Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Zadovoljstvo mi je u ime Vlade Republike Hrvatske predložiti i ukratko obrazložiti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. Razlog za donošenje ovoga zakona je provođenje Programa gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske, a ovo je jedna od mjera reforme javne uprave. Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo osnovan je Zakonom o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo i počeo je sa punim radom lanjske godine. Centar obavlja djelatnost propisanu tim zakonom ali i posebnim zakonima i to Zakonom o vinu, Zakon o sredstvima zaštite bilja, Zakon o sjemenu i sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, Zakon o biljnom zdravstvu, Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Zavod za sjemenarstvo i sadničarstvo osnovan je Uredbom o osnivanju Zavoda za sjemenarstvo i sadničarstvo koja je donesena na temelju Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja. Zavod obavlja poslove u području sjemenarstva, rasadničarstva i priznavanja sorti poljoprivrednog bilja i poslove zaštite biljnih sorti kao intelektualnog vlasništva u stvaranju novih biljnih sorti na temelju Zakona o zaštiti biljnih sorti. Sjedište Zavoda je u Osijeku, a Zavod ima 48 zaposlenih djelatnika. Sukladno zaključku Vlade Republike Hrvatske od 23. srpnja ove godine kojim je prihvaćen prijedlog o reorganizaciji agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima ... [[Govornik se ne razumije.]] poljoprivredu hranu i selo obavljat će poslove sukladno Zakonu o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja i Zakon o zaštiti biljnih sorti. Donošenjem ovoga zakona Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo preuzet će poslove, djelatnike Zavoda za sjemenarstvo i stočarstvo, njegovu opremu, prostor i financijska sredstva za obavljanje preuzetih poslova, te će doprinijeti racionalnoj organizaciji poslova i zadaća, a time smanjiti i troškove i uštede računamo minimalno 20% proračunskih sredstava u postupku usklađivanja plaća s plaćama javnim službama i drugim materijalnim troškovima. Mogu dodati da je ovo primjer osnivanja ovoga centra kako smo započeli racionalizaciju i efikasniji rad javne uprave u području poljoprivrede, da dosadašnji rad ovoga Zavoda, a on je samo godinu dana pokazuje da pet institucija koje su se ujedinile na temelju ovoga Zakona o centru u ovoj godini ostvarilo uštede oko 20%, a istovremeno smo uložili u izgradnju i zgrade za sam centar laboratorija više evo ukupno će to biti na razini gotovo 30 milijuna kuna. Ovo je pokazatelj kako se na novi način može bolje i uspješnije raditi, a da svi zaposlenici imaju dovoljno posla ili novih poslova i da se osigura učinkovitiji i bolji rad javne uprave koja bude i bit će i jest dostupnija našim poljoprivrednicima i našoj Vladi. Nadam se da ćete prihvatiti ovaj prijedlog zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I u ime Kluba zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Krešo Filipović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine državni tajniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Evo pred nama se nalazi dakle Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo kojeg je ovaj Visoki dom usvojio u veljači prošle godine i koji je objavljen u "Narodnim novinama" 27/09. Odmah u uvodnom dijelu ove svoje rekao bih kratke rasprave u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice želim naglasiti kako će naš klub podržati usvajanje predloženih izmjena i dopuna Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo kao što smo to učinili i prilikom donošenja osnovnog zakona jednostavno iz razloga što su Vladinim Programom gospodarskog oporavka i to u sklopu mjera reforme javne uprave predviđene ovakve i druge slične mjere i aktivnosti koje bi trebalo značajno pridonijeti racionalnosti, ali prije svega efikasnosti sustava državne i javne uprave. Ujedno koristim prigodu naglasiti apsolutnu i bezrezervnu potporu Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice Programom gospodarskog oporavka kojeg je Vlada Republike Hrvatske donijela u travnju ove godine. Ta potpora posebno se odnosi na vladinu dosljednost u provedbi i realizaciji svih programskih mjera i aktivnosti s obzirom da smo uvjerenja kako će takav pristup zasigurno pridonijeti stabilizaciji hrvatskog gospodarstva, te njegovom budućem održivom razvoju s jedne strane, a s druge strane racionalizaciji efikasnosti i transparentnosti funkcioniranja države u cjelini. Dakako, prije negoli nešto konkretno kažem o predloženim izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo smatram potrebnim osvrnuti se na važeći zakon kojim je u najkraćem uređeno osnivanje Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo sa sjedištem u gradu Zagrebu i to kao javne ustanove koja će se, koja će obavljati poslove iz područja poljoprivrede, hrane i ruralnog razvoja. Podsjećam kako se osnivanje navedene ustanove temeljilo na programu Vlade Republike Hrvatske za mandat 2008. do 2011. godine. Doduše, programom je bilo predviđeno osnivanje Instituta za selo i seoski prostor koji se trebao baviti istraživanjima, izradama analiza te stručnih i znanstvenih podloga za potrebe planiranja, provođenja i kontrole mjera poljoprivredne i ruralne politike što bi sve skupa dakako trebalo pridonijeti povećanju konkurentnosti domaće poljoprivrede i cjelokupnog agro biznisa te olakšati pregovore sa Europskom unijom. Međutim s obzirom da je važećim zakonom predviđeno da se ustanova koja se njime osniva primarno bavi djelatnošću stručnog i razvojnog karaktera, a tek u manjoj mjeri znanstvenim istraživanjem, te zbog toga što se u Republici Hrvatskoj pod nazivom institut podrazumijevaju institucije koje se dominantno bave znanošću i znanstvenim istraživanjima, odustalo se praktično od prvotno predviđenog naziva. Veoma je važna činjenica kako u trenutku predlaganja i usvajanja važećih zakona u Republici Hrvatskoj istraživačke, stručno-znanstvene i upravne potrebe poljoprivrede poljoprivrednika, te ministarstva nadležnog za poljoprivredu i ruralni razvoj servisirale su različite institucije i ustanove koje su uglavnom regionalnog ili usko specijaliziranog karaktera, te stoga niti su bile, a niti su danas u mogućnosti na cjelovit način sagledati potrebe sektora poljoprivrede i ruralnih prostora. Upravo je ta činjenica i bila poticaj Vladi Republike Hrvatske da spomenutim programom predvidi osnivanje jedne posebne institucije, odnosno ustanove koja će osim obavljanja poslova temeljenih na javnim ovlastima, moći adekvatno odgovoriti razvojnim potrebama poljoprivrede i ruralnih, odnosno seoskih prostora, a koje će se temeljiti na znanosti i istraživačkom radu, što se u konačnici i dogodilo osnivanjem hrvatskog centra. Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo praktično predstavlja pravnog sljednika Zavoda za voćarstvo, Zavoda za tlo, Zavoda za zaštitu bilja u poljoprivredi i šumarstvu Republike Hrvatske, Hrvatskog zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo, te stanica za južnu kulturu Dubrovnik, koji je danom upisa u sudski registar, odnosno 1. srpnja 2009. godine u potpunosti preuzeo imovinu sredstva, prava i obveze, te poslove i djelatnike nabrojanih ustanova, koje su zaključno sa 30. lipnja 2009. godine prestale s radom kao samostalni subjekti. Smatramo bitnim naglasiti kako centar trenutno ima 7 ustrojstvenih jedinica među kojima su i Zavod i za tlo i očuvanje zemljišta, te Zavod za maslinarstvo i južne kulture sa sjedištem u Osijeku i Dubrovniku, odnosno Dubrovniku, što znači da su djelatnici ranije samostalnih ustanova nastavili obavljati svoje zadaće na područjima gdje su ih i do sada obavljali, ali u okviru centra i to u zasebnim organizacijskim jedinicama. Temeljem članka 3. Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo, kojim su u tvrđeni poslovi i zadaci centra, jasno se može zaključiti kako se centar, osim poslova ustanova koje je preuzeo, a u kojima su sadržane javne ovlasti u skladu sa odredbama Zakona o vinu, Zakona o sredstvima za zaštitu bilja, Zakona o sjemenu i sadnom materijalu i priznanju sorti poljoprivrednog bilja, Zakona o biljnom zdravstvu, te Zakona o poljoprivrednom zemljištu, danas bavi istraživačkim radom iz različitih područja vezanih uz poljoprivredu, hranu i selo, odnosno ruralni razvoj. Ovdje je važno spomenuti kako centar trenutno radi samostalno ili u okviru međunarodne suradnje, na nekoliko značajnih projekata koji se odnose na održive sustava gospodarenja te agro ekološke tehnologije i koji imaju karakter primijenjenih istraživanja, a o tome nešto više je rekao državni tajnik. Prethodno spomenuti način rada i djelovanja koji se zasniva na znanstveno-istraživačkom radu Hrvatskom centru za poljoprivredu, hranu i selo omogućava njegova snažna multidisciplinarna stručna jezgra, koju trenutno čini 12 doktora znanosti, 14 magistara i 58 zaposlenika visoke stručne spreme. Spomenuta kadrovska struktura i njezine sinergijske mogućnosti danas čine znanstveno-istraživački kapacitet centra, zaista respektabilnim i zavidnim. Sve do sada nabrojane prednosti, ali i one koje su usmjerene ka racionalizaciji poslovanja, poput jednog upravnog vijeća i jednog ravnatelja, jednog žiro računa, jedinstvenog načina planiranja i programiranja rada, jedinstvene nabave i transparentnog trošenja proračunskog novca, jedinstvene primjene uredbe o koeficijentima i složenosti poslova u javnim službama, itd., moglo bi se dakle nabrojati još niz prednosti. Dakle sve ono što je pridonijelo da danas imamo ustanovu koja je u nešto više od godinu dana svoga poslovanja postigla visok stupanj efikasnosti i racionalnosti poslovanja, jasno potvrđuje opravdanost osnivanja Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. Još samo nekoliko rečenica o konkretnom prijedlogu zakona, dakle Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. Naime sukladno članku 2. predloženih izmjena i dopuna zakona, a od dana njihova stupanja na snagu Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo naravno u određenom propisanom roku, preuzet će poslove zaposlene, opremu, prava i obveze, te financijska sredstva potrebna za obavljanje preuzetih poslova od Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo, kojem je sjedište u Osijeku, i koji je osnovan još 1998. godine temeljem uredbe o osnivanju Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo. Dakle nakon donošenja statuta i drugih općih akata centra, usklađenih sa odredbama ovoga zakona, te upisa promjena u sudski registar, Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo prestat će s radom, a sve njegove poslove, sukladno Zakonu o sjemenu, sadnom materijalu i priznanju sorti poljoprivrednog bilja, te Zakona o zaštiti biljnih sorti ubuduće obavljati će Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo. Dakako potrebno je naglasiti i to kako će centar preuzeti 48 djelatnika Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo, a s obzirom na njihovu zavidnu kvalifikacijsku strukturu, objektivno je za očekivati i dodatno jačanje stručnog potencijala Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. I na kraju, uvažavajući sve prethodno rečeno, ali i činjenicu kako se ovim prijedlogom zakona Hrvatskom centru za poljoprivredu, hranu i selo pripaja jedna respektabilna ustanova, koja je u proteklih 12 godina djelovala na iznimno visokoj i kvalitativnoj razini, pa će samim time dodatno pridonijeti snaženju ukupnih kapaciteta centra, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će usvajanje ovoga prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, državni tajniče sa suradnicom. Moram reći na početku ovog izlaganja da će klub Hrvatske seljačke stranke podržati Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. Naime mi smo već u Hrvatskom saboru raspravljali o ovom zakonu i naravno da je on izuzetno važan jer donosi jedan novi ustroj u hrvatskoj poljoprivredi. Sam centar dakle je osnovan prema Zakonu o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. Tim zakonom su propisane sve njegove djelatnosti, ali isto tako centar je zadužen i za provedbu nekih drugih zakona važnih za poljoprivredu, kao što su Zakon o vinu, Zakon o sredstvima za zaštitu bilja, Zakon o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, Zakon o biljnom zdravstvu i Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Naime Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo osnovan je uredbom o osnivanju Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo, koja je donesena na temelju Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja. Zavod obavlja poslove u području sjemenarstva, rasadničarstva i priznavanja sorti poljoprivrednog bilja i poslove zaštite biljnih sorti, kao intelektualnog vlasništva u stvaranju novih biljnih sorti i na temelju Zakona o zaštiti biljnih sorti. Zavod ima 48 zaposlenih djelatnika, a sukladno zaključku Vlade RH od 23. srpnja 2010. godine kojim je prihvaćen prijedlog reorganizacije agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo obavljat će poslove sukladno Zakonu o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja i Zakonu o zaštiti biljnih sorti. Donošenjem ovog zakona Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo preuzet će poslove 48 djelatnika Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo, njegovu opremu, prostor i financijska sredstva za obavljanje preuzetih poslova što će svakako doprinijeti racionalnoj organizaciji poslova i zadaća, a time smanjenju troškova i uštede do 20% proračunskih sredstava u postupku usklađivanja plaća sa plaćama u javnim službama i drugim materijalnim troškovima. I mi u klubu HSS-a podržat ćemo donošenje ovog zakona. Danas su sve ustrojstvene jedinice centra u fazi uvođenja akreditacije u području laboratorijskih analiza što smatramo izuzetno važnim i dajemo tom procesu apsolutnu podršku. Naravno, tu treba izuzeti Zavod za vinogradarstvo, vinarstvo i voćarstvo koji je u posjedu akreditacije već 8 godina, a u području senzorike 3 godine. To je naravno vrlo važno i u području biljnog zdravstva koje je vezano na uredbe EU i pregovaračka poglavlja, konkretno za Poglavlje 11. i 12. Proračunskim i vlastitim sredstvima u razdoblju od 1 godine, dakle od 2009. do 2010. godine uloženo je više od 5 milijuna kuna i u adaptaciju laboratorija centra te nabavku opreme za analitiku i dijagnostiku što mislimo da će bitno pomoći u stručnom radu samog centra. Pored redovnih zadaća koje su određene zakonom centar radi također i na nekoliko projekata samostalno ili putem međunarodne suradnje. Oni se odnose na održive sustave gospodarenja i agroekološke tehnologije, a imaju karakter primjenjivih istraživanja što nam daje za pravo vjerovati da će centar uspješno obavljati poslove na području sjemenarstva, rasadničarstva i priznavanja sorti poljoprivrednog bilja i poslove zaštite biljnih sorti kao intelektualnog vlasništva u stvaranju novih biljnih sorti kako je to i predviđeno ovim zakonom. Treba dodati da i druge zemlje EU upravo imaju uređene ovakve institucije gdje su centri, odnosno Zavodi za sjemenarstvo i rasadničarstvo sastavni dio zajedničkog Nacionalnog centra za poljoprivredu, hranu i selo. Tako da je i ova odredba, odnosno izmjena zakona i na tragu usklađivanja sa dobrom praksom u našim susjednim zemljama, zemljama EU gdje će i Hrvatska uskoro biti članica i mi u klubu HSS-a ćemo podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo znademo da je početkom 2009. godine donesen Zakon o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo koji je formiran od jednog broja ustanova i organizacija koja obavljaju djelatnost u poljoprivredi, to je bilo ovih 5 organizacija – Zavod za voćarstvo, Zavod za tlo, Zavod za vinogradarstvo i vinarstvo, Zavod za zaštitu bilja u poljoprivredi i šumarstvu i Stanica za južne kulture Dubrovnik. U raspravi tada postavio sam pitanje zašto samo te organizacije i ustanove kad ih ima mnogo više koje bi također bile bitne za razvoje poljoprivrede i proizvodnje hrane u Hrvatskoj. U tadašnjem popisu organizacija koje su mogle ići bio je i ovaj zavod, ali i ergela ne znam Đakovo itd. i još ove neke danas problematične organizacije. Normalno da sam očekivao da na kraju ove godine raspravljamo o izvještaju o radu i rezultatima koje je centar ostvario od kada je osnovan. Državni tajnik je rekao da je to 20% ušteda. Mogu ja to i ne moramo vjerovati jer bez podastrijetih rezultata i izvješća mislim da je to ovako da idemo na riječ. Međutim, mi danas raspravljamo o izmjenama i dopunama zakona a da uopće nemamo pokazatelje kako radi taj centar, da li se pokazalo dobro okupljanje ovih organizacija pod jednu kapu i kakvu korist je imala hrvatska poljoprivreda od formiranja ovoga Centra za poljoprivredu, hranu i selu. Rezultati nažalost u poljoprivredi Hrvatske su dosta problematični. Osnova izmjene ovog zakona je da centar preuzme poslove iz Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja i Zakona o zaštiti biljnih sorti, a po kojim je te poslove obavljao Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo u Osijeku. Odmah moram reći da je te poslove ovaj zavod radio vrlo kvalitetno, također da je bio i profitabilan što ću poduprijeti i konkretnim pokazateljima. Opet bez ikakvih pokazatelja rada centra i zavoda kao glavni razlog za donošenje ovih izmjena navodi se provođenje programa oporavka Vlade RH kao jedne od mjera reforme javne uprave. Na to se obično svode sve ove promjene i rasprave koje smo imali ovih dana, a u vezi ukidanja, pripajanja ili nešto slično državnih institucija. Zajednički nazivnik svih tih promjena je racionalizacija rada i poslovanja istih. Pošto mi u vezi ovog pripajanja nemamo nikakve pokazatelje, imamo samo onaj članak 1., 2., 3. koji govore o onome, a vezani su za zavod, ja ću pokušati na osnovu poslovanja Zavoda za sjemenarstvo i podataka koje smo imali kad se osnivao centar sa ovih 5 navedenih članica koje su ušle u njegov sastav dati neko činjenično stanje. Ovdje je već i rečeno, a ja ću ponoviti da je Zavod za sjemenarstvo osnovan 1998. godine, a radi od 01.01.1999. godine kao samostalna institucija. U ovih 10 godina imao je period uspješnog ustroja i razvoja i njegovo sjedište tada je bilo određeno da bude u Osijeku. Odluka Vlade od 23. 7. 2010. godine o pripajanju Zavoda u Centar a ovim zakonom koji bi trebali donijeti i preuzimanje poslova, zaposlenih, opreme, prava i obveza, te financijskih sredstava za obavljanje preuzetih poslova u najmanju ruku je problematična. Zašto? U najmanju ruku dovodi u pitanje osnovnu namjeru racionalizacije poslovanja državnih institucija. Ovim potezom Zavod gubi samostalnost institucije, koja ima i međunarodne obveze prema Europskim institucijama, a koje je prihvatila i ova Vlada. Koje su to obveze? To je da poslove iz sjemenarstva i rasadničarstva obavlja samostalna nezavisna, stručna i neprofitabilna institucija. Da je ta institucija utemeljena 1998. godine u Osijeku, bilo je i najnormalnija odluka tada. Jer Slavonija i Baranja su i najveći resursi u proizvodnji i doradi sjemena. Također i upotreba tog sjemena najveća je upravo u Slavoniji i Baranji a i koncentracija stručnog kadra za obavljanje ovih poslova i ovog područja rada iz sjemenarstva. Upravo zbog svega toga normalno da je jedan određeni revolt ali i jedno podozrjenje i djelatnika koji tamo rade, ali isto tako i gospodarstva pa i poljoprivrednika na ovakav način spajanja, s time da se konkretno cjelokupni ovaj posao prevodi u rukovođenje iz Zagreba. Danas Zavod raspolaže, sada ću vam ovako nešto reći, vezano oko stanja financija. Danas Zavod raspolaže sa imovinom uključujući temeljni kapital sa oko 40 milijuna kuna, ali što je najvažnije također i novom tehnologijom i stručnim kadrom koji zadovoljava zahtjeve Europske unije za obavljanje poslova sjemenarstva koji su zacrtani u Europskim zakonima. Također bitno je reći da Zavod može samostalno poslovati bez potpore Državnog proračuna a to je prvenstveno da prema količini pruženih usluga zavod pokazuje visoki stupanj učinkovitosti. Prema podacima koje ovdje imam a odnose se od 1999. godine do 2009. godine, vlastiti prihodi od početnih 50% u 99. godini porasli su, danas su porasli na 90% ili vlastiti prihodi su bili 3,2 milijuna a danas imamo vlastitih prihoda preko 15 milijuna koje ima ovaj zavod. Tim poslom Zavod uplati također u proračun PDV-a u istom iznosu koji dobiva i iz državnog proračuna. Prema tome, vidimo da je poslovanje Zavoda vrlo kvalitetno i da on sa stručnjacima i ljudima i sa imovinom koju ima, laboratorijima može zadovoljiti sve one uvjete koje Europa traži od Hrvatske vezano oko sjemenarstva. U isto vrijeme nemam na žalost drugih podataka nego podatke koje smo imali kada smo usvajali ovaj Zakon prošle godine, vezano za ovih 5 članica koje su ulazile u centar, tada je bio njihov plan za 2008. godinu, svih ovih 5 članica, da se iz državnog proračuna im uplati 26,3 milijuna kuna ili 62%, a vlastiti prihodi su bili ovih 5 članica kao što ima danas ovaj zavod 15,5 milijuna. Ili 38%. I na kraju vezano oko toga u zavodu danas radi 50 zaposlenih, a ovih pet članica prema ovim pokazateljima imalo je 135 zaposlenih. Vidite iz ovoga se vidi da sada spajamo jedan Zavod, utapamo u centar, na način koji možda bi trebalo ipak razmotriti i vidjeti što i kako na koji način učiniti da to bude ipak kvalitetniji prilaz. Najlošije od svega je da je ovo pripajanje učinjeno a da nije bilo nikakvih konzultacija sa Zavodom, jer pripajanje i nestanak zavoda nije najbolje rješenje. Ovakav način fizičkog pripajanja Zavoda centru, gubi se jedna nužna samostalnost zavoda i narušava se uspješan sistem financiranja. Mislim da je to bitno i da bi trebalo o tome raspraviti, zato prvo i osnovno, smatram da ovu danas raspravu treba prihvatiti kao prvo čitanje, a sve prijedloge uz konzultaciju sa zavodom ugraditi u Konačni tekst zakona koji neće narušiti dobro poslovanje Zavoda. Što bi po meni trebalo? U prvom redu treba ići na spajanje Zavoda sa centrom a ne pripajanjem. MI ne možemo samo tako obrisati 10 godina rada ovoga Zavoda i ono sve što je taj Zavod u Europi i što znači, a također i kod nas od certificiranja tog sjemena do banke gena koju ima i razvoja koji bi trebao ići uz taj zavod za poljoprivredu Hrvatske. Drugo mislim da sjedište centra treba biti u Osijeku jer imovina prostori koje ima Zavod te pokusna polja i mogućnost širenja dobar su preduvjet za sjedište jedne takve objedinjene institucije. Uostalom, ono prethodno što sam i govorio Slavonija i Baranja, odnosno istočna Hrvatska je mjesto i centar poljoprivrede, proizvodnje hrane a i ruralnog dijela Hrvatske. Treće, sva pitanja nove unutarnje organizacije Centra, sistematizacije radnih mjesta treba urediti novim statutom i pravilnicima Centra. Ne može se samo tako da dođemo u situaciju da ljudi, ako nećete raditi u Zagrebu, onda si nađite neko drugo mjesto, prema tome, treba se riješiti i to pitanje. Ovim gore navedenim prijedlozima zavod bi dobio mogućnost da zajedno sa centrom dogovorno kreira organizacijski model koji bi svim segmentima ujedinjenim u centar omogućio jedan ravnomjerni razvoj i zadovoljio preuzete obveze prema međunarodnim institucijama. Osim toga usvajanje predloženog zakona u sadašnjem tekstu, ako ne bi bilo nekih promjena i drugih čitanja imao bi nepovoljni politički odjek u Slavoniji i Baranji, a posebno u javnosti u gospodarstvu Osječko-baranjske i Vukovarsko-srijemske županije. Nešto što je utemeljeno prije više od 10 godina u Osijeku s ciljem decentralizacije i državnih službi i institucija, sada će biti protumačena kao centralizacija izvlačenje iz prirodnog okruženja istog. I na kraju u naziva centra je i selo, a u zadacima rada i razvoj ruralnih krajeva, stručna usavršavanja, savjetovanja poljoprivrednika. Mislim da je to jedan idealan milje za rad i afirmaciju Hrvatske poljoprivredne savjetodavne službe za koju se predlaže da uđe u Hrvatsku poljoprivrednu komoru koja je ipak jedna interesna institucija samo jednoga dijela gospodarstva. Zato sasvim na kraju predlažem da se prihvati zaključak kluba SDP-a koji je upućen predsjedniku Hrvatskog sabora i koji ste dobili na klupe sa prijedlogom da bude čitanje, a da konačni tekst zakona donesemo u drugom čitanju. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba Nacionalnih manjina, gospođa zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub nacionalnih manjina pozdravlja donošenje ovog zakona odnosno dopunu zakona, budući da se radi o objedinjavanju Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo te preuzimanje poslova certificiranja sjemena i sadnog materijala, priznavanja sorti, očuvanja genetskih resursa. Naime, već prilikom osnivanja Centra za selo, poljoprivredu i hranu nije bilo jasno zašto svi zavodi koji servisiraju poljoprivredu nisu već tada objedinjeni u taj centar. Naime, centar je osnovan radi istraživanja, analize te stručne i znanstvene podloge za potrebe planiranja, provođenja i kontrole mjera poljoprivredne i ruralne politike, povećanja konkurentnosti domaće poljoprivrede te pregovore sa Europskom unijom. Znanstveni rad, primijenjena istraživanja, razvojna istraživanja, stručne studije, servisirale su se u raznim dijelovima od visokoškolskih ustanova, znanstvenih instituta, te ustanovama i organizacijama kojima su bili povjereni kao pravnim osobama javnim ovlastima znači u zavodima. Upravo raspršenost, ustroj i sadržaj rada navedenih institucija nisu udovoljavale zahtjevima unapređivanja i usmjeravanja znanosti u domeni poljoprivrede kao proizvodne djelatnosti i poljoprivrede kao nositelja razvoja ruralnog prostora. I kao što sam već rekla pozdravili smo i tada osnivanje centra s ciljem istraživanja i servisiranja daljnjeg razvitka u poljoprivredi jer "Misija centra je razvijati vrsnog, stručnog i istraživačkog rada, te vrsno servisiranje poljoprivrede i poljoprivrednika, prenositi znanja i tehnologije iz područja poljoprivrede i srodnih znanosti u strukturi uprave i gospodarstva, koji se bave agrarnom politikom i ruralnim razvojem ili su pod utjecajem takve politike kao što su institucije koje se bave organiziranjem, proizvodnjom i primarnom preradom, znanstvenim aspektima proizvoda i zaštitom okoliša u poljoprivredi". Drugim riječima, radi se o javnom servisu prijenosu i primjene znanja iz tehnologije tržišta marketinga u području poljoprivrede, prerade, dorade, znači javne ovlasti ispitivanja i nadzora, drugim riječima ujedno i primjene zakonodavstva. Ovdje upravo želim reći da je još jedan zavod ili bolje reći SAvjetodavna služba ostaje izvan toga, a trebala je biti unutar Centra za poljoprivredu, hranu i selo upravo na temelju ovoga što sam naglasila i ranije, ali ponovit ću. Zavod za savjetodavnu službu upravo zbog sljedećih svojih djelatnosti trebao se naći u Centru za poljoprivredu, hranu i selo kao produžena ruka ili bolje reći spona između privatnog sektora OPG-a s jedne strane i znanosti i primijenjene tehnologije s druge strane. Naime, Savjetodavna služba između ostalog na zadatku ima tehnološko tehničko unapređenje poljoprivrednih gospodarstva i pružanja stručne pomoći poljoprivrednicima s ciljem povećanja dobiti od poljoprivredne djelatnosti i dopunskih djelatnosti na gospodarstvu. Davanje stručnih savjeta, instrukcija i praktičnih predočenja iz područja poljoprivrede i ribarstva radi prikaza novih tehnologija i tehnika, te načina gospodarenja i prenosa novih znanja i vještina potrebnih razvitku i očuvanju vrijednosti seoskog prostora i održivog razvoja poljoprivrede i ribarstva. Savjetodavna služba također ima zadatak sudjelovanja i izrade razvojnih planova za poljoprivredna gospodarstva. Radi se o investicijskim programima, poslovnim planovima, programa razvoja seoskog prostora. Promicanja znanja u poljoprivredi i ribarstvu radi očuvanja biološke i krajobrazne raznolikosti u interesu sela i seoskog prostora te otoka. Drugim riječima, savjetodavna služba se direktno naslanja na rad Centra za poljoprivredu, hranu i selo i upravo iz toga razloga mi smo danas trebali razgovarati o pripajanju Savjetodavne službe ovom centru, a nikako komori. Obrazložit ću. Naime, Hrvatski zavod za poljoprivredu osnovan je obavljanja poslova stručne podrške razvitka poljoprivrednoj proizvodnji na OPG-ima kao javnu službu, savjetovati poljoprivrednike u svezi ostvarivanja prava na poticaje posebno u dijelu izravnih plaćanja i kapitalnih ulaganja, određivali su i danas rade na ARKOD-u upisnik poljoprivrednih čestica, prate provođenje i istraživanje sustava poljoprivrednog knjigovodstva poznat pod imenom FADN i sve u svezi prilagodbe EU i korištenja sredstava zajedničke poljoprivredne politike EU. Provodeći poljoprivrednu politiku kao prva vrata na kojoj seljaci kucaju podizali su farme, podizali su voćnjake i vinograde. Oni moraju biti naslonjeni na znanstvene i istraživačke centre a to svakako nije Poljoprivredna komora. Jer samo par riječi Hrvatska poljoprivredna komora je samostalna i neovisna, stručna i poslovna organizacija koja između ostaloga promiče, štiti i zastupa interese svojih članova, jednako kao Gospodarska komora, ali zasigurno onda ne može imati javne ovlasti koje će joj se dati na način kada će imati savjetodavnu službu. Karikirat ću to na Nitratnoj direktivi koja nam predstoji i kuca na vrata. Primjenu dušičnih gnojiva, prije svega organskih goriva, kontrolirat će centar kao i zagađenost tla, koji zajedno sa savjetodavnom službom će educirat o istoj i postupati se mora po tome. No to ne mora biti u interesu komore jer nameće nove obveze, gospodarenje, opremu itd. Stoga, komora je trebala ostati u domeni tržišta marketinga, da ne kažem eventualnih želja i ciljeva, ali nikako ne da joj se pripoji jedna stručna služba jer pitam tko će na kraju s druge strane servisirati stručnu službu upravo jer i stručna služba kao što je savjetodavna služba mora se obrazovati, mora biti naslonjena na znanost. Ukoliko to ne bude i od nje vrlo brzo ćemo reći da će postati nepotrebna, a znamo da ne ponavljam sada u kakvom je stanju naša poljoprivreda. Upravo iz svih tih razloga mi ćemo podržati pripajanje znači Zavoda za sjemenarstvo, ali nam je žao da danas u drugoj točci koja slijedi razgovarat ćemo upravo o jednom isto tako važnom segmentu koji je trebao biti pripojen na ovom mjestu. Postigle bi se jednake mjere uštede. Jer ne smijemo zaboraviti, kao što se centar financira iz državnog proračuna jednako tako i savjetodavna služba se financira iz proračuna i to je trebalo biti na jednom mjestu centralizirano. A komora mora živjeti na način na koji si je i zacrtala svojim statutom, odnosno da je dobro postavljena komora onda za par mjeseci, kao što ćemo to danas činit, ne bismo mijenjali upravo način njezinog financiranja o kome će se govoriti. Prema tome, još jednom apeliram i mislim da nije loš prijedlog SDP-a da ovo ide u drugo čitanje i da se razmisli da savjetodavna služba dobije onu poziciju koju treba imati, a s druge strane uštede bi morale biti iste. Hvala vam lijepa.
