blizu repromaterijal. Jedino što radimo izvozimo balvane, sa njima našu radnu snagu u Italiju i druge države da bi oni dodatnu vrijednost stvorili i nama to prodavali. Znači, iselili smo Hrvate, mislim ljude sada s toga područja i ostavili ga prazne. I žalosno je doći i vidjeti u Gorkom kotaru tako u Slavoniji ta područja prekrasna puna šumom koja su prazna, a imamo takav resurs i takvo kvalitetno drvo da tko god dođe stranac da se može čudit. Tako da ova priča o ukidanju parafiskalnih nameta sa covid krizom ništa mi ne štitimo domaće. Mi nismo samodostatni u ničem, a sve imamo. Imamo drvo nemamo proizvod. Mi jedino kočimo našeg poduzetnika. Našem poduzetniku je najteže poglavito ministrice u područjima nerazvijenim područjima ove dvije trećine Hrvatske primjera kad se kandidiraju za određena sredstva poduzetnici koji se bave drvom, proizvodnjom i preradom proizvoda od drva ti ne mogu dobiti nikakav bod nekakav, pa da dobiju ti ljudi, da se opstane na tim područjima. Umjesto da na tim područjima koji će se baviti drvnom proizvodnjom od drveta triba rasteretiti svih poreza. Pet godina moratorij. I ne samo drvne industrije, nego bilo koje industrije na tim našim područjima koji su demografski, uništeni. I nemamo više radne snage. Sad više nije problem da hoće da dođe investitor, nemamo radne snage. Kužite ministrice? Imamo resurs, našu šumu u ovome slučaju, ali mi ništa. Nije to ništa. Morete se vi smijati, ali je to činjenica. Ista vam je činjenica kad govorimo o šumi kao resursu moremo govoriti tako i o poljoprivrednom zemljištu ista stvar. Mi danas nikad više prehrambenih proizvoda nismo uvozili, štetne hrane, GMO hrane, koji je tretiran glifosatom, koji je otporan na glifosat, koji je zabranjen u velikim. Austrija to zabranjuje i zato danas evo sam povezao možemo ovu temu naš prekrasni resursi koje imamo na području RH mi umjesto da to koristimo, da stvaramo dodatnu vrijednost, da tu ljudi opstaju i rade u biti mi ih šaljemo sa našim resursima, izvozimo i u druge zemlje gdje se stvara dodatna vrijednost. I to je ključna poruka i zaključak. Međutim, kad govorimo, kad kažete ići će koliko ne znam za razminiranje. Pa u Hrvatskoj, još Hrvatska nije razminirana. Još 523 čovjeka do 2018. su poginula od mina. Mi imamo područje od 341 km koji nije razminiran, a ljude koji razminiraju toliko omalovažavamo. Čak ih se ministar unutarnjih poslova odrekao. A imamo samo nesigurna područja, turistička država smo koja se želi baviti proizvodnjom, šumo zaštitom, zaštitom šume a vi kažete mi izdvajamo za razminiranje. Pa to bi tribao biti cijeli sustav uključen od Hrvatske vojske do onih koji razminiraju. Ali na žalost i ti ljudi koji su radili u Hrvatskom centru za razminiranje su izbačeni na cestu, pa tako svakodnevno štrajkaju a vrlo odgovoran i težak posao su radili. Nije lako razminirati područja poglavito teže prohodna područja. Znači, a sigurnost, mi smo turistička država. Proći će corona kriza, sigurnost RH ako netko kaže da je jedan dio zemlje 54 grada, odnosi se na 54 grada, 8 županija još je uvijek razminirano to područje. Ovaj parafiskalni namet 33 milijuna kuna se skida toliko benigno, toliko smišno ministrice. Ponašate se isto vi da vam, mislim isto kao i poljoprivrednici. Imamo staklenike u Kaštelima. Drago je da je ovdje iza mene Kaštelan Ante Sanader koji je bio i gradonačelnik Kaštela i župan. Drago mi je da je tu i ministrica i najvećeg proizvođača stakleničke proizvodnje bacaju na ulicu. Puna salate domaće, najprije su ga uništili tu stakleničku proizvodnju. Onda je došao OPG i sad imate na 14 ha, u stvari na 24 ha 14 plastenika ogromnih, punih salate u nas proizvedene koja se čak i izvozi. Ali to triba potrati, triba to prenamijeniti, triba da nekome trećem. Sad su puni. Sad su puni kaštelanski staklenici. I šta ćemo sa tim 35 žena koje primaju plaću, koje ih zapošljavaju? Znači mi ne razmišljamo kako o šumi, a ja hoću reći ministrice da mi jednostavno ne koristimo naše resurse poglavito na ovim područjima tribaju ljudi ostat živit. Mislim vi kažete, evo velika reforma Zakon o šumama, skidamo jedan dio parafiskalnog nameta koji je 33 milijuna kuna u cijelosti rekli ste 33 milijuna kuna. To su oni začili i bančili zbog javnih nabava šta su namištali u JANAF-u i ostalim klubovima za dvi ure. Za dvi ure nabrojat će, ona je dobar brojač. Kaže da brzo broji novac koji je bio u Slovenskoj. To oni popiju i prožderu u sekundu i podile. Tako da naš resurs je vrlo bitan, a to je u ovom slučaju šume. Šume i sigurnost i opstanak tih ljudi. Ja vam još jednom vama predstavnici Vlade na tim područjima sad kad nikad više ne uvozimo poglavito i ne koristimo naše resurse i prehrambenu proizvodnju i drvoprerađivačku proizvodnju, uvozimo gotovi namještaj, gotove proizvode da nemamo u ovome trenutku druge nego ove dvije trećine Hrvatske, ovaj prsten oko Zagreba, nešto malo oko drugih, većih gradova opstaje jednostavno ukinuti sve poreze na pet godina moratorij. Poduzetnici jer jednostavno ti ljudi neće više doći dole radit, nemaju radne snage, iseljeno, a imamo resurse. Onda znači moramo omogućiti na 5 godina, pa taj čovjek koji ostane, 1 da ostane bilo bi dobro. Nažalost još malo imat ćemo više općina i gradova i županija nego stanovnika. I sad imamo više lokalnih samouprava nego Kina, SAD i Indija zajedno, imamo veći broj. Mislim da šume su resurs strateški uz energetiku, uz vode koje se sad pojavljuju čak na burzi, mi smo tražili da bude ustavna kategorija voda, da bude osnovno ljudsko pravo, sad će biti na burzi pitke vode. Pitke vode su na burzi ko nafta. Bit će količine vode na burzama, a mi to nismo zaštitili mi smo izvore svoje dali rijeku Cetinu. Izvor na Cetini znate gdje je izvor, najlipši izvor na svitu. Sveti Rok, Jamnica, sve smo mi to dali na koncesiju. Za Cetinu je se raspravljala vlada Zorana Milanovića 37 sekundi i dala je koncesiju čini mi se na 50 godina mjesečno se plaća, koncesionar plaća 5.000 kuna. Toliko dvije krave malo lošije one buše popiju misečno, ako imate, toliko plati poljoprivrednik bušice to one male znači tradicionalne krave koje su othranile taj narod jer malo je nas tu da smo mi baš sad porijeklom grada, premda će svi kazat jesam, uglavnom smo mi svi sa sela i dok to selo i ta ruralna područja, taj resurs ne iskoristimo da ljudi ostaju tu, ako je moglo u Jugoslaviji, ako je moglo u Kraljevini Srbiji, ako je moglo za vrijeme Turaka, Mletaka, tu narod živit u težim okolnostima ne vidim nijedan razlog da u slobodnoj Hrvatskoj danas na godišnjicu smrti prvog predsjednika RH da ja moram na ovaj način raspravljat. 20 godina sam nosio uniformu hrvatskog vojnika, ja vidim, mislim do čega čovjek dovede u svojoj državi, da je prazna Hrvatska. I vi se ušminkate ovdje još fale da vas potvrde slikaju, da metu naslovnice kakav je broš, kakva je ovo, kakva je maska, sve ok. I stvarno očekujem da će jedinstveni bit bez obzira na političku opciju da napokon ljudi imaju radno mjesto na ovim područjima, poglavito di su šume, vode, di su naši potencijali koje imamo, poljoprivredno zemljište da ih napokon počnemo koristiti da ljudi se vrate živit na ta područja jer ćemo izgubiti Hrvatsku.
Ovo je bila iscrpna rasprava o šumama. Sad idemo na Klub zastupnika SDSS-a, uvažena zastupnica Anja Šimpraga.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane ministrice sa suradnicom, uvažene kolege zastupnici i kolegice zastupnice, pred nama su ograničene izmjene zakona o izmjenama Zakona o šumama. Kad kažem ograničeno jasno je zato što se donose mjere kako bi smanjili negativan utjecaj Covid-19 bolesti na gospodarstvo. Znamo da Zakonom o šumama uređujemo sustav i način upravljanja, gospodarenja, korištenja i raspolaganja šumama i šumskim zemljištima u RH. Sredstava za financiranje održivog gospodarenja šumama osiguravaju se iz naknade za općekorisne funkcije šuma. Prije izmjena ovog zakona kad govorimo u periodu od prethodnih 5 godina prosječno se godišnje raspolaže sa oko 190 miliona kuna na ime ove naknade. Zato predloženim mjerama od smanjenja stope po kojoj se obračunava ova naknada i oslobađanjem od plaćanja naknade za pravne i fizičke osobe koje imaju prihod manji od 7,5 miliona kuna smanjuje se i broj obveznika plaćanja naknade za 50%. Provođenjem ovakvih mjera gdje poduzetnike rasterećujemo u iznosu od 33 miliona kuna nadamo se da će se očuvati gospodarska djelatnost, radna mjesta i sama likvidnost poslovanja. Ali isto tako treba naći načina da se nadomjeste sredstva kaka druge djelatnosti ne bi imale smanjenje aktivnosti. Klub SDSS-a podržat će izmjene ovog zakona, ali i po tko zna koji put za ovom govornicom upozorit ćemo na protuzakonitu sječu i uzurpaciju šuma koja posljedično dovodi do devastacije šumskog fonda i uništavanja lokalnih i šumskih puteva. Iako Hrvatska ima dugu tradiciju i uhodan sustav gospodarenja državnim šumama po čemu možemo zaista biti i uzor, uzor mnogim bogatijim zemljama, sječa privatnih šuma se sve više otima kontroli. Privatne šume prostiru se na negdje oko 660 hiljada hektara i čine 1/5 ukupnih šumskih površina naše zemlje. Ilegalna sječa šuma posebno je vidljiva na područjima gdje su naseljene, gdje su naseljeni pripadnici nacionalnih manjina. Tamo znamo da nisu riješeni imovinsko pravni odnosi, nije riješeno pitanje katastra i zemljišnih knjiga, vlasnici se nalaze u drugim državama i zapravo to je najplodnije tlo da se ovakve nezakonite radnje i rade. I kada čovjek prijavi ilegalnu sječu većina počinitelja ovakvih kaznenih djela nažalost ostaje neotkrivena. Ljudi više ne znaju kome će se obratiti sve ostane na zapisniku policijskog službenika, gledaju kako im pred očima nestaje jedino bogatstvo koje imaju na tim opustošenim područjima. Godišnje Hrvatske šume od dozvoljene sječe imaju značajne prihode, kud ide taj prihod kad vidimo da u tim krajevima nema razvoja, nema pošumljavanja i nema ulaganja u te devastirane puteve. Isto tako dok sirovina iz šume ilegalno nestaje određen broj pilana na osnovu godišnjeg ugovora sa Hrvatskim šumama ne osigurava dovoljne količine trupaca te dolaze u teške poslovne situacije, moraju smanjiti proizvodnju i broj zaposlenih. Od nas ovdje očekuje se donošenje konkretnih zakonskih rješenja i jačih kapaciteta upravljanja kako bi problemi ilegalne sječe na području Karlovačke županije, Sisačko-moslavačke, Like i zapadne Slavonije ali i drugih krajeva da ih konačno stavim ad acta. Kako bismo zaštiti šumu koja je bez obzira na vlasništvo zaštićena Ustavom, trebalo bi ustrojiti službu koja bi preuzela čuvanje šuma malih šumoposjednika, jer ako se nastavi nekontrolirana sjeća doći će, a već je i došlo do devastacije prirode. A često se zaboravlja da su ipak šume najvredniji resurs naše države. Hvala.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka uvažena zastupnica Rada Borić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicom. Evo za početak gospođi ministrici koja i sama predstavlja Skupštinu društva Hrvatskih šuma podatak o zaposlenosti. Zaposlenost Hrvatskih šuma d.o.o. u doba korone sa stanjem 31. 03. ukupno od 8 tisuća 164 zaposlenika na neodređeno 7 tisuća 11, na određeno tisuću 153, agencijski zaposleno 534. 31. 10. 2020. Ukupno 8 tisuća 123. Neodređeno 7 tisuća 195, određeno 928 i agencijski 306. Znači, u razdoblju od početka korona krize do 31. 10. u Hrvatskim šumama radi 184 radnika više po ugovoru na neodređeno. Dakle ne ovo kao što ste vi rekli da se ljudima produžuju ugovori. Smanjena je npr. agencijsko sa 534 na 306. Zašto vam ovo navodim? Ne bih da niste to tako opravdali. Govorim vam zato što u Hrvatskim šumama već dugo nešto ne štima. Evo recimo tih novozaposlenih nisu zaposleni ljudi koji rade na terenu, ali recimo 3 pripravnika vezano uz pravo možda i ne čudi zato što je samo Veteranska udruga Zeleni odred pripremila preko tisuću stranica i neke su otišle i prema Europskom parlamentu i vidjet ćete rezultate. Pa možda vjerojatno ove pripravnike spremaju tamo kako bi znali odgovoriti na neka pitanja? Ono što doista zabrinjava je štetno djelovanje uprave samoga društva. Nešto su ovdje i neke kolege uspjeli blago reći. Jedan također od eklatantnih primjera kako se uprava društva i nadzorni odbor i Vlada Republike Hrvatske odnose prema šumama u Hrvatskoj je i kronologija planiranja i izvođenje radova na biološkoj obnovi šuma. Uprava Hrvatskih šuma planom poslovanja za 2020. planirala je sveukupnu vrijednost radova gospodarenja šumama u iznosu od 583 milijuna 606 tisuća 573 kune, ovo sa jako puno zareza. A nakon toga je Vlada Hrvatske odlučila krizu izazvanu virusom COVID-a ublažiti dijelom iz novčanih sredstava koja su strogo namjenski prikupljena kao sredstva za gospodarenje šumama. Ali je uprava prvo smanjila prvobitni iznos iz plana poslovanja za 2020. i smanjila ga je za 42 milijuna. Novim planom dakle od 7. travnja iznos je bio 541 milijun. Ali uprava je i dalje vidjela kako izgleda situacija što bi se možda moglo dobiti kao potpora čak i ovom malenom mjerom. Tako da je dana i 30. studenoga ponovo donijela odluku, ponovo je smanjila vrijednost radova samim time i količine radova na biološkoj obnovi šuma i to na 440 milijuna kuna. A iz toga iznosa, a već smo na kraju godine, a to je 30. studenog doneseno tek su izvršeni radovi u vrijednosti od 271 i još nešto milijuna kuna dakle, 62%. Samo 62% i od planiranih namjenskih sredstava bez obzira ovdje na odgovor da se neka planirana sredstva mogu prenamijeniti. Ima i drugih sredstava koja su se možda mogla prenamijeniti. Da u Hrvatskim šumama nešto ozbiljno nije u redu, govori i podatak da je od tih planskih sredstava za redovitu biološku obnovu iskorišten samo iznos u vrijednosti od 228 milijuna kuna što je 65% od planiranog. Dakle, ako, a i govorila je kolegica ispred mene, svakodnevno svjedočimo pojačanim sječama šume, svjedočimo dakle da nema dovoljno ljudi koji vrše nadzor. Ovdje se govorilo već ranije i kod prvoga čitanja pošto prodajemo tu sječenu građu, kako je prodajemo. Pitajte tko iz Spačve odvozi npr. našu građu u Bosnu i Hercegovinu i sl. i tko se na tome obogatio. Koliko su Vlada i ministrica u zabludi kada vjeruju da će ta sredstva za gospodarenje šumama nadoknaditi iz sredstava EU fondova, gospođa Petir je nešto pitala o tome, pokazuje i činjenica da Hrvatske šume nisu bile u stanju ni iskoristiti planirana sredstva iz EU fondova. To pokazuje i podatak da su novčana sredstva pojedinih fondova EU riješena samo sa 31 ili sa 41%. Dakle u 2020. od početno planiranih gotovo 600 milijuna kuna koje su trebale biti uložene u gospodarenje šumama, gospodarenje uloženo je tek 228. Kako je to moguće dakle da je uloženo samo 228 milijuna? I pitanje je gdje smo to izgubili 355 milijuna kuna? I zašto se namjenska novčana sredstva koja su osigurana iz vlastitih izvora ne koriste dakle na onome što nam je važno za radove biološke obnove šume? Živjela sam gotovo 17 godina u Finskoj i trebate znati da za jedno posjećeno drvo se mora posaditi 3. Kako izgledaju kod nas omjeri? Ustvari izgledaju obrnuto. Dakle od gotovo 600 milijuna možete brinuti o gospodarenju sa 200 milijuna da bismo to popravili. Ono što je dobro gdje u samom zakonu kada pogledate obrazloženja upravo tako piše. Za očekivati je mogućnost parcijalnog ublažavanja dinamike provedbe pojedinih aktivnosti koje su značajne za stanovišta zaštite prirode i okoliša, tzv. ekološka uloga šume. Na primjer podizanje novih šuma, sanacija i obnove šuma oštećenim abiotskim činjenicama, očuvanje, bio raznolikosti itd. Ne znam koliko još imam minuta, pa malo žurim. I stoji također na kraju dokumenta, budući da iz europskog zelenog plana Green deal proizlazi nužnost za poboljšanjem kvalitete i kvantitete postojećih šumskih površina, te je potreba za povećanim ulaganjima u opće korisne funkcije šuma. To je u jednoj mjeri veli suprotno od onoga što će uslijediti kao posljedica izmjena ovih zakona. Pogledajte krajnje obrazloženje. Posljedica ovih zakona, dakle neće biti poboljšanje kvalitete, ni poboljšanje kvantitete postojećih šumskih površina, niti ćemo učiniti nova potrebna ulaganja za opće korisne funkcije. Ovdje se govorilo i o drugim aktivnostima. I što piše? Uložit će se dodatni napori. Zapravo nalaženje nekih drugih izvora. Ukoliko nismo u stanju od onoga što smo planirali i načina na koji ćemo se brinuti o našim šumama, ukoliko smo u stanju prenamijeniti sredstva, izgubiti putem milijune od tih sredstava pa dobro. Učinit će se dodatni napori.
U ime Kluba zastupnika SDP-a uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. Kao i u prvom čitanju, tako ću morati naglasiti i u drugom čitanju neke od nelogičnosti koje ovim konačnim prijedlogom zakona gurate. Sve što je bitno za reći je da je ovo čisti populizam. Naime gospodo, početkom godine u prošlom sazivu Sabora prilikom donošenja Zakona o šumama u raspravama smo ukazivali na pojedine loše odredbe donesenog zakona, te nam je drago da ste neke stvari uvidjeli i predlažete da se poslovi obračuna i naplate naknade za opće korištenje, za korištenje opće korisnih funkcija šuma vrate pod okrilje Ministarstva poljoprivrede jer taj model suradnje sa FINA-om nije saživio, nije razvijen, nije operabilan te da su takve uštede sredstva u državnom proračunu i stvore se preduvjeti da se usvoji podzakonski akt temeljem kojeg će se tehnički normirati način obračuna naknade i elektronička komunikacija sa obveznicima radi administrativnog rasterećenja gospodarstva. To tad niste prihvatili samo zato što je to bio prijedlog SDP-a i nastavljali ste suludu politiku vođenja države u kojoj svi prijedlozi SDP-a su automatski se odbijali ne razmišljajući da li su ti prijedlozi dobri ili nisu. U prošloj raspravi kao i u prošlom sazivu Sabora pokušali smo senzibilizirati i saborske zastupnike da donose odluke koje su korisne i nadasve bitne za njihov život, o ogromnoj važnosti naših šuma i šumskih zemljišta nadajući se da će vladajući pokazati barem malo zdravog razuma, te najprije donijeti kvalitetnu Strategiju razvoja šumarstva, lovstva i drvne industrije koja bi bila izglasana konsenzusom, a nakon toga i dobar zakon koji bi svima nama pomogao da provedemo tu strategiju. To se na žalost nije dogodilo već se i dalje ovim Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o šumama gura populizam. Koristi biti neće. Dapače, sredstva prikupljena naknadom za opće korisne funkcije šuma, one su strogo namjenska sredstva iz kojih se financira između ostalog zadnja šuma tamo gdje šume nikad nije bilo, zadnja šuma nakon požara, razminiranje, zaštita šuma, vatrogasne djelatnosti i slično. Temeljem Odluke Ministarstva zdravstva o proglašenju epidemije bolesti covid- 19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 od 11. ožujka ove godine a u svrhu sprječavanja utjecaja covid-19 bolesti na gospodarstvo RH bilo je potrebno provesti određene mjere koje će umanjiti negativan utjecaj navedene ugroze na hrvatsko gospodarstvo. U nedostatku drugih rješenja posegnuli ste kroz dopune odredbi Zakona o šumama za sredstvima za OKFŠ propisujući da se ova strogo namjenska sredstva troše kako tko želi po ustaljenom HDZ-ovom principu. Na to smo upozoravali kod donošenja Zakona o šumama po kojem svi korisnici osim vatrogasnih zajednica moraju napravit program potrošnje tih sredstava koji mora biti odobren, a sredstva se isplaćuju tek nakon što se utvrdi da su potrošena u skladu sa programom. Vatrogasne zajednice to ne moraju. I zato i zaostajemo u povlačenju novaca iz EU fondova, jer za vas je transparentnost nepoznanica i potpuno je nepoželjna u vašem okruženju. I sad konačno dolazimo do vrhunca populizma. Prva mjera vezuje se uz smanjenje stope po kojoj se obračunava naknada na način da se isto umanji za nešto manje od ogromnih 10%. Tih ogromnih 10% iznosi 0.0025%. Ako to preračunamo u kune dolazimo do podatka da poslovni subjekt koji ima prihod od milijun kuna treba platiti cijelih 25 kuna manje. Zakonom o šumama vi ste propisali da poslovni subjekti koji imaju prihode ispod tri milijuna kuna neće biti obveznici plaćanja. Sada ovim konačnim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o šumama predlažete da se oslobode svi obveznici plaćanja koji imaju prihode manje od 7 i pol milijuna kuna. Ovom mjerom poslovni subjekt koji ima prihod 7 i pol milijuna kuna umjesto dosadašnjih ovisno, 1987 kuna i 50 kuna godišnje platit će 1800 kuna što je za 187 kuna i 50 lipa manje. Pa zar vi stvarno mislite da 187 kuna i 50 lipa će spasiti nekoga tko ima prihod od 7 i pol milijuna kuna? Sredstva prikupljena OKFŠ-om su strogo namjenska i ovo je čisto populistička mjera gdje se pokušava pridobiti politički poen, umjesto da se ljudima objasni o čemu se radi. Zanima me od kuda ćete namaknuti ta sredstva. Imamo sreće pa ove godine i nije bilo previše požara, pa je nešto sredstva i ostalo. No, pa zar ih moramo potrošiti i to netransparentno kako tko želi. Kao što smo i ranije ukazivali smanjenje od ovih 10% ne odnosi se na subjekte do 7,5 miliona kuna, ali odnosi se na banke, odnosi se na INU koja zahvaljujući HDZ-u je prešla u mađarsko vlasništvo, odnosi se na razne korporacije strane, na teleoperatere koji imaju ogromne prihode i oni, oni izvlače dobit iz naše zemlje, a njima tih 10% možda nešto i znači. Kako bi potkrijepila svoj stav navodim kronologiju instituta naknade za općekorisne funkcije šuma. 1990. godine ustanovljen je sa stopom u iznosu od 0,7%, 2010. visina stope smanjena je na 0,0525% ukupnog godišnjeg primitka i prihoda. 2012. visina stope smanjena je na 0,0265%, 2018. ustanovljen je prag za obvezu plaćanja veći od 3 milijuna kuna ukupnog godišnjeg primitka i prihoda. Svim dosadašnjim zakonskim promjenama iznos prikupljene naknade za OKFŠ je prepolovljen. Na tragu našeg razmišljanja su i predstavnici vodećih i odgovornih institucija u RH na području šumarstva, a svoj stav su iznijeli u dopisu upućenom na Odbor za poljoprivredu 7.9. ove godine. Potpisnici su bili akademik prof.dr.sc. Ivan Anić, redovni član Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, predsjednik Akademije šumarskih znanosti, prof.dr.sc. Tibor Pentek, dekan Šumarskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, doc.dr.sc. Sanja Perić, ravnateljica Hrvatskog šumarskog instituta, Silvija Zec, dipl.ing.šumarstava, predsjednica Hrvatske komore inženjera šumarstva i drvne tehnologije, Oliver Vlaić, dipl.ing.šumarstva, predsjednik Hrvatskog šumarskog društva. Najveći stručnjaci na tom području šumarstva su protiv vašeg prijedloga. Zar to nije dovoljno gospodo da se zapitate da li su vaše izmjene ispravne ili samo kozmetičke i ničemu ne služe osim običnog populizma. Navodite da iz Europskog zelenog plana green deal, proizlazi nužnosti za poboljšanje kvalitete i kvantitete postojećih šumskih površina te potreba za povećanim ulaganjem u OKFŠ i da je to suprotno od onoga što će uslijediti kao posljedica izmjena ovih zakona te predlažete između ostalog kroz strateški plan za poljoprivredu u okviru zajedničke politike EU osigurati odgovarajuće poticaje ili potpore za šumoposjednike u smislu očuvanja bioraznolikosti i održivog gospodarenja šumama čime će se nadomjestiti i povećati financiranje OKFŠ-a. Kao što sam i prvi puta rekla to ste već odavno trebali napraviti. Za poslovne subjekte od 7,5 milijuna kuna godišnjeg prihoda iznos od 1.987 kuna i 50 lipa nije nekakav veliki novac, a za one sa manjim godišnjim prihodima još je i manji te je naš stav da se u duhu Europskog zelenog plana stopa od 0,0265% ostavi ili čak poveća. Pozivam i saborskog zastupnika iz redova HDZ-a koji je u prvom čitanju ovog prijedlog izmjena i dopuna zakona prozivao moj klub da smo kroz izborni program htjeli smanjiti OKFŠ za 40%, da iste izjave potkrijepi dokumentima jer iznošenje neistina u ovom parlamentu nije primjereno kao ni na javnoj televiziji. I zaključno da naglasim, upravo sad u vrijeme ove pandemije trenutak je za dodatna ulaganja u šume i okoliš i zato vaš još jednom molim prestanite svojim politikama pogodovati samo bankama i krupnom kapitalu. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Obzirom da se radi o vrlo ograničenim zakonskim izmjenama iznijet ću ukratko obrazloženje i razloge zbog kojih se ovaj zakon i donosi jel. Temeljem odluke ministra zdravstva o proglašenju epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virosom SARS-COV 2 od 11. ožujka 2020. godine, a u svrhu sprječavanja utjecaja Covid-19 bolesti na gospodarstvo RH potrebno je provesti određene mjere kojima će se umanjiti negativan utjecaj naveden javnozdravstvene ugroze na hrvatsko gospodarstvo. Jedan od načina za provedbu tih mjera je da se u ovakvim kriznim situacijama umanji porez ili neporezna opterećenja na gospodarske subjekte radi očuvanja gospodarske djelatnosti, likvidnosti poslovanja i očuvanja radnih mjesta. Vlada RH usvojila je akcijski plan za smanjenje poreznih i parafiskalnih davanja u 2020. godini čijom provedbom planira smanjivati opterećenje na gospodarstvo u iznosu od 532 milijuna kuna. Donošenje novog akcijskog plana sukladno je preporuci Vijeća EU za RH, a u okviru europskog semestra te je jedna od mjera koju RH se obvezala provesti u cilju pridruživanje Europskom tečajnom mehanizmu II i Bankovskoj uniji. Zakonom o šumama, Narodne novine broj 68/18, 115/18, 98/19 i 32/20 uređuje se sustav i način upravljanja, gospodarenja, korištenja i raspolaganja šumama i šumskim zemljištima u RH. Sredstva za financiranje održivog gospodarenja šumama i šumskim zemljištem u RH osiguravaju se i iz naknade za općekorisne funkcije šuma. Pravne i fizičke osobe koje su obveznici poreza na dobit te fizičke osobe koje su obveznici poreza na dohodak, a u RH obavljaju registriranu djelatnost i ostvaruju ukupni godišnji prihod i primitak veći od 3 milijuna kuna plaćaju naknadu za korištenje općekorisnih funkcija šuma. Prema ukupnom broju registriranih poslovnih subjekata u RH s krajem 2019. godine registrirano je ukupno pravnih osoba 280.017 te subjekti u objektu i slobodna zanimanja njih 83.811. Samo njih nešto više od 20.000 odnosno oko 5,5% evidentirani su kao obveznici plaćanja ove naknade. Naknada za korištenje općekorisnih funkcija šuma se naplaćuje u visini od 0,0265 posto od ukupnog prihoda ili ukupnih primitaka, te se evidentira kao namjenski prihod državnog proračuna, odnosno prihod za posebne namjene čije je korištenje i namjena utvrđeno Zakonom o šumama na način da za razminiranje šuma ide i šumskih zemljišta ide 30%, za vatrogasnu djelatnost 20%, gospodarenje državnim šumama 37%, gospodarenje prirodnim šumama 12% i znanstveno-istraživački rad u šumarstvu 1%. U posljednjih pet godina prosječno se na ime naknade za korištenje opće korisnih funkcija šuma prikupi sredstava u iznosu od oko 191 milijun kuna. Kao nova mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije bolesti covid-19 predlaže se normativno uređenje odredbi Zakona o šumama i to kroz dvije mjere. Prva mjera vezuje se uz smanjenje stope po kojoj se obračunava predmetna naknada na način da se ista umanji za nešto manje od 10% i to sa sadašnjih 0,265% na novo predloženu stopu za obračun u visini od 0,024% od ukupnog prihoda ili ukupnih primitaka. Ovom mjerom direktno će se pozitivno djelovati na poslovanje svih gospodarskih subjekata koji su obveznici plaćanja predmetne naknade. Druga mjera vezuje se uz oslobađanje od plaćanja naknade za pravne i fizičke osobe koje su obveznici plaćanja poreza na dobit, te fizičke osobe obveznike plaćanja poreza na dohodak koji imaju prihod manji od 7 i pol milijuna kuna. Povećanjem granice ukupnog godišnjeg prihoda i primitka sa dosadašnjih tri milijuna kuna na novo predloženih 7 i pol milijuna kuna smanjio bi se broj obveznika plaćanja naknade za otprilike oko 50% u odnosu na njihov trenutni broj, odnosno sa sadašnjih nešto više od 20 000 obveznika obvezu plaćanja naknade bi prema novome prijedlogu imalo samo njih negdje oko 10 500. Ovim zakonom se primarno uređuje pitanje plaćanje naknade za korištenje opće korisnih funkcija šuma. Propisuju se obveznici plaćanja kao i način obračuna naknade za opće korisne funkcije šuma, te postupak predaja obračuna i rokovi uplate naknada. Kako će se smanjenjem broja obveznika plaćanja naknade značajno smanjiti i opseg administrativne obrade ne postoji više potreba da poslove obračuna i naplate naknade u ime Ministarstva poljoprivrede obavlja Financijska agencija, nego predmetne poslove može obavljati i samo ministarstvo. To će se odraziti i na uštede sredstava u državnom proračunu. Razlike između rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom zakona u odnosu na rješenja prijedloga zakona i razlozi zbog kojih su te razlike nastale. Nakon rasprave o prijedlogu zakona na radnim tijelima Hrvatskog sabora kao i rasprave 16. rujna 2020. godine u okviru zasjedanja treće sjednice Hrvatskog sabora, te u skladu sa zaključkom Hrvatskog sabora od 25. rujna 2020. godine kojim je prihvaćen Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o šumama predlagatelj nije sukladno proizašloj komunikaciji s rasprava Hrvatskog sabora imao potrebu za izmjenom predloženih rješenja iz razloga što tijekom rasprave na radnim tijelima Hrvatskog sabora kao niti tijekom plenarne sjednice nije bilo meritornih primjedbi, prijedloga ni mišljenja koja bi bila predmet prijedloga zakona već se radilo isključivo o sadržajnim prijedlozima koje nisu predmet prijedloga zakona. Pojašnjenja na upite o pojedinim normativnim dijelovima prijedloga zakona predlagatelj je iznio tijekom same rasprave o prijedlogu zakona. Kako iz rada Hrvatskog sabora nisu proizašli relevantni prijedlozi, predlagatelj je pri izradi konačnog prijedloga zakona tijekom horizontalnog usklađenja sa nacionalnim zakonodavstvom uočio potrebu za dodatnim normativnim pojašnjenjem pojedinih odredbi osobito točke 1. Konačnog prijedloga zakona kojim se mijenja članak 65. stavak 1. u dijelu koji se odnosi na utvrđivanje osnovice za obračun naknade poglavito kod poreznih obveznika po tonaži broda koje su do sada otvarale mogućnost višeznačnog tumačenja. Prijedlozi, primjedbe i mišljenja koji su dani na prijedlog zakona, a koje predlagatelj nije prihvatio, te prijedlozi neprihvaćanja, obzirom da se radi o vrlo ograničenim zakonskim izmjenama na prijedlog zakona nisu iznesene nikakva meritorna mišljenja, prijedlozi ili primjedbe već se zahtjev za drugim, niti zahtjevi za drugim sadržajnim izmjenama drvno-prerađivačka industrija, gospodarenje šumama, poslovanje javnog šumo posjednika, odnosno Hrvatskih šuma d.o.o. i drugi a koji nisu predmet ovoga zakona, te budući da su izvan predmeta ovog zakona predlagatelj ih nije ni mogao razmotriti, niti odlučivati o njihovom prihvaćanju odnosno neprihvaćanju. Hvala.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HSS-a, HSU-a uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Poštovani predsjedavajući, poštovana ministrice, kolegice i kolege. Na žalost mjere koje su u ovom zakonu, tj. koje će biti donesene na glasovanju su biti kozmetičke i nemaju neku veliki značaj po pitanju poduzetnika koji se bave ovom djelatnošću, tj. onih koji plaćaju ovu naknadu. Ono za što se mi u HSS-u zalažemo je ukidanje svih parafiskalnih nameta i uvođenje jedne uplatnice za poduzetnika, tako da on točno zna koliko davanja plaća državi. Na žalost kojega god poduzetnika danas pitate on ne zna kolika su njegova točna davanja na mjesečnoj ili godišnjoj razini. Što se tiče Hrvatskih šuma, gospodarenja šuma podaci su dosta porazni i nemaju veze s vama ministrice. To je jedno breme koje se valja barem 25 godina. Ja moram priznati da ste vi bez obzira što ste samozatajni i tihi jedna od najkvalitetnijih ministara poljoprivrede tj. ministrica i volio bih da imate slobodne ruke da upravljate tim Ministarstvom, mislim da bi rezultati bili daleko bolji. Ove godine na aukciji je prodano 2 milijuna i 344 tisuće trupaca, znači samo dijela stabla. Na žalost od toga je finalizirano u finalni proizvod pretvoreno samo 0,67% u Republici Hrvatskoj. Mi u Hrvatskoj imamo namještaja koji se deklarira kao hrvatski namještaj, samo je pitanje od čega je napravljen. Uglavnom je napravljen od iverice panela koje su uvezeni, ovdje iskrojeni i možda sastavljeni. Ali svjedoci ste kada odete u salone namještaja da je to uglavnom uvozni namještaj koji je vjerojatno često puta i napravljen od sirovine koja je rasla u Hrvatskoj od visokokvalitetne sirovine koja je rasla u Republici Hrvatskoj. Da smo više poticali finalizaciju prerade naše sirovine vjerojatno bi bio i nivo zapošljavanja daleko veći i vjerojatno bi to pridonijelo povećanju BDP-a u Hrvatskoj. No međutim, mi smo to propustili napraviti i ono što se dešava s drvnom masom u Hrvatskoj je polako postala svima poznata enigma za koju se nikako do kraja ne može utvrditi prava istina. Svjedočanstvo tome je ove godine što se dogodilo u Podravini kada se prevrnuo kamion sa sječkom iz kojega su upali trupci. Naravno taj kamion nema dizalicu da može sam ubaciti trupac unutra. Morao ga je netko drugi ubaciti unutra, a očito je netko morao i znati za to jer ipak svi šumari zadužuju određenu količinu drvne mase i moraju ju razdužiti. Ne vjerujem da je netko sam stavio u svoj kamion taj trupac i tako ga prevezao. Vjerojatno to nije niti prvi, niti zadnji slučaj. Ali na žalost mislim da se nikome ništa po tom pitanju dogodilo nije i da nitko neće odgovarati za to. Velike količine sječke prodajemo i izvozimo umjesto da ju kao obnovljivi izvor energije koristimo u Republici Hrvatskoj, da smanjujemo emisiju CO2 kod nas. Na žalost emisija CO2 s našom sirovinom smanjuju okolne zemlje koje tu sječku odvoze od nas vjerojatno po pristupačnijoj cijeni, nego što to mogu dobiti u svojim zemljama. S druge strane Hrvati koji se griju na drva tj. građani Republike Hrvatske toliko je porasla cijena ogrjevnog drveta da se polako ne isplati grijati na drvo, da je jednostavnije grijati se na plin koji eto uvozimo. Sada ćemo ga vjerojatno i više uvoziti kako nam je nestala ova platforma? Vrlo je tužno čuti od ljudi koji žive u ruralnom području koji su navikli se grijati na drvo da jednostavno ne mogu dobiti ogrjevno drvo da si ga sami izrade u šumi na panju, da si ga sami dovezu i da se griju s tim obnovljivim izvorom, a pored njihovih kuća uništavajući ceste prolaze kamioni sa trupcima, sa sječkom i odvoze ih u neke druge države gdje ljudi razmišljaju o ekonomiji, razmišljaju o energetskoj neovisnosti, jer Hrvatima to ne treba. Mi smo izgleda prebogati da bi se sa time bavili. Dosta je rušenja šuma pod krinkom bolesti i štetnika. Ne kažem da se sva sječa obavlja pod time. Ali da je nekada alibi za to upravo i pojava bolesti i štetnika kojih negdje ima, negdje ih na svu sreću i nema. Ali svejedno drvo strada od onih koji sa drvetom trguju na veliko i malo. Još jedan problem o kojem premalo govorimo su privatni šumoposjednici, privatne šume. 24% od šumskih površina su privatne šume, 660 tisuća hektara. 1,5 milijuna katastarskih čestica prosječna veličina šumoposjeda je ispod 0,74 hektara i nisam primijetio da se previše time bavimo iako su to također prirodne šume značajne za bioraznolikost, značajne za očuvanje i voda i proizvodnju kisika. Nedavno sam razgovarao sa ljudima iz tih udruga koji se upravo žale na zanemarivanje od strane države po tom pitanju i da bi oni također željeli uređivati svoje šume. No međutim, jednostavno to financijski ne mogu, a i onog trenutka kada žele određeni dio drveta izvaditi iz šuma postaje poprilično komplicirano i frustrirajuće po zakonu odraditi taj dio i onda dolazi do ilegalnih sječa. Pa možemo i vidjeti na televiziji što se događa od pojedinaca koji uzurpiraju, otimaju, koji jednostavno odvezu drvo vi ih ne možete uhvatiti. Kada ih i uhvatite sve završava na nekakvoj policijskoj zabilježbi i kao i po svemu drugome zakon u Republici Hrvatskoj nije jednak za sve, jer očito neki mogu raditi što žele, a neki oni sitni uvijek stradaju i za par kuna koje su nekome dužni. Stoga pokušajte nešto promijeniti u tome ako možete jer to je naše nasljeđe i ono što ostavimo biti će naša ostavština budućim generacijama u Hrvatskoj. Hvala.
Pojedinačna rasprava je prva je uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege, u ovom konačnom prijedlogu vezano za Zakon o šumama mislim da u ovim kratkim izmjenama da nam je svima jasno i da smo već kroz raspravu u ime klubova otkrili čime se sve bavi sami zakon od uređenja, korištenja, gospodarenja samim šumama, šumskim zemljištem i zašto uopće donosimo ove izmjene i dopune tj. ovaj konačni prijedlog zakona u drugom čitanju jer znamo što sve Vlada RH zadnjih mjeseci radi i da je ovo jedan od niza zakona koji u paketu donosimo ili radi određene reforme bilo to porezna bilo ovo što smo imali neki dan lokalne samouprave ili vezano za pakete mjera koje Vlada RH donosi upravo da bi očuvala i radna mjesta, ali i spasila normalno gospodarstvo RH koje evo otežano funkcionira radi same pandemije korona virusa. Znamo da je donesen i akciji sami plan smanjenja neporeznih i parafiskalnih davanja i u samoj raspravi smo dosta o tome i pričali koje parafiskalne namete tj. koja parafiskalna davanja možda ukinuti prije, koja poslije, neki se evo zalažu i da se ukinu, da se ukinu sva, ali znamo da je ovim paketom mjera Vlade ukupno smanjenje opterećenja na gospodarstvo će biti 532 miliona kuna tako da je i ovo što neki kažu da je i malo od strane Ministarstva poljoprivrede ne bi se složio s time jer evo 30 miliona po 30 dođemo do jednog određenog iznosa koji vjerojatno će naši poduzetnici u konačnici i cijeniti i manje će ih opteretiti i moći će normalno funkcionirati. Što se tiče ove dvije mjere koje su pred nama i vezano za naknadu za općekorisne funkcije šume koja se smanjuje u razini 10%, 10% i ova druga mjera vezano za tvrtke i povećanja samoga limita na milijun EUR-a gdje će ušteda biti 14 miliona kuna ukupno će za naše gospodarstvo to značiti 33 miliona kuna jednoga kvalitetnijega rasterećenja, ali dolazimo do onoga drugoga problema i zato tu treba neke stvari istaknuti, evo i pohvaliti ministarstvo, ali i svako ministarstvo koje dolazi ovdje s određenim rezovima. Najgore je kad imamo neki namet ili kada nešto moramo srezati, a jednostavno nemamo odgovor kako ćemo nadomjestiti novac koji je inače išao iz takvog parafiskalnog nameta ili određenoga poreza i ovdje je to itekako strukturirano i znamo da upravo ovaj parafiskalni namet ide i za proces razminiravanja i za vatrogasnu djelatnost i za gospodarenje šuma i znanstveno-istraživačku djelatnost i normalno to su sve određeni sektori koji ne mogu patiti, ali vidimo i da je samo ministarstvo predložilo određene izmjene tj. načine na koje ćemo upravo i nadomjestiti sve ovo, svih ovih 30 miliona koje ćemo, s kojima ćemo rasteretiti naše poduzetnike. Tako da mislim da ne trebamo se strašiti ni vezano za razminiravanje, ono će se nastaviti posebice kada gledamo sve projekte koje ćemo predati preko nacionalnog plana za otpornost i oporavak, a da ne spominjem same pomoći Ministarstva poljoprivrede vatrogasnoj zajednici kroz nova vatrogasna vozila. Vezano i spomenut je ovdje i Europski zeleni plan koji nas evo i na neki način obavezuje da stavimo i dodatne napore vezano za ulaganja u šumske površine zato mislim da definitivno određena sredstva kojima ćemo definitivno morati nadomjestiti da bi obnovili naš, naš šumski pojas moramo razmišljati malo i o samoj šumskoj gospodarskoj osnovi i samim područjima RH koja su pod ingerencijom države tj. pod ingerencijom Hrvatskih šuma, a mogu sutra biti na raspolaganju i našim općinama i našim gradovima. Mislim da ovih 30 miliona kuna itekako možemo jako brzo nadomjestiti tako da uključimo našu lokalnu samoupravu zajedno sa ministarstvom, malo ubrzamo upravo izmjene vezano za šumsku gospodarsku osnovu i ta osnovna područja koja su pod Hrvatskim šumama i da što više tih područja poslušamo sa lokalnih jedinica i stavimo u funkciju. Mislim kad ih stavimo u funkciju dat ćemo našim poduzetnicima i jako brzo se mogu nadomjestiti upravo ova sredstva. Hvala.
Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačiću, evo baš je izašlo izvješće Revizorskog suda EU koje govore o zadnjim podacima iz srpnja da su države članice poduzele oko 1.250 različitih mjera kako bi sačuvale radna mjesta i zadržale likvidnost svojih poduzeća, to su mjere koje ukupno iznose oko 3,5 bilijuna EUR-a i čine 27% BDP-a država članica. Naravno da je to dovelo i do povećanja proračunskog deficita, ali vjerojatno i do povećanja gospodarskih razlika među državama članica. No, to su mjere koje su trebale biti poduzete i ja vjerujem da će i EU kroz sve ove nove mehanizme koje je osmislila također dati jedan svoj značajan doprinos u ublažavanju ove krize. Mjera koju ovdje danas donosimo jest također važna zato što pomaže rasterećenju gospodarstva, ali kao što smo čuli kroz programe EU koji su na raspolaganju će se nadomjestiti [[Upadica: Vrijeme.]] OKFŠ za … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Odgovor.
Hvala kolegice Petir na ovom komentaru i na ovoj replici. Slažem se sa vama za početak mjere koje Vlada donosi normalno da moraju biti brze, moraju biti ad hoc ne bi li spasili i održali gospodarsku aktivnost u RH, ali normalno to rade i ostale zemlje EU. Ali evo nisam ovdje spomenuo, mislim da postoji dosta operativnih programa na koje će se nasloniti i Vlada RH i naši poduzetnici, u ovom slučaju i Ministarstvo poljoprivrede. Samo vezano za operativni program i konkurentnosti i kohezije NATURAVITA u koje je uključeno 2500 ha u kojem je predviđeno i planiranje proračunskih ulaganja 370 milijuna kuna. Sve su to neki projekti koji će trajati određeno vrijeme iz kojih definitivno ćemo nadomjestiti ovu razliku i ovaj možda manjak koji sad imamo tj. koji je Vlada morala donijeti ne bi li održali gospodarske aktivnosti. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, zastupnice i zastupnici. Protekom vremena sve više postajemo svjesni sveukupnog utjecaja bolesti covid-19 na koje smo vezano uz gospodarske aktivnosti reagirali najbolje kako smo mogli kroz osiguranje bespovratnih financijskih sredstava, potporu gospodarstvenicima ali i kroz izmjene zakonskih akata kojima je dodatno smanjeno opterećenje na gospodarstvenike, a sve sa ciljem kako bi se sačuvala radna mjesta, nastavila proizvodnja, a samim time i funkcioniranje države. Ovaj prijedlog zakona jedna je od takvih reakcija koja će pružiti ukupno rasterećenje od 33 milijuna kuna na godišnjoj razini. I koliko god ova strana medalje bila sjajna, druga strana medalje znači smanjenje sredstava za opće korisne funkcije šuma na godišnjoj razini. Iako podržavam zakonom predloženo rasterećenje ujedno se zalažem da sredstva koja će nedostajati za opće korisne funkcije šuma nadomjestimo iz drugih izvora. Ta su sredstva potrebna za održavanje šumske infrastrukture, šumskih putova kod javnih i privatnih šumo posjednika, razminiranje i pomoć u zaštiti od požara, te ih moramo nadomjestiti kroz višegodišnji financijski okvir za koje je programiranje u tijeku kroz mjere ruralnog razvoja kao i kroz mehanizam za oporavak i otpornost. Šume su važne jer dok šume dišu i mi ćemo disati i ako ih ne želimo čuvati zbog njih samih, onda ih moramo čuvati zbog sebe samih. Naši šumari već više od četvrt stoljeća gospodare hrvatskim šumama na potrajan način zbog kojega možemo biti uzor drugim državama i koji je uvelike poznat izvan granica RH no ipak nedovoljno prepoznat u Hrvatskoj a ponekad i kritiziran. Nakon rasprave o ovom zakonu u prvom čitanju dobili smo jedan niz komentara u kojem su građani tvrdili da na određenim lokacijama upravljanje šumama nije u stilu dobrog gospodara, da ima prekomjerne sječe šuma, da se uništavaju šumske prometnice ali i javne, županijske ceste prilikom izvlačenja i transporta drva iz šume. Na takve kritike predstavnici šumarskog sektora odgovorili su da se radi o aktivnostima koje su uobičajene u gospodarenju šumama, o konverziji degradiranih šumskih sastojina i šumskih struktura, o pomlađivanju šuma. Zbog tako oprečnih stavova ali i zbog pojava bolesti u šumama hrasta, jasena i kestena važno nam je žurno reagirati i snimiti stvarno stanje naših šuma i temeljem toga izraditi preporuke za buduće upravljanje šumama. Ne treba zaboraviti da se Hrvatska još uvijek bori sa problemom zaostalih mina iz Domovinskog rata, da posao razminiranja nije niti približno priveden kraju i prema podacima Hrvatskog centra za razminiranje minski sumnjivo područje na prostoru Hrvatske nalazi se još na području 8 županija, odnosno 49 gradova i općina i iznosi preko 280 četvornih kilometara. Od 1998. godine do danas EU je pridonijela procesu razminiranja u Hrvatskoj sa 177,6 milijuna eura, a nastavlja pomagati dalje kroz strukturne fondove. U vrijeme mog mandata kada sam bila hrvatska zastupnica u Europskom parlamentu zatražila sam od Komisije da poštuje Ugovor o pristupanju Hrvatske EU i da se poštuje minska omotnica. Dakle, onaj iznos koji je namijenjen razminiranju i to je Komisija prihvatila i stavila u proračun. Također želim reći da hrvatsko drvo treba i može biti konkurentno, a sektoru se može pomoći uporabom domaćeg drva u drugim sektorima posebno kod obnove ili izgradnje zgrada javne namjene. Građevina sa jednom tonom drva dovodi do prosječnog smanjenja emisija CO2 za čak 2,1 tonu tijekom cijelog životnog ciklusa proizvoda u odnosu na građevinu sa jednom tonom betona. Isto tako, procjenjuje se da bi gradnja drvom mogla pohraniti između 10 milijuna i 700 milijuna tona CO2 godišnje na globalnoj razini, a istovremeno bi smanjila emisije uslijed proizvodnje materijala poput čelika i betona. I zato se zalažem da hrvatsko drvo bude prvo. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Rada Borić.
