Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 35. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH koji redovito prate rad našega Doma i predstavnici nevladinih organizacija, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost je opravdao zastupnik Mato Franjičević, Azra Hadžiahmetović, a koliko znam i kolega Kalabić je na službenom putu u posjeti Kanadi. Prema evidenciji službe Parlamenta sjednici je nazočno 38 zasatupnika. Imamo dovoljan kapacitet i jedne i druge entitetske većine tako da imamo kvorum za odlučivanje. Na taj način konstatiram da su se stekli uslovi uvjeti za početak ove sjednice. Na samom početku želim se zahvaliti svojim prethodnicima koji su vodili, zasijedali ovim Domom, kolegi Bećiroviću i kolegi Miloradu Živkoviću, koji je do 19. rujna 2012. predsjedao ovim Domom, na uspješnom vođenju sjednica i korektnoj suradnji. Očekujem da ćemo i u idućem razdoblju za vrijeme moga predsjedanja uspješno i korektno surađivati i nastojati rad Doma što je moguće više intenzivirati, te dati sve od sebe kako bismo pravovremeno završili sve poslove iz svoje nadležnosti. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim vas upoznati stim da su sa dnevnog reda skinute ranije točke dnevnog reda koje su se nalazile u prijedlogu za poziv. Točka 3. – Razmatranje inicijative za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH razrješenjem ministra vanjskih poslova BiH, gospodina Zlatka Lagumžije. Naime, Kolegij Zastupničkog doma je na svojoj sjednici, koja je održana juče, te nakon toga i Kolegija Doma u proširenom sastavu, zaključio da se zatraži očitovanje od predsjedatelja Vijeća ministara, koji može da podsjetim poslovnički a ne mora se očitovati po ovoj inicijativi, te od Kluba zastupnika koji je inicirao ovu rekonstrukciju i zaključeno je, dakle da ćemo na jutrošnjoj sjednici Kolegija, koja je održana u 9,30, donijeti definitivan prijedlog za ovaj Dom. 2 Kako smo od podnositelja inicijative Kluba SNSD-a dobili prijedlog, potpisan za predsjednika Kluba, da predlažu da se točka 3. skine danas sa dnevnog reda ove sjednice. Na taj način to predlažemo i Domu. Dalje, točka 14. Izjašnjenje o inicijativi zastupnika Mirsada Mešića s 32. sjednice Zastupničkog doma, održane 19. srpnja 2012., koja glasi: „Predlažem Kolegiju Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da u dnevni red jedne od sjednica u rujnu 2012. godine bude uvrštena točka – Informacija o sudbini lakokvarljivih roba oduzetih u upravnom postupku, odnosno u vezi s počinjenim prekršajima od strane Uprave za neizravno oporezivanje BiH, na zahtjev Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine. Dalje, iza toga je predloženo skidanje točke 16. Izjašnjavanje o inicijativi zastupnika Bože Ljubića s 33. sjednice Zastupničkog doma, održane 06. rujna 2012., koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), dostavljam vam zastupničku inicijativu: Prijedlog Vijeću ministara da donese odluku o sezonskoj zabrani uvoza određenih poljoprivrednih proizvoda“, na zahtjev Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine. Točka 17. Izjašnjavanje o inicijativi zastupnika Senada Šepića koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Vijeće ministara BiH da iz sredstava tekuće pričuve i iz drugih grantova predviđenih za financiranje institucija kulture od značaja za Bosnu i Hercegovinu osigura iznos na razini iz 2010. godine za rad tih institucija“. Povjerenstvo za financije i proračun je 18.10.2012. godine dostavilo zahtjev za skidanje ove točke s dnevnog reda s obzirom da Povjerenstvo nije razmatralo navedenu inicijativu zbog pribavljanja mišljenja Ministarstva financija i trezora BiH. Nadalje predloženo je skidanje 18. točke Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog rediotelevizijskog servisa iz bošnjačkog naroda (Rang-lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH), materijal broj: 01,02-29-1179/11 od 18.11.2011. i imenovanje članova Upravnog odbora Javnog rediotelevizijskog servisa iz srpskog i hrvatskog naroda (rang-liste Regulatorne agencije za komunikacije BiH), materijal broj: 01,02-50-19-1150/12 od 04.10.2012., na zahtjev Kolegija Doma. Točka 19. Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina, na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku. Zajedničko povjerenstvo nije održalo sjednicu zbog nedostatka kvoruma tako da nismo dobili potreban materijal. Također smo skinuli i točke 21., 30. i 32. jer Povjerenstvo za vanjske poslove nije razmatralo ove materijale zbog nenazočnosti predlagatelja. A to su točke: Točka 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o uspostavi funkcionalnog bloka zračnog prostora srednje Europe, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1084/12 od 13.09.2012., na zahtjev Povjerenstva za vanjske poslove. Točka 30. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije za osnivanje Europskog ureda za komunikacije (ECO) – sastavljena u Haagu 23. lipnja 1933., kako je izmijenjena i dopunjena u 3 Kopenhagenu 9. travnja 2002., materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1082/12 od 13.09.2012., na zahtjev Povjerenstva za vanjske poslove. Točka 32. Davanje suglasnosti za ratificiranje Osmog dodatnog protokola uz Ustav Svjetskog poštanskog saveza, usvojenog u Ženevi 12. kolovoza 2008. i akata Svjetskog poštanskog saveza, usvojenih u Ženevi 23. srpnja 2008., materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1081/12 od 13.09.2012., na zahtjev Povjerenstva za vanjske poslove. Dnevni red je dopunjen točkama: Točka 14. Imenovanje parlamentarnog vojnog povjerenika BiH (prijedlog Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH), materijal broj: 01,02-34-1-1169/12 od 12.10.2012. godine. Nadalje, dnevni red je dopunjen točkom 15. Izbor člana Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine, sukladno članku 4. stavak (1) točka n) Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine. Točkom 26. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o pravnom statusu Regionalnog centra za zaštitu životne sredine za srednju i istočnu Europu, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1179/12 od 17.10.2012. godine. Te točkom 27. Davanje suglasnosti za ratificiranje Amandmana I na Ugovor o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, sklopljen 07. kolovoza 2006. u Sarajevu i 05. rujna 2006. godine u Luksemburgu – Projekt rehabilitacije puteva u Republici Srpskoj, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1180/12 od 17.10.2012. godine. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik Asim Sarajlić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, dame i gospodo. Dakle, na ranije utvrđenom dnevnom redu smo imali obaveznu tačku pod rednim broj 3. Razmatranje inicijative za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH, odnosno inicijativu Kluba SNSD-a za smjenu ministra vanjskih poslova, gospodina Zlatka Lagumžije. Cijeneći sve ovo što je bilo na užem i juče na Proširenom kolegiju mi smi iz Kluba SDA ipak cijenimo da ukoliko SNSD nije povukao inicijativu da jedino ovaj Dom se može očitovati o skidanju ove tačke dnevnog reda, tako da ja tražim da se Dom očituje o skidanju ove tačke dnevnog reda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dakle, jutros diskutirajući o ovoj točki dnevnog reda i nakon što smo dobili očitovanje Kluba SNSD-a mi smo jednoglasno u klubu(?) zaključili da su se stekli poslovnički uvjeti da predložimo Domu da se ova točka danas skine sa dnevnog reda, ali naravno postupit ćemo po prijedlogu uvaženog zastupnika. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite. 4
Gospodine predsjedavajući. Dakle, vezano za tačku 17. sa prethodnog dnevnog reda i Zemaljski muzej, ja smatram da Parlament ove zemlje treba reagovati na činjenicu da je jedna od najbitnijih institucija kulture u ovoj zemlji pa i šire zatvorena. Dakle, zatvorena je iz određenih razloga što oni koji su odgovorni za njeno funkcionisanje nisu našli mogućnost da muzej radi. Dakle, ja sam podnio inicijativu. Formalni razlog zašto to nemamo danas na sjednici Parlamenta je da nemamo stav komisije. Ja mislim da mi to trebamo danas uvrstiti u dnevni red a isto tako obavezati komisiju da se što prije odredi spram ove inicijative, s obzirom da se ovdje zaista radi o jednoj od bitnih tema u ovoj zemlji i radi se o temi koja je hitna. Mislim da nemamo prostora ovaj dio odgađati pogotovo zato što imamo ogroman i pritisak javnosti, a s druge strane znamo šta zapravo svima nama u ovoj zemlji znači Zemaljski muzej. I stoga ja vas molim da ovu tačku vratimo u dnevni red. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Senadu Šepiću. I, već odavno, dakle mi iz Kolegija smo takođe a i Dom smo upozoravali na nedostatak kvoruma pojedinih povjerenstava ali naše stajalište je da se točke koje nisu ispunile sve uvjete, dakle nemaju stajališta svih povjerenstava, ne stavljamo u prijedlog dnevnog reda. Predstavnik Vijeća ministara, zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Nikola Špirić se javio za riječ, pa izvolite.
Gospodo predsjedavajući, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Ma, naime tačka 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara, ona je prošla komisijsku fazu, ovo je danas izjašnjavanje, konačno izjašnjavanje Predstavničkog doma. S obzirom da je ovo jeda od uslova iz paketa aranžmana sa MMF-om i s njima smo razgovarali da je potrebno vršiti korekciju ovog zakona, da se vodi rasprava još u Domu naroda. I imam informacije, iako je, dakle komisijska faza završena, amandmani koji su prihvaćeni, da ima izvjesnih rezervi. Bilo bi jako štetno za BiH da ovaj zakon danas padne. Ako ima rezervi mnogo je bolje da se ovaj zakon skine danas sa izjašnjavanja a da dok je u komisijskoj fazi u Domu naroda eventualne nejasnoće se otklone kroz amandmane ako je moguće. Ja dakle samo upozoravam, ako postoje rezerve na definitivno izjašnjavanje da je bolje da se zakon sačuva i da se zajedno sa Domom narodan pokuša doći do, kroz amandmansku fazu, istovjetnog teksta. Dakle, to je moj prijedlog. Ako se slažete ok, ako ne slažete možete i danas glasati, ali sam dužan bio da upozorim. Hvala vam lijepo. 5
Zahvaljujem se predstavniku Vijeća ministara. Međutim, nije neuobičajeno, dakle i čak je praksa da se, ako se zakoni usvoje u različitom tekstu da se onda usuglašavaju. Prema tome ne vidim razloga da to danas mijenjamo. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Mene interesuje ovo pod tačkom 15., čini mi se da je neka tehnička greška u pitanju, jer se pod istom tačkom vrši izbor člana Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i donosi se odluka o razrješenju Stipe Petričevića dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine. Mislim da je ovo ili neka tehnička greška ili, neću da vjerujem da je nešto drugo.
Zahvaljujem se na ovoj primjedbi uvaženog zastupnika Mehmedovića. Evo, od tajništva sam ... da jeste tehnička greška u varijanti na bošnjačkom jeziku i potpisana je, dobit ćete novi dnevni red. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Beriz Belkić. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ispala mi je, bila je pa mi je ispala. Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
... [[nije uključen mikrofon]] bosanski jezik. Molim Vas da se tako ponašate, u skladu sa Ustavom i zakonima koje smo uvojili. Maloprije ste kazali bošnjački jezik, to je nedopustivo sa pozicije na kojoj Vi sjedite. Toliko, hvala vam.
Uvažavam ovu primjedbu. To je bila greška, lapsus ... Dakle, nije, ali u svakom slučaju slažem se i evo, ako to zadovoljava uvaženog zastupnika i javnost, dakle radilo se o lapsus ... Za riječ se javio uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja ću nešto o dnevnom redu, odnosno o skidanju ove tačke vezano za inicijativu za smjenu ministra vanjskih poslova. 6 Dakle, naravno Dom će odlučivati u skladu sa Poslovnikom kad će se razmatrati i hoće li se razmatrati. I predlagači, naravno imaju tu svoju poziciju, međutim ja želim nešto drugo da kažem. Ja zaista molim i upozoravam aktere ove šestomjesečne, da ne kažem kompozitore, ove šestomjesečne agonije da to komponovanje, prekomponovanje okončaju. Proizveli su institucionalnu blokadu BiH kako je definira gospodin Dodik, ali on propušta da kaže, naravno da je i on jedan od aktera, a da je on praktično čovjek koji upravlja ovim procesom. I ja zaista ponovno upozoravam izborne pobjednike da nakon dvije godine potpunog nerada koji je kulminirao blokadom institucija BiH okončaju ove svoje kompozicije, prekompozicije i da se konačno počne raditi. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća za raspravu se javila uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja bih možda predložila neko kompromisno rješenje ... vezano za ovu tačku dnevnog reda o kojoj je gospodin Belkić diskutovao. Naime, član 145. Poslovnika kaže da prije početka sjednice o izglasavanju nepovjerenja Savjet ministara može da podnese Domu izvještaj u pisanoj formi sa svojim mišljenjem i stavovima. S obzirom da je ovdje predsjedavajući Savjeta ministara možda bi on trebalo da nam kaže da li on ima namjeru da se izjašnjava po ovom pitanju pa da se možemo dalje da odredimo. Hvala.
Zahvaljujem se. Ne vidim da je predsjedavajući izrazio želju da se očituje, prema tome, a ja podsjećam na poslovničku odredbu da se Vijeće ministara može očitovati i čak ne kaže izrijekom predsjedavajući, dakle. Sljedeći za raspravu se javio uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Ja se izvinjavam što se ponovo javljam ali opet u tački 15. je ostala ista tačka, odnosno isti tekst koji je bio i u ranijem tekstu koji sam ja dobio na bosanskom jeziku, gospodine Ljubiću. Jest dodata još sljedeća tačka 16. ali dajte malo da se uozbilji ovo, bar pisanje dnevnog reda.
Ja koliko sam shvatio, dakle nije napravljena ispravka na intervenciju kolege Mehmedovića na bosanskom jeziku, verzije na bosanskom jeziku. /zajedničke konsultacije/ 7 Ja ne znam što je problem ali ja pred sobom ovdje imam dnevni red gdje su dodane dvije nove točke, dakle točka 14. i točka 15., s time da točka 14. glasi – imenovanje parlamentarnog vojnog povjerenika BiH (prijedlog Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnsot BiH), materijal broj taj i taj i točka 15. – izbor člana Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine, sukladno članku 4. stavak (1) točka n) Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine. Ja jednostavno ne vidim ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Jeste u dnevnom redu, samo se ponavlja.
Dakle, ja molim da se uvaži da je, radi se o tehničkoj grešci pa bit će dostavljeno. Sljedeća za raspravu se javila uvažena zastupnica Ismeta Dervoz.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, gosti. Zanima me šta je proizvelo skidanje sa dnevnog reda tačke vezan za imenovanje članova Upravnog odbora BHRT-a. Radi se o proceduri Regulatorne agencije za komunikacije koja je konačno dovedena do kraja. Nadležna komisija je dala svoje mišljenje o listama koje su dostavljene Parlamentarnoj skupštini BiH a znamo da je Parlamentarna skupština BiH produžila mandat još jedanput članovima Upravnog odbora do 01.12.2012. godine. Hoćemo li sad mi u Parlamentarnoj skupštini BiH biti krivi za to što će agonija produženja neregularnog statusa članovima upravnih 8 odbora BHRT-a i dalje produžiti. Ja pozivam na to da konačno dovedenu proceduru i mi završimo na način na koji je to potrebno. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Ismeti Dervoz. Više nemamo prijavljenih za raspravu, niti replika. Dužan sam, dakle očitovati se na prijedlog uvaženog zastupnika Asima Sarajlića. Kolegij je ponovo u konsultacijama ovdje i tijekom sjednice zaključio da sukladno poslovničkim odredbama s obzirom da je zahtjev podnositelja Kluba SNSD-a da se točka dnevnog reda skine sa današnje sjednice, zaključili smo da nije potrebno glasovanje o ovom zaključku. Tako da ja ovdje sada želim pred vas iznijeti konačan dnevni red za 35. sjednicu Zastupničkog doma. 1. Usvajanje zapisnika sa 33., oprostite, replika uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući. U članu 64. Poslovnika se govori o obaveznim tačkama dnevnog reda. U članu 65. se govori o predlaganju nove i izostavljanju neobavezne tačke dnevnog reda. Po mom mišljenju tačka 3. ranije prvobitnog dnevnog reda je obavezna tačka dnevnog reda. Ali i ako se kaže da je neobavezna o njoj odluku mora donijeti Dom. Pročitajte odredbu člana 65. Poslovnika. Predsjednik Kluba SDA ništa nije tražio drugo osim da ovaj Dom odluči hoće li to danas biti tačka dnevnog reda ili ne, jer ste je vi stavili kao obaveznu tačku dnevnog reda, da ne otvaram dalje Poslovnik i član 144. i rok od 20 dana i sve ono što piše tamo u Poslovniku. Prema tome ne možete vi odlučiti hoće li nešto biti ili neće biti, o tome može odlučiti samo, prema članu 65. Poslovnika, ovaj Dom, i to je sve što mi tražimo, osim ukoliko predlagač ne povlači tačku dnevnog reda, to je sad druga stvar. Toliko.