Hvala. U ime kluba HNS-a, HSU-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je još jedan zakon koji se predlaže iz razloga provođenja Programa gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske kao jedna od mjera reforme javne uprave, a cijeli taj prijedlog reforme javne uprave izradilo je Ministarstvo uprave. Predlagatelj navodi u ocjeni stanja da će nošenjem ovoga zakona Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo preuzeti poslove 48 djelatnika Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo, njegovu opremu, prostor i financijska sredstva za obavljanje preuzetih poslova što će doprinijeti racionalnijoj organizaciji poslova i zadaća, a time i smanjenju troškova. Pitanje je da li se izmjene i dopune navedenog zakona u ovakvom obliku mogu podržati. Odgovor na to dat ću u svojoj završnoj riječi. Međutim, ovdje treba ipak spomenuti da je još 2009. godine kad se u veljači donosio Zakon o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo bilo jasno da u području poljoprivrede ima prevelik broj zavoda, ustanova i drugih koji ju servisiraju što je i sam predlagatelj priznao te je tada u ocjeni stanja naveo. Uvidom u postojeće registre i obavljanje djelatnosti osnovanih institucija i ustanova u ovom području može se utvrditi da stručno-znanstvene, istraživačke i upravne potrebe poljoprivrednika i ministarstava nadležnog za poljoprivredu i ruralni razvoj danas servisiraju visokoškolske ustanove, znanstveni instituti regionalnog ili specijaliziranog profila te više specijaliziranih poljoprivrednih ustanova odnosno zavoda koje evo mogu neke nabrojati i u nastavku. Dakle, spominju se mreže fakulteta, visokih i viših škola, znanstveni instituti i institucije, primjerice u Osijeku, Splitu, Poreču, Križevci, ustanove i organizacije osnovane za obavljanje djelatnosti u području poljoprivrede kao što su Hrvatski zavod za vinogradarstvo i vinarstvo, Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo itd., drugi instituti kao što su npr. IDIS, "Ivo Pilar" itd. Predlagatelj je tada kad se donosio ovaj zakon samo na jednom mjestu naveo da, citiram: "u ovoj fazi nije moguće niti je oportuno uključiti u osnivanje Centra druge ustanove u području poljoprivrede za koje dužnost osnivača obavlja ministarstvo nadležno za poljoprivredu." Tada su zakonom bile obuhvaćene samo neke ustanove i zavodi u osnivanje Centra za poljoprivredu i hranu iz područja poljoprivrede, dok su druge postojeće ostale van tog sustava. Zašto je to bilo tako, to je bilo jedno od pitanja koje se tada postavljalo u raspravi. Mogli smo već tada to napraviti i ako ništa, barem bi već tada racionalizirali poslove i postigli možebitne uštede u državnom proračunu. Klub HNS-a, HSU-a je tada zbog mnogih otvorenih pitanja koja su se postavila u raspravi, ali i zbog teškog stanja u poljoprivredi predlagao da se o tom zakonu provede rasprava u trećem čitanju što nažalost nije bilo prihvaćeno. I sada, godinu i pol nakon donošenja ovog zakona Vlada predlaže izmjene i dopune kojima se u Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo pripajaju poslovi, ljudi i oprema Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo koji se gasi kao samostalna ustanova. U izvješću o radu centra od 1.1. do 30.6.2010. piše, s danom 30. lipnja 2010. u centru je zaposleno 137 djelatnika, od toga 78 djelatnika s visokom stručnom spremom, 2 prvostupnika, 3 djelatnika s višom stručnom spremom, 42 djelatnika srednje stručne spreme, 1 KV djelatnik i 11 NKV djelatnika. Od ukupnog broja VSS djelatnika zaposleno je 10 doktora znanosti i 15 magistara znanosti. Po prijedlogu ovog zakona centar će sad dobiti još 48 djelatnika, naravno iz zavoda. Bez obzira na širok djelokrug rada centra ipak je po našem mišljenju broj od 185 zaposlenih impozantan i rekao bih prevelik. Da li je to racionalizacija? Kakva i po kojim je kriterijima napravljena? Gdje je analiza i pokazatelji koji egzaktno govore o racionalizaciji i uštedi. Državni tajnik je spominjao uštedu od 20%. Voljeli bismo znati i dobiti to u pisanom obliku. Što se to tako loše ili tako spektakularno dogodilo u Zavodu za sjemenarstvo i rasadničarstvo da ga Vlada sada gasi. Izgleda da se ovim preuzimanjem ljudi i poslova u navedeni centar stvara paralelno mini ministarstvo poljoprivrede. Da li će ovo pripajanje institucija poboljšati sveukupno stanje u našoj poljoprivredi. Čini se da ni uštede neće biti tako značajne. Eto zbog svih ovih dvojbi i pitanja koje sam navela u ime kluba, klub HNS-a, HSU-a predlaže novo čitanje po kojem i u kojem bismo dobili odgovore na sva postavljena i neriješena pitanja. Zahvaljujem.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Prije pet dana u poljoprivrednoj emisiji imali ste prilike vidjeti kako izgleda uvozno ili kako izgleda nasad kupusa čije je sjeme kupljeno u inozemstvu, nabavljeno u inozemstvu, pa je nikla sve vrste kelja i ostalih biljaka sve osim varaždinskog kupusa. To govorim zbog toga što je danas riječ o neću reći ukidanju, pripajanju, spajanju kako god hoćete, krstite to stalno, sve ove fondove koji se zbog navodne racionalizacije objedinjuju sa raznim drugim fondovima i zavodima, a zapravo bez ikakvoga suvisloga razloga pogotovo kada se radi o Zavodu za sjemenarstvo i rasadničarstvo sa sjedištem u Osijeku. Zanimljivi su podaci i rezultati toga Zavoda osnovanog 1999. godine i koji zapošljava 50 djelatnika. Kolegica je rekla 48, ali imam podatak da je 50 djelatnika. Državna potpora tome Zavodu je već godinama državna potpora ili subvencija kako god hoćete je manja negoli što taj zavod uplati u državnu blagajnu putem PDV-a. Dakle, evo za primjera za 2009. godinu ukupan prihod Zavoda za sjemenarstvo je bio blizu 18 milijuna kuna. Prihodi iz proračuna 2 milijuna 859, a za PDV je Zavod isplatio 3 milijuna i 35000 kuna. Dakle, 200000 kuna više nego što je primio subvencija iz državnog proračuna. O Zavodu govoriti sa pozicije Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje regionalne stranke sa rijetkim zavodima ove vrste, a trebali bi biti svi, pa i Ministarstvo poljoprivrede upravo u regiji koja je poljoprivredna prije svega je vrlo značajna. Za HDSSB to je pitanje od prvoklasnog značaja. Kada se u Hrvatskoj spominje decentralizacija i regionalizacija itd. ovo je očiti primjer da se radi obrnuto. Dakle, Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo u Osijeku može samostalno poslovati bez državne potpore. Gotovo bih rekao da opet me ne spominju kao nas i druge ovdje po nekim izrekama. To je zapravo koka koja nosi zlatna jaja, a sad treba u državni proračun i nekome u državi da se to sve skupa prelije u Centar za poljoprivredu, hranu i selo koji je formiran 2009. godine. Dakle, 10 godina nakon formiranja Zavoda i koji zapošljava 137 djelatnika i sa ovih 50 zaista bih se složio sa kolegicom koja je govorila prije mene. Bio bi jedno preglomazno tijelo gotovo paralelno ministarstvo, a još nismo govorili ni o Poljoprivrednoj komori koja je na dnevnome redu itd. Dakle, dualizam upravljanja, dualizam odlučivanja u poljoprivredi ili još i više, ne samo dualizam bi zaista bio u ovoj državi maksimala, ali i prisutna centralizacija u vidu Centra za poljoprivredu, hranu i selo koji je formiran 2009. godine i koji su tada odlukom hrvatske Vlade i Sabora uključeni Zavod za voćarstvo i vinogradarstvo, Zavod za tlo iz Osijeka, Zavod za masline i južne kulture, Zavod za agro-ekonomiku i selo, Zavod za poljoprivredu i hranu iz Zagreba. Kada govorimo o maslinama i južnim kulturama taj Zavod je prije postojao u Dubrovniku. HDSSB se zaista ne može složiti sa ovim zakonskim prijedlogom kojim se Hrvatskom centru za poljoprivredu, hranu i selo na neki način kako uvijek se upotrebljava nekakav drugi izraz spaja, prispaja, ujedinjuje, objedinjuje itd. Dakle, pripaja Zavod za sjemeničarstvo i rasadničarstvo iz Osijeka, zvod koji dakle je na tržištu, koji nije samo znanstveni i savjetodavni nego ima javne ovlasti i posluje na tržištu plaćajući uredno PDV i ostvarujući dohodak iz kojega se financiraju dakle i plaće djelatnika toga Zavoda. Mi predlažemo da se Centar za poljoprivredu, selo, hranu i selo, dakle da se učini jedan obrnuti slijed, da se, da postoji Centar za poljoprivredu, hranu i selo sa sjedištem u Osijeku, upravo na mjestu gdje je danas Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo. To bi onda bio pravi primjer namjere Vlade Republike Hrvatske za decentralizacijom, i to bi bio pravi primjer za racionalizaciju, jer ako govorimo o svim ovim segmentima, dakle poljoprivreda, hrana, selo, za sjemenarstvo, rasadničarstvo, voćarstvo, vinogradarstvo čak, onda je to zaista mjesto gdje to sve skupa stanuje upravo Slavonija i Baranja. Zašto nitko do sada ili nije htio ili nije imao namjeru, ni dobru volju da razmišlja o tome, da Centar za poljoprivredu, hranu i selo bude u Slavoniji i Baranji, a eto već postoji Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo na svojoj adresi u Vinkovačkoj ulici u Osijeku, da cijeli centar bude upravo u Osijeku, dakle zajedno sa tim Zavodom za sjemenarstvo, a da upravitelj centra ima i svoga zamjenika koji bi bio upravo iz Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo. O funkciji Centra za sjemenarstvo i rasadničarstvo bilo bi dugo govoriti, imam ovdje 23, dakle 23 posla i zadatke koje obavlja Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo, koji je pokazao odlične rezultate svoga poslovanja, koji vodi postupke priznavanja sorti, provodi ispitivanje sorti u proizvodnim pokusima, obavlja analize statističkih godišnjih i konačnih podataka, čuva uzorke sjemena i vodi evidenciju, obavlja poslove zaštite sorti poljoprivrednog bilja, itd., da ne nabrajam, ali zaista ovaj zavod koji uredno posluje, koji obavlja među rijetkima onu ulogu i funkciju zbog koje je osnovan, sada ovakvim jednim neracionalnim i nesuvislim aktom, ničim da kažem izazvan prestaje sa, ne sa funkcijom, ali evo na neki način administrativnim putem, bez ikakvoga razloga se uključuje, priključuje, spaja itd. Centru za poljoprivredu, hranu i selo. Mi smo uložili i uložit ćemo amandmane na ovaj zakonski prijedlog, znamo da on ne može ići tzv. treće čitanje s obzirom da se radi o hitnom postupku, prema tome prijedlozi za treće čitanje mislim da ne dolaze u obzir, ali imamo amandmane kojim želimo izmijeniti ovakav tijek stvari, i upravo ono što je namjera predlagatelja zapravo racionalizacija, racionalizacija bi bila upravo ta da cijeli Centar za poljoprivredu, hranu i selo bude u Slavoniji i Baranji, bude u Osijeku, zajedno sa već postojećim Zavodom za sjemenarstvo, koji izvrsno posluje i koji da kažem jedna perjanica, iliti dika ili primjer kako jedan zavod može dakle samostalno ostvariti svoj dohodak bez nekakve posebne potpore ili subvencije države, središnje države, jer se iskazuje da je PDV koji je taj zavod uplatio veći negoli subvencija koju je država dala za taj zavod. Ukoliko se naši amandmani ne prihvate, onda klub Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje neće glasovati za ovaj zakonski prijedlog. Hvala vam lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Nema ga. Gubi pravo. Zatim je gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Naime ovih dana pred nama je u raspravi čitav set zakona koji govore o pripajanju ili ukidanju određenih državnih institucija, postojećih državnih institucija. Svima njima je podloga Vladin prijedlog reorganizacije zavoda, agencija i drugih institucija, a razlog koji se navodi kao objašnjenje svim tim zakonima, jest da je to jedna od mjera gospodarskog oporavka u Hrvatskoj. Međutim ja vjerujem ili želim vjerovati da kada je Vlada donosila ovakav prijedlog reorganizacije, i to proglasila jednom od mjera gospodarskog oporavka, da je sačinila i određenu analizu efekata pozitivnih, negativnih. Što će to značiti u kvaliteti rada novih institucija, što će to značiti kao financijski efekat za državni proračun, jer to su sve institucije koje se dijelom ili najvećim dijelom ili u potpunosti financiraju iz državnog proračuna. Ni u jednom od tih prijedloga takve analize i takvih izračuna efekata nema, pa ga nema ni u ovom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. Osobno mislim da se ovakva reorganizacija postojećih institucija ne bi trebala raditi bez ukupne, bez saznanja o ukupnoj reformi državne i javne uprave. Tek u toj, kad bismo vidjeli taj cjeloviti prijedlog kako reorganizirati javnu i državnu upravu, onda bismo zapravo mogli sagledavati i pojedine, efekte pojedinih segmenata koje bi trebalo činiti u takvoj reorganizaciji. Kada se donosio Zakon o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo, zapravo za mene je bilo logično da se takva jedna institucija kao državna institucija osnuje, jer bi ona trebala zapravo unapređivati poljoprivrednu proizvodnju, kvalitetu hrane, i unapređivati i razvijati cjelokupni ruralni prostor u Hrvatskoj. Dakle, imajući u vidu takve ciljeve koje bi trebalo osigurati kroz rad Centra za poljoprivredu, hranu i selo trebalo je onda i analizirati koje su to institucije, postojeće institucije ili eventualno nove djelatnosti koje bi trebao obavljati ovaj centar kada se oko toga raspravljalo. U prvoj fazi u centar je uključeno 5 postojećih institucija i postavlja se pitanje je li tada slučajno ili namjerno izostavljen i Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo, jedina institucija koja ima svoju upravu izvan metropole, dakle koji je organiziran u Osijeku? Normalno je, činilo se normalno i danas je normalno da takav centar ima sjedište u Osijeku s obzirom na to da je on osnovan na temelju Zakona o sjemenarstvu i rasadničarstvu i da je njegova osnovna zadaća zapravo da kao neovisna, stručna i neprofitna institucija obavlja ove poslove. Dakle, tada se vodilo razlozima da je upravo Osijek središte onog prostora gdje je najveći dio poljoprivredne proizvodnje, gdje su koncentrirani najveći poljoprivredni resursi, kadrovi itd. Zato je potrebno, da ne duljim dalje u raspravi, potrebno je zaista još jedanput izanalizirati što bi trebalo obuhvatiti kroz Centar za poljoprivredu, selo i hranu, je li potrebno još i neke institucije ovdje uključiti, koji efekti su onda što se tiče kvalitete? Osobno mislim da ponekad neke uštede koje su u financijskom smislu ne moraju značiti i kvalitetu nego mogu značiti i nazadovanje, odnosno lošije obavljanje poslova. To su razlozi da eventualno još jedanput proanaliziramo ovaj prijedlog, da do drugog čitanja objasnimo i što ćemo to dobiti u kvalitativnom smislu bolje, što ćemo to dobiti kroz financijske uštede iz državnog proračuna i je li zaista vrijedno da jednu instituciju koja je priznata i izvan Hrvatske i koja obavlja i određene poslove za druge europske i svjetske institucije jednim tako potezom pera zapravo ukinemo. Bilo bi dobro da znamo je li u izradi ovoga prijedloga konzultirano, odnosno prihvaćene određene sugestije koje su mogle dati stručne osobe zaposlene u Zavodu za sjemenarstvo i rasadničarstvo i što bi moglo imati za posljedice eto jedan takav po hitnom postupku donesen zakon. Hvala lijepo.
Hvala. I objavljujem da je u 10,38 isteklo vrijeme za prijavu od 10 minuta. Na redu je gospođa zastupnica Nevenka Marinović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo pred nama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo sa konačnim prijedlogom kojeg ću podržati. Podsjetit ću da je programom Vlade RH za razdoblje 2008. – 2011. kao jedna od zadaća određeno i osnivanje Instituta za selo i seoski prostor i to s ciljem, znači radi istraživanja analize te stručne i znanstvene podloge za potrebe planiranja kreiranja, provođenja i kontrole mjera poljoprivredne i ruralne politike, povećanje konkurentnosti domaće poljoprivrede, agrobiznisa i pregovora sa EU. Osnovali smo dakle u prošloj godini Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo, a razloge osnivanja evo naglasio je, rekao je državni tajnik pa ih neću ponavljati, ali ću navesti nekoliko činjenica vezanih uz poljoprivrednu proizvodnju i razloge o kojima smo govorili prilikom osnivanja, odnosno važnih za rad ovog centra. Evo, prva od tih činjenica je da je hrvatska poljoprivreda zaista opterećena teškim naslijeđem i promjenama koje su ograničenja u daljnjem razvitku poput nepovoljne agrarne strukture, edukacije poljoprivrednika, nerazvijene servisne infrastrukture, smanjenja tržišta i promjena u njegovoj strukturi, lošoj organiziranosti nekoliko stotina tisuća gospodarskih subjekata u kojima se prožimaju i gospodarski, kućanski, ali i socijalni elementi. Zatim negativnom apsorbcijskom moći hrvatskog gospodarstva i to u smislu nedostatka propulzivnih i perspektivnih gospodarskih sektora i za poljoprivredne proizvode u prehrambenoj industriji kao i za viškove rada iz poljoprivrede, zatim depopulacija seoskih prostora itd. Sljedeća činjenica koju želim naglasiti to je da u gospodarskom smislu glavni cilj je da poljoprivreda postane znači ekonomski zdravo, perspektivno i nadasve humano zanimanje, ali i centralna gospodarska aktivnost ruralnih prostora. I sama poljoprivreda sve više i više nužno uz sebe veže ogroman broj djelatnosti koji od njih žive, a od kojih i ona živi. Držim također da poljoprivreda treba biti znači ne samo izvor zaposlenosti što je najčešće samo poljoprivrednika i njihovih obitelji već izvor mnogih drugih djelatnosti u seoskom prostoru. Ona treba biti izvor i proizvodnog i uslužnog i zanatstva i turizma i intelektualnih usluga stvarajući i kreirajući raznoliku proizvodnu strukturu. To je nekako i osnovni preduvjet za razvoj moderne poljoprivrede, ali i rješenje za mnoge razvojne probleme našeg sela. Evo takav jedan sveukupan skladan i regionalno diferenciran pristup je i najracionalniji i najbrži put ka podizanju kvalitete življenja na ruralnim prostorima. Važno je također istaknuti da se u nacionalnoj domeni obavljaju istraživanja koja su neophodna podloga za izbor najboljih uravnoteženih mjera agrarne politike te znanosti, znanja i spoznaja koja su bitna za naša specifična područja proizvodnje, ali i za neiskorištene hrvatske potencijale kojima se može i treba postići konkurentnost i na domaćem i na inozemnim tržištima. A predstojeće razdoblje, odnosno razdoblje u kojem se sad već nalazimo, to je razdoblje pridruživanja RH i ulazak u EU zahtjeva u području poljoprivrede i sela i posebna istraživanja, posebna znanja, ali i djelovanje. I to ne samo radi boljeg stupnja kompatibilnosti i organizacijsko upravne funkcionalnosti već i radi toga da se na vrijeme osigura za hrvatsku poljoprivredu maksimalno korisna ulazna razina, struktura i kvaliteta proizvodnje u budućim odnosima sa EU. Želim evo i ovom prilikom istaknuti da svakako treba naći sklada, držim da je to jedna od uloge Centra ovako proširenog, naći sklad između poljoprivrede, koja je vrlo intenzivna, efikasna i produktivna, znači krupna i globalno konkurentna s jednim jedinim ciljem profitom i seljačke poljoprivrede, gdje je poljoprivreda filozofija proizvodnje i stvaranje dodane vrijednosti i života u skladu sa prirodom. Evo ovaj drugi pun pristup imao je svoje uprizorenje u nedavno održanom "Eko-etno" manifestaciji koja je održana u Zadru. Pokazalo se da je poljoprivreda sve više i više filozofija proizvodnje i stvaranje dodane vrijednosti, a ne samo ovaj prvi pristup znači profit. Poštujući dakle zakonitosti jednog i drugog pristupa zadatak je omogućiti i poticati obiteljska i druga privatna gospodarstva na takvo gospodarenje ruralnim vrijednostima koje će proizvoditi socijalno optimalne količine visoko vrijedne hrane, biljnih vlakana, industrijskog i krmnog bilja, obnovljive energije, te čuvati biološku raznolikost i krajolik ali održavati kulturno naslijeđe, znači na održiv način upravljati kvalitetom tla, vode i zraka a to je kolegice i kolege prioritet koji zaista nema alternativu. Dakle, dominacija na znanju utemeljenih djelatnosti u svim gospodarskim sferama, posebice u poljoprivredi kao jednoj od istinskih pravih komparativnih vrijednosti naše zemlje, želim naglasiti ovdje i kroz turizam nameće potrebu kreiranja izgradnje institucijske infrastrukture, metodologijskih rješenja, izvedbenih procesa kojima se nove znanstveno istraživačke spoznaje u cjelokupnom lancu poljoprivrede, hrane i ruralnog razvitka učinkovitije povezuju sa stvaranjem gospodarske osnove blagostanja, unapređenja kvalitete života. Evo kada smo osnivali Centar rekli smo da je misija Centra razvijati vrsnost, stručnog istraživačkog rada, te vrsnost servisiranja poljoprivrede i poljoprivrednika i prenositi znanja i tehnologije, u strukture uprave i gospodarstva koji se bave poljoprivredom, politikom i ruralnim razvojem. U ovu misiju Centra uklapa se i pripajanje Zavoda za sjemenarstvo koji će sa svojih 48 stručnjaka sa kvalifikacijskom strukturom o kojoj je govorio kolega Filipović, olakšati i potaknuti procese prilagodbe rasta i razvoja poljoprivrede i cjelokupnog ruralnog prostora u odnosu na današnje izazove, i globalizacije i prehrambenih ekoloških klimatskih izazova koji se nalaze pred poljoprivredom. Očekujem također da centar se razvija kao znanstvena i razvojna institucija i kao Centar znanstvene i strukovne vrsnoće u stvaranju na znanju i iskustvu utemeljenih podloga za upravljanje i vođenje poljoprivredne politike i ruralnog razvoja, nadalje očekujem da i predviđenim programskim djelatnostima, spajanjem postojećih ustanova, u jedinstvenu organizacijsku ali i programsku cjelinu ostvaruje se još jedan u nizu doprinosa Centra, a to je izgradnja nacionalnog inovacijskog sustava koji u stvarnosti predstavlja institucijski oblik vođenja i upravljanja u procesima u gospodarstvu znanja, te da preuzme ulogu da stvara podloge za vođenje nacionalne agrarne, ruralne i regionalne politike koja će umanjivati tranzicijske štete ali istodobno i optimalno efektuirati mogućnosti koje EU zajednička politika i razvojni fondovi omogućuju. Evo, to su razlozi radi kojih ću podržati ovaj Prijedlog zakona.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Slažem se s vama kolegica da poljoprivreda, ljudi koji se bave s poljoprivredom imaju jednu svoju posebnu filozofiju koja je izuzetno vrijedna jer je donijela očuvanju Hrvatskog sela, identiteta Hrvatskog naroda. Ta filozofija koju naš seljak zastupa je zapravo filozofija koja je očuvala i pjesmu i nošnju i vjeru i Hrvatsku riječ kroz sve turbulentne ove godine Hrvatske povijesti i zbog toga naravno Hrvatski seljak danas više nego ikad prije zaslužuje podršku nas zastupnika u ovim integracijskim procesima u kojima ulazimo u Europsku uniju i gdje tu svoju posebnost i identitet donosimo sa sobom. Naravno da se slažem sa vama da proizvodnja hrane ima svoje jedno posebno mjesto. Ona po mom mišljenju predstavlja temelj za suverenitet svake države i hvala Bogu Hrvatska ima dovoljne kapacitete za proizvodnju hrane i ima dovoljne kapacitete da osiguramo svima tu hranu i da nitko ne bude gladan kao što je to slučaj u drugim državama. A ono što mene posebno veseli da se Hrvatska poljoprivreda povezuje sa Hrvatskim turizmom da sve više raste svijest da Hrvatski domaći poljoprivredni proizvod treba ponuditi gostu, da je to nešto što je posebno zbog čega će se taj gost vrlo rado vraćati i veseli me što je Ministarstvo turizma koje ovih dana obilježava dane turizma u Hrvatskoj upravo je uvelo nove modele potpora razvoju kontinentalnog turizma u čemu bilježimo dosta dobre rezultate. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor gospođa zastupnica Nevenka Marinović.