Uvažena kolegice Petir, slažem se sa vama kad ste rekli treba osigurati iz drugih izvora. Prvo sam pomislila kojih. Vi ste i naveli kojih. Nadam se da će vas poslušati budući da ipak ste vi na mjestu na koji će vas poslušati, pa će se doista dogoditi to što ste htjeli. Spomenuli ste da dio pustošenja, tj. je li šuma zbog različitih bolesti se sijeku. Inače je to najčešće i izgovor. Svjesni smo da nisu samo od ledenih kiša smrznutih itd., nego nam se uvijek govori da nam treba malo pogledati i neke od analiza koje imamo. Nadam se i ne želim, ali mislim da će se Hrvatska doslovno prekosutra će imati iz EU nekoga tko će malo pogledati kako gospodarimo šumama. Ono što ste rekli nehrvatsko drvo prvo. Ja bih rekla hrvatska šuma prva. Evo svi smo pod maskama. Nama trebaj šume da bismo i mogli disati, a dovoljno je da više ne možete otići i na Sljeme koje ne samo da je ilegalno posječeno, već i sami znate što pri takvoj sječi i kontroli se događa tj. Da su zatrpani i riječni putovi, potoci i voda i sl.
Vrijeme. Odgovor na repliku.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo Borić svakako smatram da je izuzetno važno da zadržimo dobro zdravlje našim šuma da one budu funkcionalne i iz tog razloga je potrebno ulagati određena financijska sredstva. Svi razumijemo i podržavamo da je jako važno rasteretiti i gospodarstvo u ovom trenutku i zato moramo mudro pristupiti pripremi projekata koji su koliko ja imam informacije u jednoj fazi izrade, a kako bi mogli iz europskih sredstava nadomjestiti ova sredstva koja će nam nedostajati za provedbu projekata važnih za održavanje općekorisnih funkcija šuma. Moram spomenuti i to da obzirom da ste govorili o Sljemenu znate i sami da je Sljeme park prirode kojim gospodari javna ustanova i tu bi onda možda bilo dobro zatražiti informaciju od javne ustanove zbog čega prema vašem mišljenju dolazi možda do nekih odstupanja dobrog gospodarenja sa tom šumom.
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena gospođo Petir evo predsjednica ste Odbora za poljoprivredu. Svi želimo pomoći gospodarstvu, rasteretiti ga pogotovo sa ovim parafiskalnim dijelom. No onda kada to činimo slušamo sa druge strane sabornice kako je to kozmetika, kako je to populizam. A ja mislim u biti da je to vrlo licemjerno ustvari i vrlo nekorektno. Sve što može pomoći rasterećenju odnosno rasteretiti gospodarstvo mislim da je hvale vrijedno. Ova 33 milijuna možda ne izgledaju puno, ali kada se zbroji sve ono što se čini mislim da čini jedan zbroj koji će bitno olakšati funkcioniranje našeg gospodarstva, pogotovo u vremena korona krize u kojem se nalazimo.
Izvolite odgovor.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću pa ja čak i ne bih rekla da 33 milijuna kuna nisu puno. To je podosta novca i kada morate u jednoj situaciji u kojoj nemate dovoljno izdvojiti, uštedjeti, odreći se onda to još dobiva dodatnu dimenziju. Ja smatram da svako rasterećenje gospodarstva i ulaganje u gospodarstvo i očuvanje radnih mjesta je dobro. Kroz mjere koje Vlada Republike Hrvatske donosila od pojave korona krize, pa evo do sada uštedjet će se i uložit će se oko 10 milijardi kuna kao pomoć gospodarstvu. Naravno da bi svi voljeli da to bude i znatno više i da je moguće više izdvojiti, ali isto tako moramo voditi računa i o nekim drugim sektorima koji moraju funkcionirati. I vi ste član Odbora za poljoprivredu i jednako kao i ja želite da se gospodarstvo rastereti, ali i da šume imaju adekvatnu skrb, a i za to nam trebaju neka financijska sredstva. Dakle uvijek u svemu što donosimo moramo imati balans.
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Petir moramo naznačiti da upravo skoro 40% ove naknade koja se ubirala išla je na razminiravanje. Vi ste sami naglasili da još nismo gotovi sa poslom razminiravanja i dosta je bilo rasprave oko toga. Ali moramo naglasiti, razminiravanje ne ide i ne financira se isključivo iz ove parafiskalne naknade i dobro ste spomenuli upravo i strukturne i kohezijske fondove Europske unije. I ja moram samo napomenuti da u sljedećem trogodišnjem razdoblju upravo u okviru Nacionalnog plana za … [[ne razumije se]] i oporavak su već podnijeti prijedlozi za razminiravanje šuma i šumskih zemljišta i to u ukupnoj visini sredstava od 2 milijarde kuna tako da možemo odmah odagnati tu bojazan da se razminiravanje neće nastaviti radi ukidanja ovakvih parafiskalnih nameta. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću vi ste u pravu. Razminiravanje će se nastaviti i ono se mora nastaviti, jer moram reći kada sam dovela ovdje u Hrvatsku Odbor za poljoprivredu Europskog parlamenta i kada smo im izložili predstavnicima šumarskog i drvnog sektora da mi još uvijek imamo preko 280 četvornih kilometara pod minama, da su oni bili osuknuti i da europarlamentarci iz drugih država članica nisu znali taj podataka. Naravno nama je to onda i olakšalo našu poziciju kada smo tražili da se bez obzira na smanjenje europskog proračuna do kojeg neminovno dolazi zbog Brexita ne dira naš proračun za poljoprivredu i da nam se ne dira naša minska omotnica i u tome smo uspjeli. Evo na to sam posebno ponosna.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice u svojoj raspravi ste istaknula da je jedan veliki problem da odumiru šume kestena što je točno. Naime i kod nas na sjeveru Hrvatske sve više i više ima kestena koji odumire zbog raka kore. Koliko mi je poznato upravo negdje kod vas u Petrinji postoji jedan centar za šljivu i kesten, pa bi bilo dobro da im se da malo više na važnosti. Ali kada govorimo o razminiravanju, tu ste istaknuli da od 98. godine do danas je Europska unija sudjelovala sa 177 milijuna eura. Ali možda bi bilo dobro reći cjeloviti iznos, a to je preko 5 i pol milijardi kuna je Hrvatska do sada uložila u razminiravanje. I sada si možemo samo zamisliti koliki je to iznos, koliko toga smo za to mogli izgraditi, a 2/3 tih sredstava su bila vlastita. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepa kolega Stričak na ovom komentaru. Da, točno je i dobro podsjetili ste me da sam ja ustvari bila jedna od onih koji su inicirali i oformili taj Centar za šljivu i pitomi kesten na području Grada Petrinje. Nama je to izuzetno značajno zato što ne samo na području Petrinje, nego i Hrvatske Kostajnice mi imamo bogate šume kestena i one doista pod utjecajem bolesti se suše. Mi smo jučer na Odboru za poljoprivredu razgovarali sa ministricom o tome problemu kao i o drugim bolestima koje se pojavljuju na hrastu i jasenu i drago mi je da je Ministarstvo pokazalo razumijevanje i istaknulo da će se izraditi stručne podloge, da su pozivi već, javni pozivi u tijeku gdje će se kroz te stručne podloge pokušati naći rješenje za sanaciju šuma koje su napadnute raznim bolestima.
Replika uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovana gospođo Petir, vi ste jako dobro upoznati da u Hrvatskoj praktički već 250 godina postoji organizirano šumarstvo i šumarska struka i da je to praktički rezultiralo sa 95% prirodnih šuma koje trenutno imamo u RH. Moram napomenuti da su te prirodne šume ujedno i najstabilnije i u ekološkom i u biološkom i svakom drugom smislu i da je ta činjenica prepoznata i na razini EU i apsolutno uživamo jedan status jedne kvalitetne i uređene šumarske zemlje. Znate isto tako da se u šumarstvu u Hrvatskoj gospodari po principu po trajnosti gospodarenja. To znači činjenica da se uvijek siječe znatno manje nego što je prirodni prirast. Negdje u Hrvatskoj se trenutno siječe … [[Govornik se ne razumije.]] je oko 8 milijuna kubika, a prirodni prirast je preko 10 milijuna kubika. Što znači osigurava sigurnost, odnosno potrajnost gospodarenja i stabilnost naših šuma i za generacije koje dolaze. Hvala.
Odgovor na repliku.
Pa vi ste potpuno u pravu i mislim da ovaj primjer koji Hrvatska ima je često puta istican svugdje, a ja sam ga osobno iznosila u Europskom parlamentu jer smo imali u jednom trenutku pokušaj određenih struktura da pokušaju staviti svoju šapu na šumarsku politiku. Znate da je šumarska politika u nadležnosti država članica ne Europske unije i kroz donošenje Europske šumarske strategije to se pokušalo kao trend preokrenuti. Upravo na tom primjeru Hrvatske dobrog i dugotrajnog potrebnog gospodarenja šumama i naravno uz pomoć kolega iz Austrije, ali i Finske i Švedske smo imali tu priliku da obranimo na neki način naše šume da ostanu u upravljanju nacionalnih država članica.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je zastupnica Rada Borić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] pa ovdje smo čuli dakako da ova mjera kako god malena ili velika, da 33 milijuna će ipak biti, imati pozitivan učinak na poslovanje gospodarskih subjekata. No međutim, nas bi ipak zanimalo, zanimalo bi nas jedan mali obični podatak a to je kako je moguće da je od početno planiranih 583 milijuna 606 tisuća itd. kuna koje je uloženo u dvadeset i drugoj za gospodarenje šumama, uloženo je samo 228. Pitamo se gdje je nestalo putem u šumi je li ih pojeo vuk, je li ih Crvenkapica odnijela baki, gdje je nestalo 355 tisuća kuna? Dakle, tih 33 u odnosu na 355. Drugo, budući da očekujemo da će dakle pomoći se gospodarstvu, šume se neće same niti sjeći, niti će se same o sebi brinuti. Nas dakle zanima, vraćam se ponovo ovim radnicima. Dakle, izračunala sam prema podacima 31.10. da u Hrvatskim šumama ima 16552 radnika s tim da ima, dakle najveći broj onih stalno zaposlenih. Ali upravo Uprava Hrvatskih šuma izbjegava i provedbe općih akata svojih vlastitih internih koji su stupili na snagu 1. Kolovoza koji inače kasne tri godine po sporazumu, a tiče se boljeg radnog i materijalnog statusa radnika. Dok s jedne strane ne znamo ništa o poslovnom bonitetu Hrvatskih šuma znamo da se neki različiti izvidi trenutno rade tamo. Dakle, taj bonitet je prekriven velom tajne, a inače su Hrvatske šume, tj. uprava kvartalno su zakonom obavezni izvijestiti radničko vijeće na primjer. Ne znamo ni također što je sa tim da Hrvatske šume potražuju preko 200 milijuna kuna od drvoprerađivača koji im nisu platili, ali zato znamo da radnici neće dobiti niti one preuzete ugovorne obveze koje su preuzete kolektivnim ugovorom ili različite dodatke, stimulacije, dio Uskrsnice, dodatke za treći mirovinski stup ni božićnicu. E pa neće se šume same brinuti o sebi.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Evo poštovana gospođo zastupnice, u svom prethodnom izlaganju ste iznijeli brojku, odnosno problem zapošljavanja negdje oko 500 ljudi, odnosno sjekača u Hrvatskim šumama. Ne znam zašto je to problem. Dapače to bi po meni trebalo biti dobra. Da li vi znate uopće kolika je prosječna starost sjekača šumskih radnika sjekača u Hrvatskim šumama. Na žalost to je negdje preko 50 godina. To je preko 50 godina i s obzirom na uvjete rada u kojima ti ljudi rade to je doista previše. I sada kad se pokušava pomladiti, kada se pokušava primiti mlade ljude sad je to problem. Ja ću vam reći samo jedan plastični primjer. Nekada u šumariji Batina kada sam ja radio, radilo je 75 ljudi sada ih ima negdje oko 25. I sada kada se pokušava primiti jedan broj novih mladih ljudi sad je vama to problem. Dapače, ja mislim da bi to trebalo biti apsolutno dobro da imamo mlade ljude koji će tu proizvodnju na neki način unaprijediti, razvijati. Hvala.
Pa bojim se da niste čuli ili mene ili gospođu ministricu. Ja sam se referirala na nju koja je govorila o produživanju ugovorima upravo recimo sjekačima ili ne znam na koga je sve mislila a ja sam pokazala prema podacima razlike između ožujka 2020. I sada konca godine, da je u stvari u stalni radni odnos je primljeno 200 ljudi, ali nije primljeno ravnomjerno ovako kao što vi mislite. Dakle, nije primljeno revidirat sa ne znam terenskih radnika. Primljeni su upravo eto kao što sam navela recimo primjer pet u Hrvatskim šumama u upravi pet mladih ljudi pravnika. Dakle, Hrvatske šume vjerujte mi ono što znam će imati kontrolu iz Europske komisije i oko gospodarenja šumama i trošenjima europskoga novca.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Davor Nađi.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolege zastupnici. Evo pred nama je prijedlog smanjenja naknade za korištenje opće korisne funkcije šuma koje je definitivno korak u dobrom smjeru i činjenica da se smanjuje postotak, ali i činjenica da se diže prag na koji se zapravo prag prihoda prema kojima se definira koja poduzeća su obveznici plaćanja istoga. Ono što bih svakako volio da je to zapravo rasterećenje ipak nešto hrabrije. Zašto hrabrije? Pa evo svi znamo da je zbog situacije kakva je u svijetu, ali i nekim lošim odlukama u Hrvatskoj hrvatska ekonomija u jednoj dubokoj recesiji, u toliko dubokoj recesiji da prema procjenama Europske komisije ćemo zapravo tek 2023. godine se vratiti na razinu 2019. godine. Znači četiri godine zapravo smo izgubili. Ovdje govorimo o naknadi koja se obračunava kao postotak prihoda i ministrica je spomenula da se zapravo ovo porezno rasterećenje od 33 milijuna kuna izračunalo temeljem prošlogodišnjih pokazatelja ako sam je dobro razumio, što znači s obzirom da smo u međuvremenu ušli u duboku recesiju da će zapravo to rasterećenje ipak biti manje od tih 33 milijuna kuna. No dobro, za razliku od jučerašnjeg najavljenog rasterećenja kojeg realno neće biti ovo je ipak korak u pozitivnom smjeru. Ono što mislim da bi ipak trebalo uzeti u obzir je da recesije najviše pogađaju mikro i male poduzetnike. Dakle, kada imamo situaciju da 4 godine se nećemo vratiti na razinu 2019. tada ipak trebamo vidjeti na koji način pomoći baš tim malim poduzetnicima, a u ovom zakonu je dobro to što su sad svi mikro poduzetnici izuzeti. No bilo bi dobro osloboditi i male poduzetnike. Naime, mali poduzetnici u Hrvatskoj su otprilike 7 do 8% poduzeća koji imaju 20% zaposlenih i kreiraju 21% dodane vrijednosti. Mislim da je to jedan zapravo veliki razvojni potencijal koji trebamo očuvati. To je kralježnica gospodarstva i upravo zato kako bi im olakšali oporavak od ove krize smatram da bi se prag za primjenu obračuna ove naknade trebao podići na 60 milijuna kuna prihoda koliko je zapravo jedan od kriterija za prelazak iz kategorije malih u kategoriju srednjih poduzetnika. U svakom slučaju ja sam podnio taj amandman. Da li će biti prihvaćen, pa pretpostavljam da vjerojatno neće. No evo apeliram još jednom na vladajuće da to razmotre. Siguran sam da u proračunu od 150 milijardi kuna se može naći i na nekim drugim stavkama prostora za financiranje svega što se financira iz ove naknade i da se nađe još toliko prostora da se ipak rastereti sve male poduzetnike kao što je to učinjeno i za mikro poduzetnike. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo malo da rasteretimo djelatnike, umorili su se cijeli dan. Hvala lijepo. Evo nakon ove rasprave o jednom značajnom resursu o biti o skidanju jednog od parafiskalnih nameta, tj. umanjenju parafiskalnih nameta gdje se radi o 33 milijuna kuna oslobađanja od 500 i nekoliko nameta bez PDV-a gdje je opterećeno hrvatski poduzetnici i gospodarstvenici, poglavito su opterećeni ovi koji nemaju političku vezu pa u javnim nabavama ne mogu sudjelovati a brojni su i odustali jer javne nabave se u Hrvatskoj dogovaraju u klubovima poglavito politički sponzori koji su tu. Znamo da su tri ministra tu bila sudjelovala u lockdown i nije bilo nikakvih ni sankcija ni kazni. Tako da ovaj PR koji pušta Vlada kao ministarstvo vaše, kao mi ćemo sada evo poduzetnicima dati covid olakšice za ova 33 milijuna kuna. Ali ovo je puno širi problem Hrvatske šume kao nacionalni resurs obnovljivi izvor energije gdje možemo, znači ova raseljena područja možemo vratiti naše ljude da rade, da stvaraju dodatne vrijednosti. Ali nije tako ja ću to ponoviti sto puta. Mene žalosti kad dođem u Gorski kotar, kad vidim da je prazan a imamo taj resurs. Jedino što u Gorskom kotaru se neselektivno pila balvani, šalju se u Italiju zajedno sa našim ljudima gdje se stvara dodatna vrijednost, ljudima koji imaju kvalifikacije, tradiciju i cijele obitelji odlaze a Gorski kotar prazan. I sav taj namještaj dodatnu vrijednost ili neki drugi proizvod od drva nama prodaju kao dodatnu vrijednost a prazna nam država. Tako da ove finte koje bacate posljednjih dana da biste pokazali kako vi držite do strateških resursa meni ne prolaze. Slobodno možete kolege replicirati, može predstavnica Vlade izaći pa me demantirati koliko se drva u RH u biti balvana kao sirovine, najkvalitetnije sirovine. Koliko se odvozi u Mađarsku, u Italiju, koliko se prodaje preko fiktivnih tvrtki, taj naš resurs, to naše zlato, naše narodno zlato koliko se u biti ne iskorištaje, da imamo sad praznu dvije trećine Hrvatske prazne. Ovo je jedan od resursa. Mi govorimo o jednom … [[Govornik se ne razumije.]] zemljišta koje je također neobrađeno bez energetskih naših potencijala koje imamo od sunčeve energije, našega vjetra koji jedino puše kao što je Krš – Pađane pa svaki okretaj iz đepa narodu … [[Govornik se ne razumije.]] vrte se, puše ono vitar s Dinare uredno. Ne zaustavlja se nikako niti ga može zaustaviti. Tako da naši ovi resursi kao isključivi gospodarski pojas. Do neki dan isključivi gospodarski pojas i moj prijedlog koji sam davao ovdje pet godina protiv kojega se glasalo redovito bilo je isto kao i ZERP. Sad odjedanput isti čovik Branko Bačić prije je govorio da ne valja, a sad odjednom valja. Sad ne znam koji im je draži Branko Bačić, možda je bolji onaj bio. Ali dobro, neka prođe isključivi gospodarski pojas pa ćemo zapljeskati jer smo ipak pod pritiskom kad se Italiji palo na pamet mi se proglasili isključivi gospodarski pojas i da to proširi naše suvereno pravo na 24 tisuće kvadratnih kilometara. Ipak na kraju je to najbitnije i to je pobjeda Hrvatskog naroda i to je suvereno pravo bez obzira što smo govorili a što neće nitko odgovarati, šta se nije proglasilo prije i što su Talijani druge ribarske flote radili što su htili po našemu Jadranu to je druga stvar kao i o šumama, kao i u vodama. Rekao sam burza. Sada je voda, pitka voda na burzama kao i nafta. Mi smo naše izvore, izvor rijeke Cetine, Sv. Rok, Jamnica svi najveći izvori su dati u koncesiju, ponavljam u koncesiju. Cetina je u 37 sekundi se raspravljala na Vladi Zorana Milanovića, 37 sekundi i otišla je za 5000 kuna na višedesetljetnu koncesiju stranim investitorima, Cetina voda bistra, čista. Bara da navodnjavamo polje sa tom vodom. Pa mislim kad vidim Izrael, jednu rijeku imaju. Mislim više naš izvor, jedan pritok izbaci ruda ili grab rijeke Cetine nego svi izvori u Izraelu, a Izrael izvozi svoje poljoprivredne proizvode a mi uvozimo tri milijarde eura. I sad velika pomoć od euro zastupnika. Nama od kada smo ušli u EU nikad manje nismo proizvodili. Ja ne znam u čemu je. Tako i sa šumama. Šuma je resurs, a ovo je jeftin populizam, jeftina demagogija, jeftini PR koji hoćete da kažete da vi mislite na poduzetnike. Ne mislite vi na nikoga! Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Siniša Jenkač.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege evo drugo čitanje zakona je pred nama. Pa ja se sa nekim raspravama prije bi složio, sa nekima se definitivno ne bih složio, a sa nekima bi se djelomično složio. Pa evo ukratko ću elaborirati. Dapače, definitivno treba podržati nastojanje hrvatske Vlade da smanji namete pogotovo u ovim teškim trenucima prema poduzetnicima. I pametno je i dobro da se je to stavilo u određene okvire i da se razmišlja o poduzetnicima pogotovo ovim malim i srednjim poduzetnicima. Definitivno smanjenje nameta ima smisla u ovim teškim trenucima. Dapače ovaj tzv. namet mada ne bi bilo dobro ga zvati tako jer je to jedan od možemo reći rijetkih nameta koji ima svoju strogu namjenu. O tome se je ovdje puno toga govorilo i ta stroga namjena nadamo se da će i dalje biti usmjerena upravo u te funkcije za koje je namijenjena. Smanjenje nameta kao što je ovdje kolegica SDP-a rekla velikim poduzetnicima koji su često puta u stranom vlasništvu. Evo tu bih se sa njom mogao složiti jer evo imali smo i smanjenje poreza na dobit tako da smo definitivno tu itekako izašli u susret poduzetnicima i mislim da ne treba smanjivati postotak u budućnosti, nego da treba možda razmišljati da se on u nekom trenutku i vrati za one koji su veliki poduzetnici. Jer kao što smo čuli ovaj namet ima svoj smisao, on ima i svoju funkciju i on donosi nešto dobro. Znači definitivno tu treba spomenuti da Hrvatske šume kvalitetno gospodare sa svojim šumama. I kao što smo ovdje čuli od kolege iz HSU-a da nisu sve šume u vlasništvu Hrvatskih šuma, nego jedan dobar dio preko 20, otprilike 22% tih šuma nalazi se u vlasništvu privatnih šumoposjednika. E tu nailazimo na ozbiljne probleme, jer o tome sam govorio u prošloj raspravi, a možda ću se u nekom dijelu i ponoviti dolazimo do problema, problema koje ima RH a to je definitivno da mi imamo jako puno malih vlasnika tih privatnih šuma koji često puta niti nisu stvarni vlasnici, nisu gruntovno upisani i tu dolazimo do onih problema da ti mali vlasnici šuma prodaju te šume i da onda oni koji eksploatiraju te šume čine to upravo na onaj loš način, da ih eksploatiraju hametice, da ih poruše hametice znači bez kontrole. Ako gledamo Hrvatske šume koje su bile ovdje kritizirane ja mogu reći da Hrvatske šume eksploatiraju naše šume ali pod kontrolom. Rade sječu pod kontrolom. Dapače, ovdje kad se tiče privatnih šumo posjednika, ne onih velikih privatnih šumo posjednika da se netko ne nađe prozvani, tu često puta nailazimo na probleme, a problemi su vam sljedeći. Da se vrlo jednostavno mogu izvaditi dozvole, tj. doznake za sječu šume, ali da ti koji vade doznake izvade doznaku za jednu šumu, a sijeku deset šuma. Evo ja bih sa ove govornice ponovno apelirao i na ministarstvo da se razmišlja u smjeru da se promijeni zakon, da se više u zakonu usmjerimo na restrikciju bezkrupulozne sječe privatnih šuma. Jer često puta i ti privatni šumo posjednici koji prodaju svoju šumu nisu odgovorni za tu sječu nego neki koji iskorištavaju tu situaciju i da policija na žalost temeljem sadašnjeg zakona nije u mogućnosti kažnjavati te hajmo reći sjekače, eksploatere i da mislim da i ovdje mnoge rasprave koje su se vodile i kritike koje su dolazile mislim da su bile krivo usmjerene prema Hrvatskim šumama, da su prije svega trebale biti usmjerene u tim eksploaterima koji bez kontrole eksploatiraju te privatne šume.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega meni je iznimno drago što se slažete djelomično sa mnom da ova naknada OKFŠ zapravo pogoduje najviše najbogatijima, oni koji imaju najveći prihod i oni koji izvlače dobit iz naše zemlje. To mi je izuzetno drago što se čak slažete sa mnom i naš stav i je u tom smislu da ako već izvlači toliku dobit onda možda bi trebali i malo veću naknadu plaćati. Što se tiče krčenja šuma, kraj iz kojeg ja dolazim djelomično se slažem da nisu za sve krive Hrvatske šume, ali kraj iz kojeg ja dolazim poprilično opustošen već do sad. I slažem se i ja sad sa vama da ipak treba malo veće kontrole i slažem se da bi možda nekakav novi zakon doveo malo više reda. Hvala.
Odgovor.
Hvala kolegice. Pa evo, mislim da je ovdje pogođeno da se rasteretilo se male i srednje poduzetnike. Rasterećivalo se i općenito sve poduzetnike. Ja se nadam da ćete se složiti u nekoj budućnosti sa mnom kada će se možda taj iznos, postotak nameta vraćati. A evo nadamo se da će se jednoga dana vratiti kada ćemo se vratiti u normalu pogotovo za kao što ste i sami rekli one koji su često puta i u privatnom vlasništvu i da je ovo jedan kao što smo rekli koristan, evo ne bih rekao namet ali korisno sredstvo koje se iskorištava kao što smo ovdje čuli od razminiravanja, od vatrogastva, od pročišćavanja šuma, od šumskih puteva, uređenja šumskih puteva, od pošumljavanja kako državnih šuma tako i privatnih šuma. I evo nadam se da ćete u budućnosti podržati možda ministarstvo i Vladu ako će reći da će vratiti ponovno kvotu pogotovo za ove velike poduzetnike koji evo, mislim da tko ima to njima nije toliko opterećenje.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, dragi kolegice i kolege. Ponukan sam ponoviti raspravu koju sam izložio prilikom prvog čitanja ovih izmjena i dopuna Zakona o šumama. Na to su me ponukali prije svega moje kolege iz Primorsko-goranske županije, iz redova Hrvatske demokratske zajednice ne zato da bih prozivao apsolutno. Ali jednostavno su me nadahnuli, nadahnuli odnosno potaknuli. Jer u raspravama koje sam čuo baš ovih dana sa njihove strane spočitnuto je dakako SDP-ovoj Vladi Zorana Milanovića ukidanje brdsko-planinskog zakona. To je točno, to je točno bez daljnjega ali ne možemo ostati na tome. Hoću reći da nakon tog grijeha Vlade Zorana Milanovića HDZ je imao 6 godina da poprave stanje u Gorskom kotaru. Jedan dio je napravljen, možda, možda nije. No, kad govorimo baš o ovoj temi ja sam baš pozvao predlagatelja da uz predložene izmjene i dopune do drugog čitanja to dopuni sa prijedlogom da se za potpomognuta područja, dakle šumski doprinos poveća sa 10 na minimalno 20%. To dakako nije učinjeno tako da sam razočaran. Ali onda moji prijatelji i kolege iz HDZ-a iz Primorsko-goranske županije da izvinete više mi ne mogu spočitavati što je Zoran Milanović ukinuo Brdsko-planinski zakon, jer od onda moje kolege nisu baš nešto puno toga napravile. Znam da je postojala Radna skupina na čelu sa Gabrijelom Žalac u kojoj su sudjelovali isti oni ljudi koji su potpisali ono što se zove Deklaracija o Gorskom kotaru, koja je jednoglasno izglasana u Županijskoj skupštini Primorsko-goranske županije, 2014. godine dakle i od strane HDZ-a i od strane SDP-a i od strane svih ostalih političkih stranaka zastupljenih u to doba u Županijskoj skupštini. Tu istu deklaraciju su potpisali HDZ-ovi načelnici, odnosno gradonačelnici iz Gorskog kotara, potpisali su nezavisni gradonačelnici i načelnici, pa i oni dakako SDP-ovi gradonačelnici i načelnici. I pročitat ću jedan dio te deklaracije koji u to doba su imali i svi članovi Vlade i svi saborski zastupnici. Dakle, Primorsko-goranska županija uzimajući u obzir činjenicu da je 83% ukupne površine Gorskog kotara prekriveno šumom ocjenjuje da jedinice lokalne samouprave Gorskog kotara na čijem se području vrši sječa šume trebaju ostvarivati šumski doprinos putem izmjena postojećeg Zakona o šumama u iznosu od minimalno 20% od prodajne vrijednosti drvne mase. To je rečeno 2014. To je rečeno za vrijeme Zoranove Vlade. Karamarkova Vlada nije ništa napravila. Prošla je jedna Plenkovićeva Vlada. Spomenuo sam i podsjetio sam to ovoj novoj Plenkovićevoj Vladi u okviru rasprave kod prve točke čitanja dnevnog reda. Moglo se napravit, nije se napravilo. Tako da ako sam zbilja prihvaćao na sebe kritiku koja je vezana na Vladu Zorana Milanovića i ukidanje brdsko-planinskog, da izvinete nakon ovoga od strane mojih prijatelja i kolega iz HDZ-a iz Primorsko-goranske županije takve kritike ću smatrati potpuno i apsolutno bespredmetnim. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ivan Radić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Pročitavši ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o šumama utvrdio sam više pozitivnih aspekata u samim izmjenama koje on sa sobom nosi. Smisao predmetnih korekcija odražava konkretne potrebe sektora s obzirom na novonastale okolnosti i doprinijet će utjecajem ondje gdje je to i najbitnije a to je na terenu među samim korisnicima. Tako ono što je iznimno bitno imajući na umu ove nezapamćene okolnosti izmjenama zakona utječe se na smanjenje utjecaja pandemije uzrokovano covid-19 virusom na hrvatsko gospodarstvo. Nadalje, smanjuju se porezna odnosno neporezna opterećenja na gospodarske subjekte radi očuvanja gospodarske djelatnosti, likvidnosti, poslovanja i očuvanja radnih mjesta. Također rasterećuju se poduzetnici u visino od 33 milijuna kuna. Izmjenama ovog Zakona konkretno se predlaže smanjenje stope sa sadašnjih 0,265% na novo predloženu stopu za obračun u visini 0,024%. Smanjenjem stope će se izravno pozitivno djelovati na poslovanje svih gospodarskih subjekata koji su obveznici plaćanja predmetne naknade. Povećanje granice ukupnog godišnjeg prihoda i primitka s dosadašnjih tri milijuna kuna na novo predloženih 7 i pol milijuna kuna. Ovim bi se smanjio broj obveznika plaćanja naknada za oko 50% u odnosu na njihov trenutni broj što konkretno znači da od sadašnjih 20 000 obveznika bi se broj smanjio na oko 10 i pol tisuća. Ovaj prihod koristi se kao što smo čuli za posebne namjene čije je korištenje i namjena utvrđena Zakonom o šumama. Razminiranje šuma i šumskih zemljišta, vatrogasna djelatnost, gospodarenje državnim šumama, gospodarenje privatnim šumama te znanstveno-istraživački rad u šumarstvu. Zbog smanjenja prihoda iz opće korisnih funkcija šuma moguće je očekivati blago smanjenje aktivnosti u djelatnostima vezanim uz razminiranje, vatrogasnu djelatnost i gospodarenje šumama. No, Vlada RH ima jasnu viziju svoga rada gdje je to i predvidjela što je vidljivo iz obrazloženja izmjena zakona pa će se primjerice ova smanjenja višestruko kompenzirati od nabavke vatrogasnih vozila preko Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva unutarnjih poslova do već podnijetih projekata u okviru Nacionalnog plana za otpornost i oporavak u ukupnoj vrijednosti oko dvije milijarde kuna, te iz operativnog programa konkurentnost i kohezija gdje se ulaže dodatnih 370 milijuna kuna. Naglašavam da je upravo u ovu svrhu nedavno odobrena provedba projekta NATURA VITA na preko 2500 hektara šumskih resursa na području Parka prirode Kopački rit i regionalnog parka Mura – Drava. Zaključno. Vlada RH je svojom jasnom politikom poticanja poduzetništva i jačanja gospodarstva ovim Prijedlogom izmjena Zakona o šumama poduzetnicima, odnosno gospodarskim subjektima želi smanjiti neporezna davanja odnosno namete, te im olakšati poslovanje što je općenito hvale vrijedan prijedlog a posebice u vrijeme trenutne pandemije. Uzimajući u obzir sve navedene izmjene ovog zakona smatram i ocjenjujem pozitivnim. Hvala vam.
Jedna replika, uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani kolega Radić u raspravi predstavnika Domovinskog pokreta sada evo već po drugi put čujemo isti zahtjev. Naime, prvi put u raspravi o proračunu, tada je to govorio gospodin Škoro, sada to govori gospođa Vučemilović, njegova sestra da je potrebito smanjiti odnosno ukinuti sredstva u proračunu predviđena za razvoj lovstva. Radi se negdje oko 70 milijuna kuna. Ja sam u početku mislio da oni ne znaju o čemu se radi, odnosno za što su ta sredstva konkretno namijenjena. Očito da ne znaju ili jednostavno ne vode računa o ljudima na terenu poglavito u Slavoniji i Baranji koje je i njihova izborna baza, gdje je taj problem šteta od divljači debelo izražen i koji predstavlja problem već desetak i više godina i ovo je prvi pokušaj da se pokuša kvalitetno i trajno iznaći rješenje za sprječavanje šteta od divljači. Oni uopće nisu ušli u meritum problema nego jednostavno oni su protiv toga jer to im se činilo nekako nepotrebnim. Hvala.
Odgovor.
Hvala gospodine. Kolega Šašlin, tako je u pravu ste i vi i ja dolazimo iz Slavonije i Baranje, iz Osječko-baranjske županije, često razgovaramo sa poljoprivrednicima i znamo koji ih problemi muče, a ovaj problem koji ste vi rekli tako je oko 60 miliona kuna ministarstvo je po prvi puta predvidjelo za sprječavanje šteta od divljači, a ta sredstva kao što ste i rekli će završiti kod poljoprivrednika jer će upravo oni dobiti naknadu za to. Ujedno to je jedan od osnovnih smisla postojanja održivog lovnog gospodarstva da se nađe ravnoteža između broja divljači i očuvanja poljoprivrednih i šumskih rasadnika. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ljubomir Kolarek.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege rečenica koja najavljuje ove promjene zakona kaže da se ovim promjenama među ostalim regulira naknada za korištenje općekorisnih funkcija šuma kroz smanjenje stope za njezin obračun te povećanje granice za utvrđivanje obveze nastanka plaćanja naknade. Uz obrazloženje koje smo dobili jasno je zapravo radi se o mjeri pomoći gospodarstva. Gospodarstvu koje nam je u ovom trenutku itekako važno, ne govorim ovo napamet, svoj razvoj iz sredine iz koje dolazim grad Prelog unatrag više, više godina duguje upravo gospodarstvu. Gospodarstvu u kojem ima i malih i srednjih i velikih obrtnika i firmi koje se bave finalizacijom drva, znači proizvodnjom prozora, namještaja i drugih proizvoda od drva. Razgovarajući sa tim gospodarstvenicima njima je svako ukidanje bilo kakvog nameta itekako dobro došlo i svaka kuna ih, koja ih rasterećuje itekako ih veseli. Čuli smo već prije riječ je o smanjenju stope po kojom se obračunava predmetna naknada te o dijelu oslobađanja od plaćanja naknade za pravne i fizičke osobe. Vjerujem da će se aktivnosti u djelatnostima vezanim uz razminiranje, vatrogasnu djelatnost i gospodarenje šumama nastaviti jer općekorisne funkcije šuma ne bi trebalo se samo odnositi na novac, odnosilo treba se odnositi i na biološku obnovu šuma, na gospodarenje šumama na kršu, na radove na sanaciji i obnovi ugroženih šumama gdje imamo i bolesti i drugih nepogoda. Vjerujem i siguran sam da ćemo pronaći i Vlada i ministarstvo novčana sredstva i nadoknaditi da se navedene djelatnosti ne smanjuju odnosno da se nastave. Vjerujem da će se iskoristiti novci iz fondova EU pogotovo mjere ruralnog razvoja gdje postoji mogućnost da se i lokalne samouprave, poduzetnici i privatni šumoposjednici mogu javiti na mjeru za ulaganje u šumsku infrastrukturu te im se na taj način može nadoknaditi dio ulaganja. Ipak, ponavljam i mislim da ćemo više koristi imati od onih kako god malih …/nerazumljivo/… pozitivnih učinaka na poslovanje gospodarskih subjekata te ćemo provedbom ovog zakona dati određeni doprinos očuvanju gospodarske djelatnosti, likvidnosti poslovanja i očuvanju radnih mjesta što je ovoga trenutka najbitnije. Svako smanjenje bilo kojeg parafiskalnog nameta je u interesu poduzetništva, a onda i države i posljedno svih njezinih građana. Podsjetio bih sada malo prije je kolega Jenkač rekao lijepo da trebamo posvetiti posebno pažnju onima koji prekomjerno iskorištavaju šumsku površinu kao i problematiku vezanu uz uređenje i uništavanje u stvari šumskih puteva. No, kao član Odbora za poljoprivredu pozdravljam rasterećenje predviđenih ovim izmjenama zakona kojima se najkraće rečeno poduzetnike rasterećuje naknade i daje se barem blagi vjetar u leđa za njihovo funkcioniranje.
Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, zastupniče Kolarek govorili ste koliko je važno u stvari rasteretiti gospodarstvo. Dolazite iz kraja iz grada gdje je poduzetništvo i obrtništvo izuzetno snažno razvijeno, gdje je nezaposlenost doslovce svedena na minimum i imate svakodnevne kontakte, a znam da imate i ozbiljno razvijen i drvnoprerađivački sektor koji posluje ne samo u Hrvatskoj nego su i veliki izvoznici. Pa me zanima u kontaktima koje ste imali s njima što oni kažu i na ovo rasterećenje, ali i na pomoć koju je Vlada RH osigurala do sada kroz razne mjere porezne olakšice, pomoć u isplati plaća, a koja je vrijedna gotovo 10 milijardi kuna. I ako mi možete reći kao čelnik jedne lokalne samouprave da li se vi susrećete sa problemom uništavanja šumskih puteva i da li novac koji dobivate iz šumskog doprinosa za tu svrhu vam je dostatan da bi ih mogli [[Upadica: Vrijeme.]] obnoviti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Po tom pitanju ono što je vrlo bitno i važno bilo u prvoj, u prvom valu korone krize u 3. i 4. mjesecu, jedna naša velika tvrtka 760 radnika ima ona je opstala, živi, radi i 6. mjesec ove godine imala je jaču proizvodnju nego prošle godine i u ovoj korona krizi i dalje radi, bori se i ovakvih, ukidanje ovakvih nameta da ih bez obzira jesu oni mali ili veliki, neki dan mi je jedan poduzetnik rekao mali ima 5 zaposlenih, bavi se preradom drva, 100.000 kuna je za mene veliki novac jer ću ulagati u opremu i u daljnju napred, unapređenje proizvodnje. Što se tiče samog uređenja poljskih puteva tu je definitivno jedan problem kod privatnih šumoposjednika gdje se čak i ne zna vlasništvo i tu imamo problema. Što se tiče Hrvatskih šuma ti odnosi su puno kvalitetniji, puno na višem nivou.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Katarina Peović.
Evo, ponovimo još jednom, dakle ukupno očekivani manjak u proračunu i pomoć poduzetnicima i firmama će ovdje biti 33 milijuna kuna. Samo za ilustraciju višenamjenski helihopter za obranu ove godine će koštati 57 milijuna kuna. Smanjenja se naravno poduzimanju na …/nerazumljivo/… onih popularnih refrena koje smo ovdje čuli valjda jedno 100-tinu puta da se poduzetnike treba rasteretiti. No što će biti posljedica ovog? Prvo, Zakonom o procjeni učinaka propisa predviđeno je da se prethodnom procjenom utvrde izravni učinci akta kojeg se predlaže. U ovom kao i nizu drugih zakona nikakvi učinci nisu predviđeni niti su analize napravljene, sve se zbiva na temelju nekih općih refrena s kojima se žonglira u javnom prostoru kako bi se rasteretilo poduzetnike. No, dakle jasno stoji u ovom tu zakonu bez obzira znači što kaže se da nisu napravljene procjene izravnih učinaka, jasno stoji da će se ovim smanjenjem doći do smanjenja aktivnosti vezanih uz razminiranje, vatrogasnu djelatnost i gospodarenje šumama. I to već u situaciju dakle, u kojoj imamo zbog to treba isto priznati nelogičnosti u planu razminiranja određeno manje površina za razminiranje ove godine od potrebnog tako da je došlo do otpuštanja pirotehničara, ministrica je optimistična znači neće se puno valjda još dugo razminirati Hrvatska, ali meni su pirotehničari rekli da je riječ ne samo znači o tome da imamo još puno toga za razminirati nego je stvar u tome da se provode neracionalni planovi zbog čega je 70 ljudi dobilo ove godine otkaz, a još će ih 100 u planu dobiti otkaz, a opet će u jednom trenutku biti potrebni, ali njih više neće biti. Znači to su jako specijalizirani ljudi kad jednom izgubite stručni kadar više ga ne možete tako lako vratiti. Dakle, posljedice i učinak mjere na djelatnosti poput razminiranja, vatrogastva i drugih općekorisnih funkcija šuma su sigurno negativne. Drugo dakle, nema projekcija kako će takvo minimalno rasterećenje pomoći poduzetnicima, ako su do sada poduzetnici plaćali naknadu od 0,0265% od ukupnog prihoda i to samo oni iznad 30 milijuna prihoda, a sa će biti oni iznad 7,5 milijuna prihoda, kakva će to biti ušteda i hoće li se ona zbilja bitnije odnositi prema njihovom položaju, reflektirati na njihov položaj i stvarno rasteretiti poduzetnike. Jasno je kako se takve mjere poduzimaju kao i jučerašnje recimo, izmjene Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi ni zbog čega drugog već zbog popularnosti. Danas je pod pritiskom nekih lobija postalo samo razumljivo rezati poreze, parafiskalne namete pa se vladajući bez obzira na neracionalnost takvih mjera ipak njima koriste, a rast popularnosti je ono što ih zanima. No, na to vječno pitanje zašto još jel ne režete, ministrica je odgovorila, već smo rezali i reže se i dalje, rezat ćemo. Zašto? Zbog popularnosti društveno fabriciranog konsenzusa oko toga da će se poduzetnicima na ovaj način pomoći bez da se postavlja prava pitanja. Koja su prava pitanja? Naši poduzetnici na ovaj način dakle neće biti rasterećeni zato što se nije postavilo pitanje zašto samo 15% naših poduzetnika izvozi, zašto je deficit robne razmjene s inozemstvom oko 72 milijarde kuna? Hoće li dakle u tom okviru oslobođenje od 33 milijuna kuna išta značiti? One što ove mjere sigurno neće uspjeti, a što bi uistinu bile prave promjene kao što to mnogi ekonomisti upozoravaju, je pokrenuti motore rasta, znači velika poduzeća, ulagati u privredne grane koje imaju mogućnost multiplikativnih učinaka, stvaranje velikih subjekata na koje se vežu mali sateliti što je recimo u mogućnosti napraviti drvna industrija koja je jedan od takvih motora pokretača razvoja. Treba ju učiniti znači i konkurentnima, konkurentnom na EU tržištu i ostvariti mogućnosti za multiplicirajući učinke da bude industrija koja na sebe vuče druge industrije. To šta Hrvatske šume dakle neracionalno posluju ne može biti opravdanje da ih se još dodatno dakle devastira. Klijentelistički i neracionalno znači prodavanje drvne građe koje neki spominju je jedna stvar no upravo dobit Hrvatskih šuma i prihodi od poreza mogu uz pomoć državnih subvencija i nadzora pokrenuti transformacije. Potrebna je dakle specijalizirana banka za izvoz, potrebne su pametne industrijske politike, potrebno je ulaganje države u te industrije koje imaju mulitiplicirajuće učinke [[Upadica: Vrijeme.]] i onda to neće biti rupa bez dna.
Završna rasprava u ime Kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena ministrice sa suradnicom, evo dozvolite da završno kažem nekoliko riječi. Iscrpno sam slušao ovu raspravu koja se vodila ovdje u Hrvatskom saboru, član sam Odbora za poljoprivredu i prije svega, prije nego što bilo što kažem pohvalit ću ministricu poljoprivrede koja je na svakoj sjednici Odbora za poljoprivredu i stvarno želi pomoći na svaki način. Ono što smo slušali ovdje u ovih dva sata u Hrvatskom saboru svest ću u nekoliko rečenica za koje mislim da su u ovom trenutku potrebne za izgovoriti. Kad Vlada ima intenciju da smanji bilo kakav namet koji je usmjeren ka rasterećenju gospodarstva, a uglavnom govorimo o tim parafiskalnim nametima, ovdje u Saboru se desi rasprava koja traje evo duže od dva i pol sata umjesto da to riješimo u par minuta. To je nešto što rasterećuje gospodarstvo za 33 milijuna kuna. Netko će reći da je to malo, netko će reći da je puno. No ono što je sigurno ne možemo promatrati samo kroz prizmu ove jedne izmjene zakona, mi već u zadnja četiri mjeseca praktički na svakom zasjedanju imamo rasterećenje kada je u pitanju gospodarstvo RH, a u smislu ove pošasti protiv koje se borimo, a to je corona virus. Nazivati ovo kozmetikom i populizmom mislim da nije adekvatan termin. Znate što je populizam? Populizam je kad gospodin Bernardić dođe u Sabor nakon dva mjeseca i kaže da su mrtvačnice pune u Hrvatskoj. E to je populizam, to je licemjerstvo. To je čovjek koji prima plaću od poreznih obveznika Hrvatske države, a pojavljuje se svaka dva mjeseca u Hrvatskom saboru i onda dolazi tu na raspravu da mu nitko ne može dati repliku, da mu nitko ne može odgovoriti, javi se za slobodni govor i nakon toga ode. Kuda? Na Sljeme, ispija vino, laganini odmara a neka se netko drugi bori sa svim onim što se zaziva u ovom Visokom domu. Evo vidite to je i populizam i licemjerstvo. Ja sam čovjek koji nije naučio na takve stvari. I kada sam dolazio ovdje u Hrvatski sabor, a prvi puta sam evo o ovom desetom sazivu, smatrao sam i smatrat ću da ovaj Visoki dom koristi upravo za ovo o čemu smo sada raspravljali, da pomognemo ljudima koji dio svog dohotka, odnosno veći dio svog dohotka daju za nas za javnu upravu. To je taj partnerski odnos koji mora postojati između gospodarstvenika i političara, ne u smislu da nam pogoduju mi njima ili oni nama na nekakav način kako se često percipira u Hrvatskoj, nego baš upravo na ovaj način. Smanjimo sve što možemo smanjiti, napravimo sve da Hrvatska bude ono o čemu su sanjale generacije Hrvata prije nas. No, neće biti vijest smanjenje ovih parafiskalnih nameta, evo bit će vijest na kraju to da je gospodin Bernardić došao u Hrvatski sabor, ispalio jednu parolu i nakon toga otišao. E to nije dobro, to nije ta Hrvatska koju barem ja i evo moji kolege iz kluba HDZ-a vide i za koju se želimo izboriti i za koju želimo pokazati da se može kad se želi i kad se hoće. To je nešto što mislim da trebamo raditi, stoga evo još jednom pozdravljam ovu izmjenu zakona i mislim da je to samo možda jedan mali dio mozaika koji želimo stvoriti ali zasigurno smo na pravom putu. Hvala lijepo.
