Otvaram 7. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Sačekaćemo koji trenutak, imamo tehničkih problema sa ozvučenjem. Dakle, poštovani poslanici, uvaženi gosti, U međuvremenu je pristiglo još jedan broj poslanika i članovi Vijeća ministara, trenutno su prisutna 34 poslanika, ukupno sa prostora Federacije Bosne i Hercegovine je 21, sa prostora Republike Srpske 13, prema tome, možemo krenuti sa radom. (Intoniranje Himne) U uvodu nekoliko informacija u pogledu daljnjeg rada Predstavničkog doma i radnog zasjedanja. Kao što je poznato mi smo imali dvije inicijative za održavanje tematskih sjednica Predstavničkog doma na kome bi bile teme - Evropske integracije i Pakt stabilnosti za Jugoistočnu Evropu, jedna inicijativa grupe poslanika iz Koalicije CD , jedna inicijativa od grupe poslanika Kluba poslanika Socijaldemokratske partije, i mi smo se na Kolegiju dogovorili da ta tematska sjednica Evropske integracije - Pakt stabilnosti za Jugoistočnu Evropu, se održi 22., u četvrtak. Danas će biti upućen poziv, planirali smo da se u ponedjeljak održi sjednica radne komisije Predstavničkog doma za vanjska pitanja i međunarodne poslove. Komisija bi imala cilj da utvrdi platformu koja bi se usvojila na tematskoj sjednici Predstavničkog doma, a nakon te sjednice komisije koja bi se održala u ponedeljak, u utorak u 2 sata bi se održao Prošireni kolegij, dakle, predstavnici ili predsjednici klubova svih parlamentarnih stranaka koji bi trebali da usaglase mogući parlament i, inače, da se ta sjednica za četvrtak što je moguće bolje pripremi. Nakon završetka te sjednice u četvrtak, išla bi 8. redovna sjednica na kojoj bi bila pitanja koja su u međuvremenu stigla - Prijedlog zakona o vazduhoplovstvu BiH, Prijedlog sporazuma sa Švicarskom Federacijom o uređenju odnosa u zrakoplovstvu, Izvještaj Centralne banke i poslanička pitanja. Ovo govorim iz razloga da imate u vidu prilikom rasprave o dnevnom redu za današnju sjednicu, da ne bismo se ponavljali u zahtjevima, u pitanjima, da imate u vidu ove namjere i ovaj dogovor Kolegija, prilikom rasprave o sjednici, odnosno, o dnevnom redu današnje sjednice. Dnevni red današnje sjednice je usaglašen na Kolegiju, vi ste dobili prijedlog dnevnog reda i ja ću pročitati dnevni red tačku po tačku, napominjući tačke u kojima je došlo do izvjesne promjene, ne suštinskog nego tehničkog karaktera, i još su u međuvremenu stigla četiri međunarodna sporazuma za koja, takođe, postoji saglasnost da se stave na dnevni red. 2 Dakle, tačke: bi bile 1. Usvajanje zapisnika sa 6. sjednice Predstavničkog doma, 2. Odgovori na poslanička pitanja, 3. Verifikacija mandata poslanika, 4. Prijedlog Zakona o administrativnim taksama Bosne i Hercegovine, 5. Razmatranje i usvajanje Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, 6. Prijedlog zakona o grbu Bosne i Hercegovine, 7. Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, 8. Prijedlog odluke o utvrđivanju kompleksa zgrada i zemljišta za smještaj institucija Bosne i Hercegovine, o njihovom statusu, uvjetima i načinu korištenja, 9. Prijedlog Odluke o utvrđivanju statusa zgrada i zemljišta u ulici M. Tita 25. i uvjetima i načinu za njihovo korištenje, 10. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma o razvojnom kreditu za projekat osnovne zaštite između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj, b) Sporazuma o razvojnom kreditu za pilot projekat lokalnog razvoja između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, i tu je prijedlog da se pod c), d), e). i f). dodaju prijedlozi za davanje saglasnosti za ratifikaciju sljedećih sporazuma c) Ugovora o kreditu za strukturalno prilagođavanje u procesu privatizacije preduzeća i banaka, to bi bilo pod c), d) Ugovora o kreditu za strukturalno prilagođavanje - podrška budžetima, kredit za podršku budžetima, e) Ugovora o kreditu za podršku izvozu, f) Ugovora o kreditu za pilot projekat - kulturno nasljeđe, Deseta tačka bi imala šest sporazuma po kojima bi se Predstavnički dom trebao izjasniti da li daje saglasnost za ratifikaciju. 11. Ovdje je predviđeno da budu dvije podtačke, međutim, zaključci su u međuvremenu formulisani na način da to bude jedan dokument koji bi se zvao - Zaključci o djelokugu radnih komisija Predstavničkog doma, rokovima i prisustvu predstavnika predlagača, tu je promjena, jer ova dva moguća papira su sažeta u jedan dokument i zaključci su na jednom da bi se radilo usvajanje zaključaka o onome kako sam maloprije pročitao. 12. Poslanička pitanja. Ovakav dnevni red je usaglašen na Kolegiju i usaglašeno je da se za 22., pored ove tematske sjednice, održi radna sjednica na kojem bi se razmatrale tri tačke koje su pristigle do današnjeg zasjedanja u formi prijedloga, ali nisu blagovremeno pristigle i nismo imali saglasnost da se stavi na današnje zasjedanju. Toliko u uvodu. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Izvolite, gospodin Spahić.
Gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, poslanici, gospođe poslanici, članovi Vijeća ministara BiH, Želio bih da vam prenesem jedan stav Komisije za međunarodne odnose i vanjska pitanja Predstavničkog doma PSBiH. 3 Polazeći od inicijative poslanika: gospođe Filipović, gospodina Brankovića, gospodina Kadića i mene, i inicijative gospodina Bogića Bogićevića, mi izražavamo zadovoljstvo što je Kolegij prihvatio održavanje sjednice na ovu temu posvećenu spoljnoj politici i osobito evropskim integracijama u Jugoistočnom paktu. U vezi s tim, ispred Komisije, predlažemo sljedeće: Danas smo u toku rasprave o dokumentima koje smo dobili od gospodina Jadranka Prlića, na temelju zahtjeva koji je također na Parlamentu verificiran, mi smo željeli da predložimo na ovom sastanku sljedeće stvari: 1. Da se od gospodina Ante Jelavića, predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine, kopredsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, gospodina Harisa Silajdžića, i ministra vanjskih poslova, gospodina Jadranka Prlića, zatraži pred Predstavničkom domom Bosne i Hercegovine, da istupe sa informacijama koje su bitne za pripremu konferencije u Sarajevu, da gospodin Ante Jelavić, kao predsjednik odbora i jedan od onih koji sa gospodinom Ahtisarijem zakazuje ovaj sastanak, predoči platformu Predsjedništva Bosne i Hercegovine o pripremama za samit, te da se do parlamenta koji će se održati 22.jula, kako smo sada dobili potvrdu, obezbijedi da radna tijela, u ovom slučaju Komisija za vanjsku politiku, ali i druga zainteresirana tijela, odrede spram dokumenata koje smo dobili od ministra vanjskih poslova, gospodina Prlića, moram izraziti zadovoljstvo da smo dobili jednu ozbiljnu i cjelovitu analizu, to je u ime Komisije i da očekujemo još neke dodatne informacije nakon današnje sjednice Komisije, o čemu smo se dogovorili sa predstavnicima Ministarstva vanjskih poslova. Da bismo mogli 22. razgovarati o ovim pitanjima, Komisija za vanjsku politiku smatra da je važno da se do tog trenutka i predstavnici parlamenta, našega Doma i Doma naroda, odrede prema odgovarajućim međunarodnim organizacijama o svojoj obavezi i da podnesu izvještaj koji bi Komisija imala u vidu prilikom formulisanja svojih stavova za 22. juli. Pošto je riječ o jednoj veoma značajnoj sjednici, mi izražavamo spremnost da, kao Komisija za vanjsku politiku, a nadam se i ostala radna tijela, s obzirom da nije riječ samo o političkim i međunarodnim odnosima koji se ne tiču istovremeno i drugih radnih tijela ovog Predstavničkog doma, zasjedamo permanentno do same sjednice 22. i pripremimo dokumente kako je već predočeno od strane predsjedavajućeg. Hvala.
Hvala. Gospodin Bogić Bogičević, izvolite.
Ja cijenim informaciju koju je predsjedavajući dao na početku ove sjednice, ali to ne znači da je prihvatljiva za Klub poslanika Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine. Na prošloj sjednici sam predložio da se za današnju sjednicu uvrsti u dnevni red – Pakt stabilnosti za jugoistočnu Evropu, a Klub poslanika Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine to je učinio prije više od mjesec dana, pokrećući inicijativu i pismenim putem Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine. Mislim da bi svako obrazloženje bilo suvišno, Pakt stabilnosti za Jugoistočnu Evropu danas predstavlja prioritet za čitavu međunarodnu zajednicu, kako se kaže u stavu 3. Pakta, posebno za Evropsku uniju, Ameriku i Rusku Federaciju. Pakt stabilnosti za Jugoistočnu Evropu, koji, u dobroj mjeri, iz temelja mijenja policijsku i drugu sliku regiona, morao bi predstavljati prioritet i za Parlament BiH i za sve institucije države BiH. I zato, mislim da četiri godine poslije potpisivanja Dejtonskog sporazuma, BiH ne bi smjela 4 više da bude objekat, već aktivni učesnik i konstruktivni kreator najavljenih promjena u čitavom regionu koje znače razvoj demokratije, ekonomije i sigurnosti u regionu. I zato mislim da se danas morao na dnevnom redu naći Pakt stabilnosti za Jugoistočnu Evropu, zato mislim da se morao napraviti, od danas pa do kraja godine, spisak obaveza koje bi imao ovaj Parlament u približavanju Vijeću Evrope i sve ono što nas približava evropskim integracijama. Toliko i hvala.
Hvala. Da li još neko želi da govori? Gospodin Tokić, izvolite.
Dame i gospodo zastupnici i poslanici, U ime Kluba poslanika zastupnika SDP-a, tražim da se ova sjednica proglasi kontinuiranim zasjedanjem sve do 22. i da se u dnevni red današnje sjednice uvrste i sljedeće tačke: Program rada Skupštine BiH, Usvajanje Zakona o imigaciji i azilu, Zakon o Vijeću ministara BiH i Zakon o carinskoj Službi BiH. Obrazloženje: Vijeće ministara BiH je svoj mandat dobilo na bazi preuzimanja obaveza približavanja i uključivanja BiH u evropske integracije. Parlamentarna skupština BiH i Predsjedništvo BiH su prihvatili rokove i minimalne obaveze za uključivanje BiH u Vijeće Evrope. Ova četiri zakona, najdirektnija obaveza tačno određenih struktura institucija BiH i, umjesto da se ubuduće deklarativno zaklinjemo ko je za evropske integracije, mi tražimo, kao SDP, da se danas Kolegij obaveže da u pauzi ove sjednice, koja može trajati dva dana, ali bez godišnjih odmora, napravi program rada, jer to je direktno obaveza iz dokumenta platforme za prijem BiH u članstvo Savjeta Evrope. Pod tačkom: 1. Godišnji program rada ove Skupštine, koji, naravno, paradoks je samo da mi to trebamo usvajati u avgustu, ali bolje je u avgustu i u julu, nego nikada, jer to je obaveza koju smo dužni provesti do septembra. Ostale obaveze, uključujući i reformu Vijeća ministara BiH, takođe je obaveza za koju se BiH, kroz sve svoje delegacije, kroz sve svoje deklarativno zaklinjanje da hoćemo u Vijeće Evrope, obavezala provesti do septembra, a sada je juli. U tom konteksu, smatramo da, ukoliko određeni subjekti nisu u mogućnosti provesti ove obaveze, trebaju zaista podnijeti i političke i svake druge konsekvence, jer nema ni danas ni naroda konstitutivnog, ni građanina u BiH koji se ne zalaže i ne traži brže uključivanje BiH i Federacije. Otpori tim integracijama su ovdje, imenom i prezimenom kroz ova četiri akta smo naveli, navest ćemo to isto i na entitetskim skupštinama, jer ne dopustivo je više da imamo takav nesklad između deklarativnog i suštinskog. Po nama, Vijeće ministara BiH se mora jasno opredijeliti, da li je u mogućnosti izvršiti obaveze. Podsjećam za ovom govornicom, reforma Vijeća ministara BiH je bila, u što su se zaklinjali i jedan i drugi predsjedavajući, odnosno kopredsjedavajući, i obavezali su se da u roku od tri mjeseca to mogu izvesti. 5 Umjesto toga, na prošloj sjednici, prijedlog SDP-a o reformi Vijeća ministara BiH je vraćen kao neadekvatan, a nije ponuđeno ništa novo, naprotiv, ide se u pravcu opstrukcija i blokada. Molim da se svaka od ovih tačaka dnevnog reda stavi na glasanje, kako bismo u formi glasanja mogli vidjeti, sa zaduženjima, dakle, navedena tri zakona trebaju pripremiti Vijeće ministara BiH, a program rada Kolegij. Hvala.
Hvala. Ima li još neko u pogledu dnevnog reda? Gospodin Lagumdžija.
Dame i gospodo, cijenjene kolege, uvaženi gosti, Da ne bi nikakvih nesporazuma vezano za ovo što ste mogli čuti sa ove govornice od mojih prethodnika, odnosno u ime Kluba poslanika SDP-a, želim dvije-tri stvari precizirati, naročito vezano za inicijativu koju je gospodin Bogičević iznio, a koja je, na određeni način, mada izgleda slična, u bitnoj koliziji u odnosu na ono što smo čuli od gospodina Spahića i tri-četiri poslanika iz CD Koalicije. Naime, mi ne mislimo da 22. treba održati bilo kakvu tematsku sjednicu posvećenu Paktu stabilnosti. Mi smatramo da ovo što je kolega Tokić govorio na to posebno ukazuje, mi smatramo da do 22. treba držati redovnu sjednicu Parlamentarne skupštine BiH, koja, kao što i sami znate, se može završiti danas, može trajati dva dana, a ako bismo htjeli, zaista, nešto da uradimo, onda bi, vjerovatno, ona trajala do 22. ovog mjeseca. Zbog čega mi na ovome insistiramo? Mi, zaista, smatramo da treba vrlo jasno svi da se suočimo sa jednom činjenicom koja je nekom jasna, a neko kao da neće da mu bude jasna. Do Pakta stabilnosti i od Pakta stabilnosti, to su dva različita vremena za nas koji živimo na ovim prostorima. Mi ne možemo skupom o Paktu stabilnosti koji će biti održan u Sarajevu zamijeniti Pakt stabilnosti. Naime, želim skrenuti pažnju da skup koji će se ovdje održati, će se ovdje održati usprkos nas, on će se ovdje održati, između ostalog, i zbog toga što smo mi ovakvi kakvi smo, što nije razlog za radovanje. Dakle, želim skrenuti pažnju i zato se naša inicijativa kreće u dva smjera: prvom smjeru, da skup o Paktu stabilnosti ne samo na nivou saobraćaja, slijetanja, uzlijetanja aviona i “Zetre” i ostalih propratnih manifestacija, da prođe u najboljem toku, to će proći u najboljem toku, zahvaljujući ljudima koji to organizuju i koji nemaju veze s ovim Parlamentom, dakle, da se do tog skupa učini što je moguće više da na tom skupu predstavnici države, zajedničkih institucija, pojedinih entiteta, ko će sve biti u kojoj formi na tom skupu, da se makar, što kažu, osjeća što je moguće bolje, i da mi, u pripremi za sjednicu Pakta stabilnosti, pokažemo da smo nešto naučili i shvatili u zadnje vrijeme. Zbog toga mi insistiramo i tražimo da se o tome izjasnite da se ovaj dnevni red, dopunjen sa svim onim što na Vijeće ministara BiH ili razne radne grupe Predsjedništva BiH, pošto su i one dosta, vidim u sredstvima informisanja, toga radile, da vidimo šta može da se učini do 22. i da onda u sklopu toga imamo tačku dnevnog reda koju ste već formulisali za 22. To je jedno. Drugo, predlažemo da se danas povodom toga, dakle, povodom ove produžene redovne sjednice donese načelna odluka o tome kako mi mislimo raditi kad se završi Pakt stabilnosti. Naime, mi stojimo na stanovištu da treba odmah poslije okončanja tog događaja, iskoristiti taj događaj i zaista se sadržinski, suštinski pomaći sa mrtve tačke. Zbog toga smatramo da bi trebalo obavezati Vijeće ministara BiH i Predsjedništvo BiH i predlažemo da se u tom smislu donesu odgovarajući zaključci da Predsjedništvo i 6 Vijeće ministara istupe sa svojim dokumentima i da odgovarajuće dokumente usvoji Parlamentarna skupština, najkasnije 15 dana nakon okončanja Pakta stabilnosti, i da, od 15. avgusta, Parlamentarna skupština BiH bude u stalnom zasjedanju do onog roka za koji nam je rečeno da je realan, a to je do našeg prijema u Vijeće Evrope, koje, kako čujemo, bi trebalo da bude u septembru. Dakle, da se dogovorimo do 15. avgusta, makar 1. septembra krenemo u stalno zasjedanje Parlamentarne skupštine, dok ne budemo primljeni u Vijeće Evrope i da tok stalnog zasjedanja Parlamentarne skupštine bude u funkciji našeg doprinosa tome da zaista tamo budemo primljeni. Sudeći po izjavama, to stalno zasjedanje će trajati par dana. Predlažemo da nam, na tom prvom narednom stalnom zasjedanju koje bi trebalo biti održano nakon Pakta stabilnosti, do tada Vijeće ministara BiH i Predsjedništvo BiH izađu sa onim što je njihova obaveza ranije bila, a to je da se pred ovaj Parlament stavi dokument, izvještaj, zovite kako god hoćete, iz kojeg bi se jasno vidjelo gdje smo sa provedbom Madridske deklaracije i šta se može uraditi do kraja ove godine i ko je za šta od toga zadužen. To pretpostavlja da naša delegacija, koja nas zastupa u Vijeću Evrope, da nam do tada, do 15. avgusta, pripremi elemente naše, za nas, za Parlament – program aktivnosti za prijem u Vijeće Evrope, koje bi ovaj Parlament usvojio. Znači da bismo trebali da dobijemo od Vijeća ministara BiH, odnosno od Predsjedništva BiH neku vrstu njihovog obraćanja ovom Parlamentu, ili možda ministra spoljnih poslova da nas izvijesti o tome kako je međunarodna zajednica na nedavnom sastanku u Briselu, nakon šestomjesečnog perioda, prvog polugodišta, gdje je zasjedalo ono tijelo koje odlučuje o nama, da nas izvijesti gdje smo i šta se od nas očekuje da radimo u ovih narednih pola godine, kako bismo i mi mogli, u skladu s tim, donijeti odgovarajuće odluke. Mi skrećemo pažnju još jednom, i razlog za ovakvo javljanje je, mi ne želimo da se ni mi sami, ni bosanskohercegovačka javnost, održavanjem skupa pod nazivom “Pakt stabilnosti“ na najvišem nivou u Sarajevu, da se zamijeni sadržina tog Pakta stabilnosti, jer, budite ubijeđeni, da će, u kranjem slučaju, ono što je sadržina Pakta stabilnosti biti provedena, usprkos radu kakav smo mi imali, koji je iza nas. Ja vas pozivam da svi zajedno probamo biti, na određen način, ljudi koji će kreirati vlastitu budućnost u mjeri u kojoj bi svako od nas volio da to bude više. Hvala.
Hvala. Gospodin Spahić.
Dame i gospodo, Meni je drago da član Komisije za međunarodne odnose i vanjska pitanja, gospodin Lagumdžija, daje dubinu, s razlogom, ove komisije i na samoj sjednici Parlamenta, i to omogućava da se samo još jednom potvrdi izjava koju sam dao, da je Komsiija za vanjsku politiku bila vrlo precizna u definiranju ove pozicije, i čemu služi onda ponavljanje stavova, ukoliko se uvažava da je ova Komisija zasjedala u kvorumu, i da je radno tijelo ovog Parlamenta i da je potpuno identične stvari predložila, ako se pažljivo pogleda ovaj zapisnik i ovo što sam ja izgovorio. Što se tiče tematske rasprave o spoljnoj politici i o Jugoistočnom Paktu, da vam kažem da je vrlo jasno. Dokument koji je dostavio gospodin Prlić je jedan dragocjen dokument za Parlament Bosne i Hercegovine, odgovara na zahtjev koji je star nekoliko mjeseci, koji sam ja više puta ponovio, da bismo mogli imati obične kontekst pozicije Parlamenta, Predsjedništva i Vijeća ministara i Ministarstva vanjskih poslova, razgovaramo 7 i o Jugoističnom paktu, jednom od velikih, značajnih skupova, nadam se sportski, fer održanih u sportskoj dvorani Zetra, na dobrobit svih učesnika: Rusije, Amerike, Evrope, Bosne i Hercegovine i balkanskih i mediteranskih zemalja. Što se toga tiče mi smo bili vrlo precizni da smo se odredili prema zahtjevima poslanika ovog doma, četiri poslanika koji su dali inicijativu koja je obrazložena i koja je prihvaćena, zatim odgovornost koju je, prema ovoj inicijativi, imalo Ministarstvo vanjskih poslova i drugi faktori, koja je akrimirala tu poziciju poslanika ovog parlamenta, kao i poslaničko pitanje i zahtjev gospodina Bogičevića, koji je, takođe, sastavni dio ove inicijative. Ako pogledate izvještaj, u tačci Ad 1. precizno je formulisano ono što smo čuli kroz nekoliko izjava nakon moga obraćanja Parlamentu. Nema ništa različito u tome, vrlo jezgrovito i tačno su pozvane i ostale komisije i radna tijela da programski, suštinski, a ne samo globalno, politički, tematski razgovaramo o našem deklarativnom prisustvu u ovoj inicijativi. Tražio sam, u ime Komisije, na inicijativu članova Komisije, da se i druga radna tijela, na neki način, aktiviraju do 22. u parlamentarnom zasjedanju, parlament zasjeda kada zasjedaju i radna tijela, da ta tijela iskoriste mogućnost da ono što je sadržina i suština samog Pakta o stabilnosti bude prezentirano u radnim tijelima. To je zahtjev koji sam ja iznio u ovome svome, i to nije ni najmanje u suprotnosti sa zahtjevom da se permanentno do 22. radna tijela odrede prema sadržaju i ove konferencije o Jugoistočnom Paktu i stabilnosti, i, naravno, drugim pitanjima koja su relevantna za naš rad. U suštini, nama su, sa ovim papirima koje smo dobili u dokumentima, stvorene pretpostavke da radimo u ovim radnim tijelima, i zbog toga smatram da je sasvim jasno što će biti jedna konkretna i jedna određena rasprava. Što se tiče dopunskih dokumenata, mi smo tražili od gospodina Jelavića, od gospodina Silajdžića, od gospodina Prlića, kao odgovornih ljudi koji vode određena tijela u pripremi Jugoistočnog Pakta, ovog sastanka u Sarajevu, da nas izvijeste već danas, na današnjoj sjednici, oni koji su tu i koji mogu, vidim da je gospodin Prlić tu, i da nam daju informaciju koja će omogućiti da danas već, faktički, i ovaj parlament bude direktno uključen u ovaj projekat, a što se tiče same Komisije i drugih radnih tijela, morali smo raditi u skladu sa mogućnostima koje imamo pred sobom, imamo dokumente, znamo karakter i značaj te inicijative i normalno da ćemo se na osnovu toga odrediti. Nema nikakve dvojbe da je to jedan radni i ozbiljan sadržajni dio. Ja bih podržao te inicijative o programu rada Vijeća, o programu rada Skupštine, sve je to jako važno i uvjeren sam da mi imamo, kao vodič u prijem u Vijeće Evrope, niko nas neće primiti u Vijeće Evrope ne budu li usvojene onih desetak tačaka. To je sasvim jasno, to je odgovornost Kolegija i taj Kolegij ima odgovornost da zakaže, ako treba, svaki drugi dan, a to nije bio predmet rasprave u kontekstu naše konferencije, odnosno ove Komisije. Mi smatramo da se ne samo podrazumijeva nego obavezuje, kada smo tražili izvještaj od naše delegacije u Vijeću Evrope i u drugim tijelima, naš parlament da završi taj posao, ako neće delegacija u Vijeću Evrope da podnese izvještaj i program toga našeg proceduralnog ulaska u Vijeće Evrope, to znači da ne ispunjavamo svoju funkciju. Dakle, ne bih želio da, ni na kakav način, ocijenim vrijednost priloga kojeg smo u diskusiji do ovog trenutka, što bi bio i poziv da rade sva radna tijela, i da svi predstavnici Parlamenta Bosne i Hercegovine u evropskim tijelima i ovim drugim savezima podnesu izvještaj iz programskog rada. To podrazumijeva jednu vrstu permanentnog rada i Parlamenta i radnih tijela. Ako to ne bude moguće, jasno je kao dan da će nam neko od tih subjekata blokirati u ovom radu. Mislim da je velika stvar da smo imali danas, gotovo paralelno, komisije u cijeloj ovoj zgradi, koliko sam vidio, ovo je prvi put za jedan radni dan, predstavnici gotovo svih političkih partija, pa i partije SDP su bili učesnici ove Komisije, oni su se složili sa zaključcima koje sam izložio, smatrao sam da je korisna njihova saglanost za 8 permanentni rad. To je postignuto, mi ćemo, kao Komisija, na tome raditi i pozivamo i ostala radna tijela da završe posao kako je to predviđeno. Koliko znam, svaki poslanik ima pred sobom barem pet kilograma materijala kroz koji trebamo proći, podrazumijeva se, Kolegij i ovaj Sekretarijat organizovati kako treba. Mi smo smatrali da je bilo važno da skrenemo pažnju da je ovo po prvi put i da imamo u vidu, možda zbog ovog samita, ne znam zbog čega, ali dogodilo se da je odgovoreno na inicijative poslanika. Ja to smatram jako važnim i dajte da onda radimo ovih sedam dana, umjesto da se dogovaramo na koji način imamo radna tijela, svi imaju svoju odgovornost kao poslanici, da sjednemo i da ostanemo u Sarajevu i završimo taj posao. Mislim da toliki trošak možemo podnijeti radi unutrašnjeg organiziranja i predstavljanja, pa počnite od uloge Parlamenta koji on mora imati u ovom samitu. Nije nevažno ni prije ni poslije šta će biti poslije ovog samita, ali ja ne volim jedan osjećaj da sam bio u nekakvom, kako bih rekao, slučajnom susretu, imamo jednostavno program koji neće da se prihvati. Ja mogu da postavim i sljedeće pitanje: Da li Parlament ima snagu da naloži svojim ministrima u Vijeću ministara BiH koje predstavljaju određene partije, da izađu sa tim programom, a ne da čitamo u novinama da se taj program odlaže u nedogled. To je drugo pitanje. Ja molim da nam se pošalje program, nema razloga, prvo, nismo svoj vlastiti program usvojili, nismo svoj vlastiti poslovnik usvojili, nismo organizaciju rada usvojili ovdje, mi tek prvi put poslije toliko mjeseci usvajamo pitanja koja će razmatrati svako radno tijelo u ovom parlamentu. Mi još nismo usvojili ni proceduru da li je odgovoran predlagač doći pred svaku komisiju i podnijeti izvještaj, šta traži i šta očekuje od svoje komisije i od Parlamenta. Prema tome, nemojte da komplikujemo stvari. Dajte da pokušamo danas načeti taj rad, a naš je prijedlog da gospodin Prlić izađe sa najosnovnijom informacijom jer ne možemo o svemu razgovarati, i da sedam dana narednih radimo na ovom poslu, to je ozbiljan posao za mene. Hvala.