Evo kolegice, ja sam tu filozofiju proizvodnje vidjela na ovom izložbenom sajmu, na ovoj manifestaciji "Eko-etno" u Zadru, i ono što me zaista fasciniralo to je veliki broj vrhunskih proizvoda iz svih krajeva Republike Hrvatske, ponos tih ljudi koji su iznijeli tu svoju baštinu i taj svoj proizvod obogaćen sa ljubavlju sa svojim rukama stavili su na stol ponudili pred posjetitelje. To je prvi korak ka onom drugom o čemu ste govorili da sa tog izložbenog stola to se plasira kroz turizam i to je jedna nova dimenzija i Hrvatskog sela i Hrvatskog proizvoda, a opet jedna nova dimenzija ove filozofije proizvodnje Hrvatskog sela.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo osnovan je uredbom to smo već čuli o osnivanju Zavoda koja je donesena na temelju Zakona o sjemenu i sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja. Zavod obavlja poslove u području sjemenarstva, rasadničarstva i priznavanja sorti i poljoprivrednog bilja i poslove zaštite biljnih sorti kao intelektualna vlasništva u stvaranju novih biljnih sorti. Zavod ima 48 zaposlenih i 10-tak sezonskih radnika i što je bitno za naglasiti najveći dio njih je sa fakultetskom diplomom a samo dvoje sa nižom stručnom spremom. U odjelu za deklariranje sjemena kontrolira se i označava sve sjeme i sadni materijal proizveden u Hrvatskoj i uvezen na Hrvatsko tržište. Na skladištu kontrolnih uzoraka čuvaju se sve partije sjemena u Hrvatskoj kako bi naknadnom ekspertizom mogli utvrditi o kakvoj je sorti riječ je li onoj koja je deklarirana, zašto nije klijava, slabo klijava itd. U pregovorima o sigurnosti hrane 2006. godine jedino je u području sjemena i sadnog materijala Hrvatska nije morala dorađivati dokumente i Europska komisija je bila suglasna da se u toj ovlasti, zakoni i njihova provedba harmonizirane sa EU direktivama. Mjesec dana poslije toga Hrvatska je postala prva zemlja nečlanica EU na temelju čijih rezultata i istraživanja sorte idu u EU katalog. Osječki zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo odnedavno smješten u Brijestu jedini je Hrvatskoj kadrovski i tehnološki osposobljen za utvrđivanje jesu li sjeme i sadni materijal proizvedeni na klasičan način, ekološki ili na agresivan način kao genetski modificiran. Oni utvrđuju također prisutnost i određenu količinu genetskih modifikacija u materijalu koji im se prijavi na ispitivanja ili ga uzmu na tržište te izdaju važeće dokumente za međunarodni promet sjemenu. Od 2009. godine u biotehnološkom laboratoriju provode također istraživanja na hrani i stočnoj hrani. Evo sukladno zaključku Vlade Republike Hrvatske i prijedlogom zakona propisuje se preuzimanje poslova zaposlenih, opreme, prava i obveza te financijskih sredstava z za obavljanje preuzetih poslova Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstva u Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo. Znači Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo obavljat će poslove certificiranja sjemena, sadnog materijala, priznavanje sorti poljoprivrednog bilja, stručni nadzor nad sjemenom i sadnim materijalom, nadzor nad radom očuvanja sorti, očuvanja biljnih i genetskih resursa i postupak zaštite biljnih sorti, te ostale poslove sukladno Zakonu o sjemenu. Donošenjem ovog zakona hrvatski centar preuzet će svih 48 djelatnika Zavoda za sjemenarstvo, njegovu opremu, prostor, financijska sredstva što će doprinijeti racionalnijoj organizaciji poslova i zadaće, a time i smanjenju troškova. Ovdje treba naglasiti da će osim ekonomskih razloga rad u jedinstvenoj instituciji imati sinergijski učinak stručnih istraživačkih kapaciteta na kvalitetu u svakom pogledu te omogućiti racionalnije i efikasnije korištenje sve druge infrastrukture centra. Zadaća centra razvijati vrsnost stručnog istraživačkoga rada, te vrsnost servisiranja poljoprivrede i poljoprivrednika i prenositi znanja i tehnologije iz područja poljoprivrede i srodnih znanosti u strukture uprave i gospodarstva koji se bave agrarnom politikom i ruralnim razvojem. Ili su pod utjecajem takve politike kao što su institucije koje se bave organiziranjem, proizvodnjom i primarnom preradom, zdravstvenim aspektima proizvoda i zaštitom okoliša u poljoprivredi. Evo zbog svega navedenoga podržat ću donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Gospodin zastupnik Daniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ja ću biti protiv ovog zakona, jer smatram da je on jedan upravo od onih zakona u cijelom nizu, cijelom paketu zakona koji se donosi zbog političkog marketinga stvarajući dojam da će se spajanjem dvije institucije osigurati gospodarski oporavak ili određene uštede, a kojih u biti nema. Nažalost, najveća opasnost u tome je što se ne prepoznaje da se svi skupa bavimo pogrešnim problemima od Vlada Republike Hrvatske i Sabora jer razlika u plaći između ravnatelja jedne institucije i njegovog zamjenika ili pomoćnika nije tolika da bi se nadoknadilo radno vrijeme i trošak svih ovih državnih institucija. Ne može se ovakvim odlukama o pripajanju, spajanju postići nikakav rast hrvatskog gospodarstva. Ali danima se u kontinuitetu bavimo upravo tim problemima, jer se želi stvoriti dojam da Vlada ima rješenje za izlazak iz gospodarske krize. A imali smo prije nekoliko mjeseci i zakon koji je navodno trebao spasiti stotine tisuća radnih mjesta, a zapravo se dogodilo da nakon godine dana primjene zakona sredstva su povučena za samo 27 radnih mjesta. Dakle, bavimo se pogrešnim stvarima ali je tragično što kroz jedan takav politički marketing najviše stradaju institucije i ljudi koji se bave stručnim poslovima, a ne oni koji imaju adekvatnu političku zaštitu. Tako je i s ovim konkretnim slučajem Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo koji je osnovan u Osijek upravo u sjedištu jednog poljoprivrednog kraja, ali kao poruka upravo tom dijelu Hrvatske da nisu sve institucije samo u Zagrebu, nisu sve institucije centralizirane nego je ovo jedan pokazatelj državne decentralizacije. Naravno, upravo je ta činjenica služila i saborskim zastupnicima iz redova HDZ-a koji su govorili evo upravo je ovo primjer da Vlada nije sve centralizirala, da Vlada vodi brigu o Slavoniji i Baranji i da kroz takve jedne osnivanje Agencije za hranu ili nastavka rada ovog Zavoda sjemenarstvo i rasadničarstvo u Osijeku se dislociraju određene vladine službe. Ova nova centralizacija zapravo je suprotna vladinoj politici decentralizaciji institucija koja je očito u ovom trenutku potpuno gurnuta u stranu, nje više nema. Ali kada su u pitanju moguće racionalizacije, pa upravo je državni proračun na poziciji Ministarstva poljoprivrede i ribarstva predvidio za sljedeću godinu 2011. 4 milijuna kuna, za 2012. 5 milijuna kuna, upravo za rad ove institucije a godišnje je Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo bio podržan iz državnog proračuna posljednjih godina sa oko 2 milijuna kuna. Dakle, nema tu racionalizacije nego se predviđa očito u određenom obliku novi porast troškova ili neko drugo povećanje u djelatnosti same institucije. Naravno, imat će to jednu iznimno lošu poruku upravo za područje gdje djeluje ovaj zavod. Radi se o jednoj izuzetno stručnoj i uglednoj instituciji. I jedna poruka o njegovom pripajanju drugdje nije dobro. Stoga, ja podržavam ideju da se osniva Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo ali prava bi poruka bila da sjedište te institucije bude upravo u Osijeku i to u Vinkovačkoj 63 gdje je sjedište ove institucije. To bi bila prava poruka svima u istočnoj Hrvatskoj da se i provodi određena decentralizacija a ne centralizacija u Hrvatskoj. Iz tog razloga podržat ću i ideju da se ovaj prijedlog zakona uputi u drugo čitanje, da se ne donosi sad preko koljena jer će posljedice, a i razmišljanje upravo zaposlenika i ove institucije i svih koji se bave poljoprivredom u istočnoj Hrvatskoj biti iznimno loše. Stoga pozivam još jednom, uputimo ovaj prijedlog zakona u drugo čitanje i predlažem da njegovo sjedište bude u Osijeku. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolega Srb, mislim da ovo vaše zadnje što ste rekli vezano oko drugog čitanja za ovaj zakon. Upravo je klub SDP-a taj zaključak dao sa ciljem da ipak raspravimo, odnosno da se uz veće konzultacije napravi jedna mogućnost da rješavamo pitanje ne samo spajanja ovoga zavoda nego isto tako i pitanje savjetodavne službe. Savjetodavna služba koja je također bitan čimbenik razvoja cjelokupnog hrvatskog agrara u ovoj situaciji također možemo kroz to drugo čitanje i taj dio povezati i stvoriti mogućnost da napravimo uistinu jednu kvalitetnu izmjenu, da napravimo jedan kvalitetan centar. Jer kao što sam govorio i prethodno kad se on stvarao, nitko nije protiv takvog jednoga centra, ali je zato da svi čimbenici koji su bitni za razvoj hrvatske poljoprivrede budu u njega uključeni, ali normalno i da se to sve prvenstveno odvija u Osijeku, u Slavoniji i Baranji, tamo gdje je ta proizvodnja poljoprivrede i najveća i najkvalitetnija. Prema tome, drugo čitanje, konzultacije za donošenje konačnog teksta sigurno su jedan dobar put da se ovo pitanje na kvalitetan način i riješi. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, gospodin zastupnik Daniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bodakoš, drago mi je što se razumijemo i što vjerojatno zajednički smatramo da treba najbolju poruku iz ovog visokog doma uputiti i stručnjacima koji se bave poljoprivredom, da se njihova problematika njihovog rada ne lomi preko koljena nego da se dovoljno snažno i dobro argumentira prije nego što se donose odluke koje utječu i na posao kojim se oni bave, ali i pokazuju naš stav o njihovom radu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I kao zadnja u raspravi je gospođa zastupnica, po ovoj točci naravno dnevnog reda, Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici i predstavnici ministarstva. Danas evo raspravljamo čitavo jutro o dopuni i izmjeni ovog Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo, sa konačnim prijedlogom zakona. No iako ovaj naziv sam po sebi dosta pompozno zvuči i svatko bi pomislio da se radi o nekakvom poboljšanju centra i zavoda, radi se samo o još jednom ukidanju neke pravne osobe s javnim ovlastima za koje Vlada je na svojoj sad već poznatoj sjednici 23. srpnja 2010. godine ipak zaključila da nije potrebno da postoji. Pa se tako eto mi ovih dana intenzivno bavimo ukidanjem i pretakanjem zavoda, agencija, instituta koji su nekada osnovani, a ponekad se za njih nakon osnivanja više nije ni čulo. Danas ipak govorimo o nečem drugom, danas kad se radi o ovom centru odnosno zavodu radi se o jednoj respektabilnoj instituciji za koju smo čuli danas sa više strana da svojoj proračun velikom mjerom sama uprihoduje i koja zapošljava velik broj izvrsnih stručnjaka. Stoga smatram i pridružujem se ostalim kolegama iz mog kluba koji smatraju da bi to trebalo razmotriti i ponovno u drugo čitanje poslati samo ukidanje, odnosno pripajanje ovog zavodu centru za poljoprivredu. Vlada koja vodi ovu zemlju trebala bi se ponašati kao dobar gospodar u svim situacijama, kada je zemlja u dobroj gospodarskoj situaciji i kada nije u dobroj gospodarskoj situaciji, a ne da se sama dovede do situacije da ne može održavati sustav koji je sama stvorila i koji očito više ne može uzdržavati. Danas znači predlaže se ukidanje jedne respektabilne ustanove koja veliku većinu svojih prihoda kako sam već rekla samo uprihoduje i koje je na tržištu pa se pitam je li racionalno i dobro da se Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo uklopi u Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo ili ako smatrate da se to zaista treba učiniti, zašto to nije učinjeno puno ranije. Koliko sam vidjela iz prijedloga iz materijala bilo je pet izmjena ovog osnovnog zakona. Po ovom prijedlogu Centar za poljoprivredu, hranu i selo preuzima sve poslove i djelatnike zavoda, a oduzimanjem i zbrajanjem ugrubo onako brojčanih pozicija centra i zavoda za 2012. godinu proizlazi ušteda od oko milijun i 700 tisuća kuna što vjerojatno otpada na plaću zamjenika i ravnatelja zavoda te na naknade predsjednika i članova upravnog vijeća koja se sada ukidanjem zavoda isto tako ukidaju. Zar je onda i do sada bilo potrebno trošiti na te naknade novac, evo pa pitam predstavnika ministarstva kolike su bile te naknade ako se zna i kolike su bile plaće ako je to ta ušteda. U ovom slučaju evo žao mi je posebno što bi se ukinuo centar koji je jedan od rijetkih koji je u ovoj državi decentraliziran odnosno koji se ne nalazi u Zagrebu nego kako su i prijašnji sugovornici rekli u Osijeku. Pitanje je što će biti sa tim zaposlenicima zavoda, da li se oni sele u Zagreb ili će centar imati podružnicu u Gradu Osijeku. U ovom prijedlogu navodi se da će Centar za poljoprivredu, hranu i selo obavljati certificiranja sjemena i sadnog materijala, priznavanje sorti poljoprivrednog bilja, stručni nadzor nad sjemenom i sadnim materijalom, nadzor nad radom održivača sorti, očuvanje biljnih genetskih resursa i postupak zaštita biljnih sorti te ostale poslove sukladno Zakonu o sjemenu i ostalim zakonima na kojima se bazirao ovaj institut koji se ukida. Kako su ovdje prisutni nadležni iz ministarstva na ovu tematiku, iako me trenutno ne slušaju, ja želim ukazati na dva konkretna problema koji su se donosili iz života naših poljoprivrednika, konkretno iz Istre i smatram da to spada u njihov djelokrug rada. Prvi problem je glede priznavanja vinskih sorti koje isto spada u opis Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo, a odnosi se na problem s kojim se susreću vinari posebice u Istri, a to je nemogućnost, odnosno nepriznavanje razlikovanja sorti Terana i Refoška, te nemogućnost komercijalizacije vina iz te dvije sorte loze jer se navodno tvrdi da je to jedno te isto. Pitam se kako je moguće da se u ostalim zemljama pa tako ću navesti samo najbliži primjer Republike Slovenije dopušta komercijalizacija obaju vrsta vina i Terana i Refoška. Pa ako je to moguće u Europskoj uniji zašto onda to ne bi bilo moguće i kod nas. Jer ovaj se zavod koji bi se danas ukinuo ipak bavio donošenjem rješenja o doslađivanju mošta i masulja, te specijalnih vina, o stavljanju u promet grožđa, mošta i vina i drugih proizvoda od grožđa i vina itd. Drugi problem odnosi se na djelokrug, jedan drugi djelokrug rada ovog Zavoda, a odnosi se na istraživanje ekonomike poljoprivrede, ekonomike u preradi poljoprivrednih proizvoda i u proizvodnji hrani, te istraživanja u područjima voćarstva, maslinarstva i povrćarstva. Čitanje ovih nadležnosti potaknulo me na ukazivanje još jednog problema koji dolazi iz stvarnog života naših poljoprivrednika a odnosi se na kvote plavog dizela za poljoprivrednike. Zavod bi za potrebe Ministarstva poljoprivrede, ja sad ne znam da li se to radilo ili nije. Ako se nije radilo smatram da se trebalo, ako se radilo smatram da je to netko trebao i uvažiti kao stručno mišljenje. Da li je netko izračunao koliko se po kulturi, po hektaru troši plavog dizela. Jer opće je poznato da razne kulture imaju razne potrebe za uporabom mehanizacije i/ili navodnjavanja uređajima koji također i agregatima koji također troše plavi dizel. Mislim i smatram da se tako stvara jedna velika diskriminacija između uzgajivača primjerice žitarica, povrća i slično. Evo to su bili neki konkretni primjeri koje smatram da se treba netko baviti u ovoj zemlji, a ne samo pitanjima di će tko sjediti u ovoj sabornici. Nadam se da se ovo ako prođe, prvo se nadam da će ovaj prijedlog ići ipak u drugo čitanje. Međutim, skeptična sam glede te moje nade i izgleda da će ovo biti samo jedna promjena tabli na pročeljima zgrada raznih institucija, a tu promjenu tabli Vlada Republike Hrvatske uporno naziva reformom javne uprave. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Kolegice Vrbat, govorili ste o dakle centralizaciji zavoda, ustanova, agencija koja je zaista dovela do toga da evo već prije godinu dana Zavod za tlo koji je također bio u Slavoniji je također preseljen u Zagreb, a ovo je sada drugi zavod koji također istim načelom se premješta u Zagreb. Nadalje, Zavod za, da ne govorim samo o Slavoniji. Zavod za masline i južne kulture također je premješten u Zagreb. Od ranije već je zaista rekao bih pomalo smiješno da je Zavod za poljoprivrednu proizvodnju i hranu ili pak Zavod za agro-ekonomiku i selo također u Zagrebu. Evo i Ergela Đakovo također se pripaja i ne znam ni ja spaja itd. Nema tu nikakve uštede draga kolegice pogotovo kada se radi o Zavodu za rasadničarstvo i sjemenarstvo u Osijeku, jer kada gledate taj Zavod onda prilikom njegovoga utemeljenja iz proračuna je izdvajano za poslovanje toga Zavoda za sjemenarstvo i rasadničarstvo, dakle 1999. godine 50% za poslovanje. Sada 2009. godine taj postotak je 16%. Sve ostalo Zavod ostvari dakle svojim poslovanjem. Tako da je ovaj zakonski prijedlog vjerojatno i vama kao što je i nama neprihvatljiv. Hvala lijepo.
Gospođa Tanja Vrbat odgovor. Izvolite.
Hvala kolega Grubišić na ovim dodatnim detaljima iz života ovog Zavoda. Pa mislim da ovaj prijedlog samo pokazuje kako se proklamirana decentralizacija ipak ne provodi i da svakim danom sve sigurnije idemo u to da imamo primat u centralizaciji valjda da budemo najcentraliziranija zemlja u Europi što mislim da već i jesmo, a vjerojatno i šire. Šteta je što se, što nema vjerojatno pravog ekonomskog učinka od ovog i što se jedna respektabilna i profitabilna institucija u ovom trendu općeg ukidanja ukida bez vjerojatno dovoljno analize.
Hvala lijepa. Dame i gospodo, zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti za ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. To je hitni postupak, P.Z. broj 609. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Klub zastupnika SDP-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: O izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu sa konačnim prijedlogom zakona P.Z. br. 609. provedena je rasprava u prvom čitanju. I drugo, sve primjedbe i prijedloge iz rasprave uputit će se predlagatelju da ih uzme u obzir pri izradi konačnog prijedloga zakona. Državni tajniče, izvolite se izjasniti o prijedlogu ovih zaključaka.
Hvala lijepo. Ne prihvaćaju se zaključci budući da je predloženi zakon sastavni dio programa gospodarskog oporavka Vlade RH i da se ništa bitnije ne bi izmijenilo, a i ova rasprava pokazala je da je zakon opravdan. Hvala lijepo.
Ovaj zaključak Vlada ne prihvaća. Dajem na glasovanje prijedlog zaključka Kluba zastupnika SDP-a. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zaključak nije prihvaćen, 41 glas za, 2 suzdržana i 70 protiv. Prelazimo na izjašnjavanje amandmana Kluba zastupnika HDSSB-a gospodina Dinka Burića, Bore Grubišića i Ivana Drmića na čl. 2.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Predloženi amandman nije u skladu sa Poslovnikom o radu Hrvatskoga sabora. Prema Poslovniku amandmanom se mogu mijenjati samo članci prijedloga zakona koji se predlaže, mijenjati u izmjenama i dopunama zakona. Čl. 2. predloženih izmjena i dopuna zakona je prijelazni članak, a odredbe o nazivu i sjedištu hrvatskog centra sadržane su u čl. 1. Zakona za osnivanje hrvatskog centra koji nije predmet izmjene i dopune prijedlog zakona. Također, centrom ne upravlja već rukovodi ravnatelj koji može imati pomoćnika kako je regulirano zakonom. Predloženim amandmanom predlaže se da centrom upravlja ravnatelj i zamjenik ravnatelja, to je pravno neprihvatljivo jer centrom upravlja upravno vijeće kojeg imenuje osnivač dok ravnatelj rukovodi centrom, a ne, pa je neprihvatljivo da ravnatelj i zamjenik ravnatelja upravljaju ili rukovode istom ustanovom. Hvala lijepo.
Gospodin Boro Grubišić u ime kluba. Izvolite.
Gospodine državni tajniče nisam vas dobro razumio s obzirom da ste bili tako malo u govoru brzi, da, ali mislim da ste u velikoj zabludi što se tiče ovoga centra i mislim da su naši amandmani za razliku od vaših, od vašeg cijelog zakonskog prijedloga potpuno suvisli. Vi zapravo i vaš zakonski prijedlog mi držimo potpuno nesuvislim i štetnim u gospodarskom ili političkom smislu. Našim amandmanima pokušali smo ispraviti to i tražim glasovanje o našim amandmanima.
Hvala. Tko je za ovaj amandman Kluba zastupnika kojeg inače Vlada ne prihvaća, molim da digne ruku? Hvala, nije dobio potrebitu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. Molim uključimo se i glasujmo o zakonu. Rezultat? Ovaj zakon prihvaćen je većinom glasova, 78 glasova za, ništa suzdržanih i 31 protiv. Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 618. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog da se raspravi u hitnom postupku sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnijela zastupnica gospođa Dragica Zgrebec. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospodin Josip Kraljičković, državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici imam zadaću i čast da vam ukratko predstavim Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Razlog za donošenje ovog zakona je već poznat Program provođenja gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske. Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu osnovan je Uredbom Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu radi obavljanja poslova pružanja stručne podrške razvitku poljoprivredne proizvodnje na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Zakonom o poljoprivredi, Zakonom o državnoj potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju, Zakonom o morskom ribarstvu propisano je da Hrvatski zavod za poljoprivredu i savjetodavnu službu kao javna ustanova obavlja poljoprivrednu savjetodavnu djelatnost kao i javnu službu. Hrvatska poljoprivredna komora osnovana je Zakonom o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori lanjske godine kao samostalna i neovisna, stručna i poslovna organizacija koja između ostaloga promiče, štiti i zastupa interese svojih članova. A članovi su svi koji su upisani u upisnik poljoprivrednih gospodarstava. Znači oko 194000 poljoprivrednih gospodarstava. Donošenjem ovog zakona Hrvatska poljoprivredna komora preuzet će oko 250 zaposlenika Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu, njihovu opremu, prostor i financijska sredstva za obavljanje predviđenih poslova koji će doprinijeti racionalizaciji poslova i zadaća, a time i smanjenju troškova. Računamo da će biti smanjenje troškova sa razina i osnova plaće, usklađivanje sa određenim uredbama do 20%. Ovim se prijedlogom zakona predlaže ukidanje članarine … [[Ne razumije se.]] i uvodi se komorski doprinos kojeg su obavezni plaćati članovi komore, korisnici … [[Ne razumije se.]] plaćanja u poljoprivredi, sukladno Zakonu o državnoj potpori poljoprivrednom i ruralnom razvoju. Odluku o visini komorskog doprinosa donose sami članovi na svojoj skupštini komore, a obračunava i … [[Ne razumije se.]] Agencija za plaćanja poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Također je važno istaknuti ovdje da pokroviteljstvo nad prijedlogom ovoga Zakona o organizaciji komore, imamo i od francuske poljoprivredne komore, i da sam imao priliku i čast biti sa našim predstavnicima Hrvatske poljoprivredne komore u Bruxellesu gdje smo bili primljeni na najvišim razinama, gdje smo dobili maksimalnu podršku kao država za osnivanje takve važne nacionalne institucije. Također je važno ovdje sada istaknuti … [[Ne razumije se.]] prijedloga zakona, da imamo posebnu priliku da izravno sudjelujemo u stvaranju vrlo respektabilnih i jakih nacionalnih institucija koje do sada nismo imali. Kako prijašnji centar, tako je sada komora ovdje, i da na taj način takve institucije dolaze u svaki dio Hrvatske, tako i u Slavoniju, tako i u Dalmaciju, tako i u Podravinu, Posavinu itd. Ono što je bitno naglasiti, … [[Ne razumije se.]] prethodnoj raspravi, financiranje je isključivo na temelju ovlasti koje je dao zakon, nema profitabilnog i klasičnog tržišnog natjecanja i ostvarivanja prihoda, znači institucije koje su ovdje osnovane stvorila im je uvjete za rad i osnivanje država, a ne klasično tržište, tako držimo da će se i kroz ovaj rad komore za javne ovlasti koje ima savjetodavna služba nastaviti i omogućiti bolji i efikasniji rad, i na taj način izravno upravljanje i sudjelovanje samih poljoprivrednika iz cijele Republike Hrvatske. Također će se na taj način smanjiti utjecaj javnog i privatnog, odnosno privatnog u javnu djelatnost, imali smo prethodno primjer da smo manje-više čuli primjedbe iz određenih klubova zastupnika, koje smo dobili i mi u Vladi, a koje je napisao ravnatelj Zavoda za rasadničarstvo i sjemenarstvo, tako da osobno se radi o isključivo o osobnom interesu, a držimo da je to isto dobar razlog da se ovakav zakon i ovi zakoni danas koji su na dnevnom redu i donesu. Evo držimo da će se prihvatiti ovaj prijedlog zakona. Zahvaljujem se na vremenu i pažnji.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, predsjednica Odbora gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj raspravio je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, s konačnim prijedlogom zakona, kao matično radno tijelo. U raspravi je izraženo nezadovoljstvo objedinjavanjem institucija u jednu, obrazloženje reorganizacijom agencija i zavoda radi racionalizacije poslovanja tim više što nema procjene učinaka takvih reorganizacija. Upitna je efikasnost provođenja zadataka, budući da se dobro organiziran i ustrojen Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu pripaja Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, kojoj je interesno udruženje i čije funkcioniranje još nije u potpunosti zaživjelo. Stoga nisu realne usporedbe sa zemljama Austrijom i Francuskom u kojima je obavljanje poljoprivredno-savjetodavne djelatnosti u okviru poljoprivrednih komora praksa. Obzirom na članak 7. stavak 5. ocijenjeno je neprihvatljivim da Hrvatska poljoprivredna komora kao interesno udruženje donosi odluku kojom će se službenicima i namještenicima zavoda ponuditi sklapanje ugovora o radu, a kojima ne. Iznesena je i primjedba na članke 24., 25. konačnog prijedloga zakona. Naime oni propisuju vođenje komorskog doprinosa, koji je obvezan za sve članove komore, koji ostvaruju pravo na izravna plaćanja u poljoprivredi, a komorski doprinos obračunava Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Nije definirano tko će i kako obračunavati plaćanje doprinosa članova komore, koji jesu u upisniku, ali ne ostvaruju pravo na izravna plaćanja u poljoprivredi. Sa nužnošću da se i to mora zakonski odrediti suglasio se i predstavnik predlagatelja. Imajući u vidu sve primjedbe iznesen je prijedlog da odbor predloži Hrvatskom saboru da se rasprava o predmetnom prijedlogu zakona provede u prvom čitanju, no taj prijedlog je većinom glasova odbijen. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 6 za, i 2 protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Gospođa Dragica Zgrebec, u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. U ime kluba SDP-a vrlo kratko ću se osvrnuti na ovaj prijedlog izmjene i dopune Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Mi ocjenjujemo da niti ideja, niti izvedba ove, ovakvog prijedloga nisu dobri, i smatramo da nije moguće po hitnom postupku donijeti ovakve izmjene i dopune zakona, nego da je potrebno provesti raspravu u prvom čitanju, i do drugog čitanja razjasniti, pojasniti određene nelogičnosti koje su ovim prijedlogom predložene. Pripajanje poljoprivredne savjetodavne službe u poljoprivrednu komoru se obrazlaže praksom europskih zemalja. Posebno se tu ističe praksa Austrije i Francuske, no Hrvatska nema tradiciju komorskog organiziranja poljoprivrednika, tako da je upitno može li se jedna institucija koja je dobro organizirana, koja dobro funkcionira priključiti poljoprivrednoj komori, koja je tek osnovana i koja još uvijek nije u potpunoj funkciji. Zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu osnovan je 1997. godine, i djeluje teritorijalno, dakle zaposlenici djeluju pri županijama i oni su najbliži poljoprivrednim proizvođačima. Poljoprivredna komora još uvijek nema teritorijalnu organiziranost, pa je upitno na koji način bi ubuduće funkcionirala savjetodavna služba, kojom bi upravljalo se iz poljoprivredne komore. Poljoprivredna savjetodavna služba je specijalizirana ustanova, koja pomaže poljoprivrednim gospodarstvima pri donošenju odluka osiguranjem kvalitetnih i stručnih informacija, potiče suradnju obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava s institucijama, ali i sa pojedincima važnim za uspješnu poljoprivrednu proizvodnju, posreduje u provođenju mjera, potpore u razvoju obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i ruralnih prostora kao cjeline. Ciljevi koje ona treba ostvariti, a koji su definirani su sljedeći: trebalo bi raditi na povećanju konkurentnosti poljoprivredne proizvodnje, na napretku ruralnih prostora, informiranost i educiranost poljoprivrednika, osigurati pristupačnost znanju, unapređenju tehnologije, povećanju proizvodnje i kvalitete i tržnosti proizvoda, povezivanju poljoprivrednika, razvoju sustava poljoprivrednog obrazovanja. Dakle, jednim velikim dijelom usmjerenost poljoprivredne savjetodavne službe jest na tome da bude servis obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu kojem zapravo u Hrvatskoj i treba najviše takvih informacija i koje one baš i nisu tako javno i dostupne. Dakle, ovim prijedlogom se sada želi Poljoprivrednoj komori osigurati i javna ovlast koja postojećim zakonom zapravo ona i niti nema. Međutim, Poljoprivredna komora je stručna i poslovna organizacija, interesno organizirana, a ciljevi su im uz one nabrojene ja ću samo reći ovaj dio koji se odnosi na interese organiziranja, a to je zaštite i zastupanja interesa članova komore i to je usklađivanje interesa članova komore. Iz ovakvog zakonskog uređenja, organizacije i ciljeva ovih 2 ustanova logičnije bi bilo da se Zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu ako ga već treba negdje smjestiti da ne djeluje kao posebna institucija nađe svoje mjesto u Hrvatskom centru za poljoprivredu, hranu i selo nego u Poljoprivrednoj komori. Smatramo, kao što je rečeno i kod prethodnog prijedloga zakona, da bi trebalo razmotriti što bi trebao obuhvatiti Centar za poljoprivredu, selo i hranu i tek tada zapravo raspravljati i o sudbini Zavoda za poljoprivredno savjetodavnu službu. Iako je još Zakonom o poljoprivredi iz 2001. godine uređeno osnivanje Poljoprivredne komore sam zakon i ustroj Poljoprivredne komore započeo je 2009. godine. Dakle u jednom dugom razdoblju bilo je nekih prijepora na koji način organizirati Poljoprivrednu komoru. A postojeći zakon uređuje primarno organizaciju Poljoprivredne komore, a ona gotovo da po postojećem zakonu niti nema javnih ovlasti. I sami zaposleni čelnici Poljoprivredne komore kažu da bi trebalo doraditi Zakon o poljoprivredi, o Poljoprivrednoj komori, pa bi i u tom smislu trebalo povesti raspravu. I sada nekoliko konkretnih primjedaba. Ove izmjene u čl. 5. donose izmjenu čl. 24. gdje se mijenja način financiranja i gdje će u prvo vrijeme zapravo primarno financiranje ići iz državnog proračuna jer će se na taj način financirati upravo ovaj dio javne ovlasti, odnosno Poljoprivredno savjetodavna služba. Dakle, umjesto komorske članarine ovdje se uvodi komorski doprinos. U čl. 6. neprihvatljivo je u stavku 1. da komorski doprinos obračunava, ali i obustavlja Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju i da ih ona uplaćuje na žiro račun komore. Nitko nema pravo da na takav način članicama Poljoprivredne komore zapravo oduzima sredstva koja joj pripadaju po Zakonu o potporama u poljoprivredi, ali to nije niti funkcija Agencije za plaćanje. Njezina funkcija je nešto drugo i smatramo da ovaj dio zapravo treba izbaciti iz zakona. Same članice komore moraju same obračunavati i uplaćivati komorski doprinos. A posebno je sporan čl. 7. i to u točkama 5., 6. i 7. gdje se govori da će nakon donošenja akata iz stavka 2. ovog članka i upisa i brisanja Hrvatskog zavoda za poljoprivredno savjetodavnu službu u sudski registar na temelju zakona itd., komora će službenicima i namještenicima zatečenim na obavljanju poslova koji se preuzimaju ovim zakonom ponuditi sklapanje Ugovora o radu, a onima kojima se ne može ponuditi sklapanje Ugovora o radu i ne mogu se rasporediti otkazat će radni odnos. Ovo je prvi puta u čitavom ovom setu zakona u kojima raspravljamo o pripajanju ili o spajanju ili ukidanju određenih institucija da se kaže da dio zaposlenih neće moći nastaviti rad, odnosno da će netko drugi odlučivati hoće li oni ostati u radnom odnosu ili ne. Ako svi ocjenjujemo da današnja Savjetodavna služba je stručna institucija u kojoj je koncentrirano znanje i ljudi koji mogu obavljati svoju funkciju onda nije normalno i nije logično da eto čelništvo Poljoprivredne komore odlučuje tko će ostati da obavlja te poslove, a tko eventualno neće i kome će se otkazati Ugovor o radu. U tom smislu također smo podnijeli amandman i smatramo ako sve institucije koje pripajamo nekim drugim institucijama preuzimaju ukupni broj zaposlenih da to treba učiniti se i sa Poljoprivredno savjetodavnom službom. Dakle, predlažemo da ipak predstavnik Vlade prihvati da ovaj prijedlog ide u drugo čitanje kao i prethodni prijedlog tako da u jednom vremenskom razdoblju izanaliziramo dobre i loše strane ovih prijedloga i da u drugom čitanju izađemo ipak sa kvalitetnijim prijedlozima. Ukoliko se ne bi prihvatilo da ovaj prijedlog zakona ide u drugo čitanje klub SDP-a neće prihvatiti ovakav prijedlog.