Nemamo replika, vi možete otići na mjesto. Izvolite povreda Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Saborski zastupnik povrijedio je članak 238. Poslovnika jer je govorio o temi koja nije predmet rasprave. Meni je jasno da ste vi opsjednuti zastupnicima SDP-a, ali kao kralj populista ste se umjesto da ste se držali teme držali zastupnika SDP-a. I ja vas lijepo molim da upozorite saborske zastupnike, da se moraju držati teme o kojoj govore.
Ovo nije bila povreda Poslovnika. Vi dobivate opomenu, jer ste vi iskoristili povredu Poslovnika da održite lekciju gospodinu. Završna rasprava u ime kluba Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Na početku ove rasprave čestitao bih svom prijatelju i ratnom heroju generalu Željku Sačiću što je danas zahvaljujući njegovoj intervenciji na početku ove sjednice Sabora sa programa Hrvatske radiotelevizije maknut film „Koja je ovo država“ [[Upadica: Bravo.]] Dakle, nenadano prije pola sata zamijenila je film Vis a vis. A „Koja je ovo država“ je film koji govori o krađi lijesa sa posmrtnim ostacima dr. Franje Tuđmana i trebao se prikazati baš danas, baš danas kada je godišnjica, 21. godišnjica smrti pokojnog generala, vojskovođe i prvog predsjednika Hrvatske države dr. Franje Tuđmana. Ovo govori sve o Hrvatskoj državi, ovo govori sve o Vladi Andreja Plenkovića, ovo govori sve o menadžmentu Hrvatske radiotelevizije. I da nije bilo generala Željka Sačića, da nije bilo njegovog glasa ovdje u ovom Hrvatskom saboru ovaj film bi se prikazao. Sramotan film u sramotnom terminu. I stvarno se moramo zapitati koja je ovo država? Jesmo li mi normalna država. Jesmo li mi uopće država? Sram vas bilo sve od reda! [[Pljesak.]]
Vi dobivate opomenu, jer ovo nije bila završna rasprava o ovom i nemojte prozivat koja je ovo država. Ovo je Hrvatska država. Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Lijepi pozdrav poštovani gospodine predsjedavajući, poštovana gospođo ministrice sa suradnicom, uvažene kolegice, uvaženi kolege. Eto da samo onda na tren malo u okviru ovog odnosno ovih izmjena Zakona o šumama podsjetimo samo na jedan od proračunskih amandmana Domovinskoga pokreta. Dakle, on je bio na rednom broju 50. U tom smo amandmanu zatražili da se poveća vrijednost stavke 820065 a ona glasi Opće korisne funkcije šuma. Predložili smo da se ta stavka predloži sa 80 na stotinu milijuna kuna. Naše razmišljanje dobro se pokazalo poštovana gospođo ministrice i u ovome trenutku kao ok, jer bi povećanje te stavke od 20 milijuna kuna u državnom proračunu bilo više od polovice uštede koje predviđaju ove izmjene zakona. Pa bi dakle postojeći kako ga svi zovemo parafiskalni namet mogli i dodatno smanjiti odnosno njegovu stopu, a nova postojeća sredstva koristiti za recimo ubrzavanje završenja procesa razminiranja za koje nažalost svi znamo da se nikako da dovrši. Predložili smo jel kad negdje uzmeš odnosno dodaš negdje moraš uzeti, smanjenje stavke A568060 unapređenje lovstva sa 71 na 51 milion kuna. Ako se ne varam mislim da sam došao negdje na trag reakcije poštovanih, uvaženih kolega iz HDZ-a pa sam im došao objasniti odnosno točno pitati ih gdje ste vi vidjeli da je Domovinski pokret protiv Hrvatskih šuma, protiv njihovog održivog korištenja, gdje ste vi čuli da su Miroslav Škoro i Vesna Vučemilović ili bilo koji drugi zastupnik Domovinskog pokreta protiv Slavonije, protiv Hrvatskih šuma, protiv Hrvatske općenito? Kojim ste vi to računicama u vašim glavama došli do činjenice da Domovinski pokret ne predstavlja svoju Slavoniju i u ostalom cijelu svoju Hrvatsku? Gdje ste vi recite vi meni dragi brižnici hrvatskih šuma kada se u našoj neposrednoj blizini već 5 ili 6 godina bjesomučno devastira Zagrebačka gora odnosno Medvednica i nitko ne zna kamo nestaje sva ta drvna građa pod okriljem, tzv. sanitarne sječe? Gdje ste već 30 godina od kada ste došli na vlast kada sjedeći u Slavoniji gledam kako ogromni šleperi sa Krndije, Papuka odvoze trupce u Italiju ili druge zemlje, a onda mi kupujemo skupe dizajnerske namještaje jer se eto Hrvatima ne isplati posjeći šumu i napraviti vlastiti namještaj i netko je izračunao da je bolje dati proviziju uvoznom lobiju, a naravno država će se kao i uvijek naplatiti kroz PDV jer to je očigledno puno, puno učinkovitije nego ulagati u razvoj domaće industrije. Da ne kažem eto da mnogi drugi ljudi koji koriste tzv. proizvode sa dodanom vrijednošću koje plaćaju skupim novcima, zalažemo se između ostalog i za jedan dio poljoprivrede koji se zove agrikultura vinarstva. Znate li da vrhunski hrvatski vinari koji postižu izvanredne rezultate na svjetskim natjecanjima kupuju burad iz Italije ili Francuske? Pa je to da čovjeku suza kapne, da Hrvat ne zna napraviti vinsko bure nego ga mora kupovati u Italiji. Dakle, da ne završim baš sa buradima, htio sam vam drage kolegice i kolege iz HDZ-a poručiti vjerujem da dijelimo istu želju da čuvamo ovu domovinu, ali ne dijelimo isti način političkog razmišljanja, a naročito ne političkog prozivanja. Uvijek smo sa vama za razgovor posebno uvaženi zastupnik Šašlin koji je poprilično politički mudro iskoristio trenutak kada smo radi konzultacija napustili sabornicu, da naše prazne stolice ovdje iskoristi za možemo to slobodno reći jedan udarac iz tame u leđa Domovinskog pokreta. No, mi se time ne bavimo, mi se bavimo koji evo izađe ovdje pred ovu govornicu i pred hrvatski puk i samo vam otvoreno kaže niste u pravu, potpuno ste pogriješili sa ovime, vaš je pucanj i udarac sa leđa u tami potpuno promašen. Domovinski pokret voli i cijeli će život čuvati svoju domovinu Hrvatsku. Hvala lijepa.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Miro Bulj.
Nakon nadahnutog govora poglavito predstavnika Kluba HDZ-a vidimo šta je demagogija, šta je populizam, koliko obmana i koliko magle može se reći sa ove govornice pa to je nevjerojatno. Briga o hrvatskim nacionalnim interesima, poglavito o ključnim strateškim nacionalnim interesima kao što su hrvatske šume su baš ono o čemu bi najmanje tribali govoriti oni koji su upravljali hrvatskim šumama u posljednje vrijeme, a poglavito sa i ostalim resursima. Jednostavno mene paradigma uvažena ministrice uvijek vuče na vašeg doli susjeda iz Dubrovačko-neretvanske županije kolegu Branka Bačića koji je do niki dan govorio da je gospodarski pojas ludost, da je to bez veze da je to niš korisno, da o čemu mi pričamo i zašto ja to predlažem i od niki dan sad imamo drugoga Branka Bačića koji kaže sad kad su Talijani rekli proglasite isključivi gospodarski pojas ko da su pasi na lancu Tajaniju kažu proglasit ćemo. I dobro je ga proglasiti, ja ću zapljeskat prvi jer to je pobjeda hrvatskog naroda. Ali tko će odgovarati za štete isključivog gospodarskog pojasa? Tako i u hrvatskim šumama ista stvar, znači vamo smo 24.000 m2 smo bacili pod našeg suverenog prava, proširenja našega suverenoga prava na Jadranu, godinama dali drugima da tezgare, da uništavaju floru i faunu da rade što god žele, na štetu naših ribara. To je zakon koji će biti i za što se tiče akvatorija i vi ste to temeljito branili i učestalo ste branili da je isključivi gospodarski pojas i ZERP isto onda šta ga sad predlažete. Ja ću glasati za nj jer sam svjestan da dobivamo nešto i to je pobjeda hrvatskog naroda, ne Mira Bulja, ja zahvaljujem se Tončiju Tadiću, svima prethodnicima zastupnicima koji su to pokušavali gurat i objašnjavati poglavito tu se je istako naš prethodni nekada Tonči Tadić saborski zastupnik i koji nam je puno i pomogao moram reći iskreno na županijskim skupštinama koje smo imali izvanredne tematske sjednice. Mi smo imali tematske sjednice, MOST je davao svim županijama jadranskim i niti jedna nije prihvatila deklaratornu potporu da damo prema Saboru, da podržimo taj isključivi gospodarski pojas. Tako i sa šumama ministrice. Od pustih parafiskalnih nameta, a svjesni smo da je u Hrvatskoj šuma resurs koja je vrlo bitna, svjesni smo da je 500 i nešto ljudi poginulo od mina, svjesni smo da ta sredstva koja iđu razminiranje će se sad smanjiti. Međutim, ja sam da se skinu parafiskalni nameti a da se razminira Hrvatska. 55 jedinica lokalne samouprave još ima područja minirana, 55. 380 i nešto kvadratnih kilometara je pod minama. Hrvatska je još uvijek poslije rata koji je završio, znači 25 godina, 24 godine još ima miniranih područja, a ti ljudi koji su davali svoj obol jednostavno ste ih toliko Hrvatski centar za razminiranje toliko ste te ljude obezglavili da moraju prosvjedovati, štrajkati a imamo područja koja su pod minama. Zato što ste ih odbacili iz Ministarstva unutarnjih poslova, da jednostavno ljudi sad ne znaju što će. Pa svjedoci smo toga štrajka. Međutim, kad govorimo o šumama i tom potencijalnom, našem resursu moramo kazati kolega Ivanković da šume, vode, energetika, Krš – Pađane, JANAF, Slovenska 9 to je vaš način kako vi upravljate. To je način upravljanja. Ako je to način zaštite nacionalnih interesa ili ovo što je Bere, kolega Bernardić popio tamo negdje, to možda nije primjereno neku šta ja znam čašu vina. Ne vjerujem da ni vi niste popili bar dvi, tri ovih dana. Ne vjerujem, čisto sumnjam i možda imate opravdanje. Ali mogu vam kazati da zaštita nacionalnih interesa je prioritet Hrvatskog sabora, a Hrvatski sabor najmanje o tome odlučuje. Samo kad pogledamo INA-u, telekomunikacije vi ste tele operaterima oprostili u petome mjesecu 50% naknade za frekvenciju. Niste smanjili račune ljudima socijalno ugroženim. Niste dali DVBT2 prijemnike našim umirovljenici, a najveću dobit tele operateri imaju u Hrvatskoj. I tako kad bi krenuli, dalje mogli bi razgovarati 9 godina. Nacionalni interesi se ne štite tako da gledate tko je popio čašu više ili manje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Vi ste više od pola vremena govorili van teme i izričem vam opomenu. Izvolite povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj je povrijedio članak 238. Iznoseći neistine o tome što sam ja rekao. Nije problem gospodine potpredsjedniče kad čovjek ne zna, to nije problem kolega Bulj ne znati. Problem je ne htjeti znati ili ne moći saznati. Ovdje sam sto puta rekao hrvatski ribari, proglašenjem IGP-a kad on bude da bude. Ništa neće imati što nema sa ZERP-om. I mogao bi se konačno Bulj naučiti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] jer ovako sramoti sam sebe kad govori nešto što doista ne zna.
Vi ste imali repliku, opomena i vama. U ime predlagatelja uvažena ministrica Marija Vučković.
Najljepše zahvaljujem svim saborskim zastupnicama i zastupnicima na iznesenim primjedbama i komentarima i vjerujem u iskrenost dobrih namjera kada se govori o potrebi očuvanja šumskih resursa, eko sustava pa i o drugim temama koje nisu dio ovih izmjena zakona. Pokušat ću sažeto se osvrnuti na najvažnije primjedbe koje su se ovdje tijekom rasprave iznijele. Prvo ću ponoviti da u Hrvatskim šumama koliko ja znam u siječnju nije zaposleno 500 ljudi. U Hrvatskim šumama u posljednje dvije godine otprilike radi između 8000 i 8150 ljudi pri čemu je nešto više od 7000 stalno zaposlenih i redovito se sezonski zapošljava 300 ljudi na protupožarnoj zaštiti i otprilike 200 ljudi na biološkoj obnovi i može doći do razlike u mjesecu takvog sezonskog zapošljavanja. Ovdje je iznesena i potreba izrade nove strategije, pa ću reći da tekuća strategija koja je vrijedila za razdoblje 2017. do kraja 2020. godine kao što joj govori i naslov gotova, strategija koja se odnosi na razvoj prerade drva i industrije namještaja. Mi smo započeli izradu nove strategije, te očekujemo doprinos i znanstvene i stručne i političke javnosti kako bismo naravno nadogradili mjere koje su do sada postojale, unaprijedili ono što nije bilo dobro i donijeli neke nove aktivnosti. Ovdje smo se malo i narugali, malo smo se narugali ovim izmjenama zakona. Nazvali smo ih podrugljivo velikim reformama. Nije riječ o velikim reformama, riječ je o provođenju administrativnog i troškovnog rasterećenja gospodarstva sukladno usvojenim odlukama Vlade RH i to je jedna od stotinjak aktivnosti koje smo ove godine poduzeli. Ovdje su iznesene tvrdnje koje nisu imale veze sa zakonom vezano za ostajanje u povlačenju EU sredstava, pa ću ponoviti da je program kojim upravlja Ministarstvo poljoprivrede program ruralnog razvoja ugovoren na razini danas od 88%, isplaćeno 63% i ni jedan fond nikad bio predpristupni, bio strukturni nije dvije godine prije isteka roka plaćanja bio na isplatama od 63%. Naravno nismo ni na začelju. Danas smo šesnaesti, prošli tjedan smo bili osamnaesti. Bit ćemo i još bolji, a bili smo na začelju prije četiri godine. To je sve provjerljivo. Što se tiče potrebe izrade nove strategije kako u Hrvatskoj, tako u svijetu Hrvatska pripada onim zemljama koje se zalažu za donošenje nove EU strategije za šume u 2021. godini. Razumijem brigu oko razminiranja, dijelim je, nadam se da ćemo je ubrzati ovih 30% sredstva iz naknade za općekorisne funkcije šuma jest nadoknadivo, kao što smo pošteno rekli potrebno je uložiti dodatne napore, ulažemo dodatne napore. Što se tiče tvrdnji o nenamjenskom trošenju ovih sredstava, netransparentno one su posve netočne, mi smo odredili promjenama zakona da se u izvanrednim okolnostima sredstava namijenjena zakonom za nadoknadu općekorisnih funkciji šuma u izvanrednim okolnostima poput epidemije Covid-19 mogu sa, i to se odnosi samo na neutrošena sredstava prethodnih godina, utrošiti za potpore gospodarstvu. Pa smo tako formirali program od 53 milijuna kuna za male poljoprivrednike koji zapošljavaju barem jednog, jednu osobu. Od ta 53 milijuna kuna 30 je doista bilo iz prethodno prikupljenih sredstava OKFŠ-a, a 23 su bila iz ušteda u državnom proračunu. Usporedba obnavljanja šume u Hrvatskoj i Finskoj nije odgovarajuća jer se Hrvatska ponosi svojom tradicijom prirode obnove šuma, to je drugačija vrsta obnavljanja šuma nego u Finskoj. U Finskoj se ne provodi takva prirodna metoda kojoj mi svjedočimo i kojom se dičimo i kojoj Hrvatska tradiciju dugu 250 miliona kuna, u Finskoj se sijeku cijele površine i onda se sadi jedna vrsta šuma, a mi se ponosimo našim mješovitim šumama i prirodnom obnovom. Što se tiče potrebe ovdje izražene za izradom novog zakona razmotrit ćemo je. U vezi s prijedlozima za povećanje šumskog doprinosa kako bi se prvenstveno pomoglo područjima s posebnim prirodnim ograničenjima podsjetit ću da je Vlada u mandatu 2011.-2015. godine i stranke koje su je činili najavljivala takvo povećanje da bi se posebno pomoglo područjima poput Gorskog kotara, nije to napravila, mi smo to napravili 2018. godine, dovoljno je za sada jer svako takvo povećanje nosi svoju negativnu stranu pa je potreban balans, a za sada je pozitivna veća po nama upravo u ovoj mjeri. Netko je spomenuo i 80 milijuna kuna koje je u državnom proračunu, projekcijama državnog proračuna primijetio koji se odnosi na OKFŠ te ustvrdio da je OKFŠ pao na pola, ne nije samo ispravljamo nedostatke u proračunskom računovodstvu koji su bili isto tako naslijeđeni. Ovih 80 milijuna kuna znači 160 milijuna kuna ali se kao što struktura OKFŠ-a govori 30% odnosi na razminiranje, 20% na vatrogasnu zajednicu pa tih 50% se više ne evidentira na pozicijama Ministarstva poljoprivredne. Znači ovih 80 milijuna kuna je 160, samo se 80 drugih evidentira na pozicijama ministarstava koja nose tijela državne uprave koja nose razminiranje i vatrogastvo. Također, nismo i nećemo smanjiti sredstva za lovstvo jer je ovo povećanje namijenjeno isključivo za policu osiguranja osim police osiguranja od šteta od divljači u prometu od 2021. godine prvi put ćemo osiguravati štete od divljači od usjeva. Spominjao se deficit, izvoz, razumijemo vaše primjedbe, ove godine unatoč epidemiji Covid-19 mi imamo rast prema privremenim procjenama pa valja biti oprezan, ali uobičajeno su privremene niže od konačnih. Rast poljoprivredne proizvodnje od 4,75, rast produktivnosti od 10% i rast izvoza poljoprivredne i prehrambene, poljoprivredno-prehrambene industrije za 18% u prvih 9 mjeseci. Zahvaljujem svima, svim poljoprivrednicima i prerađivačima koji su to učinili, a za našu administraciju ću reći da je barem skromno doprinijela. Hvala vam na raspravi.
Ostanite imate nekoliko replika, prava je uvaženog zastupnika Ante Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice jedno pitanje, lokalna tema nisam vas uspio uvatit na samom početku da vam postavim to pitanje. Ova parafiskalna naknada se odnosi na unapređenje i očuvanje najugroženijih šumskim područja. Ja ću se vratiti na lokalno i mislim da Park šuma Marijan u ovom trenutku u Splitu kao pluća grada Splita su upravo to najugroženije šumsko područje. Znate i upoznati ste sa situacijom vezano za potkornjak i Hrvatski šumarski institut i 3.000 stabala koji su bili ili osušeni ili zaraženi, znate i problematiku vlasništva same park šume Marijan, Hrvatskih šuma, Splitsko-dalmatinske županije i grada Splita i samoga upravljanja. Zanima me ovako ad hoc stav ministarstva prema samom, prema samoj park šumi Marijan, a i tijek procesa onako vaše mišljenje vezano za obnovu i pošumljavanje sutra je itekako bitnoga dijela grada Splita. Hvala.
Odgovor, izvolite ministrice.
Zahvaljujem na vašem pitanju, prema mojim informacijama sanacija se provodi prema rješenju, a uskoro počinje izrada pravog višegodišnjem šumskog-gospodarskog plana. Ne akcijskog nego šumsko-gospodarskog dugoročnog i potpunog.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Siniša Jenkač.
Uvažena ministrice evo čuli smo u nekoliko navrata da je smanjenje ovog nameta kozmetika, pa evo ako ja imam dobru informaciju ovo je jedini namet koji Ministarstvo poljoprivrede ima kao sveobuhvatan namet na naše poduzetnike i nije se neki drugi namet mogao rasteretiti ovo je itekako dobra odluka ministarstva i jedina moguća odluka ministarstva da utječe na sve poduzetnike. Molio bi vas da se osvrnete i na mjere ruralnog razvoja mjeru 43 i mjeru 8 koje definitivno se mogu koristiti i kojima se može kompenzirati dio ovih, ovog rasterećenja i komentar u svakom slučaju da stanje šuma za vrijeme rata, prije rata i stanje šuma danas je različito i stanje šuma se itekako poboljšava i gdje je teret na šuma se smanjio kao što je, kakav teret bio je za vrijeme rata a kakav teret šume je danas [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Odgovor. Ministrice izvolite.
Prema podacima kojima mi raspolažemo godišnja sjeća šuma je negdje oko pet zarez dva, tri milijuna kubika a prirast nešto više od 9 stoga se ne bih mogla složiti sa generalnom tvrdnjom da se šumama ne gospodari dobro. Naše su šume i prema međunarodnim nekim standardima i prolaze, upravljanje šumama prolazi mnogobrojne revizije, kontrole, predmet je znanstvenog istraživanja ne samo u Hrvatskoj i svijetu i prema podacima koje mi imamo šumama u Hrvatskoj se gospodari dobro. Ne mogu komentirati pojedinačne slučajeve, ali ako netko ima saznanja o nezakonitim ili prekomjernim sječama nadležan jest Državni inspektorat. Ali ovo Ministarstvo poljoprivrede ih nikad neće ignorirati. Što se tiče programa ruralnog razvoja nešto smo rekli o statistici. Šumske mjere se odlično koriste. Mi u narednom periodu ćemo ih još više koristiti, pa to nam je i obveza s obzirom na zeleni plan.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena ministrice. Dakle, ovdje je riječ o zakonskoj izmjeni šest članaka gdje smanjujete jedan namet koji zovemo parafiskalni namet. Činjenica je da se on malo razlikuje od nekih drugih nameta iz nekih drugih resora iz jednostavnog razloga što ovdje točno znamo za što se koristi i kako se koristi. Ja se nadam da nakon ove ugroze od covida-19 neće nam pasti na pamet da se s tim parafiskalnim nametom poigravamo. Ali mene zanima ono što sam nešto naglasila i u svojoj raspravi i sad bih htjela čuti vaše mišljenje. Da li u Ministarstvu postoji razmišljanje da se, da ima mogućnosti da se taj iznos još uvijek smanji, da ima, da se dakle kroz jedan vremenski period dovede na jednu drugu razinu. Teško je očekivati, ja sam malo prerealna da očekujem da bude nula. Ali koja je to uopće razina koja mislite da bi bila realna i da li dugoročno razmišljate da još smanjujete. Hvala lijepo.
Izvolite ministrice.
Zahvaljujem na pitanju. Generalno ću odgovoriti da u ovom ministarstvu uvijek razmišljamo možemo li smanjiti koje neporezno davanje ako je u našoj nadležnosti. Međutim, u ovom trenutku ne razmišljam konkretno o kratkom roku da bismo dalje smanjivali OKFŠ zato što on ima svoju ozbiljnu funkciju. Pa kad budemo mogli potvrditi da je eventualno smanjenje možemo konkretno nadomjestiti konkretno drugim mjerama ili aktivnostima onda možemo i razmišljati o tome. Ovih 33 milijuna kuna možemo lako nadomjestiti. I ostala sam evo, nisam točno odgovorila i precizno na vaše prvo pitanje pa ću iskoristiti ovu priliku i reći da je Pravilnik koji će biti pravna podloga za uspostavu otvorenog registra obveznika plaćanja OKFŠ-a u izradi i da se mi nadamo da će biti gotov do kraja ove godine.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Miro Bulj.
Ministrice parafiskalni namet u ovom slučaju za šume smatram da bi tribalo naći drugu mogućnost i sredstva za, poglavito za razminiranje. Tu moramo naći mogućnost, vi u Vladi da nađete mogućnost jer mislim da je to vrlo opasno. Sigurnost je vrlo bitna. Drugo vrlo bitno je protupožarni sustavi pošto ste vi, znači sigurnost, pošto ste vi evo spomenut je Marjan. Imamo mi u Sinju pluća grada, … [[Govornik se ne razumije.]] što vučete i korijene iz Sinja, po majčinoj strani točnije sa Suhača. Dobro bi bilo da i u tome smjeru barem nešto u Sinju, barem da se … [[Govornik se ne razumije.]] da ta borovina ne izgori, a pluća su Sinja, da se očisti to malo, potres i da se malo selektira da će izgorit. Plane li, baci li netko čik izgorit će sva ta naša šuma. Pa barem da djelatnici Hrvatskih šuma, imamo ljudi na birou koji bi to odradili, a ima i ogrijeva za ljude koji su sirotinja, tako da sačuvamo te šume pošto nema više ni koza, ni ovaca, ni ničega pa barem da ljudi evo sezonski zarade nešto a da sačuvamo šume. Hvala lijepo. Pluća grada Sinja.
Odgovor ministrice.
Pojedinačno navedeni primjer ću provjeriti kao i svaki, a isto tako ću iskoristiti priliku da naglasim da vam broj ovaca i koza raste.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala. Uvažena ministrice danas je dosta bilo riječi ovdje o minama i razminiravanju što je naravno i razumljivo, jer od kraja Domovinskog rata je 597 stradalo osoba od mina od čega 203 smrtno i naravno da ljudski život nema cijenu i da trebamo poduzeti sve da se čim prije preostali dio razminira. Ali bitno je naglasiti da je kod nas razminiravanje išlo u tri faze, znači do 1996. godine to su vršile postrojbe vojske i policije. Od 1996. do 1998. Mungosi, a od '98. do danas recimo privatne tvrtke. Do sad, za sad još je ostalo 298 četvornih kilometara i naravno da se svi toplo nadamo da ćemo u dogledno vrijeme razminirati i taj dio prvenstveno zato da više nitko ne strada od mina. Hvala.
Odgovor uvažena ministrica.
Mogu se samo složiti sa vama da je to jedna od najvažnijih zadaća Hrvatske, a Ministarstvo poljoprivrede je samo jedan od dionika cijelog tog sustava. Svi nastoje učiniti najviše što mogu, svi su svjesni koliko je to važno i ubrzati, ali evo kratko ću reći da je samo projekt koji provode Hrvatske šume NATURA VITA za razminiranje vrijedan 370 milijuna kuna, a 30% od godišnje do sada uplaćenih naknada u dobrim vremenima OKFŠ-a iznosi 60 milijuna kuna. Dakle, to je šest godina OKFŠ.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Rada Borić.
Gospođo ministrice, dakako da vjerojatno vi razumijete da usporedba sa Finskom je išla na priču oko odgovornosti. Valjda i vi znate da bio raznolikost u jednoj drugoj klimi je sigurno neka druga vrsta brige i drugačije se dakle gospodari šumama, sigurno se nadam da mi našu bioraznolikost ćemo sačuvati da nam neće ostati krčevine, gospodarimo kako gospodarimo šumama vidimo i golim okom i svakodnevno ako popratite svi smo na tim facebook stranicama, građani šalju fotografije pogledajte na Zelenome odredu kako izgledaju fotografije ne samo s Babine gore ili iz Petrove gore već iz nacionalnog parka sami znate da je inspektorat nedavno bio tamo na Plitvičkim jezerima. Ali ono što me zanima i rekli ste nam i dva puta ste ponovili da namjenska sredstava se mogu prenamijeniti i razumijemo da se mogu, ali je moje pitanje zašto se namjenska sredstva koja su osigurana [[Upadica: Vrijeme.]] iz vlastitih izvora ne koriste dakle za radove uopće biološke obnove šuma [[Upadica: Vrijeme.]] ako znamo da se od početno planiranih gotovo 600 milijuna kuna za …
Odgovor na repliku, odgovorna repliku. Zastupnice Borić pola minuta više govorite, upozorio sam vas 3 puta. Izvolite ministrice.
Pokušat ću dijelom odgovoriti dakle namjenska sredstva OKFŠ-a na mogu se tek tako nenamjenski potrošiti kao što su izmjene zakona utvrdile one se mogu dijelom prenamijeniti u izvanrednim situacijama samo za potpore poljoprivrednicima i samo iz sredstava koja su ostala neutrošena iz prethodnih godina te sam jasno i otvoreno rekla koliko je takvih sredstava utrošeno za program pomoći primarnim proizvođačima u biljnoj i stočarskoj proizvodnji koji je isplaćen najvećim dijelom u svibnju 2020. godine. Samo to. Što se tiče biološke obnove šuma ova je godina specifična nije se ni moglo, niti smjelo sukladno epidemiološkim preporukama raditi intenzitetom koji je planiran, a ja ne mogu reći da je to jedini razlog, ali mogu potvrditi da je najveći.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena ministrice u vašem izlaganju rekli da je vlada od 2011.-2015. pretpostavljam da ste mislili na vladu Zorana Milanovića htjela povećati OKFŠ, ja vas moram demantirati nitko nije povećavao OKFŠ osim Vlade, ja sam navela kronologiju da su to bile sve koje su smanjivale OKFŠ Vlade HDZ-a, ali htjela sam vam reći da je moje izlaganje bilo na temelju vodećih ljudi u šumarstvu koji su također protiv ove izmjene zakona. A što se tiče devastiranja šuma ja vas pozivam u svoju Slavoniju, možda onda dobijete bolju sliku šta znači devastacija šuma. Znači mi se sa šumama moramo voditi kao nečim što je jako vrijedno, no međutim evo dođite u Slavoniju, pogledajte onda ćete dobiti bolju sliku situacije. Hvala.
Odgovor, ministrice izvolite.
Mislim da sam rekla da je Vlada htjela povećat šumski doprinos ali ako sam krivo rekla ispričavam se na tom lapsusu da Vlada je spominjala to i da će biti namijenjeno područjima s posebnim ograničenjima, a napravljeno je 2018. godine.
Posljednja replika, uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo ministrice evo jedno iskreno pitanje, bez ikakvih političkih vrludanja. Znamo da postoje štete na usjevima koje mogu izazvati divlje životinje, štete od grabežljivaca na grlima stoke ponajprije naravno u Lici i Dalmatinskoj zagori, štete u prometnim nesrećama izazvane naletom divljih životinja. Pitam postoji li mogućnost da se isplata šteta nastalih takvim slučajevima riješi policama osiguranja? Ukoliko takva mogućnost postoji i ukoliko je ona konzumirana zašto planirati dodatna sredstva u proračunu za isplatu takvih šteta? Hvala lijepo.
Odgovor.
Dosada je u proračunu u protekle dvije godine za isplatu šteta bilo planirano 25 milijuna kuna, to je ta ista pozicija iz nje se financirala polica osiguranja za štete od divljači napravljene u prometu. Ove godine je umjesto 25 milijuna kuna iznos 60 milijuna kuna to je najveći dio tih 70 i ovih dodatnih 35 se odnosi na policu osiguranja za štete od usjeva.
Hvala ministrice. Iscrpili smo raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. A sad proglašavam do 17 sati pauzu zbog razvjetravanja. STANKA U 18,50 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 19,01 SATI]] Kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Na redu je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akvakulturi, drugo čitanje, P.Z.E. broj 25 Predlagatelj je Vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molimo bih predstavnicu predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, poštovana ministrica poljoprivrede Marija Vučković. Izvolite ministrice.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Na 3. sjednici Hrvatskog sabora održanoj 16. listopada 2020. godine donesen je zaključak kojim se prihvaća prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o akvakulturi te je Hrvatski sabor uputio predlagatelju primjedbe, prijedloge i mišljenja radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Ministarstvo poljoprivrede pomno je razmotrilo zaprimljene primjedbe, prijedloge i mišljenja te je izradilo Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akvakulturi. Glavni cilj ovog zakona je usklađivanje Zakona o akvakulturi s nastalim izmjenama propisa EU koje je potrebno preuzeti, a nastale su nakon usvajanja Zakona o akvakulturi. U odnosu na uzgoj tuna zakonom se propisuje nova odredba o označavanju uzgojnih instalacija radi praćenja sljedivosti za uzgoj tuna. Nadalje, zakon propisuje osnove za raspolaganje kapacitetima uzgoja tuna kojima raspolaže RH kao i najvećom ulaznom količinom ulovljenih divljih tuna koja se smije unijeti na uzgajališta na području RH. S obzirom na veći broj uzgajivača tuna u RH ovim zakonom propisana je osnova za donošenje pravilnika vezanog za način i strukturu raspolaganja dodijeljenim kapacitetima. Zakon također omogućava učinkovitiju provedbu inspekcijskog nadzora nad provedbom zakona na način da pored ribarske inspekcije Ministarstva poljoprivrede ubuduće inspekciji nadzor će provoditi i ovlašteni inspektori Carinske uprave Ministarstva financija. Zakon kao novinu propisuje da sva plovila koja se koriste u akvakulturi trebaju biti upisana u registar plovila u akvakulturi. U odnosu na prvo čitanje u zakon se uvodi novi način provođenja postupka dodjela potpora te se propisuje da se o dodjeli potpore odlučuje rješenjem odnosno propisuje se upravni postupak i moguće je podnijeti žalbu ministarstvu u slučaju kada korisnici smatraju da im je njihovo pravo uskraćeno i protivno zakonskim i podzakonskim aktima čime se osigurava primjereno postupanje u dijelu dodjele potpore u akvakulturi i omogućavanje pravne zaštite stranaka u postupku i pokretanje upravnog spora. U odnosu na tekst prijedloga zakona u tekst Konačnog prijedloga Zakona o akvakulturi ugrađene su sve primjedbe Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, a koje se odnose na Članke 6., 15. i 21. i isključivo su nomotehničke naravi. Također, napravljene su potrebne izmjene u Člancima 3. i 9. zakona koje se odnose na precizniju klasifikaciju kopnenih voda koje se koriste u akvakulturi te su uvrštene izmjene u Članku 4. koje se odnose na preciznije definiranje akata koje je potrebno ishoditi za izdavanje dozvole za obavljanje akvakulture na kopnu u slučaju kad je zemljište na kojem se obavlja akvakultura u privatnom vlasništvu. Slijedom svega navedenog danas u raspravi imamo Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akvakulturi koji će pružiti potreban pravni okvir za daljnje unapređenje konkurentnosti akvakulture i njezine održivosti u društvenom i gospodarskom smislu i to poglavito u dijelu koji se odnosi na uzgoj tune. Hvala vam.
Ostanite ministrice jer imamo nekoliko replika, prvi je kolega Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovana ministrice ma moje pitanje je vezano za Europski fond za pomorstvo i ribarstvo. Znamo da smo 2014. do 2020. imali nekih negdje 252 milijuna na raspolaganju i znamo da je fond upravo i namijenjen vezano s ciljem postizanja jedinstvene zajedničke ribarstvene politike. Što se tiče tog proteklog razdoblja zanima me jeste li zadovoljni sa iskorištenosti samoga fonda i kako teku pripreme ministarstva za upravo ovo novo programsko razdoblje od 2021. do '27. posebice vezano za nove fondove koji će biti namijenjeni sektoru upravo ribarstva. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Na raspolaganju nam je 252 milijuna EUR-a iz Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo, a zajedno sa …/nerazumljivo/… sufinanciranjem ukupna vrijednost operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo iznosi 348 milijuna EUR-a. Što se tiče iskorištenosti ona je negdje danas oko milijardu 950 miliona kuna od čega je isplaćeno nešto malo manje od milijardu. Jesmo li zadovoljni ili nismo s obzirom da taj fond je jedini fond koji nije bio akreditiran, te je akreditiran tek 2017. godine evo mogu sjećam toga jako dobro kao tada nadležna državna tajnica za ribarstvo mogu reći da današnja iskorištenost od negdje 75% i isplate na razini 36-37% su značajan napredak, a jesam li zadovoljna ili ne, ubrzat ćemo još i više.
Kolegice Baričević, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvažena ministrice rast koji je primijećen u sektoru akvakulture od 2016. do 2019., da li je on sad zaustavljen zbog pandemije Covida i kažite mi da li se u sektoru akvakulutre pomoglo poticajnim mjerama kao u poljoprivredi? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Hrvatska akvakultura u posljednje 3 godine bilježi rast od 2016. do 2019. kao što ste dobro primijetili, rast je bio značajan, on je bio negdje oko 17-18%, ova godina nemamo još konačne podatke, rast nije sigurno na toj razini, ali po našim privremenim podacima do pada, do pada nije došlo. Što se tiče programa potpore hrvatsko predsjedništvo baš u ovom dijelu je uspjelo iznjedriti vrlo značajne mjere što se tiče promjene operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo koje je na početku Europska komisija odbijala. Jedna od takvih mjera jesu kompenzacije u akvakulturi. Upravo su u tijeku natječaji, bit će ih još. Smatramo da je to mjera koja je najznačajnije pomogla hrvatskim dionicima u sektoru akvakulture, međutim pored te mjere mi smo i prvotne državne potpore male vrijednosti u ribarstvu i akvakulturi s 19 miliona kuna povećali za 30 miliona kuna. Danas je ugovoreno ukupno 16 miliona kuna, a isplaćeno 14 uz te dodatne mjere.
Hvala. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice akvakultura je važna gospodarska grana, tuna je jedan od naših najznačajnijih izvoznih proizvoda, svega 10 do 15% domaće tune završi na hrvatskom tržištu odnosno na hrvatskom stolu, ostatak se izvozi. Mene zanima možemo li s jedne strane stvoriti pretpostavke za izvoz proizvoda sa dodanom vrijednošću, a što bi uvelike pomoglo obnovi otočnih zajednica i naravno dodatno zapošljavanje, a s druge strane osigurati veću potrošnju domaće tune na domaćem tržištu imajuću u vidu i ovaj interes koji je nekako sad prevladao u posljednje vrijeme i za domaćim poljoprivrednim proizvodima i za domaćom ribom od strane naših potrošača.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Hrvatska visoko vrijedna plavoperajna tuna se kao što ste i rekli u najvećem dijelu pa gotovo i 100% izvozi. Ne možemo biti zadovoljni razinom potrošnje ribe općenito u Hrvatskoj, ona je daleko ispod europskog prosjeka. Naša zadnja istraživanja govore da se to ipak nešto povećalo, a koliko uskoro ćemo kad ona budu gotova i provjerena obavijestiti javnost. No svakako smo ispod EU prosjeka i potrebno je poduzeti dodatne napore. Neke učinke daje i suradnja kroz operativni program za pomorstvo i ribarstvo osobito mjera 4.3 koja se odnosi na marketing ribe i proizvoda akvakulture.
I kolega Bulj izvolite, vi ste.
Pa prije svega ministrice drago mi je da napokon Vlada u kojoj ste vi je krenula u proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, žao mi je što ste odbijali ovih posljednjih godina, a poglavito od kad je MOST predlagao tako da iđemo prema suverenom ostvarenju kontrole našeg Jadrana, dijela Jadrana koje imamo suvereno pravo po međunarodnom pravu. Ja bi vas međutim pitao da u RH imamo kapacitete i prostore za akvakulturu tj. ribogojilišta kao što je Ruda, koje je najveće u Europi, dogodio se da je sad trenutno odlagalište, pišu vam ljudi sa toga područja gdje je bilo 40 radnih mjesta, 240 bazena za ribu, sad je to odlagalište. Jeste li što, upoznati ste s time, jeste li nešto poduzeli po pitanju ribogojilišta u Rudi koje je najveće u Europi po svojim kapacitetima, a sad je uništeno? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Da ponovit ću ovdje, znači kratko da gospodarski isključivi pojas i zaštićeni ekološki ribolovni pojas što se tiče ribarstva i zajedničke ribarstvene politike i nemaju razlike u dijelu koji se odnosi na ribarstvo, a Hrvatska je sa svojim partnerima i kroz činjenicu da 62 inspektora danas jesu ovlašteni inspektori zajednice itekako posljednjih godina štitila hrvatsko more i ono od granice teritorijalno koje je proglasila zaštićenim i naši su napreci, suradnja i zaštita recimo posebna kroz oblik trogodišnjeg sporazuma koji će se produžiti u dijelu sa Jabučkom kotlinom urodili plodom i prepoznati na međunarodnoj razini. Što se tiče ribogojilišta, slatkovodnog ribnjaka pastrva je u pitanju jel tako, Ruda, koliko ja znam nedavno je na zakonit način u ovom Ministarstvu poljoprivrede s obzirom da su bili zadovoljeni uvjeti izdana povlastica za obavljanje djelatnosti akvakulture za ovaj ribnjak.
Hvala vam. Sada će nam se obratiti poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani.
Samo sekundu kolegice, povreda poslovnika kolega Grmoja. Izvolite.
Sve u redu.
Poštovana ministrice nije točno ovo što iznova ponavljate to je laž. Dakle, proglašenjem isključivog gospodarskog pojasa mi definiramo ekološki maksimum izlova u svojem gospodarskom pojasu do crte sredine i time možemo ograničiti izlovljavanje koje su do sada Talijani činili s obzirom da je njihova ribarska flota puno opremljenija i brža od naše. Dakle, cijelo vrijeme vi i gospodin Bačić iznosite neistinu.
Kolega Grmoja, dobivate opomenu molim vas sjedite, ovo je vrlo nekorektno čista replika nema veze s povredom Poslovnika, niste ni naveli koji članak ni ništa. Izvolite sada kolegice Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena ministrice razlika između prvog i drugog čitanja u ovom prijedlogu izmjene i dopune Zakona o akvakulturi se između ostalog odnosi vezano uz jednu pravnu zaštitu i stajalište odnosno odluka Ustavnog suda RH koja je bila u tom smislu i to ste sada ugradili u ovu izmjenu i dopunu zakona. U vašem uvodnom izlaganju ste spomenu samo u načelno o čemu je riječ, ja bih voljela da ipak točno čujemo u čemu je nastao problem i što ste morali izmijeniti da bi bili sukladno s Ustavom RH. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju, dakle Ustavni sud je u svojoj presudi od 20. listopada u dijelu koji se odnosi na Zakon o poljoprivredi, nije Zakon o akvakulturi bio u pitanju naglasio da je Članak 15. stavak 3. koji, ništavan i taj članak da odluke Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju nisu upravni akti. Inače ću spomenuti i za to imam i pisane dokaze, riječ je o odredbi u različitim zakonima o potporama u poljoprivredni primjenjuje od 2010. godine, ustavna sudba je podnesena 2015. godine, a za dio za koji imam pisane dokaze mogu kao nadležni ministar u ovom trenutku potvrditi da se ja uvijek zalažem za veću pravnu zaštitu, da se nje ne trebamo bojati ako su odluke u redu i da smo mi takve izmjene Zakona o poljoprivredi poduzeli puno prije ove presude Ustavnog suda, taj zakon je i u, mislim puno prije, nekoliko mjeseci paralelno sada kada je već takva ustavna tužba, kada je već Ustavni sud donio takvu odluku mi mijenjamo i Zakon o akvakulturi iako to nitko nije od nas tražio.
Hvala lijepa. Kolega Kujundžić izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovana ministrice značajno pitanje u akvakulturi su bolesti organizama u uzgoju. Na tržištu RH registriran je oskudan broj lijekova za primjenu u akvakulturi što zbog stalnog korištenja istih može generirati … [[ne razumije se]] uzročnika bolesti na raspoložive lijekove. Uvozom riblje mlađi za potrebe uzgoja zbog rizika unošenja devastirajućih bolesti, da li je provedeno epidemiološko zoniranje u smislu geografskih područja koja su opasna? To je prvo pitanje. I drugo. Uz to glavni problem u svakodnevnoj akvakulturi je regulacija djelatnosti sa osnove korištenja resursa. Pa me zanima, da li je uspostavljen odgovarajući zakonsko-administrativni okvir i u čemu se razlikuje od bivšega ako je uopće uspostavljen?
Izvolite odgovor.
Ja moram priznati da ja nisam dobro čula ova pitanja. Ja jednostavno nisam njih dobro čula.