Zahvaljujem. Replika, odnosno poslovnička intervencija uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ujedno želim da vam poželim sreću i dobar rad u vođenju sjednice. Kolegice i kolege poslanici. Ovo se nije dešavalo do sada ni jedan put. Ja ću podsjetiti Klub SDA da je i njihov član na jednoj od sjednica povukao inicijativu i nije se ni glasalo o tome iako je bila obavezna tačka. Znači, to je praksa u ovome Domu ako jedan klub ili poslanik predloži inicijativu da ima isto tako pravo i 9 da je povuče. Mislim da tu nije ništa sporno. Ako je nešto sporno u BiH to je sporno da samo SNSD ili partije iz RS-a moraju da budu principjelne, moraju da budu u jednoj liniji i nemaju pravo da se dogovaraju sa drugim strankama i slušaju njihove ponude u vezi sa partnerstvom. Mislim da su se i stanke iz RS-a malo opametile i pokušavaju da razgovaraju na partnerskim odnosima i preko interesa. Onaj ko da bolju ponudu je naš partner, u zaštiti nacionalnih interesa i u zaštiti ekonomskih interesa RS-a. Nema ljutnje, niti političkog vraćanja, nego samo ima interes. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Živkoviću. Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Naravno da nema ljutnje dakle, ali ima insistiranja na Poslovniku i na tome da stvari raščistimo. Uopće nije sporno da predlagač može da povuče svoju inicijativu i uopće nije sporno da to dat ne treba da bude tačka dnevnog reda. Nama je samo trebalo ovo da čujemo, da ste vi povukli inicijativu i to više nije tačka dnevnog reda. Nama je predsjedavajući u uvodnom dijelu, koliko se ja mogu sjetiti sada, kazao da je predlagač ove inicijative predložio da se sačeka mišljenje Vijeća ministara i da se tačka skine s dnevnog reda. Ako ste vi odustali od inicijative to je, dakle završena stvar, samo smo to htjeli da znamo ovdje i da kompletna javnost to zna. A političke aspekte i sve ostalo otom potom, o tome ćemo razgovarati nadugo i naširoko. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Džaferoviću. Evo, drago mi je da smo se konačno razumjeli. Prema tome ja prelazim na čitanje konačnog dnevnog reda po kojem će danas raditi ovaj Dom. Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika 33. i 34. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-31/12 od 13.07.2012. godine (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-40/12 od 24.09.2012. godine (prvo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-32/12 od 16.07.2012. godine (prvo čitanje); 10 6. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Ismeta Dervoz, zakon broj: 01-02-1-38/12 od 04.09.2012. godine (prvo čitanje); 7. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o razrješenju s dužnosti dosadašnjeg zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denisa Bećirovića; 8. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o udrugama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-29/12 od 06.07.2012. godine (prvo čitanje); 9. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o besplatnoj pravnoj pomoći – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-33/12 od 23.07.2012. godine (prvo čitanje); 10. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunikacijama po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupničkog doma – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/12 od 27.08.2012. godine; 11. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zaključku broj 1 iz Mišljenja Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine o Izvješću iz područja poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2011. godinu (materijal Vijeća ministara BiH broj: 01,02-28-1005/12 od 07.08.2012. godine); 12. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Kluba SBB-a BiH povodom razmatranja Informacije o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dana 31.12.2011. godine (materijal Vijeća ministara BiH broj: 01,02-50-19-959/12 od 20.07.2012. godine); 13. Izjašnjenje o inicijativi zastupnice Aleksandre Pandurević s 33. sjednice Zastupničkog doma, održane 6. rujna 2012. godine, koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim zastupničku inicijativu: Zadužuje se Vijeće ministara BiH da formira interresornu radnu skupinu koja će pripremiti i u parlamentarnu proceduru dostaviti Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i provođenja međunarodnih ugovora. Članovi ove radne skupine trebaju biti stručnjaci iz predmetnog područja (predstavnici Ministarstva vanjskih poslova BiH, Ministarstva pravde BiH, Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Ministarstva financija i trezora BiH i Ministarstva civilnih poslova BiH) i dužni su uvažiti primjedbe iz obrazloženja koje tretira nedostatke postojećeg Zakona o postupku zaključivanja i provođenja međunarodnih ugovora („Službeni glasnik BiH“, broj 29/00), koje dostavljam u privitku“; 14. Imenovanje parlamentarnog vojnog povjerenika BiH (prijedlog Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH), materijal broj: 01,02-34-1-1169/12 od 12.10.2012. godine; 15. Izbor člana Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine, sukladno članku 4. stavak (1) točka n) Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine; 16. Prijedlog odluke o razrješenju Stipe Petričevića dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine; 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Švedske o policijskoj suradnji, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1154/12 od 08.10.2012. godine; 11 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije koji se odnosi na Nacionalni program za 2011. godinu u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1153/12 od 08.10.2012. godine; 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u vezi s višekorisničkim programom za Tempus u sklopu IPA-ine komponente pomoć u tranziciji i izgradnji institucija za 2011. godinu, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1155/12 od 08.10.2012. godine; 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni zaštitnih mjera u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1083/12 od 13.09.2012. godine; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dodatnog protokola uz Sporazum između Bosne i Hercegovine i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni zaštitnih mjera u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1117/12 od 24.09.2012. godine; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Kreditnog sporazuma – Projekt obnove stambenih jedinica za raseljene osobe u Bosni i Hercegovini – između Bosne i Hercegovine i Saudijskog razvojnog fonda, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1080/12 od 13.09.2012. godine; 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Lisabonskog sporazuma o zaštiti oznaka podrijetla i njihovom međunarodnom registriranju od 31. listopada 1958., izmijenjenog u Stockholmu 14. srpnja 1967. i s amandmanima od 28. rujna 1979. godine, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1079/12 od 13.09.2012. godine; 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Madridskog sporazuma o suzbijanju lažnih i prijevarnih oznaka podrijetla na proizvodima, sklopljenog u Madridu 14. travnja 1891. godine, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1102/12 od 18.09.2012. godine; 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske o provedbi Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske zajednice o readmisiji osoba koje borave bez dozvole, potpisan u Bruxellesu 18. rujna 2007. godine (provedbeni protokol), materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1077/12 od 13.09.2012. godine; 26. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o pravnom statusu Regionalnog centra za zaštitu okoliša za srednju i istočnu Europu, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05- 2-1179/12 od 17.10.2012. godine; 27. Davanje suglasnosti za ratificiranje Amandmana I na Ugovor o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, sklopljen 07. kolovoza 2006. u Sarajevu i 05. rujna 2006. godine u Luksemburgu – Projekt rehabilitacije cesta u Republici Srpskoj, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1180/12 od 17.10.2012. godine; 28. Davanje suglasnosti za ratificiranje Amandmana I na Posebni ugovor o financiranju između Bosne i Hercegovine i KfW-a za Kreditni garantni fond III (CGF III) za promoviranje mikro, malih i srednjih poduzeća, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02- 05-2-1078/12 od 13.09.2012. godine; 29. Davanje suglasnosti za ratificiranje Izmjena i dopuna Statuta Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA), materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1101/12 od 13.09.2012. godine; 12 30. Davanje suglasnosti za otkazivanje Konvencije o izdavanju krivaca, sklopljene između Vijeća ministara BiH i Švicarske, potpisane 28. studenog 1887. godine, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-05-2-1110/12 od 20.09.2012. godine. Dakle, to bi bio dnevni red po kojem ćemo danas raditi na ovoj 35. sjednici. Prelazimo, dakle na točku jedan dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 33. i 34. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Dakle, prelazimo na točku dva, Ad. 2. Zastupnička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja bih vas zamolio da ja svoje komentare pripremim za iduću sjednicu. Radi se zapravo o dvije inicijative koje trebaju biti ovdje na dnevnom redu. Ja se zahvaljujem Vijeću ministra, dostavili su odgovor na pitanje i analizu stanja u oblasti primjene Okvirnog, osnovnog zakona, Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju i o mjerama koje se u BiH poduzimaju kada je nezaposlenost u pitanju. To su dvije informacije koje smo dobili od Vijeća ministara. Ja mislim da one treba da budu tačke dnevnog reda ovdje na sjednici Doma, ali ja ću to pripremiti za iduću sjednicu. I kada je u pitanju Ministarstvo pravde, hvala im na odgovoru na pitanje u pogledu zastarjelosti izvršenja novčanih kazni izrečenih u prekršajnom postupku. Mislim da informacije, da činjenice koje su navedene u Informaciji zahtijevaju jednu dublju analizu od strane Ministarstva pravde i bavljenje tim problemom od strane Ministarstva pravde, naravno i drugih nadležnih ministarstava. Ali dozvolite mi da na idućoj sjednici ja detaljno obrazložim ove stvari i o njima govorim, tako da ću se definitivno očitovati na idućoj sjednici. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Uvaženi zastupnik doktor Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, dva očitovanja.
Zahvaljujem. Dobio sam odgovor od Ministarstva pravde u vezi sa pitanjem za nelegalnim davanjem državljanstva BiH. Iskreno da vam kažem malo sam razočaran odgovorom, jer je navedena samo zakonska odredba u kome se u vezi sa Zakonom o zaštiti podataka meni ne mogu dostaviti imena, prezimena i lica o kojima sam ja tražio odgovor. 14 Tražim od Ministarstva pravde da prema tom istom Zakonu i meni, kao članu Kolegija koji imam pravo na te podatke, dostavi kao tajni, ako je potrebno, odgovor u skladu sa tim Zakonom, znate. Jer ne mogu da dopustim da je Visoki sudski i tužilački savjet dao vama te podatke, a vi da to ne možete dati meni. Da li to znači da oni više vjeruju vama, nego što vi vjerujte meni? Jer ako su oni po tom istom Zakonu mogli te podatke dostaviti vama, onda ste i vi po tom istom Zakonu mogli dostaviti podatke meni, pa makar da navedete da je to tajno. Prema tome, ne mogu da dopustim da u ovoj državi jedna organizacija ili jedna služba više vjeruje ministarstvu, nego poslanicima. Što se tiče odgovora koji se tiče evidencije nestalih osoba i stvari koje se dešavaju u Institutu za nestale, pitanje je postavljeno da bi se stvari dovele na čistac. I ovde je neosporno konstatovano da u trenutnoj situaciji, u trenutnoj poziciji imamo VD-ove gdje ne rade zajedno, gdje jedan član Kolegija se drznuo da bez sastanka sa ostalim članovima Kolegijuma napiše odgovor. I to imate kao dopis jednog člana Kolegijuma da to nije bilo na sjednici Kolegijuma i da je on to samovoljno napisao. Vidimo i situaciju da je Ministarstvo imalo problem da raspiše izbor za članove Kolegijuma, da imamo nedopustiv stav Međunarodno internacionalne komisije za nestale osobe, koja je tek nakon godinu i po dana nerada po tom pitanju dostavila prijedlog da to preuzme država BiH ... Savjet ministara. Šta je ta organizacija čekala godinu i po dana? Koji je interes bio da se ne raspiše konkurs godinu i po dana? I vidim da ste vi na osnovu svega ovoga predložili, a to je i učinjeno, da se obustavi postupak za izbor Kolegijuma direktora koji je pokrenut od strane ljudi koji su tamo u privremenom mandatu, što i jeste reakcija na pitanje koje sam ja postavio. I ja pohvaljujem ... samo se pitam zašto je trebalo toliko vremena da protekne u vezi s time. A to je i odgovor ujedno i mojoj kolegici uvaženoj Ismeti Dervoz, gdje je pokazan način kako ljudi, koji su tamo privremeno ostavljeni, ne mogu da raspisuju konkurs za to isto tijelo. Znači mora se od pitanja kokoš ili jaje vratiti na početak. Ti ljudi trebaju prvo da budu razrješeni, a onda da punosnažni, legitimni raspisuju konkurs. Takva situacije je i u RAK-u. I zato je skinuta današnja tačka s dnevnog reda. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Najprije bih želio da se zahvalim Direkciji evropskih integracija koji su mi dosta jasno i opširno dogovorili na sve aktivnosti koje su proveli u oblasti, prije svega prometa i komunikacija, na području BiH, odnosno direktiva koje je neophodno uskladiti u BiH sa propisima EU. U tom pogledu ja sam postavio pitanje kantonalnim ministarstvima prometa i komunikacija da se izjasne u kojoj mjeri se provode međunarodni propisi iz oblasti prometa i komunikacija. Međutim, dobio sam od većine kantona i entiteta RS-a da je manje više da se propisi provode 100% i da nema nikakvih problema, što zasigurno me je posebno potaklo da postavim pitanje Ministarstvu transporta i komunikacija BiH prije 3-4 mjeseca. Međutim, moram priznati da do danas nisam dobio 15 odgovora, a prije svega želio bih reći da ta pitanja su se odnosila – šta je sa prometnom politikom i prometnom strategijom BiH? Šta je sa Zakonom o poštanskom prometu, Zakonom o komunikacijama, šta je sa usklađivanjem propisa sa direktivama EU u vezi sigurnosti i ineteroperabilnosti željezničkog sistema? Na kraju mogu reći da od Ministarstva transporta i komunikacija nisam dobio još nikakav odgovor. Ja bih ovom prilikom zaista zamolio, jer su urgentne stvari, znam da su problemi, kako u željeznicama tako u komunikacijama, tako u poštama, pa i u drugim oblastima cestovnog prometa, da se o ovim stvarima što je moguće prije povede računa i ove aktivnosti, prije svega pitanje koje sam postavio, odgovori, odnosno poduzmu odgovarajući koraci. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Ja sam dobio odgovor od Savjeta ministara na pitanje šta je sa sredstvima koja su predviđena od strane Grčke Vlade za izgradnju bolnice u Kasindolu. Dobio sam odgovor da su ta sredstva koja su odobrena još uvijek produžena na 2020. godinu i da se još uvijek Grčka Vlada nije odredila oko toga da li će i u kom vremenskom periodu uložiti. Sredstva koja su predviđena od Savjeta minsitara stoje na raspolaganju već nekoliko godina. Pa bih, umjesto komentara, zamolio Vijeće ministara da, kada je u pitanju ovaj proces oko toga da li će Vlada Grčke uložiti ili ne sredstva, da se to čim prije dođe do odgovora i kakao bi nakon toga sredstva koja su predviđena od Savjeta minsitara krenuli, jer bolnici u Kasindolu je izuzetno potrebno, u njoj se liječi preko 100.000 stanovnika sa ovog prostora a potpuno je neuslovna za tu funkciju. Iz tih razloga bih zamolio Vijeće ministara još jedanput da sa Grčkom Vladom završi pregovore, i ukoliko ta sredstva dođu biće dobro, a ukoliko ne, da se oslanjamo na vlastita sredstva i da idemo u izgradnju bolnice. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege. Dakle, ovo je drugi mandat kako pokušavam da dobijem odgovor na pitanje vezano za preduzeće Službeni list koji izdaje novine „Službeni glasnik“. Dakle, i u prošlom sazivu sam imala bezbroj inicijativa i samo da podsjetim da je sadašnji Službeni list koji izdaje „Službeni glasnik“ nastao Odlukom o privremenom preuzimanju prava, odnosno nastao je Odlukom Republikom BiH iz 16 '96. godine, a Savjet ministara je 2004. godine privremeno preuzeo upravljačka prava i ta privremenost traje do danas. BiH nema Zakon o javnim preduzećima i zbog toga Ministarstvo pravde zna dobro da ovakav zakon ne može ni biti na nivou BiH i zato i jesmo u poziciji da imamo jedan totalno neregulisan status institucije koja ostvaruje ogroman prihod, čiji izvještaji idu i ne idu na Savjet minsitara, a novac koji se troši, ja bih voljela da znam ko daje nalog i gdje taj novac odlazi? Vrejovatno će vam biti neobično da u toj instituciji imamo dva člana koji su 16 godina članovi Upravnog odbora. Dva člana su po 10 godina, a treći je 8. Dakle, iako je izmijenjena, Sajvet ministara je izmjenio tu Odluku o dužini trajanja članova Upravnog odbora, ništa se na tom dijelu nije promijenilo. I još nešto što se takođe nije desilo, raspisana je procedura za izbor novih članova Upravnog odbora. Osam mjeseci je prošlo od tada. Još uvijek niko ništa ne rješava na tom planu. Vrhunac je, u prilogu mi je dostavljen Izvještaj za 2010. godinu, revizija, Kancelarija za reviziju je izvršila zadnju reviziju mislim 2007.godine. Dakle, to je sigurno prioritetan zadatak Savjeta minsitara i ne može se donijeti novi zakon sve dok on ne bude napravljen na ustavan način. Ja vjerujem da Savjet ministara će staviti ovo kao svoj zadatak i da će riješiti ovaj problem u narednom vremenu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja imam, evo reakciju na dva pitanja. Na prošloj sjednici podnio sam dva pitanja vezano za izdavanje vize u moj diplomatski pasoš. Dobio sam dva odgovora. Nisam zadovoljan ni sa jednim jer su jako kontradiktorni. Vjerujem da ste imali priliku, svako od vas, vidjeti odgovore, i od Ministarstva vanjskih poslova a i od Zajedničke službe ovdje našeg Parlamenta koji su odgovorni da čuvaju naša lična dokumenta. Naime, u odgovoru iz MIP-a je vidljivo da, dakle u odgovoru stoji da oni se nisu bavili ovim poslom, nisu odavali podatke ali su kontradiktorni samim tim što su u samom odgovoru i dostavili notu Ambasade SAD, koja je izrazila svoje duboko razočarenje da su povjerljive i netačne informacije dospjele u javnost. S druge strane oni prebacuju odgovornost na Zajedničku službu ovdje u Parlamentu a ovdje u Parlamentu ljudi koji se bave ovim poslom su mi također dostavili odgovor u kojem su rekli, kako piše ovdje, da čak, dakle da sekretar Zajedničke službe nam odgovara da lične podatke zaposlenika Šepića nisam ni vidio pa iste nisam mogao ni prenositi. Dakle, ja danas obnavljam ova oba pitanja i tražim od obje institucije, dakle da odgovore konkretno na pitanja koja sam postavio. I MIP i Zajednička služba Parlamenta, dakle da imamo usaglašen stav sa njihovim osvrtom na pisanje medija o ovom pitanju. I ukoliko ponovo budemo imali ove kontradiktornosti zatražiću na narednoj sjednici da i usmeno porazgovaramo ovdje u ovome Domu, da nam rukovodioci obje ove institucije usmeno odgovore kako je moguće, dakle da čak se jedna interna prepiska unutar Ministarstva vanjskih poslova koja se dešava na relaciji 17 pomoćnik ministra i kabinet ministra, sutradan nađe u novinama. A da nam onda dostavi neko pitanje da nema apsolutno nikakve veze s tim. Dakle, i očekujem precizan odgovor i od jedne i od druge institucije. Ovo je jako bitno pitanje. One institucije koje trebaju da štite nas i štite naša prava, dakle ako se ovakvim stvarima bave kada je u pitanju poslanik u Parlamentu BiH, onda možete zamisliti kakvu poruku šalju građanima ove zemlje. I druga je reakcija na pitanje postavljeno, vezano za zajedničku sjednicu oba doma o procesu, o evropskom putu i ispunjavanju uvjeta. Ja sam zadovoljan sa ovim odgovorom Vijeća ministra. Ali u ovome odgovoru su jasno precizirani rokovi, šta to zapravo trebamo uraditi u kojem roku. Kraj oktobra su odgovori na listu pitanja EU, oko javnih nabavki i okoliša i o mehanizmu koordinacija. Kraj novembra je izmijenjeni Ustav. Stoga ja ponovo pokrećem inicijativu, odnosno pozivam oba doma da zakažu sjednicu, zajedničku sjednicu posvećenu evropskom putu, jer to su pitanja koja smo dogovorili prije 6-7 mjeseci, ali evo nažalost još uvijek nemamo taj datum oko održavanja te sjednice. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Kolege zastupnici. Ja sam postavio pitanje šta se čini na realizaciji naplate potraživanja klirinškog duga od strane Ruske Federacije za BiH. Zahvaljujem se na odgovoru. Naime, kao što sam u pitanju rekao, moj cilj nije bio da dobijem odgovor. Naime, s obzirom da kao tadašnji ministar sam to i radio, znam potpunu informaciju, moj cilj je bio, pošto sam, je li, primijetio da stvari stoje u mjestu, da iniciram rješavanje ovoga problema. Naime, 200 miliona dolara zahtijeva i jedina smo zemlja iz bivše Jugoslavije koja to nije riješila i točno je da smo mi točno, evo skoro prije dvije godine utvrdili prijedlog osnova za vođenje pregovora koje nije prošlo na Predsjedništvu. I ono što je najgore, a to i danas tako stoji, niko ništa ne čini. I sada bih se ja mogao našaliti i reći kliring stoji negdje možda oko semafora kod Skenderije jer vjerovatno Predsjedništvo misli da treba to napraviti Savjet ministara, a Savjet ministara daje odgovor – preporučuje se Predsjedništvu, očekuje se od njega da to napravi. Mislim da je ovo ozbiljna stvar i da, ne znam ko će prvi, ali evo ja predlažem da to bude Vijeće ministara koje će pokrenuti ponovo prema Predsjedništvu inicijativu da se ova stvar riješava. A evo, podsjetit ću samo, sada sam se sjetio, da kada sam tada bio na Predsjedništvu, da u ... u široj paleti roba koje su se trebale naplatiti pored spornog plina, bile su i protupožarna sredstva u vidu onih ne znam, ... traktora i td. Pa evo, samo svježe da se podsjetimo godine požara. Tada je ta inicijativa ismijana, zbog toga to govorim. Još jedanput želim reći – kolege zamoliću da poduzmete bar vi prvi, jer mislim da ste izvršni i operativni prema Predsjedništvu, da se ovo riješava jer ovo zaslužuje malo više aktivnosti i 200 miliona dolara nije malo. Hvala. 18
Zahvaljujem. Uvaženi zastpnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja sam maloprije s početka ove sjednice dobio odgovore na ova dva pitanja od Uprave za indirektno oporezivanje i Minsitarstva odbrane, stoga evo da samo zadržim pravo da komentarišem ove odgovore na sljedećoj sjednici Zatupničkog doma.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik ... _____________ [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala predsjedavajući. Ja neću oduzimati vrijeme. Ja ću, imam pet poslaničkih pitanja, daću ih u pisanoj formi čim tehničke službe ovaj dio posla završe. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite. 19
Ja imam dva pitanja. Jedno za Upravu indirektnog oporezivanja, a riječ je – Ko su uvoznici 18.000 tona mesa u proteklih 7 mjeseci ove godine? Iz kojih zemalja se ono uvozilo, gdje se nakon toga distribuiralo i ko su njegovi zadnji prodavci? Za Direkciju za pasivni podbilans preduzeća i banaka u Federaciji i Agenciji za privatizaciju, odnosno Vladi Federacije BiH – Šta je Direkcija do sada konkretno preduzle u pogledu vraćanja imovine koja je vlasništvo preduzeća iz BiH a koja se nalazi na teritoriji republika bivše države SFRJ? Šta je sa realizacijom Ugovora o prodaji Energopetrola? Šta je učinjeno sa otkrićem imovine „Borac“ Travnik u inostranstvu za koju je lažno prikazano da je prodata već 1999. godine? Šta je učinjeno sa predmetom prodaje imovine KTK Visoko iz pasivnog podbilansa a koja se nije smjela prodati? Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, u skladu sa malopređašnjom pričom o Službenom glasniku tražim da mi Savjet ministara dostavi odgovore ponovo na sljedeća pitanja – Zašto Savjet ministara još uvijek nije usvojio Izvještaj o radu Službenog lista BiH za 2011.? Tražim da mi se dostavi na uvid pod, 1. Cjenovnik oglašavanja objava javnih nabavki u „Službenom glasniku BiH“ koji je usvojio Savjet ministara – Odluka sa 77. sjednice od 19.02.2007., kao i cjenovnik objava ostalih pravnih akata; 2. Posljednji revizorski izvještaj; 3. Bilan stanja i bilans uspjeha za 2011. godinu; 4. Kolika je ukupna veličina novog poslovnog prostora Službenog lista, koliko od toga koristi Službeni list a koliko tri institucije BiH – Pravobranilaštvo, Fond za povratak i Kancelarija predstavnika Savjeta ministra pred Evropskim sudom za ljudska prava. Navesti broj kvadrata po svakoj instituciji, i 5. Zašto Savjet minstiara nije izvršio izbor predsjednika i članova Upravnog odbora Službenog lista iako je procedura provedena i dostavljena preporuka prije 8 mjeseci, 21.02.12012. godine? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite. 20
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, kolegice i kolege. Petu godinu postavljam isto poslaničko pitanje i dobivam djelimične odgovore, ali nikada naravno ne mogu biti zadovoljan. Pa sve ovo samo da digresiju napravim, ... prijedlog inicijative uvaženog kolege Mešića oko ovih kvarljivih roba, šta je sa njima i šta Uprava za indirektno oporezivanje misli, s obzirom da je završen postupak, ali evo, ja želim da obnovim to pitanje i da proširim na sve robe. Dakle, dobivao sam informacije da je negdje oko 1.800 automobila oduzeto u drugostepenom postupku gdje je konačno završen postupak, pa su oni izlazili sa informacijama u javnosti da će to ići u neku reciklažu, pa sam ja ovdje predlagao na Parlamentu da se formira Nezavisna komisija od eksperata van Parlamenta, dakle od stručnjaka razne struke, tehničke, ne znam, saobraćajne i ove druge, da izvrše procjenu šta stvarno treba ići u reciklažu, šta se može pokloniti humanitarnim organizacijama, šta treba ići na licitaciju. Sve sa jednim ciljem, jer je potpuno jasno i dobio sam i takvu informaciju, da se izdvaja nekoliko stotina hiljada maraka za plaćanje skladišnog prostora tih roba. Dakle, ja sada proširujem pitanje na sve, ne na ove prehrambene artikle koji će propasti ako im rok istekne važnosti jer ne može se čekati, nego na sve. Dakle, akcizne robe, automobile, tehničku robu, ma sve ono što je završeno u drugostepenom postupku, a što je sad na evidenciji Uprave za indirektno oporezivanje. Dakle, ja ovdje ne vidim izlaz iz ovoga, jedino da li je moguće ta inicijativa, uvaženi predsjedavajući Savjeta minsitra, da Vi razgovarate sa Upravom za indirektno oporezivanje, da ih pozovete pa kažete šta oni od svih mogućih roba imaju na lageru, bez obzira bile akcizne, bile kvarljive, poljoprivredne, tehničke, bilo koje, gdje se one nalaze i šta je za stvarno otpad, šta je za prodaju, da li se može ostvariti iakakav prihod od tih roba koje stoje po raznim skladištima? Ako ništa drugo da se prekine sa plaćanjem stotina hiljada maraka skladišnog prostora za ono što stoji godinama i što sasvim svjesno i Uprava za indirektno oporezivanje, odugovlačeći godinama ne riješavajući taj problem, uništava tu robu. Neka su možda, evo kod automobila, možda bila i u voznom stanju ali s obzirom da 7 godina stoje kome su ona više važna? I dajte da se jednom sa Upravom za indirektno oporezivanje, koja je institucija iznad svih institucija, pa čak i iznad ovog Parlamenta, razriješi ovo pitanje. Zato tražim direktan odgovor od njih. Sve moguće robe koje postoje da nam dostave informaciju šta je s njima i sva moguća izdvajanja za taj skladišni prostor koliko su do sada platili? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, ministri poštovani. 21 Moje pitanje upućeno je Ministarstvu pravde a donosi se na to – Kada će psihijatrijska bolnica za forenzička ispitivanja na Sokocu početi sa radiom? Smatram da je prilično produžen termin njenog zvaničnog otvaranja i rada, a smatram da je od izuzetnog značaja za psihijatrijske forenzičke slučajeve osuđenike, one koji su predmet psihijatrijske forenzike. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja imam tri poslanička pitanja i jednu inicijativu, i koristim se prilikom da to u pismenoj formi predam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, zamjenik predsjedatelja doktor Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pitanje je upućeno Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa – U kojoj fazi su pregovori između BiH i Svjetske trgovinske organizacije o ulasku BiH u ovu organizaciju? Da li je tačno da je uslov za ulazak u ovu organizaciju dopuštanje uvoza genetski modifikovanih organizama? Ako jeste, kako ministarstvo misli ispuniti ovaj uslov uzimajući u obzir postojeću legislativu po ovoj oblasti? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja imam dva kratka pitanja. Na jedno bi mi možda mogao odma odgovoriti predsjedavajući Vijeća ministara, naravno ako me čuje, ja ću to ponoviti. Dakle, u kojoj fazi se nalazi proces, odnosno postupak za donošenjem Budžeta za 2013. godinu? Da podsjetim na rokove, dakle 15.10 Budžet je već trebao biti u Predsjedništvu BiH, a mi smo ovdje trebali okončati postupak 15.11. i dostaviti Budžet Domu naroda. 22 Ja se bojim, imajući na umu ove rokove, da mi to ispoštovati nećemo moći i bojim se da polako prelazi nam u naviku da privremeno finansiranje mijenja Budžet koji smo dužni donijeti u toku tekuće godine za narednu godinu. Ja se nadam da će predsjedavajući Vijeća nam dati neke informacije, jer ovo je tema koja je, po meni, u ovom trenutku najaktuelnija. I drugo pitanje je za Vladu Federacije BiH – Da li je tačna informacija da Vlada Federacije BiH namjerava prodati tri objekta sa statusom državne imovine, na koje pravo korištenja ima Fond penzijsko-invalidskog osiguranja Federacije BiH? Obrazloženje: Očito je da se radi o državnoj imovini po osnovu kontinuiteta, a koju koristi Fond penzijsko- invalidskog osiguranja i o kojoj može odlučivati samo ovaj Parlament, što je potvrdila i Odluka Ustavnog suda koju je nedavno Ustavni sud BiH donio. Hvala. Gospodine Bevanda, ako nam možete dati informaciju, ja bih Vas molio oko Budžeta.
Zhvaljujem. Predsjedavajći će, gospodin Bevanda ima riječ da odgovori.
Evo da dam odmah dgovor, to je najlakše. Radna verzija Proračuna je završena, upućena svim proračunskim korisnicima i biće razmatrana na sjednici Vijeća idući tjedan.
nije uključen mikrofon
Nije.
nije uključen mikrofon
Kasnimo, kasnimo. Ja mislim da je ovo najmanje kašnjenje u zadnjih 20 godina.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući dozvolite da pozdravim sve prisutne. 23 Moje pitanje je upućeno Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH a ono glasi – Da li su završene procedure za ratifikaciju Konvencije za prevenciju i borbu protiv nasilja u porodici Vijeća Evrope i kada će BiH istu ratificirati? U obrazloženju sam navela da kao članica Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku ovog Doma, 17.09.2012. godine, razgovarala sam sa gospodinom Gardetom, izvjestiocem Odbora za jednakost i nediskriminaciju Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, prilikom njegove službene posjete BiH i ovom Domu. Izvjestilac Gardeto se posebno interesirao za zakonodavstvo koje reguliše učešće žena u politici, porodično zakonodavstvo, te posebno prevenciju i borbu protiv nasilja u porodici, naglasivši da BiH još nije ratificirala Konvenciju za prevenciju i brobu protiv nasilja u porodici Vijeća Evrope. Imajući u vidu značaj navedene Konvencije postavljam navedeno pitanje i molim odgovor u pisanoj formi. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći za postavljanje pitanja novih, uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo. Gospodin predsjedatelj, Božo Ljubić, ovo sam htio s njim, inicijativa, nisam dobro razumio u startu, ova inicijativa koja je bila pokrenuta od strane uvaženog zastupnika Ljubića, a vezana za prijedlog da Vijeće ministara donese odluku o sezonskoj zabrani uvoza određenih poljoprivrednih proizvoda na zahtjev Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine, da li ova točka će biti na sljedećoj sjednici ili neće, nisam to dobro razumio. Ako neće, onda ja pokrećem inicijativu u tom smislu. Pa evo, ako možemo tu sada dobiti odgovor?
Zahvaljujem. Za novo poslaničko pitanje prijavio se poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam ovo pitanje potezao još na početku mandata ovog Prlamenta. Naime, radi se o polaganju stručnih ispita iz oblasti uprave, dakle državnih ispita. Naime, prema sadašnjim propisima na nivou institucija BiH ispite provode Agencija za državnu službu i Ministarstvo pravde. Ministarstvo pravde ne može provoditi taj ispit jer je to polupolitičko tijelo. Ispit može provoditi samo nezavisna agencija a to je Agencija za državnu službu. 24 Sada bih postavio pitanje Minsitarstvu pravde – Kada će eliminisati putem izmjena propisa tu mogućost? Ne bi trebalo objašnjavati zašto je to tako. Naime, ministarstvo je politički organ, koji može politički uticati na sistem ispitivanja. Prema tome, ta odredba nije u skladu sa evropskim standardima. Daje se posebnoj nezavisnoj agenciji da može provoditi te ispite.
Ja bih zamolio samo pomoćnika ministra da ipak omogućite da kolega, zahvaljujem unaprijed.
I drugo pitanje ja bih također inicirao. Naime, svojevremeno sam postavio pitanje Ministarstvu saobraćaja i komunikacija – Da li postoji mogućnost da se ubrza procs izgradnje mosta na Savi kod Gradiške? Ja sam uvjeren da može, da postoji mogućnost da se to ubrza. No međutim, nikada nisam dobio odgovor ni od Ministarstva spoljnih poslova, ni od nadležnog ministarstva. Postoji jedan sporazum između Hrvatske i BiH koji govori da će se to žurno, da će to brzo, hitno. No međutim, koliko je meni poznato, ne postoji precizan rok. Stoga bih sugerisao nadležnim organima da se precizira rok između Hrvatske i BiH i da se priđe što brže izgradnji tog mosta. To je veoma, veoma važno pitanje. Nemojte da vas podsjećam na činjenicu kada su blagdani koliko ljudi čekaju na tim prelazima, po 4-5 sati. Mislim da se tu vi, to je ogledalo države i njenih institucija. Dakle, čini mi se da postoji malo brige i mara za takve stvari. Postojeća konstelacija odnosa u Hrvatskoj je takva da se to moglo postići. Uvjeravam vas da se to moglo sa sadašnjom vlasti postići, da su ti radovi već trebali odpočeti sa radom, dakle izgradnja mosta. 30 miliona od Okučana priključak, nije taj iznos koji Hrvatska ne može podnijeti, to su veoma mala sredstva. Prema tome, mislim da nadležni organi trebaju sa više mara, više htijenja, više želje prići toj stvari i da otpočne izgradnja tog dijela mosta, odnosno autoputa, kako bi se ovaj atuoput priključio prema Hrvatskoj. To je interes svih, nije interes to Republike Srpske samo. Dakle, tim putem prelaze, da ne kažem, sva tri naroda, posebno u blagdane, nova godina, božićni praznici i td. Hvala.
Hvala. S ovim zatvaram drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju isntitucija BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Podsjećam, na 33. sjednici Doma, održanoj 06.09.2012. godine, Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležno Povjerenstvo za, odnosno Komisija za finansije i budžet je dostavilo 25 izvještaj o Prijedlogu zakona 17.10.2012. godine. Komisija je usvojila dva amandmana koji, ukoliko Zakon se usvoji, postaju i njegov sastavni dio. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Prvi se za riječ prijavio poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Cijeneći važnost ovog Zakona predlažim da se izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH odloži do izjašnjavanja Doma naroda o istom Zakonu. U obrazloženju bih kratko istaknuo da je potrebno dodatno vrijeme za pojašnjenje pojedinih odredbi i usaglašavanje sa predlagačem Zakona, posebno kad je riječ o članu 3. ovog Zakona. Eventualne korekcije koje mogu proisteći iz dodatnih konsultacija moguće je u teks Zakona unijeti u amandmanskoj prceduri koja je u toku u Domu naroda. Izjašnjavanje je posebno značajno s obzirom da bi kao jedna od mogućih varijanti ishoda glasanja ovog Zakona na današnjoj sjednici bilo odbijanje, njegovo odbijanje čime bi se izgubilo značajno dragocjeno vrijeme u usaglašavanju ovog Zakona, odnosno onemogućilo usaglašavanje sa Domom naroda i na taj način bi se jedna od vrlo važnih obaveza, koje smo preuzeli u stend baj aranžmanu sa MMF-om, odložila na neodređeno vrijeme. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Za repliku se prijavila poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa, poštovani predsjedavajući, dakle znamo da Poslovnik kaže da zakone po pravili razmatra prvo Predstavnički dom. I zaista nikad nisam do sad bila u poziciji da Predstavnički dom čeka izjašnjavanje Doma naroda da bi donio odluku. Mislim da to je zaista neprimjereno, jer ovo je drugi krug, nema praktično ni rasprave ukoliko nešto nije vezano za same amandmane, tako da je ovo vrlo iznenađujući prijedlog. Obavezna tačka, završena cijela procedura, da je to bilo poslije prvog čitanja ja bih imala razumijevanja i zasta bi se to moglo shvatiti, ali sad u ovom momentu predlagati sačekivanje odluke Doma naroda mislim da to zaista nema smisla.
Za diskusiju se prijavio poslanik Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolege. Ja kao predsjednik Komisije za budžet i finansije moram konstatovati da je došlo do jedne tehničke greške kad je u pitanju Mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH. U ovom Mišljenju stoji da je nakon opće rasprave Komisija sa 5 glasova 26 za, 1 glasom protiv prihvatila principe Prijedloga zakona. Situacija je drugačija, očito se radi o tehničkoj greški, ovo je bitno zato što je Zakon jako važan, da je Komisija glasala sa, s 5 glasova za, 3 glasa protiv i 1 suzdržanim. Hvala.