Hvala, izvolite, gospodin Čašimanović.
Gospodo predsjedavajući, uvaženi poslanici, Dva su razloga zbog kojih sam se ja javio: Prvo, nisam baš najbolje razumio šta je dr. Lagumdžija mislio kada je rekao da je ovaj skup o Paktu stabilnosti usprkos nas? Ne bih otvarao tu raspravu, ali bih htio da kažem da se ovaj skup održava zbog nas, radi nas, za nas , to je prvi razlog. Drugi razlog zbog čega sam se javio, zamolio bih vas da budemo malo efikasniji. Mislim da govorimo o dnevnom redu, međutim, izlazimo i čitave ekspozee imamo i onda zaboravimo da usvajamo dnevni red. Ne umanjujući važnost svih tačaka koje su otvorene danas, kao bitne, ja ih smatram vrlo bitnim, htio bih da dam svoj doprinos kako efikasnije iz ovoga izaći. Koliko se sjećam, predsjedavajući je rekao da će se u sljedeća dva dana, do utorka, održati širi Kolegij i utvrdiće se dnevni red za 22., za tu tematsku i redovnu sjednicu. Ja predlažem da mi ovu sjednicu, sa ovakvim dnevnim redom kakav je predložen, proglasimo u stalnom zasjedanju do 22., da se danas raspravlja o ovim tačkama koje su predložene, a da širi Kolegij za dva dana utvrdi nastavak i proširenje dnevnog reda ove sjednice i da je zakažemo, uzimajući u obzir sve ove tačke o kojima su moji prethodnici govorili. Mislim da bismo time pokrenuli na usvajanje dnevnog reda i prešli na ono što je bitno, dakle, usvajanje ovih tačaka. Hvala. 9
Hvala. Gospodin Lagumdžija.
Radi pojašnjenja i radi tačnosti kasnijeg stavljanja na glasanje ovoga o čemu je bilo riječi, s obzirom da je nakon mene diskutant objasnio da, to što je on predložio je isto ono što smo mi predlagali. Da ne bih ulazio u dijalog bilo koje vrste, zaista, nemam namjeru ići na uzajamno iscrpljivanje i na kondiciju sa bilo kim ovdje, da se sporim, ni ja niti bilo ko od nas koji želimo da se nešto konsultujemo. Želim reći dvije stvari: 1. Konkretan prijedlog koji se tiče stalnog zasjedanja Parlamentarne skupštine nakon održavanja Pakta stabilnosti sa provizornim datumom 15. avgusta, toliko bi već trebalo vremena Vijeću ministara BiH, Predsjedništvu BiH, našim delegacijama, našim komisijama da se počne sa zasjedanjem za koje bi osnova bio operativni program realizacije Madridskog dokumenta, zatim operativni program prijema Bosne i Hercegovine u Vijeće Evrope i treći dokument, koje bi nadležno ministarstvo sa Predsjedništvom i Vijećem ministara trebalo da uradi 15 dana nakon okončanja Pakta stabilnosti, dokument koji bi nam naznačio koje obaveze, za nas i za svakog onoga s kim mi imamo veze, proizlaze iz Deklaracije o Paktu stabilnosti koji će se desiti za petnaestak dana. Dakle, to su tri konkretna zaključka o kojima se trebamo vrlo jasno i precizno izjasniti. A, radi pojašnjenja, da, gospodine Čašimanoviću, u pravu ste, Pakt stabilnosti se održava radi nas i za nas. Kad kažem radi nas i za nas, mislim na narod Bosne i Hercegovine, a kad kažem uprkos nas i to je tačno, jer se Pakt stabilnosti održava uprkos nas, to je, evo, ovaj ovakav Parlament kakav je, uprkos ovog koncepta vlasti koji danas vlada Bosnom i Hercegovinom, uprkos ovakvog načina rada koji upravlja Bosnom i Hercegovinom, u oba entiteta i svim kantonima i većim dijelom opština u Bosni i Hercegovini. Dakle, Pakt stabilnosti, nažalost, održava se uprkos nas, dio tih nas sam i ja jer sjedim u ovom Parlamentu, a dio tih nas, hvala Bogu, nismo ni SDP ni ja. To je uprkos vas. Uprkos vas koji vladate ovom zemljom, ovaj Pakt stabilnosti će se održati. Da je bogdo sreće da se ne mora održavati Pakt stabilnosti ovdje, da smo mi normalna zemlja, kakva ćemo biti radi nas, radi nas, od naroda ove zemlje, biće normalna zemlja kojoj neće biti potrebni paktovi stabilnosti i neće biti potrebni skupovi koji se održavaju u Zetri zato da bismo se mi doveli u red. Cijenjeni kolega i drage kolege, želim vrlo jasno da znam kojih to nas i kojih vas je ovo uprkos, a kojih nas i kojih vas je ovo zbog.
Ja molim buduće diskutante, ukoliko ih bude bilo, da se, ipak, usmjerimo na dnevni red. Ima li još neko u pogledu dnevnog reda sugestiju ili primjedbu? Koliko vidim, niko se ne javlja. Sad ćemo pristupiti izjašnjavanju. Molim vas, imali smo prijedlog Kolegija, stavićemo prijedlog dnevnog reda Kolegija, na izjašnjavanje, a nakon toga ove inicijative koje se, na neki način, mogu pomiriti, i, ako se usvoji takav dnevni red da se, eventualno, uvaže sugestije poslanika koje su imali oko dnevnog reda da se pomiri sa ovakvim dnevnim redom. Dakle, pozivam poslanike da se dizanjem ruku izjasnimo, prije svega, o prijedlogu Kolegija o dnevnom redu kako je pročitano sa ovih 12 tačaka. Molim vas, ko je za prijedlog ovog dnevnog reda, da digne ruku? 10 28 od ukupno 34 prisutna poslanika. Dakle, većina poslanika je glasala za predloženi dnevni red i imamo i većinu po entitetima, obzirom na ukupan broj glasova koji je dat. Prema tome, dnevni red, prijedlog dnevnog reda od strane Kolegija je usvojen. Molim vas. Uvažavam. Molim vas, dakle, provest ćemo glasanje do kraja. Glasamo unutar ove većine, da vidimo, po entitetima. I ostalo ćemo sve, dakle, dosljedni ćemo biti. Dakle, molim vas, sa prostora Federacije, ko je za prijedlog dnevnog reda? Sa prostora Federacije BiH. 16, imamo većinu sa prostora Federacije BiH. Molim vas, sa prostora Republike Srpske, ko je za? 11, dakle, imamo potrebnu većinu. Molim vas, prijedlog je usvojen većinom glasova i potrebnom većinom iz entiteta. 28 glasova je bilo za ukupno, 16 iz Federacije BiH i 11 sa prostora Republike Srpske. Neko ili nije glasao ili nije pratio. Kao tehnička primjedba, molim vas da obratite pažnju na glasanje, ali u suštini prijedlog je usvojen. Molim vas, ko je, dakle, ima potreban broj glasova iz RS -a i Federacije BiH. Ko je protiv predloženog dnevnog reda, molim vas? Dakle, niko. Ko je uzdržan? 6 uzdražnih. Molim poslanike, 34 prisutna poslanika, da učestvuju u glasanju. Može se glasati za, protiv i uzdržan, ali molim poslanike da se svi izjasnimo, jer da nam se ovo ne pojavljuje sa zapisnicima, imamo problema oko ovoga. Dakle, prijedlog dnevnog reda kako je predložio Kolegij je usvojen. Nakon toga smo imali nekoliko prijedloga koji se, uglavnom, odnose na to kako da iskoristimo vrijeme do rođenja Pakta i nakon rođenja Pakta, to su, valjda, sad dvije etape. Jedan je prijedlog da do 22., kako je Kolegij predlagao, što sam obrazložio na početku, da u ponedjeljak Komisija zasjeda, da u utorak zasjeda prošireni Kolegij, sastavljen od predstavnika svih stranaka, da pripreme sve dokumente, sve što je potrebno i mogući zajednički dokument koji bi Parlament usvojio i da se sjednica održi u četvrtak. To je usaglašeno na Kolegiju. Gospodin Spahić je prvi iznio prijedlog. On je ispred Komisije iznio prijedlog da se zatraže informacije koje su bitne za pripremu ove sjednice od strane Vijeća ministara BiH, od strane Predsjedništva BiH, od strane svih delegacija Parlamenta Bosne i Hercegovine koje su u Vijeću Evrope, OESC-u itd., koje su informacije bitne za evropske integracije, za Vijeće Evrope, za Pakt za stabilnost i da i to bude u prilog kvalitetne pripreme ove sjednice. To je, dakle, bio prijedlog gospodina Spahića, da se usvoji zaključak, dakle, takva poruka. I ujedno da gospodin Prlić, na današnjem zasjedanju, podnese kratak izvještaj o dosadašnjim pripremama za Pakt stabilnosti. Molim vas, ko je za ovaj prijedlog, kako sam sad formulisao, koji je podnio gospodin Spahić? Ko je da donesemo ovaj zaključak? Ovdje se ne radi o dopuni dnevnog reda, nego zaključak koji je u funkciji pripreme naredne sjednice. Ko je za, molim vas? Dakle, još jedan stav zaključku, da i ostale komisije održavaju svoja zasjedanja do utorka i da pripreme svoj prilog, dakle, svoj doprinos za ovaj prošireni Kolegij. Ko je za ovakav zaključak, molim vas da se izjasni 11 30 za. Zahvaljujem. Prijedlog je usvojen. Provešćemo glasanje do kraja, po entitetima, imamo većinu. Ko je uzdržan od ovih zaključaka? 5 uzdržanih. Ko je protiv, molim vas? Niko protiv. Dakle, 30 i 5, dakle, ukupno je 35 poslanika prisutno. Usvajanje ovih zaključaka znači da će gospodin Prlić prije prelaska na dnevni red podnijet kraću informaciju o dosadašnjm pripremama za Pakt za stabilnost. Idemo dalje, molim vas. Nakon toga smo imali još prijedlog gospodina Bogičevića, gospodina Tokića i gospodina Lagumdžije. Ja vam moram reći da je ispred Kluba poslanika SDP-a prijedlog, odnosno, zahtjev bio ovakav: U ime Kluba poslanika, predlažemo da zakažete sjednicu Zastupničkog doma sa tačkom dnevnog reda: Pakt stabilnosti za jugoistočnu Evropu. Ja sam to razumio kao zahtjev za tematsku sjednicu i tako glasi, bez rokova, bez kontinuiranog zasjedanja, bez drugih. Vjerovatno je u međuvremenu došlo drukčije gledanje na ovu problematiku i prijedloge. Gospodin Tokić je predložio da imamo kontinuirano zasjedanje do same sjednice Pakta stabilnosti, da u tom intervalu Vijeće ministara BiH pripremi tri zakona, čuli ste koji su zakoni, Zakon o azilu, Zakon o Vijeću ministara BiH, Zakon o carinskoj politici, a da Kolegij pripremi program rada Parlamenta. Dakle, a da zajedanje Parlamenta kontinuirano traje do održavanja Pakta stabilnosti. To je jedan prijedlog. Izvoli Tokiću, dopuna vjerovatno.
Nakon izlaganja Ibrahima Spahića, zaista, postoji potreba da se jasno definiše prijedlog na kojem mi insistiramo. Po Socijaldemokratskoj partiji nikakva informacija neće odvesti ovu zemlju u Vijeće Evrope. Mi informaciju kakvi smo i te kako dobro znamo i stoga, umjesto da Prlić za sljedeću sjednicu nas informiše kako teče taj proces, Vijeće ministara BiH treba preuzete obaveze realizirati. Nikada ovaj visoki Dom, u svojoj istoriji djelovanja, od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, nije zadužio Vijeće ministara BiH ni za jedan zakonski akt. Ja predlažem da danas ovaj Dom, shodno obavezama koje je Vijeće ministara BiH preuzelo kad ste ga birali, kad ste vjerovali da će napraviti za tri mjeseca reformu Vijeća ministara i da će ove zakone realizirati za dva ili dva i po mjeseca itd., mi nismo vjerovali, mi smo bili skeptični, da zadužimo da to urade, da vidimo da li to oni mogu uraditi. Ja sam vrlo skeptičan da to oni mogu uraditi. Stoga je naš prijedlog, Predstavnički dom Parlamentarne skupštien Bosne i Hercegovine zadužuje da do zasjedanja, 22. ovog mjeseca, Vijeće ministara BiH pripremi prijedloge zakona o carinskoj službi, emigraciji i azilu, Vijeću ministara BiH, kao minimalno. Predstavnički dom zadužuje Kolegij Predstavničkog doma da do 22., a u okviru ovog zasjedanja nema razloga izmišljati posebnu vanrednu sjednicu, što mislimo da se u principu slažemo, ali eto, ne insistiramo na toj pretjeranoj formi, pripremi program rada, šta će ova Skupština raditi do kraja ove godine, shodno ovim papirima koje smo dobili i onome što znamo. Mi Madridsku konferenciju znamo, znamo šta, kao Parlament, moramo uraditi. Po meni, ako Vijeće ministara BiH ne može izvršavati svoje obaveze, zaista bi red bio da ponudi ostavku. To je sasvim logično. Nasuprot tome, mi imamo čak pojave da Vijeće ministara BiH nonšalantno, kroz svoja dva, tri, koliko predsjedavajućih, dopredsjedavajućih, navodno, govori kako prijem u Evropu im blokira Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine. Ja 12 bih rekao, nebulozu sam čuo neki dan. Neka izvole uraditi svoje zakone. Prošli put smo mi predložili neke od tih zakona što su oni trebali uraditi, pa im se to nije svidjelo, pa neka oni predlože te zakone, jer mogu predložiti. Prema tome, o svakom od ovih zakonskih akata i o zaključku, pazite, ovdje se ne radi o borbi SDP-a ili neke druge političke stranke, nego vraćanju digniteta ovom Domu. Ovaj Dom nikada nije zadužio Vijeće ministara BiH. Ovaj Dom je, u principu, na određen način omalovažavan od Vijeća ministara BiH na način da dan ili pola sata prije sjednice VMBIH kaže: ovo nam morate danas usvojiti. Hajmo okrenuti ploču. Hajmo sedam dana neka Vijeće ministara BiH ostavi tehničke pripreme za samit, neka radi svoj posao koji trebao uraditi u martu mjesecu. Hvala.
Ovo je, dakle, ja vas molim da, čas se oko dnevnog reda izjašnjavamo, čas oko zaključaka. Prijedlog je bio kontinuirano zasjedanje do 22., da u međuvremenu Vijeće ministara BiH pripremi ova tri zakona, a Kolegij da pripremi program rada. To je sad jasnije ponovljeno, dakle, zadatak da se naloži Vijeću ministara BiH da pripremi ove zakone i da Kolegij pripremi program rada koji, dakle, u prednacrtu postoji. Gospodine Tokiću, da li ovo znači da Vi odustajete od prijedloga da traje kontinuirano zasjedanje do 22., ili ostajete pri tome da Parlament kontinuirano zasjeda do 22.?
Pazite, ja se izvinjavam, u principu, da bi se ovo obezbijedilo, mora kontinuirano zasjedati, a ako će [[govorio s mjesta ne razumije se]]
Usvojili smo već da radimo tijela, Kolegij itd. Prema tome, stavljam na glasanje prijedlog zaključka da je naložio Parlament Vijeću ministara dosta stvari do sad, ali da smo tu. Dakle, prijedlog zaključka je da Predstavnički dom Parlamenta nalaže Vijeću ministara da do 22. pripremi ova tri zakona, da ne ponavljam, a Kolegij da pripremi program rada Predstavničkog doma.
Jako je dobro da sam čuo precizno razjašnjenje gospodina Tokića šta očekuje od nas, a šta očekuje od Vijeća ministara. Pošto sam ja vidio, kao i Vi, nacrt programa rada, nacrt poslovnika, kao i nacrt organizacije, nadam se da ste vidjeli to. Ja bih htio da postavim pitanjem predsjedavajućem i Kolegiju. Da li mi treba 15 puta da izađemo za ovu govornicu i da se ubjeđujemo i dokazujemo kako treba program rada Parlamenta Bosne i Hercegovine? Ja bih htio da obavežemo Kolegij da nam oficijelno predoči dokument koji ima i ne vidim razloga da ga ne predoči. Ne mislim da ima potrebe ponovo donositi neke zaključke kad je to prva obaveza koju je ovaj Dom preuzeo i, ako se sjećate, triput sam to tražio, poslovnik i program rada. Imate zapisnike, na svu sreću. Program rada ovog Parlamenta ne ovisi ni od koga već od ovog Parlamenta. Ja molim da Kolegij jednostavno od tog ne pravi nikakav poseban zaključak, nego da Kolegij stavi, kao što je ministar vanjskih poslova, na zahtjev, dostavio svoj izvještaj da naš Kolegij dostavi prijedlog programa koji ima ili nacrt. Ne predlažem, nego tražim to danas da dostavi, zato što ovdje postoji Kolegij, znam da rade na tome u Sekretarijatu, kao i ti što znaš, i predlažem da to jednostavno dobijemo i da stavimo u proceduru koju mi stavljamo, ne treba niko izvan nas. 13 I nemoj da izmišljamo toplu vodu. Progam o kojem smo govorili, govorimo od kako je izabrana ova skupština. Pet puta, evo, uzmi zapisnike i pregledaj. Razni poslanici su tražili program, od koga, od nas samih. Kolegij ovdje ima tri čalna, ima formiran privremeni Sekretarijat, neka nam danas bez pauze dostavi taj program i da se o njemu izjasnimo, ako treba sutra i ako treba za sedam dana. A ne bi veliku politiku od tog da vodimo. To je čista stvar, ako to ne može Kolegij da uradi, uradiće neko drugi, onda neki novi kolegij, ali što se tiče Vijeća ministara BiH, sve zakone koje si ti pomenuo, koliko ja znam, ti zakoni su blokirani, ne zbog ovog Parlamenta i ne zbog Vijeća ministara BiH, nego zbog političkih partija i ovih grupacija koje sjede ovdje u ovom Parlamentu i Vijeću ministara. I predlažem da proširenoi Kolegij sa predstavnicima svih partija koje participiraju u ovom Parlamentu donese jednu odluku koja će biti praktična, dajte neka političke partije deblokiraju ovaj problem, odnosno Vijeća ministara i Parlamenta. Jer ako se ove partije nastave igrati žmurke sa nama, sve partije koje čine Parlament, na ovaj ili onaj način, mi ćemo prebacivati odgovornost između Vijeća i Parlamenta. Tražim da se sastane, u ovoj pauzi danas, da se održi Kolegij sa predstavnicima političkih partija, da se procijeni je li to, ustvari, igra mačke i miša ovih nekoliko mjeseci, zadnjih pet, šest oko programa rada Vijeća, oko programa rada Parlamenta, oko ovih zakona, zapravo, odlaganje, što Zlatko ima sasvim pravo i opstruiranje odluka koje se na kraju moraju donijeti, kao ova himna koju smo čuli, koju je proglasio gospodin Karlos Vestendorp, u određeon stanju ili, recimo, da to bude neki drugi model djelovanja. Zato ja predlažem da, zaista, pokušamo naći izlaz iz ovoga. Mi moramo, ima svugdje u svijetu ministarstvo zaduženo za odnose između Vijeća ministara, ili ministarskog vijeća ili vlade i parlamenta. Ko koordinira ovdje vladu i parlament kad su i poslanici i mi svi u istom statusu. Oni su i poslanici i ministri. Mi imamo ovdje odgovornost, ja zato podržavam ovaj Vaš stav, ja ću glasati za sva tri ova prijedloga, zato što je to po 15 put da glasamo za istu stvar.
Dobro. Hvala. Molim vas, pristupili smo izjašnjavanju o prijedlozima poslanika za dnevni red, apsolutno nema smisla uskakati, da izvršimo jedno pitanje, jedan prijedlog, pa idemo na drugi, rasprava o dnevnom redu je završena. Svi su imali priliku da iznesu i da kažu, molim vas da to uvažavate, pogotovo kad se iznese prijedlog dnevnog reda koji je elaborat o Paktu stabilnosti. Raspravljamo o dnevnom redu, iznese se nešto što je sastavni dio rasprave na samitskoj sjednici, 22., i dvije stranice da bi se samo zapisalo šta je čovjek rekao. Nemoguće je to, mislim na taj način. Dajte da se usmjerimo na dnevni red, da jasno formulišemo i da se izjasnimo o prijedlozima konačno. Gospodin Rakić. Molim vas da imate u vidu ovo.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, Ja mislim da ovakva rasprava stvarno nema smisla više. Nema iz niza razloga. Ja prihvatam jedan od prijedloga, a to je da moramo napraviti program rada ovog Parlamenta. Ako napravimo i usvojimo program rada Parlamenta, mi ćemo riješiti sve ove druge zaključke koji se predlažu. Prema tome, govoriti danas o permanentnom zasjedanju, a nemamo nijednog dokumenta od našeg bilo kojeg državnog organa, da kažem. Nemamo dokumenta Predsjedništva, platforme, nemamo Ministarskog vijeća, itd. i da mi sad, kao poslanici, stvaramo političku platformu, mislim da je to apsurd. Ja ne kažem da mi nismo 14 sposobni da je stvorimo i treba da je kreiramo, ali moramo dobiti materijal na bazi koga možemo da vodimo raspravu i da kažemo to je to. Drugo što predlažem, u utorak onaj, ako imamo već taj sastanak političkih stranaka i oko ovog materijala za četvrtak. Dajte jednom da se dogovorimo o sistemu rada ovog Parlamenta. Dajte da stvarno kažemo šta su prioriteti, da se ne igramo žmurke ovdje i da ne politiziramo. Ja odgovorno tvrdim da mi politiziramo, a imamo milion privrednih i drugih problema koje guramo u stranu, nećemo da rješavamo, a to moramo riješiti. Prema tome, dajte da postavimo neke osnovne principe kako ćemo raditi, šta hoćemo da radimo i na kojim principima možemo raditi. Sve je ovo ovakvo politiziranje, po meni, i to će nas dovesti dalje u ćorsokak i nećemo prihvatiti nikakav dogovor. Prema tome, predlažem samo da se prihvati da Predsjedništvo uradi program, da ga prezentira u utorak na ovom konsultativnom sastanku Kolegija i članova političkih stranaka kad ćemo raspravljati i oko ovih materijala i da zasjedanja Skupštine budu redovna jer nema osnova da budu vanredna, nemamo nijednog materijala.
