Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 25. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija kao i predstavnici medija. Takođe smo pozvali i parlamentarnog vojnog povjerenika i generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Prema informaciji službe, sjednici je prisutno 32 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda, želim da vas obavijestim da smo dopunili dnevni red: - tačku 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine sa Izvještajem Ustavnopravne komisije. Na dnevni red smo dodali: - tačku 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (prvo čitanje); - tačku 8. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije (Ova dva prijedloga zakona su ispunili poslovničke pretpostavke, tako da smo ih uvrstili u današnji dnevni red.) - tačku 19. Razmatranje produženja mandata članovima Upravnog odbora BHRT-a. Takođe vas želim obavijestiti da smo od Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku dobili zahtjev za skidanje s dnevnog reda dvije tačke, a to su: - Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti i - Godišnji izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu; 2 (Naime, Zajednička komisija zbog nedostatka kvoruma nije održala svoju 11. sjednicu i nije dostavila potrebno mišljenje o Prijedlogu zakona i Godišnjem izvještaju. Takođe je zatražila produženje roka za dostavljanje mišljenja o ovim materijalima. Međutim, Kolegij Doma i Prošireni Kolegij Doma su odlučili da se ove tačke ne skidaju s dnevnog reda nego da Komisija pokuša ... danas ili prije sjednice i u toku pauze za ručak da održi sjednicu i dostavi potrebna mišljenja.) S dnevnog reda smo skinuli tačku: 16. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Bože Ljubića sa 15. sjednice Predstavničkog doma, održane 8. 11. 2011. godine, na zahtjev predlagača, s obzirom da će biti odsutan sa sjednice, tako da ćemo ovu inicijativu razmatrati na narednoj sjednici (ovo je usvojeno na Proširenom kolegiju). Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Izvolite. Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Mi imamo prijedlog dopune dnevnog reda u skladu sa članom 65. Poslovnika. Tačka bi glasila: 'Aktuelni problemi i posljedice zbog nedonošenja budžeta BiH za 2012. godinu i neizvršavanja obaveza koje proizilaze iz zakona koje je usvojila ova Parlamentarna skupština BiH'. Obrazloženje je vrlo kratko: Dakle, radi se o ustavnoj zakonskoj obavezi Vijeća ministara, Predsjedništva i Parlamenta BiH da do kraja tekuće godine donesu budžet za narednu godinu. Bosna i Hercegovina je, evo, 15,16 mjeseci na privremenom finansiranju i posljednji budžet je donesen regularno u decembru 2009. godine. Posljedice, naravno, su svima manje-više poznate, dakle funkcionisanje institucija, međunarodni ugled, evropski put, investicije itd., a osim toga neizvršavanje zakona i obaveza koje smo mi ovdje preuzeli proizvode ovo što imamo pred zgradom, pored čega svi prolazimo ovih dana. Ako bi se prihvatila ova tačka dnevnog reda, mi smo pripremili dva zaključka, vrlo kratka zaključka. Dakle, prvo da se poziva Vijeće ministara i Predsjedništvo da odmah, bez obzira na ove najave sutra itd., ... pripreme i utvrde 'Prijedlog budžeta' i dostave ga ovoj Parlamentarnoj skupštini na usvajanje, i to na način da on obuhvata sve međunarodne ugovorne i zakonske obaveze, uključujući i ovu o kojoj sam maločas govorio, koja proizilazi iz Zakona o službi u Oružanim snagama BiH kojeg je takođe ova skupština donijela. I drugi bi zaključak bio da ovaj parlament izražava spremnost da tako koncipiran budžet po proceduralno najbržem mogućem načinu usvoji. Evo, to je što smo mi imali predložiti, poslanici Stranke za BiH.
Dva kratka pitanja. Prvo je koju tačku dnevnog reda ...
Ostavljam sekretaru ... 3
I drugo pitanje: Kako mislite da pribavimo materijal za ovu tačku dnevnog reda? Imate li vi kakav materijal ili smatrate ...
Ja imam prijedlog zaključaka, materijal apsolutno ne treba.
Molim vas da ne bi gubili vrijeme, davali pauzu, sad da mi dostavite u pismenoj formi, ako nema više niko prijavljen za tačku dnevnog reda, da je pročitate i ja ću je odmah staviti na glasanje. Je li uredu tako?
Može i tako.
Hajde izvolite, pročitajte tačku dnevnog reda da zaključim raspravu i stavim na glasanje. Izvolite.
Dakle, radi se o tački dnevnog reda: 'Aktuelni problemi i posljedice zbog nedonošenja budžeta BiH za 2012. godinu i neizvršavanja obaveza koje proizilaze iz zakona koje je usvojila Parlamentarna skupština BiH'. Cilj je da nakon rasprave eventualno se izjasnimo o ova dva zaključk.
Dobro. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 13, 'protiv' 15, 'suzdržanih' četiri. Ovaj prijedlog izmjene i dopune dnevnog reda nije prošao. Konstatujem da 25. sjednica Doma ima sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika sa 24. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1811 od 8. 9. 2011. godine, s Izvještajem Ustavnopravne komisije; 4 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine, predlagač Zajednička komisija za administrativne poslove, zakon broj 01-02-02-1-2811, od 29. 12. 2011. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1012, od 16. 2. 2012. godine (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti, predlagači poslanici Azra Hadžiahmetović i Beriz Belkić, zakon broj 01-02-1-1611, od 5. 9. 2011. godine (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, predlagač poslanica Ismeta Dervoz, zakon broj 01-02-1-412, od 19. 1. 2012. godine (prvo čitanje) – odgođena rasprava na 24. sjednici Doma, održanoj 15. 3. 2012. godine; 8. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici Kluba Saveza za bolju budućnost BiH, zakon broj 01-02-1-1112, od 13. 3. 2012. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 9. Prijedlog poslovnika o dopuni Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, predlagači Milorad Živković, Božo Ljubić i Denis Bećirović (prvo čitanje); 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka iz Mišljenja Komisije za spoljnu trgovinu i carine o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga, predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-2411, od 9. 11. 2011. godine; 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o prestanku važenja Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici Drago Kalabić i Darko Babalj, zakon broj 01-02-1-712, od 1. 2. 2012. godine; 12. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o prestanku važenja Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici Drago Kalabić i Darko Babalj, zakon broj 01-02-1-612, od 1. 2. 2012. godine; 13. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2011. godinu, materijal broj 01,02,053-50-19-30312, od 29. 2. 2012. godine; 14. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temu „Stambeno zbrinjavanje povratnika“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj 014-16-1-27812, od 27. 2. 2012. godine; 15. Godišnji izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu, materijal Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, broj 01,02-12-34512, od 12. 3. 2012. godine; 16. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Mirsada Đuguma sa 16. sjednice Predstavničkog doma, održane 22. 12. 2011. godine, koja glasi „Da se formira komisija u državnom parlamentu koja bi sa Ministarstvom civilnih poslova BiH i ministrima zdravstva iz Federacije BiH i Republike Srpske u što kraćem roku sagledala zakonske mogućnosti i stvarne potrebe za otvaranjem specijalnih bolnica koje bi pružale usluge tercijarne zdravstvene zaštite, a s ciljem liječenja oboljenja koja se sada liječe u inostranstvu, npr. dječija kardiohirurgija, transplantacija 5 koštane srži, transplantacija jetre, bubrega, liječenje pojedinih oblika karcinoma itd. Ove ustanove bile bi na državnom nivou i služile bi za liječenje svih građana BiH“; 17. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Nermine Zaimović-Uzunović sa 23. sjednice Predstavničkog doma, održane 16. 2. 2012. godine, koja glasi „Predlažem da se oformi Interresorna radna grupa da pripremi Zakon o političkim partijama u BiH, odnosno Zakon o političkim organizacijama u BiH. Predlažem da rok za pripremu i slanje u parlamentarnu proceduru Zakona o političkim partijama bude 30. 4. 2012. godine“; 18. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Ismete Dervoz sa 23. sjednice Predstavničkog doma, održane 16. 2. 2012. godine, koja glasi „U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma upućujem inicijativu kolegijumima oba doma Parlamentarne skupštine sa zahtjevom da iniciraju donošenje odluke koja će obezbijediti da se zaustavi diskriminacija i ostvari ravnopravnost u jeziku u odnosu na osobe ženskog pola koji se koristi u komunikaciji, internim aktima i materijalima, aktima i materijalima koji se šalju prema drugim institucijama u zemlji i inostranstvu, poslovnicima domova Parlamentarne skupštine BiH i u svim drugim situacijama koje to zahtijevaju“; 19. Razmatranje produženja mandata članovima Upravnog odbora BHRT-a; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o međunarodnom ostvarivanju prava za izdržavanje djeteta i drugim oblicima izdržavanja porodice, sačinjene u Hagu 23. novembra 2007. godine; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije Savjeta Evrope o kontaktu koji se tiče djece (ETS 192), sačinjene u Strazburu 15. maja 2003. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije Savjeta Evrope o zaštiti djece od seksualnog iskorišćavanja i seksualne zloupotrebe (ETS 201), sačinjene u Lanzarotu 25. oktobra 2007. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Bugarske o sprovođenju Sporazuma između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji lica koja borave bez dozvole; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Tehničkog aranžmana između Savjeta ministara BiH i Stejt departmenta Sjedinjenih Američkih Država za pomoć u uništavanju lakog naoružanjalakog oružja, te raznih vrsta municije. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Tačka jedan Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 24. sjednice Predstavničkog doma
Poštovane koleginice i kolege, poštovani članovi Kancelarije za reviziju, predstavnici Savjeta ministara, evo, dozvolite da kažem da danas imamo na redu jednu veoma važnu tačku i žao mi je što predstavnik predlagača nije rekao ni riječ. Kad se neko odluči da predloži bilo šta što je vezano za reviziju institucija BiH, onda zaista mislim da bi trebalo ne samo da donese u pisanom obliku prijedlog nego da i snažno govori o motivima toga. Nesporno je ono što je nesporno da je predlagač pošao od dobre namjere da se poveća efikasnost institucija BiH, jer revizorski izvještaju sve češće ukazuju na pad finansijske discipline u institucijama i povećanje preporuka revizije, pa smo 2009. godine imali 286 preporuka u revizorskim izvještajima, a 2010. smo imali 463. To govori o snažnoj finansijskoj nedisciplini koja godinama je sve veća i veća. Dakle, takav odnos institucija i zanemarivanja popravke stanja nalaže da se nešto mora mijenjati, ali mislim da te promjene više nalažu implementaciju pojedinih već usvojenih zakonskih rješenja nego izmjenu zakona koja se predlaže. Jer, ako bismo usvojili ovakav prijedlog rješenja, 9 smatram da bismo srušili teškom mukom stečeno iskustvo i znanje u oblasti revizije za koju ne trebamo propustiti ni ovu priliku da snažno se zahvalimo 'Švedskoj državnoj kancelariji' koja, evo 10 godina, pomaže BiH u unapređenju revizije, finansijske revizije ali i revizije učinka. Ono što nije dobro je da parlamentarci povremeno posežu za izmjenom zakona čak i onda kada nemaju dovoljno iskustva i znanja u toj oblasti, posebno ne sagledavajući kompletnu materiju i ne ulazeći u meritum stvari, jer ovo ja mogu da tumačim kao bijeg od odgovornosti Parlamentarne skupštine koja je prva i najodgovornija zato što je stanje u institucijama BiH ovakvo kakvo jeste. Razmislimo kako se ponašamo kad razmatramo revizorske izvještaje. Stavimo 70 izvještaja odjednom i donesemo neke brze odluke samo da bismo to što prije skinuli sa dnevnog reda. Je li to naša odgovornost? I ko je odgovorniji, ima li neko odgovorniji za to? Revizija može napraviti preporuke ali ih ona ne može sprovesti. To je naš zadatak da insistiramo da se one sprovedu. Kako se ponašamo kad usvajamo izvještaje o radu Savjeta ministara? Sjećam se dva puta smo imali veoma žustru debatu na tu temu, imali smo gomilu primjedbi na te izvještaje, i niko se nije usudio da ih ne usvojimo. Jer je bilo pitanje šta ako se ne usvoji jedan izvještaj, je li to znači da pada cijeli Izvještaj Savjeta ministara. Dakle, i tu smo bili neodgovorni, ni tu nismo nikada predložili nešto što bi pojačalo odgovornost i skrenulo pažnju na institucije koje ne rade kako treba. Razumijem predlagača, pošao je od toga da je više zakona više odgovornosti. Ali nije uvijek tako. Šta je suština ovog prijedloga? Izmjena člana 14. dodavanjem novog stava, koji kaže: 'Revizija učinka iz stava (1) ovog člana je obavezna za sve institucije iz člana 11. ovog zakona, i to najmanje jednom u četiri godine.' To govori o nedovoljnom ulaženju u kompletan problem, jer iako postoji potreba da se poveća broj revizija učinaka, to je zaista na dušu Kancelariji za reviziju, jer do sada smo imali od 2006., čini mi se, samo četiri. Ne postoje argumenti zbog čega nije moguće na ovakav način riješiti problem. Nema ni jednog ubjedljivog argumenta da bi se donošenjem ovakvog zakona problem riješio. Evo, reći ću zašto. Revizija učinka je nova vrsta revizije, jer tzv. tri e – ekonomičnosti, efikasnosti i efektivnosti rada institucija i, kao što smo vidjeli, mnogo je kompleksnija od finansijske revizije. Za razliku od finansijske revizije gdje se radi u skladu sa zakonima i propisima, revizija učinka se ne bavi istragama i radnjama. Cilj revizije učinka je da pomogne klijentima. Kome? Institucijama BiH da poboljašaju organizaciju, poslovanje i efikasnost i da novac koji se troši za njihov rad daje bolje rezultate. Revizija učinka mora izabrati neki od aktuelnih problema. Dakle, ovdje hoću da kažem da je predlagač mislio vjerovatno da se može izvršiti revizija kompletnog Ministarstva finansija. Dakle, mora se poći od konkretnog problema. Imali smo priliku da vidimo šta znači revizija učinka, npr. poslovni prostor, vidjeli smo kako se kod zakupa ponašaju institucije. I to je konkretan rezultat revizije učinka. Dakle, revizija učinka ima zadatak da vidi šta će to doprinijeti da se poboljša neka stvar čime će društvo imati direktnu korist. I to smo na ovih par revizija, koje smo do sada imali, imali jasno. U sve tri revizione institucije, znači i Kancelarije za reviziju, i Vlade RS-a i Kancelarije za reviziju Federacije, eksperti 'Švedske državne kancelarije' prate rad već 10 godina. Prate i uvođenje revizije učinka. Dakle, veoma požrtvovano rade sa nama da ne bismo napravili grešku i previd. Komisija bi za finansije i budžet, iz koje potiče predlagač – i zato ... čudi me da gospodin Kabil nije uzeo učešće u tome jer bi mnogo pomogao kvalitetnijem prijedlogu – upoznata je sa kapacitetima Kancelarije za reviziju kada je u pitanju revizija učinka. Znači, finansijska revizija je primarna revizija u sve tri revizione institucije, a revizija učinka je tek u začetku. Evo rekla sam da u 2006. imali smo samo četiri. Broj revizora koji rade na reviziji učinka je tek u nastajanju i postaviti 10 zakonski uslov da se skoro 20 institucija godišnje obrade kroz reviziju učinka je nemoguća misija. To znači rasturanje Kancelarije za reviziju, to znači njima stavljanje tega koji oni ne mogu nositi, ne mogu izvršiti. To znači unaprijed donošenje zakona koji se ne može ispuniti. I još što je važnije: revizija učinka traži multidisciplinarne timove kojih nema, ne postoje na tržištu, ne mogu se nabaviti, nego se moraju stvoriti. Znači Kancelarija mora raditi na njihovom stvaranju. I na kraju, za razliku od finansijske revizije, revizija učinka traje od godinu do godinu i po dana. To su velika vremena i veliki poslovi koji su pred Kancelarijom za reviziju. Znači, da bi se implementirao član 1. kako je predložio predlagač, trebalo bi značajno povećati broj revizora kojih nemamo. Takođe svima treba biti jasno da finansijski revizori ne mogu raditi reviziju učinka. Revizori za reviziju učinka se trebaju stvoriti. Dakle, sa tog aspekta ovaj prijedlog, sve što sam rekla, znači govorila sam o prvom članu. Što se tiče dodavanja člana 16.a) Korektivne radnje Parlamenta kojim je propisano da se u slučaju ponovljenih nalaza, nedostavljanja odgovora na revizorski izvještaj i slučaja neizvršenih revizorskih preporuka iz izvještaja, smanji budžet jedne ili budžetskih institucija, pitam vas ko je nadležan za budžet. Zar treba praviti zakon a zna se da je Parlament taj koji usvaja budžet. Ko nas je sprečavao u tome da smanjimo budžet nekoj od institucija BiH? Je li to treba da bude nova zakonska odredba za nešto što već postoji kao rješenje? Druga stvar, zar pokrenuti postupak za određivanje odgovornosti rukovodnih lica predmetnih institucija. Podsjećam vas da postoji Zakon o upravi koji jasno i precizno definiše da rukovodilac organa uprave i njegov zamjenik su odgovorni ako ne izvršavaju svoja ovlaštenja i obaveze smjernica Parlamentarne skupštine, Savjeta ministara itd. I cijeli set je napisan ... takve odgovornosti i šta treba u slučaju da se, nego Parlament nije u stanju da se izbori s tim. Lakše mu je da da zadatak da to revizija uradi. To je prenošenje problema sa Parlamenta na reviziju. Dakle, mislim da nema ni jednog razloga da ovakav Prijedlog zakona, principi zakona budu usvojeni. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, gosti, zahvaljujem. Najprije moram izraziti svoje iznenađenje sa nekim od stavova koje je izrekla gospođa Majkić. Kako je vama svima, sigurna sam, poznato, a eto i ja sam se potrudila da to vidim i naučim, gospođa Majkić je bila predsjedavajuća Komisije i ja sam iščitavajući zapisnike i stenograme sa sastanaka te komisije nju imala gotovo kao uzor i preporuku da daljnji rad na 'Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija', jer je upravo gospođa Majkić dugoročnim radom u toj komisiji i kontinuiranim ponavljanjem svega ovoga o čemu mi govorimo u Prijedlogu zakona govorila upravo suprotno od svega ovoga što je rekla danas. Dugo bi trajalo da vam citiram zapisnike sa sastanaka Komisije, da vam citiram recimo zapisnike sa posljednjeg razmatranja revizorskog izvještaja u ovoj istoj Parlamentarnoj skupštini kada smo čuli gospođu Majkić kako glasno poziva na reviziju učinka. Upravo ono o čemu mi ovdje govorimo. 11 Dakle, dvije stvari o kojima se govori u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija u BiH koje očigledno nailaze na golemi otpor su ono što se zove odgovornost i ono što se zove sankcija. Odgovornost i sankcija su najstrašnije moguće riječi koje se mogu izgovoriti u raspravi o bilo kojem problemu u BiH pa tako i u ovome. Ja sam na početku zaboravila zahvaliti gospodinu Šegi i gospođi zamjenici da su danas prisutni, iako moram reći da ne vidim razloga da smo prošli put odgodili izjašnjavanje, jer kod prvog čitanja nije niti bitno prisustvo implementatora. Ali meni je drago da je to učinjeno zbog toga što imam informaciju, a sigurna sam da ih znate i svi ostali, da je naš prijedlog pobudio velike aktivnosti u Uredu za reviziju, dolazak švedskih konsultanata koji su također razmatrali ovaj prijedlog, što je meni također drago. Dakle, mi smo očigledno potaknuli Ured za reviziju ovim prijedlogom da konačno počnu da se bave onim na čemu se radi od, kako je to gospođa Majkić rekla, 2006. godine. Dakle, gospođo Majkić, kako možemo biti u začetku ako to radimo 10 godina sa konsultantima iz Švedske i od 2006. godine razgovaramo o reviziji učinka? Taj tempo u BiH je apsolutno nedopustiv. Ja sam na sastanku Komisije, koja je jednoglasno podržala principe Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama, postavila također pitanje prisutnoj gospođi zamjenici gospodina Šege: Kada ćemo mi biti u poziciji da imamo kapacitet i kadrove koji su nam potrebni? Kada ćemo početi da radimo reviziju učinka koja je također i u zemlji iz koje nam dolaze konsultanti primarna revizija? Dakle, ne vjerujem da baš u Švedskoj neko može reći da neće uraditi reviziju učinka. I, gospođo Majkić, samo da Vam razbijem malo Vaše nepovjerenje. Kažete iskustvo, znanje, nesagledavanje materije. Poput Vas i zastupnici iz moje stranke također imaju savjetnike, konsultante i eksperte sa kojima radimo na pripremi svega onoga što izgovaramo u ovoj Parlamentarnoj skupštini, tako da ja vrlo dobro znam, gospođo Majkić, da u članu 14. postojećeg zakona mi imamo mogućnost da Ured za reviziju ima pravo izvršiti pregled ili ispitivanje revizije učinka određenog aspekta poslovanja cijele ili dijela institucije, programa ili aktivnosti u pogledu ekonomičnosti, efikasnosti i efektivnosti s kojima ta institucija koristi svoje resurse i o tome izvijestiti na način utvrđen u članu 16. ovog zakona. Ali to se ne događa. I to je ono što mi želimo postići: da Parlamentarna skupština sad može zatražiti, ne, mi želimo da Parlamentarna skupština traži da se izvrše određene revizije koje će građanima BiH garantirati da se njihova sredstva troše na način koji će doprinijeti poboljšanju kvaliteta života onih koji za to i izdvajaju ta sredstva. Želim također kazati da je moje zadovoljstvo bilo na sastanku Komisije istaknuti da je Ured za reviziju jedan od najznačajnijih ureda koji mi imamo i da je njihov rad ono što građanima BiH ipak omogućava koliko-toliko da znaju šta se događa u ovoj oblasti, ali da je to apsolutno nedovoljno. Što se tiče prijedloga, riječ je o unapređenju aktuelnog člana 16. kako građani ne bi bili oštećeni za usluge organa uprave, ukoliko su dosadašnje sankcije prouzrokovale onemogućavanje obavljanja aktivnosti nekim sankcioniranim institucijama. Posebno želim napomenuti da sankcioniranje i utvrđivanje odgovornosti nije vezano za mišljenje revizora, već za revizorske nalaze koji su fakta, a revizorima ostaje potpuna sloboda profesionalne procjene i davanje mišljenja bez ikakvih konsekvenci prema kojima bi se ugrozila nezavisnost revizorske prosudbe. Ovo je jačanje uloge Parlamenta koji ima ulogu i obavezu da pokreće korektivne mjere. Ne pokreću ih revizori 12 čime je potpuno zaštićena njihova nezavisnost u ovom kontekstu, oni samo nastavljaju svoj posao evidentiranja lošeg poslovanja institucija koje se ponavlja. Što se tiče revizije učinka sasvim je jasno, i nama kao predlagačima i onima koji su radili na ovome prijedlogu, da su naši trenutni zahtjevi možda maksimalistički. Ali ću također zamoliti i podsjetiti gospodina Šegu i članove Ureda da je u brojnim pokušajima da se dođe do konsultacija s njima i da se razmijene eventualno mišljenja o tome kakve su mogućnosti i kolike su mogućnosti Ureda i kad će Ured biti u poziciji da može odgovoriti na ovo što se traži Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama – nismo ostvarili suradnju. Ured čak niti na sastanku Komisije na kojoj se razmatrao ovaj prijedlog nije imao bilo kakve adekvatne prijedloge o tome na koji način se ova suradnja može, u cilju i u interesu građana BiH, realizirati. Predlagači ostaju otvoreni, apsolutno, da u narednoj fazi, amandmanskoj fazi, uz suradnju Ureda i Parlamentarne skupštine dođu do zadovoljavajućih rješenja i za Ured i za građane BiH i do realnih prema procjeni Ureda, dakle prema onome šta će Ured dostaviti kao svoj program razvoja i mogućnosti, da se dođe do realnih termina kad će građani BiH dobiti reviziju učinka institucija koja će nam kazati kako se to po zakonu i za koje potrebe troše sredstva građana BiH. Principi zakona su jednoglasno prihvaćeni od nadležne Komisije za finansije i budžet na sjednici na kojoj je svoje mišljenje predstavio i Ured za reviziju, također predstavljen u punom kapacitetu gospođom zamjenicom i šefom Pravne službe Ureda. Prijedlogom zakona samo se traži uvid u učinkovitost institucija za koje se izdvajaju silna sredstva koja zasad nemamo. Tražimo preciziranje sankcija za budžetske rasipnike ponavljače, tražimo utvrđivanje odgovornosti rukovodnih lica u rastrošnim institucijama i smjenu, kao krajnju mjeru, kod dugoročnog oglušivanja o preporuke revizora i upozorenja Parlamenta. Ukratko, ponavljam, insistiramo na odgovornosti za rasipništvo i loše poslovanje. Ono mora postojati, jer je riječ o javnom novcu koji su građani povjerili institucijama vlasti za vršenje usluga za njihovu i općedruštvenu dobrobit. I pozivam Ured za reviziju da u dijalogu sa predlagačem i Parlamentarnom skupštinom BiH predstavi realne termine i mogućnosti u kojima će BiH dobiti ono što je i u Švedskoj, zemlji konsultanata, nešto što se podrazumijeva – reviziju učinka. I još jedanput želim zahvaliti gospođi Majkić na inspiraciji. Zaista ste bili inspiracija svojim zalaganjem da se ovakve izmjene i dopune konačno stave pred Parlamentarnu skupštinu BiH i donesu kvantitet i kvalitet u onome čime se mi bavimo. Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Hvala lijepa, predsjedavajući. Dakle, mislim da ne može se naći još jedan slučaj poslije mene koji je toliko insistirao na odgovornosti za stanje po finansijskim izvještajima institucija BiH. Dakle, mislim da sam bila jedan od rijetkih poslanika koja je pročitala svih 70 izvještaja. I kad sam tražila vašu podršku za jačanje 13 odgovornosti da stavljamo po dva izvještaja po sjednici, a ne 70 odjednom, nisam dobila vašu podršku. Tad vam ta odgovornost nije bila važna. A pravo stanje bi se moglo jedino na taj način utvrditi. To je jedna stvar. Što se tiče mog odnosa prema toj odgovornosti, i danas sam spremna da radimo instituciju po instituciju. Napravićemo značajne uštede i ovaj prijedlog koji sad ide da za sve institucije se smanje finansijska sredstva za njihove plate. Možda bi se moglo mimoići da ne dajemo, ne smanjujemo novac Državnoj graničnoj policiji ili SIPA-i na račun institucija koje spavaju duboki san ali, kolege, niste to bili spremni da prihvatite. Čak nisam imala podršku ni od predlagača ovog zakona. Što se tiče podrške 'Švedske kancelarije', oni od 2000. godine rade, ali je to bio rad na finansijskoj reviziji. Revizija učinka počinje od 2006. godine, stidljivo i polako učimo taj posao, taj težak posao učimo. I imamo malo ljudi koje smo prošli, znači nismo u stanju da radimo 20 izvještaja. Jer, brzopleto uraditi ovakav posao znači da Kancelarija donese pogrešne zaključke, a to znači da mi donesemo pogrešne odluke. Dakle, zato to nije dobro. I još ono što bih htjela da kažem. Kad budemo htjeli da Parlament stoji iza pojačane odgovornosti, smijeniće prvog rukovodioca institucije koji ne radi svoj posao kako treba. Ja sam sigurna, ja sam govorila na jednoj sjednici, da možete da kupite od državnog novca crvenog "Porše- a", da ga dovedete ovdje ispred zgrade institucije i da kažete 'ja sam to uradio od državnog novca' i da bi Parlament i dalje spavao san koji spava. Dakle, kad mi budemo spremni da se suočimo sa tom odgovornošću, onda će biti i neće ovaj problem, ovaj zakon, riješiti; čak i kad bi ga usvojili, ništa se ne bi promijenilo. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo dalje. Uvaženi poslanik Beriz Belkić, diskusija. Izvolite.