Zahvaljujem. Za diskusiju se prijavio poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ovo o čemu je govorio predsjednik Komisije uočio sam pa neću ponavljati i očito da je to možda greška u kucanju materijala, sumnjam da je to bila namjera. Želim reći par riječi vezano za ovaj Zakon jer sam bio jedan od onih, ili je SDA bila protiv ovakvog Prijedloga zakona iz više razloga. Znači, ovaj Prijedlog zakona prevashodno je predložen da bi se, kako u obrazloženju kaže Vijeće ministara, obezbjedilo sigurno, obezbjedila sigurna otplata vanjskog duga BiH, s obrazloženjem da postojeće zakonsko rješenje ili nije garancija ili se tumači na različite načine i onda ne možemo, u 2012. godini došli u situaciju da BiH je kasnila sa otplatom vanjskog duga, morala su se obezbjediti i određena sredstva za plaćanje kamata i td. i td. Ja mislim da takođe ovo zakonsko rješenje nije dobro, da ono u odnosu na postojeće zakonsko rješenje jeste korak unazad kad je u pitanju zakonodavstvo u državi BiH i finansiranje institucija BiH. Međutim, zaboravljamo jednu drugu stvar, koliko je ovo, ovaj postojeći Zakon do sada bio uspješan i zbog čega upravo 2012. godine ovo zakonsko rješenje nije bilo dobro, tumačilo se na razne načine i evo imamo novi prijedlog, Prijedlog zakona. Ja mislim, i mi u Klubu SDA mislimo, da podizanjem prevashodno političke, zatim zakonodavne i izvršne odgovornosti u institucijama BiH može riješiti ovaj problem i sve druge probleme koje imamo kad je u pitanju država BiH, a ne nova zakonska rješenja koja su slabija u odnosu na postojeća zakonska rješenja. Do 2010. godine obaveze BiH spram vanjskog duga su servisirane redovno, nije bilo nikakvih problema i pored toga što smo u jednom periodu imali budžet koji je usvajan na vrijeme, pa imali i Odluku o privremenom finansiranju, ali smo vjerovatno u tim godinama imali kvalitetniju političku odgovornost, imali mogućnost nekog, ili želju svih koji smo sjedili ovdje, ili politike koje su formirale parlamentarnu većinu da kroz određena kompromisna rješenja riješe ne samo ovo, već i druga bitna politička pitanja. Ono što je po meni, ili što je po stavu SDA, problematično u ovome Zakonu jeste što se faktički Parlamentarna skupština ili ovo predstavničko tijelo, odnosno Predsjedništvo derogiraju u donošenju odluka. Snaga se premješta u Vijeće ministara i to nije ono što je suština kad je u pitanju donošenje Zakona o budžetu. Mi faktički, ukoliko dobro izanalizirate ovo zakonsko rješenje, Odluku o privremenom finansiranju ustaljujemo kao praksu, kao nešto što je normalno. A donošenje Zakona o budžetu u parlamentarnoj proceduri, zaključno sa 31. decembrom tekuće godine, faktički pretvaramo u, hajd ja ću reći, incident koji bi se mogao desiti. Zašto razmišljamo na ovakav način? Pa evo, jednostavno ćete u stavu 5., u članu 3., u stavu 3., u stavu 5. koji se mjenja prepoznati da Vijeće ministara može u narednom periodu donijeti 27 posebnu odluku o rashodima koji nisu bili predviđeni budžetom iz prethodne godine. Ja mislim da to nije dobro, jer se na ovakav način Vijeću ministara otvara mogućnost da po svom nahođenju, da po svojim željama kreira nove budžetske stavke, bez obzira da li su one ograničene u određenoj količini novca ili ne, bez saglasnosti Parlamenta. I otvorena sumnja, evo mene kao poslanika, da će ta sredstva biti usmjerena prema nekom novom automobilu koji će koštati možda sa ful opremom 200 hiljada maraka, umjesto da rješavamo određena suštinska finansijska pitanja građana države BiH. Jednostavno kao poslanik koji je izabran ispred naroda, ili smo stava mi u SDA, želimo da imamo i tu vrstu odgovornosti kreirajući kroz redovnu proceduru Zakon o budžetu i na takav način dio odgovornosti, koje smo preuzeli od građana, istinski i provedemo ovdje u parlamentarnoj proceduri. Iz tih razloga smatram da je pod obavezom definisanja sigurne otplate vanjskog duga izmjenom ovog Zakona Vijeće ministara izvršilo jednu zloupotrebu pokušavajući ovim Zakonom da preuzme određene ingerencije Predstavničkog doma, ustvari zakonodavnih tijela Parlamentarne skupštine BiH, odnosno Predsjedništva kao predlagača budžeta ili Zakona o bužetu države BiH. Dalje, ono što je sporno i zbog čega SDA nije podnosila amandmane, jer smatramo da ne možemo u amandmanskoj fazi popraviti ovaj Zakon, jeste i član 1. ovoga prijedloga izmjena, ovoga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona koji u stavu 2. govori o sad već imperativnoj poziciji Vijeća ministara da donosi posebnu odluku o privremenom finansiranju, mada je to ustavna kategorija, definisano je na koji način, ukoliko se u tekućoj godini ne obezbjedi Zakon o budžetu, donosi odluka o privremenom finansiranju. Znači, ono što je bila formalnost Vijeća ministara sada je odluka Vijeća ministara i faktički Parlamentarnu skupštinu i ovo tijelo isključujemo iz svih dešavanja kad je u pitanju kreiranje budžeta, da ne kažem i ono što je do sad Vijeće ministara radilo da nije, kad je u pitanju budžet, poštovalo određene zaključke Parlamentarne skupštine, a tiču su samih revizorskih izvještaja gdje smo faktički neke državne institucije kažnjavali određenim smanjenjem budžetskih stavki. Vijeće ministara je ta sredsta ponovo vraćalo i na takav način uticalo na konačan budžet. Ali na takav način se i neodgovorno ponašalo prema ovom Parlamentu. Ja sad samo postavljam pitanje – Jesu li oni izabrani od strane naroda ili od strane ovih poslanika i mogu li se na takav način ponašati i hoćemo li im mi sada u narednoj aktivnosti Vijeća ministara dozvoliti, izmjenom ovoga Zakona, ojačavanje njihove funkcije na takav način? Oni u obrazloženju, kad je u pitanju stav 5. Vijeće ministara kaže – takođe ovim Zakonom je predviđena mogućnost da u opravdanim slučajevima u cilju funkcionisanja institucija ili u finansiranju drugih aktivnosti i td. Ko određuje ko su ti opravdani slučajevi, je li opet Vijeće ministara? Hoće li se išta kad je budžet u pitanju pitati ovaj Parlament ili će te stvari do kraja regulisati Vijeće ministara? Ukoliko, e izvinjavam se, evo opiminju me na vrijeme, znači ukoliko u narednom periodu dozvolimo ovakvo jedno zakonsko rješenje sigurno ćemo Parlamentarnu skupštinu isključiti iz svih dešavanja. I samo još jednu ovdje stvar da kažem, sporan je i član 14. dopunjen članom 8. gdje se faktički Centralna banka koja je fiskalni agent države BiH degradira i ona postaje fiskalni agent entiteta ukoliko Vijeće ministara opet ne izvrši svoju obavezu. Hvala i izvinjavam se na vremenu, nisam pratio.
Zahvaljujem. Replika, Anto Domazet. Izvolite. 28
Ja bih samo htio da dodam da prijedlog koji sam iznio mi ćemo dostaviti u formi zaključka u pismenoj formi. Mi smo ga pripremili u pisanoj formi i tražićemo izjašnjavanje ovog Doma o tom zaključku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Za diskusiju se prijavio poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine zamjeniče. Dame i gospodo. Mi u SNSD-u smo imali priliku da kroz i prvu raspravu, i kroz komisijsku fazu, i kroz amandmane damo svoj stav. I smatramo da ne bi trebalo praviti nikakvih sada drugih metoda niti načina i čekati kako će to Dom naroda pa da onda usaglašavamo. Ako u drugačijem tekstu to bude usvojio Dom naroda onda je logično da će doći do usaglašavanja. Prema tome ostajemo pri tome da se danas o tome ovdje izjasnimo. Možda, BiH je specifična po svemu i vjerovatno da je i Vijeće ministara, a i međunarodni faktori su na neki način tražili da se osigura kada imate dovoljno sredstava na računu da ne zavisi od volje pojedinca hoće li se taj dug ukupni platiti, dug platiti ili ne. Mislim da smo to imali priliku ove godine i da smo imali sredstva na računu, ali da iz, da ne okrivljujemo, iz ko zna kojih razloga nije došlo do realizacije. Ukupan rejting BiH kreditni pada. Neću reći da je zbog toga pao rejting BiH, ali i to je jedan od razloga u kojima se dovodi u sumnju. Znači, ovi i kad pare imaju neće da plate, a šta će biti tek kad dođu u fazu da nemaju para, onda tek postajemo nešto, nešto sumnjičaviji ili neozbiljniji u svim tim odnosima. Ovdje, ja bih mogao i drugačije da okrenemo pa da kažemo, kaže ovo je sad dogovoreno da se u narednom periodu ne mora više usvajati budžet imamo privremeno finansiranje, otplata međunarodnih dugova. Ja smatram da mi budžet moramo uvijek da donesemo i da je to naša obaveza i da se možemo oko toga, i imati različita mišljenja, ali budžet je obaveza da se donese. Pa možda je i ovo razlog da će neki koji nisu htjeli da se ili nisu imali, imali su druga mišljenja oko budžeta, da shvate da će i bez toga, neće se dovoditi izmirenje obaveza BiH prema bankama koje su, za koje smo mi potpisali uredno. Što se nas tiče mi ćemo glasati za ovaj, iz SNSD-a glasaćemo za ovaj Zakon. Ukoliko dođe do bilo kakvih korekcija na Domu naroda, takođe ima procedura sa kojom će se vidjeti da li je to, da li ćemo se usaglašavati. Prema tome ja predlažem da se mi ipak osiguramo, da ne dovodimo se u poziciju da zavisi od bilo koga ili bilo koje ustanove ili bilo kog pojedinca da otplata ino duga dolazi u pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite. 29
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja vjerujem da su namjere predlagača ovoga Zakona bile dobre, bile su plemenite, dakle išle su u smjeru da država BiH može na vrijeme izvršavati svoje međunarodne obaveze ukoliko se desi da budžet ne bude usvojen. Isto kao što mislim da je i prijedlog uvaženog zastupnika Domazeta da sačekamo odluku Doma naroda, vjerovatno pokušaj izlaza iz neke, dobronamjeran pokušaj izlaza iz situacije u kojoj se nalazimo. Ali ja mislim da stvari nisu dovoljno sagledane ni u jednom ni u drugom slučaju. Molim da se to sagleda, evo između ostalog i u svijetlu diskusije koju ću ja sada u nekoliko rečenica ovdje izreći. Mislim da predlagač nije dovoljno sagledao značaj budžeta kao dokumenta i npr. ulogu Vijeća ministara, Predsjedništva BiH, Parlamentarne skupštine kad je taj dokument u pitanju. Naš budžet ne predlaže vlada, jer mi imamo Vijeće ministara, budžet Vijeće ministara obrađuje, a oficijelni predlagač budžeta je Predsjedništvo BiH. Ja ne znam da li je Predsjedništvo BiH na ovo temu uopće konsultirano. To je, dakle jedna stvar. I druga stvar, po mom mošljenju ovaj Zakon spada u grupu nedopustivih zakona. Ne može Parlament donijeti zakon kojim će unaprijed abolirati sebe, Predsjedništvo i druge institucije od odgovornosti za eventualno ne donošenje budžeta osim ako su u pitanju vanredne okolnosti i vanredne prilike. Mi ne živimo u vanrednim okolnostima i vanrednim prilikama i ne smijemo slati lošu poruku. Ovo je loša poruka za one koji kreiraju budžet, ne morate ga ni predložiti, ne morate ga ni obraditi, prije toga ne morate ga ni usvojit jer međunarodni dug će biti plaćen svakako jer je Parlament se unaprijed ogradio i donio zakon. To nije put. Akcija ovog Parlamenta treba da ide u smijeru da se budžet što prije donese i nemojte da otvaramo ovu vrstu prakse i mislim da ova činjenica od strane predlagača ovog Zakona nije dovoljno sagledana. Ja molim da se ona dovoljno sagleda. Dakle, mi treba da uradimo sve da dobijemo budžet na vrijeme, da Parlament da, dakle odobrenje na prijedlog Predsjedništva BiH i da se onda troši onako kako je to predviđeno budžetom. A što se tiče ovog drugog pitanja, ja ne bih želio da ulazim sada u polemiku samo bih zamolio, dakle kolegu da povuče ovaj prijedlog, jer ulazimo sada u jednu vrlo delikatnu oblast odnosa domova, Predstavničkog doma i Doma naroda. Istina je da oba doma ravnopravno donose sve zakone, ali ono je tamo dom prije svega za zaštitu vitalnog nacionalnog interesa, on je kao takav i konstituiran i da ne govorimo o tome. Ne treba ovaj Dom da čeka nikoga i nije nikakvo opravdanje da neko drugi riješi, mi smo ti koji to rješavamo, a u ovom slučaju je to najmanje Dom naroda. Toliko, hvala vam.
Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
... [[nije uključen mikrofon]] kada smo vodili raspravu u prvom čitanju ja sam ustvrdio da su ove izmjene praktično u pravcu prihvatanja prakse privremenosti, odnosno privremenog finansiranja, predviđanja da ćemo biti stalno u situacijama privremenog finansiranja i jedna vrste nemoći pred odgovornim u lancu servisiranja javnog duga. Usput, ja sam i o tome govorio, na neki način se slabi uloga Centralne banke koja je inače agent države BiH, a ne entiteta. A ovim izmjenama se Centralna banka dovodi u poziciju da traži instrukcije od entitetskih vlada. 30 Ovo je praktično rasprava o amandmanima, kratak komentar. Oni jesu, ovaj jedan amandman jeste na neki način suzio mogućnosti Vijeća ministara usmjeravajući ga prema pravilima načina korištenja tekućih rezervi, kada želi neku drugu stavku da unosi, znači mora se voditi tim pravilima. Međutim, to je, po meni, nedovoljno tako da ja nisam promijenio odnos prema ovom Zakonu i neću ga podržati. Ja mislim da bi bolje bilo da mi razmišljamo o sljedećem, ovo najozbiljnije govorim, dakle o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH da predvidimo kaznene odredbe. Dakle, od dana kada istekne rok za donošenje budžeta da prestaju primati plate članovi Vijeća ministara, Predsjedništva BiH i Parlamenta BiH. I tvrdim vam da će svake godine budžet biti donešen možda i u maju mjesecu. Hvala.
Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Kolega Džaferoviću, Vi bi ste sasvim bili upravu i zaista bi tako bilo da, evo Vaša stranka nije bila kriva zbog toga što budžet nije usvojen. Dakle, to znači nismo usvojili budžet, a to znači da nismo mogli da otplatimo vanjski dug. I ovaj je Zakon za ne daj Bože. Kamo sreće da je ovo uređenija država pa da ovakvi zakoni nam nisu potrebni, nego da se stvari podrazumijevaju i idu same po sebi. Dakle, ovo je, za ovu nesrećnu zemlju ovakvu kakva jeste i za ovaj Parlament ovakav kakav jeste, ovo je lijek, pokušaj da se spasimo. Dakle, nema ni jednog drugog razloga. Ako nikome u ovom, ne znam šta smo mi pričali, ovo je drugo čitanje kad mi ne bi smo trebali da vodimo ovakvu diskusiju. Zašto ova diskusija nije vođena ovakva poslije prvog čitanja, odnosno kad smo pričali i na tu temu? Sad treba da usvojimo amandmane i usvojimo Zakon i mi razgovaramo o principima Zakona. Negdje tu ima kratak spoj ljudi moji. Dakle, ako to nikome ne treba, ne treba ni nama iz RS- a. Dakle, nemojte misliti da imamo neki poseban interes. Ako svi mislite da je Zakon problematičan, zakon koji govori da se spasimo ako to bude okolnosti zahtjevale, evo ne treba ni nama. Dakle, nema potrebe uopšte da se niko upinje da kaže – treba neki novi i treba. Svako ko ima prijedlog za neki novi neka ga predloži. Ali što se tiče ovoga, znači ako kažete da ne treba on, evo ne treba ni nama. Hvala.
Za repliku se prijavio poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Skoro da i nema, ali evo, potrebe ali da kažem samo, mislim da ne treba ovdje mješati dvije stvari. Dakle, principijelan stav SDA od početka, od kako se ovaj Zakon pojavio u parlamentarnoj proceduri, mi stalno govorimo da smo protiv i glasali smo protiv i u prvom čitanju i evo sada. Tako da je ovo samo ponovljena diskusija i to ne treba da se miješa, dakle razlozi zbog čega mi smatramo da ne treba donijeti Zakon sa našim, s pravom političke stranke da ima svoj stav kada je u pitanju bilo koji dokument. Prema tome, to je nedopustivo miješanje dvije stvari koje se uopće ne miješaju. Toliko, hvala vam. 31
Riječ ima poslanica Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, dragi gosti, sve vas srdačno pozdravljam. Dakle, prošli put smo, iako smo možda trebali ići malo detaljnije u meritum ovog Zakona, odnosno Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona, rekli – hajde da amandmane, valjda će neko dati neki prijedlog amandmana da popravi navedeni tekst. Međutim, pošto smo se držali, dakle okvira, odnosno principa Zakona i nismo išli u meritum, amandmana nema. Mislim nažalost da je vrlo sad teško ne govoriti o samoj suštini Zakona bez amandmana, odnosno moramo se vratiti na samu suštinu bez obzira što kao prema drugom čitanju to nije predviđeno. Naime i sa amandmanima ja smatram da je ovaj Zakon i dalje jedno nesretno rješenje, dakle da smo imali amandmane, jer je tako koncipiran da je vrlo teško čak i amandmanski djelovati i popraviti nešto u tom, u nekom boljem i pozitivnijem smjeru. Zašto? Pa zato što je i proceduralno prekršena procedura, dakle donošenja samog Zakona, a i o suštini, o suštinskim manjkavostima ovog Prijedloga već su govorile kolege prije mene. Kada je riječ o procedurama, dakle moram se vratiti na procedure, jer sam kasnije došla do jedne informacije, a to je da nije ispoštovan Zakon o Centralnoj banci kada je donesen Prijedlog ovog zakona. Naime, prema članu 65. Zakona o Centralnoj banci koji nosi naziv – Konsultacije o zakonskim prijedlozima, rečeno je da je Upravno vijeće Centralne banke mora biti konsultovano o svim zakonskim prijedlozima vezano za donošenje određenih zakona koji se tiču Centralne banke. Međutim, kasnije sam uspijela doznati da navedeno nije bilo slučaj, odnosno da Upravno vijeće Centralne banke nije bilo konsultirano kada je riječ o navedenim izmjenama. Dakle, tu smo na neki način i proceduralno, odnosno Vijeće ministara je napravilo jednu proceduralnu grešku. O suštinskim graškama kolege su već govorile, dakle ne jačamo fiskalnu budžetsku disciplinu, nego je slabimo s ovim Prijedlogom zakona kako god bila intencija predlagača pozitivna. Dakle, bojim se da ćemo napraviti haos, bojim se da će biti, da ćemo otvoriti put beskonačnom privremenom finansiranju, da ćemo dovesti u pitanje rad Fiskalnog vijeća, trezorski sistem poslovanja i već uspostavljenu koordinaciju između države, entiteta i Distrikta Brčko kada je riječ o poštivanju budžetskih kalendara. Naime, to su svi nivoi prihvatili određene datume do kada se moraju, dakle usvojiti okvirni, dokument okvirnog budžeta, nacrt, prijedlog zakona i td. Znači, ako mi budemo ukinuli, recimo, ovaj rok od 31.03. otvaramo put i privremenom finansiranju, ali urušavamo i cijeli sustav trezorskog poslovanja i rada u Fiskalnom vijeću. Isto tako u pravu su kolege, dakle postavlja se pitanje šta je onda ingerencija Parlamenta kada Vijeće ministara dobije ingerencije koje mu praktički ne pripadaju. Dakle, ovim Prijedlogom mislim da se dovodi u pitanje ne samo Zakon o Fiskalnom vijeću i radu, koje sam već napomenula, nego i Zakon o Centralnoj banci što smo, kolege su već rekle, ta Centralna banka je agent države, znači agent države a ne entiteta, dakle ne može primati instrukcije za plaćanje od entitetskih ministarstava i to je decidno i naglašeno u Zakonu o Centralnoj banci, članak 3. Mislim da se veliki problem koji se odnosio na probleme u finansiranju vanjskog duga moglo riješiti i na temelju podzakonskih akata, uredbi, odnosno odluka Vijeća ministara. Recimo s 32 tehničkog aspekta moglo je Vijeće ministara dati ili omogućiti Centralnoj banci da na bazi automatizma i trajnog naloga izvrši plaćanje dospjelih obveza prema vanjskim kreditorima, a jedino u slučaju nedostatka novca na računu, a toga vjerovatno neće biti jer je Centralna banka imala više od 150 miliona KM na računu početkom ove godine, dakle jedino u tom nekom vanrednom slučaju da se obrati Centralna banka, dakle Ministarstvu finansija, Parlamentu ili Predsjedništvu. Prema tome, mislim da bi zaista trebalo suštinski izmjeniti ili amandmanski skoro djelovati, skoro na svaki član ovog, navedenog Zakona, odnosno možda je čak trebalo i pokušati na nivou Vijeća ministara sa tehničkog aspekta riješeti navedeni problem kada je riječ o finansiranju naših dospjelih obaveza prema vanjskom dugu. Dakle, čak da nismo ni trebali ići sa navedenim zakonskim rješenjem i Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH. Hvala ljepo.