Hvala. Pristupamo izjašnjavanju o prijedlogu gospodina Tokića kao što ste čuli. Zahtjev Vijeću ministara BiH za tri zakona i zahtjev Kolegiju za program rada. Ko je za ovaj prijedlog zaključka, molim da digne ruku, ko je za? Od 34 prisutna u Sali, 15 je za. Provešćemo glasanje do kraja. Ko je protiv? Nema niko protiv. Ko je uzdržan? Ponovno četvoro nije glasalo. Molim vas da ustanovimo prisutne poslanike, ja sam upravo obaviješten od tehničkih službi da su 34 poslanika prisutna. Molim vas da ustanovimo kvorum. Trenutno je u sali prisutno 30 poslanika, 3 su poslanika trenutno vani, Prlić je otišao jer je zakazao sjednicu diplomatskog kora i on će za jedno pola sata doći, molim vas da imate ovo u vidu. Trideset poslanika je prisutno. Zahtjev gospodina Tokića je da se ponovi glasanje. Ko je za prijedlog gospodina Tokića? 14 je za. Prijedlog nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na sljedeći prijedlog. Moramo zahtjev poslanika ispoštovati. Ko je za prijedlog, molim vas, ukupno svi, ko je za? 15 za. Ko je protiv? I ovo je način kako se postiže ozbiljnost parlamenta. Ko je protiv? Hvala. Ko je uzdržan? Šesnaest, petnaest, gospodin Banjac je stigao u međuvremenu, 30 plus 1, slaže se broj. Zahvaljujem. Prijedlog nije dobio potreban broj glasova. Gospodin Bogičević je predložio da danas treba razgovarati o Paktu stabilnosti za jugoistočnu Evropu, da na današnjoj sjednici treba razmatrati to pitanje, da se dopuni dnevni red i da se, do iduće sjednice, pripremi spisak obaveza koje je ovaj parlament na temu približavanja evropskim integracijama dužan da uradi. Ko je za to da se na današnju sjednicu doda razmatranje Pakta stabilnosti za jugoistočnu Evropu? Šest. Insistirate li na glasanju do kraja, gospodine Bogičeviću, je li potrebno? Gospodin Lagumdžija je imao više prijedloga pa ćemo se morati pomoći malo. 15 Jedan od prijedloga je da se dopuni dnevni red sa izvještajem radnih grupa o tome šta se treba učiniti do samita Pakta stabilnosti. To je bio jedan prijedlog.
[[s mjesta]] Da vam olakšam malo. Ja odustajem od sva, osim od tri prijedloga jer su oni besmisleni poslije ovog odbijanja teme. Svi moji prijedlozi koji su vezani za Pakt stabilnosti, ja od njih odustajem, jer poslije ovakvog odnosa snaga u parlamentu, zaista, nema potrebe da se dalje mrcvarimo. Zaboravite sve moje prijedloge, ja ih povlačim, one što se tiču Pakta stabilnosti. Pošto je ovo ovako prošlo, ja bih vas molio da se izjasnite o tome da se 15 dana nakon Pakta stabilnosti, u odgovarajućem roku, ne mora baš biti 15 dana, da se zakaže sjednica za koju ću Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara BiH i naše delegacije u Vijeću pripremiti odgovarajuće dokumente. Program realizacija Madridske deklaracije, Vijeće ministara, program prijema u Vijeće Evrope sa zaduženjima, i realizacija onoga što proizilazi iz Pakta stabilnosti, Vijeće ministara BiH u saradnji sa Predsjedništvom i nadležnim ministarstvima. I tražim da se o ta tri, svakom pojedinačno, izjasnite. Da se zakaže sjednica Parlamenta na kojoj će nadležne institucije staviti na dnevni red…. Da li će to biti redovna ili stalna ili kontinuirana…
Dobro. Hvala. Čini mi se da bi bilo logično prijedloge ove vrste, inače, i na ovoj sjednici koja će biti 22. iznijeti jer rasprava će biti upravo u tom smislu, obaveze i zadaci i naredne aktivnosti o Paktu stabilnosti. Međutim, bez obzira što se mi izjašnjavamo o dnevnom redu, za današnju sjednicu stavićemo na glasanje i ovaj prijedlog koji je prijedlog za neke naredne sjednice. Gospodin Banjac.
Poštovana gospodo, Ja mislim da su prijedlozi gospodina Lagumdžije konstruktivni, ali mislim da nije vrijeme i da bi možda rok od 15 dana trebalo produžiti. Možda nije ni u skladu sa ovim što sad radimo da glasamo sad o tome, međutim, ako gospodin Lagumdžija insistira, nema problema, glasaćemo. Ja predlažem da taj rok bude 30 dana, znači 1.9.1999. realno je, nemojte da to, nećemo uraditi i poslije ćemo se ovdje nadmudrivati zašto ko nije uradio. Idemo mi ispoštovati rok koji je moguć. Nije to malo dokumenata, nije to jednostavan posao, treba ljude skupiti, treba sve to uraditi, treba da to bude ozbiljno urađeno i treba da bude ostvarivo, što je najvažnije. Ja vas molim da, ako je moguće, prihvatite ovu sugestiju da taj rok bude 30 dana.
Hvala. Gospodin Lagumdžija.
Radi korektnosti, radi zapisnika koji ne odražava uvijek stvarno stanje, ja bih, kolega Banjac, zaista, uvažavajući ovo što ste sada rekli, kao Vašu spremnost da nešto 16 uradimo, ja sam spreman da sada prihvatimo kao zajednički prijedlog da se ova tri dokumenta pripreme, da Parlamentarna skupština BiH zaduži, ponavljam, Vijeće ministara BiH da nam pripremi ono što se zove operacionalizacija Madridskog dokumenta, koji zakoni, do kada, šta je trebalo biti urađeno, šta treba uraditi, šta je čiji dalje zadatak. Za Vijeće Evrope, naša delegacija, zajedno sa Vijećem ministara i Pakt stabilnosti – Predsjedništvo, njegove nadležnosti koje možemo da mu damo, Parlamentarna skupština – odgovarajuće komisije i Vijeće ministara i da rok bude, da Parlamentarna skupština sa tim dnevnim redom od te tri tačke bude u roku od 30 dana nakon Pakta stabilnosti. Evo ja vas pozivam, potpuno je irelevantno, da se ne nadmudrujemo, ja u potpunosti prihvatam Vaš prijedlog, mislim da bi trebalo ranije, mislim da bi trebalo odmah, tri dana nakon toga, ja to iskreno mislim, ja iskreno mislim da se masa stvari sad može početi raditi odmah. Nema nikakvih problema. Evo, Ibro, nek' to bude Vaš prijedlog, evo, ovo sada, nek' bude čiji god hoćete, ovo je prijedlog koji je proizašao iz rasprave. Kolega Banjac ga je modificirao, predlažem da ovo prihvatimo kao neki zajednički stav. I odustajem od svih drugih prijedloga i glasanje i bilo šta.
Nema potrebe da ponavljam, pošto je gospodin Lagumdžija sad jasno naveo tri stvari, rok od 30 dana na prijedlog Banjca. Gospodin Bičakčić.
Cijenjeno predsjedništvo, dame i gospodo zastupnici, Što se tiče ovoga programa za Vijeće Evrope, mislim da treba biti kraći rok i da mi, po ovom pitanju, ne trebamo ništa oklijevati, ako je do programa koji će ponuditi parlamentarna delegacija u Vijeću Evrope, mi imamo gotov taj program, mi ga možemo odmah ponuditi Parlamentu na usvajanje, tako da bar po ovome pitanju insistiram na još kraćem roku, a, koliko je meni poznato, i Ministarstvo vanjskih poslova ima urađenu platformu koju nije teško pretočiti u operativni program aktivnosti, tačno sa nosiocima. Ali, u cjelini, mislim da se može prijedlog doktora Lagumdžije podržati, u izvornom prijedlogu kako je glasio.
Pokušaću da sad napravimo neki kompromis. Sve što je spremno, kao što je izvještaj delegacije u Vijeću Evrope, i ostalo da se spremi za 22., da bude predmetom razmatranja, ostalo što ne bude, da se spremi u roku od 30 dana, od svega ovoga što je navedeno. Može li tako i da ovo završimo? Sve što bude, mi ćemo odmah poslati ispred Sekretarijata Parlamentarne skupštine zahtjeve da se pokušaju do 22. ova tri papira pripremiti, što bude spremno, biće na dnevnom redu 22., što ne bude, dužnost će biti, zahtjev Parlamentarne skupštine će biti da se pripremi u roku od 30 dana i onda će biti predmetom tadašnjeg zasjedanja. Ko je za ovakav zaključak, molim vas? Dvadeset pet za. Molim vas, ko je protiv? Ima li neko uzdržan? Pet uzdržanih. Moramo provesti glasanje po entitetima. 25 je bilo za, imamo većinu. Sa prostora Federacije BiH, ko je za? 17 19 sa prostora Federacije BiH. Sa prostora Republike Srpske, ko je za? Šest. Ima potrebna većina sa prostora oba entiteta, prema tome, zaključak je usvojen. Hvala. Gospodin Špirić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, uvažene kolege poslanici, Danas sam se trudio da maksimalno budem kooperativan, da ne sporim ono što je logično, da se ne spori i ako ima stvari koje se mogu osporiti, ali molim predsjedavajućeg, mi smo završili raspravu o dnevnom redu prije sat i više vremena. Postoje hiljade dobrih prijedloga koji se mogu pretočiti u zaključke ovoga doma, koji su potrebni, logični, itd., ako hoćemo da stvari iskompliciramo. Ja ne vidim stvarno potrebe, mislim da je najkonstruktivniji prijedlog bio gospodina Rakića. Da Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine usvoji program svoga rada, kada će se znati kada Vijeće ministara izvještava ovaj dom, kada Predsjedništvo ide sa aktivnim prijedlozima prema ovom domu i kada počinjemo normalno raditi. Mi napadamo djelokrug rada koji nije u obimu našeg posla. Ja vas molim, trudiću se danas da, koliko mogu, budem kooperativan, iako ima hiljade razloga da sad idem sa novim prijedlozima. Molim vas da se držimo dnevnog reda. Dajte da usvojimo do kada ćemo imati program rada Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine, što je najpotrebnije. Hoću jednostavno da skrenem pažnju na jednu stvar, nije ovo vrijeme predizborne kampanje, valjda još ima dugo vremena do izbora, ne vidim da ovdje ima potrebe bilo ko da poentira ko je za stabilnu BiH, ko je za Pakt stabilnosti jugoistočne Evrope, itd. Ali se to neće postići samo našom lijepom pričom. I nemojte da ovdje licitiramo ko je za, ko je protiv kada je kompletan aparat zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine nespreman. Kompletan, bez izuzetka. Nemamo nijednog pisanog materijala da bismo danas mi pričali o trajnom zasjedanju Predstavničkog vijeća parlamentarne skupštine, odnosno kontinuiranom zasjedanju do naredne sjednice i mi nećemo u oči da kažemo da nismo spremni, a sada pred kamerama pričamo kako bi trebalo, eto, tobože, sedam dana, ja bih volio da smo prihvatili danas kontinuirano zasjedanje. Znate za koliko bi se završilo, za 20 minuta. Obmanjivanje javnosti. Ali mi moramo natjerati predstavnike zajedničkih institucija da rade svoj posao, da se zna kad izlaze pred ovaj dom i da mi raspravljamo o stvarima koje su oni uradili. I zato vas molim, kažem, trudiću se koliko mogu da budem kooperativan, ali vas druge molim da bespotrebno ne komplikujemo stvari u ovom parlamentu. Hvala.
Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. 1. tačka dnevnog reda: Usvajanje Zapisnika sa 6. sjednice Predstavničkog doma PSBiH Zapisnik ste dobili. Molim vas, ko ima primjedbe? Gospodin Lagumdžija. 18
Zamolio bih, gospodine predsjedavajući, da se samo izvrši izmjena u Zapisniku, na trećoj strani Zapisnika, Ad. 6, Nacrt zakona o osnivanju zajedničkih policijskih snaga za suzbijanje terorizma, međuentitetskog kriminala i neovlaštene trgovine drogom. To je zakon koji sam ja podnio ovom domu prije negdje više od pola godine i on je na prošloj sjednici došao konačno na dnevni red. U Zapisniku ovdje stoji da je komisija razmatrala izvještaj i ovdje stoji da je za predloženi nacrt zakona glasalo 15 poslanika, da je protiv glasalo 10 poslanika, da su uzdržana bila 4 poslanika. Ja ne sporim da je bilo tako i sigurno je bilo tako. Međutim, ovdje u Zapisniku stoji da Nacrt zakona o osnivanju zajedničkih policijskih snaga za suzbijanje terorizma, međuentitetskog kriminala i neovlaštene trgovine drogom nije usvojen jer nije dobio potrebnu većinu. Naime, u skladu sa Poslovnikom, član 7., tačka 1. i tačka 2 b., ovaj Zakon je dobio natpolovičnu većinu, jer 15 je veće od 10 plus 4, dakle 15 je veće od 14, još uvijek, i to znači da je Zakon dobio većinu. Međutim, on nije dobio potrebnu većinu da bi bio prihvaćen, to ne stoji ovdje, ovdje kaže: nije dobio potrebnu većinu, nije usvojen jer nije dobio potrebnu većinu, iza toga treba da slijedi isti stav kao za zakon, koji ste imali, o grbu, kao Ad 4. koji kaže: - da Zakon o grbu BiH nije usvojen, nije dobio potrebnu entitetsku većinu, i, s obzirom da, pri glasanju, nije bilo entitetske većine, postupiće se u skladu sa Privremenim poslovnikom na usaglašavanju ovog prijedloga. Dakle, morate pristupiti usaglašavanju ovog prijedloga, jer ja samo nisam imao entitetsku većinu, a većinu sam imao jer je 15 veće od 14. To piše u Zapisniku, samo vas molim da se kolege usaglase, pošto se nisu usaglašavali, i ja vas samo molim da se probate usaglasiti, pa pada se ne usaglasite, da ponovo ide na proceduru kako je bilo. Očekujem da bi ste se sada vi morali usaglasiti zato što je Predsjedništvo, pet dana nakon što ste odbili ovaj zakon, dalo domaći zadatak Vijeću ministara ili nekoj svojoj radnoj grupi, ne znam kome, da se radi zakon o zajedničkoj carinskoj službi što, praktično, proizilazi iz ovog zakona koji ste odbili na prošloj sjednici, to je Zakon o graničnoj službi. Pošto onaj prijedlog nije, onda bih ja molio da se ovo zapisnički promijeni i da pristupite usaglašavanje.
Hvala. Ima li još primjedbi oko Zapisnika? U Zapisniku činjenično stoji da je 14 i 15, ili je moguće da se neko od poslanika nije izjašnjavao, stenogram ima, znači da prijedlog nije dobio potrebnu većinu, 15 je za to, prisutno je 33. Prijedlog nije dobio potrebnu većinu glasova poslanika, ne moramo glasati po entitetima i utvrditi i provesti glasanje do kraja. Ko je uzdržan? 4. Ko je protiv? 10. Sa navedenim rezultatima neko od prisutnih poslanika se nije izjasnio. Izvolite.
Kolega Genjac, u tački 4. ste imali zakon sasvim drugi gdje je 16 poslanika glasalo za, a 15 je bilo suzdržano i protiv, onda se pristupilo usaglašavanju. Dakle, bilo je 16 umjesto 15 [[govori sa mjesta, slabo se čuje]] Nevažno je koliko je nas bilo na početku, bitno je koliko nas ima kada se o nekoj tačci glasa i kada dođe tačka dnevnog reda. Nema potrebe da izlazim. 19
Ako se sjećate, kod svake tačke smo utvrđivali kvorum jer je bilo izlaženja i ulaženja u salu, postoji stenogram, kod glasanja na tački 4., bio je prisutan 31 poslanik, glasalo je 16., većina, to je ta jednostavna matematika, izgleda nekada vrlo složena, ali može se napraviti jednostavnom. U tome je problem, ima stenogram gdje se navodi koliko je bilo prisutnih kod svake tačke, o tome se radi. Prema stenogramu, u trenutku glasanja, od broja prisutnih poslanika većina nije glasala za zakon o tome. Zapisnik navodi one koji su se izjasnili, a stenogram je detaljniji, dakle, možemo zadužiti komisiju, administrativnu ili pravnu, da ustanovi stanje. Da ustanovi stanje u stenogramu i u zapisniku, stanje stvari, nikakav nije problem. To i predlažem, tvoja sugestija oko zapisnika će se unijeti i prema njoj će se pristupiti i to je riješen problem. Ne znači da ćemo se usaglašavati, treba ustanoviti u stenogramu stanje i u zapisniku stanje, molim vas, stvar je vrlo jednostavna u trenutku glasanja u stenogramu, Vama, gospodine Lagumdžija, nije jasno, a meni je veoma jasno, u trenutku glasanja, prema stenogramu, bila su prisutna 33 poslanika, ustanovljeno, piše ovdje, na magnetofonu se čuje, 33 prisutno, od tih 33, 15 glasalo za, po mojoj matematici, 15 je manje od polovine od 33, eto, to je taj problem, izgleda, zato što je u tom trenutku bilo prisutno 31 poslanik, a 16 je više od polovine od 31. To je to. Ne pišemo u zapisniku svakog trenutka prisutne poslanike, mada u stenogramu, zato stenogram služi, gospodine, uostalom, zakon se već odavno radi od strane Vijeća, i on će biti usvojen. Zaključak je: da Sekretarijat ustanovi stanje u stenogramu i stanje u zapisniku i da se Lagumdžijina primjedba unese u današnji zapisnik. Izvoli, Tokiću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici i zastupnici, Nema nikakvih problema, mi smo ovdje prije prisustvovali, zaista, jednoj lakrdiji u kome Kolegij neće da prihvati obavezu da pravi program rada, članovi Vijeća ministara BiH koji zloupotrebljavaju funkciju poslanika, protiv su toga da rade zakon, predsjedavajući Komisije i delegacija koja ide u Strasbourg da nas afirmira u Vijeću Evrope protiv je toga da se donesu zakoni koji su obaveza Vijeća Evrope i program rada ove Skupštine. Sada, povrh svega, ako se može izdržati pred očima javnosti ova lakrdija, da Zakon nije dobio potrebnu većinu tako što je 14 protiv, a 15 za, vi to izvolite, ja vas, zaista, podsjećam da će biti nekada pisanje o svim apsurdima, o svim glupostima o svim lakrdijama koje su napravljene, a, zaista, zbog Doma u kojem sjedimo, nemojte takav zaključak insistirati. Zakon je pao zato što je bilo 14 protiv i 15 za, nikakvih problema nema, ali ta glasačka mašinerija i ta inercija, nema potrebe da većinsko mišljenje bude, pošto po to, zadržano, ne može se na brojevima afirmisati na takav način, zaista je ružno, ja bih molio Kolegij da drugačije to formuliše. Ili je falsifikat u zapisniku, ali nemojte ostati pri zapisniku da Zakon nije usvojen zato što je dobio više od natpolovične većine prisutnih.
Molim vas da ustanovimo. Dobićete repliku, samo, ko ima ovoliko vremena viška da ga troši, ja, zaista, nemam, nije Vijeće ministara BiH odbilo da radi zakone, nije Predstavnički dom odbio, Kolegij nije odbio da radi program rada jer program rada je 20 spreman, nije delegacija odbila i rekla da je izvještaj iz Delegacije i Vijeća Evrope spreman, nismo rekli da se usvoji zaključak, da nije Zakon prihvaćen jer takvo je glasanje, rekao sam da treba Sekretarijat i Administrativna ili Ustavnopravna komisija, čija je to nadležnost, da ustanovi stanje o glasanju, ne prejudicirajući mogući zaključak, da li je to greška , da li je zakon dobio većinu, ja ne prejudiciram, samo kažem da neko treba da sravni stanje stenograma i zapisnika. Stvar je tada završena, ukoliko se to može prihvatiti, ukoliko ne može, ukoliko postoji nastojanje da se po svaku cijenu usvoji onako kako neko traži, to već nije demokratski. Prijedlog je da se stručno pogleda stenogram, pogleda zapisnik, sravni stanje i vidi šta je posrijedi, i da nas obavijesti, to je prijedlog, ne prejudicira se, ali prihvatiti nečije mišljenje po svaku cijenu da je to tako, ne bi se sa takvim nedemokratskim pristupom složio, o tome se radi. Gospodin Bičakčić, javio se za repliku.
Gospodine predsjedniče, Ispravljam krivi navod poslanika Tokića da sam protiv, kao predsjedavajući delegacije, protiv toga prijedloga. Protiv čega je gospodin Tokić, on je jasno kazao mnogim građanima Bosne i Hercegovine i to zna svako dijete u Bosni i Hercegovini, ali način na koji nastoji da poentira ovdje, gdje poeni ne postoje, prevazilazi norme jedne demokratske rasprave. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Tomić, replika.
Štovane kolege zastupnici, Dozvolite da u formi jedne replike ukažem na poziciju Vijeća ministara BiH i moje glasovanje na ovoj današnjoj sjednici. Prije svega, izuzetno mi je draga preciznost kojom se traži korigiranje zapisnika, međutim, očigledno, u namjerama da se dezavuira rad Parlamenta, onakav kakav je moguć u ovom trenutku, nije isto tako precizno. Gospodine Tokiću, ja sam glasovao protiv Vašeg zaključka u paketu jer nije bio precizan, Zakon o carinskoj službi nije uvjet za prijem u Vijeće Evrope, nego se on zove Zakon o graničnoj službi, dakle, to je nešto što je skroz drukčije i nije vezano za Madridsku konferenciju, Vi ste rekli točno tako, a ja poštujem preciznost i, prema tome, ne mogu glasovati za nešto što nije točno u Vašem prijedlogu. Kada je u pitanju rad ovog Parlamenta, dozvolite da vas informiram da će, najvjerojatnije do naredne sjednice Parlamenta, Vijeće ministara BiH završiti opsežan rad na programu rada koji će, praktično, obuhvatiti čitav mandatni period koji u sebi uključuje preko 20 stanica teksta rada svih zajedničkih institucija, Vijeća ministara, i koji će poslužiti i biti osnova za rad ovoga Parlamenta. Program rada Parlamenta koji u sebi uključuje program rada Vijeća ministara BiH, Predsjedništva BiH i svih zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine je jedina osnova za korektan rad ovoga Parlamenta i, u tom kontekstu, u cijelosti podržavam raspravu gospodina Rakića jer, bez toga i s tim bismo jednostavno na jednoj sjednici riješili sva ova, da kažem tako, sve inicijative, ideje, bočne, pobočne, oporbene ili vladajuće, bilo kakve i o onda bi i sve institucije Bosne i Hercegovine dobile pravu zadaću šta da rade. Ovako, i Vijeće ministara BiH isto ima odgovore, mi smo na 21 prošloj sjednici donijeli Zakon o reviziji, još nije krenuo prema Parlamentu, ali mi već imamo deset zakona koji nisu prošli Parlament, i sada dolazimo do jedne apsurdne situacije, pojavljuju se prijedlozi zakona na samom parlamentu, nove inicijative, a ono što smo već uradili i pripremili, ne prolazi taj isti parlament. Dakle, to je, doista, jedna apsurdna situacija iz toga razloga je bitan program rada kao izraz političke volje ovoga Parlamenta i da onda nema dileme da taj zakon treba ili ne treba, ako smo ga usvojili u programu rada, ako smo usvojili određenu aktivnost, međunarodni sporazum, reformu itd., onda ona treba biti završena. U tom kontekstu, ja predlažem da Parlament insistira za što i podržavam zaključak za izradu Programa rada Parlamenta i svih drugih zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala, gospodin Tokić.
Zaista je neugodno odgovarati kada se godinama susrećete sa najrazličitijim oblicima dezinformacija, ali kada na licu mjesta, u skupštinskoj proceduri, neko ko pretenduje da bude ozbiljan političar, usput da bude, istovremeno, i član vlada i član parlamenta, što, naravno, po našem sistemu i aktuelnom Izbornom zakonu nije zakonito, kada, dakle, jedna takva ličnost očigledno pokušava dezavuirati ljude u sali, onda je to zaista ružno, i ja bih molio sve članove Parlamentarne skupštine, prisutne ovdje, da uzmu dokument Vijeća ministara BiH, realizacija spoljne politike BiH u 1999.godini, tamo pred kraj kada se govori o aneksu platforme za prijem BiH u članstvo Savjeta Evrope, da pod tačkom 1. zaista vidi da se radi, u principu, o carinskoj službi, tj. Zakonu o carinskoj službi, istovremeno se može uzeti i drugi akt koji nije sastavni dio ovog, da eventualno nije problem u štampanju, itd. Ovaj je na ćirilici, takođe je poslan iz Vijeća ministara BiH, u kome se, takođe, na istom mjestu logično govori da je potrebno da Ministarstvo za civilna pitanja i komunikacije pripremi radnu verziju Zakona o carinskoj službi, i to su ova dva papira koja ja imam, sa različitim datumima, sa istom obavezom koja je trebala već davno biti ispunjena, e sada, ako se pokušavamo ovdje na ovakav način, nakon svega, pred očima javnosti, vaditi da je to tačno napisano, i da je tačno pročitano, kako je napisano, onda bih ja glasao za, i pokušavati post-festum govoriti o programu rada ovog Parlamenta, protiv kojeg je većina glasala za, uključujući i gospodina Bičakčića, za koji treba, evo, svako dijete da vidi da čovjek, dakle, ide u Strazbur, tamo govori, naravno, mi smo za prijem u Vijeće Evrope, kada treba obaveze, on i njegova stranka i rukovodstvo ove Skupštine u kojem njegova stranka ima najveći stepen odgovornosti, provesti u djelo, onda se to, naravno, sve završi na deklaraciji. Ja se nadam da je to politika prošlosti, kao i ova netačni navodi - koji bi se, sasvim logično, u našim uslovima, gospodine Nevene Tomiću, mogli nazvati lažima.