Evo ja ću vrlo kratko. Dakle, ne vjerujem ni da predlagač niti bilo ko u ovoj sali ima u stvari dilemu potrebe i kapaciteta i kompetentnosti Ureda za reviziju, dakle svi smo mi apsolutno na liniji podrške ovoj instituciji. Neki od nas 10 godina rade na tome itd. Međutim, nakon šest godina primjene nekog zakona, pa i Zakona o reviziji, nema nikakvog razloga, naprotiv, da se ne analizira njegov učinak i da se vidi kakva je praksa i šta postižemo itd. Ja sam na taj način i razumio predlagača, dakle da je izanalizirao efekte primjene ovog zakona i došao do određenih spoznaja i predložio ih nama ovdje. One su takve naravi, po meni, da zavređuju da prođu prvo čitanje i da razgovaramo; sam predlagač poziva i Ured za reviziju i ostale da u drugoj fazi kroz amandmane eventualno dograđujemo ovaj prijedlog. Međutim, za mene je on apsolutno prihvatljiv iz dva-tri razloga. Dakle, tačno je da je zakon projektovan prvenstveno u preventivnu funkciju. Međutim, ta prevencija za ovih šest godina je rezultirala nulu. Niko se od te prevencije nije prepao nego imamo ponavljače, imamo stalno, stalno, da tako kažem, dovođenje ovog parlamenta u jednu vrlo neugodnu situaciju. Dakle, dobre evropske prakse ne postoje u BiH, dakle na koje se poziva Ured za reviziju i 14 švedski konsultanti u davanju mišljenja na ove prijedloge izmjena i dopuna zakona. Kod nas su loše balkanske prakse. Prema tome, mi moramo poći od te činjenice, naravno, i nastojati da izgradimo dobru evropsku praksu, da izgradimo svijest ljudi da javna riječ ili riječ u izvještaju o reviziji koja je negativna čovjeka upozorava, čovjeka tjera da popravi to itd. Kod nas se to ne dešava. Dakle, mora se pribjeći i nekim represivnim mjerama. Kada je riječ o reviziji učinka, naravno tu se svi slažemo, evo ovaj izvještaj koji smo dobili, kako kažu iz Ureda revizije, na temu stambenih projekata itd., govori koliko je važna ta revizija i svašta se moglo, ko je pročitao ovaj izvještaj, svašta se tu moglo vidjeti, naučiti, spoznati i biti korisno za budućnost. Međutim, taj obim o kojem je ovdje govoreno, vidjet ćete iz ovog projekta, iz ove teme stambene rekonstrukcije, rekonstrukcije stambenog fonda itd, da se radilo na dva uzorka samo. Nije se radilo svih, ne znam koliko je bilo, 25 projekata itd., nego su se radila dva programa, provjerila se dva programa sistemom uzorka, tako da ne treba shvatiti da će to sad biti preogroman posao. Ići će se sistemom uzorka itd. Dakle u krajnjem, evo da zaključim, mislim da je bilo rezona i razloga da se ide s ovom inicijativom i mislim da je ne treba odbaciti i da je treba podržati, ostaviti je u životu i dalje nastaviti raspravu u amandmanskoj fazi. Hvala.
Uvažena poslanica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Primijetila sam jedan pogled kod gospodina Šege i njegove zamjenice na moju konstataciju ... da su im slani upiti za konsultacije, razgovore i njihovo sudjelovanje u prijedlogu ovog zakona pa, evo, ja ću samo podsjetiti: 28 .10. 2011. godine vam je poslan posljednji spis u kojem se kaže tačno: 'Ničim ne želeći ugroziti nezavisnost Ureda za reviziju BiH, vaš rad, uistinu vas smatrajući čuvarima državnog novca, tj. novca građana, ovim smo prijedlozima prije svega željeli ukazati na nesumnjive probleme s kojima se susreće revizija državnih institucija zbog čega na kraju ispaštaju svi građani BiH. Pozivamo vas ovim putem, molimo za preciznije mišljenje o predloženim izmjenama i dopunama ovog zakona ili za prijedlog alternativnog zakonskog rješenja, ukoliko smatrate da se problemi mogu prevazići bez interveniranja u tekstu ovog zakona.' A gospođi Majkić samo, ipak, rekla sam da neću citirati, ali ovo je nešto što je vrlo, vrlo značajno. Na sjednici Komisije za finansije i budžet 7. jula 2011. godine ste kazali, nakon izlaganja predstavnika Ureda za reviziju, istakli ste problem nepovezanosti između budžeta i plana rada budžetskih institucija, nepostojanje informacija o tome šta je sve realizirano iz postojećih planova rada, te izostanak šire revizije učinka. Postavili ste oštro pitanje: 'Zašto Ured za reviziju BiH konstantno bježi od revizije učinka?' Vi ste također u 11. mjesecu 2011. godine, raspravljajući o izvršenju proračuna, kazali da smatrate da zabrinjava stanje u institucijama koje troše 20 do 40% svog odobrenog proračuna. Treba ispitati rad institucije, utvrditi razloge njihove neučinkovitosti kako bi podnijeli račun za svoj nerad. Također ste kazali da postoji razlika revizorskih izvještaja koji se rade na nivou BiH, jer su u RS-u znatno drugačiji, jer se ne radi revizija učinka institucija BiH kao što se radi u RS-u. 15 Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem. Uvaženi poslank Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Pa gledajte, ja jesam glasao na Komisiji za finansije i budžet za izmjene i dopune ovog zakona, ali sam i tada imao dilemu da li to trebam da uradim. Pa smatrajući da prethodi drugo čitanje i da na određene stvari se može i amandmanski djelovati, možda je to bilo neko opredjeljenje za mene. Međutim, evo sad kad slušam sve ovo, možda sam na neki način i otklonio tu dilemu. Evo, da unesem malo parlamentarnog života da svima nama ovdje, hajde da kažem, poslanicima koji su bili u više mandata ovdje i poslanicima koji su tek došli da podsjetim i dam informaciju, jednima i drugima, kako smo to mi kao Parlamentarna skupština dosad radili kad su u pitanju analize revizorskih izvještaja. To je suština problema. Znači, ne ulazeći u zakon koji je gospođa Dervoz predložila, znači nema ništa sporno, po meni, da ne bude tako. Međutim, ako mi već nešto imamo u praksi, a nije prepoznato ranije zato što se nije bilo ovdje, onda može donijeti neku dilemu. Meni je bitna uloga Parlamenta u ovoj analizi revizorskih izvještaja, odnosno u daljim aktivnostima koje Parlament treba da poduzme. Mi smo u Zakonu o reviziji dosad imali mogućnost da u članu 16., kaže, 'Parlament će na osnovu revizorskih mišljenja izreći određene korektivne mjere' itd. Evo, ja ću reći da smo mi to radili svih ovih godina unazad i predlagali smanjenje budžeta i određene korektivne mjere predlagali. Međutim, mi smo sve to slali u Vijeće ministara da ono u povratnoj sprezi, jel', završi tu stvar. Da li je sad Vijeće ministara sve te naše zaključke koje smo mi imali, kao Parlament, na osnovu zbirnog mišljenja koje smo imali od strane Komisije za finansije i budžet, pa pretočili u zaključak Parlamenta, realizovao, evo možemo sad o tome razmišljati. Ja mislim da nije. Međutim, ima i određenih specifičnosti. Evo, ja znam da smo konkretno, podsjetit ću nas, zbog nekog revizorskog mišljenja o lošem trošenju sredstava u Ministarstvu sigurnosti smanjili 20% budžet Ministarstva sigurnosti, a onda se desila vanredna aktivnost Ministarstvo sigurnosti, vizavi njihovog specifičnog posla kojim se oni bave, pa im je zatrebalo tih 20% pa su onda ta sredstva preraspodijeljena itd. Za mene je to opravdanje na neki način, jel'. Znači ne možemo, hoću da kažem, ne možemo mi to tako grubo gledati. Zato i postoji Parlament da na osnovu onoga što revizorska kuća utvrdi, onda mi znači kroz određene zaključke koje donesemo na Parlamentu treba sad samo da pratimo tu realizaciju. I mislim da je tu Parlament zakazao. Hajmo mi kao Parlamentarna skupština nastojati u narednom periodu, ukoliko donesemo ovdje određene zaključke koje proslijedimo Vijeću ministara, da pratimo njihovu realizaciju. Ukoliko to ne budemo radili, džaba i ovo što će ovdje pisati. Hoću da kažem da to što je gospođa Dervoz predložila već je aktivnost i ove komisije i Parlamenta. Što se tiče odgovora na revizorska mišljenja institucija koje su revidirane, pa mi smo to i dosad imali. Na osnovu njih smo na kraju i davali i prihvatali ili nismo prihvatali revizorska mišljenja ili kreirali ove zaključke u Parlamentu. Ako je neka institucija ... imala 10 nekih propusta, 16 pa im je sad rečeno 'daj u određenom roku do analize vašeg mišljenja popravite te stvari ili recite zbog čega to ne možete u datom momentu', znači mi smo i to imali. Znači, ni to nije novina. Sve je to proisteklo iz postojećeg zakonskog rješenja. Što se tiče ove revizije učinka, evo o njoj se dosta govorilo, ja ne bih. Ona je potrebna i to nije sporno. Problem je možda vidjeti šta je kapacitet Kancelarije za reviziju u smislu da može u datom momentu da obuhvati određeni broj predmeta i da li ona može u četiri godine izvršiti reviziju svih ovih institucija. Mislim da je pitanje roka upitno i to se, evo, zato sam smatrao da može kroz neki amandmanski pristup predložiti na jedan drugačiji način. Ali revizija učinka je krenula i ja mislim da će to biti jedan zamah. Evo, danas ćemo također jednu reviziju učinka ovdje razmatrati. Nedavno smo razmatrali drugu, ali ja bih volio da vidim šta smo mi to uradili, evo sad kroz budžet, kad je u pitanju prva revizija učinka. Jesu li prepoznate institucije koje su sa sjedištem tamo u nekim prostorima, koliko se to plaća, itd.? Tu smo reviziju prvu imali. Prema tome, mi samo to nekako otjeramo od sebe prema Vijeću ministara a onda nemamo povratne informacije. Mislim da ni ovo zakonsko rješenje neće nikoga natjerati na drugačiji način. A s druge strane govorim i o tome da smo mi to sve na neki način već razmatrali. Branim rad dosadašnje Parlamentarne skupštine na ovakav način, jer govorim o stvarima koje smo stvarno radili, a one su sad u prijedlogu gospođe Dervoz. I nije ništa sporno, kažem, da i u imperativu stoji tu, ali zato i jest prostor za diskusiju i, evo, mi ćemo razgovarati. Ima jedna suštinska stvar koju ja ovdje hoću da napomenem. Neko je maloprije spomenuo kazne. Evo ja ću nas podsjetiti da smo mi Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija u članu 3. već definisali određenu zakonsku ... mjeru, jel', u slučaju kad nadležni sud potvrdi optužnice protiv rukovodioca zbog prevara za koje je rukovodilac bio odgovoran instituciji, rukovodilac institucija stavit će svoj mandat van snage itd., itd. Znači, ovo što je revizorski izvještaj na web stranici blizu tužilaštva, kasnije ide prema sudstvu, sud javnosti znači može pokrenuti kad pročitate izvještaj neke aktivnosti. Znači, imamo jednu disperziju mogućnosti da oni koji su odgovorni za rad određenih institucija budu kažnjeni ako su nešto loše uradili. Ali ne trebamo, ovo što kaže suštinski diskusija koja je tekla ovdje, zadirati u nezavisnost ili nadležnosti Ureda za reviziju. I još jedna po meni suštinska stvar, ovdje nije predviđeno kako i na koji način dalje zadržati harmonizaciju sa zakonskim rješenjima u entitetima i Distriktu Brčko. Znači, sad tu harmonizaciju imamo, mislim da je ne bi smjeli i na ovakav način ugroziti, jer onda je pretpostavka, onda ne znamo, evo ili ne znamo koji je vremenski period da se ta harmonizacija kroz ovu sadašnju izmjenu napravi dalje kroz ove entitetske zakone. Kao poslanik ispred SDA ću razmisliti, moj klub kome pripadam također, do donošenja konačne odluke. Ali htio sam da kroz ovu diskusiju sve nas još jednom podsjetim na rad Parlamentarne skupštine po pristiglim revizorskim izvještajima na mogućnostima koje imamo i u postojećem zakonskom rješenju i da se na neki način odredimo hoćemo li ovu harmonizaciju, koja je prisutna kad su u pitanju zakoni o reviziji u državi i entitetima, narušavati na ovakav način ili ćemo tražiti neko drugo rješenje. Hvala. 17
Zahvaljujem poslaniku Sokoloviću. Riječ ima Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi dopredsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, cijenjeni gosti, predstavnici medija, sve vas skupa pozdravljam. Cijeneći obaveze koje imaju naše kolegice i kolege neću uzimati puno vremena, ali želim kazati riječ-dvije o ovom Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija BiH čiji predlagači su kolege iz Kluba SBB-a. Prije svega želim da kažem da smatram da je ovo vrlo dobra inicijativa, da je podnesena u pravo vrijeme, jer čini se da kada je u pitanju ova oblast pa i sve druge oblasti u BiH da nam je vrijeme već odavno iscurilo i da više ne možemo očekivati evoluciju, ne možemo više čekati da prođe 10-tak ili više godina pa da se neka državna institucija uhoda u neki posao, da stvori kadrove koji će raditi taj posao itd. Smatram da smo došli u situaciju kada ili moramo raditi posao za koji smo nadležni ili moramo reći da ne možemo, ne želimo to raditi itd. Što se tiče samog ovog prijedloga smatram da se njime jača uloga Parlamenta u ovoj priči. Isto tako smatram da predložena rješenja pomažu revizorima i da čuvaju njihovu nezavisnost koja jeste i treba biti neupitna kada je u pitanju oblast o kojoj govorimo. Mislim da je krajnje vrijeme da počnemo razmišljati o prijedlozima i inicijativama na način šta se predlaže, a ne ko ih predlaže, i u tom smislu bi trebalo biti malo više razumijevanja za sve one koji iniciraju određene rasprave u ovom parlamentu. Jer, ponavljam, krajnje je vrijeme da se otvore suštinska pitanja u BiH, a jedno od suštinskih pitanja je i potrošnja novca poreskih obveznika. Nije tačno da u BiH nema dovoljno novca, ima ga, ali se taj novac ne troši kako treba da se troši i zbog toga imamo situaciju da nam stalno nešto nedostaje. Dakle, zakonsko rješenje koje precizira vršenje revizije učinka koji obavezuje institucije koje koriste sredstva poreskih obveznika da kažu zašto postupaju ili ne postupaju na osnovu nalaza revizora, rješenje koje će obavezati i nas kao zastupnike u ovom parlamentu na određeno djelovanje i, na kraju krajeva, rješenje koje predviđa i određene sankcije za nepoštivanje zakonskih propisa, naših preporuka itd. Mislim da je to dobro rješenje i da je dobra osnova za raspravu, a i današnja rasprava u Parlamentu to pokazuje. I ono što ja očekujem u nastavku, nadam se da će ovo zakonsko rješenje dobiti podršku Parlamenta, ono što očekujem u nastavku života ovog akta jeste jedna bolja komunikacija između Ureda za reviziju, predlagača, pa i ovdje unutar komisija i na Parlamentu, a sve sa ciljem da se dođe do što boljeg i što kvalitetnijeg rješenja, vodeći računa o onome što nam je zadatak i vodeći računa o tome da ne ugrozimo ni Ured za reviziju koji radi svoj posao, ali nekako, kako iskustva pokazuju do sada, ta priča ostane nezavršena. Uradi se kvalitetna revizija, obavi se kvalitetna rasprava, međutim ljudi kad nemaju prijetnju neke sankcije jednostavno ne djeluju. I ja očekujem kada je u pitanju i revizija učinka itd., bilo bi zanimljivo i kako bi Parlamentarna skupština prošla u ovoj reviziji učinka. Bilo bi zanimljivo i to vidjeti. Hvala lijepo. 18
Zahvaljujem. Riječ ima Dragan Vrankić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, evo, nastojat ću biti kratak s obzirom na vrijeme ... Ja želim pozdraviti inicijativu uvažene naše zastupnice, s jednog aspekta, ne samo što se bavim analizom zakona i, evo, kao jedan od najmlađih zastupnika među vama, nekako vrlo teško prihvatam da ono što dolazi iz pozicije da ne prihvaća opozicija i obrnuto. Mislim da moramo biti na razini naše obaveze, na jednom kvalitetnom dignitetu kojeg svaki parlament mora imati, pa i ovaj, i da idemo ka unapređenju sustava. Zakon o reviziji je jedan suptilan, složen zakon i ja bih rekao da ono što radi revizija da je to ogledalo onog stupnja nivoa transparentnosti i učinkovitosti koje postiže svako društvo pa tako, je li, i ono za što smo mi nadležni i moramo težiti uvijek da postignemo taj cilj, a evo kroz one nalaze revizije moramo da otvaramo smjernice u kojem smjeru to da ide. Ono što ja često puta ne mogu prihvatiti, a radeći dugo godina kao ministar, da se ovdje stvorila jedna klima, jedan odnos: mi i oni. S jedne strane su, ne znam, izvršna vlast, s druge strane revizija, s treće strane Parlament. Ja ne prihvatam takav pristup, ja mislim da smo mi svi na istom zadatku i da moramo težiti istom cilju da napravimo jedan savršen, transparentan sustav koji će nas uključiti tamo gdje želimo, tj. u savez evropskih zemalja. Ono što sam pratio kroz ovaj rad, često puta se traži odgovornost samo recimo od izvršne vlasti, direktora, ministara itd., a često puta je situacija u životu sasvim drugačija. Nisu oni odgovorni za mnoge stvari koje često puta i revizija u svojim nalazima stavlja maltene pjesnički. Pa onda kad to malo ovako prozom daju svoje nalaze, onda naravno onaj ko želi da politizira iskoristi te nalaze, taj stav, tu neku rečenicu ili neku riječ i onda to sutra ide se pod jednim radnim naslovom 'borbe protiv kriminala'. Ne znači ono sve što je našla revizija da je neko kriminalno djelo, ne daj Bože da želim štititi bilo kakvo kriminalno djelo, dapače ono ima svoj put, svoj proces i imamo institucije nadležne koje to moraju raditi i procesuirati. I evo, ovdje pred svima sam slobodan reći da sam i ja davao izjavu pred SIPA-om, i to s ponosom govorim, i mislim da su nešto od mene naučili, a ne da sam se ja prepao nego, il' da je ne daj Bože bilo nešto, nešto što je kriminalno. Ja mislim da je to pravi odnos, pravi odnos i pravi put. Što se tiče ovog dijela sankcioniranja institucija, i to sam osjetio. Dobro je kolega Salko rekao, evo, spomenuo je Ministarstvo pravde, pa smo mu smanjili proračun 20%, a znamo svi da za izvršavanje kazne koje se rješavaju, je li, putem institucija pravde BiH, a izvršavaju se na entitetskoj razini, da mi to moramo platiti tim ustanovama i kad smo smanjili 20% nismo izvršili svoju obavezu, samo smo proizveli nove zatezne kamate koje ćemo vjerovatno morati platiti. Znači da je to jedan vrlo pogrešan pristup i jedan metod koji ne možemo kao takvog primjenjivati. Isto tako smatram da Ured za reviziju ne treba biti i ne smije biti nikakva institucija za sankcioniranje i ne daj Bože kadroviranje. Bile su, ne znam, primjedbe da kad se ima negativno mišljenje ili nešto slično tome itd. pa onda se ne možete poslije ni prijaviti, ni na listi biti kandidat, ja 19 mislim da to nije dobro. ... daju svoje nalaze, a ono ko je napravio, ono što se ne smije napraviti, postoje drugi propisi i drugi zakoni i kroz njih se to treba sankcionirati. Što se tiče revizije učinka, mislim da, svjesni smo, pratimo u okruženju da se rade revizije učinaka i našem zakonu kao što smo čuli već ima i dio modaliteta revizije učinka sa određenih aspekata i to se jednim dobrim dijelom već i prakticiralo. Ali mislim da mi ne idemo korak dalje i ne analiziramo sebe. Sad ću biti ono, je li, malo samokritičan, jer sam i ja u Parlamentu, pa evo na sve nas. Spomenuo je neko ovdje zakup prostora. Kako da mi izmjerimo reviziju učinka kad je to za mene jedna društvena kategorija? Revizija učinka je faktički za mene na demokratskim izborima. Tu ćemo dobiti reviziju pravu, jesmo li učinili il' nismo učinili. Istina je da mi plaćamo prostore i ogromne cifre za prostore, ali znam i to da sam kao ministar svaki put u proračunu tražio po 100, 150 miliona maraka da se kupe prostori i čak da se zadužimo da ne bismo plaćali kiriju. I sjećate se ono kad sam pričao tu o seljaku i traktoru: pa ako mora 10 godina plaćati onog ko mu ore zemlju, onda on ode u banku pa kupi traktor, za 10 godina vrati rate i narednih 30 godina ima vlastiti traktor. Pa i mi smo to mogli isto tako raditi sa zakupom prostora, međutim pitao je kolega Belkić gdje nam je proračun, s čime da gradimo. Gospodo, dugo ćemo plaćati zakupninu u ovoj zemlji i teško ćemo izmjeriti reviziju učinka. Ako se treba tražiti neko kao krivac, a ne ovdje među nama, ili se dijeliti u tabore, onda mislim da nećemo postići cilj. Mi smo svi na istom zadatku i moramo se tako i ponašati. I, ja nisam za odbijanje ovog prijedloga, a nisam ni za prihvaćanje u ovakvoj varijanti, nego predlažem da upravo onakav put koji je bio prilikom usvajanja zakona da svi oni koji su učestvovali u ovome zakonu da se ponovo nađu, naravno, uključujući i parlamentarne komisije koje se dotiču ove oblasti i ukoliko želi uvažena zastupnica da se i ona priključi, ja mislim da je to onda jedan put da se prođe kroz ovaj zakon i da se onda ponude eventualno kvalitetna rješenja. I to je rješenje, ne samo za ovaj zakon nego za sve zakone koji normalno uvijek treba dorađivati, evo kad se procijeni da je za njih vrijeme. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Vrankiću. Za diskusiju se prijavio uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ne treba trošiti uopšte riječi na to kakav je značaj revizije institucija BiH i kakav smo mi do sad značaj davali ovoj temi kad god smo o njoj raspravljali u periodu od 2000. godine, kada je revizija zapravo ustanovljena pa do danas, i sa kakvim smo se problemima susretali. I ja pozdravljam svakako napor Parlamenta pa, između ostalog, i prijedlog koleginice Dervoz da se raspravlja o ovoj materiji kako bi se ova oblasti unaprijedila. Ono što mene brine u svemu ovome, ne ulazeći u razloge zašto do toga nije došlo, je činjenica da nije bilo neke ozbiljnije ili možemo kazati nikakve kooperacije i saradnje između Ureda za reviziju i predlagača. I odmah da kažem u zaključku svoje diskusije da neću, kada je revizija u pitanju, podržati ni jedno rješenje koje ne bude bilo rezultat saglasnosti između Ureda za reviziju i bilo kojeg predlagača. Ovo je takva oblast i takva materija koja, s jedne strane, predlagačima omogućava pravo da razmišljaju o tome kako institucija treba da bolje funkcionira i da predlažu odgovarajuća rješenja a, sa druge strane, odgovornost Ureda za reviziju spram svega onoga što je 20 revizija do sada u BiH značila i što će značiti da se odgovorno odnose prema tim prijedlozima i da se, naravno, poštujući standarde na kojima je utemeljena naša revizija, onda da izjašnjenje povodom tih prijedloga i prihvati ono što je prihvatljivo za nas u BiH. Nemojte zaboraviti da ovo nije bosanskohercegovačka revizija ekskluzivno, ovo je svjetska revizija, jer je ustanovljena na svjetskim standardima i ti standardi se ovdje moraju poštovati u BiH i oni su sastavni dio ovog zakona, našeg zakona. U tom kontekstu ja pozivam predlagača, gospođu Dervoz, i Ured za reviziju da sjednu i da iznađu zajedničko rješenje da vidimo da li je moguće da napravimo neki iskorak. Ako je moguće da vidimo koji je to iskorak, jer džaba je donijeti zakon ukoliko nećemo moći taj zakon provoditi ili ukoliko će taj zakon predstavljati probleme u praksi. Vidite, sistem naše revizije je uspostavljen tako da zakon poznaje tri vrste revizije: finansijsku reviziju koju detaljno razrađuje, reviziju učinka koju navodi samo u jednom članu i ne razrađuje je, i ona je u povoju u BiH, koliko ja znam, i druge specifične revizije; i obavezuje postojeći zakon godišnju, zahtijeva godišnju reviziju Predsjedništva, Parlamentarne skupštine, Vijeća ministara i druge budžetske institucije na nivou BiH, tako je i na nivou entiteta i Brčko Distrikta BiH jer su zakoni harmonizirani. U pogledu drugih revizija, dakle u pogledu finansijske revizije druge vrste zakon ne daje takve obaveze svake godine reviziji, a u pogledu revizije učinka ne daja nikakve obaveze kada je u pitanju godišnje postupanje, nego je to jednostavno slobodna procjena Ureda za reviziju. I ja ovo navodim samo da kažem da su naši uredi za reviziju, dakle ja ne govorim samo sada o Uredu za reviziju institucija BiH nego i o entitetskim i Brčko Distrikta, koncipirani, dakle kadrovski su osposobljeni u ovom momentu da vrše ovaj nivo revizije koji je naveden ovdje. Zakonom se predlaže, i ja bih zamolio koleginicu Dervoz da malo pogleda, recimo odredbe člana 11. izvornog teksta ovog zakona koji govori o finansijskoj reviziji, člana 14. koji govori o ovoj reviziji učinka, predlaže se promjena člana 14. i kaže se 'da revizija učinka iz stava (1) ovog člana je obavezna za sve institucije iz člana 11. Zakona, i to najmanje jednom u četiri godine'. Dakle, predlaže se da revizija učinka postane obavezna za sve institucije iz člana 11. a ... uopće se izmjenama ne tretira člana 11., pa bi onda ostalo da ona revizija, finansijska revizija, bude obavezna za neke od tih institucija, za neke ne bude obavezna, a da revizija učinka bude obavezna svake četiri godine. Te dvije stvari se moraju uskladiti i pogledati kakvi su kapaciteti ovih institucija. Dalje, što je jako važno u ovome svemu je da sva rješenja koja mi usvojimo ovdje, ja neću govoriti sada o prijedlozima za promjenu člana 16. koji je zapravo suština, dakle dodavanje ovog člana 16.a) koji je zapravo suština i koji pokušava da uvede, na način kako koleginica misli, odgovornost u ovu oblast ili odgovornost za posljedice negativnih nalaza. Mi smo o tome mnogo puta do sada ovdje govorili. Dakle, ne ulazeći u to, želim da kažem da ovaj zakon mora osigurati da bude harmoniziran sa entitetskim zakonima i sa zakonom Brčko Distrikta BiH. Ni bez toga ja neću podržati nikakvu izmjenu ovog zakona, jer mi danas u BiH ovu oblast imamo potpuno harmoniziranu. Zbog toga ja predlažem, mi ćemo na klubu naravno donijeti odluku kako ćemo se odnositi prema ovom prijedlogu u prvom čitanju, to će biti odluka kluba, ali ono što ja želim da kažem je da bih volio da predlagač i Ured za reviziju zajedno sjednu, da izanaliziraju svako rješenje, ja sam samo sada ukazao, recimo, na jednu kontradiktornost vezano za obaveznost koja se propisuje i izostanak obaveznosti za finansijsku reviziju, da nađu zajednička rješenja i onda sam spreman da glasam za ono što bude zajednički stav predlagača i Ureda za reviziju i nimalo ne sumnjam u dobre namjere i predlagača i Ureda za reviziju da se u ovoj oblasti poboljša stanje. Toliko, hvala vam. 21
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Riječ ima uvaženi poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Dame i gospodo, dozvolite mi da kažem par riječi vrlo kratko. Ovo pitanje se povlači u ovom parlamentu vrlo često po raznim osnovama. Ali čini mi se da efekti naših rasprava nisu do sada došli do izražaja, odnosno nema rezultata, i postavlja se onda pitanje da li je ovo sistemski dobro riješeno. Naravno, ja nemam prigovora, moj utisak je da revizijska služba radi dobro i da su to rijetke institucije, od novih institucija, koje dobro rade i daju određene rezultate. No postavlja se pitanje da li drugi organi, koji tradicionalno imaju svoj stil, metod rada, prate ovu službu? Prvo se postavlja pitanje odnosa između parlamentarne i izvršne vlasti. Ovdje smo rekli svi smo mi isti, ali nismo svi isti, postoji podjela vlasti, gdje jedna vlast kontroliše drugu. Jer kad bi bilo tako onda bi ta vlast veoma bila loša. Parlament ima u svojim rukama odgovarajuće mehanizme. Dakle, ima i organizacione mehanizme, što će reći da može donositi i zakone i zakonima regulisati ovo pitanje. Drugo, ima personalna ovlaštenja, dakle imenuje glavne ljude u ovoj oblasti i naravno ima i financijska ovlaštenja. Dakle, Parlament ima vrlo bitna ovlaštenja kad je izvršna vlast u pitanju. Postavlja se pitanje da li izvršna vlast, a izvršna vlast ... u Savetu ministara ovdje, da li je dobila rezultate i da li je Savjet ministara, barem u ovo vreme u koje sam ja prisutan ovdje, oglušio se na mnoge naše zahtjeve. Dakle, ovdje se ne tangira mnogo stav ovog parlamenta, pa čak i danas smo raspravljali: direktor Regulatorne agencije faktički anulira stavove ovog parlamenta. Dakle, postavlja se pitanje kako vratiti, kako vratiti autoritet ovom parlamentu? Kako da on djeluje i da stvarno kad donosi odluke da se te odluke izvrše, a toga nema. Dakle, za mene je ovo dosta sistemsko pitanje i mi smo u prilici, imamo šansu da riješimo odnos između Parlamenta i izvršne vlasti. Konačno, trebalo bi da izvršna vlast povuče određene konsekvence kad ne izvrši ono šta Parlament kaže, odnosno donese određene odluke ili se ne pridržava zakona. Vidjećete onda da će izvršna vlast drugačije, drugačije se odnositi prema Parlamentu. A imamo u rukama mehanizme, možemo to putem zakonskih propisa pooštriti, je li, zašto ne, i druge mehanizme koje sam spominjao. Često se spominje ovdje zakup prostora, kupovina automobila, mislim da je to alarmantno pitanje. Ja čak kažem da je to sramno pitanje ovog parlamenta, ne samo ovog parlamenta, ne samo ovog, pa ne može neko, neki direktorčić upravne organizacije da se sjeti da uzme automobil od 100 hiljada maraka. Zašto mi ovdje sjedimo, a zašto smo uopšte plaćeni za to, postavlja se pitanje, kad ga mi možemo propisima ograničiti u tom pogledu. Zakup prostora?! Pa to su poznate mahinacije, to ptice na grani znaju kako se to radi i zašto se radi. Možemo tom da stanemo ukraj, ... ako želimo. Ali šta je u krajnjoj liniji tu bitno, šta je najbitnije, šta je suština stvari? Suština stvari je: gospodo, nema političke volje u ovoj državi, nema političke volje na supstancijalnim pitanjima, a ovo jesu ta pitanja, jer radi se o budžetu, o korišćenju budžetskih sredstava. Da ima političke volje, da vodeće političke stranke kažu 'idemo ozbiljno i oštro u borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije', to bi se desilo u ovoj zemlji. Hvala. 22
Zahvaljujem gospodinu Kuniću. Riječ ima uvaženi poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedniče. Iako sam se nešto ranije javio, pa nešto sa ovim uređajima nije uredu, ali ne smeta. Prije svega sve vas skupa pozdravljam. Mi smo u proteklih godinu i nešto dana najviše aktivnosti u ovoj komisiji ostavili na radu upravo na ovim revizorskim izvještajima. I svi smo u potpunosti bili jednoglasni i složili se da se moraju poduzeti određene mjere protiv onih koji to često krše i narušavaju. U tome je možda jedan od najvećih kritičara bila i gospođa Majkić, pa i svi mi ostali smo na neki način tražili moduse kako da dođemo da nam se ako ništa bar ono ne podsmijavaju oni koji dođu da pred nama referišu zbog čega su napravili određene propuste. I vjerujte, ja to ponovo moram da spomenem, osim par tih direktora koji su od 17 institucija za koje smo obavljali, samo su se neke od dama neprijatno osjećale i rekle da im se te stvari neće ponavljati za razliku od drugih koji su rekli da su radili sve u skladu sa zakonom. Stoga inicijativa koja je pokrenuta je u najboljoj namjeri i ja u potpunosti prihvatam da treba da idu inicijative oko veće odgovornosti za korištenje budžetskih sredstava. Ali moram reći, a to niko ovdje nije rekao, ja sam očekivao da će ... članovi komisija obavijestiti svoje klubove da smo mi jutros u 9,30 imali sastanak sa ekspertima konsultantima iz Švedske, koji su nama doslovno rekli da prateći nas u ovom periodu u kojem su radili da je revizorska institucija regionalni lider, da ima više revizija i revizija učinaka nego što je to u drugim zemljama i da, što se tiče njih kao konsultanata, da se jednostavno oni mogu povući da je u tolikoj mjeri osposobljena ova institucija da može da obavlja te poslove. I oni su izrazili svoju zabrinutost zbog toga što mi idemo na izmjene u ovoj reviziji, a posebnu su zabrinuti što nije izvršena usklađenost sa Kancelarijom za reviziju. Ja sam, da bude sve jasno, glasao na Komisiji za ovu aktivnost, odnosno da ovaj zakon ide u proceduru, ali sam i tada izrazio svoje uvjeravanje i smatrao sam da stvari koje su regulisane drugim zakonima ne treba ovdje da stavljamo, to su prije svega kaznene odredbe. I drugo, i tada sam rekao da je nemoguće vršiti reviziju institucija, revizija učinka institucija se ne vrši, nego procesa i projekata. Prema tome, ako bismo mi dali da se vrše revizije učinka institucija, ... ništa ne bismo dobili, ali projekte treba vršiti. I posebno nigdje kažu u svijetu nije zabilježeno da se reviziji nalaže u kom vremenskom periodu i koliko će revizija izvršiti, ... revizija učinaka. To je jedan od razloga zbog kojih su nas oni jutros molili i upozorili da to ne radimo. Kaže da bismo ovim, drugi od razloga je da bismo ovim potpuno bili u suprotnosti sa međunarodnim standardima o neovisnosti ... koji su definisani u međunarodnim propisima. Potpuna neusaglašenost bi to bila i smatraju da ovakav prijedlog zakona ne treba prihvatiti. Ovim bi se, kažu, u potpunosti ugrozila i njihova nezavisnost i ne bismo postigli efekte koje je i sam predlagač želio. Ja smatram da imamo dovoljno zakonskih akata i zakona sa kojima možemo da sankcionišemo one ... koji se ne ponašaju u skladu sa zakonom. Ali slažem se i sa gospodinom uvaženim zastupnikom Bevandom koji kaže 'Nemojmo negativan izvještaj ili izvještaj sa revizijom odmah poistovjećivati sa kriminalom.' Ne radi se o kriminalu, radi se o nepoštivanju određenih propisa, ali sam zato da svi oni koji imaju određene mjere, 23 (?) nije uključen mikrofon (a Vrankić, izvinjavam se, izvinjavam se, a zamalo je bilo, pa dobro, otprilike sam ja to, dobro, izvini onaj još jedanput), prema toma, ja sam i tada izrazio ... svoju sumnju u ovo da se na ovakav način može odrediti u kojim institucijama i vremenski period u kojem se vrši revizija i smatram da bilo koji od zakona pa i ovaj mora uvijek proći kroz procedure institucija na koje se to odnosi. Jer u svakom slučaju ... ovdje smo svi na zajedničkom planu da napravimo što je moguće bolje stanje u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi poslanik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. U svakom slučaju, evo vidite Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija BiH kolegice Ismete Dervoz i Kluba zastupnika SBB-a zavrijedio je veliku pažnju i raspravu u Parlamentarnoj skupštini BiH. Očito da je pogođena i prava tema nakon niza sjednica Parlamentarne skupštine BiH, a prije svega tiče se, je li, priča o revizorskim izvješćima za protekle godine. Mi, sigurno je kolegica prepoznala problem, evo vidim sve kolege zastupnici pričaju da postoji problem, ako dobro izanaliziramo, a to nismo sigurno napravili, a trebali smo, revizorska izvješća koja su gotova, znači za 2009. i 2010., pa ih malo uporedimo i vidjet ćemo da se ništa nije desilo, nije se ništa promijenilo, nego da je naš Ured za reviziju, na čelu sa gospodinom Šegom, obavio korektno i profesionalno posao, izdao nalaz prema nekome. Ako gledamo onako malo sa medicinskog stajališta onaj labaratorij kad izda profesionalno nalaz i pošalje ga nekom, neko po nalazu treba i reagirati, ocijeniti stanje, još ako vidimo tamo da je negativno, nekim onda treba temeljem tog negativnog stanja i djelovati, odnosno propisati terapiju i gledati učinak te terapije. Čini mi se da je kolegica upravo i u tom pravcu razmišljala, pa u ovome članku zakona, izmijenjenog zakona koji predlaže i gdje se predviđaju određene mjere prema odgovornim osobama koje duže čine propuste, ja ih možda ne bih poredao ovako kako je ovdje navedeno – smanjivanje proračuna za 10, pa u drugoj godini za 30% na nekim stavkama, pa eventualno kažnjavanje smjenom neke osobe ili novčano, nego treba najprije osobu kazniti, znači ne da se radi o kriminalu, mada imamo revizorskih izvješća, je li, revizorskih izvješća koje su zaslužili pažnju Tužiteljstva BiH. I kažem, evo i nakon niza ovih revizorskih izvješća čini mi se da po njima Tužiteljstvo BiH nije podnijelo bilo kakvu optužnicu ili eventualno da je Ured za reviziju zatražio od Tužiteljstva detaljnu analizu rada ili poslovanja određene institucije da napravi. Znači, to se nije desilo. Prema tome, mi samo konstatiramo iz godine u godinu, samo imamo konstatacije da se nešto desilo. Hoćemo li popraviti ili nećemo ili nekoga molimo da popravimo il' ne popravimo? Mi svaki dan smo očevici različitih revizorskih izvješća, ja sam jednom ovdje iznio podatak, a ne znamo koliko imamo uposlenih, zavisi; evo sad da zatražimo koliko imamo uposlenih, opet bismo dobili različite brojke koje i te kako odudaraju, ne znam, od izvješća revizije. Ovdje, evo danas sam malo 24 gledajući odgovore na zastupnička pitanja kolege ovdje pored mene uvidio da nam u institucijama savjetnici imaju različite plaće. Ne znam, imamo negdje četiri savjetnika pa oni imaju 75 tisuća maraka .., u drugom ministarstvu imamo pet savjetnika i oni imaju 68 tisuća. Pa ne znam po čemu računamo, imamo u zadnje vrijeme aktuelne ove zakone, je li, o financiranju i plaćama i naknadama. Znači, stvarno, kad dobijemo različit odgovor, znači odgovore na ova naša pitanja, ti odgovori tako zbunjuju, ne znam, zavisi u kojem vremenskom periodu ili godišnjem dobu smo ih postavili pa na koji način će nam to odgovoriti, a neki se čak i ne udostoje, niti žele nam i poslati bilo kakav odgovor. U svakom slučaju, ova inicijativa Kluba zastupnika, pogotovo kolegice Dervoz, zaslužuje pažnju i mislim da ovdje ima ozbiljnih problema kad je u pitanju i revizija učinka i ... financijska revizija institucija BiH i da trebamo poboljšati postojeći zakon. Neću reći da ovdje se ne može nešto doraditi, ali u svakom slučaju ne treba od ovoga odustati, ovo je dobar temelj da donesemo dobar izmijenjen i dopunjen Zakon o reviziji institucija BiH.
Zahvaljujem gospodinu Jurišiću. Riječ ima gospodin Slavko Jovičić, a ja bih pozvao ako ima još eventualno neko da želi diskutovati da se odmah može prijaviti.