Zahvaljujem. Riječ ima Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja kao član Povjerenstva za financije i proračun sam glasao za amandmane i za Zakon jer praktično amandmani još preciznije definiraju neke stvari, što je dobro, a i sad u cjelosti ovaj Zakon dobro definira stvar kad je u pitanju privremeno finansiranje. E sad, to je ono gdje mi sad uređujemo stvari u vanrednom stanju gdje je privremeno financiranje, a ne uređujemo tamo gdje bi trebali da uredimo stvari da je praktično nemoguće da dođe do privremenog financiranja sem ako nisu neki vanredni uvjeti, vremenske nepogode, ratovi i td. Dakle, danas smo imali priliku vidjeti predsjedatelj Vijeća ministara. U Zakonu o financiranju institucija BiH precizno se kaže do 15.10. Vijeće ministara je dužno da dostavi Predsjedništvu proračun, jasno kaže, već je prošlo 8 dana, kaže da je poslato, da će već kasniti sigurno 15 dana. Parlamentarna većina postoji koja može kazati predsjedatelju, gospodine ostavite vi to, neznate vi to raditi, imenujemo drugog, međutim ta parlamentarna većina očito joj stalo da tako bude. Prema tome, dakle imamo mi rješenje da u Zakonu o financiranju institucija BiH Vijeće ministara da uredi ove stvari prije, da ne može da dođe, gospodin Belkić je ukazivao jednu, ili da se kaže nakon 15.10. ako Vijeće ministara ne podnese proračun Predsjedništvu predsjedatelj Vijeća ministara daje svoj mandat na raspolaganje ovdje nama, Parlamentu, dakle, da reagujemo kako jeste. Dakle tu nema oko zakona mislim, zakon je u redu, ali kažem ova stvar prije treba se urediti onda će biti stvari na svom mjestu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. 33 Pa, mi imamo pred sobom zakon i slažem se s onima koji zagovaraju, je li, da se držimo poslovničke procedure. Danas je u biti drugo čitanje ovog zakona, danas bi se trebalo izjašnjavati se o amandmanima. Danas bi normalno i oni koji su predlagali amandmane trebali pred svima nama braniti svoje amandmane, međutim nemamo ni toga. Imali smo od predlagatelja zakona od ministra resornog inicijativu temeljem nekih procjena da se odgodi izjašnjavanje, nije se ni on baš pokušao potruditi puno da nam objasni kako ovaj zakon baš nešto što je toliko dobro da bi ga trebalo usvojiti, ne odgoditi, nego usvojiti ili u tekstu kako je predloženo ili sa predloženim amandmanima. Imamo znači čitav niz nekakvih činjenica koje u biti nisu ništa nenormalno u našem funkcioniranju tako da, evo i to je pkazatelj jednog općeg stanja u kome svi mi skupa funkcioniramo. U jednom takvom stanju, u jednoj takvoj poziciji kada osjetite da postoji pokušaj, makar on bio i nenamjerno, da se jedna od najbitnijih ovlasti Parlamenta izmjesti izvan Parlamenta onda morate imati malo poseban oprez i poseban senzibilitet, pa pod cijenu da se tri put preispituje to, jer mi smo, ovako ili onako, dopustili da su mnoge bitne stvari izmještene izvan odlučivanja Parlamentarne skupštine i ovog Doma. Ovakvim izmjenama i dopunama ovog zakona stvara se realna pretpostavka, jel namjera ja ne znam nisam prorok pa da mogu, biti dobra gatara da mogu procjenjivati, ali stvara se pretpostavka da nešto što je svugdje u svijetu, u svakoj parlamentarnoj demokraciji iznimka, incident da postane jedno trajno stanje. Znači svugdje pa i u našem Ustavu, koji ima bezbroj nedostataka, je predviđena mogućnost da se u predviđenom roku neće donijeti proračun, Zakon o proračunu, ali je rečeno i u Ustavu, što nije baš često, odmah je definirano i način kako će se to prevazići, ali na privremenoj osnovi primjenjuje se proračun iz prethodne godine. I tu se, naglašavam, ali riječ je na privremenoj osnovi, znači jedno kratko ograničeno vrijeme, evo ako se desi iz bilo kojih razloga da to kasni. Mi smo nažalost već i u ovom mandatnom razdoblju konzumirali stanje u kome je privremeno finansiranje bilo stalno finansiranje. Znači, to nas posebno upozorava na opreznost, znači posebno jer smo to već probali. Ja sam mislio da je to nemoguća stvar, ali evo vidjeli smo svi skupa da je moguće. Amandmanski djelovati na ovakav Prijedlog zakona moglo bi se na način prijedlog, članak 1. u Prijedlogu zakona briše se, članak 2. u Prijedlogu zakona briše se, članak 3. u Prijedlogu zakona briše se. Ali to nije amandmansko djelovanje. Hoću da kažem da nije moguće bilo amandmanski djelovati a da bi se sačuvalo, da tako kažem, da evo određena rješenja koja se mogu popravljati amandmanima. Slažem se sa svima onima koji su konstatirali da bi izmjene i dopune ovog zakona možda, da su trebali ići, znači sad mi govorimo o onome što je trebalo ne ono što je u stvari predloženo, da su trebale ići u pravcu kako bismo mi osigurali uvjete da privremeno finansiranje uistinu bude samo incident, samo iznimka. Znači, da se stotine mjera predlože kako bismo mi uistinu do kraja tekuće godine imali usvojen proračun za narednu, proračun ... kalendarsku godinu. Nažalost, tih prijedloga nema u ovom rješenju. U postojećem važećem zakonu postoji dovoljan broj rješenja koji osiguravaju, znači privremeno finansiranje, a već smo to konzumirali, vidjeli smo da je to moguće, znači godinu dana čitavu. I evo, kako mislim da ovaj zakon neće popraviti ništa, dobro bi bilo da se svi skupa potrudimo da dobijemo kvalitetnija rješenja koja će osigurati da imamo proračune na vrijeme, ja neću moći podržati ovaj zakon, nisam ga podržao ni na sjednici Povjerenstva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. 34 Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Svjestan sam da o ovom zakonu u drugom čitanju možemo da diskutujemo ako imamo amandmane, ali kao član Komisije za finansije i budžet dužan sam podebljati stav SDA koji je na komisiji bio jasan da nećemo podržati ovaj zakon u ovoj formi iz razloga koji je niz kolega ovdje ponovilo, a i jedan od razloga, citirat ću i zadnju rečenicu svog kolege Lozančića, znači nije nikakava replika, kaže – trebamo se potruditi da privremeno finansiranje bude samo izuzetno. Mi s ovim zakonom činimo, i ako ga donesemo, u stvari dobit ćemo jednu činjenicu da ćemo imati privremeno finansiranje kao stalnu kategoriju, a budžet samo izuzetno. I to je ono što nas u SDA je prije svega opredijelilo da ne glasamo od ovih svih argumenata koje su kolege spomenule – da se smanjuje uloga Parlamenta, daju se veće ovlasti Vijeću ministara, a sve pod okriljem otplate vanjskog duga i o kršenju ovih Zakona o Centralnoj banci i Zakona o fiskalnom vijeću. Mi smo upozorili na komisiji odmah da je Centralna banka agent države, a nikako entiteta. I drago mi je da danas čujemo i neka mišljenja koja su možda na komisiji bila malo drugačija. Pogotovo mi je drago da je profesor Domazet, od koga sam očekivao da i na komisiji nam pomogne oko ovog zakona, danas iznio jedan ovako prijedlog koji nažalost po Poslovniku ne može da prođe, ali koji bi možda bio neko rješenje ili da odgodimo izjašnjenje, nikako da čekamo šta će Dom naroda uraditi ili da ovaj zakon ne usvojimo u ovoj formi, a da zatražimo od Vijeća ministara da u nekoj hitnoj proceduri dostavi zakon koji će isključivo i decidno razjasniti otplatu vanjskog duga, tako da nikad država ne dođe u blokadu po pitanju otplate vanjskog duga izbjegavajući ove druge forme koje su navedene u ovom članu 3. i ovim drugim stavovima zakona koji daje ovlasti Vijeću ministara. Znači, poslanici SDA i Klub SDA ne može podržati ovu formu ovog zakona. Toliko.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih diskutanata po ovoj točki, tako da zaključujem raspravu o točki 3. dnevnog reda. Prelazimo na točku četiri dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Predlagatelj Vijeće ministara BiH je 24.09.2012. godine dostavilo Prijedlog zakona u parlamentarnu proceduru. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo je mišljenje o ustavnom osnovu i načelima Prijedloga zakona dostavilo 18.10.2012. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Izvolite. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite. 35
Gospodine predsjedavajući. Dakle, ovo je važan zakon koji govori o našem imidžu i sposobnosti saradnje s drugim državama posebno o ovim osjetljivim temama kakve su krivične stvari. Poznato je da je ovo jedan od zadataka Evropske komisije iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima. I s obzirom da je, evo ovaj zakon još 2009. godine donešen, u međuvremenu se pokazala praksa za ovim određenim dopunama. I s obzirom da ne vidim ovdje da su ugrađena mišljenja, posebno ova koja se odnose na zaštitu ličnih podataka, evo ja ću opet o zaštiti ličnih podataka danas i po ovoj osnovi, dakle volio bih da čujem i stav predlagača ili, evo ovdje predlažem da se ova mišljenja ugrade, posebno mišljenje Ministarstva sigurnosti, Ministarstva civilnih poslova i Agencije za zaštitu ličnih podataka, jer će to na neki način odrediti ..., odnosno našu poziciju spram glasanja o ovome zakonu u narednom čitanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih diskutanata po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku pet dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović (prvo čitanje) Predlagatelj zastupnik Denis Bećirović je 16.07.2012. godine dostavio Prijedlog zakona u parlamentarnu proceduru. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo je mišljenje o ustavnom osnovu i načelima Prijedloga zakona dostavilo 18.10.2012. godine. Podsjećam i da je Direkcija za evropske integracije BiH dostavila mišljenje 03.08.2012. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Javio se prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Denis Bećirović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu BiH izjasnila se već Ustavnopravna komisija pozitivno. Zakon je u prvom čitanju što znači da je otvoren i za sve sugestije koje se mogu eventualno čuti i danas tokom rasprave, a naravno ako dođe i u ovu amandmansku fazu. Ovaj zakon, između ostalog, predviđa da se uvede jedna nova kategorija, dakle sportsko obrazovanje. Te kategorije u postojećem zakonu nema. Ovaj Prijedlog takođe govori o tome da je potrebno precizirati i definirati tačnije malo ciljeve i zadatke razvoja sporta. Također zakon predviđa da Vijeće ministara BiH donosi godišnji program realizacije strategije i programa razvoja sporta u BiH. 36 Ja mislim da sve ove stvari su u interesu svih nas i nema razloga da u narednom periodu ne učinimo sve kako bismo dobili jedan sveobuhvatniji kvalitetniji zakon, barem po uzoru kako to imaju susjedne zemlje i neke druge razvijene zemlje. Mi vrlo često kad je riječ o sportu u fokus pažnje sport nam dolazi kada vidimo nerede na sportskim terenima, kada imamo probleme, onda se svi javljaju i svi komentarišu takve stvari. Ja mislim da mi ne trebamo samo reagovati poslije takvih stvari već da trebamo pokušati da neke stvari i preveniramo na vrijeme. U tom smislu potpuno sam svjestan da danas za medije, za javnost, i td., ima puno nekih atraktivnijih tema o kojima se želi govoriti i izvještavati, ali ja mislim da je dobro da se mi što prije vratimo onim temama koje zaista jesu stvarni problemi građana u ovoj zemlji. U tom smislu i u ovom zakonu postoje nekoliko odredbi koje preciziraju i govore o tome šta treba da učini organizator neke sportske priredbe. U tom smislu i ovdje stoji da je organizator dužan nesmetano i sigurno, dakle da pripremi i organizira i sigurno održavanje sportskih priredbi i sportskih takmičenja. Organizator je dužan preduzeti mjere koje omogućavaju predupređenje rizika nastanka štete za učesnike, gledaoce i treća lica. Ja mislim da su ovo vrlo važne stvari i da je to manjkavost postojećeg zakona, da mi uopšte nismo precizirali obaveze i odgovornost organizatora svake sportske priredbe. Ja ovdje neću sada, naravno detaljno precizirati sve ovo što stoji u Prijedlogu koji ste i vi dobili, ali suština je u tome da mi moramo pojačati odgovornost svakog organizatora neke sportske priredbe kao i u tome da zakonom preciziramo da su sve sportske organizacije obavezne podsticati i organizirati dobro ponašanje i klubova navijača. Mislim da je to važna stvar i da u svakom slučaju je potrebno prije svega da zakonski ove stvari na odgovarajući način definiramo kako bi onda i u praksi popravljali stanje. Ovaj zakon takođe predviđa i javne potrebe u oblasti sporta. Mislim da je važno po uzoru i na druge razvijene zemlje da mi vrlo jasno ovim zakonom preciziramo neke stvari, da kažemo da su javne potrebe u sportu na državnom nivou podsticanje i afirmiranje sporta, podsticanje i planiranje izgradnje sportskih objekata, gdje smo veoma deficitirani, briga o vrhunskim sportistima, naučni i razvojni programi u sportu o kojima se gotovo nikako i ne govori u našoj zemlji. Ovaj zakon takođe predviđa i uvođenje državne nagrade za sport. Tu je vrlo jasno precizirano u tekstu zakona kako doći do toga, ko sve može dobiti takvu jednu nagradu. Međutim, uz to želim podsjetiti da BiH ima Strategiju razvoja sporta i mislim da ovaj dio zakona koji se odnosi na državnu nagradu za sport je potpuno u duhu i Strategije razvoja sporta. Ja ću ovdje samo podsjetiti da od tri strateška cilja u toj Strategiji strateški cilj broj 2. kaže da trebamo prepoznati talente i zadržati talente u BiH, a strateški cilj broj 3. kaže da postanemo zemlja koja postiže i održava vrhunske rezultate u oblasti, dakle sporta. Kako ćemo zadržati talente, kako ćemo vrednovati sve to ako na neki način i mi stimulativno ne budemo djelovali u tom pravcu. U tom smislu, evo ja ću i završiti, predlažem, naravno biće korisno ako ima još nekih sugestija, zakon je u prvom čitanju tako da ima prostora da ga još dodatno popravimo tokom ove parlamentarne rasprave. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite. 37