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Krešo Filipović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo iz istih razloga, koje naravno neću ponovno obrazlagati jer sam to učinio raspravljajući po prethodnoj točki dnevnog reda u ime Kluba zastupnika HDZ-a, a bilo je već ovdje u više navrata spomenuto razlozi zašto se donosi niz ovih izmjena i dopuna određenih zakona, želim samo naglasiti da će Klub zastupnika HDZ-a podržati predmetne izmjene i dopune, odnosno prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Naime, Zakon o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori i to po prvi puta u Republici Hrvatskoj donesen je koncem veljače prošle godine i objavljen je u Narodnim novinama 9. ožujka iz 2009. godine čime su konačno stvoreno formalno pravne pretpostavke za uspostavu i ustroj Hrvatske poljoprivredne komore. Sukladno važećem Zakonu Hrvatska poljoprivredna komora ima svojstvo pravne osobe sa sjedištem u Gradu Zagrebu, koja je samostalna i neovisna te stručna i poslovna organizacija a njeni osnovni ciljevi i djelovanje, promicanje, zaštita i zastupanje interesa svojih članica te njihova edukacija i savjetovanje, te pružanje potpora članovima Komore s ciljem unapređenja poljoprivredne proizvodnje i ruralnih prostora te konačno promicanje vrijednosti važnosti očuvanja i unapređenja poljoprivrede i ruralnih prostora ukupnom društveno gospodarskom razvitku Republike Hrvatske. MI iz Kluba Hrvatske demokratske zajednice smo mišljenja kako poljoprivredna Komora sukladno odredbama važećeg zakona uistinu predstavlja sasvim solidan model organiziranja poljoprivrednika u Republici Hrvatskoj, koji su u proteklim godinama, mislim da se u tome dijelu možemo svi složiti, pred tijelima državne vlasti nastupali često nedovoljno kvalitetno organizirani i nerijetko potpuno razjedinjeni u svojim stavovima. Takva situacija ili bolje rečeno stanje nije odgovaralo niti poljoprivrednicima niti državi, a sve iz razloga jer poljoprivrednici u tim godinama svoga nastupanja prema državnim institucijama zaduženim za poljoprivredu nisu imali jedinstvenog predstavnika koji bi s jedne strane imao kredibilitet a s druge strane partnerskog duha te znanja na stručan i ispravan način artikulirati zajedničke interese svih poljoprivrednih proizvođača u Republici Hrvatskoj. Dakle, usvajanjem Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, u potpunosti su stvorene pretpostavke da Komora ako to već danas i nije u bliskoj budućnosti uistinu postane ravnopravni partner i suradnik Vladi Republike Hrvatske u kreiranju i efikasnoj provedbi mjera poljoprivredne politike. Dakako zastupajući pri tome zajedničke interese svih hrvatskih poljoprivrednika. Potrebno je reći kako je komorski način organiziranja i nastupanja poljoprivrednika osim što je on u interesu samih poljoprivrednih proizvođača interesantan i tijelima državne vlasti nadležnim za područje poljoprivrede s obzirom na činjenicu da će za sugovornika u svim budućim pregovorima i dogovorima vezanim uz aktualnosti poljoprivredne politike imati jednog sugovornika. Konačno smatramo važnim naglasiti i to čisto kao informaciju kako ovakav ili sličan način organiziranja poljoprivrednih proizvođača ima dugogodišnju tradiciju uspješnog djelovanja i u mnogim zemljama Europske unije, poput Austrije, Njemačke i Francuske te kako ideja o osnivanju i uspostavi Hrvatske poljoprivredne komore koja je bila praćena bojnim raspravama zainteresiranih partnera sazrijevala punih 7 godina, da bi u konačnici dobila svoj oblik i strukturu kako je to definirano važećim Zakonom. Kada je riječ o predloženim izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori za koje sam već uvodno rekao da će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati, bitno je reći kako one idu u pravcu daljnjega snaženja Komore kako u stručnom tako i u financijskom smislu. S jedne strane, preuzimanjem u svoj djelokrug rada poslova poljoprivredno savjetodavne djelatnosti što je na tragu najboljih europskih iskustava, a s druge strane jasnim, transparentnim, te efikasnijim definiranjem načina osiguranja potrebnih sredstava za neometan rad Komore. Naime, sukladno članku 7. Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, predviđeno je da Komora preuzme poslove zaposlene, opremu, prava i obveze te financijska sredstva za obavljanje preuzetih poslova od Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu, dakle od institucije koja je osnovana još 1997. godine temeljem uredbe o Hrvatskom zavodu za poljoprivrednu savjetodavnu službu. To konkretno znači kako će Hrvatska poljoprivredna komora, ubuduće osim do sada zakonom propisanih djelatnosti obavljati poljoprivredno savjetodavnu djelatnost kao javnu službu koja će se financirati iz državnog proračuna a da će Hrvatski zavod za poljoprivredno savjetodavnu službu u jasno propisanom roku prestati s radom. Ovdje je važno spomenuti i to kako će Komora poljoprivredno savjetodavne usluge, poljoprivrednicima i ribarima pružati u okviru svoje stručne službe kojim će rukovoditi predstojnik, a u okviru koje će raditi 250 preuzetih i to uglavnom visoko stručnih djelatnika Hrvatskog zavoda. Ja bih se ovdje samo kratko osvrnuo i izrazio svoju osobnu nadu da će se prilikom preuzimanja djelatnika Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu kao što je to i gospođa Zgrebec naglasiti voditi računa da se preuzmu svi djelatnici. Jer ja sam osobno bio jedan određeni niz godina predsjednik upravnog vijeća i mogu samo naglasiti da je ta služba stvarno u prethodnom periodu koju još treba ubuduće dodatno ekipirati značajno pridonijela razvoju Hrvatske poljoprivrede pa se nadamo da će u okviru danas sutra Hrvatske komore nastaviti raditi na isti način. Nadalje, 5. i 6. člankom zakona kojim se mijenja 25. i 24. članak važećeg Zakona znatno transparentnije i efikasnije su definirani izvori iz kojih se osiguravaju sredstva za rad komore. Obveznici i način određivanja Komorskog doprinosa te način njegova obračunavanja i plaćanja što će zasigurno dodatno pridonijeti materijalnoj i financijskoj sigurnosti funkcioniranja komore. Dakle, temeljem prethodno rečenog može se zaključiti kako se predlaže uvođenje komorskog doprinosa koji bi uz sredstva državnog proračuna predviđena za obavljanje poslova javnih djelatnosti te obavljanje poljoprivredno savjetodavne djelatnosti trebao predstavljati osnovni izvor financiranja rada komore. Što znači da se odustaje od prvobitno predviđenog rješenja o članarine. Sukladno predloženom rješenju obveznici plaćanja komorskog doprinosa bili bi svi članovi komore koji ostvaruju prava na izravna plaćanja ... naravno u skladu sa zakonom o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, a visinu komorskog doprinosa određivala bi skupština komore što je po nama sasvim logično rješenje. Isto tako potpuno nam se čini logičnim rješenjem kojim će Agencija za plaćanja poljoprivredi i ruralnom razvoju obračunavati i obustavljati komorski doprinos, te ga u konačnici uplaćivati na račun Komore. S obzirom na činjenicu da Agencija jedina raspolaže podacima o poljoprivrednim gospodarstvima koja ostvaruju pravo na izravno plaćanje. Međutim, ovdje moram u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice upozoriti predlagatelja, mislim da je isto tako o tome govorila gospođa Zgrebec, da ovo može biti samo prijelazno rješenje. Dakle, ovih recimo godinu dana do ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju, jer ubuduće Agencija niti će moći niti će smjeti obavljati ove poslove jer to neće dozvoliti Europska komisija. I na kraju uvažavajući sve prethodno rečeno ali i činjenicu da u ostalim Europskim zemljama kao što su Austrija i Slovenija imamo pozitivne primjere preuzimanja savjetodavnih uloga u poljoprivredi ali drugih poslova državne uprave od strane njihovih komora, Klub zastupnika HDZ-a podržat će usvajanje ovog Zakona. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba HSS-a gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče sa suradnicom. Obaveza osnivanja Poljoprivredne komore navedena je u Programu Vlade Republike Hrvatske. Za to su postojala tri ključna razloga. Prvo u Hrvatskoj postoji preko 800 različitih udruga poljoprivrednih proizvođača i praktički nije bilo moguće utvrditi tko legitimno zastupa njihove zajedničke interese. Drugo, Vlada Republike Hrvatske i resorno ministarstvo u toj populaciji poljoprivrednih udruga i proizvođača nisu mogli imati ravnopravnog partnera koji bi temeljem stručnih podloga mogao se ravnopravno uključiti u sukreiranje i provođenja mjera poljoprivredne politike. I treće, postoje razne institucije i zavodi među njima i savjetodavna služba koja treba biti servis poljoprivrednih proizvođača i tom smislu ona doista treba biti efikasna. Stoga se i logički nameće zaključak da je potrebno poljoprivredne proizvođače povezati sa tom savjetodavnom službom što je Vlada Republike Hrvatske zaključkom od 23. srpnja 2010. godine i učinila. I zbog toga danas raspravljamo o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednoj komori koja će preuzeti 250 zaposlenika Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu, njihovu opremu, financijska sredstva i prostor što će doprinijeti racionalnom poslovanju, racionalnoj organizaciji poslova i zadaća, smanjenju troškova i uštedi proračunskih sredstava za 20% ali isto tako mi u klubu HSS-a vjerujemo naravno i efikasnijem radu savjetodavaca u sinergiji sa izabranim članovima Poljoprivredne komore. Dakle, mogu reći da mi u klubu HSS-a podržavamo prijedlog Vlade u pogledu izmjena postojećeg Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Smatramo da je taj prijedlog dobrodošao da on pridonosi daljnjem jačanju komore putem uključenja stručne savjetodavne službe što je na tragu najboljih europskih iskustava. Isto tako smatramo da je važno definirati financiranje rada Poljoprivredne komore kako bi ona mogla uistinu započeti sa ostvarivanjem zadaća koje smo joj zakonom povjerili. Smisao Poljoprivredne komore je izravno uključivanje poljoprivrednih gospodarstava u poslovno strukovnu instituciju koja će kao odgovoran i odgovarajući partner pomagati u kreiranju i efikasnoj provedbi mjera poljoprivredne politike i razvojnih programa. Poljoprivredna komora treba pridonijeti jačanju poljoprivrednog poduzetništva, poslovnom povezivanju sa prehrambenom industrijom, distributerima poljoprivrednih proizvoda, a radi objedinjavanja zajedničkih interesa jedinstvenog djelovanja u uspostavljanju ravnoteže između proizvodnje, prerade i potrošnje poljoprivrednih proizvoda kako za domaće tako i za inozemno tržište. Ideja o uspostavi Hrvatske poljoprivredne komore datira još iz 2002. godine kada je i pripremljen prvi radni prijedlog zakona s obzirom da Zakon o poljoprivredi je predvidio osnivanje Hrvatske poljoprivredne komore. Nažalost, 2002. godine zakon nije upućen u daljnju proceduru ali je započelo razdoblje za koje možemo reći da je razdoblje široke javne rasprave pri čemu se razvijala svijest budućih korisnika o potrebi da se uspostavi jedinstveni oblik organiziranja i okupljanja poljoprivrednika koji bi u javnosti zastupao njihove stručne interese i koji bi bio istinski partner Vladi Republike Hrvatske ali i sukreator mjera poljoprivredne politike i razvojnih programa te njihovoj efikasnoj provedbi. Punih 7 godina nakon brojnih rasprava sa zainteresiranim partnerima prva Hrvatska poljoprivredna komora dobila je svoj oblik i strukturu definirano u Zakonu o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Taj zakon je usvojio početkom 2009. godine. Naravno da tradicija rada poljoprivrednih komora u Europi datira još od kraja 19. do početka 20. stoljeća i u svojoj dugoj i bogatoj prošlosti takve od države neovisne organizacije pokazale su se korisne poljoprivredi i državi. One su omogućile poljoprivredi veću autonomiju a država je prijenosom nekih zadataka na poljoprivredne komore rasteretila svoju upravu. Primjeri koji se često spominju su upravo Austrija i Slovenija u kojima su komore preuzele savjetodavnu ulogu u poljoprivredi i ti primjeri govore o pozitivnom i efikasnom načinu prijenosa poslova državne uprave izravno na komoru. Takav način organiziranja savjetodavne djelatnosti najbolje omogućuje razvijanje usluge sukladno potrebama onih kojima je namijenjena. Time će edukacija postati bolja i izravnija za korisnike posebice sada kada smo na pragu ulaska u EU što poljoprivrednicima donosi nove izazove i usklađivanje ukoliko žele opstati na zahtjevnom tržištu EU. Osim toga prijenos poslova iz nadležnosti državne uprave na komoru svjetlo je razvijanja partnerstva sa držanom upravom što je jedan od prioriteta postavljen u vladinom Programu gospodarskog oporavka Republike Hrvatske. Upravo te komore Austrije i Slovenije koje uzimamo kao primjer imaju tri važne uloge i na sličan način funkcionirat će i Hrvatska poljoprivredna komora. Za primjer ću navesti poslove Poljoprivredne komore Austrije i Slovenije obavljaju. One objedinjuju podatke o svim svojim članovima i njihovim proizvodnim resursima na jednom mjestu i naravno iz takve baze komora crpi podatke za informiranje i poticanje članstva i tržišta za ponudu poljoprivrednih proizvoda i usluga na tržištu, transfer subvencija prema poljoprivrednim proizvođačima, izdavanja dokumenata poljoprivrednicima iz područja u kojima su komori prenesene javne ovlasti, a na temelju evidencije koje vodi komora ili poslova kontrole i praćenja koja obavljaju službe kontrole unutar komore. Također zastupaju interese poljoprivrednika članova komore kroz sudjelovanje predstavnika komore u donošenju zakonskih i provedbenih propisa. I ono što je također važno a što i mi sada rješavamo ovim izmjenama i dopunama zakona riječ je o besplatno savjetovanju poljoprivrednika iz područja pravni, odnosno socijalnih savjeta, poreznih savjeta, organiziranja dopunskih djelatnosti i dakle tercijarnih djelatnosti na selu, ali i izravne ponude i prodaje proizvoda na poljoprivrednom gospodarstvu U organizacijskoj strukturi ovih komora zajedničko je decentralizirano djelovanje komore, a predstavnici komore prisutni su na terenu i dostupni svojim članovima. Osim toga te poljoprivredne komore ravnopravan su partner ministarstvu kod donošenja propisa i u službi su i pod kontrolom samih poljoprivrednika. Hrvatska poljoprivredna komora osmišljena je i osnovana kao organizacija javnog prava utemeljena na članstvu fizičkih i pravnih osoba koje se bave poljoprivredne djelatnosti. U interesu bržeg razvitka hrvatske poljoprivrede i prilagodbe obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva tržišnim uvjetima uloga komore kao samostalne poslovne strukovne organizacije stoga je izuzetno važna. Obzirom da su članovi komore na izborima predstavnici poljoprivrednih proizvođača možemo reći njihovi komorski zastupnici, a ima ih 119 sa područja cijele Hrvatske, oni imaju legitimitet zastupati interese poljoprivrednika i sada će u sinergiji sa savjetodavnom službom konkretno moći otkloniti dosadašnje prepreke i biti efikasniji u pripremi hrvatske poljoprivrede za izazove koje pristupanje EU nosi sa sobom. Komora treba predstavljati zajedničke interese poljoprivrednih proizvođača ali i poljoprivrednika, ali isto tako treba Vladi olakšati pregovore sa poljoprivrednim sektorom jer će sa sugovornika imati relevantnog partnera. Vjerodostojnost komore kao relevantnog partnera u zastupanju interesa poljoprivrednika temelji se upravo na tome što su članovi skupštine komore izabrani na izborima koji su provedeni tijekom ove godine u cijeloj zemlji u svim županijama. Očekujemo naravno u klubu HSS-a da komora bude prepoznata od strane Ministarstva poljoprivrede kao suradnik i ravnopravni partner i da u rješavanju problema koji se javljaju u poljoprivrednom sektoru Ministarstvo poljoprivrede komunicira izravno sa predstavnicima Poljoprivredne komore jer dakle u komori su doista ljudi koji vjerodostojno mogu predstavljati i zastupati poljoprivredne proizvođače. Ponavljam, izabrani su na izborima i oni imaju legitimitet da sudjeluju u kreiranju mjera poljoprivredne politike i naravno razvojnih programa u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Stoga mi u klubu HSS-a podržavamo donošenje ovog zakona i zalažemo se da se on doista i operativno što prije provede na terenu za dobrobit razvoja hrvatske poljoprivrede. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HNS-a i HSU-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. I ovaj je zakon jedan od zakona kojeg Vlada predlaže temeljem prijedloga reorganizacije agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima koje je izradilo Ministarstvo uprave, a u svrhu provedbe Programa gospodarskog oporavka i to kao jedna od mjera reforme javne uprave. Zakon o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori donesen je u veljači 2009. godine, a komora je profunkcionirala uz velike teškoće početkom ove godine kad je donesen i statut i svi drugi potrebni akti kako bi se ista mogla registrirati i započeti s radom. Hrvatski zavod za Poljoprivrednu savjetodavnu službu osnovan je uredbom Vlade još daleke 1997. godine. Što se kaže u konačnom prijedlogu zakona? Predlagatelj u ocjeni stanja navodi da će temeljem ovoga zakona Hrvatska poljoprivredna komora osim do sada propisanih djelatnosti obavljati i poljoprivrednu savjetodavnu djelatnost kao javnu službu koja se financira iz sredstava državnog proračuna Zakona o poljoprivredi. Također navodi da će preuzeti oko 250 zaposlenih Hrvatskog zavoda za Poljoprivrednu savjetodavnu službu. I kao što smo već rekli kod Centra za poljoprivredu, hranu i selo i ovakva poljoprivredna komora će biti veliki sustav s velikim brojem zaposlenih upitne su uštede, a pitanje je kako će se sve to odraziti na hrvatsku poljoprivrednu proizvodnju i na same poljoprivredne proizvođače. Koliko komora ima sada zaposlenih u stručnoj službi? To bi bilo interesantno znati i zbog načina kako će se određivat te plaće ljudi u stručnoj službi komore jer je naime očito da će ovi preuzeti djelatnici Hrvatskog zavoda za Poljoprivrednu savjetodavnu službu, njih dakle negdje oko 250 i dalje kao do sada financirati se iz državnog proračuna, a ostali zaposlenici valjda iz drugih izvora financiranja kao što su komorski doprinos, iz prihoda od obavljanja vlastite djelatnosti, izvanrednih prihoda itd. Možda bi tu mogao nastati problem. Mi iz HNS-a, HSU-a tu zaista vidimo sljedeći problem. Nadalje, postavlja se pitanje zašto se ovim izmjenama zakona predlažu u članku 3. da radom stručne službe komore upravlja predstojnik, a ne kao do sada tajnik. Kao da se u najmanju ruku radi o predstojniku Ureda državne uprave u jedinici područne ili regionalne samouprave. Ako smo se opredijelili za to rješenje onda to treba ujednačiti u cijelom komorskom sustavu, recimo npr. u Obrtničkoj komori. Iz obrazloženja se ništa ne vidi zašto mičemo tajnika i uvodimo predstojnika. Nelogično je i čini se neprimjerenim rješenje iz članka 6., a to je da komorski doprinos obračunava i obustavlja Agencija za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju i uplaćuje ga na žiroračun komore. Naime, komorski doprinos plaćaju članovi komore, a određuje ga skupština komore. Miješaju se dakle nadležnosti dvije različite institucije, jedna određuje doprinos, a druga ga obračunava i obustavlja što držimo neprimjerenim. O članku 7. iz prijedloga zakona HNS i HSU ima isto stajalište koje je iznijela kolegica Zgrebec pa ga ja neću ponavljati. Dakle, zbog nejasnoća koje proizlaze po prijedlogu ovog zakona klub HNS-a i HSU-a također predlaže novo čitanje, dakle treće čitanje. U slučaju da do toga dođe i da se otklone sve nejasnoće, klub HNS-a i HSU-a će podržati ovaj prijedlog, ali ako ne dođe do trećeg čitanja nećemo podržati ovakav kao što sam imamo sada na klupi. Hvala.
Hvala. U ime kluba HSDSS-a gospodin zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Dakle, uvodno ću u ime kluba SDSS-a reći da mi u potpunosti podržavamo predložene mjere Vlade u smislu reorganizacija pojedinih agencija, fondova, zavoda i ostalih asocijacija jer to doživljavamo kao mjeru koja je stvarno ovog trenutka neophodna i vjerojatno kao jedno od jedinih ili bar jedinih mogućih rješenja da se rastereti državni proračun i određenih javnih troškova javne uprave i da se prenese, da se ti troškovi funkcioniranja tih agencija i fondova prenesu na neke druge subjekta. Dakle, kada budem sad nešto govorio o ovom konceptu Zakona o poljoprivrednoj komori ne govorimo protiv Programa Vlade Republike Hrvatske o reorganizaciji tih agencija, nego jednostavno imamo potrebu prokomentirati upravo ovo pripajanje Poljoprivredne savjetodavne službe Agenciji jer smatramo da ni jedna odluka koja se generalno provodi, kada se stvari generaliziraju nije potpuno ni dovoljno dobra odluka. Do sada smo u proteklih niz godina stvorili, u proteklih nekoliko godina stvorili niz agencija, stvorili smo niz fondova. To je naročito bilo interesantno promatrati u poljoprivrednoj proizvodnji u sektoru poljoprivrede. Nekako se nameće utisak da smo sa tim agencijama koje smo formirali unazad par godina kao što sam rekao birokratizirali samo poljoprivrednu proizvodnju. Stvorili smo od seljaka i komercijalistu, tražimo od njega da bude i knjigovođa, tražimo da se bavi bankarskim poslovanjem, očekuje se od njega da bude i nekakav ravnopravni partner u konkuriranju određenim europskim fondovima. Dakle, sve smo napravili od njega i sve tražimo od njega, sve manje tražimo da bude seljak. Nekakvi podaci govore da poljoprivredni proizvođači od šest radnih dana dva dana u prosjeku potroše na administrativne poslove, odnosno na administratiranje te svoje poljoprivredne proizvodnje. Iz tog razloga mislim da treba prokomentirati na određen način i rad same službe, Poljoprivredne savjetodavne službe. Poljoprivredna savjetodavna služba na prostoru iz kojeg ja dolazim, dakle iz Slavonije i Baranje je imalo jednu posebnu ulogu unazad desetak godina, jednu pozitivnu ulogu unazad desetak godina. To prije svega mislim kada govorim o programu raspolaganja poljoprivrednim zemljištem kada su, kada je u tom trenutku trebalo pružiti najkvalitetnije usluge i budućim OPG-ima i novo formiranim OPG-ima za pravilno konkuriranje u programima raspolaganja poljoprivrednim zemljištem i jedinicama lokalne samouprave kako bi se snašli u cijelom tom novom procesu koji je bio vrlo važan, vrlo važan za sektor poljoprivrede. Oni su prikupljali dokumentaciju, izlazili su na teren i kontrolirali su kvalitetu tla, kvalitetu sadnog materijala. Oni su pomagali OPG-ima u procesu pregovora sa bankama oko kreditiranja i same proizvodnje i kupovine strojeva za početak rada. Kontrolirali su što je najvažnije u ime države protok kapitalnih ulaganja. To je jedan segment o kojem se danas malo govori, a koji je vrlo bitan segment zato što je država preko poticaja i kapitalnih ulaganja izdvojila ogromna sredstva u poljoprivrednu proizvodnju, a imamo utisak da jedan od rijetkih regulatora i kontrolora toga protoka novca su bile upravo stručne službe poljoprivrednih savjetodavnih službi. U svakom slučaju bi se ovdje moglo govoriti o njihovoj velikoj ulozi u edukaciji stanovništva, izdavali su niz stručnih publikacija, radova itd. itd. Utisak je da bez savjetodavne službe mnogi od 170 hiljada obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava bi do današnjeg dana, a naročito u procesu početka njihovog rada bi bili u velikim problemima. Generalna ocjena prostora istočne Slavonije i Baranje jeste da je Poljoprivredno savjetodavna služba u potpunosti ispunila svoju ulogu. I šta smo sad napravili sa ovim prijedlogom zakona? Sa ovim prijedlogom zakona mi jednu potpuno ekipiranu ekipu visoko kvalitetnih ljudi koju smo na neki način uspjeli okupiti u jedan timski rad gdje imamo i doktore nauka i magistre nauka, gdje imamo masu inženjera koji su cijeli svoj radni vijek posvetili poljoprivrednoj proizvodnji i struci sada to utapamo u jednu asocijaciju koja postoji tek godinu dana. Dakle, od jedne institucije koju čini tim izvanrednih stručnjaka mi činimo jedan prosjek, jednu prosječnu asocijaciju. Pri tome, toj asocijaciji koja se zove Poljoprivredna komora protiv koje naravno nemamo ništa. Mislimo da treba postojati i egzistirati na način kao što je to svuda u zapadnoj Europi smo dali, prenijeli smo i javne ovlasti. Dakle, donijeli smo u miraz savjetodavna, Poljoprivredno savjetodavna služba je donijela u miraz da tako kažem pod navodnicima institut i kategoriju javnih ovlasti jednoj asocijaciji. Poljoprivredna komora na ovaj način će doći osim do zaposlenika vrlo visokog obrazovnog profila, dobit će i njihovu opremu, dobit će i jedan prostor koji je ovih godina bio kvalitetno ekipiran. I na kraju dobit će sredstva za rad. I tu dolazimo do merituma stvari, odnosno dolazimo do činjenice da cijeli ovaj postupak koji radimo evo kroz ovih par zakona radimo zbog toga da bi se proračun rasteretio sa određenim troškovima tih javnih službi. A u ovom slučaju, u slučaju poljoprivredne savjetodavne službe i tih 42, tri milijuna koliko oni godišnje koštaju i dalje će ostati na teret proračun Republike Hrvatske. Dakle, činjenica jeste da taj proračunski rashod i dalje ostaje obaveza za proračun. I onda se postavlja logično pitanje gdje je ovdje taj faktor racionalizacije koji je glavni leit motiv za ovo što ovim zakonom želimo uraditi. Ja bih ovdje isto tako kao i prethodnik rekao svoje mišljenje o samom članku 6. ovog zakona. Znači, o članku koji regulira financiranje. Komora će se ovdje financirati kao što je rečeno na drugačiji način, a to je na način da će Agencija za plaćanje svih obveznika, odnosno članova Komore, a to su svi kao što je rečeno svi članovi nositelji OPG-a, ... [[Govornik se ne razumije.]] njihovih poticaja, kapitalnih ulaganja koji se zateknu na njihovim računima, skidati komorski doprinos i uplaćivati ga u Komoru. Dakle, postavlja se ovdje dva suštinska pitanja. Prvo, da li je to upravo taj transfer novca, da li je to zakonska obaveza i da li je to posao Agencije za plaćanje kao institucije. I druga stvar je da li je sam čin skidanja tog novca bez saglasnosti nositelja OPG-a, da li je to ustavna odnosno protu ustavna kategorija. Ja mislim da o ovoj stvari treba razmisliti i da ovakav model financiranja kao što se predlaže člankom 6. je na vrlo staklenim nogama i pitanje je da li je on kao ustavna kategorija održiv. Članak 7. je naravno nešto o čemu su prethodnici iskazali svoje neslaganje. I ja se ne mogu složiti sa tim da će određeni ljudi koji su vrlo visokog stručnog profila, koji su kad se formirala savjetodavna poljoprivredna služba povjerovali zakonskim rješenjima da će to biti kvalitetna i trajna služba i zaposlili se u toj službi dolaze danas u situaciju da budu tehnološki višak, u poljoprivrednoj komori, da ne kažem da ne lamentiram dalje pa kažem da su sutra prepušteni na volju upravljačkog kadra, odnosno menadžmenta te poljoprivredne komore. I zaključno, nameće se jedno logično pitanje, kada smo formirali savjetodavnu poljoprivrednu službu, vjerojatno smo imali nekakvu ideju, vjerojatno je postojala tržišna potreba, stručna, tehnološka potreba da se takva ekipa jedna kroz zavod i kroz regionalne službe formira. Postavlja se pitanje šta se danas desilo, da li su danas te potrebe manje ili drugačije, kad mi takvu jednu službu sad sa kategorije zavoda kao institucije spuštamo na nivo jedne asocijacije, utapamo je u jednu asocijaciju koja egzistira tek 12 mjeseci ili nešto više. Dakle mislimo da je efekat odluke Vlade da se racionalizacija provede na ovaj način neće ovim biti postignut, jer ponavljam i dalje ključna stvar, meritum stvari jeste da je 42 milijuna proračunskih sredstava za financiranje ove službe i dalje na proračunu Vlade Republike Hrvatske, samo ćemo da kažem narodski promijeniti nije šija, nego vrat, neće se zvati više poljoprivredno-savjetodavna služba, nego će se sad zvati poljoprivredna komora. Dakle iz svega ovoga mi zaključujemo da bi bilo dobro da se ovaj zakonski tekst proanalizira kroz još jedno dakle drugo čitanje i predlažemo da predlagatelj ovo provuče, dakle da idemo u raspravu kroz drugo čitanje. Hvala vam.