Poštovani predsjedavajući, poštovani gosti, poštovani članovi Savjeta ministara koji vas nema nikad, al' makar da čujete. Dakle, bilo koja inicijativa, pogotovo kad je u prvom čitanju, podržavam da vodimo raspravu. Ali mi smo majstori da upravo na dnevnom redu imamo institucije koje nam možda najbolje funkcionišu. Pa rekla je gospođa Majkić, 70 revizija nam stigne, pa ja, nikad ja nisam ni pitao niti me interesuje da li to neko čita ili ne čita, mene što interesuje naravno pogledam, pročitam, dođem ovdje u Parlamentu, kažem i to govorim od 2006. godine. Mi potpuno izvrnemo sve ono što bi trebali možda da je najaktuelnije, najbitnije da radimo, mi se uhvatimo onoga što nam funkcioniše najbolje, pa eto da vodimo raspravu. Hvala vam, gospodo revizori, ali kakva korist što su sve ovo oni godinama uradili, napisali izvanredne izvještaje, kada sam ja jedno tri-četiri sjednice ranije, pet sjednica, stalno ponavljao kada ja ne vidim ovdje u prvom redu one odgovorne da ih pitam šta su oni poduzeli što je revizija upozorila kako su trošili pare. Pa što je profesor Kunić govorio, kako su kupovali auta. Pa što su svi govorili. I hoće li iko odgovarati, ima li tih ljudi? Pa sam onda, da vas podsjetim, pošto se ovdje sve zaboravlja, pa nikada nisam vidio da je neko s lisicama otišao iz Parlamenta ili institucija BiH, na rukama, da ga je privela SIPA. Pa taj bi se slučaj trebao pojaviti u javnosti i proslaviti, a ne ovo jesu li negdje namjestili zakup. Pa evo, danas sam postavio u pismenoj formi poslaničko pitanje koje ima pet pitanja. Dajte jednom više definitivno da se zna broj zaposlenih. Dajte jednom više definitivno da se zna gdje sjede te institucije. Dajte jednom definitivno koliki je zakup tih institucija. Dajte jednom definitivno jesmo li ikada mi kao Parlament smanjili ikome u budžetu jednu marku. Nismo. Dajte jednom da vidimo, da pokažemo nemoć ovog parlamenta, a stalno nešto izvršna, zakonodavna, ne znam ni ja. I podržavam kolegu Vrankića, ne trebamo da se dijelimo. Ali mi smo podijeljeni kada nemam koga 25 pitati ovo što je ključno, a ne da pitam revizore, od njih sam sve dobio, šta ću njih više pitati. Sve su ljudi uradili korektno što su mogli i samo njih uvijek pitam da kažu da li iko na vas vrši pritisak. A negdje u javnosti je bilo nekih pritisaka kao neko. Ja mislim da ste vi samostalna organizacija kojoj je sve dozvoljeno i da ste nezavisni i danas čujem u svakoj diskusiji da treba biti nezavisna institucija. Ma nezavisni ste. Ni mi ne tražimo ništa od vas što je protivzakonito, nego da ono što uradite i uradili ste čestito. I uvijek vam svi izražavaju zahvalnost. I šta se onda desi? Vodili raspravu u prvom, drugom, trećem, nikakvom, stotom čitanju, jednu godinu, dvije, potrošili tri-četiri, jedan mandat. Niko nizašta nije odgovoran. Niko živ, ja nisam nikada vidio informaciju ni od koga da kaže, e, gospodine direktore agencije, kupio si auto od 96 hiljada maraka, primio si 12 radnika bez konkursa i ne znam ko ti je, i to je pitanje danas otišlo, 'koliko je zaposleno?', što kaže kolega Jurišić, a dobili različite podatke. Pa onda gore kad prođete, vidite onaj digitalni sat koji stalno otkucava, pare troši, a onda dođu, njih naravno ne kritikujem, ovi iz nevladinih organizacija, kažu oni lopovi u Parlamentu samo troše i arče pare. Ljudi, pa dajte da jednom stavimo na dnevni red više tu jednu odgovornost. I ja zaista ne želim da o ovakvim stvarima više bilo kad raspravljam, ako ovdje nije tužilac, predsjednik Suda, direktor SIPA-e, direktor Granične policije, direktor Obavještajne agencije, direktor, to su naše teme, ljudi, a ne revizija šta mi je poslala izvještaj koji je korektan. I svaki put o njemu se izjasnimo svi i damo hvalospjeve, kažemo super je. I šta se desi? Dobro, i mi pročitali, savladali neko novo gradivo, pojavilo se sutra u štampi: raspravljali parlamentarci, prošlo kroz Parlament 70 izvještaja, 69, nije bitno, neko je zapamtio. A niko živ da odgovara. Pa ja stvarno da znam da sam kriv, ja bih protiv sebe podnio krivičnu prijavu. Ali podnosio sam protiv ovih, ali nema koristi. Kakva korist? Lično sam nosio, nisam čekao reviziju, nego podnosio krivične prijave protiv odgovornih za trošnje para. Pa nemam uporednih pokazatelja koliko su oni imali, 2009. godine zapravo imam, 2010., 2011. kada nije bilo budžeta navodno, a jesu se pare trošile, i sreća pa je tamo bio gospodin Vrankić pa nije dao da se to puno rasipa, 2012. evo nemamo budžeta, pa da ja kažem: direktore agencije, ti si potrošio pare, a nisi nikada došao na posao, čovječe, ne znaš gdje su ti prostorije! Evo nemaš u budžetu sad i da ti smanjimo 50%. Ima li takvih prijedloga? I kanite se više ove revizije i ovih revizora koji rade čestito, mi potrošimo dane i dane na raspravu u komisijama, ovdje, i nikad ništa. Dajte jednom temu: odgovornost svih, odgovornost nas, svakog, ako treba pojedinačno. Odgovornost ovih lijevo, što nikada ne sjede. Odgovornost onih desno, što vuku na svoju stranu i troše i uzimaju gdje stignu, jer znaju da nikada neće odgovarati. Pa ljudi, najlakše vam je to pozicija kada znate da ćete voditi u Parlamentu raspravu i da će se javiti onaj Slavuj, šta god priča kao da je važno, i on će samo tamo zasmijavati malo kolege, kao što se smiju, ili ne znam javnost, tražiti neku odgovornost, a ja ću baš sutra, baš sutra uzeti auto državno i otići u svatove jer mi niko ništa ne može. Pa, imamo li mi te mogućnosti? Nemamo. Hajmo jednom priznati nemoć Parlamenta da nismo u stanju da lopovima, jedini izraz pravi, nemojte mi ovde umiljate izraze korupcija i ne znam ni ja šta, da lopovima ne možemo stati ukraj. A država ima sve mahanizme, ali ih mi ne koristimo, zato što nema ovih u prvom redu, koje sam maloprije nabrojao, da ih ja ovo pitam, a ne da pitam revizore. Šta imam njih pitati, kada ljudi čestito rade. I šta više da trošim vrijeme na ovo, kada evo šestu godinu ponavljam iste stvari. I dobro je kolegica Dervoz uradila, trebaju mnogi da pogledaju malo stenograme šta smo to nekada radili i šta se to ovde govorilo. Nije se pojavila ova inicijativa dolaskom mene danas. Od 2006, 2007. godine svaku sjednicu praktično sam potrošio da postavljam ova pitanja, ili kroz tačku dnevnog reda, koja je ovo, da raspravljamo ili kroz poslanička pitanja ili tražeći odgovornost. I za tih šest godina ni jedan jedini, evo ovako ću dići prst, ni jedan jedini nije odgovarao ni za šta, ama baš ni za šta. I eto, danas 26 ćemo opet potrošiti vrijeme, pa ćemo nešto tražiti. Od koga? Od ovih ljudi što rade čestito, ponavljam i ja, više sam dodijao, pa će misliti neko da ih hvalim bez razloga, rade pošteno ljudi, ali šta dalje se uradi. E to je ključno pitanje: dalje, ispod crte. Hvala lijepo.
Na ovom displeju na listi replika mijenjaju se stvari kao u hokeju na ledu, ali idemo sa raspravom. Riječ ima Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi zastupnici, pa, kao predstavnik Komisije za budžet i finansije, imam nekoliko opaski da kažem vezano za dopunu ovoga zakona ili ovu inicijativu koja je, po mom mišljenju, izuzetno pozitivna. Zašto je pozitivna? Pozitivna je zato što je na fonu zbivanja koja su se dešavala u ranijim mandatima. Najveći zagovornici uvođenja revizije učinka sada se jako puno brinu da li Ured za reviziju ima kapaciteta, snage ili dovoljno ljudi da implementira ponuđeni projekat. Ti isti zastupnici su govorili da revizija ne radi kvalitetno svoj posao i da ima hiljadu problema u reviziji. Ja sam bio taj koji je, na neki način, smirivao te odnose i uspio da smiri te odnose u Uredu za reviziju i zato sam ponosan, jer smatram da revizija izvanrerdno dobro radi, da revizija radi jako kvalitetno i smatram da inicijative da se revizija učinka stavi u zakonsku kategoriju je pozitivna inicijativa. Zašto? Zato što nakon te revizije, a danas ćemo jednu reviziju učinka imati na stolu, imate vrlo decidne i jasne zaključke i prijedloge rješavanja, koji nama parlamentarcima jako puno pomažu. Da li ćemo mi to implementirati, to je druga stvar, da li će druge institucije to implementirati, to je treća stvar. Ali, ovdje ne vidim apsolutno ništa što remeti strukturu i snagu Ureda za reviziju, koji je izuzetno jak, koji izuzetno kvalitetno radi, i direktor, i njegova zamjenica, i svi ostali u Uredu, i koji jako časno rade svoj posa. Ovdje nije problem Ureda reviziju. Ured za reviziju je jedna institucija koja kvalitetno i svi smo se složili da kvalitetno radi svoj posao. Ovdje je problem u jednoj inicijativi koja treba da, bilo kroz amandmansku formu, bilo kroz diskusiju predlagača i Ureda za reviziju, kaže koji su to potrebni uslovi da bi se jednog dana stvorili idealni, hajde da kažem, idealni ili poluidealni uslovi da se naš Ured za reviziju bavi i revizijom učinka. Prvi put sam za reviziju učinka i značaj revizije učinka čuo od gospođe Majkić i malo sam je pročitao i vidim da je to jako bitno. Mnogo bitnije nego druge revizije o kojima mi govorimo, 70 ili 50, ne znam ni ja koliko. Odjednom mi smo sad protiv te revizije. Mi smo protiv toga da zakonski stvorimo kategoriju da revizija učinka ima nekakvu obavezu. Da li će biti za četiri godine revizija učinka za sve, vjerovatno je to nerelano i slažem se s tim, ali kako će se to definisati i ko će to riješiti, mislim da tu imamo amandmansku formu, imamo u krajnjem slučaju predlagača, imamo za Ured za reviziju koji će reći – mi nismo u stanju, s obzirom na postojeće kapacitete ljudske i svake druge, ... da to rješavamo. Ja ne vidim šta je loše u ovim principima koje smo svi jednoglasno usvojili u Komisiji za budžet i finansije. Šta je rekao Ured za švedski? Mislim da je to jedan obični vid pritiska, za mene smiješan vid pritiska, jer su došli ljudi i rekli – vi tako i tako trebate raditi. Pa mi smo parlamentarci, mi smo parlamentarci, mi imamo pravo da mislimo svojom glavom. Ali isto tako imamo pravo da sjednemo i da se dogovorimo kako će Ured za reviziju i naš predlagač da zajednički rade. Je li to zločin? Ovdje se radi o sujetama. Neko je predložio ko ne bi trebao da predloži? Da li je to pozicija 27 ili opozicija, to je sada smiješno. Inicijativa je jako kvalitetna, svi su je zdušno podržali odmah kada su pročitali o čemu se radi, na fonu prvih inicijativa gospođa Majkić. Ja sam mislio da će gospođa Majkić sa dvije ruke podržati ovu inicijativu. Ona se sada brine o Uredu za reviziju. Oprostite, gospođo Majkić, vi se brinete sada kako će funkcionisati Ured za reviziju. Ne slažem se s tim. Prema tome, podržat ću ovu inicijativu, Klub SBB-a će podržati ovu inicijativu, izuzetno korisnu inicijativu jer je pobudila veliku pažnju svih poslanika, zastupnika ovde, i kao takva ima osnove da uđe u dalju raspravu. Da li je ona realna, to je apsolutno druga stvar, drugi par opanaka, ali mislim da je realna zato što reviziju učinka želimo da ubacimo kao zakonsku obavezu i kategoriju. Hvala.
Zahvaljujem. Druga replika, Dušanka Majkić. Izvolite.
Gospodine Kabil, zaista mi je žao što poistovjećujete moje neslaganje sa predloženom formom, principom na kojem je baziran ovaj zakon, sa mojom podrškom reviziji učinka. Dakle, nikada ne bih mogla ni blizu nešto slično izgovoriti. Ja sam bila od onih koji je uvijek govorio da je revizija učinka nedovoljna, da treba biti više zastupljena, da je sporo usvajamo, ali da im nametnemo da oni rade 20 revizija učinaka godišnje, a kapacitet im je da rade jednu, pa šta bismo napravili? Šta bi dobili time? Dakle, moja podrška će uvijek ići u smislu da se stvari riješe, ali dobra volja ovog parlamenta treba da se pokaže da zaista žele da počnu da rješavaju stvari na finansijskoj reviziji šta smo uradili. Dakle, sada smo apsolutno nezainteresovani za finansijsku reviziju. To propuštamo u jednoj sjednici, a sada će nama revizija učinka riješiti stvari a tamo nam gromade propadaju. I to nikog ne pominjete. Dakle, ja sam za to da se jača odgovornost Palramenta koji treba ne da predloži smjernice i rješenja nego treba da ih iznese. Ne može Savjet ministara da kaže baš me briga za to. Opet smo mi odgovorni ako je rekao baš me briga. Dakle, na nama je naša odgovornost, ne Kancelarije za reviziju. Ona je uradila svoj posao, šta ima Kancelarija s tim više. Mi ovdje, ne Savjet ministara, mi, dok mi budemo insistirali, način kako mi budemo insistirali, oni će raditi svoj posao. Pošto je slab Parlament tako se i Savjet ministara ponaša.
Riječ ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Pa, ja sam isto jedan od članova ovog povjerenstva koje je jednoglasno dalo podršku principima ovog zakona u prvom čitanju. I za razliku od svojih kolega koji, vidim, jedan po jedan povlače to mišljenje, ja ću i danas podržati principe ovog zakona i mislim da principi ovog zakona stoje. 28 Drago mi je što danas, za razliku od mnogih drugih situacija kada smo raspravljali slične teme, nemam potrebu da branim Ured za reviziju institucija, jer mislim da ih inače ne treba braniti, svi ljudi rade svoj posao. I danas kao da raspravljamo o Uredu za reviziju, a ne o jednom prijedlogu za izmjene i dopune jednog zakona i kao da ne razgovaramo o principima za izmjene i dopune tog zakona. Složit ću se ja sa kolegama koji kažu da nije dobro da zastupnici preuzimaju inicijativu kod osjetljivih sistemskih zakona. Međutim, da toga nema, mi ne bi, gospodo, imali o čemu raspravljati, pa je dobro makar da imamo zastupničke inicijative. Danas na dnevnom redu imamo dvije izmjene zakona koje su došle iz Vijeća ministara i možete misliti reviziju učinka tog dijela vlasti. Jedna od tih izmjena i dopuna zakona je: umjesto Sarajevo, sada je Istočno Sarajevo. I to je zakon koji se tretira, koji se vodi kao jedan od zakona koje ćemo mi danas razmatrati. I zato ne treba čuditi, i ne treba zamjeriti makar ljudima koji uzmu sebi evo za pravo, drznu se da rade nečiji posao, pa da predlažu izmjene i dopune zakona. Ne daj Bože, očekujem da neko sutra predloži neki zakon, znači ne samo izmjene i dopune. I nije ovaj zakon napad na Ured za reviziju. Ja sam pažljivo slušao na samoj komisiji izlaganje gospođe zamjenice revizora i čitao pismo koje smo dobili od Ureda za reviziju i tamo je rečeno, ja sam to registrirao, da Ured za reviziju nema kapacitet. Znači nema kapacitet, kadrovski kapacitet da može izvršiti 20 revizija učinka godišnje. To je ok, i ja to prihvaćam kao njihovu korektnu informaciju nama zastupnicima. Nema 20, pa da vidimo koliko ima. Slažemo se svi da treba povećati broj revizija učinka. Nisam čuo nikoga da spori to. I to je tema za amandmansku fazu da vidimo u korektnoj raspravi kako da osiguramo da povećamo broj revizija učinka, da obvežemo, i nije to napad na ... Ured za reviziju, ne moramo im pet propisati, nećemo im propisati koje su institucije koje godine raditi, koje programe, koje projekte itd, nećemo im to propisivati, to će oni. Ali da ipak kažemo da to ne bude samo jedna revizija učinka godišnje, u ovom članku 14., ne vidim razloga zašto ne bismo to uradili. I zato mislim da ovo možda jeste ambiciozno što je predlagatelj rekao 'svaka od ovih institucija', misleći na način kako je to definirano u članku 14., nije mislio revizija učinka institucija, nego projekata određenih poslova u okviru određenih institucija. Znači, da kažemo samo da vidimo je li to, jeste, preambiciozno, e da vidimo šta je realno. I ja mislim da se to u komunikaciji, znači svih nas sa Uredom za reviziju, u amandmanskoj fazi može popraviti. Čak mislim da za razliku od zaključaka kakve smo mi i u Povjerenstvu donosili, kakve je ovaj dom potvrđivao, ovaj drugi dio prijedloga izmjena i dopuna je čak, kako bih rekao, benigan, nije on ništa spektakularan. Ali evo, da vidimo i u tom dijelu. I slažem se ja da nemamo mi problem, i što se mene tiče to nastojim jasno uvijek reći, mi ni do sada nemamo problem sa Uredom za reviziju, niti sa načinom kako oni vrše svoj posao. Neće Ured za reviziju sa ovim zakonom i kada bi ovakav bio, iako mislim da je članak 14. preambiciozno postavljen, treba vidjeti znači mjeru. Međutim, mi ćemo imati problema i imamo problema sami sa sobom. Znači, nemamo mi više se potrebe vraćati na reviziju, na nalaze i ocjenu Ureda za reviziju. Ovaj dom, ovaj parlament je donio zaključke koji su davno, čiji su rokovi davno istekli i do nas je to, gospodo. Da ne tražimo odgovornost ovih s lijeve strane i s desne strane, i ne znam ni ja kojih jer kada bismo tako radili, znači ne bismo mi raspravljali o Uredu za reviziju, mi bismo raspravljali o Uredu, o odgovornosti ljudi koji predstavljaju ovu zemlju u institucijama sustava, o odgovornosti svih nas. A naša odgovornost je jadna. Mi danas nismo htjeli da u dnevni red uvrstimo, samo u dnevni red da uvrstimo informaciju o tome što nemamo proračuna, a evo već treći mjesec ističe. Ovdje grupa građana ove zemlje već deseti dan prosvjeduje što mi ne izvršavamo zakone koje smo donijeli. Znači 29 ništa drugo, oni prosvjeduju zato što mi ne izvršavamo zakone i mi čak nećemo ni u dnevni red da to uvrstimo, pa šta god zaključili. Podržat ću principe ovog zakona, a evo u amandmanskoj fazi ostavljam mogućnost svima drugim da reagiraju na način kako misle.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Evo, koristim priliku kroz repliku da se javim, jer malo-malo pa kolege govore o odgovornosti. Maloprije smo čuli od uvaženog kolege Vrankića, donedavno ministra financija, a i mi smo upoznati koliko BiH u okviru svojih institucija na razini godine izdvaja za najam prostora. Znači, i mi znamo kakav nam je učinak od najma tih prostora. Potrošili smo za godinu dana, ne znam koliko, 27 miliona i ništa. Za četiri godine mandata, evo, i ministra Vrankića smo potrošili 100 i nekoliko miliona i nemamo i dalje prostora. Ja postavljam pitanje svima nama: radi li neko ovde od nas, ili ima interes nešto i privatno i je li mu interes to? Znači, odgovornost je na nama, pogotovo odgovornost je na parlamentrnoj većini, odnosno na novom Vijeću ministara. Ako kaže za budućnost želimo izdvojiti 100 miliona maraka, kupiti za institucije BiH, kupiti ili napraviti prostore od Banja Luke, Tuzle, Istočnog i zapadnog Sarajeva, Mostara i ne znam ni ja, je li, da to napravimo, da kažemo da imamo prostore da novi saziv Parlamenta za tri godine ili dvije i po kada dođe, evo, da uđe ili institucije vlasti BiH da dođu u nove prostore. Znači, odgovornost je na nama. Stvar je koliko je interes, odnosno koliko je interes nama da se pomaknemo sa mrtve točke, jer da u Parlamentu ne vodimo na ovakav način samo rasprave, jer mi apsolutno poznajemo problematiku. Samo po toj problematici da li smo mi moćni, a čini mi se da nismo mi u Parlamentu da nešto u tom pravcu promijenimo ili poboljšamo. Jer, revizija učinka, što je rekao kolega Vrankić maloprije, birači će nas prepoznati za četiri godine. Ma, ne prepoznaju, toliko smo novca dali, po meni, u vjetar, u vjetar a da nismo došli do svoje imovine, ni Vijeće ministara, ni agencije, institucije, direkcije koje su u okvirima ove Parlamentarne skupštine i Vijeća ministra, i zbog toga treba pozvati sve one na odgovornost ... koji su, i propust je grijeh, a mogli su to napraviti. Pa onda idemo, pošto imamo novo Vijeće ministara od prije dva mjeseca, idemo u tom pravcu i neka to bude stav ovoga parlamenta da se jednostavno moraju nabaviti, napraviti i osigurati vlastiti prostori za institucije BiH, jer to je loša poruka. Ako nećete raditi svoj prostor, onda ne mislite dugoročno tamo negdje ostati. Znači, bit ćete kratko, pa ćete mijenjati poziciju, a mislim da je BiH dugoročno rješenje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Adnan Bašić. Izvolite. 30
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Prateći ovu diskusiju u glavi mi se stvorila jedna ideja koja je bila začeta na početku mog rada u Administrativnoj komisiji, koja je također o ovome itekako razbijala glavu. Toliko uzburkanih duhova na jedan prijedlog moje poštovane kolegice Dervoz, koji je vidite izazvao koliku polemiku, toliko protivriječnosti, da sam ja ostao vjerujte frapiran, nisam se ni nadao kolika je pozadina svega ovoga. Tada, ona misao koja mi se tada iskristalisala u glavi, kada smo počeli da radimo izvještaj revizione komisije u Administrativnoj komisiji, gdje je i moj uvaženi član koji je maloprije govorio, gospodin Jovičić, a također i moja poštovana i cijenjena gospođa Majkić kojoj zahvaljujem za mnoge vrlo korisne detalje i objašnjenja pravne struke, gdje je ona veoma iskusna i ljudima, koji su u stvari laici kao ja, u mnogim stvarima jako mnogo pomaže u njihovom radu. Hvala joj još jednom. Tu je i gospodin Saša Magazinović i ostale da ne nabrajam iz Predstavničkog doma, ne zaboravite i šest je ljudi iz Doma naroda. Kada se radi o ovome izvještaju i buri koju je izazvao ovaj prijedlog dopune zakona naše poštovane kolegice, tada sam shvatio zašto sam pomislio odmah na Berlinski zid. Naime, naš prvi sastanak sa predstavnicima revizione komisije, ja ih pozdravljam ako su ovdje jer ih ne vidim, malo je počeo da nam otvara oči u nekim stvarima. Naravno, revizioni izvještaj je imao na uvid sve one anomalije koje je on pronašao, jer mu je to i posao. Ali onda postoji jedna dilema – šta poslije toga. Onoga trenutka kada smo mi, jer smo mi to morali da učinimo, da pokušamo da vidimo upravo ovo na čemu je baziran današnji prijedlog, a gdje su sankcije za sve ovo na šta ste vi ukazali, tada je podignut taj betonski ogroman zid koji sam ja nazvao onim Berlinskim zidom koji dijeli ne više istok i zapad nego izvještaj revizione komisije i način sankcionisanja onoga što proizilazi iz toga. I zbog toga je ova danas rasprava. Dirnuli smo u osinje gnijezdo. Neko izgleda u svojoj podsvijesti smatra da je odgovoran za neke stvari koje su se našle u onim silnim izvještajima i treba da za to odgovara. Neko je postavljao neke ljude, neko je neke institucije organizovao, neko je birao te ljude i postavljao i davao im ogromna i enormna sredstva. Nemojte da banalizujemo oko toga da li je neko kupio nekakav bijesan auto ili da li je neko potrošio sredstva za reprezentaciju, jer kada se ukupna suma novca o kojoj se govori izreče i stavi na papir i pročita naglas, to je ogromna suma. O tome se radi. Eh, ko će odgovarati za njeno trošenje na način koji je ... zakonom. U tome je bit, u tome je problem i o tome je sva ova rasprava. I zato nekima ne odgovara upravo ovaj prijedlog koji je ... Ja vjerujte i danas, nije mi jasno, neko govori da je to, hajde da kažemo, razmišljanje komisije i ona ima svoju pomisao na sve ovo i kaže sa zadrškom, ili neki drugi izraz koji ništa ne govori, ništa ne tumači kada kaže sa rezervom. Kakvom rezervom? Ja znam rezerva benzina kada mi ostane, pa znam šta je to. Dakle, kakav je to, kakav je to oblik komuniciranja, kada tražimo sankcionisanje onoga što su nam upravo oni dali. E, kada do toga dođe, onda se stvori ovo što se danas stvorilo. Niko ne želi da bude pokretač da stvarni krivci za enormno trošenje novca u ovako siromašnoj zemlji konačno i definitivno preuzmu odgovornost za to. Oko toga se ovdje koplja lome, ne oko prijedloga moje poštovane kolegice, nego upravo sistema koji treba da zaživi. Ja poštujem što je rekao gospodin Jovičić i mnogi koji su ovdje stariji od mene u Parlamentu, znači na nekom drugom, možda i trećem mandatu, stvarno je to sramno, ako se na tome radi od '96., a imaju, neki se pozivaju na postojeće zakone i zakonodavno-pravne akte koji to regulišu. Pa evo, sada vidimo kako regulišu. Ako oni to regulišu, zašto ovaj prijedlog? Ako oni to regulišu, zašto ovolika rasprava? Dakle neko nekog obmanjuje, da ne kažem neku težu riječ, vjerujte, ipak se treba malo uozbiljiti. 31 Ja bih volio da na ovaj način razmišljamo. Mora se stvarno jednom preuzeti odgovornost za ono što smo mi odgovorni. Ja sam ovdje govorio iz ugla Administrativne komisije koja je vrlo važna za sve nas jer, kao što sam rekao, nas šestero koji ovdje sjedimo i učestvujemo u njoj, ono što se tiče Parlamenta BiH i njegove odgovornosti nad institucijama koje Parlament kontroliše mora biti odgovornosti, ne samo zbog onih kojima smo mi odgovorni nego zbog našeg kredibiliteta kao ljudi, kao časnih i poštenih izabranika naroda da sjede i da upravo razgovaraju i donose ovakve odluke. Moramo i sami sebe početi poštivati. Ja neću da snosim odgovornost za ono što je neko drugi u moje ime učinio. Ali hoću da on snosi odgovornost. Ako tako budete razmišljali, onda neće biti ovakvih uzburkanih duhova i ovakvih teških rasprava, znate. I još nešto, zahvaljujem se ovom simpatičnom kolegi Jovičiću, meni je neugodno da vas opominjem na svoj hendikep ali, gospodine predsjedavajući i Vaša dva zamjenika, molim vas kao čovjek da bar ove najvažnije, kao što su članovi Predsjedništva i članovi Vijeća ministara, bar usmeno kažete ko je prisutan. To vas molim kao čovjek. Eto, hvala najljepša.