Poštovani predsjedavajući. Pa, kad smo donosili ovaj okvirni zakon o sportu u prošlom mandatu ja sam predlagao i dopune ovog zakona mada je to oblast iz Krivičnog zakona oko sprečavanja ovih nereda o kojim je uvaženi kolega Bećirović govorio. A najbolji primjer eklantantan je engleskih navijača, neću ih ja zvati ovdje u Parlamentu huligana, koji su harali Evropom, eno ih sad sjede kao u pozorištu nema nigdje ograde. Dakle, riješili su taj problem. Mogli smo i mi riješiti, a ne da bilo koji derbi, pogotovo kad je ovaj međuentitetski između nekih klubova i nose taj prefiks nacionalni, ne možemo to izbjeći, da pola Sarajeva strahuje hoće li biti uništeno 20 tranvaja, 10 ili pola ulice kojom se kreću ti navijači. Dakle, to je jedna oblast. Ja ću pokušati danas samo, pošto je zakon u prvom čitanju, da kažem neke sugestije, ali ću pokušati u amandmanskoj fazi da dostavim gdje bi se mogle napraviti određene korekcije, gdje bi možda ovaj zakon mogao biti prihvaćen, ali ne sa svim ovim idejama o kojima je govorio uvaženi kolega Denis Bećirović, jer se radi o izmjenama i dopunama već postojećeg zakona. Dakle, da odmah krenem. Evo recimo u članu 1. izmjena i dopuna ovog zakona, naravno da ne mogu biti saglasan da se u članu 2. osnovnog teksta Zakona o sportu u BiH, oblast sportskog obrazovanja, ponavljam opet o kojem je govorio uvaženi kolega Bećirović, ne može na ovaj način definisati, te bi kao vid recimo svakog obrazovanja trebalo to da se definiše zakonom koji reguliše oblast(?) obrazovanja. Napominjem da je obrazovanje u nadležnosti entiteta, jer i obrazovanje u sportu je neki vid obrazovanja, bez obzira što se ne radi o školama i pohađanju studenata ili đaka i učenika. Pa onda u članu 2. izmjena i dopuna ovog, naravno da opet ne mogu biti saglasan sa članom 9. osnovnog teksta zakona kad se radi o dopuni sa ovom tačkom koja definiše Strategiju razvoja sporta u BiH, jer se Strategijom utvrđuju ciljevi i zadaci razvoja sporta i aktivnosti i potrebe za provođenje tih ciljeva i zadataka, te određuju se i nosioci razvoja i mjere i naravno kontrole njegove realizacije. Strategijom se ne mogu utvrđivati nosioci razvoja, a pogotovo ne mjere kontrole, jer su mjere kontrole u nadležnosti entiteta, dakle opet zadiranje u jednu drugu oblast tako da se ne može sve preko ovog zakona vršiti potpuna centralizacija, pa čak i kad se radi o sportu. U članu 3. izmjena i dopuna, naravno da ne mogu biti nikako saglasan sa ovim članom 10. osnovnog teksta zakona, gdje se administrativno pravna nadležnost RS-a u oblasti sporta kroz davanje saglasnosti na Strategiju i program razvoja sporta u BiH zamijeni sa davanjem nekog mišljenja. Mišljenje, šta je mišljenje? Mišljenja o Zakona o sportu u BiH jer je to poseban presedan u pravnom sistemu koji nema ustavni osnov za donošenje ovakvog stava. Dakle, ovo samo navodim sad kao izlaganje, pošto je zakon u prvom čitanju ja ću ovo pokušati amandmanima da formulišem na drugi način koji bi bile prihvatljive, da se izvrše izmjene i dopune ovog zakona. Ovdje neću dalje da obrazlažem da je to regulisano nekad još davno u Lozani 1990. godine, pa kroz neku izjavu, pa koji su to bili principi i td., i td., ali kažem u amandmanskom fazi to će biti, da vas danas ne zamaram. Pa onda idem malo dalje, u članu 4. izmjena i dopuna ovog zakona, naravno da ne mogu biti nikako zadovoljan sa članom 24., sa članom 22. osnovnog teksta zakona i sa stavom 3. koji se tamo predviđeno da se briše, jer je to osnovni princip i model kako se formiraju sportski savezi BiH. I to funkcioniše pa ja mislim 10 godina posljednjih u entitetima, i da nismo imali nikakvih zajedničkih takmičenja na nivou čak i BiH, a ne u međunarodnim nekim drugim sportskim dešavanjima. Tako da ću i ovdje uložiti amandman pa ću vidjeti kako će to biti. Ali pokušajem brisanja, kažem ovog člana, 38 entitetski sportski savezi kao konstituirajući faktori Sportskog saveza BiH, ovdje bi bilo narušeno i bilo bi sasvim nefunkcionalno i nelogično prije svega da legalan neki sportski sistem BiH, ne neki nego pravi koji treba da utvrdimo, koji bi pokušao da stvori neki imaginarni, pa nećemo nazvati ideološki sistem, ali eto u tom kontekstu, koji bi sportska takmičenja doveo u tu poziciju da se čak i tu politika miješa kako će to realizovati. Ali evo, kažem da to nije prihvatljivo i da treba vršiti decentralizaciju barem unutar BiH i ovih entitetskih i kantonalnih saveza koji su manjeg obima i ne predstavljaju BiH u međunarodnim takmičenjima. Zatim u članu 5. izmjena i dopuna, naravno ni tu nisam saglasan, sa ovim članom 39. osnovnog teksta zakona sa pravom za naknadu štete, jer je to regulisano drugim propisima. Ako se šteta nanese na nekoj sportskoj manifestaciji, upravo ono o čemu ste Vi gospodine Bećiroviću govorili, stvar je organizatora da napravi procjenu rizika održavanja neke manifestacije sportske, jer nije isto kad igraju, moramo tako se ljudi izjašnjavati, izražavati, da budemo otvoreni, nije isto kad igraju dvije ekipe iz RS-a, mada i tu dođe kad igraju Paljani protiv Sokočana to je neizbježna gužva, to bez obzira ko će tu intervenisati, to je takav mentalitet ljudi i, evo govorim, a sve jesu sto posto Srbi, tu će biti gužva. E sad, kad to prenesem na drugi teren pa kad igra iz RS-a neki tim sa nekim federalnim za pretpostaviti je da može doći do tih nereda na sportskim terenim, a ja sam, naglašavam, i svi mi, protiv smo takvih nereda, jer oni ne ugrožavaju samo sportiste koji se bave time, nego ugrožavaju građane, publiku, gradove, sve ugrožavaju. Pa idem dalje, dakle ovo pogotovo u članu 7. izmjena i dopuna, a vezan je za član 51. stav 1. osnovnog teksta zakona, riječ je ovo, na nivou BiH. Pa imali smo ovdje intervencija, ovo u pravu je kolega Džaferović kad je kod onog vašeg lapsusa bio, bosanski jezik, tako piše u Ustavu, tako ..., da li ja bio zadovoljan, nebio drugo je, ali evo i ovdje je digresija. Ne može biti na nivou BiH ako smo definisali da je to u BiH, to je sasvim drugačije. Jeste mala jezička komparacija neka sa drugim, ali ona suštinska koja daje, ako se kaže na nivou BiH ona se sasvim drugačije definiše i daje pravo svim institucijama, sportskim organizacijama na nivou BiH, mada je ovdje termin usaglašen i tako se ponašamo da je to u BiH. Dakle, i tu ću intervenisati sa amandmanom pa da vas dalje ne gnjavim sa ovim. E sad oko ovog dijela, oko predloženih odredbi u članu 51. osnovnog teksta zakona koja se odnose na navijače, sprečavanje ovih nasilja, nedolično ponašanje, nereda, već sam govorio. Dakle, mi smo u prošlom mandatu imali vrlo blizu usaglašene stavove. Zašto se boji naše Ministarstvo pravde da kroz recimo Krivični zakon, ali evo nek bude dodatak i ovog zakona, da predloži kaznu za izgrednike koji prave nerede, ugrožavaju ljudske živote 20 godina kazne zatvora? Što se mi toga bojimo? 15 godina, da ne licitiram sad godinama. Pa kad onaj koji dođe tamo, umjesto da maše zastavom i navija za svoju ekipu, da ne znam šta, da ne uzvikuje na stadionu Koševo, kolji Srbina, da onaj ne uzvikuje u RS-u, ubij, izvinjavam se na terminima ali to se čuje, ja samo govorim šta se čuje, kolji baliju ili ne znam ni ja šta. Dakle, ako takvim prijedlogom zakona, nemojte se smijati, vi ne idete na sportske terene pa to ne čujete, ja idem i čujem, i to me vrijeđa i s jedne i s druge strane. Neću da učestvujem ni u jednoj priči da slušam to. Dakle, hoću kao čovjek koji voli sport da navijam za ekipu za koju ja navijam. Kroz ove odredbe Krivičnog zakona da Ministarstvo pravde izađe sa prijedlogom i kaže za izgrednike, za one tamo koji zbode onog tamo ni krivog ni dužnog dečka koji je navijao, slučajno se zatekao tu, nisam za to da se izriče smrtna kazna, ali maksimalna kazna po našem zakonodavstvu, pa kad on krene na utakmicu i kad zna da ga čeka 15 godina zatvora da vidim hoće li zapaliti tramvaj u Sarajevu. Evo, na Palama nema tramvaja, pa kaže ovaj se bori za tramvaje, ali i ja se vozim ovdje tramvajem. 39 I da završim, dakle u članu 8. izmjena i dopuna, takođe nisam saglasan s ovim članom 66. osnovnog zakona, sa ovim različitim oblastima koje se predviđaju kao potrebne za državni nivo. Pa zna se šta je nivo BiH, opet državni nivo. Ne što se ja bojim termina državni nivo, na nivou BiH i kad to sve uđe u nomenklaturu, u žargon, naš je već ušao, onda će lakše to biti i tu terminologiju uskladiti koja se koristi u cijelom tekstu ovog osnovnog zakona, dakle, na nivou BiH, a ne na nivou države. Pa zna se da mi svi zovemo država, ali ako poštujemo Ustav onda tako piše u BiH ili vidjet ćemo kako ćemo tamo na nivou ...
Molim uvaženog zastupnika da računa o vremenu.
Izvinjavam se ... nisam vidio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika je bila gospodin Adnan Bašić, ali pretvorio je to u raspravu koliko vidim sada. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Evo, gospodine predsjedavajući, ja mogu reći da je ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu modifikacija postojećeg zakona i skrenuo bih, neću znači reći je li to dobra ili nije dobra modifikacija, ali u svakom slučaju očekujem da kroz javnu raspravu, oni na koje se ovaj zakon najviše odnosi, a to su sportisti BiH, daju svoje mišljenje i na ove izmjene i na pojedine članove ovih izmjena ovog zakona. Ono što ja želim da kažem da je pozitivno što se ovdje ovi neredi na neki način zakonski sankcionišu i da je regulisani uslovi pod kojima treba da se organizuju pojedini sportski događaji. Ali ono što me malo brine to je član 69., ja bih rekao da je to opet jedan politički uticaj na sport i mislim da će tu sportski radnici prije svega reagovati, a to je možda traženje nekog novog modusa. Ovdje se kaže – Komisija za državne nagrade ima predsjednika i pet članova koje bira Parlamentarna skupština BiH među uglednim sportskim i javnim radnicima, istaknutim sportistima i td. Ne sporim ulogu Parlamenta, jer Parlament i donosi zakon, ali da li je baš dobro da mi u Parlamentu, jer smo sastavljeni od klubova političkih partija, svi dolazimo iz partija i ja bih želio da uopšte u oblasti sporta nemamo političkog uticaja. Treba da pomognemo da zajedno s njima napravimo dobre izmjene zakona, dobru osnovu za razvoj sporta u BiH, ali bez političkog uticaja, jer bojim se kad to dođe do nas ovdje da će tu biti opet, na neki način, povučen dio politike i u ovom zakonu. Takođe ovdje kaže u tačci 6. člana 69. da Vijeće ministara donosi Pravilnik koji bi bliže utvrdio kriterije za dodjelu državne nagrade, način rada komisije za državnu nagradu i druga pitanja značajna za dodjelu državne nagrade. I ovdje bih volio oko ovog stava da se prije svega sportski savezi, kolektivi ili već kako se zovu ta udruženja sportska, izjasne da li bi oni trebali biti kreatori i kriterija i kreatori i visine nagrade, normalno uz vođenje računa i o troškovima. Kaže u ovom dijelu obrazloženja – finansijska sredstva, kaže, samo ću ovaj zadnji stav, kaže finansijska sredstva za provođenje ovog zakona već su osigurana u budžetu institucija BiH. Ja bih 40 volio da je to tako, ali u svakom slučaju ovo je po meni jedan pokušaj da se postojeći zakon popravi i mišljenje prije svega ljudi na koje se odnosi ovaj zakon će opredijeliti naš stav i naš stav o konačnoj oduci za glasanje o ovom zakonu.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja se zahvaljujem i naravno izvinjavam. Dakle, što se mene tiče Prijedlog ovih izmjena zakona i dopuna su prihvatljivi i pozdravljam naravno i trudim se timu predlagača i za mene je jako važno dvije stvari ovdje. Dakle, pokušaj, odnosno stvaranje pretpostavki da strategija ne ostane, da tako kažem, mrtvo slovo na papiru, nego se jednostavno predviđaju mehanizmi i načini kako da ona ide u realizaciju. Što se tiče ovog organiziranja, mislim da je ovdje napravljen jedan pristup koji bi trebao biti prihvatljiv za sve. Naime, ako se pažljivo pročita ovaj član o kojem je Slavko govorio, dakle klubovi se dovode u poziciju da dobrovoljno, po svojoj volji i po svom interesu prave svoje asocijacije, udružuju se i td. Dakle, nigdje nije propisano da moraju. I u svakom slučaju, naravno i ove odredbe koje govore o ovim neredima, odnosno pokušavaju prevenirati ove nerede i td., su nužne i potrebne. U svakom slučaju ću ja to podržati. I jedan mali kratki komentar, dakle stalno se upotrebljava riječ – centralizacija. I izgleda kako stvari idu da ni lopta s centra više neće polaziti, nego ćemo je morati iz opsajda ubacivati. Moj Slavko kakvu ti centralizaciju ovdje vidiš. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, poštovane kolegice poslanici. Ja ću s jednog drugog aspekta da osvjetlim sve ovo. Naravno, nikome ne treba da govorim kojoj kategoriji, nažalost, u ljudskom životu pripadam, govorim o invalidskom sportu. Da li vas nekad dirne činjenica da smo mi specifična država na svijetu koja je najveće zasluge u kompletnom sportu u jednoj državi imala upravo od osoba kao što sam ja, od osoba sa invaliditetom. Sticajem okolnosti da je rat proizveo veliki broj osoba sa invaliditetom, ne samo vojnika nego i civila, zatim dolazi ona uobičajena forma, nesreće, bolesti i druge stvari koje se događaju čovjeku da bi od zdravog čovjeka postao invalid. Invalidski sport u svijetu je veoma poznat i veoma priznat. Ali mi kao BiH, budimo pošteni, tačno je da je fudbal najljepša sporedna stvar na svijetu kako je obično i mi svi nazivamo, nije fudbal donio rezultate sa svim onim koji imamo, evo gledali smo ih sad u Zenici, divimo im se svima, ali nam nikad na svijetskom nivou nije donio ono što je sjedeća odbojka donijela. I niko to na pošten način nije krunisao makar jednom rječi i u ovome Parlamentu, a 41 govorimo o Zakonu o sportu. Apropo toga samo da vam kažem, zbog upravo nečeg što moj dragi prijatelj i gospodin, koji voli često ovako na ovaj način da se malo našali s nama svima, da li je ovo država ili nije država, pa ćemo o tome razgovarati kad govorimo o sportu. Eto, vidite do kakvih krajnosti mi idemo. Mi imamo Olimpijski komitet. Da li ova zemlja želi da zadrži tradiciju olimpijade? Ako ne želi nek donese odluku na državnom nivou da to zbrišemo, a ako želi, a ja duboko sam uvjeren da želi i mi svi ovdje, mi moramo vratiti ugled i poštovanje Olimpijskom komitetu BiH.
Ja bih molio zastupnike da se suzdržimo od razgovora.