Hvala lijepa. Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Kao što smo i najavili noćas, nastavljamo sa radom i točkom dnevnog reda koju smo započeli ranije, a to je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Hitni je postupak, P.Z.E. br. 618. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Podsjećam da danas nastavljamo raspravu o ovoj točki dnevnog reda koju smo otvorili, dakle 22. listopada ove godine. Na redu je za raspravu u ime kluba HDSSB-a, zastupnik gospodin Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Na području 5 slavonsko-baranjskih županija nalazi se gotovo 56% ukupnih oranica u Republici Hrvatskoj. Slavonija i Baranja posjeduje sve potrebne resurse za razvoj poljoprivrede kao strateške grane gospodarstva od poljoprivrednog zemljišta, dovoljnih količina vode, šuma i očuvanog okoliša. Na žalost sve politike do sada bile su bez jasne strategije i koncepcije razvoja poljoprivrede i prehrambene industrije. Na ovaj način napravljena je velika nepravda prema Slavoniji i Baranji učinivši ju gospodarski najsiromašnijom regijom, sustavno uništavajući prije svega poljoprivrednu i prehrambenu proizvodnju koje su bile temelj razvoja ovog područja. Najbolji pokazatelj odnosa središnje vlasti prema hrvatskoj poljoprivredi, selu i prehrambenoj industriji jeste i činjenica o 15 milijardi kuna uvezenih poljoprivrednih proizvoda u 2009. godini. Vlada Republike Hrvatske i ministri poljoprivrede nisu pokazali niti znanje niti volju, a niti želju da hrvatsku poljoprivredu prepoznaju kao temeljnu gospodarsku granu Slavonije i Baranje. Naprotiv sve je učinjeno kako se ne bi stvorili preduvjeti da se na vlastitim prirodnim resursima kroz vlastitu poljoprivrednu proizvodnju obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava stvore uvjeti za mogućnosti poštenog življenja od vlastitog rada. Ove konstatacije potvrđuju sljedeće činjenice. Hrvatska ima planski dokument Strategije razvoja poljoprivrede, ali nema strateško opredjeljenje što, koliko i za koga proizvoditi što pogoduje samo agro mafiji. Hrvatska nema viziju kako poljoprivredu učiniti profitabilnom. Ne isplaćuju se zakonom osigurani poticaji seljacima, a dug države poljoprivrednicima iznosi više od milijarde kuna već nekoliko godina. Uništava se vlastita prehrambena proizvodnja a potiče uvoz stranih prehrambenih proizvoda što je selo i seljaka učinilo očajnim, siromašnim pa i postiđenim. Sjećamo se proljeća i očajnih seljaka na cestama koje evo ministar je čak pokušao i prevariti i uskratiti 40% poticaja. No tada su se pod pritiskom javnosti i ova Vlada i ovo resorno ministarstvo popustili pred opravdanim zahtjevima seljaka i obećali su im isplatiti poticaje u iznosu od 85% što u novcu, što u vaučerima. Evo ovih dana vidimo da su i ta obećanja izigrana osobito kad se radi o omjerima isplate u vaučerima i u novcu. Sjećamo se i svih dosadašnjih žetvi kad su se seljaci također na cesti morali boriti za cijenu pšenice i poljoprivrednih kultura, dok se takve stvari u uređenim zemljama reguliraju kroz burze i ranije potpisane ugovore. Hrvatska država napravila je sve na uništenju domaćeg tržišta za poljoprivredne proizvode. Učinila je sve na smanjenju proizvodnje mesa, mlijeka, voća i povrća, isključivo kroz narušene odnose na tržištu i prekomjernim uvozom agro mafije bliskoj Vladi. Danas u Slavoniji i Baranji mesna industrija gotovo je zamrla i u trgovinama se jedva mogu naći njeni proizvodi. Danas je Slavonija i Baranja samo sirovinska baza, a možda je i najbolji primjer za to i činjenica o izvozu više od 200 milijuna litara mlijeka iz Slavonije i Baranje u Zagreb gdje se uzima vrhnje, a zatim se to isto mlijeko vraća u Slavoniju po trostrukoj cijeni kao da ne postoje mogućnosti i potrebe za izgradnjom takve industrije u Slavoniji, a koja bi onda omogućila i zapošljavanje i proizvodnju mliječnih proizvoda. Ništa se nije napravilo niti na stvaranju uvjeta za izgradnju pogona za sušenje, za smrznuto voće i povrće, odnosno njihovu preradu iako za to postoje svi potrebni resursi. Evo i jednog primjera. Dobar primjer je i odnos vlasti prema potrebama Slavonije i Baranje kada je u pitanju "ULO hladnjača" d.o.o u Osijeku. Osnivači i vlasnici ovog društva u jednakim udjelima su Osječko-baranjska županija i grad Osijek. U dogovoru sa Ministarstvom poljoprivrede i tadašnjim ministrom Božidarom Pankretićem prošle godine Grad Osijek i županija su prihvatili prijedlog izmjena društvenog ugovora, a tim izmjenama je "Nacionalna veletržnica" trebala steći vlasnički udio u "ULO hladnjači". U tu svrhu prošle godine resorni ministar Božidar Pankretić prebacio je "Nacionalnoj veletržnici" 5 milijuna kuna za njen udio u "ULO hladnjači" d.o.o. Osijek. No, ovaj novac nikad nije proslijeđen "ULO hladnjači" jer je u međuvremenu došlo do promjene ministra poljoprivrede, a jedan od prvih poteza novog, odnosno starog ministra poljoprivrede Petra Čobankovića bio je zabrana Upravnom vijeću "Nacionalne veletržnice" da prihvati izmijenjeni društveni ugovor koji su sukladno dogovoru sa resornim ministarstvom Osječko-baranjska županija i Grad Osijek već prihvatili. Na zaprepaštenje svih u Osijeku rečeno je da ova sredstva treba uložiti za sličan projekt na području Zagreba. Župan Osječko-baranjske županije dr. Šišljagić višekratno je pismeno i usmeno intervenirao kod ministra Čobankovića da ne zaustavlja realizaciju ovog projekta od izuzetnog značaja ne samo za Grad Osijek i Osječko-baranjsku županiju već i za cijelu Slavoniju i Baranju jer se radi o ulaganju u poljoprivredu kao stratešku granu gospodarskog razvoja naše regije. Evo posljednji put intervenirao je i prije desetak dana, no svi su dosadašnji pokušaji ostali bezuspješni čak i bez odgovora. Ili od spomenutih 5 milijuna kuna stoji na računu "Nacionalne veletržnice" dok u Slavoniji i Baranji propada na tisuće tona voća i povrća osobito ove godine jabuka. Pa zašto bismo mi to u Slavoniji i Baranji i za koje projekte trebali očekivati pomoć hrvatske Vlade ako ne za projekte razvoja poljoprivrede. Nemajući ništa protiv ulaganja u bilo koji drugi kraj Republike Hrvatske čime se može opravdati namjera da je važnije razvijati projekte iz područja poljoprivrede na području Zagreba, nego na području Slavonije i Baranje. A ministar poljoprivrede u Vladi Republike Hrvatske je Slavonac. Nevjerojatno ali istinito. Onda uistinu i ne treba previše čuditi ona već čuvena odluka istog ministra o dodjeli domaćinstva Svjetskog prvenstva orača u Biogradu na moru. Ministarstvo poljoprivrede je svojom lošom agrarnom politikom osiromašilo selo i dozvolilo upis stranih banaka na imovinu naših seljaka. Te iste banke sada prijete oduzimanjem imovine ljudima koji su krenuli u operativne programe Ministarstva poljoprivrede, a zbog neisplate kapitalnih davanja došli su u dužničko ropstvo i više ne mogu vraćati kredite bankama. Ministarstvo poljoprivrede nije ništa napravilo niti da se u posljednjih 10 godina razriješi stanje vezano uz nesređeni katastar i gruntovnicu kako bi se riješili problemi s neizmjerenim poljoprivrednim zemljištem. Naime, izmjereno poljoprivredno zemljište preduvjet je za privatizaciju državnog poljoprivrednog zemljišta. Ministar poljoprivrede i Vlada nisu u stanju za osam godina provesti privatizaciju državnog poljoprivrednog zemljišta kroz Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Time se veliki broj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava doveo u poziciju da zemljište neće moći upisati u ARCOD, odnosno neće moći dobiti financijsku omotnicu, a to je jedan od uvjeta za ostvarivanje izravnih plaćanja. Kruna cijelog neznanja nedostatka energije i stajališta u budućnosti poljoprivrede jest i u predloženim mjerama IPARD programa gdje se Hrvatska nije založila da se kroz IPARD program iz sredstava EU mogu podizati skladišni kapaciteti za voće i povrće s ULO režimom, odnosno skladišni kapaciteti za žitarice i uljarice veći od tisuću tona. I još je veća pogreška što se zbog propusta resornog ministarstva neće moći nabavljati sustavi za navodnjavanje na otvorenom, a stalno se priča kako ova Vlada se zalaže za povećanje površina pod navodnjavanjem u RH. Iz svega se može zaključiti kako smo izgubili dragocjeno vrijeme prilagodbe poljoprivrede EU. Hrvatski seljak i hrvatsko selo učinjeni su siromašnim i zato najavljeni izlazak seljaka na prosvjede nije samo zbog neisplate poticaja kapitalnih davanja ili naknada šteta već je pravi razlog nezadovoljstva i hrvatskog seljaka, ali i hrvatskog ribara bezidejnost, neznanje i nesposobnost odgovornih zbog čega su dovedeni na rub propasti bez nade u ljepšu i bolju budućnost. Deklarativno poljoprivreda jest jedna od najvažnijih strateških grana no tako je samo na papiru. Višekratno se i Vlada i resorna ministarstva zalagali su se i zalažu za druge strateške grane gospodarstva kao što su turizam i brodogradnja protiv čega mi u Slavoniji i Baranji uistinu nemamo ništa. No nije u redu da kada je u pitanju poljoprivreda sve ostaje samo na riječima. Uostalom odnos resornih ministarstava prema hrvatskoj poljoprivredi i selu u potpunosti je u skladu i sa odnosom Središnje državne vlasti prema cijeloj Slavoniji i Baranji. Evo, Hrvatska država u pregovorima s EU propustila je iznijeti i stajališta hrvatskog seljaka. U postupku pregovaranja nije se založila za rješavanje ključnih problema u poljoprivredi RH. Seljake nitko ništa nije pitao niti pita kako oni vide svoju budućnost u EU. Vodeći računa da je potrebno izmijeniti stajališta u postupku pregovaranja za još 50-ak stajališta u postupku je pregovaranje za uzimanje stajališta. Potrebno je uključiti i Hrvatsku poljoprivrednu komoru no ona se mora dodatno i znatno bolje organizirati kako bi bila u stanju izboriti se za interese poljoprivrede RH. Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu je javna služba, a sada se spaja u volonterski komorski sustav. Zato je potrebno dobro izanalizirati što znači spajanje javne službe u komorski sustav. Uključivanje Hrvatske poljoprivredne savjetodavne službe u Hrvatsku poljoprivrednu komoru može biti opravdano u svjetlu nastojanja povećanja broja savjetodavaca koji trebaju raditi na transferu tehnologija, edukacije proizvođača i pisanju projekata za IPARD programe. No s druge strane postavlja se pitanje mogućeg slabljenja uloge savjetodavne službe njenim uključivanjem u Hrvatsku poljoprivrednu komoru. Komorski doprinos ima smisao samo ako će se iz tih sredstava povećati broj tih savjetodavaca u RH kao što je primjer Slovenije gdje ima 3 puta više po jednom obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu savjetodavaca. No, upitno je uvođenje komorskog doprinosa koji će plaćati korisnici izravnih plaćanja u poljoprivredi sukladno Zakonu o državnoj potpori i ruralnom razvoju, a članovi komore su pravne i fizičke osobe upisane u upisnik poljoprivrednih gospodarstava. Stoga je vidljivo da neki članovi neće plaćati komorski doprinos jer neće biti u izravnim plaćanjima. I ovih nekoliko primjera govore u prilog tvrdnjama da svako donošenje zakona preko koljena i po hitnom postupku nije dobro. HDSSB jest za jaku Hrvatsku poljoprivrednu komoru, ali ovaj prijedlog zakona to ne osigurava. Hrvatska poljoprivredna komora mora se dodatno organizirati kako bi se mogla uistinu izboriti za interese poljoprivrede RH. Iz ovog razloga klub HDSSB-a neće poduprijeti ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori osobito stoga što ide po hitno postupku. Hvala.
Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. A u 10,48 prolazi vrijeme za prijavu od 10 minuta. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Pa evo ja ću se nadovezati na riječi gospodina Burića, mislim da doista u načelu ne bi trebalo biti protiv jasno Poljoprivredne komore. Imamo HGK, imamo Obrtničku komoru, liječničku, odvjetničku etc., međutim dok npr. HGK ili Obrtnička komora financira se dominantno isključivo sredstvima poslodavaca, odnosno tamo obrtnika, ovdje je financiranje Poljoprivredne komore nešto drugačije uređeno. Međutim, ono što je bit to se vidi na str. 2. ovoga prijedloga zakona gdje se doslovce kaže da na proračunskim pozicijama Ministarstva poljoprivrede, ribarstva, ruralnog razvoja za 2010. godinu planirana su sredstva za rad Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu u iznosu od 42,3 milijuna kuna od čega do kraja godine je preostalo 25,3 milijuna kuna. Za 2011. 43,1 milijun kuna, a za 2012. 41,9 milijun kuna. Za Hrvatsku poljoprivrednu komoru planirano je na proračunskim stavkama Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja u 2010. 100 tisuća kuna. Zatim se isto tako, citiram na ovoj str. 2. kaže da donošenjem ovog zakona Hrvatska poljoprivredna komora preuzet će oko 250 zaposlenika Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu, njihovu opremu, prostor, financijska sredstva itd. Pred nekoliko dana ovaj Dom ugasio je čitav niz agencija. Od onih recimo za poticanje izvoza pa sve tamo do Fonda za razvoj i zapošljavanje. Mi se, ne znam, često pa i jučer je to činila premijerka hvalimo kako je izvoz u ovoj godini nešto porastao u odnosu na onaj dramatičan pad iz 2009. godine. Ok, porastao je to je točno, ali zbog oporavka zapadnih ekonomija. A uvoz nam je s druge strane što isto neki smatraju da je dobro, a ja baš se ne bih složio, pao. Zašto? Zbog pada kupovne moći u RH, smanjenja gospodarske aktivnosti, a što se sve jasno odražava i na proračun tj. PDV putem kojega se u dobrom dijelu pune i proračunske stavke. Znači, mi imamo ovakvu situaciju u RH. S jedne strane ukidamo određene institucije, vis-a-vis trenutka i vremena u kojem se nalazimo mislim da je to ispravno, a sa druge strane stvaramo neke hibride kao što je ovaj prijedlog zakona i to isključivo po određenim stranačkim kriterijima. Istina, ovaj članak 7. kaže na strani 5 da danom stupanja na snagu ovog zakona Hrvatska poljoprivredna komora preuzima poslove za poslovnu opremu, prava, obveze, financijska sredstva itd. od Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu i savjetodavnu službu. E sada se postavlja pitanje koji je zapravo posao te Savjetodavne službe. I onda se ovdje kaže na strani 3. članak 4.a citiram samo neke "tehničko-tehnološko unapređenje poljoprivrednih gospodarstava, pa davanje stručnih savjeta, instrukcije, praktičko predočenje iz područja poljoprivrede, ribarstva, zatim sudjelovanja izrada razvojnih planova za poljoprivredna gospodarstva, investicijski programi itd. sudjelovanje u oblikovanju i provođenju mjera poljoprivredne i ribarstvene politike u skladu sa propisima aktima Vlade Republike Hrvatske" itd. E sada se stvarno postavlja ono ključno pitanje, da li je posao poljoprivredne komore da se bavi tim poslovima poljoprivredne savjetodavne djelatnosti? Ili je s druge riječi pokušaj ovladavanja. Koga? HSS-a institucijom koja broji u ovom trenutku 250 ljudi. Ja tvrdim da posao Poljoprivredne komore nije posao savjetodavne službe. Ali sada Poljoprivrednoj komori koju vodi HSS koja ima nekoliko ljudi podređujemo ovih 250 ljudi. I to je zapravo bit ovoga zakona. S druge strane mislim da ne treba to raditi ali se treba koncentrirati kako gospodo izaći da se tako izrazim iz ove situacije, iz ove močvare u koju smo upali. Ja već godina govorim da ćemo dno dna, godinama govorim negdje oko Vazma ove 2011. Uskrsa. Vlada mi se smije, mnogi mi se smiju. A evo tri članka koja sam uspio danas pročitati u Slobodnoj Dalmaciji jedan od naših vodećih gospodarstvenika kaže "Izgubit ćemo još 60 tisuća radnih mjesta do sredine godine". Lako da on to kaže, ali onda kaže "Bivši ministar financija gospodin Prka u Jutarnjem cijelu 2011. ćemo provesti na dnu. Izlaz je daleko. Oporavak gospodarstvo 2011. bit će prespor da bi omogućio otvaranje novih radnih mjesta" itd. a da ne govorim o činjenici da preko 65 tisuća radnika radi, da im se ne plaća doprinose. Sada ne da se neće plaćati doprinose, nego za 60 tisuća ljudi se neće isplaćivati i plaće, a o strahu od dolaska MMF-a nešto sam rekao i jučer. Zato s jedne strane apsolutno treba podržavati ne znam Vladu kada smanjuje određene institucije, ali mi do sada nismo imali takav primjer. S jedne strane u realnom sektoru gube se na desetine tisuća radnih mjesta, u javnom sektoru svi ostajemo na broju i prečesto se bavimo i sami sobom. Ali ono što je možda i gore od toga je ako stvaramo ovakve hibride kao što je slučaj iz ovoga zakona. Ako već imamo recimo tu jednu Gospodarsku komoru evo ja ću reći dvije inicijative neka se gospoda koja su tamo izbore. Malo je tom, to vjerojatno mnoge u Hrvatskoj ne zanima. Ali nas u Istri zasigurno da. više doma ne možete zaklati tele. Ako ga koljete u Buzetu morate to učiniti u jednim Bujama ili ne znam Pazinu. Jasno da to mnogima onda izgleda čudno jer se takav slučaj vjerojatno nikada nije postavio u Slavoniji, ali se u Istri zbog toga izriču prekršajne sankcije. Sada smo svi počeli prijavljivati mi to kažemo lambike, ove kotlove za rakiju kao za vrijeme Mussolinija, za onih 100 kuna o.k. normalno da ću napraviti. Što me to košta. Već i jesam. Ali mislim da se to jednostavno ne radi, da ne treba dirati u tu našu tradiciju. Jer kada netko dira u tradiciju kao da dira u dušu ja bih rekao nacije. I treba normalno pustiti ljude da rade. Znam da nema novaca. Znam da će ga u proračunu u dogledno vrijeme zasigurno biti još i manje, ali jednostavno treba imati mjeru u svemu. Čitam, pa ja ću isto na tragu mog prethodnika nešto govoriti kad je i on izašao malo iz te teme, čitam o poljoprivrednoj komori da se iz Hrvatskih šuma godišnje otuđi jedna milijarda kuna. Gospodo, državni tajniče to je znači vaš resor. Kako se može otuđiti milijardu kuna, a da nitko ne poduzima nikakve akcije? Ako je tome tako, onda bi se stvarno netko trebao pobrinuti. U 5 godina to je 5 milijardi kuna, to je 100 km autocesta. Mislim za 5 milijardi kuna može se naprosto HRvatska pokrenuti na neki način. Kako se krade? Vjerojatno na razne načine. Od oduzimanja građe pa nadalje. Sve Pikove smo prodali, selo smo osiromašili, uvoz smo dakako potaknuli iako treba biti pošten i kazati da samo od pšenice i ne znam nekoliko tona kukuruza sa 2 ili 3 hektara jednostavno se ne može živjeti. I oni koji misle da će kroz takvu jednu formu preživjeti u dogledno vrijeme, ti se grdno varaju. Prodali smo turističke kuće strancima nad ili onim pifovima. Na taj način prodali smo tržište. Uvezli smo ili dovezli smo velike trgovačke lance, na taj način prodali i tržište. I sada si postavlja čovjek pitanje, što učiniti kada je riječ o poljoprivredi? Za početak sva ona hrana koja je proizvedena u RH trebala bi biti tretirana ne sa 23% PDV-a već sa nekom međustopom. Evo nedavno na 150 eura hrane u Italiji, 5 godina tako reći nisam tamo ništa kupio, vraćaju ID-u ili taj PDV u iznosu od 6 ili 7 eura. Jednostavno čovjek ne može vjerovati. Kako samo 6 ili 7 eura? Zato jer je taj PDV na hranu u Italiji a tako je ili približno tako i u Austriji ili Njemačkoj ili ta hrana je opterećena sa 5, 6 maksimalno 7 ili 8%. U Hrvatskoj je PDV na hranu 23%. I što nam se sada dešava nakon dugo vremena? Imamo i taj odljev novaca u shoping preko granice. Ne treba prozivati ljude jer u ovoj besparici normalno da se snalaze na sve moguće načine, ali to je možda jedan primjer kako pomoći toj poljoprivrednoj industriji u Republici Hrvatskoj. Znači sva ona hrana koja se uvozi iz inozemstva, bez obzira što bi na taj … [[Ne razumije se.]] netko u Bruxellesu neka i dalje se na nju plaća 23% PDV-a, ali hrana koja je proizvedena u Republici Hrvatskoj neka bude opterećena sa nekom nižom međustopom PDV-a. Znači to je osnovni razlog zašto je u ovom trenutku hrana tamo daleko jeftinija. Gospodin Burić je govorio o kreditima. Jasno je, pokušajmo pomoći tim itekako pogođenim seljacima, prolongirajmo te obveze u dogovoru sa poslovnim bankama, neka se plaćaju kamate, kamatu treba platiti jasno, ali neka se prolongira ovaj glavnica i to što je moguće prije. Međutim, kada govorimo o poljoprivredi jasno da ne govorimo, iako je tamo to dominantno, prisutna u Slavoniji, Podravini, Međimurju itd., govorimo o svim hrvatskim krajevima tako i u Istri. Možda je i sreća Istre, velika sreća, da se poljoprivredom ne bavi profesionalno više od 4% stanovništva, bavimo se normalno dopunski nakon radnoga vremena, ali svega 4% se time bavi, ostalo je zaposleno u drugim djelatnostima, od industrije nadalje. Ali isto tako treba reći da u zadnjih 20 godina za poljoprivredu iz državnog proračuna kroz poticaje išlo je najmanje 40 milijardi kuna, kao što je i 40 milijardi kuna išlo za, a možda i više nešto, za hrvatsku brodogradnju s time da od hrvatske brodogradnje osim Uljanika pitanje je što će ostati. Ali sve treba učiniti da svako brodogradilište održi utoliko i ovim mjerama koje će danas donijeti i Gradsko vijeće Grada Rijeke i ja se osobno normalno pridružujem, ali za razliku od recimo od tih 40 milijardi koje je usisano u poljoprivredu, od koje će mnogo toga više ostati. Za savjetodavnu službu razumljivo da klub IDS-a je, za poljoprivrednu komoru klub IDS-a isto tako je, bili smo kada se izglasavao Zakon o Poljoprivrednoj komori. Ali mislim da jedan ovakav hibrid kakvoga ministarstvo predlaže, a sve da bi HSS preuzeo kontrolu apsolutno i nad savjetodavnom službom jednostavno nije obećavajući.
Hvala. Prelazimo na gospodin Vlatko Podnar, ispravak. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolega Kajin, rekli ste jednu moram reći nebulozu, da se godišnje iz Hrvatskih šuma izvuče jedna milijarda kuna. Godišnji prihod Hrvatskih šuma vam je negdje oko 2 milijarde kuna, od toga je oko 400 milijuna kuna prihod od parafiskalnog nameta, odnosno općekorisnih funkcija šuma. Prema tome, da ste rekli 100 milijuna kuna još ne bi reagirao. A drugo je, šumarstvo nije pod Ministarstvom poljoprivrede nego je pod Ministarstvom regionalnog razvoja i vodnog gospodarstva. … [[Upadica se ne razumije.]]
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Nema je. Gubi pravo rasprave. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Također ga nema. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Ni njega nema. Gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo, gospodine predsjedniče. Evo pred nama je danas još jedan u nizu zakona koje ćemo izmijeniti i to Programom gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske i ovo je kao jedna od mjera reforme javne uprave. Predviđena je analiza svrhovitosti postojeće strukture agencija, zavoda i drugih regulatornih tijela. Vlada je donijela zaključak o provedbi aktivnosti u vezi sa reformom državne uprave i utvrdila je odgovarajuće smjernice. Sukladno tom zaključku Ministarstvo uprave je u suradnji sa svim središnjim tijelima državne uprave izvršio analizu racionalnosti ustrojstva i djelokruga agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, vodeći pritom računa o pravnoj stečevini Europske unije i obvezama koje je Republika Hrvatska preuzela u postupku pristupanja Europskoj uniji. Prijedlog reorganizacije agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastim temelji se na navedenom zaključku kojim je utvrđena potreba utvrđivanja i ispitivanja svrhovitosti djelokruga rada te obveza predlaganja racionalne organizacije spajanjem, pripajanjem odnosno preuzimanjem njihovih poslova u središnja tijela državne uprave. Dakle, ovdje se radi o pripajanju, a ne o ukidanju. Hrvatski zavod za Poljoprivrednu savjetodavnu službu osnovan je Uredbom o Hrvatskom zavodu za Poljoprivrednu savjetodavnu službu '97. godine radi obavljanja poslova pružanja stručne podrške razvitku poljoprivredne proizvodnje na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Zakon o morskom ribarstvu i Zakon o strukturnoj potpori i uređenju tržišta u ribarstvu odredili su Hrvatski zavod za Poljoprivrednu savjetodavnu službu kao ustanova koja obavlja savjetodavnu djelatnost u ribarstvu kao javnu službu. Zavod se u svom obrazloženju osnivanja pozivao na Uredbu Vijeća 79/65 o sustavu poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka no tom uredbom ne propisuje se obveza osnivanja samostalne pravne osobe, već određuju se odgovarajuće agencije za izvršenja zadaća propisanih navedenom uredbom. Hrvatski zavod za Poljoprivrednu savjetodavnu službu u obavljanju poslova iz svog djelokruga zadužen je za provedbu propisa pravne stečevine EU u poglavlju 11.-Poljoprivreda i ruralni razvitak. Ovim se zakonom predlaže pripajanje Hrvatskog zavoda za Poljoprivrednu savjetodavnu službu Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Hrvatska poljoprivredna komora preuzet će poslove, zaposlene, opremu, prava i obveze Hrvatskog zavoda za Poljoprivrednu savjetodavnu službu te financijska sredstva potrebna za obavljanje preuzetih poslova. Spajanjem Hrvatskog zavoda za Poljoprivrednu savjetodavnu službu s Hrvatskom poljoprivrednom komorom ostvarit će se ušteda negdje oko 20% proračunskih sredstava u postupku usklađivanja plaća s plaćama u javnim službama i drugim materijalnim troškovima. Pa ako možemo samo jedan primjer. Do sada smo dosta tih agencija već obradili i zakone usvojili. Recimo savjetodavna služba ima 250 zaposlenih. Ja doista poznajem jako puno savjetodavaca. Mislim da su kvalitetni ljudi koji su na terenu jako puno dobra napravili seljacima, odnosno ljudima za unapređenje poljoprivredne proizvodnje kako u poljoprivredi tako i u stočarstvu. Međutim, evo ako te uštede budu 20% možemo biti zadovoljni, a konačno i rashodi recimo savjetodavne službe bile su negdje oko milijun 183000 kuna samo za telefone. Pa podržat ćemo naravno ovo pripajanje. Komora je samostalna, neovisna, stručna i poslovna organizacija koja je osnovana s ciljem promicanja zaštite i zastupanja interesa članova Komore, edukacije i savjetovanja članova Komore, pružanja potpore članovima u svrhu unapređenja poljoprivredne proizvodnje i ruralnog prostora, promicanja vrijednosti i važnosti očuvanja i unapređivanja poljoprivrede i ruralnog prostora u ukupnom društveno-gospodarskom razvitku zemlje. Sjedište Komore bit će u Zagrebu. Ta krovna udruga poljoprivrednih proizvođača koja bi svojim članovima, pravnim i fizičkim osobama upisanim u upisnik poljoprivrednih gospodarstava, a njih ima preko 200000 trebala bi im pomagati prije svega u dobivanju sredstava iz fondova Europske unije ali i u plasmanu proizvoda na tržište te boriti se za bolji po položaj i plasman istih proizvoda ali i za poljoprivrede u cjelokupnom hrvatskom gospodarstvu. Hrvatska poljoprivredna komora obavljat će osim do sada propisanih djelatnosti i poljoprivredno savjetodavnu djelatnost kao javnu službu koja se financira iz državnog proračuna. Poljoprivredno-savjetodavnu djelatnost komora će pružati poljoprivrednicima i ribarima kako je gore navedenim zakonom propisano, a u okviru svoje stručne službe. Obavljanje poljoprivredno-savjetodavne službe u okviru poljoprivrednih komora praksa je mnogih europskih država, pa evo ga mislim da je dobro da damo šansu i našoj Poljoprivrednoj komori da doista bude na usluzi obiteljskim seljačkim gospodarstvima i hrvatskoj poljoprivredi i poljoprivrednicima. Recimo primjeri iz Austrije i Francuske u kojima su komore preuzele savjetodavnu ulogu u poljoprivredi govore o pozitivnom i efikasnom načinu prijenosa poslova državne uprave izravno u Komoru. Takav način organiziranja savjetodavne djelatnosti najbolje omogućuju razvijanje usluge sukladno potrebama onih kojima je namijenjena. Time će edukacija postati bolja i izravnija za korisnike posebice sada kada smo na pragu ulaska u Europsku uniju što poljoprivrednicima donosi nove izazove i usklađivanja ukoliko žele opstati na zahtjevnom tržištu Europske unije. Osim toga prijenos poslova iz nadležnosti državne uprave u svjetlu je razvijanja partnerstva s državnom upravom što je i jedan od prioriteta postavljen u Vladinom Programu gospodarskog oporavka. Ovim se prijedlogom zakona predlaže također ukidanje članarina za članove Komore. Uvodi se komorski doprinos kojeg su obvezni plaćati članovi Komore, korisnici izravnih plaćanja u poljoprivredi sukladno Zakonu o državnoj potpori, poljoprivredi i ruralnom razvoju. Donošenje Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori bio je samo jedan od preduvjeta za uspostavu i ustroj Komore. Međutim, da bi bila u mogućnosti neovisno raditi i obavljati propisane joj zadaće potrebna su i neka druga znatnija financijska sredstva. Evo, ovo je po prvi puta da imamo Poljoprivrednu komoru. Ona je osnovana i u razgovoru sa djelatnicima i kolegama iz Savjetodavne službe ne osjeća se nikakva nelagoda i nervoza oko toga, jer naprosto oni će i dalje obavljati svoj posao koji su i do sada obavljali. Međutim, na neki način će biti pristupačniji poljoprivrednicima. Konačno, kako mi to volimo reći struka, struka će govoriti što treba, a to znači potrebe seljaka, seljačkih gospodarstava i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava najbolje će moći rješavati oni za koje su oni i namijenjeni.
Imamo jednu repliku Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice sumrak, kazali ste da pripajanje Komora podržavate i da će ono pridonijeti učinkovitoj djelatnosti poljoprivrede svakako. Slažem se s tim ali ovo je i prigoda za naznačiti i neke probleme koje imamo u poljoprivredi posebice u sustavu poticaja i subvencija. Problemi u hrvatskoj poljoprivrednoj djelatnosti su složeni i na više razina. Ali zabrinjava da se godinama nije napravila učinkovita analiza stanja i ocjena učinkovitosti mjera poticaja i subvencija. Hrvatska poljoprivreda ima ogroman potencijal. Može nahraniti sve Hrvate u Hrvatskoj, ali to ne čini. Udio u BDP-u je iznimno zanemariv u odnosu na potencijal. Uz turizam to je najveći potencijal hrvatskog gospodarstva. Ali prisjetimo se samo primjera kako su se kupovali traktori iz poticaja. Kad je država dala poticaj 40% vrijednosti nabavne cijene traktora onda su se polakomili svi u kupnju traktora. Cijena se nabavna digla za 20 do 30%, a kad se izgubila poticajna stimulacija traktori se nisu nabavljali i cijena je na tržištu pala 35% čak. Imamo milijun hektara u upisniku zemljišnom, imamo 780000 hektara obradivog i milijun i 300000 hektara statistički poljoprivrednog zemljišta u Republici Hrvatskoj. A traktora, a imamo traktora da mogu uzorati 4 milijuna hektara. A učinkovitost poticaja za te traktore bi bila kad bismo mi sa našim traktorima orali i cijelu mađarsku poljoprivrednu površinu skupa sa Hrvatskom. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor gospođa Đurđica Sumrak.
Hvala vam kolega Marić. Vi ste to dobro primijetili. Mislim da će ovo osnivanje Komore pomoći upravo u rješavanju ovog problema. Osobno se slažem sa vama da su se doista u puno slučajeva i državne i lokalne subvencije, potpore koristile nenamjenski. Dakle, kupovalo se ono što što nije trebalo, nije se ulagalo. Međutim, ja sam uvijek sklona ukazati na ono što je dobro. Nadam se da će, ne nadam se nego sam sigurna da će kroz ovu Poljoprivrednu komoru se i tome stati na kraj posebice sad kad se ulazi u Europsku uniju, posebice sad kad nema više na neki način izravnih poticaja u nekim proizvodnjama. Pa evo ga, recimo željela bih to naglasiti jer mi je, da se operativni programom razvitka poljoprivrede, znači posljednjih 5 godina, podignuto je 200 novih stočnih mliječnih farmi. To su velike stočne farme, koje su preko 20 i 30 mliječnih grla, nedavno smo gledali u Slavoniji je, postoji farma koja je najmodernija, napravljena je dakle i sredstvima iz Europske unije, ima 700 muznih holštajn krava, koje daju doista maksimum proizvodnje, jer ga, ljudi ih drže u onim uvjetima koje dakle su propisani i ima 340 ima muzilišta, oni koji to razumiju znat će o čemu govorim, a takvom čovjeku je potreban i tako velik traktor, jer on ima i potreban broj hektara da bi sam napravio hranu, da bi bilo to jednostavnije. Dakle osim toga možemo reći da je obnovljeno i nekakvih 750 staja, to znači da smo, da se vodilo brigu i o malom seoskom gospodarstvu da ne propadne. To su staje za do 10 krava, oni koji će svoje proizvode nuditi na tržnicama. Ma evo ga uskladili su se i pčelari. Pčelari su se moram reći među prvima prilagodili ulasku u Europsku uniju, izdali su pčelarsku praksu, i oni u svojim programima više u državnim poticajima polako idu u stvarnosti na EU projekte i obnovu.