Dobro. Nemate nikakav komentar? Ništa. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Onda idemo dalje. Prelazimo na izvjestitelje odbora, žele li uzeti riječ? Ako ne, onda idemo na raspravu. Prva je na redu poštovana kolegica Marijana Petir u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo ministrice, zastupnice i zastupnici. Skloni smo svake izmjene i dopune zakonskih rješenja promatrati pod povećalom kritičnosti. No, ono što je potrebno naglasiti vezano uz ove izmjene i dopune jest činjenica da su one između ostalog rezultat rasta broja uzgajivača tuna u Republici Hrvatskoj, a što je uzročno-posljedično vezano i uz potrebu uvođenja posebnih mjera upravljanja resursima, kao i gospodarskom aktivnošću koja treba biti u skladu sa europskim zakonskim okvirom i preuzetim obavezama. Ovim Prijedlogom zakona uređuje se provedba zajedničke ribarstvene politike Europske unije u dijelu koji se odnosi na fakulturu i uspostavu sustava sukladnosti, ali i prikupljanja i uporabe podataka u sektoru ribarstva, pa tako i podataka o plovilima u akvakulturi. To su pravila kojima se trebamo prilagoditi, ne samo zbog normativnog usklađivanja, već i sa ciljem zaštite i očuvanja ribljeg fonda, daljnjeg planiranja upravljanja ribarstvom kao gospodarskom djelatnošću, ali i očuvanja biološke raznolikosti Jadranskog mora. Najveća količina tune koja se u Republici Hrvatskoj može uzgajati iznosi 7 tisuća 880 tona godišnje, a najveća maksimalna ulazna količina ulovljenih divljih tuna koje se smije unijeti na uzgajalište u Republici Hrvatskoj iznosi 2 tisuće 947 tona godišnje. Godišnje proizvodimo 3 tisuće 200 tona tune i tu postoji bitan prostor za povećanje, a dodatni potencijal može se prepoznati i u razvoju ostalih segmenata ribarstva sa kojima uzgoj tune jest povezan, što sve zajedno može utjecati na modernizaciju ribarske flote, gradnju luka i pristaništa te ekonomski rast i zapošljavanje lokalnog stanovništva. Iako se u posljednje 2 godine povećala konzumacija ribe, u Hrvatskoj još uvijek je niska. Iznosi 18,4 kg po kilogramu po stanovniku godišnje. Potražnja za domaćim lokalno proizvedenim poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima tijekom pandemije je rasla, pa tako i potražnja za ribom i ostalim morskim plodovima. Kako bi kupci bili sigurni da kupuju hrvatski proizvod, važno je pravilno i vidljivo označavanje proizvoda kao i njihova sljedivost, a zajedničkom ribarstvenom politikom kao ključni elementi postavljeni su zajednički tržišni standardi, informacije za potrošače i organizacije proizvođača. I dok je s jedne strane COVID kriza utjecala na veću potražnju domaćih proizvoda, sektor ipak trpi posljedice te stoga kroz niz mjera za ribarstvo vezanih uz potporu tijekom COVID krize isplaćeno 200 milijuna kuna od kojih su 40 milijuna kuna sredstva iz Državnog proračuna Republike Hrvatske. Ministarstvo poljoprivrede je u suradnji sa Europskom komisijom programiralo mjere za pomoć ribarima i prerađivačima, financiranje i privremeni prestanak ribolovnih aktivnosti, za potpore male vrijednosti osigurano je 30 milijuna kuna. Ovih je dana Vijeće Europske unije postiglo i neformalni dogovor sa Europskim parlamentom o načinu korištenja proračuna od 6,1 milijardi eura iz Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu, za programsko razdoblje 2021. – 2027. Vidljiva je usmjerenost prema financiranju sigurnog, održivog, inovativnog ribarstva i ribarstva koje je sposobno odgovoriti na krizne situacije kao i financiranje ulaganja koje se poboljšati sigurnost, energetsku učinkovitost i kvalitetu ulova na ribarskim plovilima Europske unije. Primjerice fond se može koristiti za financiranje zamjene ili modernizacije motora ribarskih brodova radi povećanja energetske učinkovitosti i smanjenja emisija CO2. Omogućit će se i promicanje generacijske obnove u struci podržavajući pravo stjecanja plovila od strane mladih ribara. Da bi pridonijeli sigurnosti hrane u Europskoj uniji i smanjili ovisnost o uvozu ribljih proizvoda iz trećih zemalja, pregovarači su također potvrdili potrebu za daljnjom potporom domaćoj akvakulturi poticanjem ulaganja u sektor te promicanjem kvalitete i dodane vrijednosti takvih proizvoda. Sve ovo treba biti popraćeno i pojednostavljivanjem procesa korištenja sredstava, ali i glavnom okosnicom svih novih europskih politika, većim usmjeravanjem na rezultate koje želimo postići. To će biti dobar vjetar u leđa i našim hrvatskim ribarima, pa će se i dodatnom prilagodbom našeg normativnog okvira između ostalog i prijedlogom akta o kojem danas razgovaramo osigurati bolja pripremljenost za korištenje sredstava. Ta sredstva treba promatrati i kroz utjecaj koja će ona imati i na razvoj akvakulture u Jadranu kroz utjecaj na otočne zajednice, ali i u puno širem kontekstu zaštite našeg bisera Jadranskog mora. Zaštita Jadrana sadržana je i u odluci iz 2003. godine kojom je Hrvatska u vrijeme kada još uvijek nije bila država članica Europske unije proglasila svoj zaštićeni ekološko-ribolovni pojas koji sadrži sve bitne elemente isključivog gospodarskog pojasa. Pristupom Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije naš je ZERP postao dijelom zajedničkih voda Europske unije i države članice prije svega ribari iz nama susjedne države Italije mogli su ribariti sukladno pravilima zajedničke ribarstvene politike Europske unije uz nadzor naše hrvatske ribarske inspekcije. Dakle, ribolov u ZERP-u odvija se isključivo sukladno zajedničkoj ribarstvenoj politici Europske unije. Ribarska plovila Europske unije imaju jednako pravo pristupa tim vodama i ne može im se zabraniti pristup, niti naplaćivati, a pravo nadzora i kontrole provedbe tih pravila imaju svi hrvatski inspektori koji sada kao inspektori Europske unije mogu u ZERP-u kontrolirati sve ribarice uključujući i ribarice drugih država članica. U duhu dobrosusjedskih odnosa i europskom duhu Hrvatska će proglasiti i ostale sastavnice isključivog gospodarskog pojasa koje nisu sadržane u zaštićeno ekološko-ribolovnom pojasu te time dodatno ojačati svoje usmjerenje prema ekološkoj zaštiti Jadrana i našeg ribljeg fonda. Spomenula bih još jednu nedovoljno prepoznatu činjenicu koja je vezana uz akvakulturu i ribarstvo općenito, a riječ je o plavoj ekonomiji koja je visoko infiltrirana u druge gospodarske aktivnosti. Radi se ovdje o korištenju otpada od ribe za proizvodnju hrane za životinje, želatine, raznih dodataka prehrani kao što su OMEGA3 i OMEGA6 esencijalne masne kiseline, hidrolizirani kolagen, neki kozmetički proizvodi ali i odjevni predmeti. Uz navedeno, riblji otpad moguće je koristiti i za proizvodnju bioplina, a čime posredno utječemo i na smanjenje utjecaja emisija CO2 na okoliš. Poznato je i da danas svaka druga riba za konzumaciju dolazi iz akvakulture, pa ako promatramo koliko održivi sustavi akvakulture i uzgajališta za ribe mogu smanjiti pritisak na riblje stokove, jasno nam je da poticanjem ove vrste proizvodnje i njenim održivim upravljanjem pružamo dodatnu potporu očuvanju i zaštiti ekosustava u kojem obitavaju. U ime Kluba zastupnika HDZ-a želim reći da ćemo mi podržati ovaj predloženi zakon i da se radujemo svakom unapređenju koje primjećujemo u sektoru akvakulture. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prije kolege Bulja molim samo da obrišemo govornicu. A kolega Bulj govorit će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Narod mora znati da dugogodišnja borba se isplati što se tiče našeg isključivog gospodarskog pojasa i da napokon i ovaj zakon o kojem govorimo će imati veći značaj poglavito po tome što ćemo prema najavama od Vlade tj. prema najavama, prema prijedlogu proglasiti isključivi gospodarski pojas. Premda prije nekoliko dana kada je to gospodin Bačić i rekao naš kolega predsjednik Kluba vijećnika tada ministar u Vladi je rekao da on to prvi put čuje. Isti dan je bila izjava, tako da je bio mali šum u komunikaciji. Ali uglavnom proglašenje isključivog gospodarskog pojasa je pobjeda hrvatskog naroda. Znači, nije isto isključivi gospodarski pojas ZERP što ste godinama tvrdili, jer je bio prioritet Mosta i kada smo bili u pregovorima oko Vlade tada smo možete provjeriti da je bio prvi prioritet isključivi gospodarski pojas. U svim županijama baš zbog našeg ribljeg fonda, zbog proširenja suverenoga prava na međunarodnom na našem Jadranu je 24 tisuće kvadratnih kilometara. To je ono ta razlika koju mi imamo pravo, a to što inspektor, inspektorat radi i što će raditi to je obala. To je obaveza i Hrvatske obalne straže. Ali kada govorim Hrvatske obalne straže koju naravno moramo pojačati i to kontrolirati i drugim načinima od dronova i svega j er to je naš potencijal. Naš je potencijal ogroman naš Jadran, naše more i to moramo štititi. Do sada to nismo radili. Do sada to nismo radili i sve vaše pokušaje, ja sam ponosan što sam na Županijskoj skupštini Splitsko-dalmatinske županije tražio također uz ovaj prijedlog koji sam govorio, predlagao, ovdje niste glasali za isključivi gospodarski pojas. Predlagao sam čak na županijama. Most je u svim županijama dalmatinskim tj. jadranskim i Primorsko-goranskoj županiji smo tražili od županija potporu, deklaratornu potporu. Niti jedna županija nije to prihvatila, niti jedna da se proglasi isključivi gospodarski pojas. Tonči Tadić tadašnji predlagatelj kada je on govorio naš prethodnik je išao samnom na sjednice iz Zagreba do Sinja. Imao je sve, nama prezentaciju koju je dao potporu nama i zaista ti ljudi koji su u to vrijeme to predlagali nije to prihvaćeno. Ali tada su bile okolnosti da je bilo bolje biti sa Talijanima, nego štititi nacionalni interes. Zato proglašenje idući tjedan ja ću prvi zapljeskati kada bude, prvi ću zapljeskati jer to je pobjeda i demant 5 godina u ovome Saboru i godinama prije dok sam bio na drugim razinama sam govorio o proglašenju isključivog, podržavao tu ideju. I drago mi je da ste se napokon evo da je kolega Bačić i HDZ-e promijenili i koalicijski partneri evo prije mene i gospođa Marijana Petir prije nekoliko dana je rekla jednom mediju da isključivi gospodarski pojas opće ne treba proglašavati, da to Talijani će proglasiti, da to je isto kao i ZERP, da je to ista priča. Tako hvala i Marijani Petir što će glasati za isključivi gospodarski pojas. Zaista vam se zahvaljujem nakon dugogodišnjeg političkoga rada vi ste zaista također dat ćete potporu nama, našoj ideji da zaštitimo to naše to je naše pravo. To nije pitanje kada će Talijani proglasiti. To nije pitanje isključivi gospodarski pojas da mi moramo … [[ne razumije se]] od Talijana hoće li nam dati ruku da bude naša ne znam tajnica Vijeća Europe ili da će biti u Europskoj komisiji Šuica vaša kolegica iz Europskog parlamenta. Ovo je nadstranačko pitanje i zato ja sam sretan zbog hrvatskog naroda. Premda mi je drago da je Branko Bačić kojega ima veliko iskustvo promijenio mišljenje. Stvarno mi je drago da je promijenio mišljenje i drago mi je što mi je Ante Sanader malo prije dao dvije opomene bez ikakvoga razloga, samo da me navuče da mi zabrani govoriti, evo da me navuče premda u idućoj točki po članku 242. ono što je bilo u prethodnoj točki ne bi trebalo vrijediti u novoj točki. Ali za Mira Bulja to pravilo ne vrijedi i redovito dobiva opomene. Što se tiče znači same akvakulture hrvatski građani puno jedu uvozne ribe koju uvozimo dok kao Mediteranska država najviše koristi Europska unija po stanovniku koristi oko 25 kilograma prema istraživanjima europskim. Najviše koristi znači Portugal 55 kilograma nešto više, Španjolska 46 kilograma, a prema našim statističkim pokazateljima hrvatskih Hrvatska po stanovniku oko 8, 9 kilograma i naši potencijali razvojni, ja sam upoznao jednu krasnu obitelj u Tribunju … [[ne razumije se]] brojna obitelj koja se bavi ribarenjem zaista vrijedna obitelj. Imaju brojne probleme sa gdje je dozvoljeno Talijanima ribarenje, njima nije ribarskim flotama tako da imamo te probleme. Ali isključivim gospodarskim pojasom evo Bogu hvala i slava da ćemo idući tjedan, a nadam se prihvatiti to i drago mi je još jednom da je i kolega Bačić i kolegica Petir, i Borić i svi oni koji su tvrdili da je isključivi gospodarski pojas je ništa, da ničemu ne vrijedi, da je to beznačajno ipak smo napokon evo dobili tu mogućnost da proglasimo isključivi gospodarski pojas. I drago mi je da … [[ne razumije se]] povreda Poslovnika i da branite isključivi gospodarski pojas. Napokon da i ja slušam te lijepe riječi. Znam da ćete sada reći da je to potrebno, da su Talijani proglasili, ali 5 godina ipak je netko će ima, nitko neće odgovarati za štete koje su nanesene hrvatskim građanima da bi se dodvorili europskim i briselskim činovnicima. … [[ne razumije se]] kada se uhićivalo, lociralo, transferiralo hrvatske generale mi smo tezgarili sa hrvatskim Jadranom i hrvatskim teritorijem. A još bih jednom rekao da ribogojilište najveće u Europi kada govorimo o pastrvi imamo na području otoka tj. Cetinskog kraja Rude 240 bazena. To je rijeka Ruda tj. pritok rijeke Cetine, 240 bazena. Jednostavno se dogodilo u tri rečenice stane što je bilo. Privatizacija, dugovi, stečaj. Tu je radilo 40-tak obitelji na tome području. 800 tona je bio kapacitet toga ribogojilišta i mislim da imaju nekakvi pomaci i na moje zastupničko pitanje ministrica je govorila da mi je odgovorila, pa ću provjeriti, da je dobivena dozvola za korištenje ribogojilišta da više ne bude to odlagalište. Jer je šteta da na tome području imamo najveći bazen što se tiče riječne ribe, to je znači pastrve koju bi hrvatski građani trebali jesti, a i samodostatnost je vrlo bitna. Vidjeli smo u ovoj korona krizi da je samodostatnost ono što je vrlo bitno. Dosta više GMO proizvoda. Dosta više znači glifosata tretiranog proizvoda. Uvozimo previše, 3 i pol milijarde eura. Imamo dobre kapacitete za izvoz kao što je slučaj sa tunom koju uglavnom izvozimo. I nadam se da će ribogojilište, da će se naći investitor za ribogojilište u Rudi da će imati taj potencijal da se tu zaposli 40-tak ljudi. Ali to je značajno. To je općina Otok, sinjski, dalmatinski kraj Sinja. Ta Ruda ima vrlo lijep pejsaž. Tu je i hidrocentrala. Znamo da setinjski … [[ne razumije se]] daje i ogromnu hidroenergiju. 40% hidroenergije Republike Hrvatske. Ali da ti kapaciteti koje imamo moramo aktivirati pod hitno. Moramo promovirati da je bitno konzumirati ribu domaću ribu, a ne smrznutu uvoznu da uvozni lobiji dobivaju sredstva tj. Da uništavaju naše ribare. I jedan od ponosnijih dana u ovome Saboru bit će kada budemo glasali ovdje o isključivom gospodarskom pojasu. Kolegi Branku Bačiću mogu reći da ću pljeskati na to kada proglasimo isključivi gospodarski pojas. Napokon je hrvatski narod pobijedio. Drago mi je što ste napokon i vi prihvatili taj prijedlog. Ali mi je žao što smo čekali Talijane da ga Talijani proglase i da mi pod pritiskom drugih, interes je Talijanima dolje prema Africi, ali nebitno, u ovome trenutku što ćemo ga proglasiti isključivi gospodarski pojas i kolega Borić, i kolegica Petir, i kolega naravno predsjednik Hrvatskoga sabora Jandroković da će i on glasati za isključivi gospodarski pojas. Žao mi je što to nismo napravili kada se ovdje glasalo u prošlom mandatu u dva navrata. I sada imamo prijedlog Mosta jer je to vrlo bitno i to je suvereno pravo hrvatskoga naroda na Jadranu i to je ono što smo morali i prije zaštititi. Ali evo ja ću biti sretan i sada. Hvala.
Zahvaljujem kao što bi rekao kolega Grmoja velepoštovanom zastupniku Bulju. Imamo sada, idemo sada sa povredama Poslovnika. Kolegica Petir izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Kolega Bulj je povrijedio članak 238. jer se ne zna ponašati u sabornici. Iznosi neistine i klevete. Ja sam se oduvijek zalagala za isključivi gospodarski pojas. Dapače u vrijeme kada kolega Miro Bulj nije politički niti postojao. Dakle namjerno izvrće moje riječi, a ne priprema se niti za jednu raspravu, nego ponavlja jedno te isto kao da je pojeo pokvarenu ploču i mi to moramo ovdje trpjeti. Terorizira nas iz dana u dan. Dakle rekao je neistinu, kleveće. Uvijek sam se zalagala i zalažem se za isključivi gospodarski pojas.
Hvala vam. Hvala vam kolegice Petir. Hvala vam lijepa. To ne spada pod povredu Poslovnika. Dakle, vi ste legitimno imali pravo izreći svoj stav koji je više bio replika, nego povreda Poslovnika. Dakle dajem vam opomenu, a činjenica je da je puno toga što je izgovoreno ili netočno, ili neistina ali to ne spada pod povredu Poslovnika na žalost. O tome odlučuju naši građani. Kolega Borić izvolite vi ste isto tako za povredu Poslovnika.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Članak 238. velepoštovani IGP-e, Miro Bulj je danas ovdje nas opet krivo svih najprije javnost informirao, a n as pokušao i uvrijediti, naravno kleveće itd. I naša je dužnost da na to upozorimo građane. Zašto? Jer on tvrdi da je on kao predsjednik Mjesnog odbora Suhač već prije 10 godina sve znao o IGP-u i da se već tada zalagao u tom mjesnom odboru sa svojom političkom karijerom da se to proglasi, ali da ga nitko nije čuo do evo ovih dana kada će HDZ-e to riješiti i bez njega.
Kolega Borić i vama isto opomena. Znadete dobro. Kolega Grmoja izvolite.
Dakle kolegica Petir je povrijedila članak 238. Kolega Bulj, a i ja osobno smo bili dio inicijative „More je kopno“ 2011. jel' to bila 10. Zna kolega Bačić kada je on bio protiv, kada je gurao s Jadrankom Kosor … i ostalo, tada smo Miro Bulj i ja se borili za gospodarski pojas. Dakle, iako nas nije politički bilo i borili smo se ovdje u Hrvatskom saboru i hvala vam što ste promijenili mišljenje i što ćete podržati isključivi gospodarski pojas.
Kolega Grmoja, hvala vam. Hvala vam lijepa. Kolega Grmoja dobivate i vi drugu opomenu. Ima kolega Bulj drugu opomenu. Kolega Bačić ima dvije opomene. Budite oprezni jer iduća intervencija će vas koštati prava na govor. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da. Vi imate dvije. … [[Upadica se ne razumije.]] Hajde molim vas, nećemo se sada oko toga raspravljati. Svako interpretira istinu na svoj način, a izborni rezultati pokazuju što narod o tome misli. Idemo sada dalje. Sada je na redu poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite, Klub Centra i Glasa.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana ministrice Vučković sa suradnikom. Pred nama je u drugom čitanju izmjene i dopuna Zakona o akvakulturi. Dopustite mi da uvodno kažem nekoliko stvari. Prvo mi smo i u prvom čitanju, mi mislim Klub Centra i Glasa podržali ovaj zakon i podržat ćemo ga i u drugom čitanju kao što uvijek podržavamo dobre prijedloge i ono što čini napredak. Ali dopustite mi da kažem još nekoliko rečenica. Ja izuzetno volim kada je ministrica Vučković u Saboru i kada obrazlaže svoje zakone, a to ona u pravilu uvijek čini. Prije je činila kao državna tajnica, sada kao ministrica. Vi znate da sam ja oporbena zastupnica. Vi znate da ja nisam podržala ovu Vladu, ali apsolutno cijenim svakog onog ministra koji dođe i meritorno govori o stvarima. Kada pitate ministricu Vučković, vi nikada ne dobijete izmotavanje. Dobijete konkretan odgovor na vaše pitanje. Čak što više ona vam i koristi neke druge prilike ako vam nije odgovorila provjeri i odgovori. I to pokazuje zapravo i meni uvijek pokazuje kako neki od ministara treba raditi svoj posao, tako da dopustite da ja kao jedna oporbena zastupnica pohvalim rad ministrice Vučković. Ja se neću složiti sa nekim strategijama. Neću se složiti sa nekim idejama. Neću se složiti sa nekim rješenjima, ali ulazimo u sadržaj, ali forma i način na koji radi je apsolutno za pohvaliti. I vratit ću se na temu. Zašto su ove izmjene i dopune zakona išle? Išle su zbog teme uzgoja tune, zbog količine ulovljenih divljih tuna, zbog inspekcijskog nadzora, zbog reguliranja potpora. I ja ću ovoj temi govoriti, krenut ću sa aspekta zaštite okoliša odnosno prostornog planiranja, pa završiti u gospodarstvu. Dakle, Hrvatska je jedna od rijetkih zemalja Europske unije koja ima svoj kontinuitet planiranja mora. Za razliku od drugih zemalja koje su planirali razvoj kopna, mi smo planirali i razvoj mora. Jadransko more je jedno od sredozemnih mora i ono je najhladnije u tom smislu i ja da ne ponavljam i nikada ne volim ponavljati ono što u obrazloženju piše. To možemo pročitati i to uvodno predlagatelj uvijek kaže. Dakle, kada je riječ o tunama mi imamo nekakve druge uvjete i načine od drugih zemalja koje su u Sredozemlju, mi koji imamo Jadransko more. Mi planiramo u Jadranskom moru između ostalog planiramo i lokacije za akvakulturu i tu moramo biti izuzetno osjetljivi. Dakle, riječ je o jednom zaljevu koji nije u odnosu na mora to nije prevelik … [[ne razumije se]] i moramo biti osjetljivi i pametno planirati. Pred jedno 10-tak, 15-tak godina kada su krenule izmjene županijskih planova tada je zaista u županijskim planovima i kasnije općinskim su se pojavljivale razne opcije. Znali su se pojaviti dakle prostori za uzgoj tune koje je 300 metara u pravilu bilo od obalne linije, pa su u blizini bile ili nekakve plaže, ili nekakve turističke zone. Dakle, mi to moramo pažljivo planirati da jednim lošim planiranjem ne bih ugrozili neke druge sadržaje koji su nam važni. Jadransko more koje nam je u tom smislu i gospodarski resurs, ali ako ga mi ne zaštitimo i ne vodimo računa o tome, neće nitko. Naravno da se za uzgoj tuna mora vrlo osjetljivo dakle vrlo osjetljivo je pitanje i pitanje je procjene utjecaja na okoliš. Prve procjene utjecaja na okoliš koje su bile su zaista bile vrlo, vrlo stroge sa jakim mjerama, sa mjerama koje su morale pratiti što se dešava jer uzgoj tune i uopće takve ribe oni na morsko dno naravno u smislu kada je proces hranjenja ostavljaju strašno puno nečistoće. Jer moramo znati da jedan kvadratni metar posidonija dakle, to su morske trave koje su na dnu otprilike proizvode 14 litara kisika, a vama posidonija nema šanse da više bude tamo gdje su kavezi i gdje je uzgoj. I naravno da nakon iskustva koje su imale neke druge zemlje a i mi zaista možemo reći da ono koliko ja imam saznanja nemamo nekakva loša iskustva u smislu da imamo nekih trajnijih posljedica na okoliš. Naravno da posljedica je jer toga više nema, ali se zaista o tome mora voditi računa. I dolazim do onog trećeg gospodarstvo. Ako želite razvoj gospodarstva vi morate u neku ravnotežu staviti sve ovo. Morate staviti prostorno planiranje tog, Jadransko more je malo more da ponovim dakle gdje morate imati i luke nautičkog turizma i turističke zone i prostor za razvoj naselja i plaže i uređene plaže i neuređene plaže morate imati nekakvu ovakvu gospodarsku djelatnost. Morate voditi računa o zaštiti okoliša da bi zapravo mogli razvijati gospodarstvo. Iz jednostavnog razloga jedan od najboljih i najuspješnijih izvoznih proizvoda Hrvatske je tuna. Bilo bi dobro da više tune imamo na domaćem tržištu, dakle i za nas. Ali to će tokom vremena doći. Naravno da u doba kakvo je ovo doba, dakle doba u koroni mi svaku raspravu se dotaknemo bez obzira da li su izmjene zakona išle zbog nekakvih veza uz koronu ili ne, mi se definitivno tog moramo dotaknuti i dotaknemo se, se pokaže da morate imati neke stabilne grane, grane koje vam i u doba korone dalje mogu biti. Prema tome, uzgoj tune je nešto što postoji i tradicija na ovim prostorima da ne kažem odnosno ja se iz svog djetinjstva sjećam u Bakarcu kad se išlo na more, dakle danas je dio Jadrana, onda sam se uvijek čudila, dakle bile su one tunjere sa kojeg su gledali tune koje dolazile i ljudi ih lovili. Dakle, to je sa jedne strane tradicija, s druge strane sad smo napravili izmjenu i dopunu zakona da olakšamo ali i da iskontroliramo. Ono što je važno, važno je da stavite jasne uvjete, jasne kriterije, da omogućite dobar odnos svega, dakle i prostornog planiranja i sa aspekta zaštite okoliša, ali mogućnost razvoja i gospodarstva. Tuna je nešto što omogućuje razvoj gospodarstva, dakle naravno proizvodnja tune to tako mislim. To treba poticati, to treba omogućiti i ova izmjena i dopuna zakona ide u tom smislu. I da zaključim, mi ćemo i ovu izmjenu i dopunu zakona podržati. Dopustite mi još samo jednu misao. Namjerno sam pitala ministricu vezano uz odluku Ustavnog suda i dobro je. Kad dobijete u resor jednu odluku koja vam je vezana uz neki drugi propis, dobro je onda kad mijenjate i neki propis gdje se ta odluka ne veže na to da o tome vodite računa iz jednostavnog razloga. Nije dobro da se donose propisi i nije dobro da imamo propise za koje onda imamo odluke Ustavnog suda da su u pojedinim stvarima protu, dakle da nisu u skladu sa Ustavom. Protu ustavom je teža kategorija. Više mi se sviđa da kažem da nisu u skladu sa Ustavom, odnosno kroz ovu odluku je bilo riječi o jednoj pravnoj zaštiti i dobro je da je i u tom propisu to napravljeno imajući na umu da je u listopadu ove godine bila ta odluka. Evo mi u prosincu imamo u drugom čitanju ovaj zakon. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Molim vas samo, govornicu ste očistili već prije? Jeste. Onda prije nego što kolegi Dretaru dam riječ u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta samo informacija da je hrvatska rukometna ženska reprezentacija pobijedila 25:20 Rumunjsku i blizu je polufinala. Pozdrav našim djevojkama, držite se! Izvolite.
Eto morat ću vam dati opomenu poštovani gospodine predsjedniče Sabora, jer ste mi uzeli riječ iz usta. Svaka čast i eto stvarno čestitke našim sjajnim djevojkama. Lijepi pozdrav svima, poštovane kolegice, poštovane kolege. Tema ovih izmjena i dopuna Zakona o aquakulturi su prvenstveno usklađivanje sa europskom ribarstvenom politikom i utvrđivanje nacionalnih ciljeva razvoja aquakulture i reguliranje načina i uvjeta obavljanja djelatnosti iste. Bitno je to spomenuti i nove odredbe koje će pomoći i pri nadzoru i pri kontroli uzgoja u poslovnim jedinicama aquakulture. Samo eto nekoliko rečenica o općenitom stanju, jer znamo i sami da su mora izuzetno osjetljiva na razne vrste ekoloških ugroza. More je jedan veliki, živi organizam, pa tako naravno i ribe koje žive u njima, a koje se u određenom trenutku pretvaraju i u određeni gospodarski potencijal svake države. Po nekim istraživanjima razina eksploatacija Jadranskog mora iz godine u godinu sve je veća što je uz klimatske promjene dovelo i do neželjenih posljedica. Pad biomase gospodarski najvažnijih vrsta praćen padom ulova i smanjenjem veličine zrelih jedinki doveo je do potrebe za organiziranim i kontroliranim uzgojem prvo brancina, orade, pa dagnje i kamenice u novije vrijeme i plavoperajne tune. Dakle, do razvoja morske aquakulture. Još jedan mali problem što tržnice, odnosno burze ribe u Hrvatskoj na našoj obali nikada nisu zaživjele. Trenutno imamo dvije, jednu u Poreču, jednu u Tribunju a trenutni način nabavke ribe za HoReCa sektor ponekad malo sliči i na akcijske filmove. Čuli smo svi priče kako vlasnici restorana šalju glisere na pučinu gdje presreću ribarske brodove i na licu mjesta kupuju biranu robu po već dogovorenim cijenama. Burze ribe to je svima jasno omogućile bi našim ribarima da svoj ulov prodaju po potencijalno najboljim cijenama i to uz pravedno natjecanje svih onih koji su za tu ribu zainteresirani. Ovdje moram na tren stati i zahvaliti se poštovanoj gospođi ministrici Vučković na brzom i korektnom odgovoru na pitanje naše zastupnice Ružice Vuković. Na žalost model prodaje kroz burze pokazao se neuspješnim na hrvatskoj strani Jadrana iz specifičnih razloga. To su dužina i razvedenost naše obale koja onda eto u transportu prema burzama ribe utječe i na kvalitetu i na svježinu ribe, te naravno i na samu volju ribara da svoju ribu plasiraju putem burzi. Zato ih ovim putem i pozivamo i sve one u aquakulturi kao i profesionalne ribare da se aktivnije uključe u reguliranje tržišta ribe kroz burze jer je to jasno svima u njihovom interesu. Što se tiče naše plavoperajne tune broj uzgajivača tuna u Hrvatskoj postepeno se postepeno se povećava, paralelno rastu i kvote za ulov tuna za potrebe uzgoja. Pa su ove izmjene zakona i donošenje pravilnika kojim će se propisati upravljanje tim kapacitetima inicijativa koju pozdravljamo. Razumljivo je kako raste broj kaveza za uzgoj tune, raste i količina izlovljene tune i prodane tune koju eto treba na neki način i nahraniti. Zato smatramo da treba kvalitetno nadzirati i izlov sitne plave ribe koja je uz glavonošce najčešća hrana u aquakulturi. Višegodišnji plan oporavka stoka plavoperajne tune sadržan je i u Uredbi EU. Taj plan je na snazi do 2020. godine. Hrvatska je zadaća dostaviti plan ribolova i plan upravljanja ribolovnim kapacitetima u razumnom smislu osiguranja ravnoteže izlova i stabilnosti biomase u Jadranu. Trenutno eto za one koje možda zanima i taj podatak, za potrebe uzgoja u Jadranskom moru propisana je najmanja veličina izlovljene divlje tune od 8 kilograma ili 75 centimetara. Nadzor nad svim segmentima aquakulture dodijeljen je inspektorima Državnog inspektorata pa su tu i veterinarski i sanitarni, poljoprivredni i inspektori zaštite okoliša što smatramo i adekvatnim načinom kontrole. Propisane su i kazne za obavljanje djelatnosti aquakulture bez dozvole, za nedozvoljeno ili prekomjerno uzimanje iz prirode divljih ribljih vrsta prvenstveno naravno tune. Kazne su tu i za onemogućavanje inspekcijskih nalaza, trgovanje tunom bez propisane dokumentacije, te cijeli niz potencijalnih prekršaja, a iznose smatramo odgovarajućim i uravnoteženima. Iz svega navedenog Klub zastupnika Domovinskog pokreta predložene izmjene i dopune Zakona o aquakulturi ocjenjuje pozitivnima, te ćemo ih podržati u daljnjoj saborskoj proceduri. Ne zaboravimo niti djelatnike na tren slatkovodne aquakulture. Evo već spomenute ribnjake pastrve, ali i velike slatkovodne ribnjake prvenstveno naravno šarana i soma. Često čitamo da se, naročito u ljetnim mjesecima tamo događaju pomori ribe uglavnom zbog povišenih ljetnih temperatura. Ljetne temperature, naravno visoke, zagrijavaju vodu, smanjuju količinu kisika, omogućavaju bujanje raslinja koje onda naravno dovodi do pomora riba. I te naše slatkovodne aquakulturne djelatnike trebamo adekvatno zaštititi, omogućiti im obeštećenja sukladno postupku pretrpljene štete. Održivost u proizvodnji hrane strateška je odrednica svake države, te ćemo uvijek pozdraviti zakonske promjene koje vode ka poboljšanju uvjeta rada, a samim time i povećanja proizvodnje u aquakulturi i profesionalnom ribarstvu. Eto završno uz racionalno gospodarenje prirodnim resursima i ulaganja u modernizaciju ribarskih flota i tehnika, te naravno očuvanje našeg lijepog Jadrana i njegovog podmorja, iskreno se nadam da za hrvatske ribare i djelatnike u aquakulturi dolaze bolji dani. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Idemo sada na Klub zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Martina Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o aquakulturi koji su glavni ciljevi usklađivanja zakona sa nastalim izmjenama propisa EU vezano za najveći kapacitet uzgoja tune i najveće ulazne količine ulovljenih divljih tuna koje se smiju unijeti na uzgajališta, omogućavanje sljedivosti na uzgajalištima tuna, te uvođenje registra plovila. Uzgoj tune od izuzetne je važnosti za hrvatsko ribarstvo zbog velike vrijednosti proizvodnje, ali i činjenice da se na tu djelatnost nadovezuju ribolov male plave ribe koja služi kao hrana za tune, te drugi sektori. Lov tune strogo je ograničen. Praktički svaki ulovljeni primjerak mora se evidentirati. Takav režim zaštite nema ni jedna druga riba, a vjerojatno ni bilo koja kopnena životinja. U Hrvatskoj je ove godine odobren ulov za 952,53 tona tune. Taj ribolov mogao je ove godine obavljati 18 brodova većinom sa zadarskog područja. Pitanje je poštuju li svi u EU pravila koja su usvojena, jer nam natpisi u medijima o ilegalnom izlovu tune govore da ilegalno tržište cvjeta. Zbog ilegalne trgovine plavoperjane tune upravo se i traži stroža kontrola izlova tune. Danas je prilika da se progovori generalno o aquakulturi koja je definirana Uredbom EU broj 1380/2013. Aquakultura je strateška grana gospodarstva u RH, te je kao takva sastavni dio ostalih razvojnih strategija. Aquakultura je djelatnost koja se bavi uzgojem vodenih organizama uključujući ribu, mekušce, rakove te morske alge. Proces uzgoja podrazumijeva određeni oblik intervencije, na primjer umjetni mrijest, dohrana, zaštita od predatora itd. Prema podacima širom svijeta se uzgaja 567 vrsta morskih i slatkovodnih organizama. Zbog sve veće potrebe za nutrijentima iz morskih i slatkovodnih organizama, te ograničenosti divljih izvora istih aquakultura je jedna od najbrže rastućih aktivnosti u proizvodnji hrane u posljednjih nekoliko godina s prosječnom godišnjom stopom rasta od 6 do 8% godišnje. Na globalnoj razini aquakultura danas čini polovicu svjetske opskrbe vodenim organizmima za ljudsku prehranu. Hrvatska ima dugu tradiciju uzgoja aquatičnih organizama. Organizirani uzgoj kamenica u Malostonskom zaljevu zabilježen je još u 16. stoljeću, a Hrvatska je bila pionir u uzgoju brancina i orade na Mediteranu. Na Jadranu je pokrenut prvi kavezni uzgoj tune na Mediteranu. Još uvijek smo jedna od vodećih zemalja u uzgoju ove vrste. Brancin, orada tuna, dagnja danas su najznačajnije uzgojene vrste u hrvatskoj aquakulturi koje se intenzivno razvijaju i bilježi konstantan porast produktivnosti i zaposlenja. Moram naglasiti i još jednu činjenicu, aquakultura može značajno utjecati i na okoliš. Povećana je misija organskih tvari čiji izvor su izmet uzgajanih organizama, te nepojedena hrana, emisija lijekova i ostale tvari koje se koriste u uzgoju, bijeg i potencijalno invazivnih vrsta iz uzgajališta, te mogućnost prijenosa bolesti organizma iz uzgoja na divlje populacije i obrnuto mogu negativno utjecati na okolne eko sustave. Preduvjet održivog razvoja aquakulture koordinirano je prostorno planiranje i zoniranje riječnih slivova i morskih područja, te osiguravanje potrebnih lokacija za uzgoj i prateću infrastrukturu. Održiva aquakultura oslanja se na znanstvena istraživanja i primjenu rezultata ovih istraživanja u praksi i u cilju unapređivanja uzgojnih tehnologija kojima će se smanjiti negativan utjecaj na okoliš. Razvojem upravljanja hranidbom, regulacije količine upotrebe Razvojem upravljanja hranidbom, regulacije količine upotrebe lijekova, te modernizacijom i rekonstrukcijom postojeće infrastrukture moguće je postići ekonomski, socijalno i ekološki održivu aquakulturu. Danas u vrijeme pandemije svi smo svjesni da je domaća hrana najveće bogatstvo neke države, a ovo je upravo sektor koji proizvodi hranu, a uz to zapošljava i veliki broj ljudi i pretežno je vezan za naša ruralna i otočna područja. Zbog toga je ribarstvo i aquakultura od izrazite važnosti ne samo kao gospodarska grana već i zbog svoje tradicije i kulturoloških značajki. U registar ribarske flote RH upisano je 4039 plovila, dok plovila za kočarski ribolov čine oko 14% ribolovne flote RH. Izravno zapošljava 1400 ljudi. U industriji prerade ribe radi oko 3300 ljudi. Ukupna proizvodnja u aquakulturi godišnje iznosi više od 17000 tona u vrijednosti od 100 milijuna eura, pri čemu uzgoj bijele morske ribe obuhvaća gotovo 70% ukupne vrijednosti proizvodnje u aquakulturi. Ribarstvo je uvijek imalo socijalni efekt otočnog i priobalnog stanovništva, a sad se svelo na tri, četiri velike tvrtke sa korporativnim upravljanjem koji dirigiraju politiku ribarstva i aquakulture prema sebi potpuno zanemarujući interes priobalnog i otočnog stanovništva, ribara, te širi državni i društveni interes. Pitanje je i plasmana ribe. Svjedoci smo da sustav veletržnica ne funkcionira na zadovoljavajućoj razini. Brojni su problemi više od dva desetljeća, a pratili smo i uspostavu sustava veletržnica. Pitanje funkcioniranja veletržnica ribom sigurno zanima i ribare i sve proizvođače na području aquakulture. Prije svega kolika su sredstva uložena u izradnju i opremanje po svakoj od veletržnica, koliko veletržnica još radi i da li su neke likvidirane i iz kojih razloga. Europska komisija nalaže da se u omotnicama za ribarstvo 40% poticajnih sredstava ulaže direktno u aquakulturu, jer smo svjesni činjenice da ulov ne može nadomjestiti rastuće potrebe za hranom iz mora populacije EU koja uvozi velike količine ribe. A gdje su hrvatski građani u konzumaciji ribe? Visoka cijena ribe i nedostatak jeftine ribe na tržnicama primjerice srdela kao i niska svijest o važnosti konzumacije ribe rezultira činjenicom da hrvatski građanin pojede godišnje 8 do 9 kg ribe, dok je europski prosjek 25 kg po stanovniku godišnje. I da ministrice, jučer na odboru niste znali ili niste htjeli reći ovu poražavajuću činjenicu ali Hrvati godišnje pojedu 8 do 9 kg ribe po glavi stanovništva u 2019. godini prema Državnom zavodu za statistiku. A recimo 2015. taj prosjek je bio 18,4 kg ribe po glavi stanovnika. Prepolovljena je konzumacija i sigurno nije da su Hrvati prestali jesti ribu jer je više ne vole, već im je preskupa. Sramota! Imamo more, imamo ribe, a ne možemo si je priuštiti. Da, to je ono što je vaša Vlada uspjela napraviti po ovom pitanju. Prije smo u kontinentalnoj Hrvatskoj više konzumirali slatkovodne ribe, pa i one iz ribnjaka. Kada govorimo o aquakulturi pitanje je šta je sa uzgojem slatkovodne ribe u ribnjacima diljem kontinentalne Hrvatske. Hrvatska je prije Domovinskog rata bila perjanica slatkovodnog ribarstva. S prijeratnih 18000 tona slatkovodne ribe proizvodnja je pala za 6 puta. Sramota je da strateška odrednica bude proizvodnja 5000 tona za 2020. za uzgoj toplovodne, slatkovodne vrste. Treba napomenuti da se velika količina proizvoda u ratarstvu koristila za ishranu slatkovodne ribe, pa su obiteljska poljoprivredna gospodarstva imala siguran plasman i znali su unaprijed koliko treba proizvoditi. S obzirom na europski zeleni plan i poticanje kraćih lanaca opskrbe nužno je pokrenuti aktivnosti vezano uz jačanje slatkovodnog gospodarstva koje će potaknuti i razvoj ostalih pratećih djelatnosti. Dakle ministrice, nemojte se zatvoriti u svoj kabinet u Vukovarskoj, izađite na teren. Razgovarajte sa ribarima, razgovarajte sa proizvođačima ribe i u kontinentalnoj Hrvatskoj. Pitajte ih koliki su njihovi problemi, izradite strategiju, akcijske planove kao i poticajni zakonodavni okvir za proizvodnju ne samo plavoperjane tune koju će uglavnom pojesti Japanci jer mi si je ne možemo priuštiti zbog visoke cijene od 160 kuna po kilogramu, a nekad i do preko 250 kuna. Ali zato treba poticati uzgoj riba kako morskih, tako i slatkovodnih koje će si hrvatski građani moći priuštiti barem dva puta tjedno. Prije je svako veće selo u Hrvatskoj imalo i svoju poljoprivrednu zadrugu gdje su agronomi, ekonomisti pomagali poljoprivrednicima u proizvodnji i plasmanu robe. Potičite organizaciju proizvođača u aquakulturi kao i suradnju sa znanstveno-istraživačkim ustanovama. Sljedeći put kad dođete u Hrvatski sabor nemojte da vam izmjene zakona diktiraju samo EU odredbe. Valjda u Hrvatskoj imamo i vlastitu pamet kako pomoći ribarima i proizvođačima aquakulture na Jadranu i kontinentalnoj Hrvatskoj. Nemojte mijenjati zakon i samo da bi dodali još koju vrstu inspekcija, pa će nam sada tako nadzirati provedbu Zakona o aquakulturi prema članku 30. Zakona viši ribarski inspektori, ovlašteni državni službenici Ministarstva financija, Carinske uprave u transportu i stavljanju na tržište proizvoda ribarstva, veterinarski, sanitarni, poljoprivredni i inspektori zaštite prirode Državnog inspektorata u skladu sa posebnim propisima. Neće se tu znati koji je inspektor za što nadležan. Vjerujem da ni vi niste sto posto sigurni koji inspektor ima koja zaduženja. Imamo u Hrvatskoj bezbroj takvih primjera. SDP će podržati usklađivanje sa direktivama EU, ali nas žalosti da dolazite u Sabor samo kada predlažete populističke mjere ili usklađivanje sa direktivama EU. Razmislite da li bi bolji Zakon o aquakulturi bio korisnije rješenje. Hvala.
Idemo sada na pojedinačnu raspravu. Javio se poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Evo kada implementiramo ovu direktivu EU i puste uredbe neće biti riješeni svi problemi hrvatskim proizvođačima u aquakulturi, govorimo o proizvodnji ribe nego nadam se da će u Hrvatskoj se konzumirati više domaće ribe, više slatkovodne ribe proizvedene u našem kontinentalnom dijelu a također i morske ribe jer smo na dnu EU bez obzira što smo mediteranska država, što imamo prekrasno more, rijeke, ribogojilišta koja su evo raspadnuta. Spomenuo sam ribogojilište u Rudi. Nadam se da će ovom dozvolom za rad se naći netko da će pokrenuti tu proizvodnju u 240 bazena u najvećem ribogojilištu pastrve u Europi to je u pritoku rijeke Cetine u Rudi, u selu Ruda. Nadam se da čim prije ćemo vidjeti tu napokon proizvodnju, 40 zaposlenih a po meni je najveći problem što Hrvati vrlo malo konzumiraju ribe. Da li je to zbog cijene, da li je to zbog nečeg drugoga ali 8 do 9 kila prema usporedbi prosjeka EU 25 i pol kilograma, a Španjolska, Portugal 55 kilograma, nešto malo manje Španjolska i ostale mediteranske zemlje su četiri, pet puta više konzumiraju po stanovniku ribe nego Hrvatska. Nadam se da će taj naš veliki mogućnost gospodarskog i razvoja i proizvodnje zdrave, domaće hrane u ovoj korona kriza je razotkrila nedostatnost, a pogotovo će naglasiti još jednom i pojedinačno da mi je drago što će idući tjedan i kolega Bačić i kolega Borić i kolegica Petir što će zajedno izglasati isključivi gospodarski pojas. Prijedlog koji je bio u više navrata ovdje kojega ste proglašavali tada da nije, jednostavno da je to glupost, da je ZERP isključivi gospodarski pojas. To je naravno neistina i to je dobro za hrvatski narod, za suvereno pravo hrvatskoga naroda na isključivom gospodarskom pojasu. Ali samo da još jednom kažem što se događalo. Znači ključni, u pregovorima je bio isključivi gospodarski pojas, to morate vrlo dobro provjeriti ali tada je Vlada Andreja Plenkovića na 21 stranici obrazložila zašto ne isključivi gospodarski pojas. Čak sam bio u otvorenoj emisiji, na istoj strani smo bili ja i Tonči “Otvoreno“, Tonči Tadić i ja, a nasuprot je bio Vladimir Šeks koji je obrazlagao cijelu emisiju da nije bilo moguće proglasiti zbog uhićivanja, lociranja, transferiranja generala isključivi gospodarski pojas. Ali tada kad kaže kolega Borić ti si bio predsjednik mjesnog odbora, da bio sam predsjednik mjesnog odbora ali sam bio jedan od koordinatora more – kopno. Tu je bio koliko se sjećam Nikola Grmoja, ovdje među nama kolega Željko Sačić su bili u toj inicijativi. Te se inicijative sjećate. Znači nije ta inicijativa od jučer proglašenja isključivog gospodarskog pojasa. Na svim županijama jadranskim uz more mi smo dali prijedlog i zaključak. Zbog čega niste podržali nije bitno, ali ovo je dobro da jedinstveno izglasavamo proglašenje isključivog gospodarskog pojasa i da napokon suvereno pravo ostvari hrvatski narod na svome moru. To je naše pravo, međunarodno pravo. Nas je i Vijeće Europe pozivalo 2013. da proglasimo isključivi gospodarski pojas. Pa nije bez veze da je ZERP isto onda ne bi isključivi gospodarski pojas proglašavali. Sjećam se brojnih, noćima smo ovdje raspravljali o isključivom gospodarskom pojasu, brojne replike kolega Bačić, ja njemu, on meni. To je bilo non-stop. Međutim je činjenica da idući tjedan napokon Hrvatski narod pobjeđuje, napokon. Ali tribali smo čekat puno godina, nitko neće odgovarati za štete koje su nanesene što nismo prije proglasili, puno prije primjenu isključivog gospodarskog pojasa. Razlika između ZERP-a i isključivog gospodarskog pojasa je znate što? Pune primjene. ZEPR vam je kao da kupite auto bez kola, vjetrobranskog stakla, retrovizora, volana i sjedala. Znači, ovim će se proglasiti puna primjena isključivog gospodarskog pojasa, a inače sami sebe demantirate. Zašto bi proglašavali isključivi gospodarski pojas kolega Bačiću da je isto kao i ZERP.
Hvala vam kolega Bulj. Imate dvije replike. Kolega Sačić vi ste prvi.
Pa poštovani kolega Bulj, nemojte osvrtat na ovu posprdnu primjedbu i po meni neprimjerenu da ste kao predsjednik mjesnog Odbora Suhač bili, kao niste znali nešto o IGP-u. Primjerice ja sam prikupljao bio u toj inicijativi nakon saznanja od Tončija Tadića od 2001. godine i s ponosom ističem da sam kao član Udruge vinogradara Jalžabet iz Varaždin brega prikupljao potpise za i za zaštitu Jadrana i za IGP, i za kopno, more sa jednom jedinom željom spojimo zelenu i plavu Hrvatsku, zaštitimo hrvatski Jadran, zato smo ginuli. I zato mislim i vjerujem da će HDZ na dan proglašenja IGP-a ovdje kad ćemo dići ruke sa velikom zahvalnošću zahvaliti svim hrvatskim domoljubima, suverenistima koji su branili hrvatsko more.
Imate odgovor, izvolite.
Pa ja bih odmah rekao da sam ponosan što sam krenuo u politiku prije aktivizma kandidirajući se u svome selu i to nije nikakav problem. I sad uopće mi nije to, to mi je čak na ponos šta u svome selu se kandidiram, tu ću živjeti, ostati i umrijeti u mome Sinju, na mom Suhaču i borit se za to područje koliko god mogu. Nadam se da će se stvoriti mogućnosti bolje da nam što više ljudi ostane na tome području moga Sinja, Cetinskog kraja i cijelog područja Dalmatinske zagore. I nikakav, problem što se tiče isključivog gospodarskog pojasa svih inicijativa koje su se vodile poglavito povezivanje Hrvatske zelene i plavog Jadrana mislim da je more i kopno bila preteča ovih inicijativa i borbi za proglašenje pune primjene isključivog gospodarskoga pojasa. I nadam se i očekujem da ćemo idućeg tjedna napokon svi zajedno izglasati isključivi gospodarski pojas. Na žalost dugo se čekalo [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Bolje ikada nego nikada, to je suvereno pravo Hrvatskoga noroda.
Kolega Borić izvolite druga replika.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa evo gospodin velepoštovani Miro Bulj, jednostavno evo koristi svaku priliku da istakne vlastitu važnost u proglašenju tog gospodarskog pojasa. Ali ja ću se malo podsjetiti i vratiti u povijest 2016. godine nakon izbora. MOST je pregovarao sa HDZ-om da slože Vladu i tu su uvjeti bili, je se nešto govorilo i o tome, ali uvjeti su bili da bi se stvorila Vlada dužnosnici, Zakon o dužnosnicima, ovrhe, RTV, HNB, HBOR itd. IGP-a nije bilo uopće nigdje, nije vas uopće interesiralo. I kad ste se počeli baviti s time, počeli ste se baviti s time kad vam je gospođa tajnica, tj. kada je Plenković, gospodin Plenković naredio tajnici da napiše rješenje da smijeni vaše ministre koji su otkazali poslušnost i to je bilo to. Nakon toga ste počeli tražiti prostore koje ste u pregovorima zaboravili, jednostavno vas nije bilo briga i sada se vraćate kada HDZ to želi riješiti i riješit će sljedeći tjedan i uopće neće biti nikakvih problema, a MOST može glasat za to ako bude htio.
Izvolite odgovor.
Kolega Boriću, prvi uvjet kojega sam ja tražio u MOST-u kada sam ušao kao nestranačka osoba na listu je bilo proglašenje isključivog pojasa i to je dogovoreno i potpisano. I prva odluka Plenkovićeve Vlade bilo je pokretanje isključivog gospodarskog pojasa i pokretanje inicijative. To je prva. Imali smo tada „Otvoreno“ spomenuo sam sa vašim gospodinom Šeksom. Ja znam da ćete vi braniti, možete to provjeriti. Ja znam da ćete vi braniti Andreja Plenkovića. Vi ste pahuljica Plenkovićeva, vi ste sve za Plenkovića. Vi ste oni koji će ga braniti, ali govorite neistinu. Isključivi gospodarski pojas je bio uvjet, ponavljam još jednom MOST-ov a Andrej Plenković je u 21 stranicu obrazložio zbog čega ne proglasiti. Zbog toga što ste morali uključivati, locirati, transferirati hrvatske generale.
Hvala lijepa kolega Bulj. … [[Upadica Bulj, ne čuje se.]] Idemo sada, hajde nemojte vikati. Kolega Bulj molim vas nemojte vikati dobit ćete treću opomenu, nećete više moći sudjelovati danas u radu. Sada je na redu završno u ime Kluba zastupnika MOST-a kolega Grmoja, izvolite.
Nisam se mislio javiti, ali budući da je kolega Borić besraman onda sam odlučio da se ipak moram javiti. Dakle, prva odluka Andreja Plenkovića je bila pokretanje konzultacija oko proglašenja isključivog gospodarskog pojasa pod našim pritiskom. Niste tada bili. Kolega Borić vi ste ovdje samo zaduženi, imate svoje zadatke, igrate flastera, ali tamo gdje se donose ključne odluke za Hrvatsku demokratsku zajednicu tu niste bili. Tu sam bio ja. Dakle i tu se, znači pregovaralo o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa. I neke vaše kolege su imale u tome časnu ulogu poput kolege Stiera koji se zalagao da Hrvatska proglasi isključivi gospodarski pojas, dok je Andrej Plenković stalno izražavao određenu rezervu prema tome. Dakle, ovo je odluka za koju se MOST zalaže ne od svojih početaka, nego i od svojih prapočetaka. Dakle, ja sam osobno sudjelovao u inicijativi „More i kopno“, tražili smo proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. I da odmah razjasnimo, drago nam je da će ova hrvatska Vlada i ova vladajuća većina uz potporu ja se nadam svih oporbenih stranaka glasovati za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, znači na Jadranu u skladu sa Konvencijom o pravu mora iz 1982. Mi možemo danas govoriti o aktualnom vanjsko-političkom kontekstu, da je Italija krenula u proglašenje IGP-a, ali iz perspektive sadašnjosti i budućnosti ta je rasprava potpuno irelevantna. Bitno je da ćemo konačno proglasiti IGP. Kada govorimo o koristima, mi u MOST-u shvaćamo da se radi o morskom prostoru koji je sve vrjedniji, kojeg treba nadzirati i čuvati od prekomjernog korištenja, zagađenja također. Ne vodimo se u ovom slučaju nekakvim jeftinim i ograničenim populističkim ili političkim pristupom koji se svodi „use, nase i podase“ i to od danas do sutra. Znači nego vodimo računa da je Hrvatska neovisno o svemu ipak od idućeg tjedna proglasila svoj isključivi gospodarski pojas i da će to ostati i kada se okolnosti promijene. Isto tako, sigurno da očekujem da će odluka imati i neke rezerve s obzirom da ima određenih pitanja, znači oko samog razgraničenja. Isto tako treba biti realan i konstatirati da smo primjerice zapustili znači i more kao bitan resurs i to njegovu prometnu funkciju pa su naše luke poput Rijeke postale drugorazredne čak i u lokalnom jadranskom kontekstu. I mi nemamo u ovom trenutku i to je jedina istina dovoljno snage za fizičku prisutnost u IGP-u. Kada uzmemo u obzir tu i neke druge činjenice Hrvatska se i to je ono što je žalosno odrekla svoje pomorske tradicije i to trebamo mijenjati svi zajedno, dakle ne može to ostvariti niti MOST, niti SDP, niti Suverenisti, niti HDZ sam po sebi. Znači našim Jadranom se odvija na žalost promet koji završava u talijanskim i slovenskim lukama. Mi moramo imati jasan plan kako Hrvatsku promovirati i unapređivati kao pomorsku državu. Tu je ova aquakultura, tu je ribarenje koje je jako važno. Ako to naravno nećemo mijenjati, onda nam ni ovaj IGP kojim ćemo kolega Bulj naravno zapljeskati idući tjedan neće donijeti toliko željenu korist kakvu svi mi ovdje bez obzira na ove kritike koje upućujemo prema kolegama ja sam uvjeren da oni priželjkuju također da Hrvatska od toga ima koristi. Evo hvala.