Molim vas malo pažnje, ja vas pažljivo slušam, nikad me niste čuli da pričam za vrijeme dok vi diskutujete, a vas i te kako dobro čujem. Molim vas, budite malo kolegijalni. Zato bi ovome Zakonu o sportu dao najveći interes, tačno onima koji predstavljaju BiH u svakom pogledu, u svakom smislu, i na svakom mjestu. Ljudi koji su sami stvaraoci našeg sporta pa do onih koji donose rezultate na nivou države, dakle gospodine Jovičiću nemojte me pogrešno shvatiti, dakle u ime BiH koji osvoje najveće rezultate i ovu zemlju na taj način prikazuju u svijetu. Oni se moraju na adekvatan način riješiti ovim Zakonom i to je ok, od ovog svega što sam čuo i što znam to je ok. Ali šta da radimo, kažem vam, upravo u ovom sistemu? Da li ćemo samo kao entuzijasti, kao amateri dočekivati svjetske pobjednike, evropske pobjednike, kao što su naši zlatni momci u sjedećoj odbojci, ali vjerujte imate i pojedinaca koji će na idućoj olimpijadi donositi zlatne medalje, a osobe su sa invaliditetom. Ja bih volio da taj specifikum se posebno unese u ovaj Zakon. Jer molim vas, biti bez jedne noge i trčati maraton i osvojiti medalju, to malo ko može i zdrav. Takvi ljudi treba da imaju posebno mjesto, ako ga imaju. Oni ga imaju u našim srcima, jer mi svi u onom momentu kada čujem ovakve predivne rezultate kao što su bili ovi zadnji na svijetskom prvenstvu, kada su naši zlatni momci donijeli zlato, to je tren, kad taj tren prođe sve se zaboravi. Ja vam govorim kao bivši sportista, vjerujte gospodo rođen sam '45. godine kada je sport poslije onoga rata bio u ekspanziji od djece školskog uzrasta do omladine. Bio sam regionalni prvak u gimnastici sarajevske regije, sa nepunih 16 godina. Ja se s tim ponosim i čitav život sam bio sportski radnik, bio sam član Pedagoga fizičke kulture iz poštovanja, nisam pedagog po struci, ali poštujući moj rad sa djecom i omladinom u svim školama primljen sam u taj visoki dom. To je jedna vrsta zahvale. I budite sigurni o sportu znam mnogo, ali ovo je kratko vrijeme da pričamo o nekim drugim stvarima, mi danas pričamo o zakonu. Da bi donijeli taj zakon moramo da poznajemo materiju koju ona obrađuje, da bi poznavali tu materiju moramo da budemo pošteni i prema onima u ime kojih donosimo taj zakon. A ja baš ne bih rekao da je to tako i vi ćete to morati priznati, ne morate naglas. Ja vas još jednom molim u oblasti invalidskog sporta morate da budete toliko snažni kao ljudi, kao ljudska bića, da im date mnogo više prostora, jer ne zaboravite priprema bilo kojeg zdravog čovjeka za bilo koji sport traži velike izdatke ako želite rezultat. Ali ako je ta osoba još sa invaliditetom, ona traži tri puta više i to je neumitnost današnjeg društva. Zato vas još jednom molim, vi koji ćete stavljati amandmane, vi koji ćete uobličavati, definitivno uobličiti ovaj Zakon molim vas, u ime svih onih ljudi o kojima ja sad ovdje govorim, da obratite na to pažnju, ne zbog 42 toga što želim nakakvo saosjećanje s njima, nego iz poštovanja i ogromne hrabrosti koju su pokazali da su iznad ljudi koji su zdravi, a ne mogu da dostignu njihove rezultate. Ako je to iko dokazao to je dokazala BiH. I zato vas još jednom molim svi koji u ovome učestvujete da malo se sjetite ovoga što sam vam rekao i da na taj način jednu veliku grešku ispravite, jer je često sramota na koji način se naši zlatni momci otpremaju na evropsko i svijetsko prvenstvo, a na koji ih način onako cinički dočekujemo ovdje, a ništa nismo uradili da bi oni osvojili ono što su osvojili. Evo, zbog toga sam to sve rekao, nadam se da ste me razumjeli i hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu o točki 5. dnevnog reda. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: poslanica Ismeta Dervoz (prvo čitanje) Zastupnica Ismeta Dervoz je Prijedlog zakona dostavila u parlamentarnu proceduru 04.09.2012. godine sa zahtjevom da se razmatra po skraćenom postupku. Na 33. sjednici Doma, održanoj 06.09.2012. godine, odustala je od zahtjeva, tako da se Prijedlog zakona razmatra u redovitoj zakonodavnoj proceduri. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo je Mišljenje o ustavnom osnovu i načelima Prijedloga zakona dostavilo 18.10.2012. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Izvolite. Za raspravu se javila podnositeljica Zakona, uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege. Predloženim izmjenama Izbornog zakona BiH postojeće odredbe članova 2.2., 2.14. i 4.19. usaglašavaju se sa odredbama Zakona o ravnopravnosti spolova u BiH objavljenom u „Službenom glasniku BiH“ broj 32/10, to je prečišćeni tekst Zakona, i omogućava se ravnopravna zastupljenost kandidata oba spola. Podsjećam, Zakon o ravnopravnosti spolova u BiH donesen je 2003. godine, zabranjuje diskriminaciju i garantuje punu ravnopravnost spolova u svim oblastima društva. Zakon o ravnopravnosti spolova u članu 20. propisuje – Državna tijela na svim nivoima organizacijske vlasti, tijela lokalne samouprave, uključujući i zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, političke stranke, pravna lica s javnim ovlaštenjima, pravna lica koja su u vlasništvu ili pod kontrolom države, entiteta, kantona, grada ili općine nad čijim radom javni organ vrši kontrolu, osiguraće i promovirati ravnopravnu zastupljenost spolova u upravljanju, procesu odlučivanja i predstavljanju. Ova obaveza postoji i za sve ovlaštene predlagače prilikom izbora predstavnika i delegacija u međunarodnim organizacijama i tijelima. Ravnopravna zastupljenost spolova postoji u slučaju kada je jedan od spolova zastupljen najmanje u procentu 40% u tijelima iz stava 1. ovog člana. 43 Nadalje, u članu 32. se navodi obaveza da se svi državni i entitetski zakoni usklade sa odredbama Zakona o ravnopravnosti spolova i to dame i gospodo je bilo propisano u roku od 6 mjeseci. Ja ću podsjetiti da je Komitet za eliminaciju diskriminacije žena UN još 2006. godine tumačeći odredbe Konvencije za eliminaciju svih oblika diskriminacije žena izrazio zabrinutost zbog nedovoljno zastupljenosti žena u procesima donošenja odluka i pozvao BiH da harmonizira Izborni zakon sa Zakonom o ravnopravnosti spolova BiH. Neki od koraka su učinjeni, Vijeće ministara BiH je na 169. Sjednici, održanoj 21.11.2011. godine, donijelo zaključak kojim se zadužuju institucije, predlagači propisa da pribave mišljenje o usaglašenosti nacrta zakonskih akata sa Zakonom o ravnopravnosti spolova u BiH od Agencije za ravnopravnost spolova u BiH. Ja ću pojedinačno obrazložiti predložene izmjene članova. 2.2., nadam se da imam vašu pažnju, članova 2.2. stav 4. odnosi se sa na sastav Općinske izborne komisije i biračkog odbora. Član 2.14. stav 1. takođe se direktno odnosi na općinske izborne komisije što proizilazi iz odredaba stava 2. tog člana. Ukoliko bi se predložene izmjene usvojile stav 1. člana 2.14. glasio bi – Sastav izborne komisije je multietičan, tako da odražava zastupljenost konstitutivnih naroda, uključujući i ostale, u izbornoj jedinici za koju se organ nadležan za provođenje izbora osniva, vodeći računa o posljednjem popisu stanovništva provedenom na državnom nivou. Sastav izborne komisije će u pravilu odražavati ravnopravnu zastupljenost spolova. Ravnopravna zastupljenost spolova postoji u slučaju kada je jedan od spolova zastupljen sa najmanje 40% od ukupnog broja članova izborne komisije. I u članu 4.19. stav 4. trebao bi se promjeniti na način da glasi – Svaka kandidatska lista uključuje kandidate muškog i ženskog spola koji su ravnopravno zastupljeni. Ravnopravna zastupljenost spolova postoji u slučaju kada je jedan od spolova zastupljen sa najmanje 40% od ukupnog broja kandidata na listi. Kao što proizilazi iz navedenog, uvažene koleginice i kolege, predloženim izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH pojam ravnopravnosti spolova ugrađuje se i u Izborni zakon BiH, a ravnopravnost spolova se kao obaveza ili nastojanje propisuje na nivou općinskih izbornih komisija, biračkih odbora i kandidatskih listi, dakle na nivoima gdje je moguće do kraja ispoštovati ravnopravnu zastupljenost spolova. Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona isključivo predstavlja konačni početak poštivanja propisa koje je BiH usvojila još prije devet godina donijevši Zakon o ravnopravnosti spolova u BiH. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća se javila za raspravu uvažena zastupnica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja ću nastojati kratko da dam svoj komentar na predložene izmjene i dopune Izbornog zakona. Prije svega hoću da kažem da principijelno podržavam prijedlog ovakvih izmjena i dopuna Izbornog zakona i kao žena i kao koleginica predlagača u ovom Parlamentu i potpuno razumijem dobru namjeru koju je koleginica Ismeta Dervoz iznijela u obrazloženju ovog prijedloga. 44 Ono što je dobro da smo čuli danas u ovom obrazloženju jeste da nas je sve zajedno podsjetila da BiH ima Zakon o ravnopravnosti spolova što je u nekim situacijama izgledalo kao da su neki drugi predlagači u nekim drugim situacijama potpuno zaboravili da taj Zakon postoji u ovoj zemlji. To je jedna stvar. A druga stvar, dobro je da se danas na neki način, razmatrajući i razmišljajući o ovome što smo dobili u prijedlogu, zamislimo svi zajedno nad činjeničnim stanjem u ovoj zemlji, znači po pojedinim institucijama, organima i ostalim, gdje bi trebalo da se primjenjuje i Zakon o ravnopravnosti polova i naravno ovaj Izborni zakon na osnovu koga se dolazi do sastava, pa evo recimo i ovog Parlamenta. Dakle, polazeći od toga da je pokazana dobra namjera da se neke stvari poprave u praksi, ja moram da kažem da nisam baš sigurna da će se ovim izmjenama i dopunama Izbornog zakona to u potpunosti uspjeti iz prostog razloga što prije svega smatram da Izborni zakon BiH ima mnogo krupnijih manjkavosti koje bi trebalo da se koriguju i da se dotjeraju i koje bi vjerovatno u toj svojoj nekoj novoj formi poboljšale stanje u praksi, pa i u rezultatima izbornih procesa koje imamo. A s druge strane mislim da ovo su neki detalji, mnogo manje stvari koje i kad bi smo usvojili ove izmjene i dopune Izbornog zakona ja sam potpuno sigurna da se ne bi u praksi ništa promijenilo. Da sam ja u pravu o tome govori činjenica da Izborni zakon kaže da se na kandidatskim listama mora naći 30% pola koji je manje zastupljen, to je u ovom našem slučaju znači žena, a kad pogledamo rezultate tih kandidatskih lista izbora postavlja se danas pitanje logično – da li je 9 žena koje su poslanici u ovom Parlamentu, da li je to 30% od 42? Sigurno da nije. Ili da li je dvije koleginice koje su delegati u Domu naroda od 15 da li je to 30%? Sigurno da nije. Da ne govorim sastav Vijeća ministara, da ne govorimo kolegijume jednog i drugog naroda gdje nema ni jedne žene u tom sastavu i naravno po svim drugim segmentima, našim komisijama parlamentarnim koje rade, koliko ima žena da su predsjedavajući u tim komisijama. Znači, ovaj Dom koji je donio Izborni zakon i koji je usvojio i Zakon o ravnopravnosti polova nije ispoštovao to što se, koji je sam usvojio te zakone i donio ih, nije ispoštovao to što se traži u tim zakonima. Zato kažem da nisam sigurna da će ove izmjene i dopune popraviti to stanje, iako još jednom kažem dobra je namjera pokazana u tome da se tu nešto popravi, ali znamo kako se formiraju opštinske izborne komisije i birački odbori, da tu političke partije predlažu spiskove ljudi koji poslije se razvrstavaju i niko ne garantuje da i ovo kad se usvoji da će dati traženo, ono što se traži ovim izmjenama i dopunama. Šta hoću da kažem iz cijele ove diskusije? Hoću da kažem da, znači, ona interresorna grupa koja je radila, između ostalog do izvjesnog, prije izvjesnog vremena i na izmjenama i dopunama Izbornog zakona i nekih drugih zakona, mislim da bi trebalo da svoj rad što prije, znači, zanovi, ili da nastavi, ili da im se da neki novi mandat da to, takvu odluku donesemo i da što prije počne u nekim, da kažem, optimalnim vremenskim rokovima da se bavi izmjenama i dopunama Izbornog zakona gdje bi i ovo što je ovdje predloženo moglo da bude inkorporirano u sve to, ali prevashodno one krupne manjkavosti da se odstrane. Evo, samo ću jedan primjer navesti i time završavam, dakle ovu situaciju koju imamo u Parlamentu, znači neadekvatna polna zastupljenost iako su kandidatske liste tako bile koncipirane da se to, da je to bilo, da kažem, pretpostavka da će se desiti, mi danas ni po Izbornom zakonu, ni po defakto situaciji to ne možemo otkloniti zato što, naravno, mandatima raspolažu pojedinci ne raspolažu političke partije i nema načina, nema mehanizma kako bi to političke partije mogle da izbalansiraju to stanje i da naprave nekakvu ujednačenost ili bar da dovedu do onog nivoa koji se traži zakonom. 45 Dakle, moj prijedlog je da ova inicijativa bude dio cijelog onog posla koji treba da, ili da nastavi ili da obnovi interresorna radna grupa koja treba da radi na izmjenama i dopunama ukupnog Izbornog zakona BiH. Hvala.
Zahvljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege. Znam da ova tema uvijek izazove veliku diskusiju, ali i treba da izazove. Džender senzibilitet u ovoj zemlji očito ne postoji iako postoje svi preduslovi, mi smo jedna od rijetkih zemalja koja ima i Zakon o ravnopravnosti polova, doduše neimplementiran i kota sistem, doduše zadnji izbori kažu da je žena sve manje u organima odlučivanja, dakle sad ima ih 11%. I sigurno da to zahtjeva kampanju da se stvari počnu mijenjati. Ne postoji spremnost prvo kolega unutar ovog Parlamenta koji odlučuju o Zakonu da stvari pogledaju drugačije. Ovaj mali potez koji je koleginica napravila predlažući ovaj Zakon je samo njen mali doprinos da se stvari počnu mijenjati. Sigurno da treba mnogo toga još uraditi. BiH je napravila savršene institucionalne mehanizme za razvoj i veće učešće žena u političkom odlučivanju. Ali gdje smo tu? Imamo na nivou BiH Agenciju za ravnopravnost polova koja je trebala da provjeri i napravi uvid u sve zakone, da vidi koliko su džender senzibilni i nije ništa uradila na tome. Dakle, kad ne bi bilo ovakvih povremenih pokušaja ni ova priča od 40% danas ne bi bila moguća da se govori o njoj. Zašto ne bi žene bile u strukturi ovih opštinskih izbornih komisija, odnosno biračkih odbora? Jel' to one bi lošije radile taj posao od svojih muških kolega? Dakle, to bi, nevjerovatno je da uopšte o ovome raspravljamo, stid me je da o tome govorim, ali ovaj Zakon će natjerati političke partije da kad budu pravile prijedloge da će morati da vode računa da 40% bude žena i da ne bude 100% muškaraca na tim listama. Dakle, ja mislim da je ovo dobar prijedlog. Ako se bude mjenjao Izborni zakona u ovome što je rekla kolegica Marković, znamo mi šta sve tu treba mjenjati. Ali za to treba dovoljno ruku. Mislim da za ovo, ne vjerujem da će biti jedan poslanik protiv. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Da vam pravo kažem ja sam mislio da će ovo biti stvar tehnike, da tako kažem, imajući na umu sva naša ranija opredjeljenja i postojanje zakonske regulative o ovim stvarima. Dakle, sve počinje praktično malim potezom, prvim korakom i td. i Ismeta Dervoz je to učinila, ali to ona ne čini sama kao jedinka nego, naravno, čini kao dio jednog fronta, jedne kampanje da se ove stvari reguliraju. 46 Dakle, Vi vjerovatno, gospođo Majkić, niste dovoljno informisani, Komisija za ravnopravnost spolova, Centar za ravnopravnost spolova se intenzivno i u kontinuitetu bavi ovim stvarima, izvršene su analize zakona, pokrenuto niz inicijativa sa ove komisije, pa ne znam ni ja šta Vi radite u svojoj komisiji kao što Vi ne znate šta mi radimo u našoj komisiji.
nije uključen mikrofon
Pa evo, ja ću malo i o tome, evo prvi korak, dakle mali potez da stvari mijenjamo, da u našim glavama te se stvari promijene. Dakle, ovdje se ne radi više i o dobroj volji, ovdje se radi jednostavno o obavezi da uskladimo sve zakone sa Zakonom o ravnopravnosti polova, zakone koji tretiraju poziciju, odnosno koji govore o ravnopravnosti ili poziciji žena. Znači, ja ne vidim apsolutno potrebu da mi sada pravimo neke druge strategije, pa u paketu ćemo ovo, u paketu ćemo ono, nego jednostavno da idemo usklađivati jedan po jedan zakon tamo gdje treba da se uskladi sa ovim Zakonom o ravnopravnosti polova. E sad, pitanje provođenja ili bolje rečeno izigravanja Zakona, to je nešto što je, na neki način, mnogo šira pojava nego kad je riječ o ovom konkretnom slučaju. Do nas je, naravno, da nađemo mehanizme, da nađemo način i praćenja implementacije, analiziramo učinke zakona i da uradimo sve da se ti zakoni jednostavno provode. Dakle, apsolutno ćemo dići ruke, ja sam potpuno uvjeren za ove izmjene i dopune i ne vidim ni jednog razloga da to ne uradimo. Eto.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Evo, pred sobom imamo jedan mali korak u pokušaju da stanje koje se zove ravnopravnost spolova u BiH uskladimo sa Okvirnim zakonom u onom dijelu koji se tiče sudjelovanja oba spola, ja bih rekao, u politici, u političkom životu ove zemlje. Evo, odmah ću reći da ću podržati ovaj Prijedlog, iako sam svjestan da sam ovaj Prijedlog ne znači činjenicu da ćemo ubuduće imati ravnopravniju zastupljenost spolova. Ali kao jednu dobru gestu, kao jednu poruku, kao jednu potrebu da makar u onom čisto normativnom smislu, da tako kažem, uskladimo Izborni zakona sa odredbama Zakona o ravnopravnosti spolova. Svakako, evo vrijedan pažnje i mislim da, drago mi je, evo da su posebno u raspravu o ovom Zakonu aktivni sudionici i sudionice, članice, članovi Povjerenstva za ravnopravnost spolova. I biće mi drago da, uz uvažavanje i onih koji nisu članovi ovog Povjerenstva, biće mi drago da u kasnijim raspravama, kasnijim kad kažem ja očekujem da će se nastaviti rad na izmjenama izbornog zakonodavstva. Mi smo unutar Povjerenstva imali i ja bih rekao uvjetno radikalnijih ili da kažemo ovako poštenih prijedloga kad je u pitanju ova jednaka zastupljenost spolova. Jer ovdje je rečeno da se smatra nedovoljnom zastupljenošću ako je neko zastupljen ispod 40%, to je minimum. Nažalost, mi ni taj minimum nismo još uvijek ostvarili. Bilo je prijedloga da to bude potpuno ravnopravna zastupljenost, da bude 1:1, što bi bilo čini mi se najpoštenije, najpravičniji pristup. 47 Ali evo, otom potom, kad bude vrijeme da raspravljamo i o ovoj temi koja se tiče izbornog zakonodavstva u nekom narednom razdoblju, kratka informacija, mi ćemo kao Povjerenstvo već u narednom razdoblju uputiti prijedlog za izmjene dva zakona koje se opet idu u pravcu, znači, poboljšanja stanja ravnopravnosti spolova u BiH i biće nam drago, evo biće ... da raspravljamo da i te prijedloge dopunite, odnosno podržite. A u ovom trenutku, znači, koliko god to bilo sam normativno usuglašavanje sa odredbama Zakona, evo puna podrška ovom Prijedlogu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege. Meni je drago da smo mi danas dobili ovakav jedan prijedlog za izmjene Izbornog zakona i ja sam bila i učesnica interresorne, članica interresorne radne grupe koja je između ostalog radila i na ovim pitanjima. Nažalost, Izborni zakon nije ovdje na dnevnom redu u onoj mjeri u kojoj ga je interresorna radna grupa pripremala. Ali isto tako sam učestvovala u radu jedne grupe koju su sačinjavali zastupnici iz svih političkih partija unutar ovog Parlamenta i entitetskih parlamenata i sve te radne, svi smo došli do sličnog zaključka da je ako ništa neophodno uskladiti, prvo neophodno je uskladiti postojeće zakone sa ostalim zakonima. Postojeći zakon, kako je kolegica Dervoz rekla, od 2003. godine Zakon o ravnopravnosti polova čeka da bude usklađen sa ostalim zakonima. Komisija za ravnopravnost polova ovog Zastupničkog doma radi upravo na tome i s vremena na vrijeme, vi možda i ne primjetite, dobijete neki takav prijedlog i Komisija je izašla sa stavom da je potrebno u potpunosti implementirati sve demokratske norme, a to je ravnomjerna zastupljenost oba pola na svim mjestima odlučivanja. Prva stvar koju treba uraditi jeste ovo što jeste pokrenuto kroz Izborni zakona, a to je stogodišnja borba za ravnopravnu, za participaciju žena na mjestima donošenja odluka. Pravo, dakle, nije to samo u našem zakonodavstvu nego čitave grupe, komiteti međunarodnih organizacija rade na tome i upozoravaju nas s vremena na vrijeme da bi smo mi trebali da uradimo ono što smo, odnosno da implementiramo ono što smo donijeli kao zakonsku normu. Poštovanje ženskih prava jeste poštovanje i ljudskih prava i odavno su se o tom sve međunarodne konvencije izjasnile. Kvota je nažalost još uvijek jedino sredstva da to ostvarimo i to da se ona zakonski, dakle, dosljedno implementira i mi nikad ne bi smo ni u ovom Izbornom zakonu imali 30% zastupljenost žena da to nije striktna ustavna, odnosno odredba Izbornog zakona. Zbog toga je potrebno tu kvoru, u cilju povećanih standarda o ljudskim pravima, ovu kvotu implementirati u mjeri kako je to predviđeno međunarodnim normama, dakle na 40% do potpunog, postizanja potpune ravnopravnosti, a to je jednaka participacija. Dakle, ovo bi bila ravnomjerna i ja pozdravljam ovo i kažem da je ovo neophodno da mi usvojimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite. 48
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Svakako podržavam inicijativu za izmjenu i dopunu Izbornog zakona kad je u pitanju ovaj dio, međutim nama je svima jasno da sadašnji Izborni zakon BiH nije u skladu s Ustavom, to nam je Ustavni sud kazao, onaj dio, dio onaj koji se odnosi na izbore u Gradu Mostaru. Dakle, povjerenstvo koje je bilo zaduženo da pripremi, nažalost, nije se usuglasilo i mi u Parlamentu smo i najodgovorniji zbog toga što građani Mostara su bili uskraćeni za osnovno demokratsko pravo i nisu izišli na izbore. Istina OHR je sad pokrenuo inicijativu, za one koji ne znaju, da se to mora završiti, jer u Izbornom zakonu izričito se kaže da mandat izabranog dužnosnika traje četiri godine. Početkom jedanaestog mjeseca mandat izabranih dužnosnika u Gradskom vijeću Mostara izlazi, i o Izbornom zakonu nigdje ne piše i ne zna se šta se dalje dešava. Dakle, to je jedna stvar gdje ovo povjerenstvo koje je bilo zaduženo treba što prije da nam dostavi taj Izborni zakon ukoliko mi, mislim da nije dobro da mi pojedinačno ovako dajemo i trebamo zadužiti tijelo i da ono to radi svoj dio posla. A posebno onda još u Izbornom zakonu, kad sam uzeo riječ, pored tog dijela vezano za Grad Mostar, dakle imamo i proces deblokade nakon izbora kao što smo imali za prošle izbore, dakle određeni kanton ako ne izabere svoje predstavnike može uvjetovati da se formira uopće vlast, tu imamo jednu blokadu. I to se pokazalo na prošlim izborima, dakle jedan kanton može kazati – ja ne želim izabrati svoje predstavnike u Doma naroda Federacije i nitko mu ništa ne može, imamo jedan vakum. Isto tako općinska izborna povjerenstva, njihov sastav i biranje to je isto upitno u Izbornom zakonu. I još jedan detalj, mirovanje zastupničkih mandata ovdje, dakle znamo nakon dobivanja zastupničkog mandata, ako ga izabrani dužnosnik odmah ne prihvati, ako dadne ostavku više se ne može vratiti pa onda imamo da ovdje u, u sazivanju Parlamenta imamo, imamo prazninu koja je, treba isto definirati da se može staviti zastupnički mandat u mirovanje. I posebno jedna stvar, pripadnost mandata izabranog dužnosnika, da li on pripada stranci ili izabranom dužnosniku, to su neke stvari koje u Izbornom zakonu ja, kao predsjednik Narodne stranke radom za boljitak, i mi mislimo da treba otkloniti, a posebno kada su u pitanju izbori u Gradu Mostaru. Hvala ljepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam na Ustavnopravnoj komisiji govorio o sadržaju ovog Zakona, želim to javno da kažem. Dakle, ovdje mi ćemo, kao što je i Ustavnopravna komisija to uradila jel', podržati princip na kojem se temelji ovaj Zakon, a to je da se Izborni zakon treba usaglasiti sa Zakonom o ravnopravnosti spolova u BiH. Ali i kada se bude govorilo o drugom čitanju, onda mislim da ovo ponuđeno rješenje u sebi sadrži nekoliko problematičnih definicija i ja molim predlagača da o ovome, predlagač je dakle upoznat, a i na samoj sjednici Ustavnopravne komisije, ali evo, i javno da kažem da se o tome povede računa. 49 Dakle, Zakon promovira da se, kada su u pitanju birački odbori i lokalne izborne komisije, nastoji osigurati Zakonom o ravnopravnosti spolova zagarantovana kvota, dakle najmanje 40% manje zastupljenog spola. Ali se dalje u samom tekstu Zakona upotrebljava generički naziv – izborna komisija. Izborna komisija je i Centralna izborna komisija, izborna komisija je i lokalna izborna komisija, izborna komisija su i entitetske i kantonalne i šta sve već ne postoji kad su izborne komisije u pitanju. Mislim da predlagač o tome treba da povede računa, jer to može dovesti do određene zabune. A posebno pitanje je realnosti ponuđenih rješenja kada su u pitanju birački odbori. Dakle, da se o tome povede računa, jer jedanputa kada se usvoji rješenje onda se ono mora u potpunosti poštovati. Istina tu se kaže – nastojat će se. Dakle, ne kaže se da je obavezno. I s tim u vezi postoji jedna odredba koja je, mislim posljednja odredba u ovom Zakonu, koja briše postojeću imperativnu normu koja kaže da će liste kandidata za izbore biti sastavljene tako što će biti najmanje trećina manje zastupljenog spola. I tamo se kaže – osigurat će se. Mora se, dakle to uraditi i mi to svi skupa znamo. Sad se predlaže brisanje te odredbe, a promovira se ili predlaže se princip da će se nastojati osigurati 40%. Mislim da bi to ona bilo lošije rješenje od ovog rješenja kojeg imamo sada i o tome predlagač treba da povede računa. Mi ćemo danas podržati ovaj Zakon u prvom čitanju, ali bez ovih popravki u drugom čitanju mislim da ćemo imati ozbiljan problem kod prihvatanja ovog Zakona. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu i zaključujem raspravu o točki 6. dnevnog reda. Prelazimo na točku sedam dnevnog reda, Ad. 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o razrješenju s dužnosti dosadašnjeg zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denisa Bećirovića Izvješće o usuglašavanju ste dobili. Kolegij kao Povjerenstvo nije postigao suglasnost. Danas se izjašnjavamo u drugom krugu o razrješenju s dužnosti dosadašnjeg zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denisa Bećirovića. O ovoj tački nema rasprave. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o udrugama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Maločas ste pročitali tačku dnevnog reda Izvještaj Kolegija o postizanju saglasnosti o razrješenju dužnosti dosadašnjeg zamjenika predsjedavajućeg i td. Međutim, u Zapisniku sa 34. sjednice ova tačka dnevnog reda glasi – i imenovanje novog predsjedavajućeg. Ja sam propustio priliku kada smo govorili o dnevnom redu da vas upozorim. Dakle, jeste li vi usaglašavali o smjeni ili o smjeni i izboru? Hvala.