Ja molim da se odustane od replika, zaista, ako može ikako. Izvolite, gospodine Tomiću.
Prije svega, dokument na koji se Vi pozivate nije dokument Vijeća ministara BiH, nego Ministarstva vanjskih poslova, to je različito, budimo precizni. Druga stvar, Madridska deklaracija, koja je osnov za prijem u Vijeću Evrope, nigdje ne poziva na uspostavu carinske službe, nego se govori o graničnoj službi, prema tome, nije 22 uopće točan zahtjev Vijeća Evrope za donošenje Zakona o carinskoj službi, nego je to reguliranje pitanja granične službe, kako je to u Madridskoj deklaraciji navedeno. U dokumentu koje je Ministarstvo vanjskih poslova pratilo može pisati šta hoće, ali to nije dokument Vijeća ministara BiH nego Ministarstva vanjskih poslova i to pitanje treba raščistiti sa Ministarstvom vanjskih poslova, a ne sa Vijećem ministara BiH čiji to nije dokument.
Gospodin Tokić.
Razgovaramo o zapisniku nakon serije replika u kome sad na kraju treba da prihvatimo činjenicu da Ministarstvo vanjskih poslova nema nikakve veza sa Vijećem ministara BiH, eto ako Vi to možete prihvatiti, gospođo Havel, vidim da Vi negodujete glasno što ovako dugo traje, s obzirom da Vam je i jedan i drugi iz Vaše vladajuće političke strukture, prihvatiti da Vijeće ministara BiH i Ministarstvo tog Vijeća nemaju nikakve veze, onda ja, zaista, nisam u pravu, onda bih Vas molio da, ako može Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo vanjskih poslova, pisati šta god hoće, da takvi nam materijali ne dolaze, da Vi to prvo u Vijeću raščistite Jadranko Prlić i Vi, kao lideri kao jedne od vladajućih političkih opcija, pa nas ne zamajavajte tim formulacijama.
Hvala. Koliko vidim, nema replika i zahvaljujem se. Predlažem da zapisnik sa prethodne sjednice usvojimo uz primjedbu gospodina Lagumdžije i uz zahtjev da Komisija o ustavnopravnim pitanjima, zajedno sa Sekretarijatom, provjeri stenogram i Zapisnik i utvrdi stanje i da izvijesti Predstavnički dom o čemu se radi. Predlažem zaključak kako sam ga formulisao, da se usvoji zapisnik i da se ustanovi. Ko je za to? 24 je za. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Pet uzdržanih. Hvala. Konstatujem da smo Zapisnik usvojili i ovaj zaključak kao dodatno. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: Odgovori na poslanička pitanja Napravljena je izvjesna sistematizacija poslaničkih pitanja i onoga što je zatraženo kao odgovor, određeni broj poslanika je dobio odgovore na pitanja i pozivam poslanike da se izjasne. Dakle, stigao je odgovor na pitanje gospodina Rakića, na pitanje šta čini Vijeće ministara BiH da bi se sanirala šteta nastala u Republici Srpskoj nakon napada NATO pakta na Jugoslaviju? Ministarstvo vanjskih poslova je odgovorilo 12.7. 23 Stigao je odgovor na pitanje poslanika Spahića koji je zatražio da Jadranko Prlić, ministar vanjskih poslova, izvijesti Parlament o spoljnoj politici i angažmanu MIP-a u prioritetima koji se odnose na Evropsku zajednicu i ulazak u Vijeće Evrope, te na poziciju BiH danas. Odgovor MIP-a stigao 13.7. Stigao je odgovor na pitanje poslanika, gospođe Havel, - zašto delegacija Parlamenta ne učestvuje na sastanku zemalja CEI u Pragu koji se održava 6.8., odgovor je stigao 7.7. Stigao je odgovor poslanika, gospođe Muminagić, koja je zatražila od Vijeća ministara BiH dostavljanje informacije o rezultatima donatorske konferencije, održane 20. i 21. maja 1999. godine, koja su sredstva obezbjeđena, koje je obaveze preuzela BiH, kako će se izvršiti način praćenja izvršenja obaveza, Vijeće ministara je odgovorilo 15.7., dakle, danas. To su poslanička pitanja koja su već ranije postavljena, a na koja su stigli odgovori. Mislim da bi bilo najpraktičnije da se poslanici izjasne, ima li neko da možda nije zadovoljan odgovorom, uz napomenu da ćemo ažurirati i ostala pitanja i da su upućeni zahtjevi svim adresantima da odgovore na postavljena pitanja. Ima li neko od poslanika da nije zadovoljan odgovorom i da traži dodatna pojašnjenja? Izvolite, gospodin Spahić.
Gospodo poslanici, Ja sam veoma zadovoljan što smo dobili odgovore na neka pitanja, ali nisam zadovoljan što ne vidim zašto nemam odgovora na dva temeljna pitanja, ovdje je izostalo, prije svega, u tom pitanju, postavljeno je već 10.12.1998. godine, ja sam postavio pitanje - to nije tačno navedeno, da li je već formirana grupa od strane Predstavničkog doma koja bi radila na izradi stalnog poslovnika, odgovoreno mi je istovremeno da će to raditi ovaj privremeni Sekretarijat i da će Poslovnik biti stavljen u proceduru. Do danas, Nacrt poslovnika Predstavničkog doma koji reguliše mnoga od ovih pitanja, jednostavno, nije kod nas u rukama. Dakle, ja tražim da se za sljedeću sjednicu, da ne bih sada komplikovao, ne šalje nikakav odgovor, nego da se pusti u proceduru Poslovnik o radu Zastupničkog doma. Drugi dio tog mog tadašnjeg pitanja bilo bi ovo što je gospodin Rakić danas precizno formulisao. Ja sad tražim povodom ovoga da se, možete pogledati stenogram, da se može usaglasiti s ovim zapisnikom, tražili smo tada da se program rada Skupštine razmatra zajedno sa Poslovnikom. I pošto do toga danas nije došlo, stvaram već sedam, osam mjeseci konfuziju, predlažem sljedeće rješenje: Da se program, za koji smo čuli od kolege da postoji njegov nacrt i čuli smo da postoji Nacrt poslovnika, uputi od strane Kolegija poslanicima, u redovnu proceduru radnim tijelima i, ako je to moguće, odmah, bez nekog roka nadalje. I drugo, predlažem da Kolegij održi radni sastanak sa ministarskim vijećem radi usaglašavanja Programa rada Vijeća ministara i Zastupničkog doma Parlamenta Bosne i Hercegovine. Ako bi se ove sugestije mogle prihvatiti, ja bih bio zadovoljan sa odgovorom koji ne bi više bio pismeni, nego bih volio da imam u rukama taj nacrt programa, i jedan i drugi, oficijelno, dakle, i molim da se uspostavi redovan odnos između Kolegija i Vijeća ministara u kome će se izvijestiti kako teče procedura u vezi sa zakonima i kako teče procedura, primarno u vezi sa programom. 24
Hvala. Ima li još neko da se javlja? Gospođa Havel.
Štovane dame i gospodo, Biću veoma kratka. Odgovor na moje pitanje zašto naša delegacija nije sudjelovala na sastanki CEI-a u Pragu od 6. do 8. je bio doslovno ovakav: zbog kašnjenja u izmirenju obaveza entitetskih vlada. Ovaj odgovor, mislim da je nepotpun i površan. Zaista, nepotpun i površan. Neću tražiti dopunu, iako sam željela tražiti dopunu i konkretizaciju ovakvog odgovora, s obzirom na kompletnu situaciju kakva je kod nas, ali značaj sudjelovanja naših predstavnika u međunarodnim organizacijama, zaista, ne zaslužuje ovakav odgovor. Imam sugestiju koju bismo mogli prihvatiti za Kolegij, eventualno, da vidi, vezano za ovo, kakav je bio priliv sredstava i kako su utrošena sredstva u prethodnom polugodištu ove godine, vezano za ovakav odgovor. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Rakić. Dame i gospodo, Na sjednici od 11. 5. ja sam postavio pitanje šta čini Savjet ministara BiH da bi se sanirale štete koje su nastale u Republici Srpskoj napadom NATO pakta na SR Jugoslaviju. Dobro, pa neki galame pa ja probam da ne galamim. Znači, postavio sam pitanje na sjednici od 11. 5. šta čini Savjet ministara BiH da bi se sanirale štete koje su nastale u Republici Srpskoj napadom NATO pakta na SR Jugoslaviju. Ovdje je samo dato da je pitanje otpremljeno 14. 5. Savjetu ministara BiH. Ja mislim da je to jedno od urgentnih pitanja, ne samo za Republiku Srpsku, nego i za Federaciju BiH, jer su nastale ogromne štete i nešto se tu mora hitno poduzimati. Nemamo informacija dokle je došlo, ali na bazi informacija koje imamo od Vlade Republike Srpske, praktično nikakvih naknada za to sad nema niti su na vidiku. A mislim da je na nekim sastancima, prema informacijama iz štampe, i to pitanje postavljeno i da je u tom pitanju, u okviru zemalja u okruženju Jugoslavije, definisano da će se nadoknaditi određena šteta. Zato tražim da se na tome radi, a ne samo da se ne da odgovor, nego se moraju konkretni rezultati tu izvući. Hvala.
Poštovano predsjedništvo, kolege i kolegice poslanici, Moje poslaničko pitanje je bilo da dobijemo informaciju o rezultatima posljednje donatorske konferencije, načinu i uslovima pod kojima će se obezbjeđivati sredstava sa 25 donatorske konferencije, za koje namjene su sredstva obezbjeđena, koje obaveze je Bosna i Hercegovina preuzela i kako će ih izvršavati, kao i način praćenja i izvršavanja obaveza. Čitam pitanje zbog toga što sam dobila samo djelomičan odgovor, tako da nisam zadovoljna sa ovim odgovorom. Naime, vidite iz odgovora, dobili smo pregled donatorskih sredstava i dobili smo usmjeravanje na rekonstrukciju i za implementaciju Mirovnog sporazuma. Što se tiče uslova pod kojima će se ova sredstva koristiti, samo je navedeno da će se ova sredstva koristiti, zavisno od stepena ispunjavanja uslova, odnosno stepena provođenja Mirovnog sproazuma i ostalih dogovora sa međunarodnom zajednicom i, na drugoj strani, kaže se da su postavljeni preduslovi uglavnom oni koji proističu iz Mirovnog sporazuma ili iz drugih dogovora sa Međunarodnim monetarnim fondom, Svjetskom bankom i njihovo izvršenje će pratiti ustanovljene međunarodne institucije i misije u Bosni i Hercegovini. Ja sam pitanje upravo radi ovoga i postavila. Mislim da smo i mi, pošto ratificiramo Sporazum, evo, kreditima, pošto učestvujemo u donatorskoj konferenciji, dužni smo da pratimo ostvarivanje uslova, a ne samo oni koji će nam obezbjeđivati sredstva. Mi treba da stvaramo uslove, da obezbjeđujemo i kroz parlamentarnu proceduru i kroz rad Vijeća ministara BiH, moramo da stvaramo uslove da bi se ova sredstva koristila. I zbog toga nisam zadovoljna sa ovim odgovorom. Ali, dozvolite da konkretizujem svoj prijedlog, pošto je necjelovit odgovor, da konkretizujem svoj prijedlog kad budemo raspravljali o tački koja ima ratifikaciju Sporazuma. Inače, ukoliko prepustimo sve međunarodnim organizacijama, bila to Svjetska banka i Međunarodni monetarni fond ili bilo ko drugi, da oni samo prate da li mi ispunjavamo uslove, onda ćemo mi uvijek kaskati ili, ustvari, biti natjeravani da ispunimo uslove. Mi se moramo organizovati, kada kažem mi, ja mislim i ovaj Parlament, a ne samo na Vijeće ministara BiH, ali oni su sudjelovali u radu donatorske konferencije i mislim da od njih treba da potekne prijedlog koje uslove, odnosno, koje dokumente, koje propise, koje reforme treba da izvrši Bosna i Hercegovina da bi mogla koristiti donatorska sredstva. Dok na takav način ne pristupimo ovoj konferenciji i obavezama prema ovoj konferenciji, mislim da nećemo moći ni realizovati sva sredstva donatorske konferencije. Ja ću se suzdržati sad od davanja daljeg prijedloga, već ću pokušati da, ono što mislim da je trebalo, jer radi toga sam postavila pitanje, predložiti kad budemo raspravljali oko ratifikacije. Hvala.
Hvala. Ja nisam više imao prijavljenih. Zahvaljujem. I ovim smo iscrpili ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: Verifikacija mandata poslanika Ispred HDZ-a, uz saglasnost i preporuku Privremene izborne komisije, dostavljen je prijedlog i prihvaćen je zahtjev da se dodijeli mandat sljedećem poslaniku sa liste HDZ-a, umjesto pokojnog gospodina Leotara, koji je, kao što je poznato, tragično stradao. 26 Sljedeći na listi je gospodin Zovko i pozivam Zovku da pristupi činu davanja svečane izjave. Molim Vas da za mnom izgovarate riječi teksta izjave. [[Čitanje svečane izjave]] Hvala Vam i čestitam. Aplauz. Dakle, gospodin Tomić se javlja za diskusiju u okviru ove tačke.
Kolege zastupnici, Predsjedništvo Hrvatske demokratske zajednice je na svojoj prošloj sjednici prihvatilo zaključak o nespojivosti funkcija izvršne i zakonodavne vlasti i, u tom kontekstu, u sklopu ove točke “Verifikacija mandata”, najavljujem da će zastupnici iz reda HDZ-a u ovom Parlamentu koji obnašaju izvršne funkcije Prlić i Tomić do kraja ovoga mjeseca donijeti odluku o opredjeljenju za jednu od funkcija koje obnašaju. I zaključak je Predsjedništva HDZ-a da pozovemo sve parlamentarne stranke da urede na ovaj način odnos između zakonodavne i izvršne vlasti. Hvala.
Zahvaljujem se. Gospodin Divković.
Dame i gospodo, Mi želimo ispred SDP-a pozdraviti ovu inicijativu jer vi se sjećate da smo mi, čini mi se, ako se sjećam dobro datuma, 15. 5. tražili, iz moralnih, ali i iz ustavnih razloga, da se te dvije funkcije razdvoje, posebno očekujemo i pozdravljamo da se ovaj trend nastavi da i svi drugi iz drugih stranaka postupe na isti način. Hvala.
Hvala. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o administrativnim taksama Zakon je već odavno u proceduri, Vijeće ministara BiH je dostavilo Zakon, Zakon su razmatrale i nadležne komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Zakon je bio spreman već na prethodnom zasjedanju. Danas smo ovdje i pozivam predstavnika nadležne komisije da da, u ime Komisije, ukoliko ima potrebe, da da stav Komisije o ovom Zakonu. Dakle, predsjedavajući Komisije o pitanjima finansija i proračuna, poslanik Špirić.
Dame i gospodo, ja nemam potrebu da vam čitam zapisnik Komisije, pretpostavljam da ste svi dobili zapisnik Komisije za finansije i budžet. Ja ću ukratko da 27 kažem da je Komisija za finansije i budžet razmatrala Predlog zakona o administrativnim taksama i da je donijela odluku da ovaj Zakon ide na razmatranje u Predstavničko vijeće Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Mislim da se o amandmanima poslanika Predstavničko vijeće treba izjasniti, pogotovo o amandmanu koji je uložio poslanik Nikola Špirić. S obzirom da se u tom amandmanu spori ustavni osnov za donošenje ovog Zakona, naravno, iz skupštinske rasprave će proisteći i zaključak da li ovaj Zakon dobija potrebnu većinu ili ne dobija. Isto tako, Komisija je usvojila predlog poslanika gospodina Rakića, to je stav Komisije da se mijenja naziv Zakona u smislu da to bude Zakon o administrativnim taksama pred zajedničkim institucijama Bosne i Hercegovine, dakle, to su stavovi koje je Komisija jednoglasno... Za sad toliko, hvala vam lijepo.
Pozivam predstavnike Vijeća ministara BiH da se izjasne o ovim amandmanima, koji su podneseni pred Komisiju.
Kada je u pitanju Zakon o administrativnim taksama, ja sam na prošloj sjednici Parlamenta govorio o nužnosti donošenja ovog zakona i potrebi da se definitivno sa ovim zakonom ukinu svi paralelni oblici sticanja prihoda u institucijama Bosne i Hercegovine koji još uvijek postoje. Kao što znate, u jednoj prelaznoj odredbi u ovom Zakonu je i donošenje nove uredbe o računima, čime bi se, praktično, počele naplaćivati takse prema ovome Zakonu i na taj način završilo poglavlje naplata taksi po raznoraznim osnovama o čemu, nažalost, evo, imamo primjere i u zadnjem Službenom glasniku Bosne i Hercegovine. Ustavni osnov za ovo postoji i već sam se za to i prije opredijelio kod donošenja Zakona o proračunu Bosne i Hercegovine gdje smo predvidjeli da ćemo ove godine ubrati 20 miliona maraka od administrativnih taksi. Prema tome, i tada je Ustavnopravna komisija taj Zakon prihvatila i pustila u proceduru, to je bilo i u proračunu prošle godine, međutim, ove godine smo, evo, već sigurno ću reći šest mjeseci predložili taj Zakon i Vijeće ministara BiH stoji na stajalištu da je nužno donijeti ovaj Zakon kako bismo ostvarili prihode koji zajedničke institucije Bosne i Hercegovine ostvaruju svojim funkcioniranjem i koje imaju, da tako kažem, pravnog osnova za sticanje. Kada je u pitanju ovaj prijedlog, amandman vezan za sami naziv Zakona, suština je da se te administrativne takse doista naplaćuju u postupanju pred zajedničkim institucijama Bosne i Hercegovine. Međutim, uobičajeno je da se zakon zove Zakon o administrativnim taksama Bosne i Hercegovine, može se zvati i Zakon o administrativnim, ako ga je donio Parlament Bosne i Hercegovine, onda je Bosne i Hercegovine. Prema tome, kada je u pitanju sami naziv, ja ne vidim neku bitniju razliku, a evo Vijeće ministara BiH nije imalo prilike da se o tom amandmanu izjasni, jer, evo, dobili smo ga tek neposredno pred sjednicu Parlamenta i zapisnik sa ove sjednice. Hvala.
Hvala. Ima li još neko da želi da raspravlja o ovome Zakonu, uz napomenu da ću ja amandmane koji su podneseni kasnije staviti na glasanje. Gospodin Špirić. 28
Dame i gospodo, kolege poslanici, U skladu sa odredbama Dejtonskog sporazuma, naplata i regulisanje naplate administrativne takse, kao i korištenje sredstava od administrativnih taksi, spada u nadležnost entiteta. Pitanje finansiranja institucija Bosne i Hercegovine regulisano je članom 8. Dejtonskog sporazuma gdje stoji da Federacija Bosne i Hercegovine obezbjeđuje dvije trećine prihoda koji su potrebni za Budžet Bosne i Hercegovine, Republika Srpska jednu trećinu prihoda kojima se pokrivaju izdaci neophodni za izvršenje nadležnosti zajedničkih institucija Bosne i Hercegovine i međunarodne obaveze Bosne i Hercegovine. Smatramo pogrešnim navod da je ustavni osnov za donošenje Zakona o administrativnim taksama sadržan u u članu 3., tačka c) Ustava Bosne i Hercegovine. U članu 3., tačka c) stoji da je nadležnost institucija Bosne Hercegovine finansiranje institucija i plaćanje međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine. Istim članom, članom 3., stav 5., pod a) stoji da Bosna i Hercegovina može preuzeti nadležnosti i za druge poslove ako se entiteti dogovore, odnosno, ako se slože. Mi takav put i takav način ne sporimo, ali s obzirom da se nalazimo u ovakvoj situaciji kakva jeste, ja mislim da je neophodno otvoriti bolju saradnju između vlada entiteta i resornih ministarstava. Dakle, ja predlažem da se izvrše neophodne konsultacije i dogovori između vlada entiteta da se definišu izvorni prihodi Bosne i Hercegovine kako bi procedura usaglašavanja i ovakvih zakonskih projekata bila manje komplikovana i išla jednostavnije. Dakle, sve dotle dok se ne ostvari komunikacija na relaciji Vlada Republike Srpske - Vlada Federacije, odnosno resornih ministarstava, mi nećemo glasati za ovakav predloženi zakonski projekat, odnosno, ja neću glasati, a pravo je svakog poslanika da u demokratskoj raspravi zauzume lični stav o ovom zakonskom projektu. Hvala.
Hvala. Gospodin Bičakčić.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, Povodom diskusije poslanika Špirića, htio bih kazati da po istom ustavnom osnovu Parlamentarna skupština odlučuje o načinu sticanja prihoda i da postoji taj ustavni osnov, a što se tiče saradnje između entiteta, između vlada dva entiteta, ona je vrlo intenzivna i ona se već više godina odvija, sad u zadnje vrijeme bilježi puni obim rasprava u mnogim sektorima, od pitanja povratka izbjeglih i raseljenih lica do pune organizacije poreza i taksa koje su u nadležnosti entiteta. Ovdje se radi, dakle, o izvornim nadležnostima države. Pregledao sam ove takse, to su takse iz Ministarstva vanjskih poslova, takse iz spoljnih komunikacija, takse iz ostalih nadležnosti koje po Dejtonskom ustavu pripadaju državi Bosni i Hercegovini i mislim da ovaj Parlament treba što prije donijeti, time će pomoći i entitetima da manje participiraju državi i pozdravljam da država počinje sticati prihode. Hvala.
Hvala. Gospođa Muminagić. 29
Mi smo raspavu o Zakonu o administrativnim taksama imali na Komisiji za finansije i budžet već dva puta i sučeljavali smo ova mišljenja o ustavnom osnovu. Međutim, ja sam smatrala da, ako Komisija nadležna za ustavna pitanja kaže da je nešto u skladu sa Ustavom, onda mi to treba da prihvatimo, ali, pošto je kolega Špirić to osporio i iznio svoju argumentaciju koja je protiv donošenja ovog Zakona, ja bih željela da i ja kažem argumentaciju koja je za donošenje Zakona. Sad je o tome govorio gospodin Bičakčić. U ustavnom rješenju iz nadležnosti institucija imamo da je nadležnost institucija BiH finansiranje institucija i međunarodnih obaveza BiH. U članu 8., stav 3., kaže se “da će se Federacija BiH obezbijediti dvije trećine, a RS jednu trećinu prihoda koji su potrebni za Budžet” osim, ovo naglašavam “ako se prihodi ne prikupljaju na način kako je utvrdila Parlamentarna skupština”. U ovlaštenjima Parlamentarne skupštine stoji da Parlamentarna skupština ima u nadležnosti odlučivanje o izvorima i iznosu sredstava za rad institucija BiH i za međunarodne obaveze. Ja sad moram reći, kako kažu u žargonu, znači, do nas je, do Parlamentarne skupštine hoće li se nešto odlučiti. Imamo ustavno uporište, znači, ako za postupke i radnje pred organima, pred institucijama države BiH se nešto naplaćuje, za mene je najlogičnije, najlakše i najtransparentnije da ti prihodi idu državi BiH, u njen Budžet. Inače, postoji mogućnost da se ta sredstva prikupljaju na način koji nije transparentan, za koji niko ne može pratiti gdje ta sredstva idu. I, pravo da vam kažem, sama tehnika prikupljanja na drugačiji način, za mene je neizvodljiva. Izvodljivo mi je da organi koji naplaćuju takse to odmah prenose u Budžet i to je onda čisto. Ako želimo da spriječimo praksu da se sredstva prikupljaju na način kako nije predviđeno ni Budžetom BiH, onda mislim da trebamo da donesemo ovaj Zakon. Toliko i hvala.
Hvala. Gospodin Špirić, replika.