Hvala. Idemo dalje s raspravom. Gospođa zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Pa vidimo da Vlada Republike Hrvatske u svrhu provedbe programa gospodarskog oporavka cijelim setom zakona o kojima smo raspravljali ovaj i prošli tjedan, ukida brojne zavode, agencije, sa ciljem koji se do sada ustvari, koje su do sada postojale, a meni se čini da one u biti, najveći dio tih agencija i zavoda nije ni trebalo ustvari se osnivati, nego su oni u konačnici služe samo za uhljebljenje rekla bih HDZ-ovih kadrova. U toj reformi događa se i cijeli niz nelogičnosti, a što pokazuje izmjene Zakona o poljoprivrednoj komori o kojem raspravljamo danas ovdje u Saboru. Nema razumnog opravdanja da se jedna tako važna služba, institucija, a to je Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu pripaja jednoj znači stručnoj asocijaciji, i to je Hrvatskoj, znači, poljoprivrednoj komori, koja prije svega interesno organizirana, instituciji čiji je prvenstveni cilj to je zaštita i zastupanje članova komore. Nadalje, već iz same ocjene stanja koje daje predlagatelj vidljivo je kako je važna uloga koju ima Hrvatska savjetodavna služba, koja je osnovana vidimo uredbom iz 1997. godine i radi prvenstveno obavljanja poslova, što se, znači poslova pružanja stručne podrške razvitka poljoprivredne proizvodnje na poljoprivrednim, obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Isto tako Zakonom o poljoprivredi, to se govori ovdje o ocjeni stanja, propisano je da Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu kao javna ustanova obavlja poljoprivrednu savjetodavnu djelatnost kao javnu službu. Zatim Zakonom o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju Hrvatski zavod za poljoprivredu savjetodavnu službu zadužen je za sustav savjetovanja poljoprivrednika o višestrukoj sukladnosti u cilju ostvarivanja prava na izravna plaćanja u poljoprivredi. Zatim imamo ovdje i četvrti zakon, Zakon o morskom ribarstvu i Zakon o strukturnoj potpori i uređenju tržišta u ribarstvu, koji su odredili da Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu, kao ustanovu koja obavlja savjetodavnu djelatnost ribarstvu kao javnu službu. Iz samog ovog ocjene stanja koje je dao predlagatelj vidljivo je da zaista nema nikakvog razumnog razloga po meni da se jedna znači tako bitna služba pripaja jednoj asocijaciji, odnosno komori koja je ustvari interesno organizirana i prije svega zbog toga što je Hrvatska poljoprivredna komora osnovana znači 2009. godine, i možemo konstatirati da ona do danas nije pravo niti ustrojena. Već iz naprijed, nema valjanog razloga zbog toga jer Hrvatska poljoprivredna služba je po meni trebala djelovati kao i dosada, jer njena uloga je iznimno važna za hrvatsku poljoprivredu. Riječ je znači o specijaliziranoj ustanovi koja prije svega pomaže poljoprivrednim gospodarstvima pri donošenju odluke o stručnim informacijama, potiče suradnju OPG-a s institucijama, posreduje u provođenju mjera i drugo. Ukratko rečeno, poljoprivredna savjetodavna služba je velikim dijelom usmjerena tome da bude servis obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima kojima su te informacije potrebne. Nadalje vidimo da je poljoprivredna komora osnovana 2009. godine još uvijek nije ustrojena kao služba. Kako uopće opravdati davanje javnih ovlasti poljoprivrednoj komori, koje će ona dobiti, ako se pripoji ova savjetodavna služba. Nema razumnog opravdanja za to. Ovdje se očito pogoduje poljoprivrednoj komori, kojoj očito trebaju sredstva, a ta sredstva će dobiti iz državnog proračuna, jer će putem savjetodavne službe obavljati javne ovlasti i dobivati sredstva iz državnog proračuna. Predlagatelj navodi primjere iz Europe, uzima znači primjere iz Austrije i Njemačke, i time opravdava ustvari pripajanje ovog zavoda poljoprivrednoj komori, međutim ali poznato je da navedene europske zemlje imaju daleko dužu tradiciju komorskog udruživanja nego Republika Hrvatska, koja je znači 2009. godine tek donijela Zakon o poljoprivrednoj komori. Nadalje, postavlja se pitanje da li će se zadržati svih 250 zaposlenika poljoprivredne savjetodavne službe. Već sam rekla da je riječ znači o službi koja je osnovana '97. godine, da ona zapošljava stručne, prije svega stručne ljude, ljude koji znači su prije svega servis obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, ali mene zabrinjava što u članku 7. stavku 5. ovog prijedloga znači Zakona o izmjenama Zakona o komori, govori se, a to se inače nije navodilo prilikom ukidanja i pripajanja drugih zavoda i fondova. Znači u stavku 5. kaže piše nakon donošenja akata iz stavka 2. ovoga članka i upisa brisanja Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu u sudski registar, na temelju ovoga zakona komora će službenicima i namještenicima zatečenim na obavljanju poslova koji se preuzimaju ovim zakonom ponuditi sklapanje ugovora o radu, a onima kojima se ne može ponuditi sklapanje ugovora o radu, jer se ne mogu rasporediti, otkazat će se radni odnos sukladno Zakonu o radu. Ja sad ovdje postavljam pitanje da li to ustvari, ne da postavljam pitanje, nego samo mogu konstatirati da je znači ovim izmjenama zakona data mogućnost, i da se vjerojatno računa na to da će jedan dio službenika i namještenika koji su radili u Hrvatskoj poljoprivrednoj službi vjerojatno ostati bez posla. Pa da li je to sada u redu da, znači da Poljoprivredna komora koja je osnovana 2009. godine koja se još uvijek nije ustrojila i koja ima svog, vidimo ovdje u izmjenama zakona predstojnika, da taj predstojnik odlučuje o sudbini znači tih 250 ljudi koji će biti preuzeti, odnosno pripojeni toj Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, ljudi koji godinama rade svoj posao. Ja mislim da to rješenje nije dobro i da u svakom slučaju bi ovaj stavak, odnosno članak 7. stavak 5. na neki način bi trebalo izmijeniti, odnosno u smislu da oni ljudi koji dosada rade u savjetodavnoj službi i dalje ostanu na svojim poslovima. Nadalje, htjela bih samo reći budući da je tema, znači možemo proširiti temu i na poljoprivredu općenito. Pa kada danas govorimo o poljoprivredi eto ne možemo, a da se ne prisjetimo stanja u poljoprivredi, odnosno prosvjeda koje su ove godine imali poljoprivredni proizvođači i zbog cijene pšenice i zbog neisplate poticaja i zbog neisplate kapitalnih ulaganja i svega ostaloga. I ja moram reći da Vlada i Ministarstvo poljoprivrede nema ni vizije kojim putem usmjeriti hrvatsku poljoprivredu, a ciljevi koji su postojali u razvoju određenih proizvodnji npr. govedarski i svinjogojski, doživjeli su propast te su mnogi proizvođači koji su se kreditno zadužili došli do prosjačkog štapa, a banke su im sjele na njihovu imovinu. Donesen je Zakon o poticajima, znači o potporama u 2011. godini za 2011. godinu, dovest će do stagnacije nekih proizvodnji. Prije svega stočarstva, a neke kao svinjogojstvo do propasti. … /Govornici govore u glas, buka u dvorani./… Molim malo tišine. Gospodine predsjedniče može? Ako vas ne zanima možete izaći van. Znači, iz toga je vidljivo da je potrebno hitno postaviti ciljeve hrvatske poljoprivrede o držanju stabilnosti prihoda poljoprivrednika i ohrabrenju farmera za proizvodnju i nekih drugih proizvoda, a ne samo onih tradicionalnih kao što su žitarice i industrijsko bilje. Prije svega kroz mjere ruralnog razvoja potaknuti zaštitu okoliša i pojačati borbu protiv klimatskih promjena te održati zaposlenost u tim krajevima. To su i ciljevi europske poljoprivrede jer gospodarska kriza opravdava potrebu za pravednom, ali snažnom europskom politikom koja će omogućiti pružanje pomoći poljoprivrednicima. I željela bih reći još nešto budući da ovdje sjede predstavnici ministarstva. Željela bih ustvari ukazati na probleme za koje sam saznala od udruge poljoprivrednih proizvođača Virovitičko-podravske županije iz koje dolazim. Znači, radi se o sljedećem. Nažalost eto u 2011. godini poznato je da pravo na poticaj ostvarivati će znači samo oni poljoprivrednici koji imaju poljoprivredno zemljište ili u zakupu ili su ga kupili. Ono što je veliki problem u Slavoniji, a isto tako i u mojoj županiji radi se otprilike oko 100 tisuća hektara zemljišta znači u cijeloj Slavoniji, radi se o tome da lokalne jedinice, znači općine i gradovi, nisu raspisivale javne natječaje nego su davale poljoprivrednicima zemljište putem potvrda na jednogodišnji zakup. Problem znači je u tome i sad se događa sljedeća situacija. Ministarstvo optužuje lokalne jedinice da su one davale zemljište putem nekakvih rođačkih ili ne znam kakvih veza, a opet lokalna samouprava, odnosno gradovi i općine govore da je ministarstvo bilo previše inertno da nije davalo dovoljno brzo suglasnost pa je cijeli postupak natječaja trebao trajati 6 mjeseci pa se upravo iz tih razloga davale potvrde koje su vrijedile godinu dana. Ja se sad pitam da li vi u ministarstvu uopće znate za taj problem? Što mislite i što kanite poduzeti? Riječ je dakle o 100 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta. I pitanje je ustvari seljaci znači koji su sad htjeli posijati pšenicu da li da ju uopće siju jer sigurni su da nagodinu neće dobiti ovaj poticaj. Mislim da je to veliki problem i da ga je jako teško riješiti jer smo došli rekla bih u vremenski zaostatak budući da cijeli postupak ako hoćemo provesti natječaj je trajao po 6 mjeseci. Mi smo sad na kraju znači 10. mjeseca
Hvala.
Samo malo još da završim. Čini mi se da ćemo za tih 100 tisuća hektara zemljišta da će ostati neobrađeno, a onda će lokalne jedinice morati platiti naknadu za zemljištu što nije obrađeno. Hvala.
Hvala. Malo ste produljili svoju raspravu. Imamo 2 ispravka netočnog navoda. Prvo gospodin Stjepan Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolegica Čavlović Smiljanec je rekla da agencije i zavodi služe za uhljebljenje HDZ-ovih kadrova. Ja želim reći da je taj navod netočan jer većina agencija i zavoda je osnovana u vrijeme koalicijske vlasti. Ja nisam radio istragu koji su kadrovi čiji i na kojem mjestu, ali želim reći i s dužnim poštovanjem da u savjetodavnoj službi rade i kvalitetni ljudi i da su učinili puno dobra za našu poljoprivredu koja evo ide kao što je rekla kolegica Sumrak, dakle želi biti konkurenta i približiti. U prilog tome vi govorite da poticaji kao takvi da će oni upropastiti ili neće. Mi smo uskladili svoje zakonodavstvo sa EU i mi tu nemamo puno razgovarati. Ali su učinjeni izuzetni pomaci u poljoprivredi, a u prilog toga govori da je od 2003. 170 milijuna litara mlijeka povećana proizvodnja, izgrađena je moderne staje, dograđene ostale. Dakle, u okviru operativnih programa govedarstvo, svinjogojstvo su napravljeni značajni pomaci i mislim da to dovoljno govori. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo još jedan ispravak, gospodin Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa ispravit ću netočan navod kolegice Čavlović gdje je ustvrdila da se zemlja daje preko veze u Virovitičko-podravskoj županiji, da općine ne provode natječaj. To nije točno. Provedeni su natječaji za svo zemljište s obzirom da Državno odvjetništvo ima primjedbi pa poništava natječaje nemoguće je provesti nove kako bi oni koji ispunjavaju natječajne forme pravovremeno dobili zemljište i nužno je postupiti nekada kako bi se zemljište privelo svrsi da se sklope ugovori o jednogodišnjem korištenju zemljišta dok se ne provede natječaj. To je istina i to je točno.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospođa zastupnica Nevenka Marinović, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo ja ću početi ovu svoju raspravu sa ovako jednom činjenicom kad je kolegica Čavlović pročitala stavak 5. članka 7. ovog prijedloga, a nije pročitala članak 6. i 7. pa evo da ove vrijedne ljude koje smo nahvalili iz savjetodavne službe upoznamo sa pravim stanjem, odnosno sa odredbama točnim odredbama ovog zakonskog propisa koji je danas u raspravi. Znači, stavak 6. članka 7. koji kolegica nije pročitala glasi: "Do sklapanja novih ugovora o radu, odnosno otkazivanja ugovora u radu preuzeti službenici i namještenici nastavit će obavljati poslove utvrđene dosadašnjim ugovorima o radu i druge poslove po nalogu predstojnika. I stavak 7. kaže do sklapanja novih ugovora o radu odnosno otkazivanja ugovora o radu preuzeti službenici, namještenici zadržavaju pravo na plaću i druga prava iz radnog odnosa te obveze i odgovornosti prema dosadašnjim ugovorima o radu. Evo samo da se zna koja su to prava ovih vrijednih poljoprivrednih savjetnika koje smo čuli da ih ima 220 u RH. Evo pa ću svoju nastaviti raspravu na način da ću upoznati sa djelatnosti Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu i komore i spojiti ove dvije i objediniti ovaj prijedlog koji je pred nama. Dakle, Hrvatska poljoprivredno-savjetodavna služba odnosno zavod osnovan je uredbom Vlada Republike Hrvatske 1997. godine i to radi obavljanja poslova pružanja stručne podrške razvitka poljoprivredne proizvodnje na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Zakonskim propisima je definirano i to da je to javna ustanova koja obavlja poljoprivredno-savjetodavnu djelatnost kao javnu službu, da je zadužena za sustav savjetovanja poljoprivrednika o višestrukoj sukladnosti u cilju ostvarivanja na izravna plaćanja u poljoprivredi, ali da je to ustanova koja obavlja savjetodavnu djelatnost u ribarstvu također kao javna služba. A komora je osnovana kao samostalna i neovisna, stručna i poslovna organizacija koja između ostalog promiče, znači štiti i zastupa interese svojih članova. A članovi su podsjetit ću pravne i fizičke osobe upisane u upisnik poljoprivrednih gospodarstava. Djelatnost komore osim navedenog obuhvaća i praćenje stanja u poljoprivredi i ruralnom prostoru, ali i predlaganje rješenja za unapređenje poljoprivrednog i ruralnog prostora. Ona također daje i inicijative i razmatranja davanja stručnih mišljenja u donošenju dokumenata i propisa iz područja poljoprivrede, hrane i ruralnog razvitka, a jedna od njenih uloga je i suradnja sa obrazovnim, znanstvenim, stručnim istraživačkim ustanovama na razvoju poljoprivrede proizvodnje i tržništva u poljoprivredi, sigurnosti hrane, zdravlje ljudi i životinja, zaštite okoliša, očuvanju kulturne baštine i očuvanje cjelokupnog ruralnog prostora. A podsjetit ću ruralni prostor čini preko 90% teritorija RH. Evo i upravo u ovome kolegice i kolege vidim ulogu stručnjaka znači ovih 250 što poljoprivrednih tehničara, agronoma, magistara doktora znanosti koji bi trebali doprinijeti da poljoprivreda u gospodarskom smislu postane ekonomski zdravo, perspektivno ali i humano zanimanje. Dakle, centralna aktivnost ovih ruralnih prostora ali i naših otoka. Evo da i svojim savjetima i znanjem inicira i kreira dokumente razvoja koji će učiniti da poljoprivreda sve više i više nužno uz sebe veže što veći broj djelatnosti koji od nje žive i od kojih ona živi. Isto tako uloga bi trebala biti pomoći da poljoprivrednika i njihovih obitelji već izvor mnogih drugih djelatnosti u seoskom prostoru. Ova ekipa ljudi ovih 250 ljudi iz savjetodavne službe, to su ljudi koji izvrsno poznaju ovaj seoski prostor, to su ljudi koji godinama žive s tim prostorom i ljudima na tom prostoru. I oni bi trebali nudi rješenja kako bi poljoprivreda bila izvor proizvodnog i uslužnog i zanatstva i turizma ali i intelektualnih usluga na ovom prostoru. I evo ovdje ću se još složiti sa kolegom Marićem da je potencijal poljoprivrede izuzetno velik znači potencijal je ogroman potencijal turizma je isto tako veliki. Ali možete misliti kolega Mariću kako bi nam tek bilo da ove kvalitetne poljoprivredne proizvode izvezemo kroz turizam. Znači dvije ovakve grane kada bi nam još turizam bio propulzivan i kada bi napravili sve što bi trebali napraviti, kakvi bi tek onda bili efekti i od poticaja i od ukupnih ulaganja u turizam. Evo bez obzira i na moje osobne dileme kada sam vidjela ovaj prijedlog odnosno dvojbe treba li spajati jedno interesno udruženje komoru i javnu službu, držim da bi ovaj prijedlog mogao doprinijeti početku jačanja komorskog sustava u RH. Čuli smo da ovakvi modeli funkcioniraju uspješno u nekim zemljama EU, a kada mislimo jačati mislimo u prvom redu na ovaj stručni potencijal kojih ima ovih 220 poljoprivrednih savjetnika koji pokrivaju čak 192 tisuće registriranih poljoprivrednih gospodarstava i od kojih 90 tisuća prima poticaje. EU standard samo ću spomenuti da je jedan savjetnik na 250 farmera. Evo ja vjerujem da ovaj potencijal vrsnih stručnjaka da će biti kvalitetno valoriziran. A to potvrđuje i evo pokrenuto ulaganje u njih od strane ministarstva, znam da se licencira veliki broj savjetnika koji će savjetovati poljoprivrednike, ne samo kako napraviti poslovni plan, ne samo kako proizvesti, nego kako proizvedeno i prodati. Jer EU fondovi zahtijevaju unaprijed osigurano tržište. Zatim kako osigurati visoke ekološke standarde što evo i kroz ove pretpristupne fondove se pokazalo da su još uvijek veliki problem. Napomenut ću također da i uz pomoć ovih stručnjaka i savjetodavno-poljoprivredne službe Zadarska županija iz SHAPARD programa povukla kroz 4 projekta 30,7 milijuna kuna, odnosno 26,3% od ukupno povučenih sredstava iz ovog programa. Međutim, ostaje još puno toga za povući iz europskih fondova i evo tu vidim ogromnu ulogu ali evo i potencijal ovog tima savjetodavnih poljoprivrednih savjetnika. I stoga ću podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Imamo repliku gospođa Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolegice Marinović da bi imali mogućnost odgovor replicirati se na moj odgovor dala sam repliku, nisam išla na ispravak netočnog navoda mada sam mogla. Ja sam itekako dobro čitala ovaj članak 7. stavke 5., 6. i 7. ali moram biti jasna. Što je ustvari suština? Kada se ukida pojedino državno tijelo ili ako se ukida zavod u konkretnom slučaju normalno je po svim zakonima Zakonu o radu i Zakonu o državnim službenicima da se znači preuzimaju svi djelatnici koji se zatečeni na radu. Međutim, nakon toga dolazi sistematizacija novih radnih mjesta i dolazi raspored radnika na radna mjesta koja su tim pravilnikom i tom sistematizacijom određena. Što znači da to nije garancija kao što vi smatrate, jer ste pogrešno tumačili ovaj članak, da će svi oni zaposlenici koji će biti i preuzeti i biti raspoređeni na odgovarajuća radna mjesta da će se dogoditi, vidite ja sam upravo zato i rekla, bitan je ustvari stavak 5. ovoga zakona koji kaže da oni radnici koji ne budu mogli biti raspoređeni na odgovarajuća radna mjesta njima će se otkazati ugovor o radu. To je suština. Nema garancije.
Hvala. Odgovor na repliku gospođa Nevenka Marinović.
Evo kolegice Čavlović, ja nisam tumačila ni stavak 6. ni stavak 7. ovog prijedloga. Nisam ga tumačila, ja sam ga citirala kao što ste vi citirali članak 5. Jednako je bitan u cjelini, morate pogledati znači i stavak 5. i stavak 6. i stavak 7. Nisam tumačila ništa, samo citirala da budu pravilno, odnosno točno informirani.
Hvala. I replika, gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Marinović, slažem se o ogromnom potencijalu poljoprivredne djelatnosti u Hrvatskoj i da će ova Poljoprivredna komora pridonijeti učinkovitosti ukupne djelatnosti. Ali da bi taj potencijal bio učinkovit i pokazao sve svoje mogućnosti, nužno je otklanjati uočene nedostatke i mislim da je tu uloga Poljoprivredne komore isto vrlo bitna. Primjerice, uočljivo je da od ukupnog broja gospodarstava čak 60% njih posjeduje manje od 3 hektara. To je zabrinjavajući podatak. Sa takvim ne možemo razvijat poljoprivrednu djelatnost. Primjerice da povrćarstvo zauzima samo 5% ukupne poljoprivredne površine, a voćarstvo samo 2% ukupne poljoprivredne površine. Kad bi se poticaji u voćarstvo i povrćarstvo davali kao što se daju u duhansku proizvodnju onda bi učinak bio znatno, znatno veći. Sad ukupan iznos subvencija je 50% od ukupne dodane vrijednosti. S tim podatkom ne možemo nikako biti zadovoljni. A uloga komore bi mogla biti, evo primjerice nitko ne radi analizu tla i klimatskih uvjeta za subvencije za uzgoj maslina tako da smo imali slučajeve da se dobivaju poticaji za sadnju maslina tamo gdje ne mogu uspijevati nikako. Pa tu je zadaća sad upravo te komore da se rade takve analize i da se vidi jesu li klimatski uvjeti i tlo pogodno za uzgajanje maslina, a da uzgajamo više voća i povrća, da ga ne uvozimo nego da hranimo svojim proizvodima naše građane. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Marinović, izvolite.
Evo slažem se, kolega Mariću. Mislim da čak nije količina proizvodnje toliko bitna, da mi imamo velike komparativne prednosti za uzgoj određenih poljoprivrednih kultura i da tu možemo biti konkurentni. Znači ne u svemu nego onim i poticati upravo one kulture koje su konkurentne. To je i cilj postavljenih vladinih programa i ide se u tom pravcu. Ja isto se slažem s vama da smo mi svi nestrpljivi i da trebamo ukazivati na ove propuste što više i kvalitetnije, ali sa kvalitetnim prijedlozima što bolje ukazujemo da će se problemi i brže rješavati. Slažem se s vama, što se tiče proizvodnje voća i povrća, ona u strukturi proizvodnje je zaista manja, međutim nije upitna količina. Mi nekad imam i u voću i povrću viška proizvoda da bi trebalo regulirati uvoz i izvoz u ovom području to se svakako slažem se s vama. Što se tiče stručnih analiza ovih, svakako to je nebitno, to je osnova za bilo kakvo podizanje bilo kakvih nasada i tu su napravljeni moramo priznati određeni propusti. Znači bez kvalitetne stručne podloge poticale su se mnoge poljoprivredne proizvodnje što nije u redu.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicom. Dame i gospodo, odnosno kolegice i kolege zastupnici. Evo ja ću podržati donošenje ovoga Zakona o izmjenama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Hrvatski zavod za poljoprivredno-savjetodavnu službu osnovan je radi obavljanja poslova pružanja stručne podrške, razvitka poljoprivredne proizvodnje na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Hrvatska poljoprivredna komora, obavljat će osim do sada propisanih djelatnosti i poljoprivredno-savjetodavnu djelatnost kao javnu službu koja se financira iz sredstava državnog proračuna. Znači, obavljanje poljoprivredno-savjetodavne djelatnosti u okviru poljoprivrednih komora nije hrvatska izmišljotina, takva praksa postoji i u nama susjednoj Austriji, Francuskoj, dakle dalje u još nekim zemljama Europske unije. Glavni razlog za donošenje ovoga zakona je provođenje Programa gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske kao jedna od mjera reforme javne uprave. Znači, donošenjem ovoga zakona Hrvatska poljoprivredna komora preuzet će oko 250 zaposlenika Hrvatskog zavoda za poljoprivredno-savjetodavnu službu, njihovu opremu, prostor, financijska sredstva za obavljanje preuzetih poslova što će doprinijeti racionalnijoj organizaciji poslova i zadataka, a time i smanjenju troškova. Znači, ovim se prijedlogom zakona predlaže ukidanje članarina za članove komore i uvodi se komorski doprinos kojeg su obvezni plaćati članovi komore, korisnici izravnih plaćanja u poljoprivredi sukladno Zakonu o državnoj potpori, poljoprivredi i ruralnom razvoju. Poljoprivredna komora osnovana je radi promicanja zaštite i zastupanja interesa članova komore, edukacije, savjetovanja i pružanja potpore članovima u svrhu unapređenja poljoprivredne proizvodnje i ruralnoga prostora. Samim tim ona pridonosi promicanju vrijednosti te očuvanju i unapređenju poljoprivrede i ruralnoga prostora. Pripajanjem komora dobiva struka koja je što se tiče poljoprivrede najjača u savjetodavnoj službi, a savjetodavna služba dobiva sve one ovlasti koje pripadaju Poljoprivrednoj komori. Upravo je edukacija najvažnija što se tiče konkurentnosti poljoprivrednih proizvođača, a pogotovo što se tiče dobivanja sredstava iz europskih fondova, a tu poljoprivredni savjetnici imaju odlučujuću ulogu. Dobar primjer za to je izjava gospodina Martina, predstavnika Francuske poljoprivredne komore pri Europskoj uniji koji je na nedavnom posjetu Hrvatske poljoprivredne komore Bruxellesu izjavio: "izazov za organizacije poput poljoprivrednih komora jest da svojim članovima pomognu da razumiju funkcioniranje europskih institucija te načine financiranje koji im stoje na raspolaganju". Da bismo taj posao pomoći hrvatskom selu mogli kvalitetno obaviti mi ćemo broj ljudi morati povećavati. Znači neće doći do smanjivanja proračuna sa savjetodavnu službu odnosno komoru. U prilog tome ide i podatak o standardu u Europskoj uniji gdje jedan poljoprivredni savjetnik koji ima ključnu ulogu u podizanju poljoprivredne proizvodnje pokriva 250 farmera. Uz to, važna je i teritorijalna pokrivenost nekog područja jer savjetnik prije svega mora raditi na terenu. Hrvatski zavod za poljoprivredno-savjetodavnu službu danas ima 220 poljoprivrednih savjetnika koji pokrivaju 192 tisuće poljoprivrednih gospodarstava. Jedan savjetnik pokriva oko 800 poljoprivrednih gospodarstava što je tri i pol puta ispod prosjeka Europske unije. Evo još jedanputa ponavljam, podržavam donošenje izmjena ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Imamo repliku gospodin Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kutija lijepo ste govorili o Poljoprivrednoj komori, koja je njezina svrha. Dakle, u svakom slučaju unapređenje poljoprivredne proizvodnje i edukacije. U tom dijelu zasigurno važno mjesto će imati stručnjaci poljoprivredne savjetodavne službe koji naravno su vrlo važni glede korištenja predpristupnih fondova. Ali zasigurno je potrebito i na ovom mjestu još jedanput reći da je Vlada Republike Hrvatske u okviru operativnih programa u poljoprivredi, operativnih programa u govedarstvu, u svinjogojstvu, niskih nasada itd. učinila izuzetne pomake. U tom smislu sam govorio i glede povećanja mljekarske proizvodnje, svinjogojske itd. i nasada o čemu vi više znate jer se radi o područjima. Pa zasigurno ima puno posla i ne vjerujem da bi Poljoprivredna komora radila u korist štete sela i poljoprivrede. Dakle, u tom dijelu držim da i ovaj posao i ovaj korak će unaprijediti poljoprivrednu proizvodnju što je bit. Hvala lijepa.
Odgovor gospodin Kutija.
Zahvaljujem se kolega Milinkoviću. Spomenuli ste operativne programe i koji su rezultati tih operativnih programa i konkretno ja ću kazati nešto o podizanju višegodišnjih nasada na području naše županije. Znači, što kroz poticaj kroz Ministarstvo poljoprivrede koji su naši poljoprivrednici dobili, što kroz jedinice lokalne samouprave odnosno županije, konkretno naše Zadarske županije. Mi smo podigli veliki broj maslinika i vinograda. Na taj način smo stvorili znači preduvjete za otvaranje novih radnih mjesta kroz otvaranje novih uljara, novih vinarija. Evo na području Benkovca mi smo samo ove godine dobili nova četiri vina sa kategorijom vrhunsko vino i to je znači rezultat tih nastojanja Vlade da dobijemo konačan proizvod koji će imati svoju kvalitetu i svoju cijenu na tržištu. Zahvaljujem se.