Ja bih molio uvaženog zastupnika da pogleda točku 7. dnevnog reda kako glasi. A točka 7. glasi – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o razrješenju s dužnosti dosadašnjeg zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH gospodina Denisa Bećirovića. Dakle prelazimo na točku devet, Ad. 9. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o besplatnoj pravnoj pomoći – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Izvješće o usuglašavanju ste dobili. Kolegij kao Povjerenstvo nije postigao suglasnost. Izjašnjavat ćemo se u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Također nema rasprave ni o ovoj točki. Točka 10., Ad. 10. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o komunikacijama po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupničkog doma – predlagatelj: Vijeće ministara BiH
Hvala lijepo. U ime predsjedavajuće Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost imam potrebu da kažem nekoliko riječi. Dakle, u ovom slučaju za novi mandat vojnog povjerenika obezbjeđen je najširi konsenzus svih predlagača. Dakle, kao što vidite tu su i klubovi i pojedini članovi a i Kolegij Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost. Dakle, svi znamo gospodina Šiljegovića, znamo aktivnosti koje je vodio i koje sada vodi i njegov rad i njegovi dosadašnji rezultati su bili osnov da se o njemu razmišlja i u drugom mandatu. Tako da ja vjerujem da ćemo podržati izbor gospodina Šiljegovića za novi mandat na čelu vojnog povjerenika. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Prelazimo na točku 15. dnevnog reda, Ad. 15. Izbor člana Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine, sukladno članku 4. stavak (1) točka n) Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine Sukladno članku 4. stavak (1) točka n) Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću BiH predlažem, dakle da se za člana Vijeća, suklado ovom članku, izabere gospodin Zdravko Rajić čiji ste životopis dobili. Otvaram raspravu. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Pošto ja vjerujem i većina zna, dakle o čemu se radi, šta radi ovaj Dom kada je u pitanju jedan od članova ... Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Dakle, Predstavnički dom bira jednog člana Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Do sada, ovo je treći put koliko se ja sjećam, jedan put je to bilo odmah u periodu 2002-2006. pa 2006-2010. i sada je evo treći put, došlo je do promjene ove etničke strukture osobe koja se predlaže, pa samo malo obrazloženje da se zna. Ja znam, dakle šta je i kako je, samo Dom bi trebao malo više o tome da zna. Inače što se rješenja tiče, mi nemamo problem sa tim rješenjem. 53
Mi smo, dakle dobili požurnicu od Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća da im je potrebno imenovanje jednog predstavnika u Visoko sudbeno tužiteljsko vijeće i izrijekom navedeno, dakle Hrvat, muškarac. I uz one uvjete naravno koji se traže za tu poziciju mi smo na Kolegiju, nakon što smo dobili prijedlog i životopis, predložili da se imenuje gospodin Zdravko Rajić. To je to. Dakle, ja vidim ovdje ... rasprava ili replika ili već, šta je maloprije bilo? _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Aha ok. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Imam pitanje jedno. Ja, možda ja nisam dobila, možda su ostali dobili, jedini dokument koji kod sebe imam to je njegov CV. Dakle, nemam nikakvo pismo Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Bilo bi logično da imam priloženo uz ovo. Da li postoji dokument koji je poslao, odnosno zahtjev koji je poslao Visoki sudski i tužilački savjet. Jesu li ostale kolege dobile ili samo ja nisam dobila? Dakle, imam samo njegov CV. Pa mislim, onda je trebalo podijeliti svima da, pa tako, onda je to tako, ali ne trebamo mi to dobijati na sjednici. Trebali smo to dobiti kao sastavni, pa niko nema. Evo niko nema od, ne samo ja, nego niko.
Dakle, evo, ako je to greškom administracije izostavljeno ja se ispričavam, ali mi smo na Kolegiju dobili tu požurnicu i evo da ja samo razjasnim. Dakle, neka imenovanja koja treba obaviti Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće čekaju ovo naše imenovanje i ja bih molio, dakle da podržimo ovaj prijedlog koji je došao sa sastanka Kolegija. Hvala lijepo. Zaključujemo raspravu o ovoj točki, o točki 15. Prelazimo na točku 16. dnevnog reda, Ad. 16. Prijedlog odluke o razrješenju Stipe Petričevića dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine Dadna 20.09.2012. godine Stipe Petričević je podnio neopozivu ostavku na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH. Svi ste dobili Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. 54 I sada imamo dakle, točke od 17. do 30. Prije nego pređemo na točku 17. predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o točkama od 17. do 30. dnevnog reda jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, s tim da je 30. točka Davanje suglasnosti za otkazivanje Konvencije. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Dakle, evo pripremite se za glasovanje. Počnite sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Samo malo.
Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja bih zamolila Dom da stavku 18. i 19., obzirom da se radi o ovim IPA fondovima i da je sada bilo usaglašavanja oko toga, da ta dva sporazuma skinemo sa današnjeg dnevnog reda i da glasamo o njima slijedeći put. Dakle, neka budu ostavljeni, samo glasanje da bude na slijedećoj sjednici.
Ja smatram, dakle evo, i sugestiju imam od tajnika, da bi se trebali onda prije glasovanja o ovim točkama izjasniti o zaključku ili to odmah sada da uradimo? U principu bi trebalo prije glasovanja imati pismeni zaključak da bi se moglo o njemu izjašnjavati. Na ovaj način mi smo iscrpili raspravu o svim točkama dnevnog reda koje su danas bile na dvnevnom redu. Ja bih predložio, dakle Domu da sada napravimo jednu stanku od sat i pol do 15:00 sati, gdje ima vremena i za ručak i za konsultacije u klubovima. 55 Slažete se? Nastavljamo u 15:00 sati. Hvala lijepo. [[PAUZA]] Dame i gospodo zastupnici pristupamo glasovanju. Počinjemo sa 1. točkom dnevnog reda – Usvajanje zapisnika 33. i 34. sjednice Zastupničkog doma. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram 37 glasova za, 1 suzdržan. Iz Federacije dovoljna entitetska većina, dovoljna iz RS-a. Konstatiram da smo usvojili zapisnike s ove dvije sjednice. Pristupamo glasovanju o 3. točki dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine (drugo čitanje). Glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Ante Domazeta. Treba li da čitam zaključak? Treba? Ne treba. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je za glasovalo 29, 7 protiv, 1 suzdržan. Dovoljna entitetska većina iz Federacije i iz RS-a. Konstatiram da je zaključak zastupnika Ante Domazeta usvojen. Prema tome, s obzirom da je zaključak uključivao da se odgodi, neglasujemo o zakonu u drugom čitanju. Prelazimo na 4. točku dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je ukupno glasovalo za 30, suzdržanih 9. Dovoljna entitetska većina iz Federacije i iz RS-a. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona. Prelazimo na 5. točku dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Ukupno za 23, protiv 13, 2 suzdržana. Nedovoljna entitetska većina iz RS-a. Naknadno usuglašavanje. 56 Prelazimo na točku 6. – Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je ukupno glasovalo za 36, suzdržanih 2. Dovoljna entitetska većina iz Federacije i iz RS-a. Konstatiram da smo usvojili ovaj zakon. Prelazimo na točku 7. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o razrješenju s dužnosti dosadašnjeg zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denisa Bećirovića. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Za smjenu je glasovalo ukupno 21, protiv 14, suzdržanih 4. Zastupnici iz Federacije protiv 14. Znači nije bilo dovoljne entitetske većine. Konstatiram da je izglasana smjena zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma gospodina Denisa Bećirovića. Ja iz tehničkih, da tako kažem, predlažem jedno tehničko rješenje. S obzirom da zastupnik Bećirović nemo mjesto u klupama ja predlažem da dalje nastavi izjašnjavati se sa ovoga mjesta. I uz to takođe predlažem zaključak, koji je usuglašen u Kolegiju, da Dom usvoji zaključak da se izbor prvog zamjenika predsjedavajućeg Predstavničkog doma izvrši na narednoj sjednici Predstavničkog doma. Naravno, to bi onda bila prva točka. Ko je za ovaj zaključak? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poslovnička intervencija.
Izvolite. Kolega Džaferović, poslovnička intervencija.
Gospodine predsjedavajući. Tačka dnevnog reda oko koje ste se vi usaglašavali na Kolegiju sa prošle sjednice je glasila – Razrješenje postojećeg predsjedavajućeg i imenovanje novog. Neka vam to, neka vam sekretar kaže kako se zvala tačka dnevnog reda. Vi se niste usaglasili i mi treba da završimo sad kompletnu tu 57 tačku dnevnog reda. Dakle, nakon razrješenja ide imenovanje. Dakle, mi smo imali razrješenje i imenovanje. Prema tome ovdje treba nastaviti, sad treba pitati klubove ko predlaže, ko ima predlagače, treba glasati, treba završiti sa imenovanjem danas u okviru postojeće tačke dnevnog reda. Toliko, hvala vam.
Uz sve uvažavanje pravničkog znanja kolege Džaferovića ja želim podsjetiti na dvije stvari. Prvo, ako ćemo gledati ... točka dnevnog reda danas 7. glasi ovako kako glasi – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o razrješenju s dužnosti dosadašnjeg zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denisa Bećirovića. Izvještajn takođe tako glasi, potpisan od sva tri člana Kolegija. I zato ja, ja vas molim, dakle da se izjasnimo o zaključku koji sam ja predložio da se izbor prvog zamjenika izvrši na narednoj sjednici Doma. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je sa ukupno 30 glasova za, 7 protiv i 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina iz Federacije i RS-a ovaj zaključak usvojen, tako da će se na prvoj narednoj sjednici ova točka naći na početku dnevnog reda. Prelazimo na 8. točku dnevnog reda – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o udrugama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je za glasovalo ukupno 26, protiv 13, suzdržanih 0. Dovoljna entitetska većina iz Federacije, nedovoljna entitetska većina iz RS-a. Usaglašavanje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A ne, drugi krug je. Znači, da, 10 protiv, dakle Zakon je pao, oprostite. Prelazimo na 9. točku dnevnog reda – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o besplatnoj pravnoj pomoći (prvo čitanje). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je za glasovalo 26, protiv 13. Nedovoljna entitetska većina, odnosno protiv više od 2/3 iz RS-a. Konstatiram da Zakon nije prošao, pao. 58 Izjašnjavamo se o točci 10. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunikacijama po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupničkog doma. Glasujemo u drugom krugu o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunikacijama po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika Zastupničkog doma. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Ukupno 23 za, 7 protiv, 9 suzdržanih. Zastupnici u Federaciji BiH 19, protiv nema 2/3. Dakle, konstatiram da je Zakon prošao. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... [[nije uključen mikrofon]] da se izjasni o zaključku Komisije za spoljne poslove. A njihov zaključak je, pošto je Zakon već u proceduri, znači samo da se uvaže iz moje inicijative. Ja znači u potpunosti, to je riješeno na Komisiji. 59
Dakle, glasujemo o zaključku Komisije. Da li ga treba pročitati? Povjerenstvo za vanjske poslove je povodom inicijative zastupnice Aleksandre Pandurević jednoglasno donijelo zaključak da se ova inicijativa zajedno sa obrazloženjem potrebe donošenja novog Zakona o postupku zaključenja i izvršenja međunarodnih ugovora proslijedi nadležnom Ministarstvu vanjskih poslova BiH na dalje postupanje. Dakle, glasujemo o zaključku. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. 31 za, 8 protiv, dovoljna entitetska većina iz obadva entiteta. Konstatiram da je ovaj zaključak usvojen. Prelazimo na točku 14. – Imenovanje parlamentarnog vojnog povjerenika BiH (prijedlog Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH). Glasujemo o imenovanju gospodina Boška Šiljegovića za parlamentarnog vojnog povjerenika BiH. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je sa ukupno 35 glasova za, 4 suzdržana, dovoljna entitetska većina iz obadva entiteta, gospodin Boško Šiljegović imenovan za parlamentarnog vojnog povjerenika BiH. Prelazimo na izjašnjavanje o točku 15. – Izbor člana Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine, sukladno članku 4. stavak (1) točka n) Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine. Glasujemo o imenovanju gospodina Zdravka Rajića za člana Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Ukupno 30 za, 8 protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina iz obadva entiteta. Konstatiram da je gospodin Zdravko Rajić izabran za člana Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća. Prelazimo na točku 16. – Prijedlog odluke o razrješenju Stipe Petričevića dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine. Glasujemo o usvajanju odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Sa ukupno 37 glasova za, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina iz obadva entiteta, izglasovali smo razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH. Sada molim Dom da se izjasni da li ćemo se izjašnjavati u paketu o točkama od 17. do 30. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Sa 35 za, 2 suzdržana, dovoljna entitetska većina obadva entiteta, odlučili smo se da o ovim točkama odlučujemo, od 17. do 30., 60 (?) 2 protiv. 2 protiv, ispričavam se, 2 protiv, dakle dovoljna entitetska većina da o ovim točkama odlučujemo u paketu. Glasujemo o tome da se daju suglasnosti za ratificiranje sporazuma od točke 17. do 29. i otkazivanje Konvencije iz točke 30. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da, sa 37 glasa za, 2 protiv, dovoljna entitetska većina, smo usvojili ratifikacije i otkazivanje ove Konvencije. Poštovane kolegice i kolege hvala vam lijepo na suradnji i strpljenju i srdačan pozdrav svima do sljedeće sjednice. Sjednica završena u 1530 sati.