Dame i gospodo, ja nisam imao namjeru da ulazim u ovo što je gospođa Muminagić pomenula, ali mislim da ima razloga. Ima razloga da RS pokrene tužbu radi nelegalnog ubiranja taksi vani pri zajedničkim institucijama BiH, jer do sada redovno izmiruje jednu trećinu za finansiranje zajedničkih organa i obaveza BiH prema inostranstvu. Ali da bismo ušli u konstruktivniju saradnju, mora se otvoriti dijalog na svakoj stvari koja može ovdje izazvati ovakve polemike između vlada i entiteta. Ako se vlade entiteta dogovore i o drugim izvornim prihodima, zašto bi RS, ako je nešto skupo obavljati u RS, to radila, ako je jednostavnije preko zajedničkih organa, ali se oko toga moraju utvrditi konsultacije. Valjda je stao rat, nema više tema koje mogu predstavljati tabu teme za jedan i drugi entitet. Pošto smo mi, po Izbornom zakonu, predstavnici RS u Predstavničkom vijeću, tako piše, Parlamentarne skupštine BiH, nećemo glasati ni za jedan zakonski projekat za kojeg mislimo da će Vlada RS biti protiv, ali nam vi morate reći da su te dvije stvari usaglašene i nema nikakvih problema. Zašto se mi bojimo da se otvori rasprava na relaciji ministarstva RS - ministarstva Federacije BiH, odnosno, vlada i da se kaže: izvorni prihodi BiH nisu samo ovi, nego i niz drugih izvornih prihoda koji nije jeftino ubirati entitetski nego ih je bolje ubrati na nivou centralnih organa. Ali nećemo, hoćemo da silujemo proces, a ja sam protiv takvog mehanizma. Ja jesam za demokratsku raspravu, da se otvori na svim nivoima 30 i na entitetskim i ovdje. Može da se kaže: ovo je do nas, da donesemo zakon, ili da ga ne donesemo, ali će biti stabilniji zakon ako mu otpora ne pružaju entiteti. I zato sam ja molio prošli put time out, da vlade entiteta razgovaraju o tome. Nemam informacije da su razgovarale i nemam informacije da su se usaglasile. Imam informaciju da nisu. I zato vas molim da razumijete ovakav stav, ali ja mislim da dosadašnji način ubiranja taksi je nelegalan da ima kriminala i sad treba otvoriti raspravu o tome, gdje su išla ta sredstva. Hoće li RS biti obeštećena za alikvotni dio sredstava, jer redovno alimentira svoje obaveze. U tom smislu vas molim da se otvori dijalog, da se ovaj zakon usvoji i da mu niko ne pruža otpora, da nema potrebe. Zakonski projekat ima smisla samo ako nema potrebe za otporom u njegovoj realizaciji. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Rečica, izvolite. Gospođa Muminagić, izvolite.
Iz replike gospodina Špirića, ja zaključih da postoji ustavni osnov da mi to možemo uraditi, samo je sad pitanje je li u pripremi bilo na pravi način dogovoreno. I drugo, ako hoćemo da obezbijedimo da sredstva idu legalnim tokovima, da ne pokrećemo jedni protiv drugih ustavne postupke, ili ne tražimo načina kako obeštetiti jedni druge, onda mislim da treba da regulišemo nešto, a regulisat ćemo ako donesemo propise. Hvala.
Hvala. Gospodin Tomić pa onda Rečica, izvolite.
Ja ću opet pokušati da, radi preciznosti, neke stvari pojasnim. Budžet BiH, kada je donošen, bila je obveza usaglašavanja sa budžetima entiteta zbog financiranja te jedne trećine i dvije trećine. To je rađeno zajedno sa Međunarodnim monetarnim fondom, sa entitetskim ministarstvima financija, resornim ministarstvima za civilna pitanja i komunikacije. Tom prilikom je ustanovljeno da će na poziciji ostali prihodi administrativne takse, itd. iznos od dvadeset i nešto miliona KM, ovom Odlukom, odnosno Zakonom se praktično taj dogovor, da se tih 20 i nešto miliona stiče iz tih taksi ostalih prihoda, na ovaj način se to samo operacionalizira. Dakle, dogovor i znanje da Proračunu BiH nedostaje 20 i nešto miliona postoji i to znaju entiteti. To je još i više, jer, kao što vam je poznato nije izvršeno usklađivanje onoga dijela jedne trećine dvije trećine sa potrebama koje smo mi planirali u Proračunu. Dakle još je viša ta pozicija i mi i obećanje Međunarodnog monetarnog Fonda da će se u tom dijelu izvršiti rebalans u toku godine. Međutim, nema govora ni o kakvim tužbama, jer jedna trećina i dvije trećine koje plaćaju entiteti, sve i da redovno uplaćuju ne daje 100%, jer fali ovih 20 i nešto miliona. Jedna trećina i dvije trećine za onaj dio koji nije pokriven sa prihodima predviđenim od administrativnih taksi, dotacija i drugih oblika prihoda. Prema tome, zbog stajališta, prije svega ujednačavanja rada pred zajedničkim institucijama, zbog stajališta pitanja javnosti i transparentnosti prihoda, a, prije svega, i popunjavanja tih nedostajućih prihoda koji su planirani u proračunu, Vijeće ministara BiH je i jednoglasno prihvatilo ovaj Zakon o 31 administrativnim taksama i predložilo ga Parlamentu BiH na usvajanje kao takav. I smatramo da nema potrebe da se taj zakon usuglašava sa entitetima jer je kroz donošenje Zakona o Proračuna i izvršenju Proračuna koji je usuglašavan sa entitetima taj posao već završen i da je to samo operacionalizacija tog dijela. Hvala.
Hvala. Gospodin Rečica, odustaje. Gospođa Čolo.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, Zakon o administrativnim taksama BiH je Zakon o administrativnim taksama institucija BiH. Znači te takse se ne mogu ubirati u entitetima. To nije nikakav zakon o administrativnim taksama zajedničkih institucija. Mi nemamo zajedničkih institucija, mi samo imamo institucije BiH koje naplaćuju, u postupcima koji se obavljaju pred njima, određene takse. Znači, te takse se ne mogu ubirati u entitetima. Gospodin Špirić je rekao da se takse, administrativne takse, znači te takse se ne mogu ubirati u entitetima. Gospodin Špirić je rekao da su takse, administrativne takse, u isključivoj nadležnosti entiteta. To nigdje ne piše. U Ustavu BiH to ne piše. Ne mogu entiteti ubirati administrativne takse za djelatnosti koje obavljaju institucije BiH. Na Dejtonski sporazum ne mogu, imaju Federacija BiH i RS svoje administrativne takse i one njih ubiru u skladu sa svojim pozitivnim propisima. Ovo su administrativne takse države BiH koje se ubiru pred institucijama BiH, nikakvim zajedničkim institucijama, jer i u Ustavu našem kaže da su to institucije BiH. Hvala.
Gospodin Banjac.
Ja sam, gospodo, veoma neprijatno iznenađen da se ovdje poriče da mi imamo zajedničku BiH i da imamo zajedničke institucije. Zar, zaista, gospodo mi nemamo zajedničke institucije. A, znači, nemamo. Ja vam kažem, a šta je to što je institucija BiH da istovremeno nije i bošnjačko i hrvatsko i srpsko? Je li ima nešto? Ako ima, molim vas da mi kažete šta je to. Prema tome, ovdje je jasno precizirano u nadležnostima šta je ….. ništa mi ne sporimo, dvije vlade neka sjednu, neka se dogovore, mi ćemo glasati. Znači niko 7/4 ovdje nije protiv toga, idite redoslijedom i dogovorite se. Zašto bježite od dogovora? Ko kaže da se vi ne možete dogovoriti? Gospodin predsjednik Vlade Federacije BiH kaže da se izvanredno dobro i jednostavno dogovaraju sa Vladom RS. Čini mi se da je to pozitivno. Izvolite, gospodine predsjedniče, evo neka zaključak ovaj bude da vam damo rok u kome ćete obaviti konsultacije i donijeti zajednički stav. Kad donesete zajednički stav, mi nećemo ovdje raspravljati, mi ćemo istog momenta podići ruke, i to vrlo rado, i bit ćemo srećni da se tako dobro, tako brzo i tako jednostavno dogovarate. Hvala lijepo. 32
Hvala. Gospodin Bičakčić, izvolite.
Poštovani gospodine Banjac, Vjerujte mi, da je to do vlada, mi bismo to riješili prije godinu dana. Ali ovdje se radi, mi nemamo u entitetima ustavni osnov za ovo, apsolutno ga nemamo, ovo je ustavni osnov države BiH, spoljni poslovi, spoljna trgovina, spoljne komunikacije, tačka IV., ne znam tačno napamet, Ustava, fino piše. Prema tome, ustavni osnov je na državi BiH, na vama ovdje da donesete ove zakone. Ja vas molim da što prije donesete i olakšate entitetima participaciju. A možda će Vijeće ministara BiH sve potrošiti, ja to ne mogu garantirati, vi ćete o tome odlučivati. Hvala.
Hvala. Dakle, upravo se gospodin Banjac uzdržao od replike i, koliko vidim, iscrpili smo raspravu. Ja ću krenuti redom kako su amandmani podnošeni. Prvo, što se tiče Komisije, radnog tijela Predstavničkog doma, Komisija je razmatrala Prijedlog o administrativnim taksama i zauzela stav da Prijedlog može da ide u skupštinsku raspravu, s tim što je poslanik Nikola Špirić ostao pri svom amandmanu i zatražio da se Dom o njemu izjasni kao i o drugim amandmanima. Dakle, to je amandman u kome gospodin Špirić traži da se ovaj Zakon povuče iz procedure. Predlaže da se procedura o ovom Zakonu prekine, a da se sugeriše da se na nivou entiteta usvoji Zakon o administrativnim taksama i postupcima pri institucijama BiH. To je kako je gospodin Špirić predložio. Dakle, izjasnit ćemo se prvo o ovom amandmanu gospodina Špirića. Molim vas. Prijedlog gospodina Špirića je da se zakon povuče, da se rasprava o zakonu prekine, i to je jedan prijedlog koji se odnosi na cjelovit proces donošenja zakona, kao prijedlog poslanika i svakog drugog poslanika, ja ću prijedlog staviti na glasanje. Ko je zato da se, izvoli gospodine Tomiću.
Na predloženi tekst Zakona, najprije, ako ima amandmana izjašnjava se za amandmane. Dakle, na članak taj i taj mijenja se, glasi, ne glasi, ima li stav Vijeća ministara BiH, itd., sve ostalo dolazi nakon glasovanja o prijedlogu teksta, zakona koji je predložen. Hvala.
Hvala. Što se tiče amandmana, molim vas, ovo je sasvim umjesna sugestija. Da se prvo o konkretnim amandmanima na konkretne članove, a onda na pitanja koja se odnose na cjelovit zakon. Pristigli su amandmani od dva poslanika i od Komisije jedan amandman. 33 Prvo amandmani poslanika Alme Čolo. Amandman I na član 10. Zakona o administrativnim taksama BiH da se u prvom redu, iza riječi “spisi”, dodaju riječi: “izuzev oslobođenih od plaćanja takse”. Odmah da napomenem da je Komisija koja je razmatrala ovo otprilike na stanovištu da su amandmani gospođe Čolo i gospođe Muminagić, koje ću kasnije čitati, uglavnom prihvatljivi, prihvatila ih je Komisija, da su amandmani koji poboljšavaju tekst Zakona tehničke naravi, uglavnom, i to je stav Komisije. Molim vas da imate to u vidu prilikom glasanja. Stavljam amandman I gospođe poslanika Čolo. Ko je za amandman, molim vas, kako smo ga pročitali? Hvala. Dakle, ukoliko Vijeće ministara BiH osjeti potrebu da se o nekom amandmanu izjasni, molim vas da reagujete, ukoliko ne bude potrebe, ide. Dakle, amandman I smo pročitali, dodaju se riječi “izuzev oslobođenih od plaćanja takse”. Ko je za ovaj amandman? Je li se Vijeće ministara BiH izjasnilo o ovome? Ja nemam potvrdu da je Vijeće ministara BiH prihvatilo ove amandmane. Ja da imam papir da je predlagač prihvatio. Ako je predlagač prihvatio, onda je gotovo. Imate li, Tomiću, da ste ove amandmane prihvatili? Prihvatili. Ima li napismeno od Vijeća ministara BiH? Molim vas da konstatujemo stvar. Vijeće ministara prihvata amandman I. Imam informaciju. Ako predlagač prihvati neki amandman to postaje sastavni dio prijedloga i nema potrebe. Idemo dalje. Amandman II na član 19. brisati riječ “takse” na kraju drugog reda, a dodati riječi: “novca u visini naplaćene takse”. Sačekat ćemo Vijeće ministara da se izjasni i o ovom amandmanu. Ove amandmane gospođe Čolo i amandmane gospođe Muminagić i amandman Komisije u pogledu Nacrta zakona, molim Vijeće ministara BiH da ih za desetak minuta pogleda i izjasni. Predlažem pauzu od 10 minuta. [[Nastavak rada poslije pauze]] U sali su prisutna 32 poslanika. Prema tome, možemo raditi. Pozivam predstavnika Vijeća ministara BiH da se izjasni o amandmanima.
Dame i gospodo, Stajalište Vijeća ministara BiH po predloženim amandmanima je sljedeće: - Vijeće ministara BiH prihvata amandman I zastupnika Alme Čolo, u članu 10., iza riječi „spisi“, dodaje se tekst “izuzev oslobođenih od plaćanja takse”. - Prihvata se amandman II, u članu 19., briše se riječ “takse” na kraju drugog reda, a dodaje riječ “novca u visini naplaćene takse”. - Prihvata se amandman III na tarifni broj 25 tarife u točki 2., u prvom redu, iza riječi „članove“ brisati riječi “jedne”, a dodati “uže porodice obitelji, bračni par i djeca”. 34 - Prihvata se amandman I zastupnika Suade Muminagić na član 7. Zakona, gdje se na kraju rečenice članka 7. briše “točka” i dodaju riječi: “kada postoji opravdan razlog za sumnju da vrijednost označenom podnesku ili ispravi ne odgovara stvarnoj vrijednosti”. - Prihvata se amandman II zastupnika Suade Muminagić na član 30. Zakona o administrativnim taksama gdje su drugom riječju brišu riječi: “na žiro račun Budžeta” i zamjenjuju riječju “Budžet”. Vijeće ministara BiH je imalo, također, i u vidu amandmane sa Doma naroda koje je zastupnik gospodin Ćeman predložio i, zbog takvog skraćivanja postupka, predlažemo Vijeću ministara BiH da se prihvati amandman I, da u članu 25., umjesto “25%”, stoji “50%” Vijeće ministara BiH je konstatiralo da je to bila tehnička greška i taj amandman se prihvata. Amandman II zastupnika Ćemana i amandman III se ne prihvataju. Amandman II koji je glasio “da se osim u novcu traži i naplata u taksenim markama” i amandman III da se ne prihvati, kojim se traži da se ukine obveza objavljivanja ovog Zakona u “službenim glasilima entiteta”. Mi smo to utvrdili kao temeljni princip, da svaki zakon bude objavljen i u službenim glasilima entiteta, a da je njegovo stupanje na snagu od dana objavljivanja u “Glasilu BiH”. Hvala lijepo.
Hvala
Takođe, amandman Komisije koji se odnosi na naziv zakona, Vijeće ministara BiH predlaže da se tekst naziva, da se amandman ne prihvati u cijelosti, ali da se prihvati kao inicijativa i da se tekst Zakona zove Zakon o administrativnim taksama.
Imamo izjašnjavanje o amandmanima, na ovaj način, amandmani koji su prihvaćeni postaju sastavni dio Prijedloga zakona o kome ćemo se izjašnjavati, uključujući i naziv zakona koji je Vijeće ministara BiH prihvatilo, da se promijeni i da se zove Zakon o administrativnim taksama. Mislim da možemo pristupiti glasanju. Pozivam poslanike da sa dizanjem ruku izjasne ko je za predloženi Prijedlog zakona o administrativnim taksama? Od 31 poslanika, 24 su glasala za i imamo potrebnu većinu. Međutim, moramo provesti glasanje po entitetima. Molimo sa prostora Federacije BiH, ko je za? 21 iz Federacije BiH, ima potrebna većina. Sa prostora Republike Srpske, ko je za? Tri sa prostora RS, nemamo potrebnu trećinu glasova sa prostora RS, prema tome, Zakon, obzirom da je dobio potrebnu većinu pristupa mehanizmu usaglašavanja na Kolegiju i, nakon toga, ponovno izjašnjavanje po predviđenom načinu glasanja. Provešćemo glasanje do kraja. Molim, ko je protiv Zakona? Deset je protiv, ima li neko uzdržan? Hvala. Bez uzdržanih glasova. 35 Kolegij će obaviti, u svojstvu komisije za usaglašavanje, i za iduću sjednicu dostaviti zapisnik o toj proceduri. Zahvaljujem se. 34 su poslanika prisutna, bez obzira na to, većina glasova je bila za. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: Razmatranje i usvajanje Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine Kao što vam je poznato, na prethodnom zasjedanju Prijedlog zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, koji je privremenom odlukom proglasio visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu, prilikom izjašnjavanja je dobio većinu glasova prisutnih poslanika, ali nije dobio potrebnu većinu iz Republike Srpske, većinu poslanika iz RS. U takvim okolnostima, Poslovnik, a i Ustav, predviđaju da se Kolegij, u svojstvu Komisije, pokuša usaglasiti oko mogućeg teksta, oko mogućeg rješenja i da se, ukoliko se postigne saglasnost, izjašnjava oko postignute saglasnosti. Ukoliko se ne postigne saglasnost, ponovno se glasa o Prijedlogu zakona, i u tom slučaju, Zakon je usvojen, ukoliko za njega glasa većina poslanika, pri čemu 2/3 poslanika iz nekog entiteta ne može biti protiv tog Zakona. Ukoliko je 2/3 ili više poslanika iz jednog od entiteta protiv zakona, zakon nije usvojen, bez obzira ako bude većina. Kolegij Predstavničkog doma je obavio i imao sjednicu, i u svojstvu Komisije, u nastojanju da postigne saglasnost, odmah da vam kažem, saglasnost nije postignuta i u zapisniku ćemo pročitati ono što se odnosi na ovaj zakon. Pored opće saglasnosti o potrebi donošenja Zakona o grbu Bosne i Hercegovine, članovi Komisije nisu postigli saglasnost u vezi člana 4. Zakona o ... , izvinjavam se. Upozorili su me iz Sekretarijata - Prijedlog zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine koji je na privremenoj osnovi proglašen od strane visokog predstavnika, mi smo na prethodnom zasjedanju odlučili da ga prolongiramo i da ga stavimo na dnevni red ove sjednice. Bio je prijedlog one odluke, odnosno zaključka, oko dvojnog državljanstva i bila je namjera ovog prolongiranja da se pokuša pronaći neko rješenje oko tog prijedloga odluke. Nije postignuta saglasnost oko te odluke i mi, de facto, imamo ponovno istu situaciju, imamo Prijedlog zakona o državljanstvu pred nama, da se izjašnjavamo na način kako ga je na privremenoj osnovi proglasio visoki predstavnik. Gospodin Banjac, izvolite.
Ja nemam potrebu, izvinjavam se, gospodin Genjac nije rekao ko nije prihvatio ovo dogovaranje u vezi odluke. Vi znate da su poslanici iz reda srpskog naroda iz Republike Srpske tražili da se donese odluka o uslovima sticanja državljanstva druge države, dakle, dvojnog državljanstva, što je u skladu sa tačkom 1., članom 1., tačka 7. d) člana 4., tačka 4. Ustava Bosne i Hercegovine, znači, uslov da mi glasamo, mi nemamo primjedbi na Zakon o državljanstvu, mi smo voljni glasati za Zakon o državljanstvu, tražimo da se prethodno usvoji ova odluka koja vam je ponuđena, da je ne čitam. Na Kolegiju, bošnjačka strana nije prihvatila odluku, i ako nije imala primjedbi da to nije u skladu sa Ustavom, ja želim, ovom prilikom, da kažem da mi ne sporimo Zakon o državljanstvu, glasaćemo za Zakon, ali tražimo ovu mogućnost koja je u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine. Evo, mi imamo kompromisno rješenje, idemo glasati u paketu za odluku i za Zakon i mi smo za, nema 36 nikakvih problema, da ne bi ispalo da mi posle nećemo glasati, evo, odustajemo od toga da se odvojeno glasa, predlažem da se glasa u paketu, odluka i zakon pa ćemo vidjeti ko je taj ko, ustvari, ne želi da se postigne dogovor.
Hvala. Imamo dva stava, jedan je stav da se o Zakonu o državljanstvu glasa bezuslovno, i imamo jedan stav da se prethodno glasa o paketu odluka plus Zakon. Pošto nemamo tu saglasnost da se glasa u paketu, gospodin Banjac predlaže da se o paketu glasa i o Zakonu i Odluci.
Gospodo, obzirom da mi je stalo da se usvoji Zakon, ja hoću samo da kažem, ne vidim nijednog razloga da se ne pokaže dobra volja koja ne znači, ova odluka ništa ne znači više od dobre volje kojom je ranijim sporazumom omogućeno hrvatskom narodu iz Bosne i Hercegovine vezu sa hrvatskom državom. I to je i u zakonu rečeno, prema tome, mi ništa drugo ne tražimo nego dobru volju, ovo što odluka tretira može biti predmetom rasprave samo uz obostranu saglasnost država. Prema tome, mi ništa unaprijed ne odlučujemo, mi jednostavno dajemo mogućnost dogovaranja na ovim prostorima. Sada kažemo da ćemo govoriti o Paktu stabilnosti, o međusobnoj saradnji na ovim prostorima, a, evo, ovoga momenta se osporava odluka koja upravo govori o saradnji država na ovim prostorima. Pokažite, molim vas, malo dobre volje.
Hvala, gospođa Čolo.
Ja mislim da niko od ovdje prisutnih poslanika nema ništa protiv ove odluke koju ste Vi predložili, ali možemo li mi raspravljati o usvajanju ovakve odluke, istovremeno sa Zakonom o državljanstvu, ukoliko Bosna i Hercegovina i Savezna Republika Jugoslavija nisu uspostavili diplomatske odnose, uspostavljanje diplomatskih odnosa je preduslov za donošenje ovakve odluke u kojoj je precizirano kakva će biti pravila za zaključivanje bilateralnog sporazuma između dviju država. Znači, potrebno je riješiti jedno prethodno pitanje, uspostaviti diplomatske odnose, pa onda prići donošenju ovakve odluke, i vezivati ovu odluku za Zakon o državljanstvu Bosne i Hercegovine je stvarno nezamislivo, ne može se ići u usvajanju zakona i jedne odluke istovremeno, odluke za čije je donošenje nisu ispunjene sve pravne pretpostavke.
Ja moram reagovati, ja sam stvarno i prijatno iznenađen, gospodin Jadranko kaže, evo, očekujem da će podržati ovo, ja vidim da hoće i ovo je korak naprijed, mislim da je u redu, meni je drago da ste shvatili da sa ovim ne prejudiciramo šta će se dogoditi, nego jednostavno pokazujemo dobru volju države Bosne i Hercegovine da se uspostave diplomatski odnosi sa Saveznom Republikom Jugoslavijom, ništa drugo, ako te dobre volje ovdje nema, dajte da vidimo da je nema, ako ima, da se vidi da ima.
Potpuno, konkretno, dakle, ako se nama ovdje sada kaže da bi, kao čin dobre volje, moglo da se usvoji u paketu i jedno i drugo, onda bi, kao čin dobre volje ovog parlamenta, 37 moglo biti da se usvoje svi zakoni sa današnje sjednice i na budućoj sjednici, u paketu, i time bismo pokazali, također, stepen dobre volje prema određenim pitanjima. Međutim, izašao sam da zatražim zvanično mišljenje od Vijeća ministara BiH, u pogledu predložene odluke od srpskih poslanika iz Republike Srpske, i da, tek nakon izjašnjavanja Vijeća ministara BiH u vezi sa ovim pitanjem, eventualno, pa i nakon pauze izjasnimo se glasanjem o ovom prijedlogu. Hvala.
Ima li Vijeće ministara BiH stav da se izjasni?
Mi možemo dostaviti odluku ako treba.
Hvala. Ukoliko nema i to je činjenica. Polemika. Pauza od pet minuta da se konsultacije obave. Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Nastavljamo sa radom. Pozivam predstavnika Vijeća ministara BiH, ukoliko ima usaglašen stav, da ga iznese. Izvolite, gospodin Mihailović.
Gospodo predsjedavajući, Dame i gospodo, Savjet ministara BiH je pokušao u jednoj pauzi da se usaglasi vezano za vaš zahtjev oko ove odluke koja je pred vama i da bi se moglo glasati zajedno sa zakonom koji je predviđen, Zakonom o državljanstvu, nismo uspjeli da se usaglasimo oko teksta ove odluke i zato Savjet ministara BiH nema svoj stav, odnosno nema usaglašen stav, nema jedinstvenu odluku da bi vam mogao predložiti tekst odluke koji bi bio ispred Savjeta ministara. Dakle, ostaje na vama da vi to pokušate usaglasiti. Hvala.
Hvala, gospodin Banjac.
Kao što ste čuli, gospodo poslanici, Savjet ministara BiH nije uspio doći do stava, ali zbog toga, mi ćemo ići korak dalje i ponudićemo novo kompromisno rješenje i ono je stvarno konačno, ovo je ponovo znak dobre volje, da dođemo do rješenja. Mi predlažemo promjenu u članu 6., da ova odluka stupi na snagu u roku od 30 dana nakon uspostavljanja diplomatskih odnosa između država potpisnica. Dakle, ništa ne prejudiciramo. Ako i ovo ne može, biće dobro da mi to vidimo da to ne može. 38
Hvala, gospođa Čolo.
Izvinjavam se što ponovo izlazim, ali maloprije sam zaboravila nešto da kažem. Principi koji su sadržani u ovoj odluci su principi na kojima se treba zasnivati eventualni bilateralni sporazum kojeg bi zaključile dvije suverene 8/5 države. Znači, ovo što je sadržano u ovoj odluci su, ustvari, neke stvari koje bi trebale biti uređene tim bilateralnim sporazumom. Mi na taj način prejudiciramo i ovo što u ovoj odluci stoji da bi to bila volja jedne strane, a ne i druge strane države koja bi bila učesnica tog bilateralnog sporazuma. Dvije države koje se dogovaraju, one moraju utvrditi te principe, a ne ovaj Parlament.