Zahvaljujem. Evo, odmah da se izjasnim u vezi sa time, ne vidim nikoga prisutnog od članova Predsjedništva, kao ni od ministara, osim ako nisu zamjenici tu. Uvažena poslanica Ismeta Dervoz, ja vas pitam s obzirom da je gospodin Šego tražio da se obrati, da li da Vi kažete poslije njega? Gospodine Šego, jeste li Vi mislili, izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, sve vas skupa pozdravljam. Inicijativa za izmjenu Zakona o reviziji institucija BiH je potpuno legalna i legitimna i mislim da nitko ovdje u ovoj dvorani, a niti u javnosti, ne spori jednu takvu činjenicu. Međutim, postavlja se pitanje kako i na koji način pristupiti boljim efektima, boljem zakonskom rješenju i boljim zakonskim rješenjima, uopće, kako bi se eventualno odgovornost u revizijskim izvješćima bolje detektirala, bolje upraznila, odnosno kako bi se preporuke koje mi radimo, vršeći reviziju, 100% implementirale. Ja moram kazati da ja nisam imao priliku niti prigodu niti mi je poznato da je itko u Uredu razgovarao sa predlagačima ovoga zakona. Dakle, nije postojala inicijativa od uvažene zastupnice, gospođe Dervoz, da eventualno razgovara s nama na ovu temu. Istina, postojala je inicijativa od Udruženja građana koje se zove „Kult“ sa sjedištem na Ilidži. Ono je nama istina dostavilo i upit 5.8.2011. godine sa ovom nakanom, a prije toga su oni bili primljeni kod naših viših revizora na razgovor i mi smo odgovorili 10-tak, 15 dana, ja ovdje imam taj dopis, tom istom Udruženju građana kako i na koji način mi smatramo da treba biti postavljeno pitanje revizije u BiH i mislili smo da je sa time stvar na određen način završena što se tiče tog Udruženja građana. Očito, ako se gospođa Dervoz ovdje poistovjećuje sa ovom nevladinom udrugom ili Udruženjem građana, onda je u pravu. Ali samo ona nije dostavila nikada nikakav prijedlog niti zahtjev za sastanak. 32 Da se podsjetimo, revizija javnog sektora se radi od 2000. godine u BiH. To je veoma mlada djelatnost, jedna od najmlađih čak i u ovom regionu. I 2006. godine su harmonizirani zakoni o reviziji na području BiH. Ja ovdje s ponosom mogu istaknuti da mi u BiH imamo zaista jedinstvenu reviziju zahvaljujući ponajprije profesionalnom pristupu i zahvaljujući Koordinacijskom odboru koji čine glavni revizori i zamjenici glavnih revizora. Mi imamo jedinstvenu metodologiju, što je jako važno, jer ne možete ove poslove raditi bez metodologije, jedinstvene vodiče, jedinstvene naputke, priručnike, pa čak i samu formu pisanja izvješća. Prema tome, bilo kakve, samo da podsjetim da je na izradi ovih zakona 2006. godine kao inicijator učestvovala jedna savjetodavna skupina od devet članova, uključujući i Svjetsku banku, i OHR, i Evropsku komisiju itd, prema tome, bilo kakva inicijativa koja je potpuno legitimna, ne možemo mi sada u ovom parlamentu tražiti da se ista inicijativa dešava u parlamentima entiteta, ali ne bi bilo uputno mijenjati Zakon o reviziji na državnoj razini koji uzima ipak 10 do 15% javnih sredstava u BiH predmetom kontrole, a da na entitetima i u Brčko Distriktu takva jedna inicijativa izostane. Prema tome, bilo bi neophodno, i to se u potpunosti slažem sa onima koji su govorili na tu temu da bi bilo neophodno kod bilo kakve inicijative izmjena i dopuna Zakona o reviziji konsultirati se sa Koordinacijskim odborom vrhovnih revizijskih institucija u BiH i eventualno pokrenuti inicijative za pokretanje izmjena svih tih zakona, koje vjerujem da svi to želimo da trebaju napraviti pomake pozitivne. Što se tiče pak ovih predloženih izmjena i dopuna zakona i, evo, prihvaćenih na samom Povjerenstvu, na kojem ja nisam stjecajem okolnosti bio, bila je zamjenica a to je isto, mogu da kažem da evo onako kako je to predloženo i da navedeno što se tiče revizije i učinkovitosti da ide protiv neovisnosti vrhovnih revizijskih institucija, s obirom da dodatno povećava opseg obveznih revizija. To je također i otežan ili nemoguć zadatak, uzimajući u obzir nedovoljne resurse vrhovnih revizorskih institucija u BiH, dodatnih 20 ili više revizija godišnje. Prema standardima revizije, vrhovne revizijske institucije moraju imati slobodu da utvrde područja koja će obuhvatiti svojim revizijama učinka. Dakle, to ne mogu biti prema standardima propisane obveze za svaku instituciju. ... Ja samo govorim ono i dužnost mi je da to kažem kako je po standardima: obvezna redovna revizija učinka, kako je to formulirano u članku 1., u potpunosti zanemaruje što je to revizija učinka. Revizija učinka je po svojoj prirodi aktivnost koja se ne ponavlja, a sada bi se ponavljala, i nije nužno usmjerena na pojedinačna tijela institucije. Pa evo, imat ćemo danas jednu temu: povrat raseljenih i izbjeglih osoba, dakle jedna šira tema je tu prisutna; način na koji se ona postavlja i koristi u ovome članku, stoga nije u skladu sa definicijom revizije učinka, čak niti u zakonu i zakonskom pozivanju na reviziju u skladu sa ... okvirom. Dakle, ... okvir podrazumijeva revizijske standarde, Rimsku i Meksičku deklaraciju i sve ono što je vezano za našu profesiju. Prema tim standardima, revizija učinka nije redovita revizija. Preuzeli smo te stndarde zakonom, sa formaliziranim ozvaničenim mišljenjem, i nema svoje korijene u komercijalnoj reviziji kao financijska revizija i revizija usklađenosti. To je neovisno ispitivanje koje se radi na jednokratnoj osnovi. I kako ćemo onda te preporuke, a kasnije ću doći i na to, ako govorimo o ponavljanju i o sankcioniranju i odgovornosti, kako ćemo u reviziji učinka to provesti u djelo? Jer ona se ne treba ponavljati po standardima. Općenito, vrhovne revizijske institucije mogu nastojati da postignu revizijom učinka jedan od sljedećih općih ciljeva: osiguraju zakonodavno neovisno ispitivanje ekonomičnosti, efikasnosti ili efektivnosti u provdbenoj praksi vladinih politika ili programa, osiguraju zakonodavno neovisnu analizu validnosti i pouzdanosti sustava za mjerenje učinaka ili izvještaja o samoevoluacijama po pitanju učinka koje objavljuju tijela izvršne vlasti, osiguraju zakonodavno neovisnu procjenu namjeravanih učinaka, utjecaja vladinih ili programa agencija, kao i jesu li i u kojoj mjeri su ispunjeni navedeni ciljevi ili praktični ciljevi, te ako nisu 33 zbog čega. Revizija učinka u EU formulirana je kao pravo vrhovnih revizijskih institucija i zemalja članica EU, a ne redovita obaveza. ... Što se preporuka tiče, važno, govorim o reviziji učinka, važno je naglasiti da revizori učinka nikada ne mogu utvrditi da su pronašli upravo jedino racionalno rješenje, čak i ako su preporuke koje se daju i logične i kvalitetno utemeljene. Uvijek postoje i druge mogućnosti. Prema tome, formalno sada tražiti da neka preporuka jeste ili nije izvršena, mislim da nije uredu i da po tom osnovu teško da se može i sa pravnog aspekta povući neka sankcija. Što se tiče količina izvršenih revizija učinkovitosti u BiH, ja vam mogu kazati da je BiH, kada je riječ o tom pitanju, u regiji na određen način lider. Da vas podsjetim, to je bilo nekidan na Hrvatskom saboru, Republika Hrvatska je, Državni ured Republike Hrvatske je u prošloj godini izvršio svega dvije revizije učinkovitosti. Kao što znamo, Hrvatska ide u EU, Srbija još uvijek nema tu reviziju učinka, Slovenija je izvršila šest tih revizija, Crna Gora jednu, Makedonija četiri revizije. Prema tome, mi smo u BiH već sada, evo u ovom trenutku, imao tri započete revizije na temu: Upotreba voznog parka u institucijama BiH, Sistem izvještavanja u institucijama BiH i Višegodišnja kapitalna ulaganja u institucijama BiH. Dakle, imamo tri započete revizije. Mislim da na entitetima imaju po četiri započete revizije. Dakle, mi ćemo imati više revizija nego sve zemlje u okruženju što se tiče revizije učinka. Što se tiče članka 16., kako smo razumjeli mi u Uredu, nova formulacija stava (4) ovog članka trebala bi ojačati funkciju nadzora koju ima Parlament. Smatramo, međutim, da je ovo pitanje već na zadovoljavajući i ispravan način obuhvaćeno člankom 16. stavak (3) koji kaže: 'Revidirana institucija dužna je poslati odgovor Uredu za reviziju i Ministarstvu financija i trezora BiH u roku od 60 dana od prijema revizorskog izvještaja, u skladu sa stavom (2) ovog člana', u kojem se navode radnje koje je poduzela ta institucija radi prevazilaženja slabosti, neregularnosti i prekršaja koji su identificirani u revizorskom izvještaju. Međutim, pored toga, premda bi i nama i Parlamentu bilo interesantno zaista razumjeti zašto određene preporuke nisu implementirane, ova nova odredba također nije sukladna standardima revizije. Standardi ističu da u formuliranju i praćenju realizacije preporuka revizor treba zadržati objektivnost i neovisnost, te se tako fokusirati jesu li identificirane slabosti ispravljene, umjesto na to jesu li usvojene konkretne preporuke. Kako je već rečeno, revizor ne može tvrditi da je iznašao i jedan jedini mogući način ispravljanja slabosti. Vi možete doći na Igman i preko Hadžića i preko Lukavice. Bitno je stići tamo. Prema tome, ne možemo mi nikada s pravom tvrditi da smo upravo izabrali jedini mogući način; i mnoge zemlje u svijetu, evo bili smo u ... posjeti Norveškoj, uopće ne daju preporuke. Dakle, imaju i postoje nalazi, postoje slabosti opisane ali ... Nadalje, problem sa preporukama je taj da postoje takoreći sistemske preporuke, njih bar 40%. Pa se ja evo pitam da mi se odgovori na pitanje: tko će biti odgovoran, recimo, za preporuku koju smo mi dali Ministarstvu vanjskih poslova da je neophodno napraviti zakon o Ministarstvu vanjskih poslova i već sedam godina se taj zakon nije napravio? Pa ne može biti odgovorno Ministarstvo vanjskih poslova. Ko donosi zakone? Ili tko će biti odgovoran ako mi kažemo da je neophodno napraviti izmjene Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave, gdje je Ured za reviziju svrstan u šemu upravnih organizacija i to sve prođe proceduru na Vijeću ministara itd., i sve se završi, međutim u parlamentarnoj proceduri ne prođe taj zakon. Pa ne možemo mi preporukom natjerati zastupnike da glasuju za ili protiv nečega. Oni imaju potpuno pravo glasovati za ili protiv. Prema tome, nastupit će pravna pat-pozicija. To što se propisuje ovim izmjenama iz zakona s aspekta ovih odgovornosti po neizvršenim preporukama, mislim da nije dobro rješenje. Što se tiče 34 Švedskog državnog ureda, oni su naši partneri i oni su – bili smo na sjednici Upravnog odbora projekta – tim povodom ovdje. Prema tome, ne vjerujem da oni bilo kakav pritisak vrše na institucije u BiH. Uostalom, BiH je prošarana i išarana raznim međunarodnim institucijama i, ako bi to tako postavljali, mislim da ne bi daleko dogurali. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedvajući. Zahvaljujem gospodinu Šegi. Bilo mi je zadovoljstvo čuti nešto od ovoga što je on rekao, iako mnogo od ovoga što nam je govorio se u potpunosti ne odnosi na ono o čemu mi danas ovdje razgovaramo. Mi smo ovdje danas pred nama imali principe Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija BiH. Gospodin Šego govori o standardima. Standardi postoje, gospodine Šego, da budu unapređivani, da budu mijenjani i da se određene standardizacije prilagođavaju projektima ili situacijama u kojima se oni određuju za određene djelatnosti. Kada govorite o resursima, mi smo postavili pitanje na sastanku Komisije: Kada će Ured za reviziju imati dodatne kapacitete i resurse da može obaviti više posla koji će donijeti više koristi građanima BiH? Dakle, standardi se mijenjaju, resursi se moraju unapređivati i ... ovo što ste Vi rekli je pokušaj da se ostane na statusu quo i da se zadrži pat-pozicija, a to šta sadrži prijedlog koji je danas pred Parlamentarnom skupštinom BiH, to da se stvari pokrenu s mjesta, da se otvori jedan proces u kojem bi se u jednom kvalitetnoj i korektnoj razmjeni mišljenja između onih koji su implementatori i između nas koji smo zakonom ovlašteni predlagači – nije mi se dopalo kako kontinuirano ponavljate o legalosti i legitimnosti. Vi valjda znate da je ovo Parlamentarna skupština BiH i koji je naš zadatak. Mi iniciramo, unapređujemo, korigiramo sve ono što je u interesu zakonodavstva za građane BiH. Želim zahvaliti uvaženim koleginicama i kolegama zastupnicima za današnju, ja bih je ocijenila, vrlo kvalitetnu i jako dobru raspravu koju je inicirao ovaj prijedlog. Ja smatram da je to pokazatelj da mi kao novodošli u Parlamentarnu skupštinu BiH pravilno odabiremo teme koje ćemo inicirati i probleme koji tište cjelokupno stanovništvo BiH i sve one na koje se oni odnose. I, stoga još jedanput zahvaljujem za ovako izuzetnu diskusiju. Dakle, ne postoji idealan zakon i ne postoji zakon koji se ne može mijenjati, posebno ako postoje za to realne potrebe, a mi u BiH zaista vidimo realne potrebe za izmjene i dopune ovog znanja. Nikome ne pada napamet da ugrožava nezavisnost revizije, jer bi time izgubili svi, prvenstveno građani i javnost. O tome kakvi su kapaciteti i mogućnosti Ureda za reviziju predlažem i molim Parlamentarnu skupštinu da nam to omogući da usvajanjem principa, kako je to jednoglasno učinila i Komisija za finansije i budžet, omogući otvaranje procesa u kojem ćemo zajednički kroz amandmansku fazu doći do rješenja koji će biti isključivo i samo namijenjeni onima kojih se to tiče. Dakle, ne niti Uredu za reviziju, niti nama kao predlagačima, nego građanima BiH. Uvažene kolege, još jedanput zahvaljujem. 35
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Nije replika, samo dvije rečenice. Dakle, neovisno od toga šta će se desiti sa ovim prijedlogom, inicijativom itd., barem što se mene tiče, ja sam nešto naučio na osnovu ovih diskusija i izalaganja gospodina Šege da, praktično, dok se ne upitaju rukovodstvo Ureda za reviziju i konsultanti, mi ne trebamo ulaziti u bilo kakve razgovore o ovom Zakonu o reviziji. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Na 24. sjednici Doma, održanoj 15.3., Dom nije prihvatio Zahtjev poslanika za razmatranje Prijedloga zakona po hitnom postupku, kao ni po skraćenom, tako da se Prijedlog zakona razmatra po osnovnom zakonodavnom postupku. Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila 27. 3. Mišljenje. Komisija nije podržala principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju. Uvaženi poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, cijenjeni gosti, želio bih samo reći da je Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH Klub Saveza za bolju budućnost podnio samo sa jednim ciljem, a to je da se u biračkim odborima nađe mjesta i za opoziciju. Ono što smo smatrali da je sasvim legalno, legitimno, politički mudro: da u biračkim odborima budu i članovi opozicije, da se ne bi ponovo dešavale stvari koje su se dešavale i do sada i da ne bi apsolutno dolazili u situaciju da sumjamo u provedene izbore. Moram izraziti i svoje razočarenje da je Ustavnopravna komisija sa dva glasa 'protiv', tri 'suzdržana' i bez ijednog glasa 'za' dala svoje mišljenje o ovome prijedlogu. Ja sumnjam da je ovo čak jedan signal opoziciji da zna šta ih čeka na lokalnim izborima 2012. godine. I ovo će sigurno, eventualno neusvajanje ovoga procesa, biti dopunski proces u kome se opozicija mora dobro 36 pripremiti za izbore, organizirati za izbore jer nam ponovo slijedi krađa glasova kao što je bilo do sada. Hvala.
Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam bila jedan od ona dva člana koji su bili protiv principa ovog zakona. Reći ću i zašto. Slažem se da postojeća rješenja u Izbornom zakonu su manjkava. Međutim, bojim se da je rješenje koje se nudi gore od postojećih rješenja. Nije dobro mijenjati određene zakone da bi se njima zadovoljili i ispunili interesi bilo pojedinaca, bilo određenih grupa. Ovim zakonom se, samo što ne piše jedna partija, crta u biračkim odborima. Nije tačno, opozicija može i sad, ja ne znam kako, čak se ovim zakonom diskriminištu, evo u mojoj opštini ima 13 političkih faktora, u Skupštini Opštine, od kojih su tri-četiri u poziciji. Svi ostali su opozicioni. I oni se ovim eliminišu, a nisu parlamentarna stranka ni na etitetskom ni na državnom nivou, a dobiju svoja mjesta u biračkim odborima. Znači bojim se da je ovaj zakon napravio, i time ću završiti, samo, ja ovdje tačno vidim nacrtanu jednu partiju koja treba imati zamjenike predsjednika komisija. Oprostite, ja sam opoziciona partija, u RS-u imam predsjednike izbornih komisija i zašto bih ja pravila neki kompromis da uzmem manje od onog što imam? Hvala.