Hvala. Replika gospodin Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Kutija ja ponajprije shvaćam ulogu poljoprivredne zajednice, zadruge da analizira stanje, da predlaže mjere, da sagledava kako će svaka grana poljoprivredna djelatnost biti učinkovitija, da predlaže što treba mijenjati i kako usavršavati. Koja je u konačnici učinkovitost primjerice poticanja uvoza? Što to daje gospodarstvu Hrvatske? Što mi dobivamo što potičemo uvoz primjerice na svinje i na stoku? Kakvi su rezultati toga – pozitivni, negativni? Koji je ukupan učinak toga? Koji je učinak da se šest i pol kuna, odnosno 0,8 eura potiče duhanska proizvodnja? Jel' od toga imaju koristi proizvođači, kopiranti ili tvornica duhana. Koliko se država subvencionira kooperante toliko smanji cijenu nabavnu sebi tvornica duhana i povećava sebi dobit. Mislim da treba izanalizirati primjerice utrošak plavog benzina jer država sa tri kune subvencionira plavi benzin, a vidljivo je iz podataka da je tri puta porasla utrošak plavog benzina, a smanjili smo površinu obradive zemlje. To je nešto što treba analizirati i ukazati na to. Sa 73 milijuna došli smo na 200 milijuna litara potrošnje plavog benzina. Koji je rezultat primjerice da više nikad ne ponovimo povijest da se subvencionirala proizvodnja mlijeka na način da proizvodnja za svaku litru mlijeka dobije jednu kunu. Onda kooperanti i proizvođači nisu dobivali ništa, a proizvođač je dobivao subvenciju na uvoz praška iz kojeg je proizvodio mlijeko. To ničim ne pridonosi ukupnoj učinkovitosti poljoprivredne djelatnosti u Republici Hrvatskoj. Zato mislim da je zadaća ponajprije unapređivati i mislim da će u tome smjeru i djelovati ova poljoprivredna zadruga. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin Kutija. Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Mariću, spomenuli ste poticanje uvoza vezano za svinje, odnosno općenito stoku, zatim duhanske proizvode i plavi benzin. Slažem se definitivno da bi bilo potrebno preispitati to što ste napomenuli, jer doista nema logike da se potiče duhanska proizvodnja sa tolikim iznosom sa jedne strane, a s druge strane ne znam imamo ogroman potencijal za proizvodnju velikog broja povrtlarskih kultura, a one se kud i kamo stimuliraju sa manjim iznosima. I na taj način se znači potencijalne poljoprivredne proizvođače odvlači da se tako izrazim od ulaganja u tu povrtlarsku kulturu. Znači, definitivno ima prostora da se sve to skupa preispita i da se to sve zajedno bolje posloži i na taj način ćemo stvoriti onda pretpostavke za poljoprivrednu proizvodnju na što ste pretpostavljam aludirali, da imamo što veći broj radnih mjesta i da imamo što veću domaću i kvalitetniju domaću proizvodnju.
Gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pa Hrvatska poljoprivredna komora i njeno osnivanje koje je bilo prošle godine kad smo kroz dva čitanja pokušali doći do jedne optimalne organizacije hrvatskih seljaka, poljoprivrednika. Evo imamo ovaj puta promjenu, izmjenu koja ne ide prema onome što bih ja očekivao, a zbog čega je i osnovana ova institucija koja treba imati za cilj da udruženi proizvođači uz pomoć stručnjaka iz oblasti poljoprivrede ostvare maksimalno korištenje prirodnih resursa. Znači ove naše zemlje koja je bogom dana za poljoprivrednu proizvodnju, koja nam omogućava da postanemo, a to je osnovni ja vjerujem cilj svih neovisnih o uvozu osnovnih poljoprivrednih proizvoda. Zašto kažem uz pomoć poljoprivrednih stručnjaka? Zato što ti poljoprivredni stručnjaci nisu samo u Hrvatskoj savjetodavnoj službi koju sada pripajamo i sada pravimo od toga kako će sada poljoprivreda nam krenuti zato što smo Hrvatsku poljoprivrednu savjetodavnu službu ćemo pripojiti Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Jer da bi ta poljoprivreda krenula na bolje treba biti i veći utjecaj i Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo o kojem smo imali nedavno govora. Treba biti i veći utjecaj svih zavoda, fakulteta, poljoprivrednih agronomskih fakulteta, poljoprivrednih agronomskih instituta, veterinarskog itd., jer upravo ovo što je gospodin Marić govorio postoji Zavod za tlo koji je u sklopu Hrvatskog, sada, centra za poljoprivredu koji se nalazi u Osijeku i koji radi analize tla i preporuča poljoprivrednicima šta na određenom tlu da siju, odnosno kakvo višegodišnje nasade da stavljaju. Prema tome rješenje nije samo pripajanje ove jedne službe, a posebno jednoj instituciji koja je od lani, koja formalno još i nije ni ustrojena, osim predsjednika, tajnika, ja ne znam šta još imaju, nemaju ni na terenu određene podružnice i sada je njihov zadatak da se takovoj jednoj službi pripoji poljoprivredno savjetodavna služba koja evo ima već jednu dugu tradiciju, koja ima danas 262 stručnjaka, čovjeka, ljude koji su započeli u poljoprivredi, koji su godinama radili u poljoprivredi, stočarstvu, koji su to svoje iskustvo stekli, i koji na osnovu zakonskih ovlasti imaju putem Ministarstva poljoprivrede određene javne ovlasti i uistinu imaju jedan veliki utjecaj kako i na koji način da se realizira bolji porast proizvodnje u području Hrvatske. Normalno da ovo što je gospođa Đurđica Sumrak rekla kako je, da ne kažem oduševljenje među tim kako se zove savjetodavcima koji rade, što će ući u Poljoprivrednu komoru, ja ne znam s kim je ona to razgovarala i tko to oduševljenje pokazuje, jer mi sa svi koji smo razgovarali, koji razgovaramo, a pravo da vam kažem u Slavoniji i Baranji ima najviše tih, svi su vrlo zabrinuti zbog toga stanja i svi nam sugeriraju da u svojim izlaganjima upravo ukažemo da je ta poljoprivredna savjetodavna služba već '92. krenula sa osnivanjem, njeno osnivanje i to je bilo baš u Osijeku. Prema tome, zajedno sa poljoprivrednim institutom IPK tada stvarani su prvi začeci te službe, a '97. postala je kao takova i Hrvatska poljoprivredna savjetodavna služba. Ona je već uhodala, ima određene svoje mehanizme, i ja se bojim da će sada, jer svi su bez obzira kako mi interpretirali ovaj ili onaj članak, ali svi su zabrinuti jer rukovodstvo Poljoprivredne komore će biti ti koji će produžavati ili ukidati određene ugovore, ugovore o radu koji imaju ti ljudi, a da ne govorimo i samu, kako se zove, razmještaj ljudi i sve ostalo što ide. Prema tome, upravo zbog toga govorim da poljoprivredna komora kao jedna interesna institucija ima sasvim jedan drugačiji dio rada koji bi trebao biti, a ne da regulira i određuje i ima pod svojom ingerencijom jednu službu koja ima javne ovlasti i koja te ovlasti su za cjelokupnu poljoprivrednu proizvodnju u Hrvatskoj, bez obzira jer često puta nisu oni samo za to da daju savjete ovim poljoprivrednicima koji imaju OPG-ove, nego isto tako i mnogim drugim institucijama, plus toga što organiziraju mnoge edukativne aktivnosti od ne znam evo prošli tjedan je bilo u Đakovu dani voća, voćarski dani, prije toga je oni organiziraju i najbolju brazdu itd. Mnogo su te šire aktivnosti koje su često puta i vezane i za program i mogućnosti i želje i rada Ministarstva poljoprivrede, državne politike, Vlade i svega ostaloga, i sada mi takovu jednu službu stavljamo pod ingerenciju da ne kažem jedne institucije kojih sličnih takovih ima, kao što je i Hrvatska gospodarska komora, koja ima svoju isto poljoprivrednu službu, to i zadružni savez. Prema tome to su sve institucije koje bi isto tako mogle, možda čak i kvalitetnije surađivati i raditi, ali oni danas i surađuju i rade s tom savjetodavnom službom jer je ona kao takova stvar ministarstva. Prema tome dati takovu jednu službu pod ingerenciju poljoprivredne komore mislim da nije dobro, i da će se to pokazati u budućnosti kao nešto što neće sigurno dati onakve rezultate kao što bi trebalo dati. Druga stvar i druga izmjena koja ide u ovome je da se prijedlogom zakona predlaže ukidanje članarine za članove komore, ali se uvodi komorski doprinos, kojeg su obvezni plaćati članovi komore, korisnici izravnih plaćanja u poljoprivredi sukladno Zakonu o poljoprivredi i ruralnom razvoju. Postavlja se pitanje šta je to sada? Sada je to umjesto da se plaća članarina, a to se pokušala, članarina se plaćala, međutim normalno ona se nije isplaćivala, nego nisu ljudi htjeli plaćati, sada uvodimo taj dio da se, kako se zove, iz svi oni koji dobiju izravna plaćanja. Pitanje je tko su ti i da li će to, te i za one potpore koje su manje od 750 kuna, gdje ne bi trebalo biti isplaćivanja, da li će i takovi plaćati to? Da li će plaćati svi oni koji i uzimati taj postotak od onih koji su i članovi te komore ili koji čak i nisu članovi komore, možda se neki neće ni učlaniti u tu komoru, prema tome iz svega ovoga proizlazi da ipak ne bi trebalo ići sa jednom obvezom plaćanja, jer dosta tih parafiskalnih i jučer se govorilo o tom, 250 parafiskalnih davanja ova privreda ima, i sada još jednu uvodimo umjesto da ju smanjujemo. Mislim da se zato ne mogu ni oteti mišljenju da Ministarstvo poljoprivrede, koje je dalo vjerojatno zeleno svijetlo za to, da umjesto da konstatira koliko sve ove postojeće asocijacije opterećuju poljoprivredu, i cijenu proizvoda po hektaru, odnosno kilogramu žive stoke, da bi to umjesto toga trebali razmotriti koliko je to opterećenje, a ne stvarati jedno novo opterećenje, jer opterećenja koja ima ova poljoprivreda. Ona su i tako i tako prevelika, a uz to će i sve teže biti to i realizirati tu proizvodnju. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Kolega Bodakoš kao što ste rekli Hrvatska savjetodavna služba ima 260 zaposlenika. Sada se tih 260 zaposlenika spaja u Hrvatsku poljoprivrednu komoru za koju možemo slobodno reći da je jedna interesna organizacija tek osnovana. Savjetodavna služba treba biti dostupna svima i zbog toga svako pripajanje jednoj drugoj instituciji u ovom slučaju Hrvatskoj poljoprivrednoj komori otvara sumnju da je razlog tome kontrola i veći utjecaj jedne političke stranke koja bi tako dirigirala određene poslove. Zato ja zastupam tezu da savjetodavna služba koja je osnovana još 1992. godine u Osijeku treba biti samostalna i to pod ingerencijom ministarstva kako pojedinci ne bi utjecali na poslove te službe i kako ne bi imali posljedicu kao kod raznih agencija koje su osnovane u raznim ministarstvima, a da su zbog lošeg rada ukinuti.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Bodakoš.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Je, gospodin Habek, mislim da ono što sam i pokušao reći da je značenje savjetodavne službe puno šire nego ono što će određivati menadžment ili ne znam kako da nazovem te poljoprivredne komore. Mislim da ta savjetodavna služba i ti ljudi gdje ima i određenih i doktora znanosti i magistara i najveći broj inženjera, ljudi koji su od vinogradarstva, voćarstva preko ne znam ribarstva pa sve do stočarstva i poljoprivrede uključeni u tu proizvodnju, mislim da ti ljudi bi trebali imati da ne kažem jednoga drugoga, jednu veću samostalnost i jednoga drugoga nalogodavca. A mislim da je to bilo dobro kad je to bilo sada Ministarstvo poljoprivrede. Druga stvar, Hrvatska poljoprivredna komora, njen zadatak je sasvim drugačiji. Ona bi trebala, i to je kad se formiralo bilo govora, da će ona biti ta koja će objediniti udruge koje imaju i da će stvarati jednu politiku poljoprivrednu i biti jedan pregovarač sa Vladom vezano oko toga. Međutim, sve ovo što se dešavalo ovih godina i izlazaka traktora na ceste i ne znam zagrebačkog sporazuma pa prije toga đakovačkog sporazuma pa sada ponovno imamo neke razgovore i dogovore postavlja se pitanje da li i koliko u svemu tome Poljoprivredna komora treba i može imati jednu mogućnost pregovaranja. Mislim da u tome segmentu njen zadatak je puno važniji nego da sada uzme kapu nad Hrvatskom poljoprivrednom savjetodavnom službom. Da li je to u pitanju da će neka stranka preko toga imati veći utjecaj na selu to ćemo vidjeti kao takvo. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Heffer, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicom. Pa evo pred nama je još jedna izmjena zakona, izmjena i dopuna koja bi se mogla staviti pod zajednički nazivnik Programa gospodarskog oporavka Vlade RH. Dakle, ovih dana smo se naslušali niza takvih prijedloga koji objedinjuju jednu, dvije, tri, pet kod Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo čak nekih šest sada konačno agencija, institucija itd. u jednu agenciju i uvijek je rasprava u smjeru da je to iz razloga efikasnijega poslovanja, iz razloga određenih ušteda itd. Naravno kao i u svemu prethodnom to je sve prazna riječ budući da ne postoji niti jedan relevantan element. Ako su u pitanju uštede onda ne postoji nekakav numerički dakle podatak da li će biti nekakvih ušteda, kakve su itd. Ako je nekakav stručni razlog ne postoji argument koji kazuje što je to u stručnom pogledu bolje ukoliko se te institucije udruže. Ovdje imamo, ja bih rekao, jedan drastičan primjer, a slušali smo već tamo u raspravama u ime klubova kada su u tim raspravama ja bih rekao osim vladajuće stranke HDZ-a svi ostali pa čak i neki koalicijski partneri se izjasnili da je to jedan loš prijedlog. No evo, on i dalje kao takav ide i kao takav je podložan dakle i svim mogućim kritikama pa ću se ja, moram reći, pridružiti u tim kritikama. Dakle, ovdje je naprosto jedna priča o pripajanju jedne institucije drugoj ili ono što smo rekli prelijevanje iz šupljega u prazno s tim što je ovdje situacija nešto drastičnija. Ovdje je prelijevanje punoga u prazno. Dakle, naravno u svemu tome da moramo ponoviti neke stvari koje su rekle moje kolege prethodnici o tome što to pripajamo čemu, odnosno što je Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu što je Poljoprivredna komora. Ako govorimo o Hrvatskom zavodu za poljoprivredno savjetodavnu službu ja bi se usudio reći da je to na razini države zasigurno jedna od najstručnijih organizacija koja pruža neposredne usluge građanima RH. I to građanima koji prije svega žive od svoga rada i to u tom području im pružaju usluge. Dakle, poljoprivrednicima na terenu. Već nekoliko puta je spomenuto tih 250 ili 260, ja imam podatak od kraja 2009., dakle 250 djelatnika Hrvatskog zavoda za poljoprivredno savjetodavnu službu od kojih je 200-njak diplomiranih inženjera agronomije od kojih su 4 doktora znanosti, 10-ak magistara znanosti itd., gdje 11 kaže ljudi, dakle ponavljam krajem 2009. 11 ljudi su bili ljudi sa višom spremom ili srednjom. Dakle, takav jedan visokostručni potencijal se ovim prijedlogom zakona pripaja i moram reći ako je ovo što je ovdje navedeno dakle nestaje kao samostalna institucija nego naprosto postaje jedan segment Hrvatske poljoprivredne komore. Pri tom valja istaknuti da Poljoprivredna savjetodavna služba je osim što je vrlo ekipirana je vrlo kvalitetno ustrojena po područnim uredima. Upravo iz tog razloga i funkcionira tako kako funkcionira, dakle kvalitetno i na potrebu građana, odnosno poljoprivrednika. Uz to je naravno definirano i financiranje dakle iz državnog proračuna iz vlastitih nekakvih prihoda, donacija itd. što je vjerojatno pozicija iz toga razloga što postoje od '97. godine kada su ustrojeni. Ali vrlo je vjerojatno i stoga što je to toliko bitna služba da čak i EU nameće uvjet za primjenu zajedničke poljoprivredne politike, formiranju jednoga takvog savjetodavnog tijela koji će pružati poljoprivrednicima nužne informacije. S druge strane imamo instituciju koja sada treba da tako kažem prihvatiti ovo što smo prethodno rekli dakle Hrvatsku poljoprivrednu komoru. Naravno da je Hrvatska poljoprivredna komora jedna vrlo, vrlo značajna organizacija, interesna organizacija, strukovna organizacija koja okuplja hrvatske poljoprivrednike koji su upisani u upisnik, dakle koji su kao takvi da kažem izjasnili se da im je to jedini način rada i zarade za život, prošle godine formirana i ja bih rekao da još uvijek prolazi kroz određene porođajne muke, jer puno je problema. Problemi su nastali od samoga formiranja i to ja bih rekao banalni problemi koji su pokazali da neke stvari nisu dobro postavljeni. Ti problemi su bili problemi vođenja komore, problemi financiranja komore itd. Ovim prijedlogom se prelazi na jedan novi oblik financiranja o čemu su moji prethodnici govorili. Hoće li taj oblik financiranja biti onaj pravi i to je pitanje, jer postoji u redovima onih koji su članovi komore neslaganje oko toga da li je to pravi način financiranja. Što je sa onim drugim segmentima Hrvatske gospodarske komore? Što je sa nekim trećim segmentima, dakle što će to poljoprivrednici zaista plaćati? Hoće li plaćati te neke komorske naknade ili doprinose na dva, tri mjesta ili samo na jednom mjestu? Treba riješiti puno, puno problema. I sada u svemu tome dobijaju ovakav jedan sustav pod svoje okrilje. Jer prema ovom prijedlogu Poljoprivredno-savjetodavna služba se njima pripaja. Pozivamo se na iskustva iz EU, na iskustva Austrije, ne iskustva Francuske, u tome kako oni funkcioniraju. Pa naravno, Poljoprivredne komore ili bolje rečeno poljoprivrednici koji su tamo svi u komorama organizirani su ravnopravni partneri u pregovorima sa organima vlasti u EU. To je normalno. Kod nas su to radile udruge na ovaj ili onaj način, nekada milom, nekada silom, nekad uz pritisak, nekad bez pritiska. Ako postoji dobra volja onda bez pritiska. Naravno da je to cilj i kod nas da jednom Poljoprivredna komora bude ta koja će u ime poljoprivrednika u ime svojih članova koje zastupa pregovarati i dogovarati, dakle ne pregovarati primarno nego dogovarati s ministarstvom i sa svima onima koji definiraju određene segmente politike. Naravno da je u tom kontekstu Poljoprivredno-savjetodavna služba nužna. No, u ovom trenutku nažalost ona još nije na toj razini da to može raditi. Imao sam prilike u nekoliko navrata boraviti i u Austriji i u Njemačkoj i vidjeti kako to tamo funkcionira, što sve radi komora. Kako komora definira pitanje licenciranja poljoprivrednika, pitanja određenih tečajeva, seminara itd. ono što će vjerojatno i kod nas jednom raditi. U ovom trenutku smatram da je ovo loš potez da Hrvatskoj poljoprivrednoj komori koja sebe nije uspjela izdefinirati dajemo još jedan ovakav sustav na upravljanje da tako kažem i da na takav način možemo samo neke procese u hrvatskoj poljoprivredi usporiti da ne kažem i onemogućiti. Iz tog razloga ne mogu prihvatiti ovakav prijedlog kao dobar prijedlog naravno vjerujem da ću kao i čitav niz zastupnika glasati protiv ovoga prijedloga. Ali vas molim da razmislite općenito o ovome da li je dovoljno reći zbog nekakvog gospodarskog oporavka ajmo spojiti dva u jedan. Nije uvijek jedan manje od dva, barem u ovakvim situacijama ako se gleda i kvalitativno. Kvantitativno jest to bi rekli jest to bi rekli matematičari, kvalitativno nije. Hvala lijepo.
Hvala. Pet replika. Prvi gospodin zastupnik Damir Kajin.
Gospodine Heffer mislim da ovaj zakon treba nazvati pravim imenom. Ima on tu jednu kvalitetu. Koju kvalitetu? Kvalitetu jednog političkog dogovora između HDZ-a i HSS-a. poljoprivrednoj komori znači podređuje se ova savjetodavna služba ili komori gdje je zaposleno četvero, petero HSS-ovaca podređuje se savjetodavna služba sa nekih 250 zaposlenih. To je jedan politički miks to je jedan hibrid ili kao što bi naš potpredsjednik SAbora to nazvao, riječ je o jednom čudnovatom kljunašu. HSS-u je gospodine Heffer to jedna infrastruktura koja poznaje teren, jedan savjetnik pokriva negdje oko 250 obiteljskih domaćinstava ali ono što je činjenica to nije perspektivan zakon. To je politički zakon koji kao takva ne može donijeti nikakvu kvalitetu. I taj zakon će se vjerojatno promjenom vlasti brzo i izmijeniti. Ponavljam, riječ je o jednom političkom aktu. On nije logičan zakon. Zašto nije logičan zakon? Jer na taj način nije ustrojila svoju poljoprivrednu službu ili komoru niti jedna zapadnoeuropska zemlja. Sve imaju Poljoprivrednu komoru, o.k. podržali smo, treba podržati tu komoru. Sve imaju savjetodavnu službu o.k treba je podržati. Ali nigdje u jednu komoru nije inkorporirana savjetodavna služba. To svi jako dobro znamo. A to jako dobro znaju ili možda bolje od nas gospoda u HSS-u. Normalno njima to treba radi određenih političkih interesa ali još jedanput to nije perspektivna politika. I zato slažem se s vama ne treba podržati ovakav prijedlog zakona.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Heffer.
Hvala lijepo gospodine Kajin. Vi ste izvrsno oslikali podlogu ovoga zakona. Ja u svojoj raspravi nisam uopće dotaknuo se političkog pitanja. Mene pati što u stručnom pogledu ne postoji nikakav argument za ovakav zakon. Činjenica jeste da vrlo često a pitanje poljoprivrede je primarno pitanje u Hrvatskoj se politika toliko uvukla među te ljude da i one elementarne stvari oni ne uspijevaju dogovoriti. Vjerojatno iz tog razloga ne uspijevaju dogovoriti ni unutar komore nekakve odnose. A što se tiče čudnovatog kljunaša, s obzirom da se tako često pojavljuje kod nas to nije ni čudo da je i na istražnom povjerenstvu postavljeno pitanje kako se u nekim tvrtkama to postavlja kao pitanje za prijem u radni odnos. Vidite da je potrebno da bi se shvatilo ovako neke zakone shvatiti što je to i čudnovati kljunaš. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika, gospodin zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Pa u pravu ste kolega, dakle ovo je još jedan u nizu kako ih ja volim nazvat, fuzirajućih zakona. Dakle mi smo dovedeni u poziciju da vjerujemo Vladi da će ovaj zakon, uz niz drugih zakona i onih koji će još doći, spasiti hrvatsko gospodarstvo. Međutim, ako slušamo i ako smo slušali sve ove rasprave pa i oko ovog zakona i onih ranije, ja mislim zapravo da će se s ovim napravit šteta. Dakle imat ćemo veću štetu nego korist šta ćemo ukinuti jedan i dva rukovodeća mjesta, iz jednostavnog razloga. Ja ne vidim logiku da nešto što je staro, što je etablirano, što je profesionalno, međunarodno priznato, ima rezultate, utapamo u nešto što je novo, što nije priznato, što nije etablirano. I sad, ja bih čak i razumio logiku da ovo novo i nepriznato, neetablirano utapamo u ono staro. Zapravo ta logika je skroz, u cijelosti neracionalna i zato ja ne vjerujem da će ovi zakoni pomoći hrvatskom gospodarstvu nego zapravo da će biti suprotan efekt.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Heffer.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Lučin, ja sam to u raspravi istaknuo, doduše bojažljivo. Rekao sam da se bojim da ovim nećemo pomoći hrvatskoj poljoprivredi, no činjenica je da poljoprivredno-savjetodavna služba već funkcionira po čitavom nizu ili radi po čitavom nizu zadataka koji su nužni ne samo za hrvatsku poljoprivredu nego i za hrvatsku poljoprivredu unutar europske poljoprivrede. Najnoviji znamo da ARCOD provodi hrvatska poljoprivredno-savjetodavna služba i oni to dobro rade. I sve što dobro radi je kao lijepa mlada, dobar zalogaj za nekoga tko će malo lošije raditi. No ja time ne tvrdim da poljoprivredna komora će loše raditi, ne. U ovom trenutku ona nije sposobna prihvatiti poljoprivredno-savjetodavnu službu i da kažem iskoristiti njezine potencijale, dapače vjerujem da će sputavati ono što treba i da će jedan objektivni oblik pomaganja hrvatskim seljacima preći u nešto subjektivno što definitivno neće biti dobro za hrvatsku poljoprivredu. Fizičari bi rekli fuzija daje određenu energiju. Bojim se da ovdje nema energije koju fuzija inače daje. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš, replika.
Hvala lijepa, potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Heffer, rekli ste da razlog povezivanja službi je prvenstveno Program gospodarskog oporavka, da je to naznačeno kao mjera reformi javne uprave. To nažalost se proteže već cijelo ovo zasjedanje i sad kad gledate pitanje pripajanja i povezivanja ergela, pripajanja Zavoda za sjemenarstvo u Hrvatski centar za poljoprivredu i selo, pripajanje sada savjetodavne službe, sve to tako kao program mjera reforme javne uprave dovodi do određenih potresa odnosno ljudi nisu s time baš zadovoljni. Pa mislim da prvenstveno i najvažnije zašto nisu zadovoljni pa i mi zastupnici ovdje koji o tome raspravljamo, to je pitanje tih ušteda. Danas smo čuli opet da će biti uštede 20%. Nikakvih pokazatelja u svim tim pripajanjima mi još nismo nikada dobili. I ono što je bitno, trebalo bi vidjeti kolika će stvarna ta biti potpora odnosno ušteda ta, ali kako možemo znati da će ta biti ušteda. Jedino da vjerujemo na dobru riječ koju smo čuli. Međutim, ono što bi trebali napraviti to je da u tim uštedama vidimo određene rezultate, a rezultati će sigurno biti. Ako ta proizvodnja bude veća tada će to biti dobro, ako ćemo poslije svake te aktivnosti imati veću proizvodnju tada možemo reći da su te uštede načinjene, ali ne zbog toga ako se ukine jedno ili dva rukovodeća mjesta. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Heffer.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bodakoš, da, ja sam rekao da je ovo pripajanje odnosno ovo udruživanje pod zajedničkim nazivnikom nečega što se zove Program gospodarskog oporavka Republike Hrvatske. Mi to slušamo unazad ne znam koliko ovih dana, dakle u ovoj sjednici. Ja bih rekao da vladajući koji to nama nude već pomalo kao mantru ponavljaju. Dakle nadajući se da će zvučno, jezično i ne znam kako ostvariti zaista nekakve benefite ili nekakve koriste kroz takve oblike. Što se tiče ušteda, 20% imam utisak da je tih 20% rečeno onako. Oprostite na usporedbi, ali to je što se kaže iz rukava, da je rukav bio širi možda bi bilo i 25%. Ali ono što je problematično, problematičan je stručni element ovakvog jednog udruživanja gdje definitivno imamo organizaciju koja nije formirana i nije zaokružila svoje djelovanje na pravi način i njima sada dodajemo nešto što je dobro uhodano, dobro radi, ostvaruje korist da bi ne znam iz kojega razloga kako kažu ostvarili nekakve uštede. Ovdje ušteda nažalost nema, jedino što će se lošije raditi vrlo vjerojatno pa će to biti nekakva ušteda, ali ta ušteda će ići preko leđa naših poljoprivrednika. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Nadica Jelaš, replika.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Heffer, vi ste u svojoj raspravi izrazili jedno veliko nezadovoljstvo zbog pripajanja, ovog formalnog pripajanja savjetodavne službe Poljoprivrednoj komori. Ja se doista punim srcem tom vašem nezadovoljstvu pridružujem zato što je Poljoprivredno savjetodavna služba primarno jedna stručna institucija sa javnim ovlastima gotovo dvadeset godišnje tradicije koja je imala ogroman značaj za poljoprivredne proizvođače na terenu upravo zbog tog svog stručnog supporta. E sada se taj veliki stručni potencijal pripaja poljoprivrednoj komori koja je čisto interesno udruženje na žalost sa velikim političkim utjecajem. Na kraju krajeva, Poljoprivredna komora još nije zapravo ni profunkcionirala. Mogu samo reći šteta, velika šteta. Bojim se da će se Savjetodavna služba utopiti, naprosto utopiti u Komori i da će poljoprivredni proizvođači na terenu puno izgubiti. Dakle, može se reći da ovo nije nikakva antirecesijska mjera. Ovo čak nije niti mjera racionalizacije. Ovo je još samo jedna mjera centralizacije, ovaj puta na veliku štetu poljoprivrednih proizvođača, a bojim se da ćemo kroz negativnu selekciju u Komori upravo zbog tog jednog političkog utjecaja izgubiti jedan broj najstručnijih ljudi poljoprivredne struke. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Heffer.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice Jelaš, ponovit ću po ne znam koji put. Ja vjerujem, bojim se da ćemo mi ovakvim udruživanjem nanijeti štetu hrvatskoj poljoprivredi. Reći ću evo radi informacije. U 2009. godini ovih 220 poljoprivrednih savjetnika koji su po terenu razasuti u svakoj županiji, koji su na dispoziciji hrvatskim poljoprivrednicima svakodnevno su s njima održali su 1607 stručnih predavanja na kojima je sudjelovalo preko 46000 poljoprivrednika. Organizirano je oko 650 manifestacija itd. Zbog čega, iz kojih razloga, kojih to ušteda, kakve to racionalizacije, što je ovdje bilo neracionalno sad će biti racionalno ili racionalizirano se takva jedna institucija pripaja nečemu što je prošle godine formirano i još u onim elementarnim stvarima od ustroja, preko financiranja, preko rukovođenja itd. itd. Zbog čega se ovakva institucija pripaja, utapa u ovoj drugoj instituciji jer nestaje ime. Sad se zove samo Hrvatska poljoprivredna komora. Zbog čega? Zbog čega se Hrvatskoj poljoprivrednoj komori ne da prostor, vrijeme i mogućnosti da se razvije, da ojača, da preuzme svoju funkciju, a onda će obavljati i savjetodavnu funkciju. Dakle, dajte priliku Komori da se razvije, pa onda ima vremena i za ovakvo udruživanje. Nemojmo samo srljati u nekakva udruživanja i pričati o uštedama koje evidentno ne postoje. Hvala lijepo.
I gospođa zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pardon. Pa kolega Heffer dobro ste rekli, pripajanje znači Hrvatske savjetodavne službe Poljoprivrednoj komori znači na neki način pretakanje iz punog u prazno i na žalost to je tako. Radi se znači i ono što bih posebno istakla to je da, znači jedna služba koja ima dugogodišnju tradiciju se znači fuzionira sa Komorom koja još uvijek nije ni teritorijalno ustrojena, a isto tako što ste posebno istaknuli u svojoj raspravi i što smatram posebno problematičnim je činjenica, da dvije, od tih 250 ljudi koji rade u Hrvatskoj savjetodavnoj službi najveći dio tih ljudi je visoko obrazovanih i oni će na neki način kada se sad ako se budu spojili sa Hrvatskom poljoprivrednom komorom ovisiti o tome, ovisiti da li će predstojnik te Hrvatske poljoprivredne komore na neki način odlučivati o njihovoj sudbini. Odnosno njegove ovlasti će biti takve da će moći odlučiti tko će od tih ljudi ostati u službi, a tko ne, jer sam u svojoj raspravi upravo to govorila. Znači, iz prijedloga ovoga zakona proizlazi da će dio ljudi koji će biti preuzeti iz Hrvatske savjetodavne službe na neki način neće biti raspoređeni, da će im vjerojatno biti uručeni otkazi. Isto tako htjela bih reći da Sindikati hrvatskih poljoprivrednika su protiv donošenja ovoga zakona iz razloga jer je riječ o političkom zakonu. I prije svega radi se o tome da je to u stvari dogovor HDZ-a i HSS-a jer taj predstojnik vjerojatno ove Poljoprivredne komore, to je jedina Poljoprivredna komora, to je jedina u stvari Komora u Republici Hrvatskoj koja ima svog predstojnika, a ne tajnika će vjerojatno biti iz redova vladajuće koalicije, odnosno HSS-a.