Hvala. Gospodin Jahić.
Gospodine predsjedavajući, Dame i gospodo, Kao što je poznato, 16. decembra 1997. godine, visoki predstavnik, gospodin Karlos Vestendorp je, u skladu sa svojim ovlaštenjima prema Aneksu 10. Mirovnog sporazuma, te na osnovu člana 11. Bonskog dokumenta, proglasio na privremenim osnovama Zakon o državljanstvu Bosne i Hercegovine. OHR je, takođe, kao meritorni tumač Dejtonskog sporazuma, utvrdio da Parlamentarna skupština BiH ovaj Zakon treba usvojiti u potrebnoj formi kada se naglašava bez ikakvih dodatnih amandmana i uvjeta, prema tome, bez obzira na potrebu da se problematizira ovo područje kroz odluku, kako je navedeno od strane grupe poslanika, Zakon se ne može uvjetovati i ne može se uslovljavati nekim amandmanima ili nekim drugim aktima i odlukama koje bi bile vezane za princip odlučivanja. Međutim, s druge strane, Koalicija za cjelovitu i demokratsku Bosnu i Hercegovinu izlazi sa prijedlogom da ovdje usvojimo zaključak na osnovu kojega od Predsjedništva Bosne i Hercegovine, koje je nadležno za ovu problematiku, tražimo da se izradi platforma za uspostavu bilateralnog sporazuma o sticanju dvojnog državljanstva između Bosne i Hercegovine i Savezne Republike Jugoslavije i Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, na osnovu toga bi onaj koji je ustavno nadležan za ovu problematiku mogao da regulira ovo pitanje i, naravno, da nas blagovremeno izvijesti pri čemu bi moralo da se koristi svim postojećim inicijativama na ovom planu pa i odlukom koja je predložena od grupa poslanika. Hvala lijepo.
Hvala. Mi smo prošli put imali raspravu po ovom pitanju i danas smo imali raspravu, mislim da je rasprava iscrpljena, ja ću ustanoviti neke činjenice, upravo ću naglasiti neke činjenice. Mi imamo zakon proglašen na privremenoj osnovi od strane visokog predstavnika u kome se kaže, zaista, da on vrijedi dok Parlamentarna skupština ne usvoji ovaj zakon u potrebnoj formi bez ikakvih dodatnih amandmana i uslova. 39 Imamo, zatim, činjenicu da je zakon došao u parlamentarnu proceduru, imamo činjenicu da je grupa poslanika podnijela prijedlog jedne odluke i imamo sada prijedlog poslanika Jahića o jednom zaključku. Ja se moram rukovoditi nekim principima i Poslovnikom, zaista, nije moguće staviti na glasanje dva akta u isto vrijeme. Postupiću onako kako je moguće i kako mi nalaže neka procedura, hronološki, kako su prijedlozi stizali da ih stavljam na glasanje. Hronološki, prvo je stigao Zakon, zatim je stigao prijedlog odluke, i stigao je prijedlog zaključka. Tim redom ćemo staviti i na izjašnjavanje, pogotovo što je današnja tačka dnevnog reda Prijedlog zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine. Molim vas, ja ne vidim drugog rješenja i zato pozivam poslanike da se dizanjem ruku izjasnimo ko je za Prijeldog zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, ko je za? 18 je poslanika od ukupno 32 prisutna, dakle, imamo većinu, moramo po entitetima ustanoviti. Molim vas, sa prostora Federacije BiH, ko je za? 15, imamo, dakle, sa prostora Federacije BiH potrebnu, više od trećine. Molim vas, sa prostora Republike Srpske, ko je za? 3 glasa. Nemamo potrebnu trećinu sa prostora Republike Srpske. Provest ćemo glasanje do kraja. Ko je uzdržan, molim vas? Pet. Ko je protiv, molim vas? Hvala. Na taj način ponovo smo u situaciji da je prijedlog dobio većinu, ali ne entitetsku i potrebno je usaglašavanje na Kolegiju. Prelazimo na izjašnjavanje kako sam najavio o Prijedlogu odluke. Gospodin Divković
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Mi smo na ovaj način, praktično, proširili dnevni red. Jer mi sad treba da glasamo, da donosimo odluku. Toga u dnevnom redu nema. Onog trenutka kad smo odbili da glasamo zajedno, rekao bih, u paketu, postavilo se pitanje šta sa odlukom kako bih se uopće mogao izjašnjavati o Odluci. Prvo treba proširiti dnevni red, odnosno, staviti na dnevni red i, druga stvar, htio bih da čujem mišljenje Ustavnopravne komisije je li ono što je tamo predloženo u skladu sa Ustavom, itd. Znači, da imamo sva ta mišljenja. Prema tome, moj je prijedlog da o Odluci sad ne raspravljamo, a možemo se dogovoriti da li Odluku pripremiti i staviti na sljedeću sjednicu ovog Parlamenta, da ili ne, itd.
Hvala. Imamo prijedlog da se Prijedlog odluke dostavi Komisiji za ustavna i pravna pitanja i da se ona izjasni do naredne sjednice. Bilo bi korisno da se o ovom prijedlogu izjasnimo, pa da vidimo, možda, ako je većina za to da se, onda, ne izjašnjavamo. Ko je za ovaj prijedlog da se Prijedlog odluke dostavi Ustavnopravnoj komisiji da se ona izjasni? Ko je za, molim vas? Prijedlog gospodina Divkovića da se ovaj tekst Odluke dostavi Komisiji za ustavna i pravna pitanja i da se ona izjasni. 40 Ja sam ovdje malo obavio konsultacije, dakle, ima logike, ako se prihvati taj prijedlog, onda nema svrhe glasati o Odluci, ako smo prihvatili.
Moj prijedlog je da se ona skine, ili da se promijeni dnevni red, ako ne možemo mijenjati dnevni red, da se ona skine, u paketu, poslanici imaju pravo, u skladu sa Poslovnikom da traže proceduru, pri čemu će biti ovo mišljenje Komisije neophodno. Da se skine u ovom trenutku, jer je nema u dnevnom redu, a nije išlo u paketu.
Hvala. Gospodin Banjac.
Gospodine predsjedavajući, Mislim da olako prihvatate sugestije. Ova odluka je u okviru regulisanja ovlasti državljanstva, a i dvojnog državljanstva. Prema tome, mi nekad raspravljamo o nekom zakonu, o nekoj odluci, mi donosimo odluku, ali je pravilno onda tu i određene zaključke itd., i nastavljamo tu raspravu do kraja. Ovo nije materija različita od ove o kojoj se raspravlja. Prema tome, to je ista materija i nema razloga da ne glasamo o ovoj odluci kako je predložena.
Hvala. Dakle, svaki poslanik će imati priliku, prilikom glasanja o Odluci da se izjasni i da kaže svoj stav, molim vas, da ne kompliciramo. Stavljam, kako sam najavio, Prijedlog odluke na glasanje. Molim vas, dakle, Prijedlog odluke grupe srpskih poslanika iz Republike Srpske o uslovima sticanja državljanstva druge države, uključujući i ovu promjenu koju je gospodin Banjac iznio prije glasanja. Ko je za takav Prijedlog odluke, molim vas, da digne ruku? 10, hvala. Dakle, nema potrebne većine, ne treba glasati po entitetima, ali ćemo provesti glasanje do kraja. Molim vas, ima li neko uzdržan? 12 uzdržanih. Ko je protiv, molim vas? Hvala. Kako smo najavili, sad bi trebalo glasati o prijedlogu jednog zaključka, koji je predložio gospodin Jahić, da se uputi sugestija Predsjedništvu BiH da pristupi izradi platforme za bilateralne razgovore o dvojnom državljanstvu između Bosne i Hercegovine i Jugoslavije, odnosno Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Gospodin Tokić, intervencija.
Predsjedavajući, dame i gospodo poslanici i zastupnici, U ime Socijaldemokratske partije, mi bismo se usprotivili pravljenju platforme za bilateralne razgovore u ovom trenutku. Mi jesmo za dobrosusjedske odnose, zasnovane na 41 ravnopravnosti, jesmo za ekonomski jaku, demokratiziranu i Hrvatsku i Jugoslaviju, ali, u ovom trenutku, razgovore ne možemo voditi, ni takav zaključak, po nama, sugerisati Predsjedništvu BiH, u trenutku kada je na čelu susjedne Jugoslavije režim koji je, de facto, u potpunoj izolaciji. Ja se čudim gospodinu iz CD Koalicije da traži, u ovom trenutku, jednu takvu platformu. Prema tome, mi smo protiv utvrđivanja platforme za bilateralne razgovore sve dok ne dođe do promjene režima u Beogradu. Na kraju krajeva, to je i stav ogromnog broja demokratskih snaga unutar Jugoslavije.
Hvala. Radilo se o prijedlogu za izradu platforme. Gospodin Jahić.
Ja uopće nisam govorio o nekom konkretnom, tako reći, političkom kontekstu, ovo na šta gospodin Tokić ovdje referira, čisto u proceduralnom smislu da se krene sa tim postupkom. Mislim da je to izuzetno povoljna i korisna stvar, a što se tiče svih ovih okolnosti o kojima gospodin Tokić govori, ja se slažem. Međutim, mislim da je on zloupotrijebio inicijativu koja u načelu, mislim da je neosporiva i, na koncu, proizlazi iz ustavne ovlasti samog Predsjedništva, to će biti prije ili poslije, a samo Predsjedništvo će se opredijeliti, naravno, vodeći računa o ukupnom političkom kontekstu, na kojoj osnovi, u kojem vremenu i na temelju, tako reći, takvih aspiracija će ući u taj proces. Prema tome, mislim da sam krivo interpretiran.
Hvala. Gospodin Banjac:
Gospodo, oprostite. Ja moram reagovati, prije svega kao čovjek, kao pripadnik srpskog naroda. Povrijeđen sam činjenicom da se ovdje etiketira jedan narod. Evo kako. Gospodin koga spominje gospodin Tokić je izabran voljom glasača u Saveznoj Republici Jugoslaviji, odnosno Srbi. Dakle, ovdje se ne spominje jedan čovjek, iza njega jedan narod, to je znak na kom su stepenu ovdje demokratski odnosi i kako se ovdje gleda na demokratiju. Demokratija je jednako moje mišljenje, to nije demokratija. Narod u Srbiji kad odluči da promijeni dotičnog gospodina na vlasti, to je njegovo pravo, neka to radi. Ja neću da iznosim svoj stav prema dotičnom gospodinu, dakle, ni da ga hvalim ni da ga kudim, to je stvar naroda i onih koji biraju. Ja ću da iznosim svoj stav prema onima koje ja u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini budem birao. I nikad neću, također, kritikovati u drugoj državi narod zato što bira ovog ili onog, to je pravo tog naroda i volio bih kada se u ovom visokom domu ne bi potezala takva pitanja.
Hvala. Gospodin Tokić. 42
Što se tiče platforme za bilateralno sporazumijevanje, Jahiću, to znači da ga gradi jedna strana bez druge strane, ja tu, zaista, ne vidim neke logike, ako je u toj gimnastici koju vi pravite moguće i ugraditi platformu, vi ćete se svakako opredijeliti za to glasanje. Što se tiče Miloševićevog režima i srpskog naroda i svih naroda koji žive u Jugoslaviji, ja tu pravim, zaista, veliku razliku i vi to nemate pravo poistovjećivati, utoliko prije što mi trenutno živimo u ambijentu u kome je Milošević, od strane međunarodne zajednice i Ujedinjenih nacija, optužen za ratne zločine i dužan je povinovati se pozivu Međunarodnog tribunala u Hagu. I, u tom kontekstu, o legitimnosti takve vlasti se ne može govoriti ni na kakav način, ja ne bih želio ni sad, ni u buduće, a pogotovo smatram, ja bih rekao vraćanje u prošlost, da u trenutku kad stotine hiljada ljudi u Nišu, Kragujevcu, Beogradu, Zemunu potpisuju, rizikujući svoj život, za smjenu Miloševića da ovdje pravimo platformu ili da, s jedne strane, poslanici Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine nalazi za shodno da brane poziciju tog Miloševića koji je potpuno izoliran od međunarodne zajednice. U tom kontekstu, ja, zaista, stojim na tom stanovištu da mi trebamo graditi ambijent i odnose za dobrosusjedske odnose, ali ne sa državom na čijem se čelu nalazi Slobodan Milošević.
Hvala. Gospođo, izvolite.
Predsjedavajući, drage kolege, Ja, zaista, ne znam, cijeli dan polemišemo sa gospodinom Sejfudinom Tokićem. Lijepo vas molim da ne odstupate od dnevnog reda. Lijepo vas molim da ispred ove države koja jeste ne ulazite u drugu državu. Ovdje nije ni mjesto, niti vrijeme da pričamo o nečemu što nije na dnevnom redu. Ako mislite da nas i dalje držite dva sata da biste Vi imali svakom repliku, gospodine Tokiću, ja, zaista, smatram da je krajnje vrijeme, pošto je šest sati, ili 18 časova, da stvarno privedemo nekom kraju sa zajedničkim ciljem. Hvala.
Hvala. Dakle, stavljam na glasanje prijedlog zaključka da se uputi sugestija Predsjedništvu BiH da pristupi izradi platforme Predsjedništva Bosne i Hercegovine za razgovore o bilateralnim odnosima između Bosne i Hercegovine i Jugoslavije i Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Dakle, jasno, glasno. Ko je za takav zaključak, da se uputi ova sugestija, molim vas? Molim vas, dakle, još jednom da ponovim, ako je bila neka nejasnoća, da se od strane Predstavničkog doma jednim zaključkom uputi sugestija Predsjedništvu, da Predsjedništvo pristupi izradi platforme za razgovore o dvojnom državljanstvu, za bilateralne razgovore o dvojnom državljanstvu između Bosne i Hercegovine i Jugoslavije i Bosne i Hercegoivne i Hrvatske. Za regulisanje, naravno. 43
Prvo, dame i gospodo, Veoma je zanimljivo kako mi klizimo sa dignitetom jednog doma koji se zove Zastupnički dom Parlamenta BiH. Mi, ako ne možemo da izglasamo zakon o vlastitom državljanstvu, o državljanstvu Bosne i Hercegovine i ovo što se predlaže oko odluke i zaključci, stoji već u Ustavima i proizilazi iz procedure odnosa koji su normalni u međunarodnim odnosima sa susjedima, sa svijetom itd. Ulazimo u nedjelju, dvije pred Pakt stabilnosti, treba pročitati te papire koje smo dobili. Postavlja se pitanje da li uopće o bilo čemu ima smisla odlučivati, ako nismo u stanju donijeti sami, bez Westendorpa ili sutra Petriča, svoj zakon o svom državljanstvu. Ja nikad ne mogu glasati ni zašto drugo niti razgovarati o bilo kakvoj proceduri, preporučivati bilo kojem organu bilo kakav rad, ako se ne možemo ovdje izboriti zajedno, da se dogovorimo da izglasamo zakon o svom državljanstvu. Valjda je najosnovnije, najnormalnije reći, ja, kao državljanin Bosne i Hercegovine, idem u odnose sa svim s kim hoćete, na kojoj hoćete osnovi, naravno, u skladu sa vlastitim državljanstvom i vlasti i državljanstva svoje zemlje. Ne vidim osnovu za dalje razgovaranje, imali smo na dnevnom redu zakon, neko je to dobro, korektno predložio, Ivo, čini mi se, ako smo glasali o tom zakonu, izjasnili se o tom zakonu kako smo se izjasnili, otišao je na usaglašavanje u Kolegij, mislim da je to sasvim jasna poruka kakva je odluka ovog Parlamenta, ako je prihvaćen princip većine odlučivanja, u protokolu, u proceduri, u našem Poslovniku stoji kad se usvoji dnevni red da nema promjene dnevnog reda, kad se izglasa o zakonu, kad bude rezultat saopšten zvanično ili propada zakon, ide na usaglašavanje, ili se usvaja ovaj zakon koji smo glasali, o našem državaljanstvu u Bosni i Hercegovini, ide na usaglašavanje, a postoji jer je na dnevnom redu, jer ga je usvojio Westendorp u skladu sa međunarodnim faktorom koji djeluje u BiH. Prema tome, za mene nema nikakvog razloga da mi preporučujemo bilo Vijeću ministara BiH, bilo Predsjedništvu BiH nešto što je njihova normalna djelatnost i u donosima koje normalno, u skladu sa vlastitim dignitetom i svojom političkom pozicijom, ima da rade. Ja mislim da je to stvarno nepotrebno.
Molim vas, svaki poslanik, prilikom glasanja, iskazat će svoj stav, ne treba dodatno, svaku inicijativu svakog poslanika ja sam dužan da stavim i stavljaćemo kad je vezano za neku problematiku, a svaki će se poslanik svojim glasom izjasniti o nekoj inicijativi. Da dodatno ne utvrđujemo pozicije, mislim da je stvar i, molim vas, da se uzdržimo, da pristupimo glasanju i da se izjasnimo. Dakle, molim vas, ko je za ovakav prijedlog zaključka, ko je za? 16 za. Trenutno su prisutna u sali 33 poslanika, dakle, nema potrebne većine, ali ćemo provesti glasanje do kraja. Ko je protiv, molim vas? Hvala. Ko je uzdržan? Hvala. Neko od poslanika ne glasa. Onda molim da se utvrdi kvorum. Dajte, prebrojite. 44
Da razjasnimo neke stvari ovdje. Prije svega, ovaj Zakon je na snazi. Autoritetom Ureda visokog predstavnika, ovaj Zakon je utvrdilo Vijeće ministara BiH, dakle, to nije zakon koji je bio sporan u Vijeću ministara BiH i to je razlog za ovakvo izjašnjavanje o zakonu. A ovaj zaključak ovdje predložen je, zapravo, isti stav koji ima u tom postojećem zakonu. Dakle, mi imamo glasovanje danas, u jednome smo za Zakon, iza toga smo odmah protiv zaključaka koji znače provođenje onoga što piše u samom tom Zakonu. U Zakonu piše jasno da se šest mjeseci nakon stupanja na snagu Zakona mora pokrenuti procedura, niko nije postavio pitanje zbog čega ta procedura nije pokrenuta. Dakle, očigledno imamo polupanih lončića, kada govorimo o svemu ovome i nedovoljno razjašnjenih stvari koje biste, ja mislim, trebali znati.
Molim vas, dakle, još jednom apeliram, ponovo apeliram, 33 poslanika su prisutna u sali. Da se ne bismo dovodili stalno u situaciju da manjka glasova, molim poslanike, barem, tu elementarnu dužnost da ispune, da se izjasne prilikom glasanja. Molim vas, ko je za prijedlog zaključka? Izvoli. Polemika. Jedina mogućnost je da se oni koji su manjak pripišu uzdržanim, jer čim neko nije glasao ni za ni protiv, on je uzdržan. Dobro, hvala. Molim vas, uzdržati se od glasanja znači uzdržan, to je, dakle, ako ima manje glasova, ti glasovi su uzdržani, pripisivaćemo uzdržanim. Šta znači uzdržan? Čovjek to može manifestovati dizanjem ruke da je uzdržan ili, ako ne glasa, mi ćemo pripisati da je uzdržan, ja ne vidim drugog rješenja. Izvolite, Rasime.
Gospodin Prlić nas je ovdje podsjetio na jednu odredbu iz Zakona koji je na snazi voljom visokog predstavnika. U njemu postoji ta obaveza od šest mjeseci. Međutim, ovo je, gospodo, Balkan, odnosno jugoistočna Evropa i pakt se ovdje ne pravi zato što je ovdje stanje uređeno. U tih šest mjeseci, koji su po tom zakonu koji je stupio na snagu trebali da budu za tih šest mjeseci, da bude uređena neka oblast između zemalja koje bi pravile sporazume o dvojnom državljanstvu, u jednom periodu tih šest mjeseci bilo je na snazi ratno stanje. Prema, tome, gospodo, nemojmo se pretjerano pozivati na takve odredbe. U ovom slučaju je potpuno izvjesno da politička situacija u susjednoj državi koje se tiče, između ostalog, ovaj Zakon, odluka, zaključci itd. limitira mogućnost ovog Parlamenta za donošenje nekih odluka. Zbog toga, prijedlozi koji su bili u funkciji omekšavanja političke atmosfere da bi se izglasao ovaj Zakon, nakon što Zakon nije izglasan danas na ovoj sjednici, nisu trebali uopšte da stavljaju na glasanje i to je suština priče i mislim da je trebalo povući naknadne stvari i odluku i zaključak. Drugo, što želim da kažem. Da se povodom svake tačke dnevnog reda, Komisiji za ustavna i pravna pitanja ispostavi jedna nova faktura tumačenja nekog stava, od zapisnika o broju prisutnih, preko odluke o Ustavnom sudu do sad tumačenja, recimo, biće novo tumačenje da li čovjek koji uopće ne glasa se ubraja u kvorum sjednice i ima li pravo uopće ne glasati. Ja bih zamolio da se, uslovno rečeno, jedna blaga sugestija, da se popusti sa 45 pritiskom prema tumačenjima od strane Komisije za ustavna i pravna pitanja, pošto nisam siguran da možemo odgovoriti na sva ova pitanja, a da se, kad su ova proceduralna pitanja na dnevnom redu, intenzivira aktivnost koju imamo danas definitivno na Poslovniku o radu Predstavničkog doma. Hvala.
Hvala. Dakle, 33 prisutna poslanika. Pristupamo izjašnjavanju o prijedlogu zaključka, kako smo i najavili, konzekventno provodeći ono što smo kazali da ćemo uraditi. Ko je za prijedlog zaključka, molim da digne ruku. Molim vas, 15 za. Ko je protiv? Deset protiv. Ko je uzdržan? Osam uzdržanih. Sad je matematika u redu. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o grbu Bosne i Hercegovine Prijedlog zakona o grbu Bosne i Hercegovine na prethodnom zasjedanju je dobio većinu, ali ne potrebnu entitetsku strukturu glasova i Kolegij je obavio pokušaj usaglašavanja i ja vam čitam dio zapisnika sa te sjednice Kolegija koji se odnosi na ovaj Zakon. Pored opće saglasnosti o potrebi donošenja Zakona o grbu BiH, članovi Komisije nisu postigli saglasnost u vezi člana 4. Zakona o grbu BiH. Za predsjedavajućeg, Halida Genjca, prijedlog grba je prihvatljiv, zamjenik predsjedavajućeg, magistar Mirko Banjac, traži iznalaženja kompromisnog rješenja jer je saglasan sa oblikom grba, a ne i sa sadržajem grba, a Ana Havel, u funkciji drugog zamjenika predsjedavajućeg, je bila suzdržana. Dakle, to su činjenice, mi smo obavili na prošloj sjednici raspravu o ovome i predstoji da se izjasnimo o proceduri koju Poslovnik predviđa u ovim situacijama. Prijedlog će biti usvojen u slučaju da većina poslanika glasa za prijedlog i pri tome da ne budu dvije trećine glasova protiv iz nekog entiteta. Ko je za Prijedlog zakona?
Halide, ja se izvinjavam. Ima potrebe jedna mala intervencija, pa radi toga da se zna. Sva tri prijedloga grba i zastave ponudio je Ured visokog predstavnika. U tadašnje vrijeme, molim vas, da se ostvari uvid u zapisnik sa sjednice i stenogram ukoliko postoji, rečeno je da bi bilo dobro i najbolje da se nađe najneutralnije rješenje, da se time zadovolje interesi sva tri naroda, ili da nema nekakvih, da kažem, udovoljavanja jednima, a osporavanje želja druga dva naroda ili obrnuto i tačno je da je Ured visokog predstavnika proglasio najneutralnijim ono rješenje ono koje smo mi predložili na zadnjoj sjednici, provjerite stenogram sa tadašnje sjednice. 46 Zašto je došlo, i pored takvog stava, do ponude ovog grba i zastave meni nije poznato. Ja i dalje stojim na onom stanovištu, Bosna i Hercegovina mora da ima simbole i ona njih i sada ima na privremenoj upotrebi, bilo bi najkorisnije za nas da se dogovorimo, da nađemo kompromisno rješenje. Nije moguće bilo do sada, sada vi odlučite kako hoćete.