Javio se završno i kolega Zekanović u ime kluba Hrvatskih suverenista.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Prije desetak godina moj prvi nepolitički aktivizam ali aktivizam bio je vezan uz akciju „More i kopno“. Tada me na tu akciju nagovorio gospodin Ivica Reljković i Mate Knezović. Oni su bili inicijatori, jedan spiritus movens te akcije i moram priznati da sam prvi puta onda stajao na štandu dva tjedna, prikupljali smo potpise. Skupili smo 170, 180 000 potpisa i tu sam krenuo nekako. Za one koji su zaboravili a nadam se i siguran sam da se mnogi sjećaju ove akcije, radilo se o inicijativi koja je tražila od hrvatske Vlade tadašnje da se proglasi isključivi gospodarski pojas. Isključivi gospodarski pojas je bio tema u Saboru mnogo puta, pa ću podsjetiti na 2007. godinu kada je naš Suverenist Pero Kovačević sa svojom ekipom, onda je to bila pravaška ekipa i dao, znači i prijedlog zakona za proglašenje IGP-a. Nikad se nije dogodio. Ja nisam siguran da svi znaju o čemu se radi kad govore o IGP-u. Ja ću pokušati samo kratko objasniti, već sam objašnjavao sa ovog mjesta ovdje. More svake države se dijeli na unutarnje more, koje je more između otoka i obale. Zatim teritorijalno more koje se proteže 12 nautičkih milja od zadnjeg otoka ili točke obale prema pučini. I onda od tih 12 nautičkih milja do epikontinentalnog pojasa, odnosno do linije razgraničenja nalaze se međunarodne vode gdje svaka država ima pravo proglasiti ZERP što smo mi napravili ili IGP. E sada ono što mnogi ne razumiju, a govore o ovome, a vi to znate pretpostavljam. Kad smo mi ušli u EU mi smo zapravo pristali na to da naše međunarodne vode postanu poštovana ministrice što? Europsko more i da tamo može ribariti svatko. Pa kad smo mi kolega Bačiću tu mi pričate, smetate me. Pa onda kad smo mi, ispričavam se. Sve u redu. Dakle, i onda smo mi pristali znači na to da Italija i sve ostale države članice EU mogu kod nas ribariti. Jel' tako? Ulaskom u EU. E međutim, kad mi proglasimo IGP a to svi moraju znati, a mi smo Suverenisti dali i pitanje Vladi i zahtjev Vladi ništa se ne mijenja. Jer europsko more i dalje ostaje europsko more i tamo može ribariti svatko. Gospodine Boriću i gospodine Bačiću, ništa se ne mijenja. Jel' tako ministrice? Jel' se mijenja što? Ne mijenja se ništa, na žalost. Ali ima jedna mala caka, caka 21, kvaka kako god hoćete. Onda imamo jednu mogućnost da pošalje, znači kad ministrica naša sjedne sa Andrejem Plenkovićem i kaže slušaj Andrej, mi bi mogli sad Europskoj komisiji poslati pismo i tražiti potpunu zaštitu IGP-a. I onda u tom trenutku tamo više ribolova nema. Odgovara li to nama? Odgovara. Zašto? Jer hrvatske ribarice i tako tamo ne ribare, ribare isključivo talijanske. To je važno mrjestilište, a 70% ribe iz tog prostora i ovako i onako dolaze kod nas. Dakle, ključno pitanje je nije hoćemo li mi proglasiti IGP, zvalo se ZERP ili IGP je ista stvar. Ključan je onaj korak dalje. Ja ću podržati IGP, ali ključan korak dalje i to svi moraju znati. Znači to je tako. Hoće li Vlada Andreja Plenkovića nakon toga tražiti od Europske komisije potpunu zaštitu IGP-a. Samo je to pitanje. E sada hoće li? Ja ću staviti ruku u vatru, evo mogu se kladiti sa bilo kim ovdje i sa ljevice i sa desnice, kvazi desnice i oni koji ne znaju gdje su da se to dogoditi neće, odnosno da ćemo imati istovjetan režim ribolova talijanskih ribarica u hrvatskim međunarodnim vodama, istovjetan režim. To je ono što je bitno. Neće se ništa promijeniti. Pa šta vi mislite da su Talijani ludi da će oni pristati na to da daruju Hrvatskoj ono što je hrvatsko, naše međunarodne vode. Pa nisu. Nisu ludi. Oni će i dalje loviti ribu u našem dijelu međunarodnih voda i to je amen. Znate li do kada? Dok je god ovakve Vlade koja nije suverenistička Vlada. Kad jednog dana u Vladi budu participirali hrvatski suverenisti ovoj ili onoj, e onda znajte to više neće biti tako. Da gospodine Boriću!
A što je povrijeđen Poslovnik? Govorio je vaš kolega, ne razumijem.
Nisam imao drugu formu samo da kažem koliko milijardi kuna smo izgubili u ovih 19 godina.
Ne kolega Sačiću. Molim vas, za jednog časnog zastupnika ovo što radite nije dostojno. Izvolite se sjesti i nemojte na takav jedan ružan način pokušati manipulirati. Dobivate opomenu. Ovo je stvarno nekorektno. Kolega Bačić, izvolite završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Najprije sa ovim zakonom o aquakulturi ZERP i IGP nema nikakve veze. To je prva stvar, nikakve. Aquakultura, isključivi gospodarski pojas je udaljen na negdje oko 10, 11 ili 12 nautičkih milja. Nema niti jednog ribogojilišta, niti marikulture u isključivom gospodarskom pojasu jer je udaljen 12 nautičkih milja od pučinskih otoka i 12 nautičkih milja od polaznih crta za određenje teritorijalnog mora. To je u pravilu hrvatska obala. Jedino tamo gdje su pučinski otoci Hrvatska i još dublje ulazi u Jadran zbog toga što je Palagruža hrvatska. Upravo taj dio od Palagruže 12 nautičkih milja, još i više čini većim ZERP hrvatskim nego što je to, bi pripadalo temeljem polovice Jadrana gdje je granica epikontinentalni pojas između Hrvatske i Italije. Govoriti o ZERP-u i IGP-u treba nešto znati. Treba najprije znati Međunarodnu konvenciju o pravu mora, treba znati Hrvatski pomorski zakonik, treba nešto naučiti o tome. Treba znati da je danas govoriti o ZERP-u i o IGP-u i onda kad smo mi ovdje Hrvatska demokratska zajednica kao ove stranke koje danas govore niti su postojale niti su znali što je suverenizam, niti su znali što je isključivi gospodarski pojas, niti zašto se borimo za ZERP, niti zašto ga suspendiramo za države članice EU je izlično, nepotrebno. Dakle, proglašen je ZERP od strane Vlade Ivice Račana 23. rujna 2003. godine i odmah suspendiran na godinu dana. Tada govoriti o ZERP-u i IGP-u imalo je smisla jer smo bili treća država, nismo bili članica EU i mogli smo se pravit gospodari u svom ZERP-u i u svom IGP-u. Danas ulaskom, ne danas nego prije sedam godina ulaskom u EU bio on ZERP, bio on isključivi gospodarski pojas, bio on ekološka zona, bio on ribolovna zona to je zajedničko more EU i mi u njemu zajedno provodimo ribarstvenu politiku EU koja se odnosi i na naše ribare i na francuske ribare i na talijanske ribare i na grčke ribare i na sve ribare članice EU. Ono se ne odnosi na treće države nečlanice EU. Ja ne razumijem zašto je Vlada Ivice Račana tada napravila ZERP umjesto isključivog gospodarskog pojasa. Kada je išla u taj ulazak bilo je logično da proglasi isključivi gospodarski pojas. Nije ali treba reći to razlika između isključivog gospodarskog pojasa i zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa u naravi za interese Hrvatske, gospodarske, političke nema razlike. 99,9% sadržaja ZERP-a je i sadržaj IGP-a i u ekološkom aspektu i u ribolovnom aspektu. Jedino što ima IGP a nema ZERP to je nemogućnost. Mi proglašenjem ZERP-a ne možemo graditi umjetne otoke u ZERP-u 12 nautičkih milja od obale. Možete misliti koja je to dubina u Jadranu. I drugi, ne možemo iskorištavati energiju vjetra i mora, plime i oseke. To je razlika. A za ribare, kad proglasimo IGP ništa se promijenit neće, ništa niti će imati nešto bolju startnu poziciju, niti lošiju u odnosu na ZERP. To tko ne razumije ili ne želi ili se pravi glup. Kad je uvaženi zastupnik Tonči Tadić ovdje sa mnom imao milijun replika prije desetak, dvanaest godina imalo je smisla govoriti o ZERP-u, imalo je smisla jer tad nismo bili članica EU. I tad smo mogli propisivati u svom ZERP-u ili IGP-u uvjete kao samostalna država koja na tom ZERP-u ima svoja suverena prava. Ali je Vlada tada HDZ-a zajedno sa SDP-om utvrdila da je strateški nacionalni interes Hrvatske ući u EU. Mi smo mogli tada svojevoljno možda donijeti odluku o proglašenju ZERP-a i IGP-a odnosno da se ZERP odnosi na države članice EU, ali mi smo zaboravili da blokirani u Sloveniji zbog Savudrijske vale. A jači igrači od Slovenije su nam prijetili blokadom da će blokirati pregovore za ulazak u EU. Danas mi ne bi mogli imati 24 milijarde eura da smo stajali tamo zajedno sa Vučićem za što uvijek zagovaraju na Balkanu. Mjerili smo između strateškog interesa Hrvatske koju je dr. Franjo Tuđman, danas mu je obljetnica smrti, govorio u svom prvom proglasu Hrvatske demokratske zajednice nakon što postanemo samostalna, suverena Hrvatska država da ćemo ući u EU [[Upadica predsjednik: Hvala vam. Hvala kolega Bačić.]] I mi smo to napravili [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Imamo ZERP [[Upadica predsjednik: Kolega Bačiću hvala vam lijepa. Evo završavam gospodine predsjedniče. …]] Upadica predsjednik: Je gotovo je. Deset sekundi je isteklo./… … koji je od 2013. godine postao zajedničkim …
Kolega Bačiću završite. Kolega Zekanović, vi ste se javili za povredu Poslovnika?
Tako je. Znači članak 238. gospodin Bačić je iznio ovdje jednu neistinu ili polu istinu. Ja sam također naglasio da se ništa ne mijenja, ali niste rekli ono ključno da imamo mogućnost poslati zahtjev Europskoj komisiji onda kad smo proglasili IGP. E sad, mene zanima hoćete li i vi biti lobist da pošaljemo to [[Upadica predsjednik: Molim vas kolega Zekanoviću.]] Ja znam da nećete i da će Talijani i dalje tamo ribariti na žalost, ali ok.
Kolega Bačiću molim vas. Kolega Zekanoviću dobivate opomenu. Nije bila povreda Poslovnika. Međutim kolegice i kolege, dakle povreda Poslovnika počela se ponovno zloupotrebljavati. To više nema smisla. Dakle, čak je i kolega Sačić rekao nemam drugog načina pa ću onda izmisliti, dići povredu Poslovnika. Ja ću predložiti ako se ovo nastavi, ja ću predložiti da ponovno napravimo raspravu oko toga i da promijenimo Poslovnik, jer ovo nema smisla. Dakle imamo određene institute koje smo sami dogovorili, počeli smo ih zloupotrebljavati. Znači da ih trebamo mijenjati i ovo nema nikakvoga smisla. Sada ću zamoliti završno u ime predlagatelja ministricu poštovanu Mariju Vučković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Želim zahvaliti svim saborskim zastupnicama i zastupnicima na sudjelovanju u raspravi, na davanju korisnih prijedloga i sugestija. Također posebno zahvaljujem i svima onima koji primjećuju rezultate rada u ribarstvu i aquakulturi, suradnja administracije, znanstvene zajednice i hrvatskih ribara i savjestan pristup koji pokazujemo pri izradi propisa i poštovanje koje prikazujemo i pokazujemo ovom Hrvatskom saboru. Međutim, isto tako želim konačno jasno otkloniti neistine koje se stalno ponavljaju. Te neistine su da će, znači istina je da između gospodarskog isključivog pojasa i zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa u komponenti koja se odnosi na ribarstvo nema razlike. Naime, Pomorski zakonik glava V. članak 43. koji govori o isključivom gospodarskom pojasu jasno govori da se njime dodjeljuju suverena prava državi pod jedan - u iskorištavanju, istraživanju, očuvanju i gospodarenju morskim živim i neživim prirodnim bogatstvima. Pod dva - proizvodnja energije iz mora, morskih struja i vjetrova. I pod tri – izgradnja umjetnih otoka. Zaštićeni ekološko-ribolovni pojas kojeg je Hrvatska proglasila 3. listopada 2003. godine temelji se na Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora iz 1982. i Pomorskom zakoniku iz 1994. godine i njime se zemlji koja ga je proglasila daju suverena prava u iskorištavanju, istraživanju, očuvanju i gospodarenju morskih, živih prirodnih bogatstava, te u znanstveno-istraživačkom radu i očuvanju morskog okoliša. Dakle, nema razlike u pogledu ribarstva plus dodatno Uredbom 1380 o zajedničkoj ribarstvenoj politici koju je Hrvatska obvezna primjenjivati i primjenjuje. Od ulaska u EU propisuje se način korištenja mora od strane plovila EU. Pri tome mi ih dobro štitimo, mi imamo napredak u očuvanju resursa, mi se borimo za naše ribare i mi imamo rast aquakulture od skoro 20%. Netočan je podatak o 17000 tona, ona je blizu 20 000 tona. I druga neistina koju želim ovdje reći je neistina koja se uporno ponavlja o potrošnji ribe u Hrvatskoj po glavi stanovnika između 8 i 9 kg. Ona se ponavlja. Ja jučer na odboru nisam rekla točan podatak jer sam ga rekla da ga je potrebno provjeriti, ali ću ga sad ovdje reći. On je 18,4 kg po glavi stanovnika, on raste a mi zbog načela opreznosti i potrebnih provjera i različitih mišljenja određenih znanstvenika taj podatak dodatno provjeravamo. Hvala vam lijepa.
Ostanite ministrice. Idemo redom. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovana ministrice, poznajem vas još dok ste bili državna tajnica po temeljitosti i ostali ste temeljiti i lijepo govorite. I da sam ja predsjednik Vlade bili bi i moj izbor, časna riječ. Međutim, ja se slažem sa vama. Ja sam isto rekao da se ništa ne mijenja i objasnio sam. Mislim da sam točno objasnio kao i vi. Međutim, odgovorite mi ali onako iskreno, jel' možete biti iskreni na ključno pitanje postoji li mogućnost, a ja znam da postoji jer sam razgovarao sa nekoliko sveučilišnih profesora koji se bave ovom temom, da onda vi kao ministarstvo odnosno Vlada RH od Komisije traži potpunu zaštitu IGP-a kao mrjestilišta za ribu. Mi sa time ništa ne bi izgubili nego bi dobili jako puno u tom ribarskom smislu, jer bi ribari iz tog mrjestilišta i ovako i onako išle u hrvatske teritorijalne vode, naši ribari ne bi trošili za naftu, ali ionako ne ribare tamo jer nemaju brodove koji su adekvatni za te udaljene destinacije.
Hrvatska i Talijanska Republika pokazuju dobru suradnju u uspostavljanju isključivog gospodarskog pojasa. Isto tako posljednjih godina imamo izvanrednu suradnju vezano za zaštitu morskih resursa. Ponovit ću primjer Jabučke kotline i sporazum trogodišnji koji je potpisan nakon dugo napora u listopadu 2017. godine koji već ima pozitivne učinke na demerzalne morske resurse. Ponovit ću da imamo inicijative upravo mi iz RH o uspostavljanju novih takvih režima ograničavanja ribolova na drugim područjima. Sva su u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu, to je naš put. Ovdje ću naglasiti da je Hrvatska od ulaska u EU od svojih 3600 brodova koji čine flotu za gospodarski ribolov izgubila njih 82, Talijanska Republika više. Pri tome ću isto naglasiti u posljednje vrijeme da je za Talijansku Republiku uspostavljena obveza smanjivanja kočarske flote za 15% što je rezultat i suradnje i napora Hrvatske za zaštiti svoje resurse. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]]
Kolega Zekanoviću, treća opomena sada. Doviđenja! Hvala vam lijepa. Rekli ste šta ste imali. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovana gospođo ministrice, ovo što je kolega Zekanović otišao govori nije točno. Vi jako dobro znate, bili ste tada državna tajnica da je Hrvatska u dijelu Jabučke kotline koja se proteže i na hrvatsko teritorijalno more i na zaštićeni ekološko-ribolovni pojas čak dijelom prolazi i polovicu Jadrana je zaštićeno i u dogovoru sa Europskom komisijom je zabrana izlova. To je prva stvar. Druga stvar ono što je dobro, da će Italija proglasiti isključivi gospodarski pojas ako ga proglasi kako ga je najavila. Jer će onda cijeli Jadran što sada nije slučaj biti zaštićen sa hrvatske i sa talijanske strane. U ovom dijelu talijanski nepostojeći IGP, odnosno pravo kojeg oni imaju temeljem Međunarodne konvencije o pravu mora danas je otvoreno more. I to je ono što pričinjava štetu Jadranu. Onog trenutka kad Talijani proglase isključivi gospodarski pojas moći ćemo štititi cijeli Jadran.
Hvala vam. Izvolite odgovor. Kolega Brumnić, dajte prije nego što se javite promislite to što govorite i ne dobacujte sa mjesta. A još gore kad besmislice dobacujete. Izvolite ministrice, odgovor na repliku.
Mogu samo potvrditi.
Onda idemo dalje. Kolega Bulj, izvolite.
Ministrice Europska komisija je 2013. godine dala neovisnu i da se istraži, tj. napravila je istraživanje gdje je utvrđeno da Hrvatska zbog toga što nije proglasila isključivi gospodarski pojas godišnje gubi više od milijardu kuna. Vi ste s time upoznati i znate dobro da nije isto ZERP i isključivi gospodarski pojas, jer bi bilo besmisleno da ovaj Sabor i ova Vlada predlaže isključivi gospodarski pojas, nego vi imate drugi problem. Zašto niste prihvatili kada je neka druga politička opcija predlagala isključivi gospodarski pojas. Mi ćemo prihvatiti ovo, ali pet godina tvrdite da isključivi gospodarski pojas i ZERP da je to isto. I sad odjednom sami sebe demantirate, a 2013. godine neovisno istraživanje koje je naručila Europska komisija kaže, možete to naći vrlo lako, da Hrvatska zbog toga što nije proglasila gubi milijardu kuna.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor. Želite odgovoriti? Ne.
Sto puta sam rekla razlike nema u ribarstvu. I sad sam citirala u čemu postoje razlike, ali što ću ja sad. Mogu sad evo reći treba osporavat da sam plava i visoka metar i osamdeset.
Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovana ministrice, imam pitanje koje na žalost ne mogu riješiti na Odboru za okoliš, a tiče se prijava Udruga malostonskih školjkara koji traže ponovna testiranja i protive se zapravo izgradnji Centra za gospodarenje otpadom u Lučinom Razdolju. Kao što znate, prva testiranja koja su bila jesu pokazala da postoji opasnost i da je mogućnost da otpadne vode prodru do Malostonskog zaljeva. S obzirom da je za uništenje zapravo mogućnost aquakulture u Malostonskom zaljevu dovoljno da se to dogodi jednom, dakle jednom a svjesni smo i a svjesni smo i klimatskih promjena i naglih promjena vremena koje mogu dodatno to potaknuti. Da li ste spremni napraviti dodatna ispitivanja i zatražiti da se zaista pokažu garancije da je to apsolutno nemoguće da otpadne vode dođu iz Centra za gospodarenje otpadom u Malostonski zaljev [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] posebno imajući na umu da je kamenica zaštićena na europskoj razini. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Ministarstvo poljoprivrede je ove godine notificiralo drugu državnu potporu koja se upravo odnosi na uzgoj kamenice. Također u listopadu je Malostonska kamenica dobila međunarodnu oznaku izvornosti na europskoj razini. Ulažemo značajne napore u suradnju i pomoć Malostonskim školjkarima i svim školjkarima u Hrvatskoj. Što se tiče Centra za gospodarenje otpadom Lučino Razdolje ono je dobilo svoje dozvole i suglasnosti pozitivne ocjene u odnosu na okoliš od strane mjerodavnih institucija, znanstvenika i onih koji su sudjelovali. Također postoji upozorenje u ime Ministarstva poljoprivrede. Ja sigurno nisam ona koja mogu osporiti ljude koji su sudjelovali u procjeni utjecaja na okoliš, a kao i sve dopise koje dobijem od Malostonskih školjkara mi uvijek pokušavamo to provjeriti sa nadležnim institucijama jer je to resor u našoj skrbi.
Kolegice Petir, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo ministrice, možda bi bilo dobro još jednom pojasniti da niti do sada, dakle u ZERP-u nije se moglo državama članicama naplaćivati izlov ribe, da se to neće moći niti u buduće. I obzirom da se te teze stalno ponavljaju da je Hrvatska po tom pitanju nešto mogla učiniti željela bih da još jednom ovdje jasno kažete kakva je situacija oko toga kao i kakva je situacija oko kontrole. Je li točno da je Hrvatska u stvari nabavila i bespilotne letjelice kojima detaljno kontrolira što se događa na našem dijelu Jadrana?
Izvolite odgovor.
Dakle, nema razlike plus svi smo podložni pravilima zajedničke ribarstvene politike. Od njih imamo i značajne koristi. Dakle, nema nikakve razlike niti mogućnosti naplate izlova što se tiče ribarstva.
Hvala lijepa. Kolega Ante Bačić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovana ministrice. Evo trudio sam se zadnji javiti za repliku ali evo kolega Kujundžić me preduhitrio. Probat ću završiti sa nečim pozitivnim. Evo rekli ste i statistiku ministarstva koliko troše Hrvati ribe, tj. kilograma po stanovniku i da se to ne podudara sa ovim materijalima od 10 kila, mislim da je 18. Mislim da smo mi mediteranska zemlja koja definitivno treba povećati to. Znam da i samo Ministarstvo poljoprivrede ima odlične projekte i „Od polja do stola“ i „Meni doručak“. Nadam se da ćete osmisliti nekoliko projekata i vezano i za povećanje upravo korištenja ribe na našim stolovima. Započeli smo dan evo pridružuje nam se i ministar zdravstva gospodin Beroš. Započeli smo dan sa Nacionalnim strateškim okvirom protiv raka, spominjali smo prehranu, spominjali smo hrvatske proizvode. Vi se potrudite da ubacite što više ribe na naše stolove. Mislim da ćemo bit puno zdraviji i normalniji. Hvala vam.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Hrvatska će i putem operativnih programa i drugim mjerama nastojati poticati potrošnju ribe i kontrolirati svoje more, pa koristim ovu priliku da ponovim da je u kontrolu ribolova uloženo preko 100 milijuna kuna iz Operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo. Da smo broj inspektora povećali sa 30 na preko 220 u suradnji sa drugim tijelima. I da smo prošle godine, što evo možda nije dovoljno primijećeno dobili nagradu kao mediteranska zemlja u konkurenciji od svih 28 mediteranskih zemalja bez obzira jesu li u Europskoj uniji ili ne za one koje su najbrže u godini dana primijenili nove tehnologije u kontroli u ribarstvu i očuvanju morskog okoliša. Ta nagrada je uručena nama u lipnju 2019. godine.
Zahvaljujem ministrici. Aha imamo još jednu repliku, kolega Kujundžić video veza.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine Jandrokoviću. Evo na samom početku divim se u biti gospodinu Bukarici i čestitam na energiji. Sinoć je čovjek bio do ponoć i dvadeset tu. Poštovana ministrice ponovit ću pitanje koje sam pitao na početku. Zapravo izrazito važan problem u aquakulturi su bolesti organizama u uzgoju. Na tržištu RH registriran je izrazito malen broj lijekova za primjenu u aquakulturi što zbog stalnog korištenja jednih te istih može generirati rezistencijom uzročnika bolesti na raspoložive lijekove. Također uvozom riblje mlađi za potrebe uzgoja javlja se rizik unošenja devastirajućih bolesti, pa me zanima da li je provedeno epidemiološko zoniranje u smislu geografskih područja koja su opasna. I uz to, glavni problem u slatkovodnoj aquakulturi je regulacija djelatnosti sa osnove korištenja resursa, pa me zanima da li je uspostavljen odgovarajući zakonsko-administrativni okvir i ako je što se promijenilo. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Koliko je meni poznato nije uspostavljeno zoniranje o kojem vi govorite. Mislim da ga je teško uspostaviti, a mogu reći da pitanje lijekova uređuje Zakon o veterinarsko-medicinskim proizvodima koji će također u narednom razdoblju ići u izmjene, pa ćemo vidjeti da li je moguće ovaj zakonodavni okvir unaprijediti.
Hvala lijepa. Ministrice ovim smo došli do kraja. Zahvaljujem se svima koji su sudjelovali u raspravi. Zaključujem ju i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sada ćemo prijeći na zadnju točku dnevnog reda danas - Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi sa pripremom zdravstvenog sustava Republike Hrvatske na posebne okolnosti uzrokovane corona virusom Podnositelji su 16 zastupnika u Hrvatskom saboru na temelju članka 86. Ustava i članka 145. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o interpelaciji primjenjuju se odredbe 145. do 151. Poslovnika. Vlada je dostavila izvješće. Raspravu je proveo Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Predstavnik predlagatelja dat će dodatno obrazloženje. Imamo tri zastupnice kolegica Mrak – Taritaš, kolegica Marić i kolegica Benčić, pa molim vas da onda krenemo, da rasporedite svoje vrijeme. Prva je na redu kolegica Mrak – Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Dakle, već smo vidjeli svašta nešto. Vidjeli smo da obično o interpelaciji koju smo imali u ovom sazivu Sabora odnosno vezano uz ministre dobivamo, opoziv ministra dobili smo termin u tri popodne. Ali evo sada dobivamo i termin 15 do 9 navečer, dolazi resorni ministar. I taj termin 15 do 9 navečer meni ukazuje na dvije činjenice. Prva činjenica da je, da točno to mislite o stanju u hrvatskom zdravstvu da dobijemo termin u kasnim večernjim satima pa da o tome se što manje čuje, što manje zna. Ali jednostavno to ne možete maknuti i to ne možete sakriti. Jer Hrvatska ima ozbiljan problem. Jedan dio problema to dijelimo sa cijelim svijetom, naravno i sa Europskom unijom koje smo dio. To je pandemija bolest covid-19 uzrokovane virusom SARS COV-2. Uopće nema spora da se radi o situaciji u kakvoj se nikad nismo našli, a iskreno se nadam da se više nećemo naći. Međutim, Hrvatska ima i drugi problem ali taj problem je samo naš, a to je da smo sve članice EU među najgorim. I po zdravstvenim i po gospodarskim posljedicama corona krize. Gospodarske ćemo ovaj put ostaviti sa strane i koncentrirajmo se samo na one zdravstvene. Među 10 europskih regija po sedmodnevnoj incidenciji na 100 000 stanovnika 7 je hrvatskih županija. Od toga držimo svih prvih 6 mjesta. Mi smo na žalost trenutačno prva po redu zemlja EU po broju slučajeva na milijun stanovnika. Četvrti smo opet na žalost po broju preminulih. Među zadnjima smo po broju obavljenih testova. Samo ta statistika bila bi zapravo dovoljna da donesemo jedan jednostavan zaključak. Krizom se upravlja loše i hrvatski zdravstveni sustav nije dobro pripremio ove okolnosti uzrokovane corona virusom. Naravno u ovoj zemlji nas uvijek uvjeravaju da ne vjerujemo svojim očima, nego HDZ-u, pa niti najjednostavnije zaključke nije tako lako donijeti. Zbog toga je 16 zastupnica i zastupnika u Hrvatskom saboru u proceduru i uputilo ovu interpelaciju. Želimo da Sabor uopće raspravlja o tome kako nam zdravstveni sustav funkcionira u ovoj situaciji, odnosno još preciznije da raspravimo o tome kakav su posao obavili Vlada, Ministarstvo zdravstva i Nacionalni stožer. Ova interpelacija ima nekoliko glavnih dijelova, odnosno poruka. Osnovna je da Vlada, Ministarstvo i Stožer a sve su to više-manje isti ljudi nisu hrvatski zdravstveni sustav dobro pripremili za krizu koja nas je zadesila. I tu naravno ne govorimo o pripremi za trenutak izbijanja pandemije, jer to zaista nitko nije mogao predvidjeti. Ali nakon prvih nekoliko mjeseci bilo je jasno što nas čeka na jesen i u zimu. A sada dobro vidimo što je to i koliko je ozbiljno. Vlada i Stožer su i sami toga bili svjesni, jer su ljude u Hrvatskoj stalno upozoravali na opasnost jeseni, drugog vala i kako se to sve nije zvalo. Tim više čudi da kroz svo to vrijeme nisu provedene prilagodbe i mjere da se zdravstveni sustav ne nađe u kaotičnoj situaciji u kojoj se našao. Zbog svijesti o tome što nas čeka još je veća i ozbiljnija odgovornost Vlade za sve propuste u pripremi, koordinaciji, nabavci lijekova i opreme, rasporedu liječnika i medicinskog osoblja, eventualnom zapošljavanju i angažiranju novih ljudi. Do hrvatske javnosti dnevno su dolazila i dolaze svjedočanstva iz samog sustava od pojedinaca koji u njemu rade do njihovih udruga i organizacija. A ta svjedočanstva sve odreda govore i potvrđuju jedno te isto. Zdravstveni sustav nije dobro pripremljen kao i drugih mjera Vlade i Stožera radi se samo na gašenju sitnih požara i to vrlo često prekasno. Ali ozbiljnom vođenju procesa o pravovremenoj pripremi i aktivnoj koordinaciji nema govora. Posebno vidljiv slučaj je onaj Kliničke bolnice Dubrava. Hrvatskoj javnosti nikad nije uvjerljivo objašnjeno zašto je baš ta bolnica prenamijenjena u isključivo covid bolnicu. Čak i odgovor Vlade na našu interpelaciju u tom smislu vrlo neobičan. Tamo naime piše, citiram: „Nakon temeljite analize i upoznavanje s cjelinama bolnice i sustavima klimatizacije zaključeno je da bolnica ima značajni potencijal za liječenje covid-19 pozitivnih pacijenata u jednom dijelu ustanove, dok bi preostali dio bolnice namijenjen bio za liječenje bolesnika koji su covid negativni.“ To je bio izvorni zaključak ekspertne skupine Kriznog stožera Ministarstva zdravstva. Međutim, naknadno je donesena odluka da se cijela bolnica prenamijeni sa svim svojim posljedicama koje to imaju za ogroman broj ljudi koji gravitiraju u toj bolnici. Posljedice koje ćemo tek vidjeti protekom vremena su one za samu bolnicu u smislu odlaska ljudi i narušavanja ukupnog funkcioniranja bolnice na dulje vrijeme. Ali dobro. Kad je odluka već donesena uslijedio je novi problem. Nije se učinilo ni približno dovoljno da se ta odluka onda i uspješno i dosljedno provede. Kaotična situacija u samoj bolnici dosegla je usijanje kad se dnevno prelijevalo u javnost. Prosvjedi zaposlenika, izvještaji o manjku organizacije i koordinacije, nedovoljno ljudi, opreme, lijekova. Sve se to tamo događalo. 6 mjeseci nakon što su nas Vlada i Stožer koji su to trebali organizirati počeli upozoravati da nas čeka opasna jesen. Reakcije i komentari stotine liječnika, sestara, tehničara i svih drugih koji rade u bolnicama, uglednih profesionalaca i ljudi predani svom poslu pokazali su nam vrlo jasno upravo ono što tvrdimo ovom interpelacijom. Sustav se nije pripremio. Ljude se nije pripremilo. Nisu znali niti što se od njih očekuje, niti gdje, niti kada i što trebaju raditi, niti su onima kojima je to trebalo na vrijeme dana nova znanja potrebna za nove okolnosti. Bacilo ih se u uzburkanu vodu i prepustilo samim sebi da se snađu. Druga velika briga koju smo izrazili u ovoj interpelaciji je dostupnost zdravstvene zaštite za sve građane RH. Što se dogodilo sa prevencijom, dijagnostikom i liječenjem svih onih kojima to treba a nisu covid pozitivni. Sustav je stavljen u hladni pogon ili je počeo raditi u vrlo ograničenom obimu. Otkazivanje termina, produživanje liste čekanja, slanja u druge bolnice u kojima o tome ništa ne znaju. To je postala realnost mnogih ljudi koji su trebali zdravstvenu zaštitu. To potvrđuje i Vlada u odgovoru na ovu interpelaciju, pa dopustite da citiram sljedeće: „Rad bolnica bio je prilagođen epidemiološkim okolnostima, a Ministarstvo zdravstva je dalo uputu bolnicama da i dalje zbrinjavaju prioritetne pacijente. Meni se čini da kad nekom date uputu da je i dalje potreba zbrinjavanja prioritetnih pacijenata to znači da se zbrinjava samo njih ako i ne sve ostale. Dakle, postoje dva ključna problema za koje su izravno odgovorni Vlada, ministarstvo i Stožer – nepripremljenost i neorganiziranost sustava za borbu protiv covid-19 i zaustavljanje zdravstvene zaštite za sve one koji nisu oboljeli od te bolesti. Sve što u odgovoru Vladi piše a štoviše ono što i ne piše to i potvrđuju, kao i termin u kojem ste odlučili da o ovom raspravljamo. Ako mislite da dobro radite onda ste se s tim trebali pohvaliti i trebali smo dobiti onaj prime time da se pohvalite i da kažete evo slušajte i vidite kako dobro radimo. Ali svjesni i vi da sustav nije pripremljen. Mi raspravljamo o ovom terminu, a sad će dodatno o tome nešto reći i moje kolegice. Hvala lijepo.
Sada će nastaviti kolegica Marić. A glede termina, ne možemo sve točke raditi u jutro. Ovaj tjedan tri su točke koje je predložila oporba, imaju sasvim solidne termine. Međutim, danas je toliko dugo trajala rasprava a isto tako dominantno od strane oporbe, da ne mogu sve staviti u jutro. Vrlo rado bih stavio, ali nemamo tri jutra u danu, imamo samo jedno. Izvolite kolegice Marić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Zašto smo mi pristupili ovoj interpelaciji, odnosno pokrenuli interpelaciju. U ovoj višemjesečnoj pandemiji na vidjelo dolazi sve više nagomilanih problema u zdravstvu od financijskih problema. Vidjeli smo brzo rastući ukupni dug u zdravstvu, neadekvatni limiti, golemi dugovi vele drogerijama, prijetnje mnogim bolnicama da hoće ostati bez lijekova, organizacijske poteškoće, kadrovski problemi a svakako je gorući problem eskalacija epidemije, veliki broj oboljelih i umrlih, prenapregnutost zdravstvenog sustava. Unazad 9 mjeseci kako Nacionalni stožer imenovanjem od strane Vlade svojim mjerama nastoji upravljati krizom krajnje je vrijeme da o svom radu izvještava najviši Dom u Republici Hrvatskoj, dakle Hrvatski sabor. Mi nikako ne obezvređujemo rad i napore i Stožera i Vlade i ministarstva u borbi protiv pandemije. Nikome nije lako. Radi se o novoj pošasti. Međutim, sada nakon 9 mjeseci nakon što je bilo i brojnih grešaka u radu i krivih odluka i dvostrukih mjerila i prilagodbe mjera kako je u kojem trenutku politički odgovaralo premijeru Plenkoviću i Vladi vrijeme je da vladajući podnesu Izvješće o radu Stožera i Vlade, da priznaju gdje se pogriješilo, da počnu prihvaćati savjete, konstruktivne prijedloge i pomoć oporbe, struke i većine članova Vladinog Znanstvenog savjeta. I ne može se reći da ne dajemo konstruktivne prijedloge i savjete. Vrludanje u odlukama, nekonzistentnost u radu, doveli su nakon početnog podržavanja od strane struke, građana, svih nas nakon nekoliko mjeseci do pada povjerenja u rad Stožera i Vlade, doveli su do zbunjenosti građana i do eskalacije epidemije. Mi smo u ovoj interpelaciji naveli više točaka o kojima želimo raspravljati. Prvo smatramo da postoji nedovoljna organizacija, manjak osnovnih resursa i nepostojanje koordinacije između raznih ustanova u RH. I smatramo da je to izravna odgovornost Vlade RH. Ministar zdravstva gospodin Beroš poručio je u Saboru da osjeća enormnu odgovornost za hrvatski zdravstveni sustav. Ja vjerujem da mu nije lako i da se trudi. Evo radio je i bolestan. Priznao je da u sustavu ima niz problema, ali i dodao kako organizacija rada u pojedinim ustanovama nije u njegovoj ingerenciji no da nastoji utjecati na poboljšanje. Međutim, ako ministar ima saznanja da u pojedinim bolnicama ne valja organizacija, ne poštuju se njegove upute, ne poštuju se nalazi inspekcija, infektolozi nisu uključeni u koordinaciju za borbu protiv covida, nema novaca za lijekove, ali ima za novi parking onda mora reagirati a ne zabijati glavu u pijesak. Drugi problem to smo već čuli je dostupnost i kvaliteta dostupne zdravstvene skrbi svim građanima RH. Ministarstvo zdravstva i Vlada trebat će napraviti jasan plan i strategiju kako će se sve odgođene pretrage, pregledi i operacije nadoknaditi ne samo za onkološke bolesnike već i za druge dijagnoze. Bit će potreban dodatni angažman zdravstvenih djelatnika da se sve to nadoknadi kad se ova epidemija smiri. A zakidanje zdravstvenih djelatnika na plaći i nedovoljno nagrađivanje svih u sustavu osobito onih na prvoj liniji borbe nije dobra poruka, nije dobra motivacija. Treće o čemu želimo svakako razgovarati je potreba za mentalnim zdravljem. U Stožer i dalje nisu uključeni stručnjaci za mentalno zdravlje, niti komunikolozi. Znamo da ova epidemija izaziva u ljudima strah, anksioznost ne samo za zdravlje i vlastiti život već i za egzistenciju obzirom i na ekonomsku situaciju. Mi ne znamo kakve će biti psihičke posljedice epidemije. Nadalje, smatramo da Stožer Civilne zaštite svakodnevno gubi na kredibilitetu. O toj temi govorili smo u više navrata uključujući i jučer u tijeku rasprave o radu Stožera. Vladajući su, dakle naši kolege u dosadašnjim raspravama stalno izvrtali sve ono na što je oporba ukazivala. Pa nije nama problem što se postavio i formirao Stožer u veljači 2020. Rekla sam da ne obezvređujemo ničiji rad, no nakon 9 mjeseci zar nije vrijeme da se izvijesti Sabor i obrazlažu odluke Stožera i Vlade. Da, Stožer na presicama redovito izvještava javnost o broju zaraženih, umrlih, o ovim ili onim mjerama, odgovara na pitanja novinara. No je li to isto onom što tražimo da se podnosi redovito Izvješće Saboru, sa se obrazlažu mjere koje se planiraju donijeti i da se kaže zašto su donošene pojedine odluke u prethodnom periodu, zašto ovaj sport može, drugi ne može. Treba građanima jasno reći mjere će biti potrebne do tad i tad, a ne pričati od 21.12 i davati lažne nade i krive projekcije, a poznato je koliko tjedana je potrebno da bi se uopće počeo pokazivati učinak mjera. Zašto se jasno i pošteno ne kaže da epidemija pod kontrolom kada je ispod 500 novo zaraženih dnevno kako kaže struka. Pa danas je bilo rekordnih 4620 novih slučajeva, jučer 4520. Ukupan broj umrlih 2420 i na žalost bit će ih još. Vlada je definirala da Stožer djeluje kao najvažnije stručno, koordinacijsko i operativno tijelo za sprječavanje širenja bolesti covid-19. Čelnik je ministar unutarnjih poslova. E jedino bi trebalo reći i priznati da je Stožer političko tijelo i da provodi i političke odluke premijera sukladno danom političkom trenutku. U nastavku će kolegica Benčić reći svoj dio, a ja ću se svakako još kasnije javiti da još obrazložim koji su tekući problemi u zdravstvenom sustavu obzirom da dolazim iz zdravstvenog sustava vjerujte da ću biti argumentirana i poštena i točna. Hvala.
Sada ćemo samo očistiti govornicu, pa će nastaviti onda kolegica Benčić. Hvala vam lijepo. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kao što se i zahvaljujem svima koji su ostali u ovaj kasni sat da dočekuju da dođe na red interpelacija koju smo poslali čini mi se prije tri ili četiri tjedna. Ali isto tako prije tri, prije zapravo više od mjesec dana klub zeleno-lijevog bloka je poslao i prijedlog zaključka oko promjene modela upravljanja covid krizom. Koliko je Vladi važno da čuje drugačije mišljenje, drugačije stavove, prijedloge koji bi možda mogli unaprijediti situaciju koja je u međuvremenu iz izuzetno loše otišla u katastrofalnu vidimo i po tome da se mjesec dana nije reagiralo na te naše prijedloge, nisu došli na dnevni red. A vidimo i po tome da se rasprava o ovoj temi vodi u 9 navečer kada Vlada može biti sigurna da je nitko od građana ne prati u prijenosu. Rekli ste da nemate tri jutra da bi mogli staviti sva tri naša prijedloga u jutro na raspravu. Niti jedan nije bio, niti jedan nije bio u jutro. Dakle, prijedlog interpelacija Vlade u 9 navečer, dakle Vlade, ne pojedinog ministra oko krize koja je broj jedan kriza sa kojom se Hrvatska susrela od rata na ovamo, u 9 navečer. To sve govori o vašem odnosu prema oporbi. Govorili ste u međuvremenu da je situacija pod kontrolom i da se krizom upravlja dobro. Ja ne znam kako je moguće tvrditi da se krizom upravlja dobro i da nema baš niti malo samokritike niti volje da se nešto promijeni. Ako je 6 hrvatskih županija na prvih 6 mjesta najgore ugroženih regija u EU i ako broj slučajeva zaraze na 100 tisuća ljudi od nas ima više samo Luksemburg u cijeloj EU. Kako je to moguće? Kako je moguće da tako jako dobro upravljamo, a imamo najgore rezultate u EU? Imamo neki peh, jel' je UDBA, jel' su kak' ide već ono jel' su ovi ili oni. Dakle, nešto u tom upravljanju nije dobro i nešto moramo popraviti. Što trebamo popraviti mi smo kao prijedlog dali, dakle prije više od mjesec dana i rekli smo da prvo tražimo, kao prvo da odluke kojima se ograničavaju prava građana, a da takve odluke ćemo morati donositi da bi ograničili širenje virusa i svjesni smo da moramo i pristajemo na to. Ali da takve odluke donosi Sabor dvotrećinskom većinom ne zato da bi bili formalni, ne zato da bi mi ovdje bili važni, nego da pošaljemo građanima ljudi poruku da ako dvije trećine nas ovdje vrlo različitih vrijednosnih pozicija stane iza neke odluke to je poruka. To je poruka konsenzusa, to je poruka ovo je važno, to je poruka da moramo to provoditi. Zbog toga smo to tražili. Drugo, tražili smo da se doradi i da se počne provoditi postojeći plan upravljanja zdravstvenim sustavom u izvanrednoj situaciji, da se promijeni model upravljanja iz onog kakav je redovan u izvanredno stanje i da se on uskladi i sa planom koji postoji za takve situacije i koji predviđa točno kako se prelazi na centralizirano upravljanje čitavim sustavom. I naravno da nas se o tome izvještava. Da se osigura predvidivost uvođenja epidemioloških mjera i njihovo vezivanje uz projekcije broja hospitaliziranih. Tražili smo da se dodatno uloži u bolničke kapacitete i poveća broj ljudi na kritičnim odjelima u bolnicama. Tražili smo i da se kontinuirano prati i izvještava Sabor o ukupnim efektima covid krize na zdravstveno stanje pacijenata koji boluju od drugih bolesti. Želimo vidjeti, znati točne podatke kakav je pristup zdravstvu u vrijeme krize i kako možemo mi to na vrijeme mi … [[Govornica se ne razumije.]] ili poboljšavati tu situaciju. Također tražili smo da se znanost i znanstvene preporuke odvoje od političkih odluka i da točno znamo koje je mjesto donošenja političkih odluka [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem se.]] da bi na kraju krajeva znali gdje stanuje odgovornost za ovakvo upravljanje krizom.
Hvala vam lijepa. Samo malo kolega Grbin, dat ću vam riječ. Htio bih se samo osvrnuti na ove prigovore da rasprave idu u kasnijim satima. Dakle, oni koji su duže u Hrvatskom saboru jako dobro znaju da nikad ovoliko prijedloga oporbe nije dolazilo uopće na rasprave, nego su čekale mjesecima u dnevnom redu. Ja sam ovoga puta na ovu sjednicu stavio oba dva prijedloga o interpelaciji iako to nisam morao. Mogli smo čekati i raspravljati to kad skupite 60 potpisa, nisam to napravio. Ovaj tjedan svako popodne, danas je večer zato što su jako dugo trajale ove rasprave prije dolaze prijedlozi oporbe. Dakle, logično je da stavljamo na prvo mjesto zakonske prijedloge koji dolaze iz Vlade. Danas je recimo bila jedna vrlo važna točka Strategija o borbi protiv raka do 2030. Godine. I dopustit ćete mi jer je sukladno Poslovniku tako, da predsjednik Hrvatskog sabora određuje dnevni red i dinamiku rasprava. Ali ne priznajem i neću prihvatite da mi govorite da sam nekorektan, jer nisam nekorektan. Da sam nekorektan malo bi drugačije onda vaše točke dolazile na dnevni red, odnosno uopće ne bi dolazile. Tako da vas molim nemojte, pogledajte malo povijest Hrvatskog sabora kako su išle rasprave, kako su se ponašali pojedini predsjednici Hrvatskog sabora, pa onda kritizirajte. Kolega Grbin, tražili ste pretpostavljam stanku?
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku vezano uz ovu točku dnevnog reda, a djelomično vezano i uz ovo o čemu ste sada govorili. Da, u pravu ste. Poslovnik o radu Hrvatskog sabora daje vam puno pravo da određujete dnevni red, osim kada prođe 60 dana tada zastupnici mogu intervencijom tražiti da se neka točka uvrsti u dnevni red i tada smo je dužni raspraviti. I da, to je vaše puno pravo i zakon je na vašoj strani. Međutim, ja ću vam ukazati na nešto drugo. Od početka pandemije koja je proglašena početkom ožujka ove godine, današnji dan je dan sa najvećim brojem novo zaraženih. Najveći. Hrvatska je po četrnaest dnevnoj incidenciji gotovo prestigla Luksemburg i došla na neslavno prvo mjesto po broju zaraženih u Europi. Raste i broj umrlih. A ovo danas je prva prilika da se u Hrvatskom saboru razgovara konkretno o mjerama i o odgovoru na corona krizu, ne o pojedinom zakonu, ne o nekakvom izvješću, nego konkretno o mjerama i odgovoru zdravstvenog sustava na corona krizu. I mislim da je u interesu javnosti i hrvatskih građana bilo da se o ovome raspravi u nekom drugom terminu. Ali kao što sam rekao, vaše je pravo i to ste ispravno rekli da odredite kada će se ta rasprava provoditi. Međutim, jedno je pravo a drugo je pravda. I to bi isto tako trebali znati razlučiti. Međutim, postoji jedna druga stvar gdje pravo ipak nije na vašoj strani, a to je činjenica da Hrvatska radiotelevizija unatoč svojim zakonskim obvezama ne prenosi ovu sjednicu. E tu ni pravo nije na vašoj strani. Hvala.