I odgovor na repliku, gospodin zastupnik Stjepan Heffer.
Uvažena kolegice Čavlović. Ja ću ponoviti što rekoh već. Iako je ovo dom hrvatske politike, dakle Hrvatski sabor nisam govorio o političkim konotacijama, umiješanosti političkih stranaka, zbrinjavanje ili kako se sve naziva, uhljebljenjem stranačkih kadrova itd. Neću o tome govoriti. Mene prvenstveno u stručnom smislu smeta ovakav čin. Što se tiče stručnih kadrova u Hrvatskoj poljoprivredno-savjetodavnoj službi oni su izuzetno stručni, izuzetno ih puno ima i na izuzetno su visokoj razini. Vidjeli smo da ima i doktora znanosti. Ono što se može teoretski dogoditi jeste da im rukovoditelj bude netko tko će biti recimo manje stručan od njih. O organizacijskim sposobnostima neću govoriti to se vrlo često ne stavlja u prvi plan. No, druga stvar je ovo što ste na kraju rekli da je Sindikat hrvatskih poljoprivrednika. Ma nije samo sindikat. Mi smo čuli ovdje u uvodnim riječima kolega iz klubova da se nisu složili. Pa i oni koji su se složili, moram sad i ovo reći nisu vrlo vjerojatno to učinili jako, jako da kažem blagonaklono i jako rado. Ali svjestan sam da postoji i ta stranačka obveza, ali vas molim da još jedanput shvatite da ovim nećemo pomoći niti hrvatskoj poljoprivredi, niti hrvatskim poljoprivrednicima. Nećemo pomoći Hrvatskoj poljoprivredno-savjetodavnoj službi, instituciji koja je izuzetno dobro zaživjela na terenu, gdje su ljudi iz toga područja, iz te službe vrlo popularni među poljoprivrednicima. I ako želimo u Europsku uniju nemojmo stavljati klipove pod noge tim ljudima koji vrlo stručno rade svoj posao.
Gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poljoprivreda je zaista težak posao, znamo kako žive naši poljoprivrednici, koje probleme imaju. Na žalost u poljoprivredu, dakle kao nekakav konkretan posao, proizvodnju uključila se žestoko politika, i ne možemo kako reče kolega Heffer ovdje, ne bismo htjeli razgovarati na taj način, ali ne može se a da se ne kaže da iz ove rasprave zapravo proizlazi malo po malo se dolazi do toga da je to ipak, dakle tog jednog ovoga zakona, i to još po hitnom postupku, jedan određeni politički akt kojim jedna određena stranka pokušava putem formiranja i rada poljoprivredne komore proširiti svoj utjecaj tako da pripaja Hrvatski zavod za poljoprivrednu savjetodavnu službu. Dakle piletu pripajamo koku. Poljoprivredno savjetodavna služba je zaista respektabilna i po svom stručnom aspektu, i po priznatosti kod, pogotovo kod poljoprivrednika s kojima radi izravno na terenu, zapošljava 220 visokoobrazovanih stručnjaka i još 30 dakle onih u službama, u administrativnim službama. Dakle iz, od nijednog govornika danas ovdje koji je raspravljao nema niti jedne riječi pokude na poljoprivrednu savjetodavnu službu. Za razliku od poljoprivredno savjetodavne službe, poljoprivredna komora dakle će biti nadređena predsjedniku poljoprivredne, poljoprivredna komora u kojoj se okuplja kako vidimo po nekim imenima okupljaju se gotovo bih rekao amateri, novopečeni inženjeri večernjeg smjera, fiškali koji su varali na poticajima, koje, čija je imovinska kartica daleko veća nego od bilo koga od vas ovdje ili nekih drugih gospodarstvenika u državi Hrvatskoj, dakle takvi rekao bih nestručni ljudi da ne nazovem drugačijim imenom amateri u poljoprivredi ili se bave poljoprivredom tako da uzimaju poticaje i varaju na uzimanju poticaja, oni će biti nadređeni ovako jednoj respektabilnoj, visoko stručnoj, priznatoj službi u Republici Hrvatskoj, javnoj stručnoj službi. Dobro je netko rekao, ovdje svi govore da je poljoprivredna komora interesna organizacija. Da, interesna organizacija. Za čiji interes samo pitamo, ako kažemo da je interesna, i kažemo da je točno da je interesna, samo čiji su to interesi. S jedne strane političko stranački, uhljebljenje određenih ljudi, a s druge strane dogovor dvije stranke i zapravo možda uvjetovanje pa čak bih rekao, usudio bih se reći da je pomalo to i razvlaštenje ministra poljoprivrede, ili razdioba ovlasti između poljoprivredne komore i ministra poljoprivrede koji, a ta komora dakle dobiva 250 zaposlenika savjetodavne poljoprivredne službe, dakle u svoju nadležnost, iako je to, iako sam ja poljoprivrednu komoru evo osobno zamišljao kao jednu, napokon jednu instituciju, jednu organizaciju koja će okupiti sve te razjedinjene seljake, njihove udruge pod jedan krov i da će zastupati zajedničke interese obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i onih svih koji se bave poljoprivredom, ali evo imamo jednu stručnu javnu službu koja ovim prijedlogom zakona, dakle prispaja se poljoprivrednoj komori koja time, zapravo time se jača i moć, ali i prije svega politička moć i utjecaj dakle određene stranke ili određene grupacije stranaka na terenu. Putem jasno i dijelom putem poljoprivredno savjetodavne službe, koju će dakle kako je rekla gospođa Čavlović imenovati poljoprivredna komora, po članku 6. i 7. kako ona hoće. Jesu li to tamo zaista stručni ljudi, negoli su oni u poljoprivredno savjetodavnoj službi? A znamo da su postavljeni da kažem na politički način, putem političkog utjecaja. I znamo da su poslušnici određenih političkih stranaka, ili stranki. Pa onda je sasvim jasno zašto je stanje u poljoprivredi Republike Hrvatske takvo kakvo je, bez vizije, bez strategije, bez, sa ogromnim dakle uvozom svega i svačega, da ne kažem smeća iz svih mogućih zemalja i tržišta koja ovdje lako nađu uvoznike, i onda se uvozi do nemilosti, a domaća poljoprivredna proizvodnja, za koju nema vizije, nema strategije propada. Gospodin Marić je govorio o tome da je puno malih gospodarstava ispod 3 hektara, rekao je 60%, a tko kaže da promjenom strukture sjetve, dakle prelaskom upravo na ono što je netko govorio povrtlarstvo, voćarstvo, se ne može živjeti i od 3 hektara zemlje. Može. Postoje i takve i to dobre mogućnosti u ovakvoj našoj Hrvatskoj Bogom dane. Na žalost o tome nema vizije, nema strategije. Za svinjogojstvo za 2011. godinu predviđeno je poticaja 32 milijuna kuna. Za proizvodnju duhana 64 milijuna kuna. Pa sad ja vas pitam sve skupa ovdje ima li tu logike? Ima li tu suvislosti? Jesmo li zabranili da kažem i što bi u rekli u Slavoniji … [[Ne razumije se.]] od pušenja na svim mogućim javnim mjestima i nejavnim, ali eto poticaji za proizvodnju duhana su dvostruko veći negoli poticaji u 2011. predviđeni rebalansom proračuna, negoli za svinjogojstvo. Što je to nama potrebnije, svinjogojstvo ili proizvodnja duhana? Ili su i to utjecaji sa strane, dakle utjecaji sa strane, iz Rovinja tako je, pozdrav iz Rovinja, da bi ovakav skor novčani iznos poticaja bio takav kakav je. Ovi hvalospjevi izrečeni poljoprivrednoj savjetodavnoj službi u Republici Hrvatskoj, koja to i zaslužuje, zapravo bi mogli biti labuđi pjev te službe. I onda tzv. uštede koje je ovdje netko spominjao 20%, koje su izrečene, onako ispaljene, onako eto ajmo okruglo 20, kako to da nije 18 i po posto, 22 i po, ili ne znam, nego eto 20%. Neka bude 20 pa gotovo. Zaista kojim to, da dobro zvuči, kojim to elaboratom i to dokazivo. Kako je to u ovim materijalima dokazano da će biti ušteda 20%? Nema dokaza. Nema uopće o tome zbora ni govora. Poljoprivredno savjetodavna služba unatoč sveg svog dobrog rada ima problema na terenu. Određeni pravilnici i zakoni ne dopuštaju da na terenu odlaze i dalje od mjesta na kojemu su stacionirani, a seljaci imaju potrebe da im ti stručnjaci, zaista vrsni stručnjaci dođu. Međutim, određeni pravilnici koji ograničavaju, dakle financijski ograničavaju Poljoprivredno savjetodavnu službu nisu u poziciji da dođu tamo gdje sve trebaju. O tome govori i podatak ovdje koji je naveden da na proračunskim pozicijama Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja za 2010. godinu planirana su sredstva za rad Hrvatskog zavoda za poljoprivrednu savjetodavnu službu u iznosu od 42 milijuna kuna od čega je do kraja godine preostalo još 25 milijuna. To je dakle, je li to ušteda? Mi ćemo ovdje uštediti 20% nekih fiktivnih, a ovdje je ušteda jasna u kunu, u lipu novčano. Dakle, ti ljudi zaista rade i štedljivo, a vrlo su potrebni hrvatskom seljaku i stignu tamo na teren gdje treba. O tome najbolje govore i ljudi sa terena kojima je zaista, neću reći kako netko reče support kolegica, nego potpora upravo velika potpora su stručnjaci iz Poljoprivredno savjetodavne službe. Uostalom s obzirom na stanje u poljoprivredi i nepoznanice koje nas čekaju u EU i nepoznanice koje su i dalje nepoznanice i nakon pregovora Hrvatske s EU poput neke tajne je Poglavlje o poljoprivredi, dakle ne znamo što nas čeka i kako će s obzirom na priličnu nemogućnost pristupa IPARD programu, što će se dogoditi sa hrvatskom poljoprivredom i hrvatskim seljakom? Kome će zapravo i biti i služiti i Poljoprivredna komora i savjetodavna služba ukoliko
Dobro kolega, već je odavno.
Dobro gospodine potpredsjedniče, svaka čast. Hvala lijepo.
Ma da, hvala. Jedan ispravak, 3 replike. Prvi ispravak gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Pa evo bilo je nekoliko da kažem ispravak koji bi trebao ispraviti, ali ja ću evo reći samo jedan. Gospodin zastupnik Grubišić je kazao da članovi komore su postavljeni po stranačkoj liniji. Gospodine Grubišiću kako god se provode izbori za ovaj Sabor tako su provedeni izbori za Skupštinu komore, poslani na adrese svih obiteljskih gospodarstava, tajno glasovanje, ljudi su glasali, birali i izabrali članove komore. Da li je to demokratski ili nije vi evo svojim zaključkom prosuđujete, po meni nema kvalitetnije demokracije nego od takvog provođenja izbora. I sigurno da oni ljudi koji su izabrani, izabrani su na demokratski zakoniti način. Da li se nekome netko sviđa ili ne sviđa to je osobna stvar. Hvala lijepo.
Replika, gospodin zastupnik Damir Kajin.
Savjetodavna služba je i upravno tijelo, Poljoprivredna komora je gospodine Grubišiću kako ste je nazvali interesno stranačko tijelo, tako doslovce citat. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, onda sam ja dodao stranačko. Kako to spojiti? To u ovom trenutku nitko ne zna pa niti oni koji predlažu ovaj zakon. Žalosno je međutim nešto drugo, da je u hrvatskoj Vladi sve pretvoreno u jedan veliki interes i da svaka stranka u toj vladajućoj koaliciji naprosto vuče na svoju stranu. HSS vuče na svoju stranu, srpska stranka na svoju stranu, a o HDZ-u da i ne govorimo. I ovaj zakon u ovom trenutku on se pretvara, on je sinonim jedne neviđene gospodo političke grabeži. To je, ja ću je nazvati, institucionalna korupcija. Jasno, nema novaca u igri, ali posrijedi ima ogromnog političkog interesa koji se isto tako da i materijalno kvantificirati. Znači, kakvog interesa? Znači političkog interesa, pokrivanje terena, zapošljavanja i tome slično. Ako s druge strane razorimo neku instituciju jasno da državi stvaramo štetu, jasno da to onda košta, da to će sutradan netko morati ispraviti i razumljivo netko i platiti. I to će opet u konačnici porezne obveznike pretpostavljam koštati. Ali to mi danas u ovom trenutku ne nazivamo korupcijom, ali tvrdim da je jednako razorno ako ne i gore i od same korupcije. Znači, ovi zakoni koji su danas na djelu to je cijena ove koalicije HDZ-a, HSS-a, manjina itd., koju jučer nismo uspjeli razvlastiti. Eto razloga zbog kojeg je opozicija jučer tražila nepovjerenje o ovoj Vladi.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Grubišić.
Zahvaljujem. Gospodine Kajin vi ste izgleda tek nakon moje rasprave prepoznali i ja sam vas nekako izgleda probudio da ovako raspravljate, a očito je da tu negdje podjednako mislimo iako ja nisam rekao političko stranački kako ste vi rekli, ali da je političko rješenje o prijedlogu ovoga zakona to je sasvim, sasvim točno. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš, replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] Interesno organiziranije. Ja sam rekao da je to interesna organizacija, ali u smislu interesa udruženih proizvođača. Mislim da bi na taj način trebali gledati na Hrvatsku poljoprivrednu komoru kao interesnu organizaciju. A što znači taj interes bi trebao biti? Da prema prognozama na Burzi recimo u sljedećih 5 godina govori se da će pšenica biti in, a zlato da će biti out. Što to znači? Znači da će se jesti i tražiti sve više pšenica, a ne zlato. Zašto? Zato što je gladnih poslije svake elementarne katastrofe, a imali smo ove godine primjera i poplava Pakistan i Indija i požari u Rusiji sve više. Znači, da naš cilj treba i tako jedne institucije da seljacima, odnosno proizvođačima u određenom vremenskom razdoblju da ih inicira koju proizvodnju trebaju više proizvoditi, a što manje. Mislim da bi to trebao biti cilj. A posebno kod nas kad u Hrvatskoj imamo pokazatelje u zadnjih recimo 15 godina a govorio sam o pšenici, da je jedna godina bila proizvodnja manja od tri tone po hektaru, da je u zadnjih 15 godina 5 godina bila proizvodnja manja od 4 tone, a u 9 godina ta proizvodnja je bila manje od 5 tona po hektaru. Znači da se ne bi trebalo dešavati kao što se desilo ove godine kad smo imali posijanih 140 tisuća hektara i bile su te elementarne nepogode i jedva imamo pšenice za svoju proizvodnju. A prošle godine imali smo negdje blizu skoro 200 tisuća hektara. Prema tome trebamo znati reći a to je ta institucija koja treba znati reći proizvođačima što sljedeće godine sijati. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Bodakoš ja sam potpuno suglasan sa onim interesima seljaka i poljoprivredne proizvodnje o kojoj vi govorite. Međutim ja sam govorio o nekom drugom interesu. Dakle o određenim privatnih interesa putem osnutka ili utemeljenja Hrvatske poljoprivredne komore. Da bi potkrijepio ovo moram reći da u Upravnom odboru Hrvatske poljoprivredne komore nema nijednoga seljaka ili poljoprivrednika iz Slavonije. Ili je to Slavonija zaista nezainteresirana za one interese opće HRvatske opće da kažem društvene za proizvodnju hrane i poljoprivrednih proizvoda. Pa da nema nijednoga člana u Upravnom odboru Poljoprivredne komore. To da ne govorim o predsjedniku ne govorimo o predsjedniku u upravnom odboru, da ne govorim o predsjedniku i o interesima koje on zastupa to je svojim interesima. To o tom po tom.
I gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče kolega Grubišić pa iz vaše rasprave bi se moglo shvatiti kako ste vi protiv komore. Ja sam uvjeren da niste u cijelosti. Naime, ja sam za Poljoprivrednu komoru. Ja sam to više puta u svojoj raspravi i rekao. Negativnosti unutar komore, ja ne želim vjerovati, a vjerujem da ni vi ne želite to vjerovati da preko 10 tisuća poljoprivrednih gospodarstava iz Vukovarsko-srijemske županije da su sve negativne ili preko 8 vaše Brodsko-posavske ili preko 16 Osječko-baranjske. Dakle, smatram da je Poljoprivredna komora potrebna hrvatskoj poljoprivredi i u svojoj raspravi sam istaknuo na europskoj razini poljoprivredne komore država pregovaraju, dogovaraju, zajedno planiraju sve ostalo zajedno s ministarstvima. Ono što kažem da u ovom trenutku se na tome treba raditi da se ta komora razvije. I nužno je da oni koji žive od svoga rada imaju nekakvu asocijaciju nekakvu udrugu odnosno da imaju organizaciju koja će biti krov na razini države. Ja sam stjecajem okolnosti jučer bio s kolegom Srbom koji nije ovdje na sjednici Hrvatske komore inženjera strojarstva. Tu je u Saboru bila rasprava o njihovom izdvajanju iz arhitekata i građevinaca. Smatram da struka treba imati svoje udruživanje i da treba nastupati jedinstveno u onim segmentima gdje to ima smisla. Ali ovog trenutka treba dati prostora, treba dati potencijala, snage Hrvatskoj poljoprivrednoj komori i tek onda je opteretiti još i ovim. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo iako sam malo zakasnio u reakciji za javljanje na repliku. Ali u svakom slučaju gospodine Heffer svaka zemlja u Europi pogotovo poljoprivredno razvijena a i one druge imaju svoju Poljoprivrednu komoru koja ima svoje zadatke. Ali svaka zemlja od tih zemalja ima svoju savjetodavnu službu koja je posebna institucija, posebna služba, javna stručna služba koja se bavi poljoprivrednom proizvodnjom i onim što je zadužena u svojim propisima, pravilima itd. Prema tome, jasno da je Poljoprivredna komora nešto što je kao u svim drugim strukama Hrvatska liječnička komora, Hrvatska obrtnička komora itd. nešto što je potrebno Hrvatskoj. Ali oni politički interesi, ono političko odstupanje, ono što sam prije govorio u svojoj raspravi mi govore da tu nešto ne štima. Hvala lijepo.
Hvala. 5 minutna rasprava. Klub zastupnika IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ako laže koza ne laže rog. Tako kaže nekako narod. Gospodin POdnar kada sam ustvrdio da se iz Hrvatskih šuma godišnje otuđi milijardu kuna otprilike mi je odgovorio da pričam gluposti. Međutim, evo iz Hrvatskih šuma godišnje ispari milijarda kuna. Podatak kojega Hrvatske šume nisu demantirale. Ili da citiram "Prema grubim procjenama državna tvrtka Hrvatske šume zbog potkradanja svake godine pretrpi štetu od čak milijarde kuna. Za polovicu te svote oko 500 milijuna kuna postoji i službena potpora". I sada da ja sve to ne citiram ili bolje rečeno da ne čitam, znači godišnje u šumama kojima gospodari hrvatsko poduzeće Hrvatske šume posiječe se 7,3 milijuna kubika drvne građe. Usporedimo li tu brojku sa služenim podacima HRvatskih šuma, po kojima se godišnje posiječe tek 5,5 milijuna kubika, ispada da godišnje nestane 1,8 milijuna kubika drva, što po tržnoj cijeni od 300 kuna po kubiku znači više od 500 milijuna kuna izgubljenog prihoda itd. Ako netko krade radi grijanja, sirotinja, neka joj je, ajde to je čudna socijalna politika bi bila. Jasno da nitko ne smije krasti ali što će ljudi se moraju naprosto grijati, a ide zima.
Ali ovo je Zakon o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori kolega Kajin.
Pa čekajte prije smo razgovarali o tome, sada moramo ovo završiti pa ću se vratiti na komoru ne trebate me ispravljati. Ali ako netko krade to drvo da bi ga preprodao ili ne znam što, e onda treba razumljivo takvoj jednoj raboti stati na kraj. Gospodin Podnar je rekao da je prihod Hrvatskih šuma 2,5.
... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Kolega Kajin pa ajde budite ljubazni. ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Jel vi ne razumijete? ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se. Pa ne možete o tome sad raspravljati. …]] Govornici govore u glas, ne razumije se./…
Nego šef šumarije, HEP-a, HAK-a i šta ja znam, HRT-a itd. Znači još jedanput i time ću zaključiti, ako krade sirotinja da bi se ugrijala drvom neka joj i ako se…
Što da se radi ljudi moji.
Ne vodi se na taj način socijalna politika, ali ako se to prvo osuđuje da bi se preprodavalo ili… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Kolega Kajin, nemojmo se igrati. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Kajin, upozoravam vas zadnji puta. Držite se teme inače ću vam oduzeti riječ. Ne možete to raditi.
Kada je riječ o ovome zakonu, ovaj Zakon o Poljoprivrednoj komori na tragu je, gospodine potpredsjedniče, dogovora HDZ-a i HSS-a. Zašto, jer Poljoprivrednoj komori sa nekih petero HSS-ovaca podređujemo savjetodavnu službu u kojoj u ovom trenutku radi negdje oko 250 ljudi. To je ono što ja nazivam političkim hibridom, mixom, miš-mašom. Gospodin Šeks to ispravnije kvalificira čudnovatim kljunašom. Ali tom mitskom biću hrvatske politike kojom se podređuje evo sada i ova savjetodavna služba da bi se zadovoljili politički apetiti HDZ-ovih partnera nešto je što dugoročno šteti savjetodavnoj službi koja se itekako potvrdila u praksi. Sve zemlje u našem okruženju, gledano prema zapadu, imaju poljoprivrednu komoru. Treba se izboriti za vjerodostojnost te institucije, imaju savjetodavnu službu, ali doista slažem se s onim zastupnicima koji kažu da nije logično da nešto pretočimo u ništa jer ćemo na taj način učiniti enormnu štetu ne samo državnom proračunu nego našim poljoprivrednicima. To nije jedna perspektivna politika i protiv takve politike kad nismo uspjeli jučer u iskazivanju nepovjerenja Vladi treba se suprotstaviti pri podnošenju ovakvih zakonskih prijedloga. I to je osnovni razlog zašto nećemo glasati za taj prijedlog.
Hvala. Dva ispravka. Jedan, gospodin zastupnik Vlatko Podnar. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Prvo nisam, moram se ograditi, ovo je stvarno ne znam kako da to nazovem. Iz jednostavnog razloga zato što je gospodin Kajin pročitao nekakav članak, a nekad i na plotu nešto piše pa nitko se ne zaleti u to. Budući da ipak poznajem taj dio šumarstva mislim da su ovo nebulozni podaci iz jednostavnog razloga zato što vi možete uzet da je jedno stablo jedan kubik pa ćete dobit da u Hrvatskoj može se postići 500 milijuna kubika pa ćete na temelju sadašnjeg stanja napraviti obračun i onda ćete dobiti da je to 500 milijardi gubitak. Mislim nemojmo neke stvari koje nisu stručne nemojmo ipak iznositi. Čisto zbog drugih.
To je tako da se od drveća ne vidi šuma [[Upadica: Molim?]] Da se od drveća ne vidi šuma. Gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
… [[Govornik nije uključen.]] ispričavam se, pridružujem se dakle ispravku, netočno je svakako što je rekao kolega Kajin, ali s druge strane čudi što on odobrava, veli ako netko krade za drva neka krade. Pa postoji legalan način gdje ljudi mogu u okviru Hrvatskih šuma u prosjekama, u krčenju doći do ogrjeva na taj način, razumijete. Ali ja znam kolega Kajin da su vama šume na srcu, jer ako se puno posječe tko će u šume onda moći, a upitna je i pjesma po šumama i gorama onda. Hvala lijepo.
Hvala. Državni tajnik, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Evo samo možda par riječi na kraju vezano za raspravu koju smo čuli. Dakle, najviše polemika je bilo oko pripajanja savjetodavne službe Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Ja moram naglasiti da to nije nekakva naša hrvatska izmišljotina i nekakav naš pokušaj, ja bih rekao da je to dobra praksa određenih europskih zemalja, čuli smo i u raspravi u uvodnom izlaganju i mislim da je to jedna dobra sinergija predstavnika gospodarstva kroz komoru i naše savjetodavne službe koja doista za pretpostavljat je, mora dati jedan dodatni kvalitet. Tako da evo ja vas pozivam da podržite ove izmjene i dopune Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori i na ovakav način definitivno uvjereni smo da ćemo napraviti jedan pozitivan iskorak za hrvatsku poljoprivredu. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Dame i gospodo, kao što je najavljeno sada ćemo glasovati o raspravljenim i zaključenim točkama dnevnog reda s time da najavljujem da će se sljedeći tjedan raditi, jer imamo točaka dnevnog reda skoro jednako kao kada smo počeli zasjedanje. Znači mi moramo malo intenzivnije raditi, vjerojatno ćemo raditi neke dane možda utorak pa čak i ponedjeljak jer ćemo imati 18. prekinuti. Sada koliko vidjet ćemo. To je spomendan Vukovara i slično, vezano za to, tako da ne mogu ništa reći, ali će sljedeći tjedan nastaviti rad. Prelazimo na glasovanje o raspravljenim i zaključenim raspravama o točkama dnevnog reda. Pa prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Ali prije toga da vidimo imamo li kvorum. Molim uključimo se radi utvrđivanja kvoruma. Uključimo se radi utvrđivanja kvoruma. Samo evidencija ništa ne glasamo ni za ni protiv. Imamo 89 nazočnih zastupnica i zastupnika. Možemo odlučivati. Pa prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, bio je hitni postupak, P.Z. broj 618. predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Klub zastupnika SDP-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: "O prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori s Konačnim prijedlogom zakona provedena je rasprava u prvom čitanju. Sve primjedbe i prijedloge iz rasprave uputit će predlagatelju da ih uzme u obzir pri izradi teksta konačnog prijedloga zakona". Molim predstavnika predlagatelja gospodina Stjepana Mikolčića državnog tajnika da se očituje o ovom prijedlogu. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Predlagatelj odnosno Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća zaključak iz obrazloženja jer su zaključci ovim zakonom donose odnosno ovaj zakon se donosi po hitnom postupku zbog provedbe Programa gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Dajem na glasovanje prijedlog Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada nije prihvatila. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu Kluba zastupnika SDP-a koji predlagatelj ne prihvaća. Rezultat? Ovaj prijedlog Kluba zastupnika SDP-a nije prihvaćen. Glasovalo je 29 za, 5 suzdržanih i 70 protiv. Amandmane je podnijela gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima gospođe Zgrebec na članak 6. prvi amandman?
Gospodine predsjedniče, predlagatelj ne prihvaća ni ovaj amandman iz razloga jer su članovi Poljoprivredne komore poljoprivredna gospodarstva upisana u upisnik poljoprivrednih gospodarstva koje vodi Agencija za plaćanja sukladno Zakonu o poljoprivredi. Agencija zaprima zahtjeve za isplati potpora, obrađuje ih, isplaćuje potpore poljoprivrednim gospodarstvima sukladno zakonu o održanim potporama u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Komorski doprinos plaćat će korisnici izravnih plaćanja u poljoprivredi članovi poljoprivredne komore pa je logičan prijedlog da obustavu i obračun obavlja Agencija za plaćanja sukladno Zakonu o osnivanju Agencije za plaćanje, čija djelatnost čine osim zakonom propisani i djelatnosti propisane posebnim zakonima u okviru djelokruga Agencije za potrebe poljoprivrede.
Hvala. Gospođa Dragica Zgrebec. Izvolite.
Istina da sam samo djelomično čula obrazloženje zbog buke u sabornici. Ali misli da u članku 6. gdje se definira kako će se obračunati i obustaviti i uplatiti na žiro-račun komore komorski doprinos na način da to vrši Agencija za plaćanje za one koji su u upisniku i koji dobivaju potpore, što znači da oni koji su u upisniku a ne dobivaju potpore neće plaćati komorski doprinos. A također mislim da je neodrživo da to radi Agencija za plaćanje. To je praktički da se umanjuju sredstva koja trebaju biti isplaćena poljoprivrednicima iz državnog proračuna. Pa molim da se glasa o ovom prijedlogu.
Hvala lijepa. Stavljam 1. amandman gospođe zastupnice Dragice Zgrebec na članak 6. na glasovanje koje inače predlagatelj ne prihvaća. Tko je za molim da digne ruku? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Ista zastupnica na članak 7.? Hoćete se u pogledu članka 7. koji se odnosi na točku 5., 6. i 7.?
Gospodine predsjedniče, predlagatelj ne prihvaća ni ovaj amandman iz razloga jer predloženim člankom propisan je postupak preuzimanja službenika i namještenika Hrvatskog zavoda za poljoprivredno-savjetodavnu službu u komoru. Ovakvim prijedlogom stvorena je pravna osnova za njihovo preuzimanje, raspoređivanje i eventualno otkazivanje ugovora o radu u slučaju nemogućnosti rasporeda. Pretpostavka je da do otkazivanja ugovora o radu neće ni doći nakon donošenja akata o unutarnjem ustroju od strane komore. Na službenike i namještenike koje preuzima komora koje obavljaju savjetodavnu djelatnost kao javnu službu primjenjuje se Zakon o javnim službenicima, a na javne odnose Zakon o radu koji bi se primjenjivali u slučaju otkazivanja ugovora o radu pa je brisanje predloženih odredaba nepotrebno.
Hvala. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Do sada smo usvojili desetak zakona kojim pripajamo određene djelatnosti agencije, zavodi i druge institucije i nigdje nije bilo ovakve odredbe da će se odlučivati tko će iz postojećih agencija koje se pripajaju biti primljen u radni odnos, a tko neće. Ovo je prvi puta da će poljoprivreda komora odlučivati s kim će sklopiti ugovor o radu a s kim neće, a odnosi se na ljude koji rade u Poljoprivredno-savjetodavnoj službi. Pretpostavka da do toga neće doći je samo pretpostavka. Prema tome, postoji realno mogućnost da netko tko danas radi u Poljoprivrednoj savjetodavnoj službi neće dobiti ugovor o radu da nastavi svoj posao u Poljoprivrednoj komori. Molim da se i o ovom prijedlogu glasa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona. Rezultat. Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 73 glasa za, 2 suzdržana i 32 protiv. Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo sutra, planirano je u 12. Nastavljamo u uobičajeno vrijeme u 9,30, a prva točka će biti Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo. Hvala vam lijepo i ugodna vam večer.