Zahvaljujem. Stavljam Prijedlog zakona o grbu Bosne i Hercegovine pred poslanike na izjašnjavanje. Molim poslanike da se izjasne ko je za Prijedlog zakona? Osamnaest je za. Dakle, ima većina. Ali moramo po entitetima izvršiti glasanje. Sa prostora Federacije BiH, ovdje je sad glasanje protiv važno po Poslovniku. Dakle, provešćemo glasanje po entitetima za i glasanje po entitetima protiv. Dakle, 18 glasova je za. Da vidimo po entitetima, ko je za. Sa prostora Federacije BiH, ko je za? 15 sa prostora Federacije BiH. Sa prostora Republike Srpske, ko je za? Tri glasa za. Zahvaljujem. Idemo na glasove protiv, u cjelosti iz oba entiteta. Ko je protiv iz oba entiteta? 10 je ukupno protiv. Sa prostora Federacije BiH, ko je protiv? Nema niko sa prostora Federacije BiH protiv. Prema tome, na Federaciji BiH imamo i uslov većine. Sa prostora Republike Srpske, ko je protiv? Sa prostora RS, 10 poslanika je protiv. Dvije trećine poslanika od 14, sa prostora RS je nešto manje od 10, pa prema tome više od dvije trećine sa prostora RS i prijedlog nije prihvaćen. Provešćemo glasanje do kraja. Ko je uzdržan? Četiri uzdržana. Budući da su više od dvije trećine poslanika bili protiv iz jednog entiteta, konkretno iz Republike Srpske, Prijedlog zakona nije usvojen. Prelazimo na sljedeću, 7. tačku dnevnog reda: Prijedlog izmjenama i dopuna Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine To je zakon koji se odnosi na jedinstveni pasoš, prijedlog poslanika gosp. Tokića i Divkovića. Radi se o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine koji je na prošlom zasjedanju dobio većinu glasova, ali ne po entitetima potrebne trećine i radi se o zakonu koji je predložen od strane poslanika Tokića i poslanika Divkovića. 47 Radi se o prijedlogu da ima verzija jedinstvenog pasoša bez oznake entiteta na koricama pasoša, samo ukratko da podsjetim. Komisija je, takođe, bila dužna, odnosno Kolegij da obavi konsultacije i pokušaj usaglašavanja i čitam vam dio zapisnika koji se odnosi na to: Komisija se nije usaglasila oko Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, ne zbog sadržaja Zakona, već zbog činjenice da je Vijeće ministara BiH pripremilo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH kojim će regulisati i pitanje koje je predmet usaglašavanja, kao i niz drugih pitanja koja će se u Zakonu sveobuhvatno i cjelovito riješiti o čemu je Komisiju upoznao predstavnik Vijeća ministara BiH prisutan na sjednici Kolegija. To je stanje, nije postignuta saglasnost. Gospodin Divković.
Gospodine predsjedavajući, Ja nemam namjeru otvarati ponovo raspravu o tom Zakonu, Zakon je poznat, drago mi je da se podsjetilo o čemu se zapravo radi, radi se o prijedlogu da putovnice mogu ići i bez oznake entiteta samo za one koji to žele. I to uvijek naglašavam, jer tako je koncipiran Zakon. Vi ste pročitali ovdje isto tako zapisnik vezan za usaglašavanje u kome se kaže da, otprilike, nije sporan tekst Zakona, ali Vijeće ministara BiH priprema ili je pripremilo novi zakon koji bi trebao da uzme u obzir sve ovo skupa. Ja moram izraziti svoje žaljenje da Vijeće ministara BiH nije imalo stav povodom Zakona, našeg, koji je bio u proceduri. Mi smo tražili stav, naš zakon o kojem se sad ponovo izjašnjavamo je bio u proceduri, ja mislim jedno tri mjeseca i nismo imali stav Vijeća ministara BiH, sad ga imamo, izgleda, čak i prijedlog novog zakona, čini nam se, voljeli bismo da nismo u pravu, ali da je ovdje problem u predlagaču. Nije ni u tekstu zakona nego u tome ko ga je predložio. Ako bi nešto trebalo učiniti onda bi bilo korektno, ako već nije sporan tekst, da tekst ovakav integralan kakav je predložen u našem zakonu uđe u taj novi zakon koji je pripremilo ili priprema Vijeće ministara BiH. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Malkić.
Gospodine predsjedavajući, uvažena gospodo, Na 3. sjednici Komisije o ljudskim pravima, imigracijama, izbjeglicama i azilu, od 9 članova Komisije bilo je prisutno 5 članova i raspravljalo se, između ostalog, i o Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o putnim ispravama. Komisija je prihvatila Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o putnim ispravama s tim što je gospodin Deretić bio protiv.
Hvala. Gospodin Tokić. 48
Ja bih prvo dao primjedbu na proces usaglašavanja. Predmet vašeg usaglašavanja je trebao biti predloženi zakon, a ne ono što nekad planira da uradi Vijeće ministara BiH, što se nije uopšte pojavilo u proceduri. Kad bude to se pojavilo u proceduri, mada vi imate visok stepen povjerenja u to Vijeće ministara, ja nakon svih ovih iskustava da oni nemaju stav maltene ni o čemu i ako imaju po dva tri različita stava, mi se možemo izjašnjavati o tome, mi imamo tekst zakona. Madridska konferencija je usvojila obavezu da se obezbijedi građanima Bosne i Hercegovine koji to žele da imaju pasoš bez naziva entiteta, koji to žele. Vijeće ministara BiH nije mjesecima reagovalo na to, dakle, nije predložilo izmjene Zakona u skladu sa zaključcima Madridske konferencije, onda smo mi to predložili, pa Vijeće ministara BiH, po našem prijedlogu mjesecima nije imalo svoj stav, ni danas nema ništa u vezi tog zakona, tako da je, u najmanju ruku, zaista neozbiljno da vi insistirate da se taj zakon povuče iz procedure. Nama je sasvim jasno, ovdje su ovi što su ukazali da je 6 sati, tu mislim na gospođu koja je malo prije nervozno replicirala, nama je sasvim jasno da su neki došli iz RS da glasaju protiv svih ovih zakonskih akata, ali mi želimo da se ta procedura završi. Nemojte nam ovako umotano ispričati, k'o izgleda nešto Vijeće ministara BiH planira. Prošlu sjednicu se Vijeće ministara BiH nije izjasnilo o ovom Zakonu, nije ništa reklo. Sad nije ništa reklo nego vi ste ovako dočuli da bi oni mogli raditi neki zakon. S toga ja tražim da se, kao predlagač, da Skupština, Predstavnički dom se izjasni o ovom Zakonu, radi se, dakle, o pravu ljudi da mogu imati taj pasoš, osnovnom elementarnom ljudskom pravu i ja ću sa zadovoljstvom pogledati sve one koji glasaju protiv i, naravno, sa još većim zadovoljstvom one koji glasaju za. Jer mislim da je tu distinkcija onoga što svi deklarativno zagovaramo u okviru ovih euroatlantskih integracija i onih principa koji vladaju u razvijenim demokratskim zemljama.
Molim vas, da samo pojasnimo. Komisija nije postigla saglasnost o Zakonu, dakle, i upravo se o Zakonu pokušavala postići saglasnost. Ovo je obrazloženje nekog od člana ili članova koji smatraju da je razlog što je u pripremi, itd. To uopće ne znači da sad neće uslijediti izjašnjavanje o Zakonu i to je obaveza, nema diskusije o tome.
Gospodo predsjedavajući, kolege i koleginice poslanici, Samo bih ukazala na nekoliko primjedbi na rad Komisije. Danas je jedan dnevni red, a u pozivu koji je poslan i koji sam ja dobila u petak je skroz drugi dnevni red. Malo sa zakašnjenjem, u 10 sati, kad sam došla već je bila odgođena sjednica jer su članovi Komisije trebali da idu na druge komisije. Molim službe, nije teško, nema nas puno, zna se raspored, ko je u kojoj komisiji, da se program rada i zakazivanje rada komisija pravi valjano, da ljudi mogu da prisustvuju. Da se dnevni red ne mijenja i da gospođa koja je stigla sa zakašnjenjem bude u prisutnim ili odsutnim u ovom prvom tekstu, ovdje u izvještaju, jer sam poslije, iz tehničkih razloga, zakasnila, a to ću objasniti u poslaničkim pitanjima. Hvala.
Hvala, gospodin Deretić, pa gospodin Kadić. 49
Uvažene kolege predsjedavajući, kolege poslanici, Ustvari, ovo je samo replika na izlaganje posljednjeg gospodina, Tokića. Mislim da je vrlo nekorektan način na koji gospodin Tokić kvalifikuje poslanike iz RS, tu, prije svega, mislim na njegovu opasku da smo mi došli da, doslovce, evo, zapisao sam, “sve odbijamo”. Mislim, zaista, da je ovo preblaga kvalifikacija koju sam ja rekao iz prostog razloga što svako od nas glasa po svojoj savjesti, to je s jedne strane, s druge strane, gospodine Tokiću, vi ste X puta, također, bili protiv određenih prijedloga, pa na isti način bih i ja sada, kao poslanik, mogao da kažem i za Vas, odnosno za Vaš klub. Ne, međutim, to meni ne pada na pamet, mi želimo, bar tako se svi zaklinjemo, da stvaramo demokratsko društvo u BiH i, u tom kontekstu, ja molim lično Vas i, ubuduće, prilikom Vaših elaboriranja, danas ih je bilo jako puno, i osnovanih i neosnovanih, sa moje tačke gledišta, da sa više uvažavanja, zaista, se obraćate prema poslanicima, bez obzira da li oni došli iz RS ili su iz FBiH. Ja bih još samo napomenuo, pogotovo vezano za ovaj Zakon koji je ovdje pred nama, istina, ja sam i član Komisije za ustavna i za pravna pitanja i, takođe, Komisije za ljudska prava, danas sam, takođe, bio i na jednoj i na drugoj komisiji, na Komisiji za ljudska prava ja sam, kao što je uvaženi kolega Malkić ovdje prezentirao, izrazio protivan stav ovakvom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o putnim ispravama i to sam obrazložio Dejtonskim sporazumom, Ustavom BiH i mislim da je to sasvim korektno. Prema tome, ja molim samo da se zaista sa uvažavanjem odnosimo jedni prema drugima, mi moramo imati različita i sasvim je normalno da imamo različita mišljenja, ali, zaista, mislim da ne priliči ovakav način obraćanja, ne samo poslanicima iz RS, nego i ostalim kolegama. Hvala.
Replika, gospodin Tokić.
Ja nisam govorio o poslanicima iz RS i nikad nisam volio poistovjećivati ni dva čovjeka, a kamoli jednu grupu poslanika. Ja sam govorio o nekim poslanicima i ti neki poslanici su se očito prepoznali, oni koji nisu ........
Gospodin Kadić.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Na prošloj sjednici, kad smo raspravljali o ovom Zakonu, ja sam rekao ono što ću vrlo kratko sada ponoviti. Dobijanje pasoša, odnosno putovnice, jedno je od ljudskih prava, potpuno individualnih i vrlo je nedemokratski kada parlament jedne zemlje ograničava individualno ljudsko pravo na pasoš zemlje kojoj pripada. Drugo, mi smo ovdje predstavnici, odnosno zastupnici u Predstavničkom domu, birani od neidentificiranih političkih grupacija, koje mi ne možemo klasificirati, odnosno, mi zastupamo građane, odnosno građanina kao pojedinca. Građanin kao pojedinac ima pravo da nikada ne zatraži pasoš u BiH. Zašto mi dajemo pravo čovjeku da nikada ne zatraži pasoš BiH, a ne nasilno, dakle, odlukama organa sprečavamo mu pravo da ima pasoš BiH. S ponosom ističem da je ovo jedna od onih inicijativa koje predstavljaju svjetlo u poprilično mračnoj postdejtonskoj BiH, i uvjeren sam da će doći dan kada će neki novi parlament izglasati jedan ovakav zakon. Ja sa 50 ponosom ističem da sam i tada i danas bio i biću za jedan od ovakvih zakona i nadam se da će nam vrijeme koje je pred nama sve više i više davati prilika za ovakve i slične zakone. Hvala.
Hvala. Ja nemam više prijavljenih za raspravu. Pristupamo izjašnjavanju o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine. Pozivam poslanike da se dizanjem ruku izjasne ko je za Prijedlog zakona? Osamnaest je za. Većina od 33 prisutna poslanika je glasala za. Treba da vidimo drugi uslov, ima li više od dvije trećine iz nekog od entiteta koji su protiv. Da pristupimo odmah tome. Molim sa prostora Federacije BiH, ko je protiv, ne, molim vas. Ko je, ukupno, u cijelosti, Parlament, ko je, protiv Zakona? Deset je protiv, 18 za, ko je uzdržan? Ukupno je bilo 10 glasova protiv, molim vas, ko je sa prostora Federacije BiH protiv? Sa prostora Republike Srpske, ko je protiv? Dakle, 10 glasova sa prostora Republike Srpske, ponovo je više nego dvije trećine i, bez obzira što je prijedlog dobio većinu, zbog ovog uslova prijedlog nije usvojen. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: Prijedlog odluke o utvrđivanju kompleksa zgrada i zemljišta za smještaj institucija Bosne i Hercegovine, o njihovom statusu i uvjetima njihovog korištenja Na prethodnoj sjednici, ponovno je bila većina za ovu odluku, nije bilo potrebne trećine glasova iz entiteta, obavljeno je usaglašavanje, nastojanje usaglašavanja na Kolegiju i čitam zapisnik. Komisija se nije usaglasila da se u nazivu Prijedloga odluke naznači da se radi o zajedničkim institucijama Bosne i Hercegovine, te predlaže Vijeću ministara BiH da se o navedenom izjasni, s tim da se u nazivu naznači da se radi o zajedničkim institucijama. Poslanici srpskog naroda iz Republike Srpske neće insistirati da se ova odluka razdvoji na dvije odluke. Mi od Vijeća ministara BiH nismo dobili usaglašenost da se odluka odnosi na zajednički, da se promijeni, da umjesto institucija da stoji - zajedničke institucije, prema tome, imamo ponovo situaciju da na Kolegiju nije postignuta saglasnost, imamo situaciju da se prethodno glasalo kako se glasalo i mi pristupamo ponovno izjašnjavanju.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, Želim da iznesem amandman, prijedlog klubova poslanika iz Republike Srpske povodom ove odluke, u tački 9. odluke, u drugom redu, da se iza riječi “organi” ispred doda riječ “oba”, znači, da tačka 9. sada glasi: Vanjsko osiguranje zgrade iz tačke 2. ove odluke i prostora oko zgrade vršiće nadležni organi oba entiteta u skladu sa postignutim sporazumom. Obrazloženje: S obzirom da se iz postojećeg teksta može tumačiti da spoljno obezbjeđenje zgrade iz tačke 2. odluke vrše nadležni organi samo jednog entiteta, nephodno je dodati i ovu riječ kako bi bilo jasno da to obezbjeđenje vrše nadležni organi 51 oba entiteta jer se radi o zajedničkoj instituciji Bosne i Hercegovine. Klubovi srpskih poslanika podržavaju predloženu odluku uz ovaj amandman, molim da date na glasanje.
Hvala. Samo da napomenem da se Kolegij već usaglasio oko tri izmjene tehničke naravi, uključujući i ovu. Dakle, jedna je izmjena u tačci 4., iza riječi “Ustavom Bosne i Hercegovine” dodaje se zarez, i riječi “zakonima Bosne i Hercegovine”, druga izmjena, u tačci 9., iza riječi “organi” dodaju se riječi “oba”, i treća izmjena, u tačci 10., iza riječi “godine” dodaju se riječi “na kojoj je grafički označen kompleks zemljišta”. Ove izmjene su usaglašene na Kolegiju, one su tehničke naravi, poboljšavaju, preciziraju, itd. Izvolite, gospodin Tomić.
Gospodine predsjedavajući, pošto je Vijeće ministara BiH raspravljalo ove amandmane i drago nam je da se u ovom dijelu podudarilo, da ste vi uspjeli usuglasiti na Kolegiju taj dio, mi smo imali još samo jedan prijedlog. Pošto je u amandmanima na sljedeću odluku bilo rečeno da se u točci 3., stavak 1., umjesto one crtice, odnosno, da bi se to usuglasilo sa tekstom ove odluke gdje se kaže da se prenosi na zajedničke institucije, na Bosnu i Hercegovinu, odnosno na zajedničke institucije. Vijeće ministara BiH je stajališta, da bi se to usuglasilo, da je bolji tekst iz odluke o zgradi za Centralnu banku, da se i u ovoj odluci o utvrđivanju kompleksa zgrada i zemljišta za smještaj, da se umjesto „odnosno na“, stavi crtica, i time bi, praktično, formalno-pravno bile u istom tekstu obje odluke koje bi trebalo donijeti.
Ovdje je usaglašeno da se umjesto crtice dodaju riječi “odnosno na”. Znači, obrnuto. Dakle, ostaje se u prvobitnoj varijanti prijedloga odluke oko kompleksa. Znači, sve da ide na crticu. Gospodin Malkić.
Ja ću samo jednu tehničku primjedbu, vjerovatno kolege poslanici iz srpskih stranaka, ovdje sam mislio na klubove poslanika srpskih stranaka, ne klubove, poslanike iz Republike Srpske, obzirom da sam i ja sa tog područja i ja nisam ulagao ovaj amandman. Sjedio sam.
Hvala. Gospodin Rasim Kadić.
Dame i gospodo, Na prošlom zasjedanju Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, spornom, to ćemo još utvrditi, pošto je poslanik pokrenuo to pitanje većinom glasova, odbijen je Zakon o osnivanju zajedničkih policijskih snaga za suzbijanje međuentitetskog šverca, kriminala, trgovine drogom, možda nisam precizan, dakle, spornom većinom koju ćemo utvrditi. Odbili smo formirati specijalne policijske, međuentitetske snage iako nesumnjivo postoji potreba za rješavanjem određenih zajedničkih pitanja. Danas nam se, i zbog toga sam poprilično iznenađen, jednoglasnošću Kolegija i Vijeća ministara BiH u vezi s tim, za 52 obezbjeđenje institucija Bosne i Hercegovine, nadležnost za obezbjeđenje se prepušta odvojenim entitetskim, bezbjednosnim, odnosno sigurnosnim policijskim ili nekim drugim snagama. Ja smatram da je to poprilično pravno i, recimo, organizaciono neusklađeno i veoma bih volio da mi se ovo usaglašavanje u Kolegiju, na jedan vrlo racionalan način obrazloži. Koji su razlozi vodili Kolegij da institucije Bosne i Hercegovine, kao nesumnjivu nadležnost Bosne i Hercegovine, osiguravaju odvojeno u nekoj zajedničkoj koordinacionoj formi entitetske bezbjednosne snage. Zahvaljujem.
Hvala. U prijedlogu odluke koji je dobijen od Vijeća ministara BiH, ovdje se radi o čisto jezičkoj formulaciji, bilo je “entiteta” što se moglo shvatiti kao jednina, entiteta, ili, ako se čita kao množina, oba entiteta. I na Kolegiju je samo usaglašeno da se doda i pojasni, oba entiteta, riječ “oba” da se doda jer bi bilo jasno da su oba entiteta. O tome je postignuta saglasnost na Kolegiju, da se pojasni ta formulacija, da se misli “entiteta”, a ne kao jednine „entiteta“. Ako je i Vijeće ministara BiH usaglasilo odluku u sadržaju koja je došla i misli se na entiteta u množini.
Ja samo imam jedno pitanje za predlagača ove odluke, pod „vanjskim osiguranjem“ zgrade da mi se kaže šta se podrazumijeva, da li se podrazumijeva policijsko osiguranje jer, ako će vršiti organi oba entiteta, to znači i policiju iz oba entiteta ovdje da osigurava ovu zgradu. Koliko znamo, policija ne može prelaziti iz jednog entiteta u drugi, sada po postojećim pozitivnim propisima. Samo da mi se pojasni šta se podrazumijeva pod ovim “vanjskim osiguranjem”?
Hvala. Gospodin Tomić, izvolite.
Ja bih, prije nego što počnemo, oko članka 9. koji to kaže, pročitao članak 6. koji kaže da će Vijeće ministara Bosne i Hercegovine osigurati čuvanje, održavanje i zaštitu kompleksa zgrada i zemljišta iz točke 2. ove odluke, posebnom odlukom. Dakle, za osiguranje objekta za ulazak u zgradu, kontrolu ulaska prolaska, ostalo sve to će regulirati služba iz članka 8. koja će se baviti pored čuvanja, održavanja i zaštite i svim drugim poslovima protivpožarnog održavanja itd., itd. U članu 9. ovaj kompleks zgrada, otok u more, i njeno, da kažemo, i ima svoje okruženje. Ured visokog predstavnika je počeo aktivnost, zajedno sa oba ministarstva unutarnjih poslova, razgovore, sporazume oko toga. To nas je rukovodilo da ugradimo ovaj članak unutra jer zgrada će imati svakako svoje unutarnje osiguranje, dakle, imaće svoju službu koja će se time baviti. Šta će ona biti i u šta će prerasti, i kako će se zvati, itd., o tom po tom, ali onda entitetska ministarstva unutarnjih poslova neće biti nadležna unutra za održavanje reda, mira itd., nego će to biti služba koja je predviđena u članku 6., odnosno u članku 7. ove odluke. Oko ovoga sporazuma, kada se on postigne između entiteta, uz posredovanje Ureda visokog predstavnika i IPTF-a, od toga će ovisiti kakav će taj oblik osiguranja u ovom trenutku biti i mi o tome nećemo odlučivati. Hvala. 53
Hvala. Gospodin Rasim Kadić.
Dame i gospodo, Ja mogu biti zadovoljan ovim odgovorom dopredsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, potpuno je logično, naravno, da će se službenici i radnici koji će osiguravati objekte regrutirati iz oba entiteta, logično je da treba da postoji neka odluka za formiranje te službe, mislim da bi ovo bila zgodna prilika da se na jedan zajednički način uredi osiguranje institucija Bosne i Hercegovine, ono što je problem u ovom slučaju je da mi usvajamo odluku sa širokim dijapazonom preciziranih stvari, a da ćemo tek naknadno regulirati ovo pitanje, ja bih volio da ovo naknadno regulirano pitanje bude istovremeno regulirano sa ovom odlukom, i da ga kao takvog usvajamo u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Ja nemam prijavljenih diskutanata, stavićemo na izjašnjavanje ova tri amandmana, da kažem, ove promjene koje su na Kolegiju usaglašene i koje su tehničke naravi, radi poboljšanja i mislim da možemo staviti na izjašnjavanje sve tri tačke. Vijeće ministara BiH je prihvatilo i oni postaju sastavni dio prijedloga. Hvala. Uz ovu promjenu koju je Vijeće ministara BiH prihvatilo, stavljam prijedlog odluke na glasanje. Prijedlog odluke o utvrđivanju kompleksa zgrada i zemljišta za smještaj institucija Bosne i Hercegovine i njihovom statusu, uvjetima i načinu korištenja, stavljam na izjašnjavanje. Ko je za prijedlog odluke, da digne ruku? Zahvaljujem. Dakle, od 32 prisutnih, 32 je i glasalo za, i Prijedlog odluke je usvojen. Zahvaljujem. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: Prijedlog odluke o utvrđivanju statusa zgrade i zemljišta u ul. M. Tita 25. i uvjetima i načinu za njihovo korištenje Usaglašavanje je bilo vezano za prethodnu tačku, ista je stvar, ima ova tehnička popravka o kojoj je gospodin Tomić govorio, da ostane crtica, ostaje kako je prvobitno predloženo i mislim da možemo staviti Prijedlog na glasanje. Molim vas, ko je za ovaj Prijedlog. 31 je za, ima li neko protiv ili uzdržan? Jedan je uzdržan, 31 za, prema tome, Prijedlog odluke o utvrđivanju statusa zgrade i zemljišta potvrđen je sa potrebnom većinom glasova. 54 Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Davanje saglasnosti za ratifikaciju: - Sporazuma o razvojnom kreditu za projekat osnovne zdravstvene zaštite između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, Ima li potrebe da se nadležna komisija izjasni? Dobili ste zapisnik komisija. Imate zapisnik, ukoliko nema, možemo pristupiti izjašnjavanju. Izvolite, gospođa Muminagić.