Dakle, sa uređivačkom politikom Hrvatske radiotelevizije imam veze jednako kao i vi, da se razumijemo oko toga. To je prva stvar. Druga stvar, postoji max tv i tamo je kanal Hrvatskog sabora koji kontinuirano prati saborske rasprave kao i naša Internet stranica, dakle portal. I nemojte sada pokušavati jer upravo sam i ja dobio poruku da ljudi prate i gledaju ovo što se događa ovdje. Što se tiče rasprava oko covid krize mi smo imali Izvješće predsjednika Vlade o protekloj godini, pa smo imali raspravu o Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Jučer smo imali prijedlog zaključka kolega iz MOST-a nezavisnih lista. Danas imamo interpelaciju. Mi svakodnevno razgovaramo o ovoj situaciji i svim aspektima te zdravstvene situacije. Dakle, tražite stanku kolega Tomašević? Izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba zastupnika …
Ne, ne, ne. Pardon, vi ste već imali danas stanku, pa ne možete još jednom. Imali ste to u jutro [[Upadica Tomašević: Pa na drugoj točki.]] Molim? [[Upadica Tomašević: Na drugoj točki.]] Ne, ne. Jednom dnevno se može tražiti stanka [[Upadica: Tek nakon ponoći.]] [[Upadica Tomašević: Pa još malo fali do ponoći.]] [[Upadica: Pričekat ćemo.]] Kolega Grmoja vi ste tražili povredu Poslovnika? Izvolite.
Poštovani predsjedniče, vi ste povrijedili Poslovnik članak 38. Dakle, apsolutno je nedopustivo da vi komentirate ovdje zastupnike i ono što su oni iznijeli u svojim raspravama. Vi ste sve točke oporbene stavili navečer i ovo nije nikakva vaša dobra volja. Do grla vam je voda i vi se želite riješiti što prije ovih teških točaka i rasprave o problemima u zdravstvenom sustavu i u hrvatskom društvu.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Znadete da imate dvije opomene, ovo je bila treća. … [[Upadica Grmoja, ne čuje se.]] Pa ja vodim ovdje evidenciju. Pa ne zanima me. Ne nije duga, nego je, bila bi treća. Vi imate dvije opomene. Molim vas vi se nemojte miješati u to, pitajte mene. Imate dvije opomene. Nećete sada dobiti opomenu. Ja vam samo kažem nemojte zloupotrebljavati Poslovnik. A drugo, normalno je da predsjednik Sabora odgovara kada je izravno prozvan. Dakle, kada mene netko prozove, pa valjda bih trebao šutjeti cijelo vrijeme? Pa imam i svoju pamet da bih sa vama valjda razgovarao. Ne trebaju me braniti drugi, jer ćete im onda prigovarati da skaču u pomoć meni iz nekih vaših razloga. Dobro, nema veze. Idemo. Tko se još javlja? Kolega Reiner, izvolite. Zahtjev za stanku.
Poštovani gospodine predsjedniče, tražim ja stanku u ime kluba HDZ-a da raspravimo jedan fenomen koji postoji izgleda kod oporbe, a to je fenomen amnezije. Raspravljamo o zdravstvu, pa se to dobro uklapa.
Samo malo kolega Reiner. Kolegice Benčić a što je sad smiješno? …/Upadica Benčić, ne čuje se. Pa on 10 sekundi govori. Kako vi znadete što će on govoriti? … [[Upadica Benčić, ne čuje se.]]
Pa kako znadete da nema veze sa točkom?
Pa dajte molim vas, hajde molim vas dajte budite korektni i pristojni. Izvolite.
Dakle, čini se da postoji ponavljam fenomen amnezije, odnosno zaborava. Vi ste spomenuli a ja ću ponovo spomenuti kada su oni koji sad predbacuju da se stavlja navodno to samo u večernje sate itd. bili na vlasti nisu ni jedan prijedlog oporbe uopće stavljali na dnevni red. Uopće nisu stavljali na dnevni red koliko god puta smo davali prijedloge, oni su bili samo dalje i dalje i uopće nisu nikada došli na dnevni red. Sada oni dolaze na dnevni red. Zašto se raspravlja o nekim stvarima satima i satima, a moglo se kraće to treba pitati one koji su o tome toliko dugo raspravljali. Ovo je moglo doći i u 4 sata popodne na dnevni red. Zašto nije? Treba pitati one koji su do iznemoglosti, do iznemoglosti se ponavljali i stalno ponavljali jedne te iste stvari koje već slušamo ovdje po tisuću puta od istih ljudi.
Zahvaljujem kolega Reiner. Dobit ćete stanku. Izvolite kolega Grbin, vi ste tražili povredu Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Kolega Reiner je povrijedio članak 238. Poslovnika omalovaživši nas, njegove kolegice i kolege zastupnike kada je rekao kada je SDP bio na vlasti nismo stavljali točke HDZ-a u dnevni red. To naprosto nije točno, ali nije ni moguće. Jer da bi nešto stavili u dnevni red, nečeg je trebalo biti. Pošto vi ništa niste predlagali ništa se nije ni moglo stavljati u dnevni red. Prijedlozi drugih stranaka koji su dolazili stavljali su se, ali gospodin Reiner pati od zaborava kojeg imputira drugima.
Hvala vam, hvala vam lijepa. Kolega Grbin, malo smo duže od vas u Hrvatskom saboru. Sjećamo se svakojakih praksi, ali se isto tako sjećamo da mnoge točke koje smo predlagali nisu došle u dnevni red, ali mislim da to sad uopće nije bitno. Sada ćemo napraviti stanku od deset minuta. Pozivam vas da razgovaramo o temi i da pokušamo biti korektni jedni prema dugima, da se ne pretvara ovo u osobne ratove nego da razgovaramo o onome što je stvarno smisao ovoga prijedloga. STANKA U 21,17 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,28 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prvo imamo replike. Replika poštovanog zastupnika Grmoje na zastupnicu Mrak-Taritaš najprije.
Hvala. Ja bih se prvo ispričao saborskim službama, moja je greška. Nisam shvatio što zapravo mi govori ovaj gospodin, tako da evo žao mi je što sam ga doveo u neugodnu poziciju. A što se tiče ovih točaka i rasprave, dakle sasvim je jasno da vladajući žele ispucati sve ove za njih problematične točke. Sinoć smo imali u 8,20 rasprava je trajala do ponoć i trideset. Samo mi iz MOST-a, kolege iz SDP-a, ne znam bio je netko iz MOŽEMO, nisam siguran. Ali uglavnom, dakle vladajući uopće nisu raspravljali. Večeras evo nešto ih ima više. Tu je ministar Beroš. Vidim da i on se želi ovoga riješiti, jer ova ga točka čeka. Ona mu je za vratom i želi je se sada riješiti što prije. I meni je jasno da ste vi tražili da se ovo raspravi. Tako da u tom smislu ja mislim da će opozicija morati poduzeti određene nove akcije.
Hvala lijepa. Imamo li nekakvu odgovor, nije bilo pitanje ali poštovana zastupnica Mrak-Taritaš da li želi nešto reći.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, kolega Grmoja je u principu obavio neke konstatacije, ali te konstatacije možda još jedanput treba izdefinirati. Ono što sam i rekla uvodno. Dakle, riječ je o interpelaciji o radu Vlade. Vlada je odgovorila na tekst od 19 stranica i u njeno ime tu je ministar Beroš. Meni je žao što je ministar Beroš danas morao doći u 9 navečer. Ja mislim da bi za njega bilo bolje i da bi njemu bilo puno radije da se o ovome raspravlja u jednom drugom terminu, ali što je tu je. Mi ćemo raspravljati onoliko koliko mislimo da treba, do kad treba. Dakle, predsjednik Sabora je odlučio o tom dnevnom redu i to je jednostavno tako. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika na poštovanu zastupnicu Taritaš je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak-Taritaš govorili ste o organizaciji vremena, odnosno u koje vrijeme raspravljamo o ovako bitnoj temi i aktualnoj temi u Hrvatskoj. I meni je zapravo i ne mogu to prešutiti, fantastično mi je i čarobno kada HDZ govori o amneziji, zaista je. A isto tako bih želio podsjetiti na još jednu stvar, a što hrvatska javnost treba znati. Dakle, hvale se velikim demokratskim dostignućima što se raspravlja o prijedlozima oporbe, a s druge strane prešućuju da im je to poslovnički tako naloženo. Jer oporba može, ima pravo staviti neke stvari jednom mjesečno doduše na dnevni red. Jer da nije tako sigurno nikad ne bi raspravljali o ovim prijedlozima, a ne mogu prihvatiti objašnjenja da je ovo evo slučajno završilo u kasnim satima. Pa kolegice i kolege, prije samo dva tjedna smo znali biti gotovi u dva sata popodne sa raspravama, a sad odjedanput ostajemo do kasno, kasno navečer. Pa nije se valjda Vlada sjetila u 12 mjesecu tek da ima nekog posla.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Hajduković. Dakle, ja ne pamtim baš jako dugo, dakle kao što su neki dugo saborski zastupnici pa tamo negdje od devedesetih ja sam saborska zastupnica postala 2015. Ali ono što vam moram reći da je bila izmjena Poslovnika kojom izmjenom Poslovnika je omogućeno da neke točke oporba može stavljati na dnevni red. I to je u prošlom sazivu Sabora izglasano da je tome tako. Ali ja imam previše godina i previše sam na ovom svijetu da vjerujem u slučajnosti. Nije slučajno da je to danas. Kolega sad više ne znam da li je to bio predsjednik Sabora ili potpredsjednik, budući da smo i vi i ja doma od corone, onda mi dopustite da ovak' malo mogu zaštekati, je rekao kao, jako se raspravljalo. Pa nek' malo pogleda na prvoj točci dnevnog reda koliko se raspravljalo, tko je raspravljao i išle su replike u nedogled. Dakle, namjerno se išlo u ovaj termin, ništa nije slučajno.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja na poštovanu zastupnicu Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, činjenica je da Stožer i ministar Beroš izgubili povjerenje od Hrvatskoga naroda kontraverznim, kontradiktornim, neujednačenim odlukama i mjerama gdje su pozivali ljude da se drže mjera razmaka dok je ministar Beroš se zajedno slikao i fotografirao u zagrljaju sa estradnim zvijezdama i to objavljivao na Facebooku kriveći mlade da su oni oni koji će napraviti štete zdravstvene po svoje starije. Znači cijeli je kontaminiran ovaj proces mjera i ono povjerenje koje su imali su svojim neujednačenim odlukama u biti prema poljoprivrednicima koji su gnojili svoju zemlju su kažnjavali dok su pozivali u isto vrijeme na izbore da se može glasati. A premijer Plenković je u petom mjesecu diga ruke i reka pobijedili smo corona virus samo da bi prevario narod, dobio izbore i manipulirao Hrvatskim narodom.
Hvala lijepa. Odgovor poštovane zastupnice Marić.
Poštovani kolega, slažem se sa svim ovim što ste rekli. Govorili smo o tome u više navrata. Govorili smo o dvostrukim mjerilima, o kontradiktornim odlukama Stožera, o tome da zapravo političari moraju biti primjer drugim zapravo našim sugrađankama i sugrađanima. Ali mislim da je ovo sad nakon 9 mjeseci prilika i Vladi i Stožeru i ministru i svim našim kolegama iz vladajuće opcije da zapravo napravimo nakon onoga što tražimo, dakle da pojasne sve odluke, sve što se radilo, da napravimo jedan clean start, da se ispričaju za ono što se nije dobro napravilo, da priznaju greške i da krenemo dalje u borbu sa pandemijom jer vremena nemamo. Previše je oboljelih, previše je umrlih i mora se krenuti dalje odlučnije. Hvala.
Na poštovanu zastupnicu Benčić ima repliku prvo poštovanog zastupnika Tomaševića. Oprostite, kolegice Benčić šta je? [[Upadica: Pa ona je uvodničarka.]] U redu, u redu, može, samo izvolite, samo izvolite [[Upadica: Hoću dobit opomenu? Neću. Pazi Sandra da te izbaci.]] Samo izvolite.
Kolegice Benčić, s pravom ste rekli da ovo nije slučajno, da ovakve večernje termine iako baš kolega predsjedavajući sada kaže u navodno večernji termin. Ja ne znam šta je ovdje navodno večernji termin, jel ovo treba dokazivati forenzički da je večerni termin? Ali nije ovo ni večernji termin, ovo je porno termin. Ovo je porno termin i nije slučajno tada, nije slučajno tada. Mi smo zaključak još početkom studenog predali oko toga kako treba upravljati zdravstvenom krizom, niste ga ni stavili na plenarnu raspravu i sad se pozivate da se široke ruke jer uopće možemo uopće o tome raspravljati i u ovom porno terminu pa bi trebali biti sretni. Ne zanima nas kakva je bila tradicija sabora prije, mi kažemo da ovo nije normalno. I ovo nije dijalog ni slušanja oporbe isto ko što nije, kolegice Benčić ako možete nešto reći o tome kako uopće vlada sluša svoj znanstveni savjet koji treba savjetovati Vladu o tome kako se upravlja zdravstvenom krizom.
Zahvaljujem se. Da prvo, dakle… Pardon, oprostite, nisam vidio povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Stričak.
Povrijeđen je Članak 238., pa mislim da nije primjereno da u Hrvatskom saboru se govori o pornografiji, ja smatram da je ovo dobar termin jer ujutro ljudi rade, sad nas mogu gledati i čuti što pričate. Hvala.
Točno gdje? Na YouTube.
Poštovani kolega Stričak znate da ste dobili opomenu jer se ovaj ne radi o povredi Poslovnika. I ja malo ću imati drugačiju stav nego je to predsjednik imao, ja ću se striktno držati Poslovnika. Prema tome, tko će povrijediti Poslovnik dobit će kaznu, opomenu, drugu opomenu i oduzimanje riječi do kraja rasprave. To unaprijed najavljujem, pa vas lijepo molim da ne zlorabite instituciju povrede Poslovnika. Možemo raspravljati do jutra ako želite, imamo replike, imamo mogućnosti pojedinačnog govora i sve, ali držimo se Poslovnika. Oprostite, izvolite poštovana zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, prvo što se tiče termina odgovorit ću nešto. Evidentno je da rasprave jesu napravljane tako da se ne prenose na HTV-u 4 jer oni prenose inače rasprave saborske do nekakvog popodnevnog termina kada prestanu. Novinari su nas zvali cijelo popodne da pitanju, da se uključe u raspravu međutim kad su vidjeli da će to proći termine dnevnika naravno da se nisu niti oni uključivali. Mi to ne govorimo zbog toga što bi to bilo pravo ili pravda, nego zbog toga što je to pitanje javnog interesa. Ako ova tema se ne procjenjuje kao tema od javnog interesa koja se tiče apsolutno svakog građanina RH, ne znam koja bi to druga bila. Ali reći ću i odgovorit ću nešto o znanstvenicima. 5 najboljih znanstvenika iz znanstvenog savjeta je otpušteno odnosno protjerano iz znanstvenog savjeta jer su se usprotivili ovakvom modelu upravljanja krizom o čemu i mi govorimo već [[Upadica: Hvala lijepa.]] dva mjeseca.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Benčić je, bit će od poštovane zastupnice Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Poštovana kolegice Benčić, raspravljanje o ovoj temi u ovim kasnim noćnim satima ne predstavlja ponižavanje i omalovažavanje oporbe već naših građana. Sve se ovo događa na dan kada imamo 4.620 novooboljelih i novozaraženih. To sve svjedoči da je situacija eskalirala i izmaknula kontroli. Logično bi bilo da ovaj Hrvatski sabor raspravlja po nekakvom redoslijedu prioriteta. Ovo bi trebala biti tema broj jedan u svakom slučaju puno važnija od rasprave o akvakulturi. Sposobno i odgovorno vodstvo zna prepoznati prioritete, ali isto tako zna prepoznati ono što govore liječnici na prosvjedima, ono što govori HUBOL, ono što su u svom apelu rekli znanstvenici. Poslušati njih značilo bi da nemamo premijera koji je počeo vladati ovom državom na jedan autoritativan način. Ne bi mu to oprostili niti da upravlja dobro. Način na koji je počeo voditi ovu državu krajnje je destruktivan i tome će ova oporba stati na kraj.
Hvala. Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Da ja bih se složila sa ocjenom zapravo da ono ključno što se promijenilo u modelu upravljanja krizom između onog prvog vala kojeg smo imali na proljeće i ovog koji smo imali sad je upravo s jedne strane smo u prvom valu zbilja imali manju podložnost političkom oportunitetu do nekog trenutka i zaista je povjerenje javnosti, pa evo ja ću reći u svoje ime, na početku te krize bilo zaista visoko i zapravo sam i ja kao netko tko je kontinuirano oporba HDZ-u bila zadovoljna sa načinom na koji se u prvom valu ta kriza vodila i zaista imala povjerenja u ono što se govorilo. Kasnije se to različitim ustupcima koji su se radili na pritiske određenih interesnih grupa razvodnilo, a sada je zapravo postalo i šarada gdje zapravo ne da nemamo povjerenje uopće u model upravljanja krizom nego se njome više ne upravlja. Stihijski se odgovara na potrebe i na ono [[Upadica: Hvala lijepo.]] što zapravo predstavlja sada već katastrofu.
Želi li izvjestiteljica odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti izvješće? Da. Poštovani ministar zdravstva Vili Beroš. Još nije čovjek ni izašao, tko zna šta će reći, možda će vam se jako svidjeti, možda će vam se silno svidjeti. Evo, izvolite poštovani ministre.
Uvažene zastupnice i zastupnici, evo isprika zbog ovog promuklog glasa valjda je posljedica nekakva kasna Covida. Ja ću vam reći nekoliko riječi i sukladno onom što je ono netko od vas rekao vjerujem da će to zvučiti kao pozitivna stvar ne želim spomenuti pohvalu, ali iz svega onog što smo napravili u okviru pripreme zdravstvenog sustava za ovu ugrozu. Stoga s obzirom na pokretanje interpelacije o radu Vladu u vezi sa pripremom zdravstvenog sustava na posebne okolnosti uzrokovane korona virus krizom, a koju je 16 zastupnica i zastupnika pokrenulo u Hrvatskom saboru u ime Vlade RH izvijestiti ću vas o pripremljenim aktivnostima koje je ova Vlada i premijer Plenković poduzeli u odgovoru na ovu globalnu ugrozu. Kao što je navedeno u izvješću Hrvatska je vrlo rano započela sa provedbom epidemioloških i drugih mjera usmjerenom na suzbijanje širenja ove infekcije čak i prije pojave virusa u EU. Već 10 mjeseci sjednice Vlade započinju sa porukama o važnosti pridržavanja svih donesenih mjera te se hrvatska javnost izvješćuje o svim važnim elementima dinamike širenja ove epidemije. Kao odgovor na moguću ugrozu Ministarstvo zdravstva aktiviralo je ekspertnu skupinu kriznog stožera Ministarstva zdravstva 27. siječnja 2020. koja je obavljala sve početne koordinacijske aktivnosti uključenih dionika poput granične policije, civilne zaštite, Državnog inspektorata i Hrvatske agencije za civilno zrakoplovstvo pripremajući se za dolazak virusa u RH. Vjerujem da se sjećate tad 5 onih faza obrane od dolaska virusa Covid-19 koja je prvo obuhvaćala sprječavanje ulaska virusa, nakon toga druga faza je obuhvaćala učinke da se spriječi širenje virusa odnosno da zadržavanje na pojedinačnim slučajevima, treća faza je sprječavanje transmisije i slobodnog širenja virusa, tako da tada su već bile pripremne određene faze sprječavanja širenja infekcije. Kada su okolnosti krize prerasle okvire mogućeg djelovanja zdravstvenog kriznog stožera, na zahtjev istog Vlada je 20. veljače aktivirala Stožer civilne zaštite RH koji je od 19. ožujka donio više od 240 odluka kako za područje Hrvatske, tako za područje pojedinih županija ili pojedinih jedinica lokalne samouprave, a Ustavni sud je 14. rujna 2020. zauzeo jasan stav prema kojem su i rad i odluke stožera u skladu sa Ustavom. Uz primarnu i stalnu brigu za očuvanje zdravlja i života te za sprječavanje širenja bolesti, stožer je također imamo na umu utjecaj svake odluke na hrvatskog gospodarstvo te je donosio optimalne odluke i održao niz sastanaka sa predstavnicima gospodarskih udruženja. Dobro organiziran i funkcionalan sustav civilne zaštite pružio je kompletnu logističku potporu zdravstvenom sustavu. Nadalje, kao što svjedočite izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti iz travnja 2020. godine uređen je odgovarajući model upravljanja krizom u slučaju pandemije, odnosno nacionalne epidemije po kojem Stožer civilne zaštite djeluje i odlučuje u suradnji sa Ministarstvom zdravstva i HZJZ-om. Mjere koje se provode po načelima djelotvornosti i razmjernosti istodobno strogo odgovaraju potrebama danog trenutka i traju samo dok to okolnosti to zahtijevaju sve kako bi Ustavom zajamčene slobode i prava građana u svakom trenutku bili ograničeni samo u opsegu koji je nužan i koji odgovara naravi potrebe za njihovim ograničenjem i do toga nam je iznimno stalo. Vlada je 17. ožujka donijela odluku o nabavi i korištenju robe strateških robnih zaliha radi provedbe i mjera zaštite zdravlja i jačanje nadzora nad širenjem bolesti Covid-19. Na temelju te odluke do danas uloženo je preko 520 miliona kuna u nabavu robe i usluga za provedbu mjera zaštite zdravlja i jačanja nadzora nad širenjem korona virusa. 10. studenog potpisan je ugovor o dodijeli bespovratnih sredstava za projekt Zaštita i očuvanje zdravstvenog sustava i javnog zdravlja nabavom medicinske i zaštite opreme u borbi proti Covid-19 kojim je iz Europskog fonda za regionalni razvoj Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja osigurano oko 370 milijuna kuna bespovratnih sredstava. Slijedom dogovora premijera Andreja Plenkovića sa kineskim premijerom Li Keqiangom ukupno je ugovoreno i obavljeno 7 izravnih letova na liniji od Shanghaia do Zagreba i to 12. travnja, 19., 21., 23. travnja, 25. travnja i 27. te 10. svibnja 2020. godine. Na taj je način dopremljeno ukupno 455,33 tona robe. Ukupno su ugovorena i obavljena 3 prijevoza robe redovnim brodskim linijama od Shanghaia do Rijeke koji brodovi su u Rijeku stigli 18. svibnja, 26. svibnja te 5. kolovoza i njima je dopeljano 546,43 tona robe. Nadalje, kako službene internetske stranice Vlade za pravodobne i točne informacije o korona virusu, 17. ožujka je pokrenut portal korona virus HR, kojem je svrha da na pristupačan način javnosti pruži svakodnevne, ažurne, iscrpne i vjerodostojne informacije o epidemija korona virusa u Hrvatskoj. Javnosti je 14. travanja 2020. predstavljena aplikacija Andrija, prvi digitalni asistent koji pomoću umjetne inteligencije pomaže u borbi protiv korona virusa čije usluge koristi 87.810 korisnika na dan 27. studenoga 2020., a odgovoreno je na preko 1,1 miliona pitanja građana. Hrvatska je 27. srpnja i pokrenula i aplikaciju Stop Covid usklađenu s preporukom Europske komisije od 7. travnja o zajedničkom unijinom paketu mjera za primjenu tehnologije i podataka radi suzbijanja i prevladavanje krize prouzročene bolešću Covid-19 upotrebnom anonimiziranih podataka o mobilnosti kojoj se dobrovoljno pristupa i do početka prosinca preuzelo je 78.000 korisnika. Kada je Europska komisija izradila EU federacijski pristupnik Hrvatska je 17. studenog kao 7 sedma zemlja EU uspostavila prekograničnu razmjenu podataka sa službenim aplikacija drugih zemalja članica EU. Ministarstvo zdravstva, na temelju odluka i mjera Ministarstva zdravstva i Stožera civilne zaštite RH sukladno preporukama HZJZ-a kontinuirano daje upute vezano uz organizaciju nesmetanog pružanja zdravstvene skrbi. Proveli smo i reorganizaciju zdravstvenog sustava u cilju osiguravanja bolničkih i drugih kapaciteta za liječenje bolesti Covid-19 na primarnoj i sekundarnoj razini zdravstvene zaštite. Organizacija rada zdravstvenih radnika postavljena je tako da se poveća njihova dostupnost kroz njihove privremene rasporede iz matičnih zdravstvenih ustanova u zdravstvene ustanove u kojima za njih postoji potreba. Osigurava se potrebna oprema, poglavito respiratori i ventilatori kako bi pacijentima i nadalje se osiguralo optimalno i kontinuirano pružanje zdravstvene skrbi u skladu naravno sa epidemiološkom situacijom. U 62 bolnice u zdravstvenom sustavu RH ukupan kapacitet bolničkih postelja je 23.597 od kojih je trenutno 3.599 postelja je namijenjeno za liječenje Covid bolesnika što čini 15,25% od ukupnog broja. Taj broj je moguće povećati po potrebi ovisno o razvoju epidemiološke situacije. Posebnu smo pozornost obratili na zadržavanje optimalnih bolničkih kapaciteta za liječenje drugih bolesti. Posebno rada i srčano žilnih bolesti kao najčešćih uzroka obolijevanja i smrtnosti u našoj populaciji. Dana 19. ožujka 2012. uspostavljeni su primarni respiratorno intenzivistički centri za liječenje pacijenata oboljelih od bolesti Covid-19 i to KB Dubrava, KBC Rijeka, KBC Split, KBC Osijek za prihvat bolesnika sa najtežim simptomima ove bolesti. Takovom privremenom organizacijom zaštite omogućava se maksimalna učinkovitost zdravstvenog sustava i sprječavaju kontakti bolesnika oboljelih od Covida sa drugim bolesnicima i zdravstvenim radnicima koji nisu uključeni u njihovo liječenje. Osim toga, provodili su se i provode se aktivnosti koje se odnose na privremene rasporede zdravstvenih radnika iz matičnih zdravstvenih ustanova u zdravstvene ustanove u kojima za to postoji potreba kako bi se pacijentima i nadalje osiguralo optimalno i kontinuirano pružanje zdravstvene zaštite. Kao i proljetos od 2. studenog KB Dubrava kao jedna od modernijih bolnica u tehničkom smislu i s dovoljnim brojem kreveta zbrinjava isključivo pacijente oboljele od Covid-19 ta se bolnica zahvaljujući hrvatskim stručnjacima i njihovom iznimnom doprinosu u vrlo kratkom roku prilagodila za potrebe liječenja najtežih bolesnika. Za osiguravanje zdravstvene zaštite onkološkim bolesnicima [[Upadica: Hvala.]] evo, isprika na činjenici da nisam ni dio provedenih aktivnosti mogao vam objasniti u ovom trenutku ali vjerujem da ću tijekom daljnje rasprave ipak uspjeti.
Hvala lijepa, ovaj javili su se ja mislim svi koji su prisutni skoro u dvorani, pa idemo redom. Prva replika je poštovanog zastupnika Peđe Grbina, a oprostite Mire Bulja, pardon, oprostite.
Ministre komentirajte korektnost premijera Andreja Plenkovića, mi ga ovdje u saboru ne možemo pitati jer kad ga pitamo on odgovara u sasvim drugom smjeru, bahtati se pa očekujem od vas da ćete vi odgovoriti. Da li je bilo korektno prije parlamentarnih izbora da premijer Plenković digne ruke i kaže pobijedili smo korona virus ka da je 100 kg u njemu pa su ga uhvatili. I na taj način su tu pandemiju iskoristili sebi da dođete na vlast. Jel to korektno? To je prvo, dok u isto vrijeme ste kažnjavali poljoprivrednika dok gnoji svoju zemlju, dok ste u isto vrijeme pozivali da se može tko je u samoizolaciji ići glasati da triba samo staviti masku, dok ste se grlili sa zvijezdama estradnim i objavljivali selfie. Da li je to korektno i da li ste vi izgubili povjerenje? I još najbitnije ja sam vas prvi, kad ste bili najpopularniji prozvao da ste odgovorni zbog doma za starije i nemoćne …/nerazumljivo/… vi ste ga sačuvali, a on je nakon 15 dana … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Poštovani ministar Beroš, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, mislim da premijer može sam odgovoriti na taj upit i ne treba advokata. Koliko je meni poznato proglasio je pobjedu u prvom poluvremenu, a ne u ukupnosti. Mi smo bili ti koji smo ukazivali i na drugo poluvrijeme odnosno drugi val. Ne znam nadalje zašto stalno spominjete estradne zvijezde u množini i zašto stalno spominjete da sam nešto ja stavi na Facebook. To jednostavno nije istina. Bilo bi bolje da se nisam tada slikao, međutim kao što sam već i ranije rekao bilo je određeno obiteljsko okupljanje iz kojeg je rezultirala ta slika. Mislim da sam mogao proći i bez toga, ali u kontekstu kada broj novooboljelih nije bio velik, u kontekstu kada su mnogi strani turisti dolazili u RH i uživali u našim ljepotama to se u tom trenutku nije činilo tako loše.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, uvažavajući da vam koliko i vidim ni sada baš nije jako dobro, hvala vam što ste ovdje, ali moram vas zamoliti da mi na jedno pitanje odgovorite konkretno. Da li je vrijeme danas, kada u Hrvatskoj imamo najveći broj zaraženih od početka krize da napokon stihiju zamijenimo strategijom? A pitat ću vas konkretno, da li je vrijeme da napokon uvažimo preporuku znanstvenog savjeta Vlade od 14. listopada ove godine i da se u Hrvatskoj počne koristiti metoda semafora? Za oni koji ne znaju to je metoda u kojoj se nastup određenih mjera za borbu protiv bolesti vezuje uz konkretne objektivne pokazatelje o porastu broja bolesnika u Hrvatskoj. Dakle je li vrijeme za metodu semafora?
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine saborski zastupniče od prvog dana odgovora na ovu krizu epidemiološka struka vodi odgovor RH. Oni su svjesni postojanja metode semafora međutim u njihovom promišljanju ta metoda nije bila metoda izbora. Ono što je naš odabir svakodnevna evaluacija epidemiološkog stanja RH i donošenje mjera sukladno istoj. Naime, ukoliko pogledamo zemlje u okruženju vidimo da su neke zemlje imale metodu semafora, međutim i nadalje i nakon tvrđeg lockdowna nemaju dobre rezultate. Prema tome, apsolutno postoji kao opcija metoda semafora, međutim naša epidemiološka struka se nije odredila prema toj metodi već prema metodi svakodnevnog, svakodnevne evaluacije epidemiološkog sanja i donošenja mjera u odnosu na isto.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Stričaka.
Ovako, ministre epidemija korona virusa je zasigurno najveća krizna situacija još od Domovinskog rata i normalno je da u njezino suzbijanje su uključene sve institucije i službe. Tako je između ostaloga uključena i hrvatska vojska postavljanjem šatora kod bolnica. S obzirom da danas svjedočimo niz natpisa koji su malo u negativnom kontekstu, molim vas za prvi odgovor. Da li je jedna jedina osoba liječenja odnosno prespavala 1, 2, 3 dana u šatoru? Drugo, ovaj podnesak je potpisalo svega 16 zastupnika od 75. 59 zastupnika oporbe nije potpisalo ovaj podnesak odnosno možemo govoriti o 79% odnosno skoro 80% oporbenih zastupnika nije ovo potpisalo. Da li smatrate da tih 80% oporbenih zastupnika smatra da Vlada i stožer rade dobro?
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine saborski zastupniče, postavljanjem šatora hrvatske vojske u blizini određenih zdravstvenih ustanova je naš plan pripreme za puno gore scenarije. Od početka govorimo kako želimo biti korak ispred ove ugroze i ti šatori koji su neki od proljetos na tim lokacijama na svu sreću do dana današnjeg nisu bili punjeni. Prema mojim spoznajama od svih tih šatora samo u jednom je 10-tak sati bio smješten jedan bolesnik koji je čekao premještaj u drugu zdravstvenu ustanovu. Toliko što se tiče toga. Glede inicijative saborskih zastupnika ja sam mišljenja da inicijativu i manjeg broja je potrebno uvažavati, potrebno je saslušati kritike jer iz kritika možete puno toga saznati. Međutim, činjenica je da se stalno govori o nekakvom nepovjerenju hrvatske javnosti prema stožeru. Ja ne znam koje su to evaluacije i koje su to ankete. Nemam vremena pratiti iste, međutim moji suradnici mi govore da i dalje hrvatska javnost vjeruje [[Upadica: Hvala.]] stožeru i našim mjerama.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, epidemiolozi širom svijeta pokušavaju spriječiti da zaraženi dolaze u kontakt sa zdravim ljudima. Kolegice i kolege s ove strane su predlagale neke druge modele kao što je recimo u Švedskoj, švedski premijer je 22. studenog rekao da je švedski eksperiment propao, a ne znam što bi se dogodilo Tegnellu u Hrvatskoj valjda bi bio kamenovan ili linčovan kao što se to radi u nekim natražnim zemljama. Njemačka isto tako isticana kao primjer, isto tako zalaganje traže se promjene, samo ću spomenuti da je 2020. godine Njemačka se radi gospodarstva u ovom vremenu epidemije Covida zadužila 160 milijardi EUR-a. Ova kolegice i kolege, iz oporbenih redova oni samo čini mi se zalažu se za kaos za narušavanje povjerenja u hrvatske institucije i u prvom [[Upadica: Hvala lijepa.]] dijelu rečenice traže lockdown i policiji sat [[Upadica: Hvala.]] u drugome traže potpunu legalizaciju da svi mogu raditi.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog ministra Beroša.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, ne želim evaluirati naše ranije prijedloge i ovih i onih. Ono što je potpuno izvjesno da stožer od početka provodi jednaku politiku. Netko govori odgovor u prvom valu, odgovor u drugom valu. Mi smo isti ljudi koji radimo na isti način, vjerujemo struci i evaluiramo iz dana u dan epidemiološke podatke. Prema tome od početka radimo ono što je sukladno ugrozi. Apsolutno švedski model kao takav nije dolazio u obzir u RH jer on doprinosi do širenja virusa, doprinosi do povećane smrtnosti. Međutim, činjenica je da u psihološkom pristupu što vi najbolje znate građane RH je došlo pogotovo nakon ljetnih mjeseci u kojoj je ta napetost i strah popustio do određenog popuštanja koje je uz sve one elemente koji su doprinijeli, a to zimsko vrijeme, hladni uvjeti, boravak u zatvorenom, manje prozračivanje, doprinijelo jačem širenju ove [[Upadica: Hvala.]] zaraze.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, možete mi reći koliko vaših kolega liječnika, medicinskih sestara, medicinskog osoblja u ovom trenutku u Hrvatskoj brine u skafanderima, u svojim službama za sve hospitalizirane hrvatske građane pa i za one koji su oboljeli od Covida-19? I pri tome gospodine ministre ne traže svjetla pozornice, ne traže 4 program hrvatske televizije kako bi se tamo nalazili i kako bi pratili njihov rad, za razliku od naših kolega iz oporbe koji ne brinu o njima, njima je važno hoće li na tom istom 4 programu hrvatske televizije sliku svoju ljubiti. O tome da li mi raspravljamo u 10 ujutro i 10 navečer, rad stožera se neće promijeniti, a istina govori da hrvatski građani najviše u ovom trenutku od svih institucija vjeruju Stožeru civilne zaštite. 30% hrvatskih građana prema najnovijem istraživanju govori da stožer radi odlično, a njih 38 traži da još i pojačate mjere. Samo tako nastavite i [[Upadica: Hvala.]] Hrvati će i dalje vjerovati vama. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Beroša.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine saborski zastupniče, u ovom trenutku 2.754 hospitaliziranih, to je iznimno veliki broj Covid-19 pozitivnih bolesnika kojem hrvatski zdravstveni sustav u ovom trenutku odgovara na adekvatni način. Prema tome s ovog mjesta ne mogu reći ništa drugo nego veliko hvala svim zdravstvenim djelatnicima, liječnicima, sestrama, nezdravstvenom osoblju koje ulaže enormne napore u liječenju ove teške bolesti. Njima velika zahvala. A naravno da ćemo mi u stožeru i dalje procjenjivati sve one mjere evaluirati ih iz dana u dan svjesni mogućnosti da pogriješimo. Međutim, vodimo se prvenstveno strukom i epidemiološkim elementima.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala. Poštovani ministre, ja mislim da je jako loše da Vlada nije podnijela izvješće o radu stožera znači gotovo 9 mjeseci Hrvatskom saboru, ali ono što će biti moje pitanje vama, vi znate da je odlukom Vlade nabava roba i usluga za borbu protiv korona virusa izuzeta od primjene Zakona o javnoj nabavi. Ja ne znam zašto, mislim mogu razumjeti na početku s obzirom da je bilo, da je bio nedostatak te opreme zaštitnih maski i svega ja mislim da se sada situacija na tržištu stabilizirala, da nema potrebe za tim i mogu izraziti određenu skepsu zašto još uvijek ta odluka, zašto je ta odluka na snazi i kada će se takva odluka ukinuti? Mi smo uputili jedan zaključak prema Vladi kojim tražimo da se ta odluka ukine kako bi se, kako bi taj proces bio puno transparentniji, ali i da podnesete izvješće o nabavci opreme kroz ovo vrijeme dok su informacije bile tajne.
Prije, ministre prije odgovora moram da ti riječ poštovanoj zastupnici Glamuzina koja je dala povredu Poslovnika. Šta je povrijeđeno?
Hvala predsjedavajući. Članak 238. na jednom kaže da zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije svojim upadicama ili na drugi način ometati govornika i također piše svojim ponašanjem ne smije postupati od općih pravila ponašanja u saboru. Ja zaista mislim, vi me ispravite ako griješim, da zvonjava mobitela i razgovaranje na mobitel je ometanje rada sabora i svakog govornika. Možda vam je čudno jer ste to i vi sami jučer radili, ali mislim da uopće nije predmet rasprave.
Da, ovo naravno nije povreda Poslovnika to znate i sami, dobijate opomenu, a što se tiče mobitela ja ću taj čas se odlučiti za to da uopće ne koristim mobitel kad to svi vi napravite. Kad to svi vi napravite i ja ću to napraviti. Neki zastupnici neprestano, neprestano su na mobitelima, ja ne smatram da to ometa druge zastupnike uopće. Ja ne vidim u tome problem, ali ako vi vidite, ajmo se svi dogovoriti i nitko neće onda koristiti mobitel, ja sam prvi za to. Izvolite gospodine ministre. Izvolite, u čemu je sad povrijeđen Poslovnik?
Članak 239. zastupniku će se izreći opomena ako postupa protivno Članku 238. ovog Poslovnika. Vi ste meni izdali opomenu, a niste mi rekli kako ja to nisam postupila u skladu s Člankom 238. kad sam točno citirala koji je dio povrijeđen. Mobitel koji zvoni glasno i kad se na njega razgovara nije isto kako ga ja držim u ruci i tih je nikoga ne ometa.
Dobro, sad vam temeljem Članka 240. stavak 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi. To je doduše teorijska stvar u ovom času, ali treća opomena je do kraja rasprave o ovoj temi. I sad imate 2 opomene. Izvolite poštovani ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče nabava zaštitne opreme je od krucijalnog značaja u borbi protiv ove epidemije. Svakodnevno se troše desetine primjeraka zaštitnih odjela, maski, rukavica i svega ostaloga. Nabavka takve opreme mora biti i kontinuirana i neprekinuta. Lanci opskrbe su u čitavom svijetu poremećeni, međutim ono što se radilo u okviru napora Vlade RH za nabavu opreme vrlo je transparentno i već je mjesecima dostupno na mrežnim stranicama Ministarstva gospodarstva gdje možete u detalje vidjeti, kada je što je u kojim količinama nabavljeno. Sva ta oprema je bila nužno potreba, potrebna u odgovoru na ovu krizu i sjećate se onih početnih problema kada smo zahvaljujući određenim donacijama rješavali određene situacije. Isto vam je i nadalje, postoje određeni direktni kao što sam i pročitao u izvješću putevi nabave robe iz Kine, a najbrži put je ovaj. Naime, svaka javna nabava zbog mogućnosti … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica: Hvala lijepa.]] može se znatno prolongirati, ali sve je transparentno prikazano.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Orešković.
Hvala. Kolega Bačiću, nitko toliko na HRT-u ne ljubi sliku svoju kao vi i HDZ. A vama ministre …
Oprostite, oprostite vi ne razgovarate sa kolegom Bačiće, vi dajete repliku ministru, on se zove Beroš koliko ja znam.
Dakle, vratite mi natrag vrijeme. Može ispočetka?
Može.
Dakle, uvaženi ministre, u izvješću ste naveli da ste izvršili nadzor nad KB Dubrava i rekli ste da niste utvrdili većih nepravilnosti, ali došlo je do dvostrukog upravljanja pa bez jasno definiranih odgovornosti došlo je do propusta u organizaciji rada. Nije li se to upravo dogodilo vama? Naime, na stranici 5. izvješća govorite da je Stožeru civilne zaštite dana ovlast da nabavlja robe i usluge i da ih distribuira krajnjim korisnicima, no istovremeno na stranici 15. kažete da je krizni stožer koji je ustrojen unutar Ministarstva zdravstva u travnju davao upute za distribuciju zaštitne opreme pružateljima zdravstvenih usluga. Dakle, govorim o sustavu paralelnog upravljanja i paralelne ovlasti o distribuiranju zdravstvenih potrepština koje je s jedne strane vršio Stožer civilne zaštite, s druge strane krizni stožer Ministarstva zdravstva stranica 15. izvješća, kontradiktorno.
Poštovani zastupnik, poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo saborska zastupnice, da, doista je došlo do dualnog sistema upravljanja KB Dubrava jer postojeće ranije rukovodstvo nije u potpunosti provodilo one mjere i one upute koje je dobivalo od Ministarstva zdravstva. Ja vam govorim o dualnom upravljanju u Dubravi. Nadalje, kada je riječ o opskrbi zaštitom opremom ne vidim da je tu bio ikakav problem u KB Dubrava i da je ikakav problem u dualnom upravljanju. Dakle, Ministarstvo zdravstva na traženje pojedinih zdravstvenih ustanova odobrava određenu zdravstvenu opremu. Isto tako Stožer civilne zaštite i civilna zaštita kao takva dobavlja tu i distribuira ju. Prema tome ne vidim nikakav dualizam i prijepor i probleme u opskrbi zaštitnom opremom, jer opskrba nije ni bila problem u Dubravi. Prema tome ne vidim poveznicu između ta dva elementa.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomaševića.
Ministre Beroš, da li se vi slažete sa kolegom Bačićem koji kaže, citira podatke da je 30% čak građana ima povjerenja u stožer u odnosu na sve druge institucije najviše. Ja sam vidio prije tjedan dana istraživanje čini mi Instituta za društvena istraživanja koji kaže da od 1 do 10 na skali povjerenje u stožer građani Hrvatske imaju 3,95 što je doista više od Vlade kojoj daju 3,03 na skali od 1 do 10 tri. Znači je li vi mislite da je to dobro? [[Upadica: Molim vas ne iz klupa.]] Je li vi mislite, molim vas nemojte mi upadati [[Upadica: Molim vas nemojte iz klupa.]] znači je li vi mislite da je to dovoljno dobro da u ovakvoj zdravstvenoj krizi od 1 do 10 stožer dobiva 4, pa koliko dobivaju u drugim zemljama? Pa meni se to čini da je to kako se kaže ono čega se pametni srame i znate kako ide dalje, pa nije to valjda dovoljno dobro, pa nema veze što je bolje od Vlade koja ima 3, pa nismo mi na vlasti, pa ja bi se toga sramio. Šta vi mislite o tome?
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine saborski zastupniče kao što sam već i rekao nemam baš previše vremena za pratiti ankete, ali moji suradnici me tu i tamo izvijeste i očigledno postoji više različitih izvora. Vi navodite jedan koji ukazuje na taj omjer povjerenja stožeru. Međutim, meni su govori da postoje i druge ankete koje ukazuju na znatno veći stupanj povjerenja stožeru. U svakom slučaju, u svakom slučaju stožer se trudi raditi na unapređenju epidemiološke situacije uvođenjem onih mjera koje su primjerene i adekvatne. To je naš smisao i cilj, a ono što ako građani prepoznaju koliko su naše mjere dobre je samo nekakav dodatni benefit. Dakle, ne osvrćemo se za nekakvim pozitivnim osvrtom, cilj nam je pogoditi mjere i spriječiti širenje ove virusne bolesti.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Benčić.
Poštovani ministre rekli ste nam ovdje da se struka odlučila za ovakav model upravljanja krizom i između ostalog za to da nemamo semafor nego da se reagira od dana do dana. E sad mene zanima tko je ta struka, jer struka koja jest predlagala drugačija rješenja nju ste izbacili iz znanstvenog vijeća, dakle 5 članova vijeća koje je predlagalo upravo između ostalog i uvođenje semafora ste izbacili, pa naravno da niti ne možete imati drugačiji prijedlog struke jer kad ga ta struka da vi ih izbacite iz onog tijela u kojem jesu. I sad mene zanima da li vi podržavate odluku premijera i nemojte mi slučajno reći da je to samostalno odlučio netko tko vodi ured premijera, jer je odlučio premijer, da izbaci tih 5 znanstvenika, vrhunskih top svjetskih znanstvenih iz znanstvenog vijeća koji vas savjetuju i vama trebaju pomoći u vođenju krize? Da li se vi s tom odlukom premijera slažete?
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo saborska zastupnice, hrvatska epidemiološka struka, ravnatelja Zavoda za javno zdravstvo, njegovi pomoćnici, najvažniji suradnici koji su i predstavnici europskih udruženja epidemiologa su ti koji od početka ove ugroze vode glavnu riječ. Znanstveni savjet je neka druga priča. Većina znanstvenika u znanstvenom savjetu nisu niti infektolozi, niti epidemiolozi, niti oni koji se bave virusnim bolestima. Njihovo je mišljenje iznimno važno i adekvatno, međutim ne bave se užom strukom u tom smislu. Znanstveni savjet je kao što mu i ime govori, savjetodavan. Mi se moramo na dnevnoj bazi boriti sa činjenicom da moramo donositi odluke koje imaju direktnu implikaciju na zdravlje hrvatskih građana, na održavanje života [[Upadica: Nemojte iz klupa, molim vas kolegice Benčić.]] hrvatskih građana. I takve naše zaključke i takve naše mjere dovodimo isključivo na mišljenju struke. Samo jedan element gdje sam postupio mimo stručnog mišljenja, a to je kad sam kao ministar dao uputu da se osnuju posebni centri, dakle struci sam nastojao [[Upadica: Hvala, hvala lijepo.]] nešto to je jedini element u toku svog postupanja gdje sam izašao izvan okvira struke.
Hvala lijepa. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre vi ste izuzetno pristojan čovjek i vi ste se ispričali sada zato što niste uspjeli u ovom vremenu iznijeti sve ono što stožer radi i što mislite da je potrebno upoznati pogotovo predlagatelje ove interpelacije, ali naravno da koliko god vi govorili jer imali ste prilike i mi svi čuti u ovih nekoliko dana to je sve uzaludno jer je naša oporba zauzela čvrsti stav da omalovaži sav uspješan rad stožera i Vlade. Svakako da ste odlično se snašli u prvom valu kada se malo znalo o virusu, kada nije bilo opreme, kad nije bilo niti poznavanja efikasnosti pojedinih mjera i naravno da je ovaj drugi val zahvatio ne samo Hrvatsku nego i ove zemlje na koje se stalno pozivaju. Ali nije to problem. Problem je u tome što oni žele da glasaju sa 2/3 većinom. Tko im brani vele da podržavaju mjere, pa uvijek to mogu, evo i sada ovom prilikom, a da [[Upadica: Hvala.]] u slijedećim replikama ću još.
Hvala lijepo. Poštovani ministar Beroš.