Uvaženi poslanik Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Ispravak krivog navoda od strane gospodina Đuguma. Prvo, netačno je da predstavnici opozicije ne mogu sudjelovati u biračkim odborima, i to je praksa dosadašnja pokazala da je to potpuno drugačije. Međutim, kada je ovaj prijedlog zakona u pitanju, nije na sjednici Ustavnopravne komisije, bar ne od svih, bilo sporenja samog prijedloga i materije koju on pokušava na drugačiji način definisati, nego je jednostavan razlog zbog čega je Ustavnopravna komisija na ovaj način reagovala: to što trenutno radi Interresorna radna grupa za izmjenu izbornog zakonodavstva, čija je tema između ostalog Izborni zakon BiH. I za nas je sasvim logično da se ovo posmatra kao inicijativa prema Interresornoj radnoj grupi, a ne da vodimo dva paralelna procesa. Mislim, to bi vam bilo isto kao što Vijeće ministara je najavilo da će raditi na uštedama u cjelokupnom sistemu kada su u pitanju plaće, naknade itd., a da mi sada krenemo sa pojedinačnim inicijativama u tom pravcu, kako bi mi, je li, preduprijedili nešto što već sistemski se pokušava urediti.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. 37
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja smatram da se pitanju biračkih odbora treba posvetiti dužna pažnja i mi smo to skoro u svakom mandatnom sazivu ovog parlamenta, budući da smo u svakom sazivu najmanje jedanputa raspravljali o Izbornom zakonu, imali kao temu. Ja smatram da rješenja koja imamo danas nisu zadovoljavajuća i da se ta rješenja trebaju popravljati. Današnja su rješenja da sve političke stranke koje su kandidati na izborima imaju pravo da učestvuju u tom procesu i Izborna komisija kasnije vrši odabir. Dakle, ne samo pozicija i opozicija, na izbore idu i oni koji neće biti ni pozicija ni opozicija u izabranim vlastima, nego svi politički subjekti i nezavisni kandidati i političke stranke. I to je jedan od problema ovog prijedloga jer podrazumijeva poziciju i opoziciju. A u biračkim odborima imaju pravo da učestvuju, bar prema sadašnjim rješenjima, svi koji se natječu u izbornoj utakmici za sve nivoe vlasti. Ono što ja mislim da treba uraditi kada su ovi birački odbori u pitanju je dati veća ovlaštenja biračkim odborima i uskratiti ovlaštenja političkim strankama. Mislim da treba uvesti profesionalizaciju kada su u pitanju i odgovornost kada su u pitanju birački odbori, uz još možda neka tehnička poboljšanja ... ili pretpostavke, kada su biračka mjesta i rad na biračkim mjestima u pitanju, kako bi rad, izborni proces u toj najosjetljivijoj fazi bio potpuno regularan i bez ikakvih primjedbi. Zbog toga sam ja bio jedan od onih koji je bio uzdržan u odnosu na ovaj prijedlog. Dakle, nisam glasao za iz ovih razloga, nisam glasao protiv jer smatram da treba poboljšati ovo, ali ne na ovakav način. I mislim da je gospodin Magazinović ukazao gdje je put za ovu inicijativu, a to je ova Interresorna radna grupa koja već radi na izmjenama Izbornog zakona. I ima još jedna stvar, pazite, mislim, ja sad neću dalje da ... zakon je zakon, morate dakle promisliti o svakom detalju kada donosite zakon i vidjeti da li može da izdrži probu u praksi i, gdje god postoji i najmanja sumnja u mogućnost da će zakon izdržati test, ne treba se upuštati u to. U prijedlogu se govori o učešću pozicije i opozicije kada je članstvo u pitanju i govori se o predsjednicima biračkih odbora, pozicije i opozicije. E sad pazite. Mi imamo jedno biračko mjesto na kojem se u BiH za lokalne izbore glasa za vijeće i za načelnika, dakle dva listića. I tu možda i ne bi bio problem, znali bi šta je pozicija šta je opozicija. Ali kad su generalni izbori u pitanju, ostaje onaj stari problem o kojem sam govorio: učešća svih političkih subjekata u biračkim odborima, takvo je rješenje, a i ovo rješenje govori o učešću političkih subjekata, jer pozicija i opozicija su politički subjekti. Ja mislim da treba se vratiti na ono o čemu sam govorio u početku. Ali problem je ovdje kad su drugi nivoi vlasti u pitanju. Vi možete, imate dakle jedno biračko mjesto na kojem imate listić za Predsjedništvo BiH, za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, za entitetski parlament i u Federaciji BiH za kantonalni parlament. I moguće je dakle da imate na tim raznim nivoima različite postavke kada je u pitanju pozicija i opozicija. Kako onda taj jedan jedinstveni birački odbor, koji treba da zadovolji sve ovo, konstruisati u smislu zahtjeva koji su navedeni u ovom prijedlogu. Zato ja pozivam svoje kolege, dakle ne želeći uopće da umanjim značaj ove inicijative, da se o svemu ovome razmisli i da se u ovoj Interresornoj radnoj grupi dobro osmisli kako riješiti ovo pitanje. Mi smo o ovome, čak je Interresorna radna grupa, kojom sam ja predsjedavao 2007. godine, predložila jedno rješenje i pogledajte to rješenje koje je, ja mislim, bilo zadovoljavajuće. Mi smo imali hrabrosti tada da ponudimo jedno rješenje da to profesionaliziramo da Izbornu komisiju maksimalno uključimo u taj proces, to nije prošlo ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH. Nije prošlo 38 upravo zbog partikularnih političkih interesa pojedinih političkih stranaka. Pogledajte malo to rješenje, taj prijedlog iz 2007. godine, kad su u pitanju birački odbori. Mislim da se tome trebamo vratiti. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog poslovnika o dopuni Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Poslanici Milorad Živković, Božo Ljubić i Denis Bećirović su 23.3., a na osnovu člana 164. Poslovnika Doma, dostavili Prijedlog poslovnika o dopuni Poslovnika Predstavničkog doma. Nadležna Ustavnopravna komisija je 27. 3. 2012. godine dostavila Mišljenje. Otvaram raspravu o Prijedlogu poslovnika u prvom čitanju. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Ja želim da se u ime Ustavnopravne komisije zahvalim predlagačima, dakle Kolegiju Predstavničkog doma. Mislim da ste uočili problem kojeg mi imamo kada je naš poslovnik u pitanju. Mislim da nije opravdano da se pravi razlika u pogledu negativnog mišljenja i negativnog izvještaja kada je posrijedi prvo čitanje i kada je posrijedi drugo čitanje i da to treba ujednačiti. Prijedlog dopune Poslovnika ide u tom pravcu i mislim da ga treba prihvatiti. Pozivam Dom da ga prihvati, ako je moguće danas, vi razmislite, u oba čitanja; ja ne znam da li je moguće, pogledajte malo Poslovnik. Ja bih čak bio sklon i takvoj varijanti. Ali nema veze. Ako je i prvo čitanje, dovoljno je. Hvala vam.
Uvaženi poslanik Saša Magazinović. Izvolite.
Vrlo kratko, na fonu ovoga što je kolega Džaferović rekao, ja zaista želim takođe da čestitam članovima Kolegija. Mislim da ste uočili jednu anomaliju koja postoji i koja je opterećivala rad ovog parlamenta time što je dozvoljavala nebrojeno puta da se vraćaju teme koje očigledno ne mogu proći u ovom parlamentu. To ne znači da neki od zakona koji ne mogu proći neće moći biti vraćeni u proceduru, ali sasvim sigurno neće opterećivati sjednicu za sjednicom i nećemo doći u situaciju da što u šali što u zbilji jedan od članova Kolegija kaže: pred nama je dnevni red, takav ste imali i na 39 prošloj, pretprošloj i onoj sjednici prije toga, zato što se jedne te iste tačke vrte upravo zato što to Poslovnik dozvoljava. I mislim da ste dobro to uočili i apsolutno treba podržati vaš prijedlog.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Malo sam zakasnio, ali nisam mogao da ovdje, naravno i ja čestitam ovim što su čestitali, nisam razumio od kada se, odnosno da li se primjenjuje na ono što je sada u postupku?
Evo sad.
Malo objašnjenja.
Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Samo kad smo kod želja, čestitki i pozdrava, ja bih da čestitam Komisiji za ljudska prava koja je ovdje na početku kritikovana zato što je njen zaključak bio i prijedlog Parlamentu da se promijeni ... ____________(?) [[mikrofon nije uključen]] Molim? (?) mikrofon nije uključen
Uvaženi poslanik Lazar Prodanović, replika. Izvolite. 40
Predsjedavajući, nije replika, izvinjavam se, ovo je elektronika omašila. Htio sam reći da je to solidna inicijativa, da ne ponavljam, ali treba definisati koji je to period kada se određeni zakonski projekat ili inicijativa ne može ponavljati u proceduri. I smatram da je tu neophodno napisati vrijeme od šest mjeseci u identičnom obliku. Dakle, da se ne može pojaviti u identičnom obliku ili naslovu u periodu od šest, najmanje šest mjeseci. Toliko.
Zahvaljujem. Molim vas da samo isključite, nemate više. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Znači, prijedlog koji je upućen od strane Kolegijuma i identičan prijedlog kako je riješeno u Poslovniku, pitanje je mišljenja komisija. Datum kad će početi da se primjenjuje i način na koji će početi da se primjenjuje je stvar Kolegijuma koji kada konsenzusom donese odluku kako se to radi i kako se tumači, u Poslovnik će biti svi poslanici upućeni. Ja predlažem da klubovi poslanika u toku pauze do odlučivanja za glasanje po članu 164. se odluče na to da idemo i u drugo čitanje odmah iza prvog čitanja. Time bi se stvorili uslovi da u toku današnjeg dana i prvo i drugo čitanje završimo i taj praktično problem riješimo, tako da u svojim klubovima razmislite oko toga. Ja ću predložiti nakon prvog čitanja; ako bude jednoglasna podrška, da se ide odmah i u drugo čitanje. Zahvaljujem. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Ad.10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka iz Mišljenja Komisije za spoljnu trgovinu i carine o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Kolegijum kao komisija nije postigao saglasnost. Danas ćemo se izjašnjavati u drugom krugu o prijedlogu zaključaka iz Mišljenja Komisije. Tačka 11. Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o prestanku važenja Zakona o Sudu BiH 41
Hvala lijepa. Evo, dobili smo Izvještaj o radu vojnog povjerenika za 2011. godinu i vidjeli smo da je on sublimirao u nekoliko tačaka svoje aktivnosti koje su svedene u sedam tačaka, od procesa napredovanja profesionalnih vojnih lica, ocjenjivanja rada profesionalnih vojnih lica, vođenja disciplinskog postupka u Oružanim snagama, problema oko donošenja podzakonskih akata, naknada koje nemaju karakter plata, ishrane pripadnika Oružanih snaga BiH i uslova boravka i smještaja u kasarnama. Dakle, ono što je zaista upadljivo kad je u pitanju ovaj izvještaj odnosi se na stanje u Oružanim snagama, naročito kad je u pitanju ishrana Oružanih snaga. Dakle, oni koji su se bavili ovim izvještajem mogli su vidjeti da je vojni povjerenik ustanovio problem u organizaciji ishrane pripadnika Oružanih snaga, njenom skladištenju i dopremanju i da je konstatovano da je samo 50,7% zahtjevanih potreba za ishranu Oružanih snaga ispunjeno. To je dramatičan stav koji iznosi vojni povjerenik. Dakle, on kaže da uopšte nisu isporučeni šećer, riža, pasulj, jestivo ulje, koncentrat za supu i drugo. Šta je isporučeno? Takođe, duži vremenski period vojska nema deterdženata za 42 mašinsko pranje rublja, za ručno pranje rublja, za dezinfekciju i ostalo. Dakle, ovo su stvari koje istinski zabrinjavaju. Moraćemo se suočiti sa problemom ukoliko se desi zaraza u vojsci, ukoliko se dese bolesti u vojsci. Takođe, ono što treba pohvaliti je da su uslovi boravka i smještaja u kasarni Oružanih snaga nakon intervencije vojnog povjerenika popravljeni. Ovdje se navodi primjer, ako se sjetimo prošlog izvještaja kasarne "Žarko Zgonjanin" u Prijedoru u kojoj je vojni povjerenik konstatovao da je moguća zaraza. Evo, na osnovu toga stanje se popravilo i dakle učinak vojnog povjerenika u Izvještaju za 2011. godinu je evidentan. No bez obzira na sve ovo što je zaista i čime bi se trebalo pozabaviti i ... na čemu je radila Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost, ja sam u međuvremenu, mislim da ne bi bilo loše da se usvoje dva zaključka. Jedan je 'da Parlamentarna skupština podržava rad parlamentarnog vojnog povjerenika i obavezuje Ministarstvo odbrane i Zajednički štab Oružanih snaga na provođenje preporuka vojnog povjerenika'. I drugi: 'Ministarstvo odbrane BiH i Zajednički štab Oružanih snaga BiH obavezni su uspostaviti snažnu saradnju sa vojnim povjerenikom u pravcu otklanjanja uočenih nedostataka koji su iskazani u Izvještaju o radu vojnog povjerenika za 2011. godinu'. Ovim ćemo učvrstiti ovo što je vojni povjerenik uradio i ujedno Ministarstvo odbrane i Zajednički štab uputiti da još bolje sarađuju sa vojnim povjerenikom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević. Šefik, je li replika?
Jeste.
Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Mi smo Izvještaj usvojili na Komisiji. Gospođa Majkić je sada nastupila kao predsjedavajuća Komisije. Mi zaključke nikakve na Komisiji nismo usvajali. Jesu li, samo pitanje: dakle jesu li ovo zaključci Vaši, Vas kao zastupnika? Ja bih samo zamolio, dakle ovo su prihvatljivi zaključci, mislim to je nesporna stvar, mislim to, ali molio bih da Komisija stane iza svih tih zaključaka. Ovaj puta neka ide ovako, a ubuduće da kad već Komisija nastupa da imamo zajedničke zaključke. Toliko, hvala vam.
Uvažena poslanica Dušanka Majkić, odgovor na repliku.
Dakle, ja uvijek pripremam zaključke za Komisiju. Kad sam, pripremajući se za sjednicu Doma, došla sam na ideju da bi možda mogla još malo ojačati. Dakle, može se odbiti zaključak, nije 43 uopšte problem. Ali ne dozvoliti nikome da više nema mogućnost poslije završetka Komisije da kaže više ništa, to nije u redu. Ja kao poslanik imam pravo, bez obzira predsjedavao ili ne predsjedavao Komisijom, do momenta do kog mi je to dozvoljeno da dajem zaključak. Dakle, pravo je da glasamo ili ne glasamo o zaključku.
Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, odgovor na repliku.
Ništa nije sporno, samo kažite da su to Vaši zaključci, a ne zaključci Komisije.
Pa rekla sam.
Zahvaljujem. Nadam se da ćemo to dobiti u pisanoj formi kako bi mogli da stavimo na glasanje. Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja bih prije svega rekla da je ovogodišnji Izvještaj vojnog povjerenika donekle bolji nego prošlogodišnji. I ... ono što nije dobro jeste što ja ne vidim rezultate. Od 59 pritužbi dva slučaja su riješena uz posredovanje. Cilj vojnog povjerenika ne trebaju da budu neke preporuke, nego da se riješi konkretan problem. I tu je ono što bih ja sugerisala vojnom povjereniku da on u svojoj uvodnoj riječi kaže: Ovom prilikom potvrđuje se i u narednom periodu se obavezuje na predanost na putu izvršavanja svojih obaveza. Da se malo opredijeli za snažniju predanost nego što je to do sad bilo. Moram reći da ono što je dobro u ovom izvještaju jeste što vojni povjerenik, znači, nije samo konstatovao da je imao 59 pritužbi, nego je tačno izvršio grupisanje i pokazao, ukazao na konkretne probleme. Naravno, nije dobro što ti problemi još uvijek nisu riješeni. Iz ovog izvještaja vidimo da se najveći broj problema upravo dešava kod napredovanja u Ministarstvu odbrane. Mada ovdje moram reći da je ovaj izvještaj kontradiktoran, jer se kaže, znači, izuzev što je taj proces ... unapređenja i ocjenjivanja netransparentan, što se pravilnici donose, kako konstatuje vojni povjerenik, od slučaja do slučaja, a onda kaže: ima napretka. Pa koji je napredak? Evo, ja ću vam reći da znači oni neki podaci do kojih su došli mediji, a ja sam ih pročitala u medijima, da je u 2010. godini od 236 unapređenja viši čin dobilo 105 Bošnjaka, 117 Hrvata i 14 Srba. Samo na jednom konkursu u 2011. godine od 225 oficira unaprijeđenih je 180 Bošnjaka, dva Srba promovisana u potporučnike. Ne daj Bože da je vojska uvažila preporuke, da nije uvažila preporuke vojnog povjerenika, pitam se kakvo bi danas imali stanje. Znači, pored onog što zaista eto imamo efekta od ovog rada, ja bih vojnom povjereniku zamjerila još jednu stvar, a to je da se on ovdje u svom izvještaju hvali i afirmativno kaže da je važno osnivanje nekog tijela čiji će član biti i on, a da je Nacrt odluke o osnivanju tog tijela donijet na jednoj konferenciji koju organizuje jedna međunarodna grupa, jedna međunarodna organizacija. Pa valjda nacrte odluka donosi Savjet ministara i donosi Parlament. To je pomalo omalovažavajuće i 44 za vojnog povjerenika i za ove institucije da nam neko drugi piše nacrte naših odluka bez, ja ne ulazim u dobronamjernost, možda su to dobre odluke, ali mora se znati gdje se u ovoj zemlji i ko u ovoj zemlji treba da donosi odluke. Hvala.
Zahvaljujem. Zahvaljujem i vojnom povjereniku. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temu "Stambeno zbrinjavanje povratnika" Kancelarija za reviziju institucija je 27. 2. u skladu sa članom 16. st. (1) i (5) Zakona o reviziji institucija BiH dostavila Izvještaj. Nadležna Komisija za finansije i budžet je 28. 3. 2012. godine dostavila Mišljenje. Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvaženi poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, ja ću za početak citirati navode iz revizije: 'Provođenjem revizije Ured za reviziju je utvrdio da je proces implementacije programa neefikasan i da sa svojom neefikasnošću negativno utječe na rezultate obnove i povratka. Implementacija projekata rekonstrukcije i obnove u prosjeku traje dvije godine, a u određenim slučajevima i duže od tri godine. Programi nisu u cijelosti ostvarili očekivane efekte. Naime, svaka četvrta obnovljena stambena jedinica nije useljena. Uvjeti za postizanje učinkovitosti programa su stvoreni, ali je u praksi uspostavljen kompliciran sustav sa mnogo sudionika koji ga implementiraju bez jasne podjele njihove odgovornosti i jasno definiranih rokova i mjerljivih ciljeva. Navedeno za posljedicu ima neefikasnu i neblagovremenu implementaciju projekata.' Dakle, pozitivna poslovna praksa nam kaže da bi trebalo raditi prave stvari na pravi način. Kada je u pitanju uradba pravih stvari, mislim da jest jedna od pravih stvari koje treba raditi povratak i obeštećenje ljudi raseljenih i izbjeglih osoba. Međutim, u ovom revizorskom izvještaju vidimo da nisu rađene stvari na pravi način i date su određene preporuke. Kad su u pitanju preporuke koje se odnose na Ministarstvo i Povjerenstvo, ja ću imati jedan zaključak. A kada su u pitanju pravne stvari, a to je program kao što je bio Program obnove individualnih stambenih jedinica namijenjen povratku, dakle na ovaj način koji se do sad radio, mislim da je to nemoguća misija, posebno kad su u pitanju radnosposobni ljudi koji su imali ovaj problem raseljenih i izbjeglih osoba. Jer raditi 45 povratak radnosposobnog čovjeka tamo gdje nema posla, mislim da je uzaludna misija, odnosno nemoguća misija jer čovjek se neće vratiti. A vraćanje, odnosno rad na povratku osoba koji su završili radnu karijeru, onda bi trebao biti rađen na drugačiji način. I stoga kada je u pitanju rad pravih stvari na pravi način zaključak koji ja predlažem je: 'Da se zadužuje Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da u suradnji s Povjerenstvom za izbjegle i raseljene osobe BiH napravi registar dosadašnjih i budućih korisnika sredstava Fonda za povratak u kojima će biti evidentirani svi dosadašnji korisnici sredstava Fonda za povratak i rang-lista po prioritetima svih budućih korisnika sredstava iz Fonda za povratak.' Koji je razlog? Preporuke revizije na strani 48., prva točka kaže: 'Osigurati da se odluke o raspodjeli sredstava donose na temelju stvarnih potreba koje će se rješavati prema utvrđenim prioritetima. Odabir korisnika i procjena prioriteta za dodjelu pomoći treba prethoditi odlukama o rasporedu sredstava.' To je zaključak vezano za Ministarstvo i za Povjerenstvo. Kada je u pitanju Parlamentarna skupština, zadatak nas koje je dalo preporuku iz revizije i kaže se: 'Intezivirati i unaprijediti harmonizaciju i koordinaciju aktivnosti na rješavanju problema povratka izbjeglih i raseljenih osoba i stvaranju uvjeta za održivi povratak.' Kad je u pitanju održivi povratak, dakle to je stvaranje uvjeta ljudi da imaju posao tamo gdje se vrate. Mislim da je moja inicijativa koju sam ja pokrenuo ovdje u Parlamentu, kad je u pitanju stanje u poljoprivredi i zapošljavanje u poljoprivredi će doprinijeti ovome i čekam što prije da to bude tema Parlamenta, tako i da Parlament, ono što su preporuke date, izvrši svoju uogu. Ja toliko, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Vrlo kratko, dakle i ono što sam maločas rekao, ovaj dokumenat je vrlo dragocjen, poučan i koristan i sigurno je da zaslužuje jednu temeljitu raspravu, ali i učešće onih koji su odgovorni bili za implementaciju ovoga projekta. Nažalost, ja ne vidim da li ima neko iz Ministarstva za raseljena lica (ima?, je li?, evo drago mi je) i interesuje me, pitanje imam za revizore: 'Da li stoji i dalje ova konstatacija da se nisu očitovali Ministarstvo za raseljena lica i Komisija za raseljena lica i izbjeglice na ovaj izvještaj, jer to stoji u uvodnim napomenama da nije bilo očitanja?' Dakle, podržavajući ovaj izvještaj, smatrajući ga vrlo korisnim, postavljam to pitanje. I jedna mala sugestija: ako se to ne kosi sa ovim standardima švedskim, ova tema, revizija teme, taj izraz 'tema', dakle treba po mom mišljenju reći da je riječ o reviziji programa projekta ili utroška para. Nešto mi ne ide baš da se revizija teme vrši. Možda da kažete revizija programa projekta itd.
Uvaženi poslanik Anto Domazet. 46
Izvinjavam se, ja sam novi, hoću diskusiju.
Izvolite, imate riječ, izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, imamo pred sobom jedan veoma kvalitetno urađen Izvještaj o učincima revizije i on bi sigurno zasluživao u nekim drugim okolnostima mnogo veću pažnju i u pogledu diskusije, u pogledu ocjena, datih preporuka, zaključaka itd. Ono što možemo već sad da zaključimo i što je vezano i za onu tačku u kojoj se raspravljalo o izmjenama Zakona o reviziji pokazuje nam se da je revizija učinaka praktično da to nije revizija institucija i da vi kod revizije učinaka obično imate jedan proces u kome djeluje mnogo više institucija i koje su u međusobnoj zavisnosti. Tako da to ukazuje, s jedne strane, na složenost procesa a, s druge strane, ukazuje i na to da vjerovatno ne bismo imali pun učinak ako bismo samo institucije stavljali kao predmet revizije učinaka. Što se tiče samog sadržaja ovog izvješća, ja posebno želim da se osvrnem na definiciju efektivnosti koja je data u ovom dokumentu. Naime, efektivnost je ocijenjena, definirana kao stopa povrata ljudi, raseljenih i prognanih ljudi u svoje prijeratne domove. Time se postavila vrlo ambiciozna definicija, a bojim se da čitav proces, kada je riječ o ovom izvješću učinka, orijentiran je, prije svega, na to da se vidi kakva je racionalnost u vezi sa korištenjem sredstava za obnovu stambenih objekata raseljenih lica i da teško možemo ulaziti u to da ocjenjujemo kolika je stopa povrata. Naime, povrat raseljenih i prognanih lica treba da bude mnogo složeniji proces, on uključuje mnogo više drugih aktera koji trebaju da stvore uslove ekonomske prirode, socijalne, obrazovne, zdravstvene i druge za normalan povratak i život ljudi. U tom smislu mislim da je i ova revizija možda dala previše oštru ocjenu u pogledu efektivnosti učinaka, jer je uzela jedan kriterijum za koji učesnici u lancu vrijednosti gradnje stambenih objekata nisu i niti mogu biti odgovorni. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Imate potrebu iz revizije? Ako imate potrebu, izvolite. Zamjenica glavnog revizora, gospođa Božana.