Poštovana gospođa saborska zastupnice, složio bi se sa vašom konstatacijom. Naime, mnoge zemlje u stvari većina zemalja pokušava se snaći u novonastaloj situaciji, pokušava naći odgovor na sprječavanje širenja epidemije. Imamo primjere zemalja koje su uvele tvrđe, restriktivnije mjere, nemaju dobre pokazatelje. Iskreno i osobno vjerujem u to da restriktivnim mjerama možemo spriječiti širenje virusa, ali ono što je bitno je bitan taj balans između mjere koje omogućavaju očuvanje zdravlja, između mjera koje omogućavaju održavanje ekonomskih aktivnosti. Taj balans je od osnovne važnosti. I upravo uvažavajući gospodarstvenike iz različitih aspekta pokušavamo doći do rješenja koja daju najbolje rezultate jer za sve se može naći adekvatan epidemiološki model, samo treba tražiti i raditi na istom.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ministre, vi ste nedavno rekli da s obzirom na iznimne uvjete rada predlažete donošenje nagrade, 10% od plaće svim onima koji se direktno bave pacijentima oboljelima od Covida-19, ostvaruju ih radnici koji pružaju skrb osobama oboljelima od korona virusa. Tu ste još dodali i one koji rade u zatvorima, kaznionicama, što je u redu. E ja vas sad pitam, da li vi mislite da je tih 10% dovoljno, da li ćete obuhvatiti i liječnike, sestre, tehničare, spremačice, bolničare koji se izlažu zarazi i sami obolijevaju i daju dodatne napore i u ne Covid odjelima gdje također dolazi do proboja virusa, isto tako vrijedi i za zaposlenike i u domovima za starije i nemoćne? Osim toga liječnike udruge predlažu vam stupnjevanje u financijskim dodacima za sve liječnike, dakle bez iznimke ovisno o tome radi li netko u jedinici intenzivnog liječenja, radi li u Covid, ne Covid odjelu, operacijskoj sali. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Beroša.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo saborska zastupnice, upravo sam se čudio vašoj izjavi u uvodu kada ste rekli da smo neadekvatno povećali plaće zdravstvenim djelatnicima. To jednostavno nije točno. Dakle, dugo smo tražili optimalan model i on je nađen u formuli 10% za sve na plaću. Ta plaća i inače uključuje radne sate i koeficijent složenosti poslova. Prema tome, svi neće dobiti istu nagradu, nego ona ovisi o onim poslovima koje oni obavljaju. I nadalje, kao odgovor na vaš drugi dio pitanja svi će dobiti dodatak na plaću dakle i liječnici i sestre i spremačice i nezdravstveno osoblje. Dakle, svi oni koji su u kontaktu sa covid-19 pozitivnim bolesnicima. Bilo je i drugih prijedloga, međutim s obzirom na kompleksnost priče, s obzirom na kolektivne ugovore i sindikalnu uključenost ovo je u ovom trenutku nađeno kao optimalan model. I ako me pitate mislim da je 10% i malo. Međutim, u ovom trenutku s obzirom na okolnosti punjenja državnog proračuna je realno.
Sljedeća replika je poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani ministre, oporba želi tu prikazati da sustav nije organiziran, da je stanje kaotično i zato proziva Vladu, resorno ministarstvo i vas osobno. Ja bih tu željela istaći jedan primjer, pa tako da kolegice i kolege, a i naša javnost zna kako sustav funkcionira. Na primjer, prije nekih desetak dana u Općoj bolnici Šibensko-kninske županije bili su mišljenja da uz raspoložive respiratore bi bilo dobro da imaju u pripremi još dva respiratora. U jutro u 7,45 ravnateljica je poslala ministarstvu mail u kojem iskazuje potrebu za dva respiratora. U 8,30 znači nakon nepunih sat vremena ministar je osobno nazvao župana, potvrdio da će dva respiratora doći i oni su zaista već u narednom danu bili u Šibensko-kninskoj bolnici. Isto tako, na tjednoj bazi se traže i podaci i koliko ima raspoloživih antivirusnih lijekova, da li je potrebno dostaviti kontejnere, šatore i slično [[Upadica Reiner: Hvala.]] i sve se dostavlja i zato vam neizmjerno hvala i sve pohvale načinu na koji funkcionirate.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog ministra Beroša.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo saborska zastupnice, Šibenik je samo jedan od primjera. Nema župana sa kojim nisam razgovarao, nema bolnice sa kojim ravnateljem nisam razgovarao. Raspodijelili smo niz novo nabavljenih respiratora i ventilatora, razmjenjujemo zdravstveni kadar na dnevnoj bazi. Evo jučer sam našao 8 specijalista internista za Čakovečku bolnicu gdje se desio ispad na internoj zbog covid pozitivne infekcije. Dakle, ovaj dio strategije našeg odgovora koja postoji. U jednom trenutku kada sve bude iza nas objavit ćemo strategiju odgovora, hrvatskog odgovora, hrvatskog modela odgovora i na prvi val i na drugi val. Ali vjerujte i da sve ovo što se događa nije posljedica stihijskog promišljanja nego strateškog promišljanja i znanja kuda ova priča ide. Sagledavanja mogućnosti djelovanja virusa i povećanog broja bolesnika zato i šatori, zato i raspodjela kadra i medicinsko-tehničke opreme. To je naš način odgovora na ovu krizu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo poštovani ministre. Podržavam vas danas kao i 25.2. i prije toga jer radite svoj posao dobro. Dok lovite ovdje, vidim zadnji ovaj vaš dah, ne, briga njih u oporbi što ćete vi njima govoriti. Niste se ni podignuli dignuli su vam već tri, četiri replike. Znači da su unaprijed rekli briga nas je što ćete reći, već znamo što ćemo mi reći. Optužuju nas dnevno i nas i vas i Stožer, sve i Vladu i bilo koga tko im smeta jer im je jedini zadatak da rovare i podrivaju svaki napor ove Vlade ne bi li sebi bili važni. A o kakvim se stratezima radi? Pogledajte u što su pretvorili raspravu. Što im smeta? Traže interpelaciju, govore o terminu i govore o tome kome zvoni telefon. To su njihovi dosezi. A znaju pet dana kada će biti rasprava, odredili su danas pet sati govoriti o dva članka zakona. Dva sata o druga dva članka zakona. Kad dođe večer kažu vi ste krivi, ništa niste znali. Tako su znali i prije, tako će vam govoriti svaki dan. Na nama je [[Upadica Reiner: Hvala.]] Mi smo odgovorni da vodimo ovu situaciju kao i vi, a objasnite im što se događa u Njemačkoj i Slovačkoj da bi razumjeli neke stvari.
Hvala. Poštovani ministar Beroš, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, pa evo ja ću iskoristiti odgovor na vaš upit i repliku na način da objasnimo ono što nisam mogao inicijalno, a to je naš način odgovora na ovu ugrozu a to je centralizirani pristup liječenju covid-19 pozitivnim bolesnicima u regionalnim primarno intenzivističko-respiratornim centrima. To nije tek tako donesena odluka već upravo promišljena odluka da bi se omogućilo da u svim drugim zdravstvenim ustanovama se omogući tretiranje covid-19 negativnih bolesnika. Dakle, to je jedini način da očuvamo zdravstvene ustanove čim je duže moguće od prodora u isti. To se pokazalo kao optimalni model pružanja zdravstvene zaštite diljem Europe i sretni smo što smo na vrijeme prepoznali isti i omogućili u RH ustrojavanje takvih primarno intenzivističko-respiratornih centara.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zvane Brumnića. Izvolite.
Poštovani ministre, neću danas ponavljati da li sustav funkcionira ili ne, to hrvatski građani vide kako funkcionira. Ja ću se očitovati na nešto što ste rekli. Kaže, vjerujete struci, a u isto vrijeme ste otpustili epidemiologe iz Zdravstvenog savjeta a s time da su ti epidemiolozi radili na nekim od ovih projekata kojima ste se ovdje pohvalili malo prije. Poštujete liječnike ali ste im isplatili manje plaće, nadoknadit ćete im. To znači samo da niste promišljali što ste trebali sustavno napraviti a na temelju kojih struka donosite mjere vidjeli smo na televiziji kad je neki dan bilo objavljeno što hrvatski građani u anketi kažu koje bi se mjere trebale donijeti. I nakon toga je ova Vlada donijela te mjere. Ali imam još jedno pitanje od one replike od danas u jutro. Rekli ste da u pojedinim organizacijama rada pojedinih zdravstvenih jedinica nisu u vašoj ingerenciji. A u čijoj ingerenciji su?
Hvala. Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Dakle, kada je riječ o plaćama najavili smo mogućnost zbog automatskog obračuna plaća u Centralnom obračunu plaća da obračun bude prilagođen realno obračunatom vremenu. To smo prepoznali i najavili smo na vrijeme refundaciju troškova. Kao drugo, ingerencija funkcioniranja zdravstvenih ustanova je u rukama ravnatelja i upravnih vijeća pogotovo županijskih ustanova koje su u županijskom vlasništvu. Ja kao ministar imam obavezu pratiti funkcioniranje obavljanja zdravstvene zaštite ukoliko primijetim da nešto nije u redu intervenirati. I to sam vam rekao da radim na svakodnevnoj bazi. Međutim ravnatelji su po zakonu odgovorni za ustroj i funkcioniranje zdravstvenih zaštita u pojedinim zdravstvenim ustanovama. 63 ih je u Republici Hrvatskoj. Sve su različite, sve sa različitim uvjetima, djelatnostima, brojem zaposlenih. Prema tome, jedino ravnatelji koji su izabrani mogu upravljati tim sustavom. I oprostite što je bio … [[ne razumije se]]
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Glamuzina.
Najljepša vam hvala. Jeste sigurni? Poštovani ministre, zamolit ću vas samo za jedno pojašnjenje s obzirom da ste spominjali srazmjerne mjere koje Stožer donosi. Nije mi savršeno jasno ako se mjere donose u odnosu na situaciju kako ona teče, kako smo proljetos kada smo slučajeve zaraze brojili u stotinama, srazmjernu mjeru imali lockdown potpuno gospodarstva, školstva. Nitko nigdje nije išao, održavala se distanca pod mus i to je bio način koji je Stožer preporučio kao borbu protiv pandemije COVID-a. Sada kada govorimo o tisućama u škole se ide, a novi zakon kojeg smo nedavno izglasali propisuje maske, održavanje distance, negdje ste falili ili onda ili sada? Kada?
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem poštovana gospođo saborska zastupnice. Uspoređujemo neusporedivo. U proljetnom valu nismo znali kuda stvar ide. Bio je novi virus, nova bolest bez spoznaje o težini kliničke slike, o broju umrlih. Sada se vidi koliko je zimus klinička slika teža, koliko imamo više umrlih, a okolnosti širenja virusa su iste. On je i nadalje oko nas samo se sada horizontalno širi. Prema tome, u onom trenutku smo sukladno našem znanju, našem stručnom promišljanju, našem iskustvu dali onakav odgovor, a danas u drugom valu upravo na temelju i tih iskustava i drugih činjenica koje smo u međuvremenu i saznali o ovom virusu i načinu njegovog širenja i o utjecaju na gospodarstvo što je jednako važno donosimo druge mjere za koje se trudimo da budu primjerene, da budu adekvatne.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Price.
Ministre Beroš, vidimo u kako je teškoj poziciji naša zemlja vezano uz korona virus, pa me samo zanimalo na temelju kojih podataka je to premijer Plenković proglasio pobjedu nad korona virusom prije pola godine uoči parlamentarnih izbora.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine saborski zastupniče koliko sam ja shvatio proglasio je pobjedu u prvom poluvremenu, a upravo na osnovu epidemioloških podataka koji su bili prisutni u tom trenutku. Vi i sami znate da tijekom lipnja smo imali jedan period kada nismo imali novozaraženih. Tek kasnije u 7. i 8. mjesecu vjerojatno zbog turizma i ostalih aktivnosti se virus počeo širiti što se intenziviralo dolaskom jeseni i hladnijeg vremena i drugih već spomenutih okolnosti. Prema tome to je bio razlog taj trenutni epidemiološki element s time da smo i tada svi skupa naglašavali mogućnost drugog vala i mogućeg jačanja epidemije u 9. mjesecu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Evo ovo je više ne pamtim koja interpelacija Vlade. 16 potpisa, kada dođe do glasovanja nema oporbe. 40-tak glasova vjerujem da će tako biti i na ovu interpelaciju. Glavni prigovori koje čujemo je vrijeme ove debate i isto tako da vi trebate više izvještavati njih. Pa možda najbolje da dignete šator tu, budete cijele dane s nama umjesto da se borite protiv COVID-a jednako uspješno i dalje. Ono što svakako treba reći je da nema čarobnog štapića. I razvijene države su bile u lockdownu. Sada u zimi kada je teža klinička situacija vidi se da to ne funkcionira. Imamo balansirane mjere. Imamo dovoljnu opremu. Ni jedan liječnik nije morao birati u Hrvatskoj tko će ići na respirator. Mnoge razvijenije države su to morale. I ono što dobro radite tako dalje nastavite.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, od prvog dana strategija Stožera civilne zaštite bila je transparentno, istinito, jasno komuniciranje sa javnošću. Ulog je preveliki. Ulog je zdravlje hrvatskih građana. Kako na drugi način to komunicirati ne samo sa političkim opcijama, nego sa građanima Republike Hrvatske nego jasno i transparentno? Sada netko misli da u 21. stoljeću možemo nešto sakriti u doba informatizacije o broju umrlih, broju bolesnih, broju hospitaliziranih? Pa to jednostavno nije moguće. Najtransparentniji smo što možemo biti i ne krijemo ništa. Isto tako javno komuniciramo i naše mjere. Da, slažem se da su neke zemlje uvele semafor. Međutim, odluka naše struke nije bila takva. Ne vidim da je to pogreška. Tim više jer one koje su uvele semafor nemaju bolje rezultate. Hvala vam.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ministre Beroš, kroz rujan, listopad i studeni kada ste imali puno bolje spoznaje o virusu kako ste sada rekli ste govorili kako se dobro upravlja krizom. Čak ste i govorili da bi restriktivnije mjere, čvršće mjere bile možda i kontraproduktivne. Sami sebi ste nizali pohvale. Nizali ste pohvale i Vladi i stožeru. Međutim, prije nekoliko dana točnije 7. 12. izjavili ste kako je Hrvatska po incidenciji na 100 tisuća stanovnika najgora u Europi. Možete li pojasniti kako je došlo do toga ako ste kroz rujan, listopad i studeni kada ste imali puno bolje spoznaje još jedanput napominjem sami ste to rekli, dobro upravljali krizom? Je li kriv virus ili su krivi građani koje ste u nekoliko navrata prozivali odgovornima za širenje virusa ili krivnja leži na nekonzistentnosti upravo Stožera civilne zaštite? Hvala lijepa.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo saborska zastupnice, istina je kao i uvijek u sredini. Dakle, znamo više o virusu i tom znanju smo prilagođavali mjere. Međutim, očigledno je da se virus u okolnostima hladnijeg vremena, dužeg boravka u zatvorenim prostorima širi na drugačiji način. Nismo tada mogli predvidjeti toliko horizontalno širenje virusa u obitelji, jednostavno nismo mogli, niti je itko u Europi i svijetu to mogao. Dakle, to su nove okolnosti i nitko nije sretan ovim brojevima, ali oni su takvi kakvi jesu, ali kao primjer navodim vam druge zemlje koje su uveli i strože mjere, međutim nemaju puno bolje rezultate, a već je dovoljno dugi period protekao od uvođenja istih. Iako i sam osobno vjerujem u to da restrikcija može spriječiti širenje virusa, ali vidimo da to nije uvijek tako.
Molim vas nemojmo sa mjesta. Dobijate opomenu. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre, uvodno sve pohvale za dosadašnji rad stožera, nadam se da će tako i dalje dobro raditi. Danas stručna javnost i naši građani o virusu više znaju više nego na samom početku negdje u veljači ili u ožujku. Danas imamo dovoljno zaštitne opreme i dezinfekcijskih sredstava, više nego što smo to imali na početku prvog vala. Međutim i tada kad smo imali nedostatak svega ovoga zdravstveni sustav je funkcionirao, građani su imali zdravstvenu zaštitu. Molim vaš komentar o poteškoćama nabavke potrebne zaštitne opreme i da li bi tu opremu mogli nabaviti, da li bi sredstva mogli osigurati da nismo članica EU? Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine saborski zastupniče, od početka ove ugroze s obzirom da na nju svijet nije bio spreman, postojali su problemi u opskrbi sustava zdravstva i ostalih sustava zaštitnom opremom. Srećom određenim kanalima i promišljanjima otvorili smo te puteve koje koristimo i dan danas, a to je od osnovne važnosti jer jedino uz adekvatnu zaštitu opremom možemo tretirati Covid-19 pozitivne bolesnike. I ono što je od iznimne važnosti je pripremljenost zdravstvenog sustava. Ja ne znam što će biti sutra i koliki će broj novozaraženih i hospitaliziranih biti, međutim napravili smo sve da zdravstveni sustav i opskrbimo zaštitnom opremom i pripremimo u kadrovskom i materijalno tehničkom opsegu za ugrozu koja je i veća od ove. A što će biti nitko od nas ne zna. Međutim, naš zadatak je pripremit se i za lošije scenarije.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Damira Habijana.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, pa evo u zadnje vrijeme najčešće od strane oporbenih zastupnika rekao bih i dijela medija, spominje se gospodin odnosno znanstvenik Đikić. Cijelo vrijeme se dakle spominje i poziv se ovdje oporba na njegove izjave, na njegove intervjue, na njegove dakle izjave koje daje u medijima. Pa evo ako malo pogledamo što je govorio gospodin Đikić primjerice 30. svibnja ove godine citiram: „Drugi val korone neće biti tako opasan.“ Onda nakon toga jedan rekao bih Kopernikantski već 9. listopada ove godine gospodin Đikić kaže, normalno je da je ovo početak drugog vala, normalno je da brojke rastu i rast će još više. Pa ja bih rekao da je malo ovo kontradiktorno, a upravo je kolegica Ahmetović nešto spominjala kontradiktornost.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine saborski zastupniče, ja se inače evo sad ispričavam svima onima koji su me pitali na tu temu, nije da sam namjerno ne odgovarao na pitanje o znanstvenom savjetu ali doista mislim da nitko nije izbačen iz znanstvenog savjeta i doista vjerujem da će svi oni koji su dobronamjerni i nadalje sudjelovati u radu istog jer interes hrvatskih građana apsolutno mora biti prevalirajući. Dakle, onaj koji zbog nekih svojih osobnih razloga ili zbog toga što se uvrijedio ne želi dalje sudjelovati u radu istog mislim da ne uvažava zakonitosti znanstvenog usaglašavanja i argumentacije. Dakle, to je od osnovne važnosti. Prema tome, mislim da će svi oni koji su iskreno sudjelovali u radu istog, a pogotovo oni koji se bave tom strukom, dakle oni koji su epidemiolozi, infektolozi, virolozi, oni koji se bave uže epidemijama dakle ti imaju puno toga što reći i njih moramo slušati, od njih moramo učiti što je smisao zdravstvenog savjeta.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Grba Bujević.
Poštovani gospodine ministre ovdje se večeras nekoliko puta moglo zapravo čuti da su neki članovi znanstvenog savjeta premijera izbačeni. Ja tu informaciju nemam, niti je takva informacija u medijima. Možete li to točno pojasniti jesu li ti ljudi iz znanstvenog savjeta izbačeni ili nisu izbačeni? Da mi to sad ovdje znamo. Vi to sigurno znate s obzirom da družite, u Vladi ste stalno.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo saborska zastupnice, prema mojim spoznajama nitko nije izbačen i svima se zahvalilo na suradnji i svi su zamolili da sudjeluju i dalje. Tako da moguće da nisam informiran do kraja, ali prema mojoj spoznaji, nitko nije, pogotovo ne izbačen. To su teške riječi iz znanstvenog savjeta. Treba svima onima koji su dosada sudjelovali u radu istog, koji su uložili svoje vrijeme, promišljanje, znanje, sugestiju određenih mjera, treba zahvaliti. Budite sigurni da i u Vladi i u stožeru smo uvažavali različita mišljenja koja naravno da postoje. Međutim, znanstvenici i liječnici najčešće sagledavaju jedan aspekt promišljanja, ali slika je malo šira, slika i gospodarstveno. Stoga podržavam onaj dio apela koji govori o najtežim, najrestriktivnijim mjerama koje su ekonomski moguće, to je bit. Dakle, balans je bit. Hvala.
I zadnja replika poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre Beroš, dakle tema je Interpelacija o radu Vlade RH u vezi s pripremom zdravstvenog sustava RH na posebne okolnosti uzrokovane Corona virusom. Moje pitanje za vas će biti vrlo jednostavno. Neću od vas tražiti da nekom školskom ocjenom ocijenite kako možete ocijeniti kakva je pripremljenost zdravstvenog sustava, nego jedno jednostavno pitanje. Da li ste vi danas kad smo već evo skoro pa u polovici prosinca zadovoljni kako je pripremljen zdravstveni sustav na posebne okolnosti uzrokovane korona virusom? Hvala.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana gospođo saborska zastupnice, a epidemiološkim rezultatima u ovom trenutku nisam prezadovoljan, međutim sa pripremnošću zdravstvenog sustava koje uključuje posebnu organizaciju zdravstvene skrbi kako na primarnoj tako i na sekundarnoj razini sam zadovoljan. Čak štoviše ponosan sam na istu.
Hvala vam lijepo ministre. Sad ćemo ići na klubove zastupnika. Evo možete otići na svoje mjesto, a prvi Klub zastupnika biti će onaj HDZ-a i u ime njega govorit će poštovana zastupnica Maja Grba Bujević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre, državni tajniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Slušajući danas predlagatelje ove interpelacije o radu Vlade za resor zdravstva, a i današnje iznošenje stajališta Kluba zastupnika SDP-a gospodina Bernardića jednostavno ne mogu a da se ne osvrnem i da kažem sljedeće, da smo danas čuli jednu od najsramotnijih i najskandaloznijih izjava u ovom časnom Domu, od koga drugog nego od Davora Bernardića. Čovjek dođe za ovu govornicu, nešto odgovori, izgovori mrtav hladan i ode. Gospodine Bernardiću iako nije naravno ovdje ni poraz na izborima nije vas naučio pristojnosti i da prestanete iznositi laži i obmanjivati hrvatsku javnost zlorabeći ljudske živote. Dok ste vi relativizirali corona virus, minirali Stožer i zazivali 400 000 otkaza u RH mi smo od prvog dana brinuli o ljudskim životima. Da smo slušali vas da ste se vi osvijestili da se pandemija događa u svijetu i dok ste završili sa svim propalim inicijativama prema Ustavnom sudu Hrvatska bi izgubila brojne živote, radna mjesta i nikad ne bi imali ovakvu turističku sezonu. Srećom hrvatski građani su u velikoj većini vam rekli ne na izborima i ostavili vas da širite destrukciju isključivo iz oporbe. Zdravstveni sustav se zahvaljujući hrvatskim zdravstvenim stručnjacima i njihovom iznimnom doprinosu u vrlo kratkom roku prilagodio za uspješan odgovor RH na epidemiju, a sve protu epidemijske mjere koje se provode imaju dva konačna cilja, smanjenje smrtnosti i očuvanje zdravstvenog sustava od preopterećenja. Svjetska zdravstvena organizacija početkom 2020. Započela je izvještavanje o pojavi grupiranja oboljelih od upale pluća u Kini i svijetu, te je prema epidemiološkoj situaciji 30. Siječnja još epidemiju proglasila javno-zdravstvenim hitnim stanjem od međunarodnog značenja. To je omogućilo bolju međunarodnu koordinaciju odgovora na epidemiju u skladu sa obvezujućim preporukama Svjetske zdravstvene organizacije, te dodatnu međunarodnu mobilizaciju financijskih ali i ljudskih potencijala. RH je vrlo rana započela sa provedbom epidemioloških i drugih mjera usmjerenih na suzbijanje širenja ove infekcije. Epidemija se u Uredu predsjednika Vlade počela pratiti još 9. Siječnja nakon što je Svjetska zdravstvena potvrdila epidemiju novim corona virusom, a samo jedan dan nakon što su to učinile i prikazale kineske vlasti. Hrvatski zavod za javno zdravstvo već je tada imao pripremljene informativne letke o corona virusu za putnike u zračnim lukama i to na hrvatskom, engleskom ali i na kineskom jeziku, a samo par dana kasnije podignute su mjere prevencije u međunarodnim zračnim i pomorskim lukama. U Vladi uz nazočnost predsjednika Vlade održan je prvi sastanak Stožera civilne zaštite RH radi podizanja stupnja pripravnosti svih nadležnih tijela i zaštite zdravlja građana RH. Koliko je važan osobna zaštitna oprema i medicinska oprema Ministarstvo zdravstva znalo je prepoznati na vrijeme. Možete li zamisliti što bi se dogodilo da nije na vrijeme osigurana zaštitna oprema zahvaljujući Vladi RH i osobno premijeru Plenkoviću. Bilo bi to dragi moji jedan crni, crni scenarij. Vlada je za to potpisala ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za projekt zaštita i očuvanje zdravstvenog sustava i javnog zdravlja i osigurala nam iz EU fonda za regionalni razvoj 370 milijuna kuna bespovratnih sredstava. Još prije proglašenja epidemije covida 19 zdravstveni se sustav počeo reorganizirati i prilagođavati potrebama zbrinjavanja covida-19 pozitivnih pacijenata, kao i ostalih pacijenata kojima je trebalo pružiti zdravstvenu skrb bez obzira da li su imali neku kroničnu bolest ili ne. Ta reorganizacija provedena je na primarnoj, sekundarnoj i tercijarnoj razini zdravstvene zaštite. Prema podacima kojima raspolaže Ministarstvo zdravstva kapacitet bolničkih postelja namijenjenih za liječenje covid bolesnika je 3599 na današnji dan u RH osigurano, a naravno sukladno epidemiološkoj situaciji oni se mogu i povećavati do broja od 25000 sa kojim raspolažemo. Bolničke zdravstvene ustanove povećale su kapacitete za izolaciju u objedinjenim bolničkim hitnim prijemima i stacionarnim odjelima kako bi bili spremni za prihvat većeg broja novo oboljelih. Svi segmenti skrbi za mentalno zdravlje u Hrvatskoj su se izuzetno dobro prilagodili novo nastalim okolnostima. Ovdje se također može čuti da nisu stručnjaci za mentalno zdravlje uključeni u rad Stožera. To nije točno. Psiholozi, psihijatri, neki sjede tu i sa nama, psiholozi, psihološka komora i krizni centar, Centar za krizna stanja za mentalno zdravlje kliničkog bolničkog centra Rebro. Provode se i potpiru brojni projekti i programi psihijatrijskih ustanova i društva, a koji se tiču preventivnih akcija promocije programa podizanja svijesti o važnosti anksioznosti, anksioznih stanja, program prevencije nasilja, program prevencije suicida i program prevencije sindroma izgaranja i slično. Dakle, same laži. Na temelju odluke o mjerama mobilizacije ministar zdravstva kontinuirano osigurava raspored zdravstvenih radnika i medicinskih oprema sukladno razvoju epidemiološke situacije što ste jasno mogli čuti iz primjera kojega je navela naša kolegica Branka. S obzirom na veliku fluktuaciju zdravstvenih radnika preporuke su date ustanovama da mogu zaposliti ljude bez dobivanja prethodnih ikakvih suglasnosti i bez provođenja natječaja na 60 dana kako bi što više ljudi moglo se zaposliti koji su nam trebali. Jednako tako preporučeno je i da zapošljavanje na druga razna mjesta kao što su njegovateljice, ali sukladno pravilniku. Ne trenutno izmišljotini ministra zdravstva. Također svim je bolnicama dana uputa da povećaju kapacitete u jedinicama centralnog naručivanja na način da omoguće dodatne termine za naručivanje onih pacijenata koji nisu COVID pacijenti. Pozivni centar u Ministarstvu zdravstva je donio svoje rezultate. Obratilo se puno ljudi i svi su problemi riješeni onih koji su čekali na pregled. Sada bi morala pričati nešto o povjerenstvu struke za primjenu lijekova i liječenju profilaksije s čijeg je rada proizašle su jasne hrvatske smjernice za liječenje COVID pacijenata i dostavljene svim zdravstvenim radnicima u Republici Hrvatskoj. Nešto da kažem na kraju o otpornosti kriznom upravljanju hrvatskim zdravstvenim sustavom. To nije novost proizašla iz ove epidemije. Hrvatsko zdravstvo je u prošlosti bilo izloženo velikim organizacijskim, kadrovskim i logističkim izazovima koji su doprinijeli uspostavi institucionalnog kriznog upravljanja u zdravstvu. Krizni stožer Ministarstva zdravstva izravno je naslijeđe i pravni slijednik Glavnog stožera saniteta Republike Hrvatske iz Domovinskog rata kao glavnog operativno-organizacijskog tijela za upravljanje zdravstvenim sustavom u krizama. U svom izvornom obliku osnovan je još 19. prosinca 1990. godine za potrebe koordinacije sa vojno-redarstvenim aktivnostima u Domovinskom ratu. Jedino razdoblju Hrvatskoj u kojem Krizni stožer Ministarstva zdravstva je bio izbačen iz Zakona o zdravstvenoj zaštiti i time ukinut i nepostojeći bilo je tijekom 4 godine koalicijske Vlade od 3. siječnja 2000. do 23. studenoga 2003. U tom je razdoblju zdravstveni sustav iskusio neupravljanje krizom u aferi Baxter u listopadu 2001. kojom nitko nije upravljao i koja je uzrokovala neposrednu smrt 23 osobe u nekoliko hrvatskih centara za dijalizu. Slijedom svega navedenog Vlada i Ministarstvo zdravstva kao i nadležna tijela pravovremeno i učinkovito su pripremile ovaj zdravstveni sustav na posebne okolnosti uzrokovane epidemijom bolesti COVID-19 i kontinuirano se o njemu skrbe i kontinuirano ga unapređuju. Klub Hrvatske demokratske zajednice će odbiti Interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske u vezi sa pripremom zdravstvenog sustava na posebne okolnosti uzrokovane korona virusom, što smo nadam se ovim prikazima dosadašnjim i pokazali. Hvala vam.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Grbin je digao povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno?
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Vidim da niste slušali uvaženu kolegicu Grbu Bujević. Jer da jeste primijetili bi da je na početku svoga izlaganja povrijedila članak 238. Poslovnika grubo napavši kolegu Bernardića. Riječi koje je kolegica Grba Bujević upotrijebila su bile takve da bi vi ili predsjednik Sabora meni, o ispričavam se, da je predsjednik Sabora meni za slične riječi prije samo dva dana izrekao ne opomenu, nego oduzeo riječ. Molim vas ako već primjenjujete stroge kriterije vođenja sjednice onda ih primjenjujte na sve. Hvala.
Da primjenjujem stroge kriterije malo bi drugačije to izgledalo. Ali ovaj, ne primjenjujem ih. Međutim, vi znate jako dobro da se tu u Saboru daleko, daleko ružnije, opasnije ja bih rekao riječi dolazile sa vaše strane na onu stranu. Bilo ih je i s one strane na ovu stranu i sve se toleriralo. Prema tome, tako dugo dok se ne prijeđu neke granice koje se ne smiju prijeći ja mislim da to ulazi u slobodu govora. Kada si možete vi priuštiti neke stvari i reći nekima, mogu si i drugi reći o drugima. Znate, to je tako, tako dugo dok se ne prijeđu granice. Mislim da nije povrijeđen Poslovnik. Poštovana zastupnica Grba, hajmo, ne, ne ali plediram na to da prestanemo sa povredama Poslovnika molim vas [[Upadica Grba Bujevića: Mogu?]] Izvolite. Naravno da možete.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolega Grbin je povrijedio isti članak 238. zato što sam ja samo iznijela ono što je bilo rečeno. Nisam nikoga vrijeđala, nego sam iznijela svoj stav i mišljenje o tome, a s time se slažu i svi ostali članovi Kluba Hrvatske demokratske zajednice.
Dobro. Ali to nije bila povreda Poslovnika. Prema tome, moram dati opomenu. Ja vas lijepo molim sada ću stvarno početi kao što je rekao kolega Grbin biti strog, jer mislim da zlorabiti instituciju poreda Poslovnika nije dobro umjesto replika. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Odmah bih htjela ovdje razjasniti dvije stvari. Prva stvar koja je uvodno bila rečena o terminu. Dakle, dobili smo termin koji smo dobili. Počeli smo raspravljati u kasnim večernjim satima i to neće umanjiti na nikakav način raspravu da postavimo pitanje, da kažemo i da ukažemo na stvari na koje mislimo da trebamo ukazati. Na žalost meni je žao svih onih zaposlenika Hrvatskog sabora koji evo rade od ranih jutarnjih sati i pitanje do kada će raditi. Ali kao što je rekao uvaženi potpredsjednik Sabora on je spreman do ranog jutra biti, a moram reći da smo i mi spremni. Druga tema koja se je postavila da zašto 16 zastupnika je potpisalo interpelaciju zato što je to minimum, zato što nema potrebe da je potpisalo više. Već iz rasprave i iz replika koje su bile ste vidjeli da su zastupnici bez obzira jesu li potpisali ili nisu potpisali sudjelovali i sudjelovat će. A samo da još i kažem da je ovo druga interpelacija. Dakle, u ovom sazivu Hrvatskog sabora ovo je druga interpelacija. Jednako tako ja se neću vraćati u daleku prošlost, vraćat ću se samo od trenutka kad smo zaista sa jednom velikom nemani se susreli i ono što smo imali prilike čuti, vidjeti i ono što smo u pripremi ove interpelacije doznali od zdravstvenih djelatnika na kojem počiva zdravstveni sustav. Tako da želim sad reći nekoliko riječi o pripremi zdravstvenog sustava. No u krizi u kojoj su se našli liječnici, medicinske sestre, tehničari, svi drugi zaposlenici hrvatskih bolnica. Oni su jednom riječju ostavljeni na cjedilu da se sami snalaze i bore kako znaju i umiju. Iako se od proljeća znalo što nas čeka, liječnici i zdravstveni radnici nisu dobili potrebne korisne informacije što se od njih zapravo očekuje i kako će izgledati novi način rada. Nisu dobili ni dodatno obrazovanje i vještine koje će im biti potrebne za borbu sa coronom, niti se bilo tko pobrinuo da ih na vrijeme rasporedi i koordinira sa jednog središnjeg mjesta kako bi bili u stanju efikasno raditi svoj posao. Kao što sam uvodno rekla u trenutku kada se je ta velika neman za koju nadam se da više neće biti i da ćemo se vratiti i normalno živjeti, u trenutku kad je došlo ja sam bila jedna od onih koja je zaista vjerovala Stožeru. Da je Stožer rekao da moramo svaki dan 20 minuta stajati na jednoj nozi pred otvorenim prozorom ja bih stala. Moje je povjerenje Stožer izgubio u trenutku kada je ministar Beroš na upit tko je kriv za onu veliku smrtnost u domu za stare i nemoćne u Splitu on je rekao virus. Pa da nema virusa ne bi mi u kasne večernje sate ni raspravljali o pripremljenosti zdravstvenog sustava vezano uz ovu svjetsku epidemiju. Jedan od problema sa kojima su se liječnici suočavali je činjenica da su mnogi se našli u situaciji da radi posao za koji nisu specijalizirani. I od corone nas u ovom trenutku liječe i ginekolozi i pedijatri i psihijatri i mnogi drugi. Zakon o liječništvu jasno propisuje da liječnik sa specijalizacijom može raditi samo u području specijalnosti za koju je stručno osposobljen. Istina, zakon postoji i iznimke od tih pravila. I ovo je sigurna sam takva jedna situacija. Ali liječnici su u nedoumici oko toga da li su mobilizirani, budući da nije proglašeno nikakvo izvanredno stanje. Ti njihovi strahovi u krajnjoj liniji možda su i neopravdani ali oni pokazuju da se sa ljudima nije odradilo i da se nije osigurala osnovna stvar njihov psihički mir prije nego što odu na odjel sa covid bolesnicima, a za to se ponavljam imalo 8 mjeseci. Da je ova priča završila ovo ljeto, da nismo u drugom, trećem ili ne znam kojem valu mi sigurno ne bi sada bili ovdje i raspravljali o tome. Imali smo ljeto, preko ljeta se je moglo odraditi edukacije, mogli su se odraditi čak i on-line edukacije i organizacije. Ali to na žalost nije bilo. Jednostavno liječnici ukazuju na neorganizaciju, nedostatak informacija, nedostatak alata koji su im na vrijeme morali biti dati da se bore na prvoj liniji corona bojišnice. Mnogi od njih se boje da će biti na neki način žrtvovani, gurnuti u vatru bez aparata za gašenje. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku na izlaganje poštovane zastupnice Mrak-Taritaš. Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Taritaš, pa u tome i je problem što je ministar ja sam osobno u Splitu odmah nakon toga što je rekao da je kriv virus za događaj u domu za starije i nemoćne, gdje je bivši gradonačelnik imenovan kad je izgubio izbore, Škaričić imenovan za ravnatelja Doma za starije i nemoćne, koji je rekao da je petnaestak dana imalo temperaturu, stariji i nemoćni tj. štićenici, da je tek tada prijavio kada je corona virus ušao, a ministar je rekao da je kriv virus i stao u njegovu obranu. Evo malo prije smo kolegice i kolege slušali zastupnicu Bujević koja je bila u Nacionalnom stožeru također eksponirana, žena koja je pozivala tada kao članica, kao heroina nacije da maske nisu potrebne i da ih ne tribamo nositi u ono vrijeme kada je bila corona, profiteri kad su profitirali ogroman novac, ne tribaju maske nikome. Kakva maska, šta će vam maska. Koja je to kontradiktornost i tu su izgubili povjerenje. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Ne znam jel' se čujemo? Halo!
Čujemo se dobro. Mi vas čujemo.
Ispričavam se, imala sam osjećaj da mi tu nešto ne štima. Ispričavam se. Ali evo sve je dobro, danas nešto Internet moj kućni nešto zeza što nije ni čudno. Pa kolega Bulj, što da ja vama kažem? Dakle, sa nama sjedi zaista kolegica koja je ovo proljeće govorila da maske nisu potrebne, a evo u prošli petak je digla ruku što naravno ni ne čudi za to da oni koji neće na odgovarajući način nositi maske biti kažnjeni. I sad da pitate zašto, kakvo je to obrazloženje e to vam je sukladno saznanjima, spoznajama, dakle tamo negdje u trećem, četvrtom mjesecu maske nije trebalo. Ali zato danas kad maske ne nosiš adekvatno bit ćeš kažnjen. Dakle, poruke koje su već tad trebale biti slane trebale su biti slane jasne, a ne zbunjujuće. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Prije svega, dopustite mi da kažem jednu izuzetno bitnu stvar. Ova interpelacija nije interpelacija o hrvatskim zdravstvenim radnicima. Oni svoj posao rade najbolje što mogu. Oni ga rade odlično u vrlo, vrlo teškim uvjetima. Ova interpelacija je na one koji su trebali osigurati da naši zdravstveni radnici se sa ovom krizom mogu boriti puno bolje, da im se osigura adekvatna oprema, da im se osigura adekvatan prostor, adekvatna sredstva za rad, a to je bila zadaća Vlade Republike Hrvatske i ona tu zadaću nije najbolje ispunila. Pripremio sam ovu raspravu u jednom potpuno drugom smjeru od onog u kojem ću krenuti, ali moram ovo napraviti jer neke stvari koje je ministar u svojem izlaganju iznio naprosto ne da ne stoje. One su laž. Ministar je rekao da mjere, strože mjere u drugim zemljama nisu dale rezultate. To je ministrova konstatacija. To je ministrova tvrdnja, a brojke kažu sljedeće. Izvor ECDC Europski centar za prevenciju bolesti. 29. listopada ove godine Češka 1500 zaraženih u 14-dnevnom periodu. 10. 12. danas 535. Tri puta manje. Francuska 29. listopada 880, danas 230. Četiri puta manje. Belgija 1500, danas 850. Šest puta manje. Je li to primjer mjera koje ne daju rezultate? Ne. To je primjer odgovornih država koje su u brizi za svoje građane napravile ono što je potrebno. Nisu se vodile internim izborima u HDZ-u. Nisu se vodile dnevnopolitičkim potrebama Andreja Plenkovića. Ne. Vodile su se brigom i interesima svojih građana. A kako stoji Hrvatska u istom razdoblju? 29. listopada 470 slučajeva na 100 tisuća stanovnika u 14-dnevnom periodu. Danas gotovo 1200. Dva i pol puta više. Poštovane kolegice i kolege, može li mi netko odgovoriti zašto su Belgija, Češka, Francuska uspjele za tri ili više puta smanjiti broj oboljelih, a Hrvatska ne da nije uspjela, nego je taj broj povećan? I nemojte mi molim vas lagati da je razlog za to borba za financijsko blagostanje i ekonomski oporavak Hrvatske, jer je Eurostat danas objavio podatke da su hrvatski građani od svih građanki i građana u Europskoj uniji doživjeli najveći pad primanja na godišnjoj razini. Da kolegice i kolege, plaće i onima koji rade u Hrvatskoj su pale više nego bilo gdje drugdje. Možda će vas iznenaditi, a možda i neće? Najviše su pale onima koji imaju najslabije plaćene poslove i čija su zanimanja najnestalnija, najmanje zaštićena. Upravo one koje ste primjerice zaboravili u poreznoj reformi, oni su najviše stradali u ovoj krize. I nemojte se izvlačiti da su epidemiološke mjere ovako blage zbog njih. Nisu. Ovako blage su jer nemate reći ću hrabrosti da ne kažem nešto prostije, a to čega nemate je u ovakvoj situaciji bilo prijeko potrebno. Boriti se sa krizom ovakvih razmjera možeš samo ako imaš hrabrosti i još nečega, a vi to nemate. I možete vi sada nama govoriti da smo izgubili izbore. Jesmo, to je činjenica. Ali vi ste od građana dobili povjerenje da radite, da radite, a ne da gledate kako ljudi umiru. I možete dizati povrede Poslovnika, možete davati opomene, možete nas vrijeđati. To ovu činjenicu neće promijeniti. Međutim, da ova rasprava ne bude samo kritika, iako je kritika vašem radu i ponašanju prijeko potrebna bit ću slobodan dati i nekoliko vrlo konkretnih prijedloga. Prvi korak koji je potrebno uvesti, a to je uvođenje metode tzv. semafora kojim se stupanje na snagu mjera veže uz konkretne brojčane pokazatelje. Zašto? Tako da ljudi i gospodarstvo unaprijed mogu znati kada će se nešto dogoditi, da ljudi znaju i građani znaju koja će biti posljedica njihovog nepridržavanja mjera, da ljudi naprosto znaju i budu svjesni što moraju činiti. Tada neće trebati kažnjavati. Tada će trebati samo uvjeravati, uvjeravati. Drugi korak edukacija. Edukacija građana o mjerama, a ne ono što je napravila gospođa Grba prije gotovo 9 mjeseci, gdje je iz meni potpuno nejasnih razloga svima nama objašnjavala da maske nisu potrebne. I ja sam se zaveo tom tvrdnjom. I ja sam bio uvjeren da nam maske ne trebaju. Da li sam nekoga time ugrozio? Vjerojatno jesam, zato što su gospođa Grba i njoj slični tvrdili da to ne treba. I danas upravo zbog takvih tvrdnji je nekima teško objasniti korisnost nošenja maski. Odgovor, kažnjavat ćemo ih. Ne, krivo. Uvjeravati, objašnjavati koliko god treba. Minuta, sati, dani utrošeni na objašnjavanje ljudima koji će podići svjesnost prvo o potrebi nošenja maski, a onda i o cijepljenju što također ne radite. Ne radite u dovoljnoj mjeri, zato nam samo 50% građana kaže da je spremno cijepiti se. Katastrofalno. Mi moramo učiniti što god možemo da taj postotak dignemo. Nedostatak te edukacije dovodi i do ovog broja. Nisu krivi građani. Krivi su oni, a ići ću toliko daleko pa da kažem krivi smo mi koji se nismo u dovoljnoj mjeri potrudili se poučiti ih. Povećanje broja testiranja. Danas je gospođa Pem Novosel iz Zavoda za javno zdravstvo rekla, citiram: „Problem u Hrvatskoj nije da li mjere koje su trenutno na snazi djeluju nego u tome da mi nemamo parametre na temelju kojih bi to mogli procijeniti. Kada imate situaciju da vam je 30, 35 ili čak 40% testova na korona virus pozitivno to znači da podaci koje prikupljate nisu dovoljno vjerodostojni. Promjene će se moći detektirati tek kada Hrvatska bude dnevno testirala preko 20 ili čak 30 tisuća ljudi. Ljudima treba reći da je situacija jako ozbiljna i da nema nikakvih pokazatelja da je opasnost smanjena.“ Citirat ću na trenutak gospodina Plenkovića 15. kolovoza 2020., „Hrvatska je tada pobijedila korona virus, a situacija je sada daleko manje ozbiljna.“ Nije gospodo, nažalost nije. Povećanje broja testiranja je nužno ne samo zbog detektiranja nego i zato što se kroz povećanje broja testiranja pronalaze zaraženi i oni se stavljaju u karantenu i bolest ne šire dalje. Ali to nažalost nije jedini problem. Upozorili su me da u pojedinim sredinama, Dalmacija, Slavonija na test se čeka i na 7-8 dana. 7-8 dana ljudi čekaju na test. Pisala je o tome i Slobodna Dalmacija prije nekoliko dana, a rekli su mi i neki ljudi koji su se našli u toj situaciji. Nedopustivo i stvara nejednakost među građanima ove zemlje na temelju mjesta u kojem žive. Nije fer da u Zagrebu možeš doći na red gotovo odmah, a u Osijeku ili Splitu za 7 dana. Nije fer, točka. Zato gospodo ne treba bježati od daljnjih strožih mjera. Na temelju brojaka koje sam vam pročitao jasno je da one daju rezultate, ali te mjere moraju biti potkrijepljene jasnim razlozima, a ne kao u slučaju zatvaranja kafića da Jutarnjem listu odgovorite da niste imali nikakve pokazatelje da su kafići mjesto odakle se bolest širi. Moraju se primjenjivati na sve jednako. Nedopustivo je da se dogodi da se u Osijeku čeka 7 dana ili Splitu, a u Zagrebu možeš doći na red odmah. Mjere moraju biti vezane uz nastup konkretnih okolnosti. To je onaj pojam semafora o kojem ha trubim već danima. I za kraj mjere moraju biti praćene odgovarajućim kompenzacijskim mjerama koje će pomoći onima koje epidemiološke mjere pogađaju. Eurostat danas hrvatski građani su doživjeli najveći pad osobnog dohotka na razini čitave EU. Tražimo, molimo vas moratorij na ovrhe, moratorij na kredite, napravite nešto, nemojte se skrivati na tavanu. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa. Kolega Grbin povrijedio je Članak 238. vrijeđajući kolegicu Maju Grbu Bujević i ministra. Kada govorimo o ukupnom broju mrtvih ljudi po milion stanovnika zemlje koje ste vi spominjali Belgija 1.500, Hrvatska 500 mrtvih, 3 puta više, Francuska 800, Češka 850, a da semafor tako dobro funkcionira Macron ga je uveo kad je bilo 5.000 zaraženih, sad ih ima 11.500 Francuzi su bijesni na to da je semafor paušalan [[Upadica: Hvala vam.]] i nedovoljno fleksibilan.
Hvala lijepo. Kolega Pavić ovo naravno nije bila povreda Poslovnika, ja ponovo apeliram na sve da ne zlorabimo instituciju povrede Poslovnika. Da li netko ovdje govori istinu ili ne, da li laže ili ne, da li iznosi potpuno krive podatke to nije povreda Poslovnika, a niti je moje da procjenjujem da li netko laže ili ne laže. Prema tome, molim vas to nije povreda Poslovnika i nemojte ubuduće nitko koristiti za to povredu Poslovnika jer kad bi se za to koristilo povredu Poslovnika bojim se da bi brzo bili prazni. Čini mi se da ja vodim sjednicu, a ne vi, nisam dao ni kolegi Grbinu opomenu. Za sad još ja vodim sjednicu, a vi mi nećete dobacivati jer ćete dobiti opomenu. U ime predsjedatelja, predlagatelja sad će poštovana zastupnica Sandra Benčić govoriti.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Koristim mobitel samo zbog bilješki jer ne mogu nositi cijeli laptop.
Ja nemam s mobitelom problema to se obratite kolegici Glamuzini.