Poštovani gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, imam potrebu ispred Kancelarije za reviziju da dam odgovor na postavljena pitanja u vezi Izvještaja stambenog zbrinjavanja povratnika. Da li je tačan i istinit navod, kao što je naznačeno u Izvještaju, da Ministarstvo za raseljena lica, odnosno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice nije dostavilo svoje komentare na Nacrt izvještaja? Naravno da je tokom trajanja revizije bilo potrebe da se razjasne razne nedoumice i dileme i uglavnom na inicijativu Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, Kancelarija za reviziju je uspjela 47 da pronađe vrijeme za potrebne sastanke kako bi se te nedoumice i dileme u potpunosti i otklonile. Kao što ste vidjeli, i Fond za povratak, kao jedan od učesnika u ovom procesu stambenog zbrinjavanja, dostavio je svoje komentare koji su u suštini bili samo potvrda svih nalaza u ovom izvještaju. Što se tiče komentara, odnosno pitanja vezano za efektivnost, zašto rezultat nije broj obnovljenih stambenih jedinica, nego je to broj useljenih, obnovljenih i rekonstruisanih stambenih jedinica, iz razloga što je, kako vam je poznato, to strateški definisan cilj. Strategijom BiH za provođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma je definisano, odnosno jedan od strateških ciljeva je bilo dovršenje procesa rekonstrukcije stambenih jedinic za potrebe povratka. Ako se radi o povratku, a krajnji cilj je povratak, onda smisao ima da krajnji efekat bude zaista broj obnovljenih, rekonstruisanih stambenih jedinica koje su useljene. Dakle, i broj povratnika u te obnovljene stambene jedinice. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda: Ad. 15. Godišnji izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu U istoj situaciji smo kao i sa tačkom 6. da naša komisija u navedenom vremenu nije dostavila mišljenje, tako da odgađamo razmatranje ove tačke dnevnog reda. Zahvaljujem se gospodi ombudsmenima za prisustvo na današnjoj sjednici. Nadam se da ćemo to na idućoj sjednici uspjeti da razmotrimo. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda: Ad. 16. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Mirsada Đuguma sa 16. sjednice Predstavničkog doma, održane 22. 12. 2011. godine
Pazite, ja sam dužan ovdje da kažem da se raspravljajući o ovoj inicijativi i donoseći odluku o njoj desila jedna neprincipijelna stvar na Komisiji, jer smo mi uvijek do sada, bilo koji zastupnik bilo koju inicijativu da podnese, usvajali zaključak da zastupnik ima pravo na inicijativu po članu 8. Poslovnika i dostavljamo to u daljnju proceduru pa neka Dom o tome odluči. Takav zaključak je bio predložen i za ovu inicijativu i bilo je korektno da su svi kolege glasali za takav zaključak, međutim nije se podržao takav jedan zaključak i ovo jeste što ste vi dobili u Izvještaju to, ali ustao sam da kažem da se desila jedna neprincipijelna stvar kada je ova tačka dnevnog reda u pitanju. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja ne bih rekla da je posrijedi neprincipijelna stvar. Da li biste Vi, gospodine Džaferoviću, podržali inicijativu da ne daj Bože evo ja predložim inicijativu za stavljanje van snage Ustava BiH? Naravno da ne biste podržali jer je to direktan atak na ustavni poredak, tako da je nemoguće podržati inicijativu koja nije usklađena. Ja smatram da ovu inicijativu treba pokrenuti u entitetskim parlamentima i zaista je ovo jedna dobra ideja i ... dva ministarstva trebaju da nađu i da traže ovako zajednički i treba ih natjerati da rade. Ali ... samo je pogrešno mjesto i nije u skladu ni s entitetskim, ni s Ustavom BiH.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović ima odgovor na repliku. Izvolite.
Ma, gospođo Pandurević, ja mislim da se mi nismo baš najbolje razumjeli i da ste Vi pobrkali neke stvari, ali šta možemo sad. Dakle, pravo je zastupnika da podnese inicijativu i ta inicijativa, kada prođe kroz komisiju, komisija samo konstatuje o pravu zastupnika, a Dom donosi odluku. Vi ovaj puta niste dozvolili da se ni to kaže povodom ove inicijative, to je, a znate šta smo do sada, kako smo do sada radili kad su ove inicijative u pitanju. A naravno, svaka inicijativa koja poziva na ovo o čemu Vi govorite, naravno da ne može proći, ne može dobiti podršku ni u komisiji, ni u Parlamentu, pa Vama je to jasno.
Uvaženi poslanik Saša Magazinović, replika. Izvolite. 49
Kolegica Pandurević je iznijela apsolutno neuporedivo poređenje, neprimjenjivo, ... a moguće da je razlog da se nije baš ušlo u suštinu samog prijedloga inicijative kolege Đuguma. Dakle, kolega Đugum je, i to jasno ovdje stoji, tražio formiranje parlamentarne komisije, a ne institucije, koja bi sagledala zakonske mogućnosti i stvarne potrebe. Dakle, zajedno sa institucijama države i oba entiteta. Dakle, ovo je priča o tome, al' dobro, da ja sad ne branim inicijativu, nema potrebe, ali dakle nije i ne radi se ni o kakvom zadiranju u bilo čije nadležnosti, nego o razgovoru nadležnih na svim nivoima vlasti u smislu sagledavanja mogućnosti i potrebe i ta komisija kaže: nema potrebe, nema saglasnosti i to je to. Dakle, nije uporedivo ovo što je kolegica Pandurević govorila.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika.
Hvala. U članu III. stav 1. Ustava BiH su taksativno nabrojane nadležnosti BiH, među kojim nema zdravstva. Članom 68. Ustava RS-a su nabrojane nadležnosti RS-a gdje se nalazi i zdravstvo. Ustavom Federacije, njegov član čini mi se 3.2., zadravstvo je podijeljeno između nadležnosti, zdravstvo je podijeljeno između kantona i entitetske vlasti. Dakle, vi biste, ja ne znam, to je isto kao kad bi sad ovdje pokušali raspravljati ne znam o nekom pitanju iz poljoprivrede koja je entitetska nadležnosti. Znači, ne možemo raspravljati ovdje o temama koje nisu u našoj ustavnoj nadležnosti. Hvala vam.
Uvaženi poslanik Saša Magazinović, replika.
Piše li igdje u Ustavu da predstavnici institucija sa svih nivoa vlasti ne mogu sjesti i razgovarati o tome kako da silni bolesnici koji traže novac za liječenje u inostranstvu se liječe unutar BiH, bez obzira ko su, šta su, iz kojeg entiteta, naroda dolaze itd. Piše li igdje u Ustavu da je zabranjeno o tome razgovarati. Dajte malo da se opustimo, pa neće niko nikoga ovdje prevariti, ovdje postoje toliki mehanizmi zaštite kojekakvih interesa. Ali kada se, uslovno rečeno, neko štiti od nekog ko ga ne napada i komu ništa ni ne oduzima, ovo je inicijativa da se razgovara i da se vidi kako riješiti jedan problem. Pa vidite ga i Vi na džambo plakatima kad prolazite kao što ga i svako drugi vidi. I Vi u tome tražite neku teoriju zavjere, pa nema smisla to.
Uvaženi poslanik Mirsad Đugum, kao predlagač inicijative, možda je trebao i prvi, ali evo. Izvolite. 50
Pa pitao sam se apsolutno da li da se javim za diskusiju. Ja sam prošli put nastojao obrazložiti razlog, a razlog je jednostavno – građanin. Razlog je svako dijete koje od bilo koga može doći sutra na tapet, da traži građanin humanitarno svako da da po jednu marku telefonski ili dvije marke telefonski da se nešto liječi i negdje liječi. Ja u potpunosti razumijem da entiteti ili Distrikt Brčko nisu u kapacitetu da za pojedina oboljenja naprave odjele za liječenje. Ali BiH jeste u kapacitetu da za određena oboljenja ima dovoljan broj pacijenata da se mogu liječiti, neovisno da li u Mostaru, u Banja Luci, ili u Sarajevu, ili u Tuzli. Iz tih razloga je potekla inicijativa, jer ako ne to onda mi moramo raspravljati o tome koja su prava osiguranika. Da li ima zdravstveni osiguranik svoje zdravstveno osiguranje i da mu kažemo da za to postoji lijek, mogućnost liječenja ili izliječenja ali zato to ostaje porodici da se brine da skupi 100 ili 200 hiljada eura i da se uputi u inostranstvo u nepoznatu ustanovu bez ikakve pomoći društva i da svako o sebi brine. Ako je to dio koji želimo da ostane takav, onda neka ova inicijativa propadne. Samo sam tražio razgovor i parlamentaraca, uzimajući u obzir da ovdje sjedi 20% ljekara u ovome parlamentu, uzimajući u obzir da ne možemo naći nikakav razgovor na nivou kantona i Federacije, da nema dobre suradnje između entiteta. I jedan podatak da u Federaciji BiH nemamo zajedničko udruženje ljekara ili liječnika. Zar to nisu dovoljni pokazatelji da ako ne brinemo o tom dijelu, gdje zajedno može se uraditi nešto, koliko brinemo o osiguranicima. Ako u Kantonu Sarajevo možemo u dvije godine investirati 40 miliona maraka za kapitalne investicije, kupovinu opreme, aparature, što je protuzakonito, zar ne možemo investirati u zdravlje osiguranika, a Zavod zdravstvenog osiguranja je kasa, dobrovoljna kasa svih nas zdravstvenih osiguranika. Moramo biti svjesni da je politika stavila šapu i na Zavod zdravstvenog osiguranja i raspolaže sa tim sredstvima onako kako ona hoće, čak, čak prijedlozi budžeta zdravstvenih osiguranja ne idu na javnu raspravu, niti ko pita osiguranike. To su stvari koje mi moramo i ovdje razgovarati. Ne govorim da mi moramo donijeti odluku ko će se liječiti, ali moramo nametnuti sistem da zna svako koje je njegovo pravo, obaveza, dužnost, može li se liječiti u BiH ili mora tražiti, ono što kažu, kreditne linije da se liječi vani. Mislim da je ovo prevršilo mjeru da svaki dan imamo pozive za pomoć, da svaki dan imamo djecu koja umiru, a nismo u stanju da im obezbijedimo liječenje i da je ovo mjesto gdje se isto tako treba razgovarati. Ako mislimo da ovo nije mjesto, onda ne znam gdje je. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Morala sam da se javim za repliku iz razloga što nečije diskusije ovdje, prethodnih govornika, prosto pokušavaju da navedu priču na taj kolosijek da svi oni sad koji brane ovu inicijativu se zalažu da sve ovdje što je pobrojano da se to i izdejstvuje, da se uradi, da imamo i dječije kardiohirurgije i sve ono što se traži, a mi koji kažemo da je, jeste sve to stoji, ima puno ljudi koji imaju potrebu za tim, ali zna se kako je to uređeno u ovoj zemlji. Zna se gdje je, ovo što je 51 koleginica Pandurević govorila, ko vodi brigu o tome ko je dužan da to obezbijedi. Pa zašto sad tražiti, a s druge strane da kažem, evo, neću se javljati za diskusiju kad sam se već javila za repliku da kažem, mislim da je dobro što je Komisija ovako, što je kolega Džaferović iznio, što je ovako postupila iz prostog razloga što se nama zaista u Parlamentu događa u poslednje vrijeme da se neke inicijative javljaju na dnevnom redu prosto kao inicijativa radi incijative, priča radi priče. Pa onda poslije toga imamo komentare i u medijima i među novinarima i na drugim mjestima, kaže: oni stavljaju razne inicijative radi priče zato što nemaju zakona, nemaju drugih stvari kojima treba da se bave i da rade. Je li nam to treba? Ja ne pripadam onoj grupi poslanika koja smatra da to treba staviti samo radi priče. A mislim da je ova inicijativa stavljena samo radi priče, a vrlo dobro znamo ko brani u ovoj zemlji da neko ko ima potrebu za dječijom kardiohirurgijom, ako se ta kardiohirurgija nalazi u Sarajevu da dođe u Klinički centar u Sarajevu i da dovede svoje dijete ako mu je to potrebno. Niko mu ne brani niti će mu zabraniti, kao što ne brani, evo sad jedan konkretan primjer, mada molim vas nemojte shvatiti da je to nekakva reklama, kao što nije bila potrebna nikakva priča, nikakva komisija, ni dogovor da puno ljudi iz Bijeljine kaže ide i traži preglede u bolnici kod gospodina Kabila i meni kažu: 'On je tvoj kolega u Parlamentu, možemo li doći do njegovog telefona, hoćemo baš kod njega.' Mnogo Srba iz Bijeljine ide i traži, ali tu nije bila ni komisija, ni nikakva priča, jednostavno to se na praktičan način završi i ljudi idu tamo gdje im je bolje i gdje smatraju da imaju dobru uslugu. Znači, nije ovo nikakva reklama, ja vam samo govorim za neke stvari iz praktičnog života kako stvari stoji. I mi treba ako želimo kao društvo i kao odgovorni političari, ako želimo da pomognemo ovim ljudima koji imaju potrebu za ovim stvarima, onda treba da se svi potrudimo na onim mjestima na kojim jesmo, u onim entitetima gdje živimo da ono što imamo, znači Klinika u Banja Luci, u Tuzli, u Mostaru, u Sarajevu, svugdje gdje postoje da pomognemo da se one unaprijede, da se osavremene, da se obezbijedi ono što treba da se obezbijedi da bi ljudi ovdje imali. Mada, iskreno da vam kažem, mislim da puno ljudi i pod takvim okolnostima ljudi traže da idu u Zagreb, da idu u Ljubljanu, da idu u Beograd, u Sremsku Kamenicu, na razna druga mjesta, ako imaju složene zdravstvene probleme. Znači, šta god da mi učinili, mi ćemo teško promijeniti svijest ljudi da ne traže da idu ... na neka druga mjesta da rješavaju svoje probleme, taman da uložimo sad, ne znam, 100 miliona eura u naše klinike i da ih osavremenimo, prosto imate takav mentalitet među ljudima. Znači, da završim, nemojmo se dovoditi u situaciju da imamo samo inicijativu radi inicijative i da sad ovdje pravimo nekakve podjele ko je za, ko, pa svi mi podržavamo da ljudi kad imaju teške zdravstvene probleme da nađu najoptimalniji način da to riješe. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo dalje. Replika, uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Ja ovdje nisam govorio apsolutno da li neko govori, diskutira iz jednog ili iz drugog entiteta, ili iz jednog ili drugog naroda. Ovo nije inicijativa radi priče. Da je bila inicijativa radi priča, drugačije bi ..., ovdje je bila inicijativa da se napravi komisija i gdje bi bili uključeni entitetska ministarstva i da se vidi mogućnost i stvarna potreba. Mi govorimo o dječijoj kardiohirurgiji, za koju nema potrebe samo u Federaciji da imamo, a nema isto tako potrebe da je imamo u RS-u, ako će se 52 samo bazirati na jedan dio. Govorimo o transplataciji, recimo, koštane srži; imali smo stručnjaka koji je došao u Tuzlu, došao iz Njemačke, vratio se i otjeran je za kratko vrijeme, koji je mogao raditi i transplatacije svim građanima BiH. Govorimo upravo o neprincipijelnom procesu da se politika uvezala sa zdravstvom i da politika diriguje i zdravstvo, neovisno da li na entitetskom ili kantonalnom nivou. Ovo je inicijativa da se vidi da li ima potrebe i da se jasno kaže: na nivou BiH imamo toliko stanovnika, treba za dječiju hirurgiju toliko pacijenata ili za transplataciju koštane srži treba toliko pacijenata, nemamo potrebe. A onda će se napraviti ugovor sa nekom klinikom u inostranstvu gdje će se znati tačno gdje idu ljudi na liječenje. Apsolutno, apsolutno niko u transplataciji ne broji zrnca nacionalna, transplatacija je organa, nema veze da li je Bošnjak, Srbin, Hrvat, Makedonac ili Slovenac. To je univerzalna stvar i mi pričamo o jednom normalnome procesu, apsolutno bez potrebe dizanja tenzija ni entitetima, ja i prvi put kad sam rekao apsolutno me ne interesuje da li će ta klinika biti u Banja Luci, u Mostaru, Sarajevu, Zvorniku ili negdje drugo. To me ne interesuje, hajmo pomoći tim ljudima ili jasno reći ne možemo vam pomoći, Zavod zdravstvenog osiguranja vam neće to plaćati ili će plaćati to liječenje u inostranstvu. Molim vas nemojte da ovo okrećemo da je priča radi priče, jer mi tih priča svaki dan imamo u svom komšiluku, u svom gradu, na televiziji i u svakom mediju, traži se pomoć.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, ako bi prije pauze uspjeli da završimo ovaj dnevni red, napravili bi ono što smo jutros naumili. Ja znam da su inicijative važne, ali zamolio bih vas da stvari koje se rješavaju u komisijama i zato mislim da komisija treba da da mišljenje, a ne da samo kaže da je u skladu sa Poslovnikom inicijativa, jer da nije u skladu sa Poslovnikom Kolegij ne bi ni uputio komisiji da se stvari rasprave detaljno na komisiji, a komisija da da Predstavničkom domu mišljenje da li podržava ili ne podržava inicijativu kako bi smanjili ovdje mogućnost da se rasprave, koje se već jednom na komisiji održe, ponove. Uvaženi poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja veoma uvažavam mog kolegu i prijatelja Mirsada Đuguma, ali ja sam glasao protiv ove inicijative koja je bila na nadležnoj komisiji i pokazuje se još jednom da mi gubimo vrijeme na bespotrebnim stvarima u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine. Ove rasprave nisu produktivne, one su zapravo odraz onoga u čemu apsolutno postoji jasan stav, dakle nadležnost, oblast. Ja sam pažljivo pročitao i stenogram koji se odnosi: ovdje je traženo uspostavljanje javne ustanove iz oblasti zdravstva na nivou države BiH. Prvo, to je neprovodiva stvar, pod pretpostavkom čak i da neko od nas bude ovdje, dakle to ne samo da je antiustavno već je neprovodivo jer nema resurse kojim bismo to uradili. Pa sjetimo se da su prethodni sazivi donosili odluku o uspostavljanju ove Klinike za forenzičku psihijatriju, donirana su sredstva direktno od Švajcarske Konfederacije vezano za izgradnju ovog objekta, gdje je postignut sporazum između ministarstva, državnog Ministarstva pravde i entitetskih ministarstava i ministarstava zdravlja, da je to ustanova ... čiji je osnivač i vlasnik Vlada RS-a koja je locirana u Sokocu i gdje će se pacijenti liječiti tu. 53 Dakle, ne treba da raspravljamo o ovom. Ja nemam uopšte dileme da mi treba da vodimo raspravu o lošem sistemu zdravstvene zaštite u skladu sa okolnostima u kojima jesmo i da je potrebno jačati kapacitet u kadrovskom smislu i boljoj zdravstvenoj zaštiti svih kategorija u BiH. Znamo kakva je situacija kad je u pitanju i transplataciona hirurgija, dječija kardiohirurgija; ovog momenta kad se govori, mi smo veoma loši u transplatacionoj hirurgiji gdje imamo donatore od strane rodbine koji imaju parne organe kad je u pitanju, recimo, samo transplatacija bubrega, da ne govorimo koliko hiljada na dijalize, koliko godišnje uradi transplatacija. Ali nikakav problem nije da osnivači ovakvih institucija budu u skladu sa zakonom, a to su kantoni i entiteti. Takođe, što se mene tiče, kao zdravstvenog radnika i dakle poslanika, nikakav problem u smislu pružanja zdravstvene zaštite. Ali vas želim upozoriti da kada o tome govorimo nismo konzistentno ... Nisam ja siguran kad bismo mi sada govorili u BiH da postoje neke ustanove koje su dupliranje kapaciteta da bismo ovdje imali jedinstven stav. Jeste statistički podaci zemalja EU ili Amerike govori tako i tako stanje, imamo višak kapaciteta u tom segmentu, da bi kad nam se interesi poremete u tom smislu bili za takav prijedlog da se takve ustanove ne dupliraju, da se ujedine, čak u okviru jednoga entiteta ili kantona ili jednog grada, nemojmo biti naivni, dakle bitni su interesi. Podsjetiću vas na jednu stvar da nemamo nikakvih problema da liječimo naše osiguranike, dakle koji su preko Fonda zdravstvenog osiguranja RS-a da se liječe u Tuzli, zato što postoje klinike koje su vrhunske, dakle i u javnom i u privatnom, i to treba uvažavati. Ali ja vas moram upozoriti, znam nebrojen broj slučajeva gdje pacijent iz Bihaća preskoči Banja Luku samo zbog predrasuda, u ovoj zemlji zbog predrasuda, i nismo pošteni kad o tome pričamo i zato što mislimo da ne treba. Ne mislim da bi hitan pacijent trebao ikada da preskoči Tuzlu da bi stigao iz Zvornika u Banja Luku. Dakle, problemi postoje. I još jedna priča ... o transplataciji organa. Reći ću jedan podatak: ja sam uzeo člansku karticu donatora u BiH i nemam uopšte rezerve o tome da je bilo gdje uradim, postavlja se priča, identično je, od mladih ljudi iz srednje škole u Bihaću da je potrebno uspostaviti na državnom nivou centar za transplataciju. To nije tačno, to je obična demagoška ispolitizirana priča. Postoje u BiH konferencije ministara zdravstva, ministar, tom konferencijom predsjedava ministar civilnih poslova BiH. O ovim pitanjima tamo treba razgovarati, uključujući čak i ove priče koje govore o ... humanitarnim linijama ili donacijama koje se odnose na pomoć onim koji traže pomoć. Ali ću reći jedan detalj, nisam siguran da, uz puno uvažavanje, nažalost postoje zdravstvena stanja kojima se ne samo u BiH ne može pomoći već i u Hjustonu: tuđu tragediju u bilo kom smislu ne treba u kontekstu bilo kakvog ... političkog verbalnog prepričavanja nečega zloupotrebljavati kako smo mi loši i eto zbog toga da bismo to imali odlično na nivou BiH, mi ne bismo imali smrtnost u BiH takvu ... Nije tačno. Znam one koji snažno medijski to zloupotrebljavaju, Nažalost, u BiH je uvijek moguće izazvati tenzije u tom smislu. Želio sam dakle to reći da je moguće da ministarstva zdravlja entiteta i kantona zajedno sa ministrom civilnih poslova dogovaraju pitanja od zajedničkog interesa. Nas obavezuje EU da imamo prohodnost pacijenata, ne samo unutar BiH već u budućnosti unutar zemalja članica, ali nas ničim ne obavezuje da moramo uspostaviti institucije na državnom nivou, već ćemo u skladu sa prihodima, moguće da će sutra se privatni, ovo privatno – javno partnerstvo uspostaviti neki koji će. Ja sam duboko uvjeren da će ljudi za nekoliko godina kada se fondovi budu privatizovali ići možda u Hrvatsku pošto ona ima bolje zdravstvo ili će iz Hrvatske ili iz Srbije dolaziti u BiH zato što smo mi bolje nešto organizovali. Dakle, evo to je bila moja dilema u smislu ovakvih inicijativa. Ona nije ... da je ona bila odraz stanja u BiH kako učiniti da to bude bolje a imamo, opet ponavljam, imamo 54 dramatično zabrinjavajuću lošu zdravstvenu zaštitu i visok nivo izdvajanja za zdravstvenu zaštitu s obzirom na njen kvalitet koji dobivamo. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Ja ću biti kratak s obzirom da je i u svojoj replici kolega Đugum rekao stvari koje sam ja mislio reći, a evo i kolega Prodanović. Ne treba ovu inicijativu, po meni, politizirati, mislim da kolega Đugum, s obzirom da je čovjek iz medicinske sfere, praktičar liječnik, da je imao najbolje namjere, jer vjerovatno za ovu inicijativu potegla ga je problematika u zdravstvu u BiH koja je stvarna. Ne dao Bog da bilo koga zakači ova ili da bude potreban ovakvih intervencija dječijeg kardiokirurga, kirurga za transplataciju koštane srži i onkologa, zatim bilo kojeg kirurga koji se bavi transplatacijom. Točno je da današnji sustav u BiH, bilo na razinama županije i entiteta, nije uredio do kraja ovu materiju i mi smo svjedoci svakog dana – ili putem javnih medija, elektronskih, novinskih, ovih džambo pozicija – gdje ljudi traže pomoć da bi napravili određenu transplataciju ... Ja sam imao iz susjedstvo nekoliko i sam sam sudjelovao u nekim humanitarnim akcijama, sjećam se dobro akcije djevojčice iz Mostara, osmi razred, koja je danas studentica, koja je imala transplataciju srca u Austriji, ... gdje smo prikupili 150 tisuća eura raznim humanitarnim akcijama. To su praktične stvari koje pogađaju, ne samo obitelj užu i širu nego pogađaju cijelu sredinu i zato mislim da tu nema nikakve politike. Naravno da inicijativa da se sagleda stanje u zdravstvu, ovo što je govorio kolega Prodanović da se sagleda stanje u zdravstvu, da nakon sagledavanja tog stanja u zdravstvu i sami vidimo da li nam je u BiH potreban jedan centar za transplataciju koštane srži ili nam nije potreban. Ako kažemo temeljem nekih analitika, a to možemo ..., znači ovdje nije rečeno da se ne uzmu u obzir i kantonalni, županijski ministri zdravstva i federalni i ministar zdravstva iz RS-a – da se napravi jedna analiza koliko ovakvih pacijenata ima, koliko oni koštaju i da vidimo šta je isplatnije, ili raditi neki referentni centar u BiH, obučiti kadrove, liječnike, nije bitno kojeg imena i prezimena, i da to radimo. Gdje će biti centar, to je manje bitno. I tako, je li, i sve ove druge ovdje što su pobrojane ove stvari. Od ovoga ne treba praviti politiku, ne treba govoriti ovdje, po meni, gdje je zdravstvo, jer ovakvih naših pacijenata najviše završi u Italiji, u Austriji, u Njemačkoj, odnosno diljem Evropske zajednice. Ali ne smijemo zaboraviti još jednu činjenicu da mnoge naše, evo ovdje nas ima dosta ljudi koji sjedimo medicinske struke, znači da mnoge naše kolege rade u ovim centrima, znači koji su završili fakultete i u Sarajevu i u Zagrebu i u Beogradu i rade na priznatim, eminentnim klinikama koje rade ove poslove i s njima bi se mogle uspostaviti takve ove suradnje. I zato kažem da ne znam zašto ovakva inicijativa je shvaćena da je ovo inicijativa radi inicijative. Mislim da ovakva inicijativa u svakom slučaju zaslužuje pažnju da se otvori jasna i glasna priča o problemima u zdravstvu. Kad govorimo o predrasudama, ja dolazim iz zapadne Hercegovine, svi naši pacijenti iz zapadne Hercegovine, s obzirom da nismo imali u Kliničkoj bolnici u Mostaru, znači nismo imali dobru kardiologiju, ni kardiokirurgiju, pa su išli svi oni koji su trebali obaviti bilo kakvu koronografiju išli su u Zagreb, išli su u Krapinske Toplice, tamo ..., ali u 55 zadnjih pet godina ko je bio u Tuzli niko više ne pominje da bi išao u Krapinske Toplice nego ide u Tuzlu, znači, jer prepoznali su ljudi da su dobili i kvalitetnu uslugu, i to na sreću zavodi zdravstvenog osiguranja, čini mi se, ovi županijski i plaćaju takve usluge, ne znam sad je li i na Vašoj privatnoj klinici, i niko nema više predrasuda. Vjerujte da nema predrasuda i prema Banja Luci. Mislim da u zdravstvu ne bi trebalo biti predrasuda, da ljudi koji rade u zdravstvu da rade odgovorno i profesionalno svoj posao. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja sam i prošli put iz svog specifičnog ugla ovo pomalo obrazložio, ali sada sam se samo javio jer me je razljutila pomalo bešćutnost svih nas kada se radi o ovakvim stvarima. Jedna istina se ogolila ovdje do bola, izgleda da mi ovim svim nesretnim i prokletim podjelama koje iz svoje podsvjesti još dugo izgleda nećemo istisnuti: odredili smo da imamo srpske bolesti, hrvatske bolesti i bošnjačke bolesti. Mene to užasava kao čovjeka, zapanjuje me takva beskrupuloznost kada se radi o jednoj ovakvoj ideji. Četvrtu generaciju u mojoj porodici su ljekari, evo ova dvojica koja sjede pored mene su takođe ljekari i to najbolje znaju, već četvrtu generaciju i ja najbolje znam šta je i bolest, ali šta je i liječenje bolesti. Mudri Kinezi su još prije nekoliko milenija rekli onu predivnu: 'I put do pakla je popločan dobrim namjerama.' Pa zar ima bolje potvrde nego ovo danas. Ljudi, šta mi to radimo? Ovdje se radilo o jednoj predivnoj i lijepoj ideji da se oni a posebno djeca – ja sam bio pripremio upravo poslaničku inicijativu upravo na ovoj bazi o kojoj mi danas raspravljamo, ali strogo sam se bazirao na ono gdje smo najosjetljiviji, pa i ja kao otac, kao djed, na djeci ... – umiru nam od najtežih i najkomplikovanijih bolesti. Nažalost u BiH za njih nema spasa, ali u modernom civiliziranom zapadnom i jakom svijetu, koji je daleko otišao u naučnim istraživanjima i mogućnosti izliječenja, ima za neke mogućnosti, i ono najmanje zrno mogućnosti za spas djeteta treba iskoristiti ... Uopšte ne razmišljamo o čemu se radi, mi to jednostavno odbacujemo jer za ime Boga pa to zadire u moju srpsku, u moju Federaciju, moj Distrikt, moje ovo i moje ono. Zar smo stvarno na to spali? Pa gdje smo to, ljudi, tražimo li sami sebe konačno i definitivno? Ima još jedna kad sam spomenuo mudre Kineze, pripisuju je Mao Ce Tungu, ne, i ona je nekoliko milenija stara: 'Nije važno da li je mačka crna ili bijela, al' nek lovi miševe.' Znate, nekad zaboravljamo mudrosti koje su nam ostavljene, bavimo se ovakvim, al' neću da kažem neku ružnu riječ. Ali me ovo stvarno kao čovjeka boli. I još nešto duboko emotivno, ljudski. 1999. godine skoro na rukama umrla nam je prva unuka, imala je nepune tri godine, operisana je neuspješno ovdje u bolnici, na dječijoj hirurgiji, nije bilo mogućnosti za spas njenog života. Danas bi ona bila živa, imala bi 15 godina i da je danas trebala da bude operisana danas bi bila zdavo dijete. Nemoć naše hirurgije u tom vremenu uzela nam je nešto najljepše na svijetu. I nemojte meni pričati o nekim stvarima, molim vas. Ljudi, dođite sebi, prvo budite ljudi. Hvala. 56
Uvaženi poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, evo dobar dio ovoga što sam ja htio reći je rekao moj kolega Bašić. Ja zaista mislim da ne trebamo trošiti toliko vremena na jednu sasvim legitimnu i korisnu inicijativu. Dakle, jasno je da ova inicijativa ima svoje utemeljenje i u nadležnostima i u Ustavu. Ja sam pet godina bio u Ministarstvu civilnih poslova, svakodnevno smo se skoro bavili ovakvim nekakvim pričama. Dakle, sigurno je da je ovo korisno i da je ovo potrebno za sve nas koji živimo u ovoj zemlji. Mi smo čak u Ministarstvu civilnih poslova imali inicijative od ljudi koji žive, dakle građana iz Trebinja, iz Bileće, iz Gacka, koji su nam sasvim legitimno podnosili inicijative da razmotrimo mogućnost da se oni umjesto da se liječe u Banja Luci, jer im je to daleko ... iz tih dijelova BiH, da to rade u Mostaru. Dakle, to su nekakvi legitimni zahtjevi ljudi koji žive na terenu. I ja mislim da pokušavati jednu ovakvu legitimnu, opravdanu, korisnu, potrebnu inicijativu stavljati u neke naše dnevne politike mislim da to ne treba da bude obaveza i mislim da to ne treba da bude neki naš stil rada ovdje u Parlamentarnoj skupštini u BiH. Kolega Lazar je spomenuo konferenciju, odnosno koordinaciju ministara zdravstva u BiH, dakle, i rekao je da oni se bave određenim ovim stvarima, mislim da je to jedna od tih institucija koja treba da razmotri uz nekoliko nas iz Parlamentarne skupštine i ovu ovakvu inicijativu. Siguran sam da bi ona u tom smislu dala korisne stavove o svemu ovome i mislim da je to možda najbolji put da se onih predrasuda, koje je također kolega Lazar Prodanović spomenuo, da se na najbolji mogući način oslobodimo. Jer ukoliko mi u ovim institucijama pričamo da treba da nekoga strašimo ako se liječi u Banja Luci da će imati problem ako dolazi iz Bihaća, ili ako se liječi u Mostaru ako dolazi iz Trebinja, onda mislim da smo mi ti koji generiramo te podjele. A ja se duboko protivim svemu tome i uvjeren sam da ćemo mi to svi shvatiti na jedan najbolji način i da ćemo jednu ovako plemenitu i jednu korisnu inicijativu zaista razmotriti i tamo kad dođemo u konkretnu poziciju da se o njoj odredimo i odrediti se. Hvala lijepa.
Uvaženi poslanik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dvije rečenice samo o ovoj inicijativi. U potpunosti se slažem sa gospodinom Šepićem i otprilike u ovom pravcu će ići i moj prijedlog predlagaču ove inicijative. Inicijativa je na mjestu i zaista mi u BiH imamo ovaj problem i živimo s tim problemom i sutra svako od nas ili član naše porodice može se naći u situaciji u kojoj se nalaze građani koji imaju potrebu za liječenjem na ovom nivou. Dakle, mi nekako danas ove inicijative i rasprave počinjemo zaoštreno, pa onda kasnije malo kad se počnemo slušati i komunicirati onda dođemo otprilike do sličnih zaključaka. Ja bih bio slobodan da predložim dva rješenja za ovu inicijativu, odnosno da bismo prihvatili ovu inicijativu. Ono što ja mogu primijetiti a što nije jasno rečeno ovdje od kolega iz RS-a, mislim da je kod njih sporno ova rečenica koja kaže da bi ove ustanove bile na državnoj razini. I zaista nadležnost u oblasti zdravstva je na nivou entiteta, a u Federaciji je to podijeljena nadležnost 57 Federacije i kantona i to ima svoje opravdanje. Dakle, rješenje bi bilo ili da predlagač izbaci ovu rečenicu ili drugo rješenje bi bilo da se ova inicijativa uputi i koordinira od ministara zdravstva, o čemu je govorio gospodin Šepić, i da ta inicijativa tamo bude razmotrena u ovom obliku kako je predloženo. Mislim ... da je šteta da propadne jedna ovakva inicijativa koja zaista ima svoje opravdanje i mislim da bismo trebali iskoristiti priliku da napravimo jedan iskorak po ovom pitanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
Možda se krivo shvatilo što se ovdje reklo na državnom nivou. Na državnom nivou za liječenje svih građana BiH. Ona ne mora apsolutno biti čak ni državna, ona može biti privatna, ali trebamo naći i vidjeti da li za pojedina oboljenja postoji mogućnost liječenja i potreba za pravljenjem neke ustanove. Može isto tako biti u sklopu klinike bilo koje i da kaže da će se finansirati iz sredstava Zavoda zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo, mostarskog itd., ali će se liječiti u Bihaću. O tome se govori. Ona nije da to bude institucija državnog karaktera, ali na državnom nivou. Iz kojih razloga? Imamo masu fondova koje uzimamo i kredita koje uzimamo za različite domove zdravlja, bolnice, i nemamo apsolutno kapaciteta ... Znači, ona ne podrazumijeva da ona bude institucija državnog nivoa BiH, nego na državnom nivou za liječenje tih oboljenja za koje imamo stvarnu potrebu da se mogu na broju kapaciteta, odnosno broju oboljelih liječiti u BiH. O tome se radi. Ne kao institucija države, nego na državnom nivou za liječenje tih oboljenja. Ako bi pravili tri centra takva, onda ne bi apsolutno ni jedan mogao funkcionisati, jer nema novca, o tome se govori. Ona nije kao institucija državna institucija, nego na državnom nivou bolnica koja bi pružala usluge svim zdravstvenim osiguranicima. Toliko.
Zaključujem raspravu. Prelazimo na 17. tačku: Ad. 17. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Nermine Zaimović-Uzunović sa 23. sjednice Predstavničkog doma, održane 16. 2. 2012. godine Poslanica Nermina Ćemalović, pardon ovdje je greška, Nermina Zaimović-Uzunović je podnijela ovu inicijativu na 23. sjednici Doma, održanoj 16. 2. Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje i nije podržala ovu inicijativu. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. 58
Sve što se desilo s prethodnom inicijativom i sve što sam u tom pravcu govorio važi i za ovu inicijativu i molim da se i u pogledu ove inicijative to ima u vidu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Predlagač inicijative: uvažena poslanica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege, jeste inicijativa doživjela istu sudbinu kao i prethodne, ali je malo drugačiji kontekst u kome je ova inicijativa i pokrenuta. Naime, kao članica Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva ja sam razmatrala tu problematiku i vidjela sam da smo mi, kao Parlament, usvojili u junu prošle godine Izvještaj Centralne izborne komisije u kome je predloženo da se donese Zakon o političkim partijama u BiH. Ništa dakle što nije već usvojeno u ovom parlamentu. Dakle, usvojen je zaključak u okviru usvojenog Izvještaja o radu Centralne izborne komisije. Ja nisam ništa drugo uradila nego samo pokrenula inicijativu da to nešto, što smo mi već usvojili ovdje u Parlamentu, sada stavimo i da uradimo i da izvršimo ono što smo rekli. Puno je ovdje zaključaka koje mi donesemo, a poslije kažemo: puj pike ne važi. Mi to nismo donijeli, jel' mi nismo razmišljali kada smo to donosili? Dakle, ja bih htjela da vas podsjetim: ako nešto zaključimo ovdje i donesemo, onda valjda to ima i neku snagu da to treba poslije i da se izvrši. Zašto sam ja to rekla da treba formirati Interresornu radnu grupu, mada mislim da je ovo tema za Ministarstvo pravde? Upravo zato što već postoji Interresorna radna grupa koja se bavi ovom problematikom i njoj bi trebalo samo, u okviru njenih već datih nadležnosti, dodati samo još da treba i ovaj zakon. Zašto ovaj zakon? Pa zato što ovaj zakon obuhvata dio problematike, dobar dio problematike kojim se bavi Zakon o finansiranju političkih partija, zato što ovu oblast, naravno, zato je CIK i stavio ovakav zaključak da ovu oblast treba urediti, da ona nije uređena oblast, između ostalog, zato što sve zemlje u okruženju imaju ovakav jedan zakon i zato da jednostavno imamo već primjer jednog takvog zakona u Distriktu Brčko. Dakle, i njega može se uzeti kao uzor, kao uostalom i zakoni koji su doneseni u susjednim zemljama. Za razliku od prethodne inicijative, dakle ja sam pokrenula ovu inicijativu da se uradi nešto o čemu smo se mi već izjasnili ovdje i imali pozitivno mišljenje. I ja uopšte ne razumijem zašto Komisija nije usvojila tu inicijativu, ako su svi oni koji su članovi te komisije istovremeno iz ovog parlamenta i usvojili taj zaključak. Ja ostajem pri svom da bi trebalo ovaj zakon o političkim strankama donijeti i da smo mi, na neki način, već njega donijeli ovdje, odnosno dogovorili se da ćemo donijeti i sada ne vidim razlog zašto mi uopšte u ovom parlamentu nešto zaključujemo, ako ćemo to vrlo brzo u istom mandatu reći: eh, nećemo sada to. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. 59 Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda: Ad. 18. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Ismete Dervoz sa 23. sjednice Predstavničkog doma, održane 16. 2. 2012. godine Poslanica Ismeta Dervoz je podnijela ovu inicijativu na 23. sjednici Doma, održanoj 16.2. 2012. godine. Nadležna Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova je dostavila Mišljenje 28.3. i podržala ovu inicijativu. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Uvažena poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući, odnosno dopredsjedavajući. Uvažene kolege i koleginice, ova inicijativa ide u pravcu da se najprije ispoštuje zakonska regulativa koja je potpuno jasna i da se na određeni način otvori proces u Parlamentarnoj skupštini BiH u kojem će sudjelovati i Stručne službe i Sekretarijat Parlamentarne skupštine i donijeti određenu dinamiku koja će biti realna za usklađivanje zakonskih normi sa ovom inicijativom. Dakle, ja zahvaljujem da ćete potvrditi da poštujemo zakone donesene i u ovoj Parlamentarnoj skupštini i Ustav BiH i sve potpisane međunarodne konvencije i norme i da ćemo, možda kroz Komisiju za ravnopravnost spolova, biti u poziciji da oformimo stručna tijela koja će ovaj proces standardizirati i napraviti ga primjenjivim u Parlamentarnoj skupštini BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 19. tačku: Ad. 19. Razmatranje produženja mandata članovima Upravnog odbora BHRT-a Dobili smo dopis od Upravnog odbora BHRT-a 19. 3. u kojem se navodi da 31.3.2012. ističe mandat članovima Upravnog odbora BHRT-a te mole da privremenim zaključkom Dom obezbijedi 60 legitimnost članova do izbora novih. Komisija za saobraćaj i komunikacije je jutros održala sjednicu i dostavila Mišljenje. U Mišljenju ima četiri zaključka. Otvaram raspravu. Izvolite. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prije nego što pređemo na 20. tačku dnevnog reda predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o tačkama od 20. do 24. dnevnog reda, jer se radi o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma. Stavljam prijedlog na glasanje. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! Jednoglasno, bez glasova 'protiv' i 'suzdržanih', smo usvojili ovaj prijedlog. Ad. 20. – 24. Davanje saglasnosti
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
Tražite da se glasanje ponovi?
nije uključen mikrofon
Evo, uvaženi poslanik Zvonko Jurišić traži da se glasanje ponovi. 62 Molim vas da se pripremite za glasanje ponovno. Možete glasati, sad! 'Za' 21, 'protiv' sedam, 'suzdržanih' sedam; iz Federacije devet, nedovoljna entitetska većina. Isto smo sve uradili, samo je raspored bio drugačiji. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (prvo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 30, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' četiri. Konstatujem da smo usvojili ovaj zakon u prvom čitanju. Sedma tačka: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 20, 'protiv' 12, 'suzdržanih' tri. Nedovoljna entitetska većina iz RS-a. Kao i o prethodnim tačkama, o zakonu ćemo glasati u drugom krugu na idućoj sjednici. Prelazimo na glasanje o osmoj tački: Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Glasamo o Mišljenju Komisije koje je negativno. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 28, 'protiv' šest, 'suzdržanih' jedan. Dovoljna entitetska većina. Usvojili smo negativano Mišljenje Komisije i ovaj zakon nije dobio podršku. Deveta tačka: 63 Prijedlog poslovnika o dopuni Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Glasamo o Prijedlogu poslovnika u prvom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Dobro ste glasali, što hoćete da ponovimo?
Poslovnik je li, o Poslovniku ovome? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, znači Prijedlog poslovnika o dopuni Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu poslovnika u prvom čitanju. Ponovljeno glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 34, bez glasova 'protiv' i 'suzdržanih'. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog poslovnika Predstavničkog doma u prvom čitanju. U kontaktima sa predsjednicima klubova predlažem da se Dom odmah izjasni i o Prijedlogu poslovnika o dopuni Poslovnika u drugom čitanju. Znači, da li se slažete da idemo i u drugo čitanje odmah, prvo je glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 35, bez glasova 'protiv' i 'suzdržanih'. Konstatujem da je Dom jednoglasno odlučio da pređemo u drugo čitanje. Sada glasamo o Prijedlogu poslovnika o dopuni Poslovnika u drugom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 35, bez glasova 'protiv' i 'suzdržanih'. Konstatujem da smo usvojili dopune Poslovnika Predstavničkog doma. 64 Tačka 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka iz Mišljenja Komisije za spoljnu trgovinu i carine o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga Glasamo u drugom krugu o ovom prijedlogu zaključka iz Mišljenja Komisije. Ima li potrebe da pročitam zaključak? ____________(?) Pročitajte.
Čitaj onda ako hoće zajedno.
Dobro. Evo, s obzirom da sam dobio zahtjev da idemo u posebno glasanje zaključaka, pročitaću prvi zaključak: 'Parlamentarna skupština BiH podržava rad parlamentarnog vojnog povjerenika BiH i obavezuje Ministarstvo odbrane BiH i Zajednički štab Oružanih snaga BiH na provođenje preporuka vojnog povjerenika.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 66 'Za' 27, 'protiv' šest, 'suzdržanih' nije bilo. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo prvi zaključak usvojili. Drugi zaključak glasi: 'Ministarstvo odbrane BiH i Zajednički štab Oružanih snaga BiH obavezni su uspostaviti snažnu saradnju sa vojnim povjerenikom u pravcu otklanjanja uočenih nedostataka koji su iskazani u Izvještaju o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2011. godinu.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 31, bez glasova 'protiv' i 'suzdržanih'. Konstatujem da smo usvojili i drugi zaključak. Tačka 14. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka na temu „Stambeno zbrinjavanje povratnika“ Glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 30, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' pet. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj. Glasamo o usvajanju prijedloga zaključka poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića. Ima li potrebe da ga čitam? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne mora se. Dobro. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 24, 'protiv' šest, 'suzdržanih' dva. Nedovoljna entitetska većina. Dobićete naknadno izvještaj Kolegijuma o ovome pitanju. Prelazimo na tačku 16. tačku: Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Mirsada Đuguma sa 16. sjednice Predstavničkog doma. Glasamo o ovoj inicijativi. Molim vas da se pripremite za glasanje. 67 Možete glasati, sad! 'Za' 21, 'protiv' 12, 'suzdržanih' jedan. Nedovoljna entitetska podrška. Takođe ćete dobiti izvještaj Kolegijuma u vezi sa ovim pitanjem. Tačka 17. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Nermine Zaimović-Uzunović sa 23. sjednice Predstavničkog doma Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 20, 'protiv' 12, 'suzdržanih' tri. Naknadno će se Kolegij usaglašavati. Tačka 18. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Ismete Dervoz sa 23. sjednice Predstavničkog doma Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad. 'Za' 26, 'protiv' tri, 'suzdržanih' šest. Nedovoljna entitetska većina. I sa ovom inicijativom kao i prethodne dvije isto, dobićete izvještaj Kolegijuma. Prelazimo na tačku 19. Razmatranje produženja mandata članovima Upravnog odbora BHRT-a Takođe imam zahtjev da se glasa o svakom zaključku pojedinačno. Čitam prvi zaključak: 'Članovima Upravnog odbora BHRT-a kojima je istekao mandat ponovo se produžava mandat na period od 60 dana, počev od 1. 4. 2012. godine.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 29, 'protiv' tri, 'suzdržanih' tri. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Prelazimo na glasanje o drugom zaključku, koji glasi: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da u narednom periodu intenzivira aktivnosti na rješavanju stanja u Javnom RTV sistemu BiH.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 28, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' četiri. Dovoljna entitetska većina. 68 Konstatujem da smo usvojili drugi zaključak. Prelazimo na treći zaključak: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH da što prije realizuje zaključak Doma usvojen na 20. sjednici, održanoj 2.2.2012. godine, koji glasi: Zadužuje se Savjet ministara BiH da pripremi i dostavi u parlamentarnu proceduru izmjene i dopune Zakona o komunikacijama „Službeni glasnik BiH“, broj 31/03, 75/06 i 32/10 i Zakona o Javnom RTV serivsu BiH, „Službeni glasnik BiH“, broj 92/05 i 32/10, kako bi izmjenema postojećih odredbi navedenih zakona omogućila realizaciju zaključka Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa ponovnim sprovođenjem postupka za imenovanje članova Upravnog odbora BHRT-a iz reda hrvatskog i srpskog naroda.' Znači, ponovo tražimo od Savjeta ministara da ispoštuje naš zaključak. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 32, 'protiv' nije bilo, 'suzdržanih' tri. Konstatujem da smo usvojili i treći zaključak naše komisije. Glasamo sada, ako se slažete, o tome da se sporazumima od tačke 20. do 24. izjašnjavamo u paketu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! 'Za' 33, 'protiv' jedan, suzdržan jedan. Konstatujem da smo usvojili ovaj zahtjev. Ja pitam uvažene poslanike koji su bili 'suzdržani' i 'protiv' da li imaju potrebu za određenu saglasnost za ratifikaciju da stavimo kao posebno glasanje. Ja ću izaći u susret. [[zajednička diskusija]]