Dobro. Evo prvo želim reći da ne bih zaista željela da se ova rasprava shvati isključivo kao forma kritiziranja onoga što radi stožer i što rade svi ostali. I apsolutno stoji i ne možemo reći da ništa nije napravljeno dobro i ja sam već rekla da smatram da u prvom valu je zaista su neke stvari bile određene dobre na razini da smo, rijetko smo u tim situacijama, mogli biti ponosni i reći gle mi smo ovo dobro ishendlali. Ali ponovno valja naglasit da bi otvorenost prema možda nekim prijedlozima, ne samo oporbe, nego liječnika, udruga liječnika i znanstvenika spriječila možda ovo što imamo sada uvođenjem nekih drugih ranijih mjera koje su možda mogle usporiti širenje zaraze i stvoriti jedan plato koji bi odmorio barem ili minimalno barem odmorio naš zdravstveni sustav da ne bi bio u ovom, ovoj situaciji napregnutosti već duže od mjesec i po dana. Dakle, kad govorimo o onome što ne valja ne govorimo samo zato da bi to koristiti, jer zaista ovu krizu ne želimo koristiti samo za kritiku vladajućih već zato da unaprijedimo sustav. Ali moramo isto tako se truditi govoriti istinu. Pa onda kada ste primjerice rekli da nitko nije mogao znati u studenom ove godine da će se virus ovako horizontalno širiti u listopadu i studenom to jednostavno nije točno i vi znate da nije točno, jer je Svjetska zdravstvena organizacija 17. rujna odaslala alarm za Europu i rekla da se virus počeo izuzetno brzo širiti, brže nego u prvom valu i da je potrebno brzo poduzeti određene korake i mjere. Nakon toga je Europska agencija za kontrolu širenja zaraznih bolesti 24. listopada oglasila alarm za Europu. Odmah nekoliko dana nakon toga zemlje počinju uvoditi mjere koje sprečavaju dakle brzo širenje virusa od ograničenja kretanja, od ograničenja poslovanja itd. Međutim, ono što su sve te zemlje imale i imaju, a što mi cijelo vrijeme upozoravamo da je prvo trebalo ponovno uspostaviti, a to je onaj prvi korak dakle testiranja i trasiranja kontakata, a nama se zapravo već u 10. mjesecu sustav detektiranja kontakata raspao. Dakle, onaj prvi najvažniji korak da lociraš, identificiraš gdje su i da izoliraš. To je ono što stalno Svjetska zdravstvena ponavlja. I opet apeliramo. Hajmo ponovno uspostaviti taj sustav da bude efikasan da možemo na vrijeme detektirati kontakte, da možemo na vrijeme ljude staviti u samoizolaciju da imaju barem informaciju i da isto tako povećamo kapacitete ako je potrebno barem u smislu brzine testiranja, jer neki ljudi zaista čekaju na testiranje nekoliko dana. U to vrijeme oni su već zarazili ne zna se koliko ljudi. Isto tako mi smo nekoliko dana nakon Europske agencije isto tako tražili promjenu modela, dali te prijedloge i niste na to reagirali. Dakle, to je bio zaista nedostatak volje da se čuje možda druga strana. Ali da sada vidimo koga još drugog ne slušamo. Dakle, vi ste rekli da mi nismo slušali tj. nisu znanstvenici ta struka koja određuje koje metode primjenjujemo, nego su to znanstvenici iz Zavoda za javno zdravstvo, ali ne oni iz Znanstvenog vijeća. Pa onda kada su ti iz Znanstvenog vijeća predlagali drugačiji model, onda ih se izbacilo iz tog Znanstvenog vijeća i ne možemo reći ljudi da ih se nije izbacilo. Prvo forma da ih se ukorilo je samo po sebi još možda groznija, a da ne kažemo da zahvaliti se nekome na suradnji znači točno. Tko su ljudi koji su izbačeni? Petra Klepec, doktorirala na američkom MIT-u, najboljom prirodno-znanstvenom fakultetu. Radi u prestižnoj londonskoj Školi za higijenu i tropsku medicinu. Nenad Ban koji je 2009. godine bio jedan od vrlo, bio na korak do Nobelove nagrade. Tko još? Igor Rudan, doktor javnog zdravstva i genetske epidemiologije. Andrea Ristov, vrsna znanstvenica sa Ruđera. Molim?
Hvala vam lijepo. Premašili ste vrijeme [[Upadica Benčić: Molim? Nešto ste mi rekli?]] Premašili ste vrijeme.
Hvala vam. Ali mislim da je to posao vašeg kolege. On to izvrsno obavlja.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Benčić mene zanima koji je to optimalni model. Jeste li vidjeli što je Institut Robert Koh rekao u Njemačkoj? Znači strožije mjere. Njemački model koji se tjednima reklamirao situacija je katastrofalna. U Italiji koja se susrela u Sjevernoj Italiji sa strašnim brojkama, 939 umrlih je bila najveća brojka tijekom prvog lockdowna. Sada su imali prošli tjedan 993 umrlih u Sjevernoj Italiji. Kako to komentirate? Koji je to model? Govorite o testiranju. Razlika između PCR testiranja i brzih antigenskih testova, Vlada Republike Hrvatske je kupila 235 tisuća brzih antigenskih testova. Slovačka je istestirala čitavu populaciju. Nisu dobili nikakve rezultate. Dakle, pokušajte malo, dajte recite konkretno koji su to podaci. Nemojte se stalno pozivati na Đikića. Evo, Leopoldina je poslala preporuku Njemačkoj.
Hvala. Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Benčić.
Evo, rado ću vam odgovoriti. Kao prvo, dakle ono što smo mi rekli je da smo propustili one blaže mjere uvoditi. Dakle, od lociranja kontakata do uvođenja da svatko radi od kuće tko god to može, nego ništa nismo od toga napravili i odmah smo krenuli na zatvaranje ugostiteljskih objekata itd. što je bilo sada nužno. Ali nismo prethodne mjere uveli. Nadalje, drago mi je da ste me pitali oko antigenskih testova, jer naime ovi znanstvenici koje sam nabrojala koji nemaju sukob interesa su izbačeni iz Znanstvenog vijeća, a gospodin Primorac koji je u eklatantnom sukobu interesa koji je testove koji koštaju 40 kuna prodavao u svojoj Svetoj Katarini za 350 kuna građanima on nije izbačen. Kako zovemo ljude koji profitiraju u krizi? Zvali smo ih ratni profiteri. Sada u Znanstvenom savjetu ste si ostavili korona profitere, a ljude koji su najbolji svjetski znanstvenici u svojoj klasi njih ste izbacili van.
Hvala, hvala lijepa. Ja molim da ne idemo na povrede Poslovnika, ako one nisu, molim vas. Lijepo vas molim. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa zato stoji tu. Kolega Ćelić izvolite. Vi inzistirate na povredi Poslovnika.
Povrijeđen je Poslovnik članak 238. Zastupnica Benčić kao vrsna govornica između ostaloga i vrijeđa ljude, optužuje ih za ozbiljna kaznena djela. Kolegice vi niste više aktivistica. Vi ste sada saborska zastupnica. Budite odgovorni. Ako imate bilo kakve indicije prijavite to na nadležna pravosudna tijela. Nemojte ovdje paušalno iznositi optužbe prema bilo kome i nemojte tražiti izbacivanje. Znanstvenici imaju pravo na slobodu govora i svatko ima pravo reći i prof. Đikić, i prof. Primorac i da ostala imena ne spominjem.
Hvala lijepo. Moram priznati da ovaj se to uklapa, ne, ne treba dobiti opomenu jer to je stvarno nešto, ja ovaj nisam prekidao poštovanu zastupnicu, ali ona je malo prešla onu granicu koja baš nije, nije prikladna za preći u ovom domu. Mi ćemo sada dati riječ u ime Vlade poštovanom ministru Viliu Berošu. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] potrebno je i nadalje nakon svega što smo čuli reći nekoliko riječi. Kada je riječ o pripremi zdravstvenog sustava i tome da svi liječnici i sestre nisu znali koja je njihova uloga, to jednostavno nije točno. Sve zdravstvene ustanove dobile su vrlo jasne upute o njihovoj ulozi u pripremi zdravstvenog sustava na odgovor za njihovu epidemiju. Odgovornost je ravnatelja da svojim djelatnicima prenese te naputke. Naša organizacija je vrlo jasna, rekao sam centralizirana, usmjerena u organiziranje primarno respiratorno-intenzivističkih centara, nadalje sekundarnih centara koji su smješteni u specijalnim bolnicama i tercijarnih centara. Dakle, vrlo jasne i detaljne upute su otišle iz Ministarstva zdravstva prema svim zdravstvenim ustanovama. Nadalje, potpuno je jasno da se iz jednog mjesta upravlja krizom kao što gospođa Mrak Taritaš tvrdi da je to netočno i da je nepoznato kako se upravlja. Dakle, Ministarstvo zdravstva je preuzelo ulogu vođenja procesa odgovora zdravstvenog sustava na ovu ugrozu. Kada je riječ o specijalistima koji sudjeluju u liječenju ovih bolesnika u RH imamo 110 specijalista infektologije. U svim državama svijeta i Europe slična situacija. Nitko nije bio pripreman na istu. Međutim, imamo anesteziologe, imamo interniste, imamo specijaliste uže anesteziološkog liječenja, svi oni moraju i mogu participirat u liječenju ovog stanja i participiraju, to je naša dužnost i odgovornost. I prema Hipokratovoj zakletvi smo odgovorni za pružanje pomoći našim bolesnicima. Nadalje, odluka o mobilizaciji je nešto što je aktivno već od proljetos. Svaki zdravstveni djelatnik koji je upućen u drugu ustanovu dobio je rješenje o mobilizaciji, dobio je rješenje iz koje u koju zdravstvenu ustanovu odlazi i na koji način radi. Dakle, naš zadatak je kao što ste vi rekli omogućiti prostor, opremu i uvjete. To smo i napravili. Organizirali smo primarno intenzivističko respiratorne centre, Dubrava je u trenu prilagođena novim okolnostima. Provedene su instalacije, rađeni su određeni tamponi, napravili smo sve da u datom trenutku omogućimo da ta zdravstvena ustanova ima 6, a uskoro vjerujem i 7 jedinica intenzivnog liječenja gdje rade specijalisti iz svih zagrebačkih bolnica, gdje rade sestre iz svih zagrebačkih bolnica. To je jedini mogući odgovor na ovu krizu, a sve sa ciljem da odteretimo druge zagrebačke zdravstvene ustanove da mogu pružati ostalu zdravstvenu pomoć čim je duže moguće. Mi ne možemo predvidjeti do kada će to biti, ovisit će o broju novo hospitaliziranih, ali se nadamo da će biti čim duže i da ćemo u konačnici očuvati nekoliko zdravstvenih ustanova koje će pružati zdravstvenu skrb drugim hitnim onkološkim bolesnicima. To je naša ideja i promišljanje. Nadalje, kada je riječ o edukaciji. Naravno da smo razmišljali o istoj. U Hrvatskoj se provode 2 segmenta edukacije. Prvo u sklopu Europske komisije Covid-19 space online edukacija organizirana od Europskog društva za intenzivističku medicinu gdje je prijavljeno preko 2.000 polaznika u 31 centrom. I drugo edukacija koja se omogućava putem hrvatskih stručnih društava u 23 centra u RH. Za ovu drugu inicijativu ne znam koliko je točno polaznika. Prema tome, razmišlja se o pružanju hitnih tečajeva svim onim liječnicima koji mogu mora i participirati intenzivističke zdravstvene zaštite Covid-19 pozitivnim bolesnicima. Nadalje, gospodine Grbin apsolutno mi ne pada na pamet da vam lažem da nekakve strože mjere nisu polučile bolje rezultate, ali pogledajte molim vas Francusku, pogledajte Sloveniju, pogledajte Austriju, dakle nema čarobnog štapića, nema onih mjera koje su takve da bi polučile sjajne rezultate. Dakle, to je ono što smo željeli reći. Svako promišlja svoj put i svako promišlja svoje mjere sprječavanja širenja ove bolesti. Nadalje, kada sam govorio o pripremi zdravstvenog sustava nisam, nisam evo neću očigledno ni sada, uspio reći što je sve dalje učinjeno od cjepiva kao što ste rekli. Od propagande koja će vrlo skoro ići da bi pojačali svjesnost o potrebi cijepljenja hrvatskih građana [[Upadica: Hvala.]] izvjesno je da ukoliko dosegnemo određenu procijepljenost će isto biti učinkovito, ali valjda će biti prilike još sada nastaviti.
Hvala lijepo. Bit će prilike, evo imam niz opet replika. Prva je poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Poštovani ministre, poštovani potpredsjedniče, kada ukupno gledamo, barem ja kao laik, a vi mi to potvrdite, šta je uspješnost pojedine države u borbi sa koronom. Prvo, ukupna smrtnost, ukupna smrtnost na milijun stanovnika Belgije 1.500, Francuske 869, Hrvatska 576. Druga komponenta, stabilnost zdravstvenog sustava da može apsorbirati bolest 1.000 je slobodnih kreveta imamo dovoljno opreme. Treća mjera gospodarstva i četvrto cjepiva. Kada gledamo recimo Francusku uveden je lockdown 29.10. kada je bilo 40.000 dnevno zaraženih, rekli su ukinut ćemo mjere kad bude 5.000, sad su na 10.000 rastu, drugim riječima vidimo da je virus u slobodnom opticaju, da je teža situacija klinička zimi i da i unatoč kompletnom lockdownu određenog virusa ima slobodnoj cirkulaciji i da ni zemlje se totalnim lockdownom ne mogu u potpunosti istrijebiti virus.
Hvala. Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem poštovani gospodine saborski zastupniče. Vi ste tu u potpunosti u pravu. Dakle, nema onog recepta koji bi bio univerzalan, koji bi bio adekvatan. U većini zemalja ipak brojevi rastu. U nekim i padaju. Vjerujem da će se to desiti i u Republici Hrvatskoj, jer sad svjedočimo tome da su mjere uvedene pred dva, dva i nešto tjedna. Međutim, kada je riječ o onom drugom što ste govorili ja ću spomenuti još neke podatke s obzirom da je ovih dana bilo različitih informacija u javnosti. Dakle, ukupan broj preminulih je 2367. Na respiratoru preminulih je 812, a onih koji nisu bili na respiratoru 1523 što znači da je postotak onih koji su umrli, a bili na respiratoru 34,4%. To su oni detalji koje je potrebno naglasiti. Isto tako, spomenuto je da nisu pribrojani u mortalitetnu statistiku oni koji su umrli kod kuće. Na osnovu dosadašnjih podataka samo su dva bolesnika do sada zabilježena po mrtvozornicima koji su umrli kod kuće [[Upadica Reiner: Hvala.]] Isto tako imamo podatke o smrtnosti u socijalnom sustavu.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Grbina.
Poštovani gospodine ministre, niste me baš dobro shvatili. Naravno da je edukacija zdravstvenih radnika potrebna, ali je potrebna i edukacija čitavog građanstva. Ta edukacija mora biti kontinuirana. Na njoj moramo raditi doista doslovno svi zajedno, ona nije dovoljna. I upravo zbog toga kod dijela ljudi još uvijek postoji otpor prema mjerama. Edukacija, prevencija, uvjeravanje je daleko bolja metoda nego kažnjavanje. To je ono na što sam vam htio ukazati. I drago mi je da će uskoro krenuti propagiranje cijepljenja, jer bez toga bojim se kako će cijela ova priča završiti. A dopustite mi samo još jednu digresiju. Gospodine Paviću, ako je prije mjesec i pol dana bilo 40 000, a danas je 10 000 to nije rast nego je pad od točno 4 puta koliko sam rekao u svome izlaganju. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Beroša.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, da činjenica je i mi smo do sada educirali. Dakle, nema pressice Stožera Civilne zaštite gdje nismo ponavljali mjere, gdje nismo ponavljali važnost pridržavanja osnovnih epidemioloških mjera održavanja udaljenosti, higijene ruku, nošenja maske i svega ostalog. Dakle, iz dana u dan, mjesecima smo to govorili. Da li je to bilo dovoljno možemo o tome razgovarati. Međutim, na tome smo koncipirali našu edukaciju. Kad smo vidjeli da to ne pomaže doveli smo izmjene Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i razgovarali o sankcijama, ali ne kao metode i penalizacije, nego kao metodi odvraćanja, dakle prevencije. Međutim, upravo u činjenici da su naši građani na neki način posustali u promišljanju tih mjera je nekonzistentnost politike. Jedni govore jedno, drugi minoriziraju bolest, treći razgovaraju o nekim trećim stvarima. Dakle, to nije dobro. Nismo bili unisoni. Vjerujem da je ovo naš zajednički zadatak, a mjere su toliko jednostavne da je potrebno samo govoriti i ponavljati isto.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Andreje Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ministre, ja ću se čak jednim dijelom i složiti sa onom vašom prvom rečenicom koju ste rekli, a to je da ste dio zadataka spustili na razinu ravnatelja bolnica. E sad, ako imate na nekom području eskalaciju epidemije, ako imate najpogođenije županije, ako imate proboj virusa u ustanove onda nešto sa tom organizacijom ne štima. Ako znate da nemate infektologa niti u Stožeru, niti je koordinator u toj određenoj bolnici onda je tu svakako odgovornost ravnatelja koju treba preispitati, pa i kazati. Glede edukacije, zašto smatramo da je trebalo krenuti sa ranijom edukacijom. Dakle, već u ljeto nije svejedno jel' on line edukacija na respiratorima ili je [[Upadica Reiner: Kolege, ako mislite razgovarati ja vas lijepo molim odite van pa razgovarajte. Nemojte ometati kolegicu Marić da kaže što želi reći. Izvolite kolegice Marić.]] Dakle, nije svejedno on-line edukacija ili na vrijeme edukaciju sofisticiranu opremu uz primjere bolesnika. Ja mislim da nije svejedno da li hematolog radi sa covid pacijentima ili specijalizant radiologije ili ne znam endokrinolog ili netko tko nije obučen za rad sa covid pacijentima, a to se dešava u našim zdravstvenim ustanovama, a nisu ljudi educirani.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem poštovana gospođo saborska zastupnice. Pa i sljedeći put bih napravio ono što sam i napravio ovih dana u gradu i ustanovi iz kojih dolazite, gdje je doista situacija eskalirala. Tamo sam se na licu mjesta … …/Upadica Reiner: Kolega Bulj koliko puta vam moram reći! Pa nepristojno je govoriti kad netko drugi govori! Nepristojno. Da, to je nepristojno. Ja vas lijepo molim. Da, da, očito sam nagluh malo. Izvolite gospodine ministre./… Zahvaljujem. Tamo sam se na licu mjesta osvjedočio o stanju u Čakovečkoj bolnici i ono što je na žalost problem, da je izbio proboj ne u covid pozitivnom dijelu, nego u covid negativnom dijelu, gdje su se tretirali i testirali bolesnici koji su došli zbog drugih tegoba čak svaka dva dana. Neki od njih su bili prvi put na brzog antigenskom testu negativni, drugi put negativni, treći put su postali pozitivni. U međuvremenu su zarazili liječnike. Prema tome, to je jedna okolnost na koju moramo računati. Očigledno su došli u fazu inkubacije u bolnicu kada se nije moglo detektirati da su pozitivni. To je ono što se desilo i zbog toga smo reagirali i dopremili nove specijaliste interne medicine u Čakovečku bolnicu.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Glamuzina.
Hvala vam. Da ne bi sve ostalo samo na negativnim komentarima referirat ću se na vaše spominjanje nedostatka zdravstvenih djelatnika i kazat ću kako mi je iznimno drago što ste vi zamijenili svog prethodnika na mjestu ministra u trenutku kojem jeste s obzirom da je vaš prethodnik izjavljivao kako jedan svećenik vrijedi 20 liječnika on bi njih pozapošljavao po bolnicama pa ovaj problem ne bismo ni imali. Zaista, bez obzira što je on jedan od 15 ministara koji je iz protekle Vlade morao otići, mislim da je ostavio mjesto boljem od sebe. Da biste vi vjerojatno bili i puno bolji u vođenju ove corona krize da možete djelovati potpuno neovisno samo kao zdravstveni stručnjak to također vjerujem i da mislimo da je ovo sve dobro ne bismo radili danas ovu interpelaciju, ali svakako ste napredak i svakako cijenim vašu volju i napor, jer vam je očito napor. Jer još osjećate posljedice. Da ste barem došli ovdje samo poslušati i odgovorit na naša pitanja.
Evo poštovani ministar ako ima nešto za reći na ovu pohvalu.
Zahvaljujem poštovana saborska zastupnice. Kao što sam rekao na početku svog mandata meni je cilj služiti hrvatskim građanima i možete bit sigurni da smo u jeku ove krize napravili sve ne štedeći ni vrijeme, ni energiju konzultirajući i strane stručnjake. Osobno sa profesorom Carom dan danas komuniciram razrađujući tu strategiju najčešće na negativnim iskustvima drugih zemalja Kine i Italije u početku. Razvijali smo je, ona će jednom biti bjelodana i svima poznata. Možda u ovom trenutku svi zdravstveni djelatnici, dakle doktori i sestre ni ne znaju sve elemente niti ih možemo sve o svemu obavijestiti. Međutim, potpuno je jasno da ravnatelji zdravstvenih ustanova su do u detalje upoznati sa našim planovima odgovora na ovu ekstremnu krizu. Ali svi se susrećemo sa istim problemima. Broj specijalista u svim zemljama je prilagođen nekim drugim okolnostima, ne globalnim pandemijama, tako da svi reagiramo na slični način mobilizacijom zdravstvenog kadra i angažiranjem onih najbližih specijalista koji mogu sudjelovati u participaciji, u liječenju bolesti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vilija Matule.
Hvala vam predsjedavajući. Uvaženi ministre, ja mislim da ste vi svjesni da ste sada zapravo prvi puta u poziciji da odgovarate kao član Stožera nekom političkom tijelu. Jer vi Vladi ne odgovarate. Vi Vladi čak niti ne podnosite izvještaje. Oni samo to primaju na znanje. Ovo prvi puta sada odgovarate, a šteta je da vaš nadređeni u Stožeru ovdje nije zajedno sa vama i da on nešto sluša kako god mi ovdje govorimo o pripremi zdravstvenog sustava. Jer više puta ste rekli da to ima veze i da ekonomijom i sa drugim stvarima. Zbog kolone u Vukovaru i zbog vaše osobne snage koje nemate niste zaustavili ovo i prije mjesec dana smo mogli imati zaustavljanje i sada bi imali ove podatke kao što imaju one zemlje koje su na vrijeme barem spustili ovaj broj.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, mi svakodnevno odgovaramo svojoj savjesti i hrvatskim građanima za sve svoje postupke znamo da utječu na zdravlje hrvatskih građana i svakodnevno smo svjesni činjenice da im odgovara. Nadalje, želio bih vam reći da zar doista mislite da smo ne uredili epidemiološki kolonu sjećanja da bi situacija bila bolja, kada bi građani nahrupili neorganizirano u Vukovar? Ja tako ne mislim. Mislim da je potrebno svaki događaj podrediti okolnostima novog normalnog, epidemiološki ga urediti jer jedino na taj način možemo spriječiti širenje bolesti. A pri tome je naravno potrebno apelirati na one građane koji su možda došli nepozvani nepromišljeno koji nisu nosili maske. Međutim, svakodnevno upozoravamo da je to neprimjereno ponašanje u vrijeme epidemije, da je to ponašanje koje uzrokuje širenje bolesti i koje dovodi i do smrtnih ishoda. I to je ono što stalno ponavljamo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani ministre, vaš kolega iz stranke Ćelić je mene optužio da širim neistine oko činjenica koje su vezane za prodaju antigenskih testova od strane gospodina Primorca, odnosno njegove Specijalne bolnice sv. Katarina. Dakle, molim vas da mi kažete da li je činjenica da su se u sv. Katarini testovi prodavali za 350 kuna. Ja znam osobno da je, jer sam se ja naručivala tamo i znam da je 350 kuna. Nisam mogla niti doći na red 4 dana jer je tolika gužva bila. Nadalje, da li je istina da je cijena, nabavna cijena tih testova 46 kuna plus PDV, odnosno oko 60 kuna sa PDV-om, pa bi to značilo da se prodaje za gotovo šesto postotnu višu cijenu. I ako kada nešto prodajete za 600% više u nesreći, u epidemiji da bi ljudima pomogli [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] da se spriječi širenje zaraze da li je to profiterstvo koje bi po vama trebalo biti nedozvoljeno. Jer ako nije zašto ste ograničili cijenu na 104 kune?
Molim vas, nemojmo premašivati toliko vrijeme. Ja sam vrlo velikodušan sa tim da se premaši vrijeme, ali nemojmo pretjerivati u tome. Izvolite gospodine ministre.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo saborska zastupnice, kao ministar zdravstva odgovoran sam za javno-zdravstveni sustav RH. I u tom kontekstu kao što svjedočite u nekoliko sam navrata utjecao na Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje da odredi cijenu testova koja je primjerena, koju on plaća za sve hrvatske građane koji imaju indikaciju, dakle kojima je to besplatno. Međutim, privatne zdravstvene ustanove imaju i pravo i mogućnost odrediti cijene za svoje usluge koje ne kontrolira javno-zdravstveni sustav i za to odgovaraju sami i moralno i drugačije. Isto tako je pitanje svih onih koji će otići u zdravstvenu ustanovu i prilagoditi se tim tržišnim uvjetima. Dakle, kao ministar zdravstva odgovoran sam za javno-zdravstveni sustav i tu ću napraviti sve da cijena testiranja bude primjerena.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Zdravke Bušić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre slušajući večeras raspravu od naših kolega iz oporbe, gospodine ministre ja vas moram upitati nekoliko pitanja. Pa je li doista Hrvatska se najlošije nosila sa ovom pandemijom? Jesu li doista naši liječnici najmanje u ovom procesu naučili, a naši građani najmanje disciplinirani bili? Je li kriv virus ili ste krivi vi gospodine ministre? Stvarno me zanima je li Hrvatska na toj ljestvici doista najgora? Hvala lijepo.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo saborska zastupnice, Hrvatska na tim ljestvicama nije najgora. U ovom trenutku epidemiološka situacija nije zadovoljavajuću, bili bi sretni da je ona bolja, međutim donijeli smo određene mjere za koje se nadamo da će polučiti rezultate. Ukoliko u predviđenom vremenu ne poluče rezultate iste ćemo pooštriti što svakodnevno evaluiramo. Nadalje, isto tako vam mogu reći da ono što je odgovornost i priprema zdravstvenog sustava da je to potpuno druga priča. Naš zdravstveni sustav je pripremljen na ovu i znatno lošije situacije. To je ono što je moja najuža odgovornost i na što sam nastojao pripremiti zdravstveni sustav novim organizacijsko, kadrovsko, tehničko materijalnim prilagodbama.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Siniše Jenkača.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, pa evo na početku krize oporba je tražila, oporba je vikala da ćemo svi umrijeti od totalnog lockdowna, danas evo slušamo da trebali smo uvesti apsolutni lockdown. Mene to nekako zbunjuje. Kada se uvelo strože kazne za nošenje maski, e sad to ne valja, sad trebamo razgovarati sa ljudima. Znači imam osjećaj i želi čuti vaš komentar da li je to samo kritika radi kritike ili je to stvarna briga za zdravlje naših građana. S druge strane razgovarajući sa građanima i pitajući ih da li znate kako ste se zarazili ljudi danas ne mogu uopće više detektirati na koji način su se zarazili. Znači teško je uopće naći načina i naći razloga kako su se ljudi zarazili s kim su bili u kontaktu, tko je bio zaražen. Znači radi se o vrlo složenim postupcima, vrlo složenoj situaciji.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine saborski zastupniče, pa oporba mora kritizirati, cilj je njen kritizirati određene mjere, međutim ono što želim naglasiti je konzistentnost istih od početka. A to je prilagodba epidemiološkoj situaciji i nalaženje odgovora na istu u kontekstu i gospodarskih znači ekonomskih uvjeta. To je ono što nas od početka čini konzistentnim. I u promišljanju stožera nikada nije bilo oscilacija od toga da smo minorizirali bolest, predlagali nekakve totalne lockdowne ili otišli pak u drugu krajnost. Dakle, nastojali smo biti utemeljeni na konkretnoj epidemiološkoj situaciji. Na činjenici koje determiniraju svaku epidemiju pa i ovu, a to je niz brojeva, ne samo broj novo zaraženih, erofaktor, broj hospitaliziranih, onih na respiratoru itd. To smo činili svakodnevno do sada, činit ćemo to i u budućnosti. Hvala vam.
Hvala. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani ministre rekli ste maloprije u svojoj raspravi da je čitav bolnički sustav dobio jasne upute što im je za raditi. Što je s liječnicima u KB Dubrava? Jesu li oni prosvjedovali jer im je dosadno ili nisu znali odnosno nisu shvatili kako bi to oni trebali raditi u danim okolnostima, a prema vašim uputama? Ja bih vas htjela pitati, ako je organizacija tako dobra, kako to da vi kao ministar kažete da niste odgovorni odnosno nije vaša odgovornost za organizaciju rada u bolnicama. Dakle, perete se od odgovornosti kada kritiziramo organizaciju rada, ali organizacija je dobra, ali vi niste odgovorni. Tko je onda odgovoran? Nekako ste mi cijelo vrijeme nekonzistentni odnosno kontradiktorni u izjavama i danas ovdje, ali i čitavo ovo vrijeme pandemije, jednako kao i stožer. Hvala lijepo.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo saborska zastupnice imate pravo na svoje mišljenje o mojoj nekonzistentnosti, ja mislim da nisam nekonzistentan i ponovit ću vam još jednom vrlo jasno o čemu je riječ, ali prije toga reći ću vam o dualnosti uputa u Dubravi. Dok ranija uprava nije provodila sve one jasne mjere i upute prilagodbe Dubrave novim okolnostima bilo je riječi o tome da su liječnici i sestre prosvjedovale, međutim to riješili. Vidjeli smo, detektirali smo u čemu je problem, dijagnosticirali smo stanje i riješili ga terapijski promjenom ravnateljstva. Sada takvim situacija nemamo. Šest intenzivnih jedinica je ustrojeno, liječnici iz drugih bolnica rade u Dubravi i takvih problema u ovom trenutku nemamo. Da li će sutra biti neki drugi, pitanje je, ali u ovom ih trenutku nemamo. Upute su jasne i transparentne. Preuzimam ako želite odgovornost, što je i normalno kao ministar, međutim da li doista mislite da mogu upravljati sa 63 bolnice u RH od kojih je svaka drugačije organizirana, ima svoje djelatnosti [[Upadica: Hvala.]] ustrojstvo rada, ako mislite da mogu, ja nažalost mislim da ne mogu, zato postoje ravnatelji [[Upadica: Slijedeća replika je, hvala lijepo.]] pa upravo zato svakodnevno komuniciram i sa djelatnicima [[Upadica: Hvala lijepo.]] i sa ravnateljima.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Poštovani ministre meni je najstrašnije od svega ovdje kad vi iziđite za govornicu i vaši kolege s desne strane i onda implicirate da je ova rasprava jedino kritika radi kritike. Vi ste sami priznali da neke stvari ne štimaju, da neke stvari ne možete kontrolirati, a ja bi vam stvarno poželio puno uspjeha, ja bi stvarno volio da stožer odradi posao, da odgovorim vašoj kolegici kad je pitala, ne nismo najgori, drugi najgori smo u Europi. Ja bi iskreno volio, ja prvi puta kada su me pitali u 3. mjesecu u gradskoj skupštini bila je jedna presica pa je bilo pitanje oko mjera oko korone, tada sam rekao ne, ne bojim se ali ću poštivati svaku mjeru koja se donese zato jer građani gledaju nas što mi radimo i onda se prema tome i oni tako ponašaju. Nama se dogodilo da nam se 1 od 2 najzaštićenija čovjeka u državi zarazio, pitanje je da li je zato [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] što nije poštivao mjere ili je negdje se desio propust?
Odgovor poštovanog ministra Beroša.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine saborski zastupniče i sam sam u nekoliko navrata rekao da su kritike dobrodošle i da se iz kritika ukoliko je ona objektivna može naučiti. Međutim, priznat ćete i sami da su neke kritike tu izrečene samo da bi se kritiziralo. Evo već smo u nekoliko navrata čuli da su određeni znanstvenici izbačeni iz zdravstvenog savjeta što jednostavno ne odgovara istini. I snosimo odgovornost za izgovorenu riječ. Ukoliko to nije istina, moramo to priznati. Dakle, znanstvenici nisu izbačeni i dobrodošlo je njihovo daljnje sudjelovanje u znanstvenom savjetu. Ali da se od nekih kritika ne može nešto i naučiti, apsolutno može. Hvala vam.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre nek vas ove, ovi napadi oporbe prilično ne hvataju za srce, demagozi su da ne kažem i licemjeri. Prije 2,5 mjeseca dio oporbe je sudjelovao na festivalu Slobode. Ljubio se, valjao se po trgu, ismijavao je, govorili su da je korona laž, da ih stožer želi kontrolirati, do jučer zastupnica oporbe nije htjela stavljati masku ovdje u Hrvatskome saboru. Propitkivali su na Ustavnom sudu, rušili su stožer na Ustavnom sudu, pa nije prošlo. Do jučer, i sada pogledajte dio zastupnica koje su potpisale ovaj, ovaj pamflet ne drže maske kako treba, da je ovdje Covid redar naplatio bi im kaznu. I oni govore o tome kako radi Stožer civilne zaštite. Prije par dana su se protivili uvođenju kazni zbog toga što se ne pridržavaju mjera stožera, a sada plaću zato što je veliki broj zaraženih [[Upadica: Hvala lijepa.]] Šta vi o tome mislite?
Odgovor poštovanog ministra Beroša.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine saborski zastupniče, svi mi javni djelatnici i političari odgovorni smo za izrečeno i moramo shvatiti utjecaj naše riječi na pučanstvo. I upravo zbog toga smo stalno naglašavali tu edukativnu djelatnost stožera i naših presica. U određenom dijelu smo presice održavali samo zato da bi slali tu jasnu edukativnu poruku. Stoga nekonzistentnost, neunisonost zbunjuje građane i ne doprinosi poboljšanju epidemiološke situacije. Toga moramo bit svi svjesni i odgovorni za ono što govorimo i ono što radimo. Zahvaljujem.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Pa doista je ponekad tužno slušati kako vi iz HDZ-a ništa ne razumijete. Nije vama ovog trena oporba najveći neprijatelj, svima nam je korona i virus najveći neprijatelj. A razlog zašto smo bitku s njim počeli gubiti proizlazi iz vašeg tumačenja da svaki znanstvenik ima pravo izreći svoje mišljenje, da ima, ali ako ga kaže u znanstvenom savjetu, a ne slaže se i ne podudara s onim što od tog znanstvenog savjeta očekuje premijer onda će ti isti znanstvenici sa svom svojom stručnošću biti javno degradirani, poniženi i omalovažavani. Pa jel to način? Ovdje se dva ključna pitanja postavljaju. Je li sustav dobro organiziran i je li pripremljen na drugi val? Funkcionira li sve kako treba, donosimo li mjere u skladu sa epidemiološkim standardima ili politikantski onako kako odgovara vašoj većini. Kolegu koju poznajem danas se javila svojoj liječnici sa simptomima termin za testiranje dobila je 17.12., nemojmo bježati od problema, riješimo ih zajedno.
Poštovani ministar Beroš.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo saborska zastupnice, ja ću samo reći slijedeće. Dakle, osigurali smo 250.000 brzih antigenskih testova za koje vjerujemo da će riješiti ovaj PCR testiranjem. Mi imamo 23 testna mjesta u RH i kapacitete koji su veći od današnjeg testiranja, međutim organizacijski je iznimno teško prilagoditi se većim brojevima. Međutim, brzo antigensko testiranja, a edukacija mobilnih timova, sestara, liječnika i primarne zdravstvene zaštite te hitne medicine bolničke već je učinjena. I nadamo se u onom smislu što je netko govorio da ćemo upravo primjenom brzih antigenskih testova u ovom trenutku detektirati čim više pozitivnih čim prije i na taj način ih izolirati i spriječiti da oni šire bolest. To je naša strategija, zbog toga smo i nabavili tolike količine brzih antigenskih testova i ta kampanja će početi vođena po HZJZ-u čim prije. A jučer sam imao sastanak sa svim ravnateljima županijskih ZJZ-a [[Upadica: Hvala lijepa.]] gdje sam ih zamolio za participaciju u istom.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Beroš, kao što sam u jednom trenutku rekla ja sam bila od onih koji je vjerovala stožera. I naših puno sugrađana je vjerovalo i ja i nekako dozvoljavam da se može i pogriješiti, ali kad se pogriješi onda nekako bi tu pogrešku trebalo i priznati. Ovo je idealna prilika da vas pitam jer se je u saboru kroz raspravu nekoliko puta, kroz raspravu smo spomenuli našu uvaženu saborsku zastupnicu koja je u veljači rekla, ja ću citirati: „Konkretno i jasno kada je riječ o maskama oni koji imaju simptome bilo kakvog respiratornog infekta zaista bi bilo dobro da nose maske kako se ne bi virus širo dalje, ali svi oni koji nemaju simptome ne moraju kupovati maske i nositi ih.“ Vi dobro znate da smo u petak izglasali odnosno izglasan je zakon da oni ne nose maske plaćaju kaznu. Koji su razlozi bili tad kad se je to tvrdilo [[Upadica: Hvala.]] a koji su razlozi danas ili je netko pogriješio ili što se desilo?
Hvala lijepo. Odgovor poštovanog ministra Beroša. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo saborska zastupnice, ipak mislim da se korištenje te opaske prema gospođi Maji Grbi Bujević koristi u političke svrhe. Svima nam je jasno koji smo čitali u tom trenutku svjetsku literaturu da ni Svjetska zdravstvena organizacija nije u tom trenutku sugerirala nošenje maski. Ako se niste tada o tome informirali možete i sada. I nadalje, postavit ću vam slijedeće pitanje, što govorite o tome da glavni švedski epidemiolog je mišljenja da niti u ovom trenutku nošenje maske nije primjereno? Osobno iako nisam epidemiolog, infektolog, virolog, mislim da nošenje maske pomaže. Iako je pitanje veličine pora na maski, veličine virusa i stvarne djelotvornosti. Međutim, tada, a svjedočim tome i sam sam čitao da svjetska zdravstvena nije sugerirala nošenje maski. Prema tome, ne mislim da je to tolika pogreška i slažem se s vama da kad god čovjek pogriješi može priznati grešku tako da ne vidim da je to toliki problem ali iz svega ovog što sam rekao [[Upadica: Hvala.]] ne vidim da je to tada bila tolika greška.
Hvala lijepa. Sad ćemo nastaviti sa klubovima, konačno. Drugi, hvala lijepo ministre, slijedeći Klub zastupnika Domovinskog pokreta, u ime njega će govoriti poštovani zastupnik Milan Vrkljan. Da, dat ću, dat ću, bez brige, bit, dat ću. Nisu 3 sata, možete gledati na sat pa ćete znati koliko je prošlo.
Poštovani gospodine predsjedajući, poštovani gospodine ministre činjenica je da zadnjih dana, a posebno danas brojka novooboljelih prelazi 4 tisuće i približava se brojci od 5 tisuća, što nam govori o ozbiljnosti situacije. Međutim, ja bih rekao da ste vi kao ministar sretan čovjek. Ne znam da li bi još jedino mogli utjecati na to da vašim kolegama iz HDZ-a s desne strane prije ovakvih rasprava, jer ovakvih rasprava će biti vjerojatno još puno s obzirom na epidemiološka predviđanja zamolite da vas ne brane. Niti vas oni mogu obraniti, a niti vas ovi sa lijeve strane mogu srušiti. Ne zna se tko je imao gori nastup. Ja se neću vračati u 3. mjesec i govoriti o tome da li je trebalo već tada odrediti jednu bolnicu gdje će se bolesnici sa COVID-om skupljati, da li je trebalo zaštititi bolje naše KBC-e, da li je u 5. mjesecu, 6. trebalo provesti jednu opsežnu edukaciju pacijenata, a posebno edukaciju medicinskog osoblja, liječnika i medicinskih sestara, nego ću govoriti o tome da postoje određeni problemi o kojima bi ja htio par rečenica reći i duboko vjerujem da medicina, zdravstvo nije polje za političko nadmetanje. I mene stvarno iznenađuje način rasprave i diskusije koju sam večeras slušao. Prije par dana imali smo sedmi zakon od kako je slobodne Republike Hrvatske o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i nevjerojatno je da je to već sedmi zakon, a u isto vrijeme Dubrovačka Republika je nekoliko stotina godina imala samo jedan zakon. I nije čak ni sporno da mi smo toliko zakona i ovaj smo donijeli konkretno vezano na koronu i sutra kada se pojavi neka druga zarazna bolest mi ćemo morati izglasavati novi zakon. Sporno je to što je u taj zakon ugrađeno ono što je potpuno krivo, a što sam o tome i govorio da su kazne predviđene od 10 do 40 tisuća kuna što stvara prostor za nepovjerenje, manipulaciju i moguću korupciju. Ono što bih htio kazati, skrenuti pažnju ja duboko vjerujem da vi to znadete, ali zbog javnosti treba to isto kazati da je Svjetska zdravstvena organizacija nakon što je proglasila epidemiju kazala, preporučila da svaki bolesnik, svaki čovjek, svaka osoba, svaki pacijent koji umre 30 dana nakon što je imao pozitivan test da ga se smatra kao pacijenta koji je umro od COVID-a. Ja bih sada postavio pitanje, da li znadete da je američka Agencija za hranu i lijekove dala priopćenje u kome u 23 točke kazala što sve može se dogoditi pacijentu koji se cijepi? Jedna od najgorih mogućnosti je smrtni ishod. Da li mi hoćemo, da li ministar, da li Stožer, da li Znanstveno vijeće da li mi hoćemo da nam opet kreira javno mijenje nekakav portal koji će strašiti ljude sa tim da postoji mogućnost i smrtnog ishoda? Ako američka Vlada i Agencija smatra da je normalno, da je prihvatljivo i da američki građani mogu podnijeti činjenicu, spoznaju da je moguć ishod cijepljenja i smrtni slučaj zašto mi u Hrvatskoj smatramo da je to nemoguće? Zašto mi ne izađemo, zašto mi ne educiramo naše građane? Zašto mi njima jasno i glasno ne kažemo što možemo očekivati? Zašto mi skrivamo mogućnost događanja nakon potencijalnog cijepljenja i potencijalnih loših ishoda? S druge strane ja bi vam, pozvao vas da utječete na Vladu Republike Hrvatske da kada pregovara sa farmaceutskim tvrtkama o kupnji cjepiva da se u ugovor ugradi jasna odredba kojom u slučaju teških komplikacija ili smrtnog ishoda za tog pacijenta je odgovorna farmaceutska tvrtka. To ne može biti nešto na čemu će se poslije obitelj ili pacijent sudovat i pokušavat dokazati da je posljedica toga cjepivo, jer mi znamo da pojedinac ne može protiv farmaceutske industrije i zato ga mi kao Vlada svoje građane moramo zaštititi. Nemojte mi reći da je to nemoguće, jer je upravo Vlada Njemačke takav ugovor napravila sa farmaceutskim industrijama i svi njemački građani su zaštićeni od teških komplikacija i smrtnog ishoda. Mi moramo raditi transparentno. Ono što ja osobno, osim toga u onom zadnjem zakonu sedmom jasno piše da je na prijedlog Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje Ministarstva napravljen stožer, ali da je za rad stožera odgovorna Vlada. Znači i direktor i ministar svi su se abolirali od loše provođenih mjera. Vlada na čelu sa Andrejom Plenkovićem je preuzela odgovornost za provođenje tih mjera. Međutim, ako ćemo govoriti o transparentnosti. U čemu je problem da Vlada iziđe u javnost i kaže da li postoji sukob interesa u znanstvenom Stožeru, u Znanstvenom vijeću? U čemu je problem da to mi već 10 dana nagađamo i prenose nam neki lijevi, ali ne mislim lijevi, ja sam dešnjak pa mislim lijevi neki ono što se kaže lijevi portali koji se u to ništa ne razumiju, niti se razumiju ti novinari koji o tome pišu. Pa u čemu je problem da mi ne možemo transparentno govoriti o takvim stvarima? Da li su postojali u Stožeru, odnosno u Znanstvenom vijeću ljudi koji su imali interes od toga, koji su imali korist od toga što tamo sjede. Mi to ne možemo saznati. S druge strane, ministre moraju vas brifirati vaši suradnici kvalitetno. Sad ste izjavili da je 50 ili 60% pacijenata nakon što su spojeni na respirator uspješno liječeni, da bi kolegica koja je puno odgovornija i stručnija od vas zato što njoj je to posao prije dva dana rekla da brojke idu sa smrtnim ishodom do 80%. Tko govori istinu? U čemu je problem da mi ne možemo znati kao društvo istinu? Što smo mi toliko nedorasli istine? Pa kakva god ona bila. Pa mi svi znamo da imamo pandemiju, imamo infekciju, imamo jednu tešku situaciju. Imamo pacijente koji imaju smrtni ishod. Pa hajmo reći našim sugrađanima onu pravu istinu. Nemojmo skrivat istinu. S druge strane, jedna agencija je napravila američka je napravila procjenu za Hrvatsku i to je zašto sam sad na neki način afirmativno govorio ako je to afirmativno. Procjene su da će u Hrvatskoj u sljedeća tri mjeseca biti 10 000 mrtvih. Kada sam to govorio prije 15 dana da će Hrvatska prijeći brojku od 1000 mrtvih onda ovi što vas danas brane iz HDZ-a su se zgražali, govorili su da ja pokušavam strašiti ljude i da takve stvari ne smijem govoriti. A sad opet kažem treći i četvrti mjesec ćemo imati 10000 smrtnih ishoda. Ali ako znamo da ćemo imati 10000 smrtnih ishoda ili sumnjamo u to, onda prestanimo govoriti što je trebalo biti u trećem mjesecu. Idemo početi vući poteze, educirati nove liječnike, educirati pučanstvo o tome da se znaju kako će se pripremiti za tu moguću situaciju. I s druge strane ja nisam potpisnik ove interpelacije, nisu mi dali, nisu imali povjerenje u mene. I ja bih samo preporučio da Izvještaj Stožera, Izvještaj ministra ovom Domu treba biti jednom tjednom, jer se prebrzo stvari događaju.
Hvala lijepa. Još ćemo imati predlagatelja, poštovana zastupnica Mrak-Taritaš, a nakon toga ćemo napraviti stanku radi provjetravanja.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnikom. Sad ću iskoristiti ovo vrijeme za nekoliko tema. Ja se mogu složiti sa onim što je ministar rekao da nitko nema čarobni štapić. Da ima čarobni štapić ja sam sigurna da bi se to htjelo i riješit problem. Jednako tako u nekoliko navrata sam rekla apsolutno je jasno da je riječ o jednoj situaciji koja je zadesila ne samo Hrvatsku i Europu, nego cijeli svijet, da se u startu svi nisu, da smo se svi zapravo preplašili. U ljudskom rodu je strah nešto što kod vas izaziva i posebne emocije, ali i poseban oprez. Jedan moj prijatelj koji je liječnik kada sam ga ja pitala, on je rekao to ti je kao u 19 st. Jedini način je smanjiti kontakte. I to je činjenica. Mi smo imali tad jedan švedski model koji funkcionira u Švedskoj na način na koji funkcionira. Tamo žive Šveđani. Dakle, svaka zemlja mora imati svoj neki model. Ali na ono na što smo ukazivali, na koji želimo ukazivati je nekoliko stvari. U pripremi ove interpelacije naravno da smo to napravili vrlo odgovorno i vrlo savjesno i konzultirali i liječnike i konzultirali i teren i sve ostalo. Pritom moram reći dvije stvari. Ja bih mogla čak i osobno govoriti malo o tome, jer sam za vrijeme ove corone bila na jednoj lakšoj operaciji. Dakle, bila sam u sustavu, a jednako tako nakon desetak dana samoizolacije sam razvila corona virus, odnosno pozitivna. I moram reći da hvala što sad je situacija dobra, ali jedno dva, tri dana baš i nije bila dobro i bilo mi je apsolutno jasno zašto je ovako i veliki broj i velika smrtnost od svega toga zajedno. I sad slušam svoje prijatelje, slušam liječnike i sve što mi kažu ja koristim i vitamine i sve ono što trebam činiti. Najradije bih u jednoj od ovih replika pitala ministra Beroša jer vidim da mu nije lako. Žao mi je što će tu biti do kasnih jutarnjih sati sa nama, ali tome je tako. Što on misli da treba sve koristiti? Ali zašto to govorim? Govorim o tom problemu informiranosti. Dakle, s jedne strane moram se dotaknuti te informiranosti naših građana koji zaista nekako nisu, dovoljno ih se ne informira, dovoljno ne znaju. Oni su preplašeni od svega toga. Ali jednako tako, to mi nije čudno jer mi u javnom prostoru dobivamo cijelo vrijeme zaista oprečne informacije. Meni se čini da u tim nekakvim stvarima mora biti jasan, egzaktan i jasno reći o čemu je riječ. Pri tom ću spomenuti ovaj problem sa respiratorima. U ovom trenutku na respiratorima je 296 bolesnika ako ja dobro vidim, odnosno dobro sam pročitala. I sad, oko respiratora je cijelo vrijeme bila priča koliko ih imamo, koliko ih nemamo, koliko ih trebamo, koliko ih ne trebamo. Imamo transportne, nemamo transportne, koji se mogu koristiti, koji se ne mogu koristiti, koji se prebacuju sa jednog mjesta na drugo. Dobili smo informaciju sa kojima su baratali netko tko o tome nešto zna, pa su rekli da je već veliki broj u bolnicama ima popunjenost respiratora već otprilike 90%, da ima bolnica koje imaju 10 do 15 respiratora izvan Zagreba i da se sada događa da imaju samo jedan slobodan respirator i da onda liječnici doslovno mole Dubravu da primi pacijenta, jer ako dođe sljedeći slučaj da im netko ne umre. Dakle ovo je bolest na način da ljudi umiru. Nije jednostavno iz pune snage i iz pune priče vi odjedanput se dovedete u nekakvu situaciju da vam bude jasno zapravo da je ljudski život sad jesi a drugi dan nisi. Ali ono što ne smijemo nikako raditi i što očekujemo i od ministra i od stožera, a to je da se ne pojačava stres, nervoza, nesigurnost iz jednostavnog razloga jer ja bi bila najsretnija da imamo što prije uspješan ishod ove borbe. Ali ono što ću reći samo dvije rečenice za kraj, kada vidite ankete i kada vidite koliko se naših građana odlučilo odnosno misli da se ne treba cijepiti meni je to zastrašujuće. Ja bih voljela da je to puno više i stoga ministre sad je zadnji čas educirati građane, govoriti o važnosti cijepljenja jer sam apsolutno sigurna, ja sam arhitekt kao što većina vas zna, da procijepljenost nacije, da cijepljenje zaista može ovu neman stišati i smanjiti na razumnu mjeru. Hvala lijepo.