Govorila sam o poslaničkom pitanju o ovoj problematici i želim da sada konkretiziram neke prijedloge. Krediti na koje sada dajemo saglasnost teški su oko 150 miliona dolara, odobreni su pod najpovoljnijim uslovima pod kojima Svjetska banka daje, 35 godina sa grace periodom 10 godina, vrlo povoljnom kamatnom stopom i mislim da ne treba govoriti šta ti krediti znače za rekonstrukciju Bosne i Hercegovine i za podršku njenom razvoju. Naravno da mi iz SDP-a podržavamo ratifikaciju ovih sporazuma, ali ovim povodom hoću da ukažem na naše obaveze i odgovornost, kao Parlamenta, za stvaranje uslova koji su postavljeni prvo na donatorskoj konferenciji, a u ovim sporazumima su i konkretno naznačeni, od kojih zavisi korištenje kredita. Bosna i Hercegovina prihvata ove kredite i bez obzira da li ih realizuje i ko ih realizuje, ovaj Parlament bi trebao redovno da prati kako se ispunjavaju uslovi za njihovo korištenje. Različiti su krediti i ne bih htjela da posebno govorim, ali pogotovo što su neki od ovih kredita, kao ovaj o prilagođavanju privatizacije sa veoma kratkim rokom, do juna sljedeće godine, a radi se o ispunjavanju uslova u privatizaciji. Mislim da moramo biti svjesni kakve smo obaveze prihvatili prihvatanjem ovih sporazuma. Ja ne osporavam da prihvatimo sporazume, ali hoću da sebi sami postavimo određene zadatke vezano za ove sporazume. Posebno bih skrenula pažnju da se u skoro svakom od ovih kredita prihvataju i određene materijalne obaveze, ako ste dobro pogledali vidjeli ste da u rasporedu kredita IDA učestvuje u pojedinim kategorijama sa 90 , 75, 50% itd., znači taj dio sredstava koji nedostaje do 100% treba obezbjediti, obezbjediće ih onaj ko bude realizovao kredit. Međutim, i mi, kao Parlament Bosne i Hercegovine, koji prihvatamo ovaj sporazum, snosimo određenu odgovornost, ako se sredstva ne budu obezbjedila. Ovo govorim iz prakse i proteklog perioda. Drugi projekat hitne rekonstrukcije koji smo imali u Bosni i Hercegovini je, takođe, imao ove uslove, 90% za građevinske radove obezbjeđivala je IDA, a 10% treba da obezbjede entiteti, radilo se o budžetskim sredstvima za jedan dio projekata i godinu dana po završetku objekata tih 10% nije bilo obezbjeđeno, nije ni danas obezbjeđeno, nemamo ih ni u budžetima ni Republike Srpske ni Federacije BiH. Ovo pokrećem zbog toga što sadašnji uslovi koje prihvatamo ovim sporazumima su daleko teži, veći su iznosi sredstava, ja ne kažem da će se to sve obezbjeđivati iz budžeta, znam da će se obezbjeđivati na druge načine, ali mi, kao Parlament koji je dao saglasnost na ratifikaciju ovih sporazuma, moramo biti u toku da li se ti uslovi ispunjavaju. Samo da vam kažem da jedinice koje su 55 implementirale ove projekte su ostale dužne prema izvođačima radova i godinu dana poslije završetka objekata za taj dio obaveze koju je trebalo da izvršava ili Federacija BiH ili Republika Srpska, samo 10% je obaveza izvršeno. Da ne bismo ponovno došli u tu situaciju, predlažemo da Parlament povodom davanja saglasnosti za ratifikaciju ovih sporazuma donese sljedeće zaključke: Prvo, da Vijeće ministara BiH predloži program aktivnosti na izvršavanju obaveza preuzetih na donatorskoj konferenciji i da ovaj Dom iz tog programa preuzme u svoj program rada obaveze koje se odnose na zakonodavnu i drugu nadležnost iz naše nadležnosti. Znači, da pratimo i Vijeće ministara šta radi, ali da mi svoje obaveze izvršavamo. Drugo, da Vijeće ministara prati i redovno informiše Parlament, a najmanje jednom polugodišnje, o realizaciji ovih kredita, ovih šest kao i drugih koji se koriste po osnovu odluka donatorske konferencije, kako bismo mogli pravovremeno reagovati na neizvršavanje obaveza, na ispunjavanje uslova. Žreće, predlažemo, kada kažem predlažemo, mislim na poslanike iz SDP-a, da Vijeće ministara dostavi Predstavničkom domu informaciju o ukupnom zaduženju Bosne i Hercegovine. Ovi se krediti sada neće vraćati na duži rok, ali moramo, ipak, vidjeti šta to mi ostavljamo našim nasljednicima u amanet, pored objekata, naravno. Hvala.
Hvala. Da li se još neko javlja za raspravu načelne naravi? Da obavimo raspravu, možda, o svim sporazumima, ukoliko ima načelnih primjedaba ove vrste na neki od sporazuma, ukoliko nema, predlažem da se izjasnimo o prijedlogu ovih zaključaka koje je gospođa Muminagić iznijela, pa da se onda izjašnjavamo o sporazumima. Predlažem, pošto je gospođa Muminagić upravo pročitala prijedlog zaključaka, mislim da nema potrebe. Predlažem da se izjasnimo o prijedlogu ova tri zaključka. Ko je za? 25 je za. Ko je protiv? Ima li neko uzdržan? Troje uzdržanih. Bio je neko ko nije glasao, ali prijedlog i zaključci su usvojeni većinom glasova. Konstatujem da su zaključci usvojeni. Pristupamo izjašnjavanju o Sporazumu o razvojnom kreditu za projekat osnovne zdravstvene zaštite između Bosne i Hercegovine i Narodne asocijacije za razvoj. Komisije Predstavničkog doma i radna tijela su razmatrale ovaj Sporazum. Ima prijedlog da se u paketu izjasnimo o davanju saglasnosti za sporazume. Radi se o davanju saglasnosti za ratifikaciju šest sporazuma. Molim vas, ko je za to da damo saglasnost za ratifikaciju ovih šest sporazuma, ko je za? 29 je za, ima li neko protiv ili uzdržan? 29 je trenutno prisutno u sali, mijenja nam se kvorum vrlo dinamično. 56 11. tačka dnevnog reda: Usvajanje zaključaka o djelokrugu radnih komisija Predstavničkog doma, o rokovima i prisustvu predstavnika predlagača Uz jedan tekst, vi ste dobili prijedlog ovog zaključka, ovdje samo da napomenem da na posljednoj stranici, tačka III, piše - u radu sjednice Doma učestvuju članovi Predsjedništva, ovdje treba izmijeniti - na sjednice Doma pozivaju se članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, a učestvuju članovi Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, jer ne možemo naložiti Predsjedništvu, ali možemo pozivati članove Predsjedništva, to je jedna izmjena koja je, što se tiče na Kolegiju, kao što smo uočili, međutim, nadležne komisije su razmatrale ovaj prijedlog ovog teksta zaključaka i pozivam predstavnike komisija da iznesu svoje primjedbe. Obzirom da su izvještaji sa komisija usvojeni na komisijama skoro jednoglasno, da to je usaglašeno, imate tekst tih izvještaja, zapisnika sa komisija, prije svega, pozivam, ima li neko primjedbu na neki zapisnik sa neke od komisija? Molim vas, prihvatanjem zapisnika sa ovih komisija mi prihvatamo i izmjene, odnosno, amandmane u prijedlogu ovih zaključaka. Napominjem, prihvatanjem zapisnika prihvatamo amandmane koje su komisije u tim zapisnicima podnijele. Sa takvom konstatacijom i takvim prijedlozima stavljam prijedlog zaključaka na glasanje. Ko je za? Hvala. Ima li neko protiv? Uzdržan? Molim vas, imamo još dvije kratke tačke do kraja dnevnog reda. Jedna je tačka da će gospodin Prlić dati kratku informaciju kako smo tražili, onda su poslanička pitanja. Ja ću, u ovom trenutku, dužnost predsjedavajućeg ustupiti kolegi Banjcu koji od sutra preuzima predsjedavanje Predstavničkim domom. Ja se svima vama zahvaljujem na saradnji, zahvaljujem se članovima Kolegija na saradnji, ta saradnja će biti sve veća i veća, i bolja, i prije nego što gospodin Prlić uzme riječ, ja pozivam gospodina Banjca da zauzme mjesto želeći mu puni uspjeh. [[Aplauz]]
Poštovane koleginice i kolege, Ja ovu priliku koristim i da se zahvalim kolegi Genjcu na uspješnom vođenju i da otkrijem malu tajnu, mi smo se dogovorili da, kada on bude završavao mandat, to ide sve glatko na kraju i kada ja budem primao da se sve usvaja, evo, vidite da je tako i bilo. Malo se šalim. Hvala vam lijepo, ja se nadam da će vrijeme pokazati kako ćemo raditi, a, na kraju krajeva, jedan čovjek ne znači puno, zajedno ćemo učiniti, ja se nadam, dovoljno da i vi budete zadovoljni. 57 Pozivam ministra Prlića da podnese izvještaj.
Hvala, gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, Ja ću pokušati što je moguće kraće, zaista, najbitnije informacije u svezi sa organizacijom Pakta stabilnosti u Sarajevu. Vi svi znate da je posljednja dva tjedna to vjerojatno najsnažnije prisutna tema u našoj, ali i međunarodnoj javnosti, organizacija samita u Sarajevu. Želim reći da smo mi juče najavili političku odluku o održavanju samita u Sarajevu, međutim, u ovom momentu želim reći da još uvijek pozivi nisu distribuirani. S naše strane, juče ujutro je predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine potpisao usaglašeni tekst poziva za održavanje ovog samita, međutim, još uvijek izostaje potpis na pozivu i predsjedavajućeg Evropske unije, predsjednika Finske gospodina Ahtisarija, imajući u vidu da se još uvijek dešavaju određena pitanja koja se često navode kao tehnička. Juče je održan i sastanak svih veleposlanika Evropske unije i nastavljaju se konzultacije, neposredno prije ovog mog istupa dobio sam informaciju od predstavnika u Bosni i Hercegovini, da se možda čak potpis na pozivu može očekivati sutra, tijekom vikenda, ali u svakom slučaju raspoloženje je takvo da bismo mogli najkasnije u ponedjeljak, na sjednici Komiteta za opća pitanja koji sačinjavaju ministri vanjskih poslova Evropske unije, dobiti i zvaničnu potvrdu. Ta situacija nam nimalo ne olakšava zadatak jer veoma je teško izvršiti sve pripreme u situaciji kada još uvijek pozivi nisu otpremljeni. Poziv, sam po sebi, nije složen od, u osnovi, poziva na skup, ali, kao separat ide čitav niz tehničkih detalja koje je potrebno znati prilikom dolaska tolikog broja delegacija. Želim vas informirati da smo u posljednja dva tjedna mi, zapravo, poduzeli sve nužne pripreme za održavanje ovoga skupa koje su apsolutno sve predstavnike međunarodne zajednice koji su sada došli u Sarajevo uvjerili u našu sposobnost da ovaj samit možemo organizirati. Ovaj samit ne organizira niti jedan entitet, niti jedan pojedinačni narod, ovaj samit organiziraju svi narodi i građani Bosne i Hercegovine i sve institucije Bosne i Hercegovine. U okviru Odbora za organizaciju gdje su i svi članovi Predsjedništva BiH, kopredsjedavajući Vijeća ministara BiH i ministar vanjskih poslova na čelnim mjestima u osam potkomiteta koji su formirani i, takođe, je sastav koji osigurava ovaj pristup. Naravno, u operativnim poslovima daleko je veći broj ljudi iz Federacije BiH i kantona, odnosno županije Sarajevo, imajući u vidu da se ovdje samit i održava. Mi smo upravo danas postigli dogovor da se angažiraju svi smještajni kapaciteti i na Jahorini, što će samo po sebi morati unaprijediti već postojeću, dosta zavidnu suradnju između organa sigurnosti oba entiteta. U osam separata posebnog elaborata, koji je već izrađen, predviđene su sve mjere, prije svega u prvom koji se odnosi na oblast sigurnosti. Četvrti se predviđa da će biti organiziran u Sarajevu, zajedno sa predstavnicima međunarodne zajednice. Mi sa vlastitim snagama jesmo u stanju osigurati punu sigurnost svih sudionika samita, s tim što bi SFOR trebao osiguravati zračnu potporu imajući u vidu da mi za taj dio u ovom momentu nismo osposobljeni. Već sam spomenuo da je suradnja na odgovarajućoj razini uspostavljena između oba entiteta. Kada je riječ o predstavnicima sredstava informiranja, očekuje se dolazak njih oko dvije tisuće, različitih kategorija, novinara, kamermana, tehničkog osoblja, fotografa, najveći dio će biti smješten u studenskom domu u Nedžarićima i ostalim objektima smještaja u Sarajevu. 58 Jedan od najsloženijih zadataka jeste u oblasti prometa koordiniranje dolaska velikog boja delegacija, to će biti ostvareno putem Predsjedništva Evropske unije i to onaj dio zadatka u kome mi nemamo direktni angažman. Dakle, mi preuzimamo odgovornost od dolaska u zračnu luku, odnosno, na druga mjesta putem kojih će oni doći u Bosnu i Hercegovinu. Želim još jednu stvar reći, da bude sasvim jasno, samit organiziraju institucije Bosne i Hercegovine, uz pomoć institucija Evropske unije, dakle, ovo jeste najzadatak. Definirane su sve aktivnosti kada je riječ o prometu u gradu, od zračne luke, uključujući i veoma složena pitanja protokola, imajući u vidu da mi očekujemo dolazak 28 sudionika Pakta stabilnosti, dakle, 9 zemalja u regiji, 15 zemalja članica Evropske unije i još tri koje nisu u Evropskoj uniji, ali su članice sedam najrazvijenih zemalja u svijetu, dakle, SAD, Kanada i Japan, te Ruske Federacije, zatim zemalja koje pomažu ovaj proces, zemalja promatrača, odnosno posebnih gostiju Predsjedništva Evropske unije. Zajedno sa međunarodnim organizacijama, mi smo spremni za prihvat 65 delegacija i na spisku imamo 65 časnika za vezu koje je odredilo Ministarstvo vanjskih poslova. Mi smo formirali posebnu jedinicu Ministarstva vanjskih poslova koja, zapravo, ima zadatak da komunicira sa svih ovih 65 potencijalnih delegacija u Sarajevu, sa svim potkomitetima, odborima, kako bi sve teklo na odgovarajući način. Skup se održava dva dana, 29. poslije podne bi se održao skup šefova država ili vlada zemalja regija, od 17-20 sati, koji bi završio zajedničkom večerom, to bi bila po prvi put prilika da zemlje u regiji i aktivno pokažu svoju sposobnost da budu subjekt u međunarodnoj politici. Obično je ovaj dio svijeta bio objekt u međunarodnoj politici, to znamo i po berlinskim, versajskim i drugim dogovorima, po prvi put Pakt stabilnosti nudi sasvim drugačiji odnos prema ovoj regiji. Drugi dan bi se održao, zapravo, samit koji bi počeo u 12 sati i trajao do 15 sati, većina državnika došla bi u prijepodnevnim satima i napustila Sarajevo u poslijepodnevnim satima, nakon zajedničkog fotografiranja, odnosno, prema određenim prijedlozima, mi želimo da ostane tajni biljeg ovoga samita u Sarajevu, razmišlja se o varijanti da se tom prilikom otvori jedan poseban memorijalni park u blizini stadiona Zetra sa 65 sadnica koliko i ima sudionika ovoga skupa. Mi smo donijeli odluku da u razdoblju od deset dana prije samita i pet dana iza samita nećemo zahtijevati vize za one zemlje prema kojima, inače, imamo vizni sustav, upravo da bismo olakšali promet prema Bosni i Hercegovini i prema Sarajevu. Kada je riječ o zdravstvu, sve su mjere poduzete i, osim sanitetskog helikoptera koji će osigurati SFOR, sve ostale mjere su usvojene. Ostvarena je odgovarajuća suradnja sa SFOR-om i IPTF-om, već danas ili sutra počinje rad zapovjedništva u dvorani Zetra. U toj dvorani se održava i sam skup, glavna dvorana će biti podijeljena u tri dijela, u prvom dijelu, prijemnom, gdje bi dolazili državnici, u središnjem dijelu bi se održavao sam skup, radni sto bi bio, ako nekoga interesira u obliku heksagona, sa 100 mjesta za samim radnim stolom i 220 mjesta u samoj dvorani. Mi očekujemo, i spremni smo za, negdje između 4 tisuće i 5,5 tisuća sudionika po različitim osnovama, delegacija, tehničkog osoblja, novinara itd. Imamo objektivan problem, još uvijek zbog nekonačne odluke o održavanju samita, mada mi sa visokim stupnjem izvjesnosti smatramo da će to biti 29. i 30. i sve pripreme su u tom pravcu. Ostalo je otvorenih pitanja, to se čulo u javnosti, oko finansiranja, ona su djelimično otvorena i zbog proceduralnih, ali i zbog suštinskih razloga. Međutim, želim vas uvjeriti da to neće biti pitanje zbog kojeg će bilo šta doći u situaciju da ne bude održano. Smatram da smo kroz pripreme ovoga skupa, ne želim biti previše optimista i ne želim biti naivan i reći da nešto možemo, ako to ne možemo, ali za ovakve skupove u prosjeku je potrebno između 6 mjeseci i godinu dana priprema. Mislim da smo za ova dva 59 tjedna do sada, sa ovim razinama aktivnosti, pokazali da kada nešto zaista odlučimo da to i jesmo u stanju napraviti. To je tehnički dio priprema koji je izuzetno složen, koji angažira stotine i stotine ljudi i ja želim reći da smo uspjeli ostvariti odgovarajuću koordinaciju, da ne dolazi do ovih poteškoća ni po nacionalnim šavovima, ni po stranačkim šavovima, niti sukoba nadležnosti, da smo uspjeli stvoriti jednu, uistinu, radnu atmosferu koja je usmjerena da samit uspije. Međutim, ono što sam rekao na samom početku, danas sam održao u 15 sati sastanak sa svim veleposlanicima akreditiranim u Sarajevu, mi ne želimo biti turistička agencija i mjesto na koje će državnici doći da bi se uslikali, kao na safari, nego želimo dati i odgovarajući sadržaj tom samitu. Mi smo smatrali da treba organizirati sastanak pojedinačnih direktora svih zemalja sudionika, pogotovo onih iz regije na kojoj bi se definirali posebni prioriteti kada je riječ o realizaciji dijelova dokumenta koje samit sadržava. Vi ste dobili jednu verziju u ovim dokumentima o vanjskoj politici Pakta stabilnosti, dobićete najnoviju verziju i na idućoj sjednici, 22. Odnosi se na aktivnosti u tri oblasti rada tri radna stola: demokracija i zaštita ljudskih prava, zatim ekonomski razvitak i treći radni sto posvećen je pitanjima sigurnosti koja nisu samo vojna. Danas je Predsjedništvo BiH prihvatilo izvješće o pripremi samita, na Komitetu za vojna pitanja je pokrenuta i prva od značajnih inicijativa regionalnog karaktera, a odnosi se na reduciranje troškova za vojne snage u čitavoj regiji, to je inicijativa našeg Predsjedništva. Mi u okviru Ministarstva vanjskih poslova razmatramo i druge aktivnosti, s tim u svezi u veoma smo uskom i bliskom kontaktu sa Organizacijom za evropsku sigurnost i suradnju, sa Vijećem Evrope, koje imaju direktne nadležnosti kada je riječ o Paktu stabilnosti, održali smo u ponedjeljak veoma korisne sastanke sa koordinatorom Pakta stabilnosti, gospodinom Bodom Homakom, smatram da naša vanjska politika, zajedno sa ostalim institucijama, može igrati aktivnu ulogu. Predviđeno je, kao moguća ideja, da se uspostavi jedna stalna komunikacija između parlamentarnih skupština zemalja članica Pakta stabilnosti, u tom pogledu, već se čuju i najave da se kao zemlje domaćini za prve sastanke spominju Rumunjska i Slovenija, mi se spominjemo u nekim drugim oblastima, mi smo i našu kandidaturu za neke stolove već ponudili, prije svega one koji se odnose na oblasti sigurnosti, značajan dio je vezan iz oblasti demokratizacije, imajući u vidu specifična iskustva Bosne i Hercegovine, te pitanja ekonomske rekonstrukcije, pošto je ekonomska rekonstrukcija u BiH do sada bila najznačajniji poduhvat međunarodne zajednice u povijesti svijeta, mnogo značajniji, mnogo obimniji i mnogo čak i izdašniji s obzirom na broj stanovnika nego što je to bio Maršalov plan. Svaka aktivnost koju provede Parlament i inicijativa koju Parlament usvoji na sjednici od 22. ili ranije na komisijama biće dobro došla i mi ćemo nastojati sa tim inicijativama upoznati i sve naše kolege, njih 28, koliko ima članica u Paktu stabilnosti. Mislim da mi svi skupa ovdje, i Bosna i Hercegovina u cjelini, sa Paktom stabilnosti dobija sasvim novu priliku, novu šansu. Pošto su iznesene određene ocjene o Paktu stabilnosti, da li je to priznanje Bosni i Hercegovini, to jeste priznanje Bosni i Hercegovini, to jeste priznanje da Bosna i Hercegovina predstavlja srce regije, to nije priznanje za rezultate koji su postignuti u svim oblastima, ali jeste poruka da Bosna i Hercegovina jeste dio Evrope i da treba i da mora igrati konstruktivnu ulogu i u regiji i u Evropi. Hvala.
Hvala lijepo ministru Prliću. Ima li pitanja? Nema, znači, ovo prihvatamo samo kao informaciju. Hvala vam lijepo. 60 Prije prelaska na poslanička pitanja, imam za vas nekoliko obavještenja. Izvolite, da pređemo na zadnju tačku dnevnog reda. Poslanička pitanja Gospođa Havel. Izvolite.
Štovani zastupnici, U ožujku ove godine izvršen je atentat na zastupnika u ovom Domu i na zamjenika ministra unutarnjih poslova Federacije Bosne i Hercegovine, gospodina Jozu Leutara. Gospođa Ren je prije izvjesnog vremena dala izjavu da je istraga povodom ovoga atentata napredovala, mi o tome ništa ne znamo, a kao o našem suradniku u ovom Parlamentu, mislim da smo zainteresirani da se vidi dokle je stigla istraga vezano za atentat na gospodina Jozu Leutara. Pitanje je moje, da dobijemo informaciju dokle je došla istraga, da li su utvrđeni inicijatori, nalogodavci i izvršitelji atentata na gospodina Leutara? Hvala lijepo.
Hvala, izvolite, gospodin Špirić.
Ja imam samo jedno pitanje. Kako Savjet ministara BiH misli zaštititi privredne subjekte iz oba entiteta od zloupotreba imena firme, robnog žiga, znaka kvaliteta, porijekla proizvoda i slično, s obzirom da u posljednje vrijeme ima veliki broj tužbi privrednih subjekata, između različitih privrednih subjekata oba entiteta konkretno, radi se da matično državno preduzeće Naftna industrija RS Srpski Brod, odnosno zavisno državno preduzeće “Rafinerija” ulja Modriča, tuži “Energoinvest” d.d. Sarajevo “Rafinerija” ulja Modriča – Radna jedinica Gradačac, Sarajevo bb. i traži nadoknadu štete po ovom osnovu po tužbi od pet miliona maraka. Pretpostavljam da takvih tužbi već ima, ali me interesuje da li se u okviru Savjeta ministara BiH razmišlja o nekim zaštitnim mjerama u smislu izbjegavanja takvih tužbi i nadoknade nezakonito izgubljene imovine privrednih subjekata. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Spahić, izvolite.
Dame i gospodo, gospodine predsjedavajući, Želio bih da postavim jedno vrlo precizno pitanje. Kako Vijeće ministara BiH misli da organizira zdravstvenu zaštitu stanovništva BiH, kad je riječ o uvozu onih robnih, neću reći rezervi, ali i otpadaka iz svijeta, koji kao upotrebljiva namirnica životna danas ugrožava dobar dio Evrope i svijeta? Da li Vijeće ministara BiH ima soluciju u situaciji koja je bila vezana za dioksin ili u situaciji koja je 61 vezana za neke druge proizvode u vezi sa kontrolom životnih namirnica koje se uvoze u BiH? I može li Vijeće ministara BiH pripremiti odgovarajući odgovor? Do sada smo vidjeli da nijedan entitet nema nadležnosti niti može da sarađuje sa odgovarajućim svjetskim organizacijama jer naprosto je to zadaća države BiH i to je za mene vrlo važno pitanje. To je prvo. Dakle, da mi Vijeće odgovori, kako zaštiti stanovništvo BiH na ovom planu? Drugo što bih želio da uputim Vijeću ministara BiH zahtjev da nas obavijesti da li je Vijeće ministara BiH, s obzirom na interes da uđemo u svjetsku trgovinsku organizaciju, pripremilo odgovarajuće zakone koji, također, prate ovaj ulazak, a riječ je o jednom zakonu za koji sam ja posebno zainteresiran i postavljam ga, ne samo kao poslanik, nego kao i onaj koji predsjedava Zajednicom izdavača i knjižara BiH u čijem su sastavu izdavači iz cijele BiH. Da li je pripremljen i može li se staviti na usvajanje ili u proceduru poslaničku ovdje u Parlamentu zakon o autorskim pravima? Ukoliko nije, postoji interes različitih institucija u BiH, na cijelom njenom području, da se takav zakon pripremi i usvoji. Molio bih, ako ima taj zakon, da se ne iscrpljujemo, da se odgovori u ime Vijeća ministara BiH da li je u proceduri i da li je u pripremi ovaj zakon? Naime, poznato je da je ovakav zakon nemoguće usvojiti na nivou kantona, općina, entiteta, jer ne pripada, jednostavno, po prirodi stvari odnosima sa drugim zemljama svijeta. Ja sam prije nekoliko dana imao razgovor sa Svjetskom za zaštitu ……svojine i Svjetskom organizacijom izdavača u Ženevi i moram vam reći da je to ključni dokument koji verifikuje, na temelju, kao zemlju standarda, ako govorimo o evropskim, svjetskim standardima, zaštita autorskih prava, nešto na što bi trebalo Vijeće ministara BiH odgovoriti. To je sve.
Hvala. Ja upućujem na Vaše prvo pitanje da pročitate “Službeni glasnik BiH”, broj 10, strana 90. i imat ćete odgovor na prvo pitanje. Mislim da nema potrebe jer je sve oko prvog pitanja jasno, imate odgovoreno, a oko drugog pitanja, mi ćemo proslijediti pitanje Savjetu ministara BiH. Gospođa Jovanović, izvolite.
Poslaničko pitanje koje bi postavila, a odnosi se na problem parkiranja vozila kojim poslanici dolaze na parking ove zgrade. Ako postoji rezervisan parking za gospodu neku ovdje, da nas to obavijesti, jer osoblje koje radi tamo, tako je ažurno da sam se ja danas morala tri puta premještati jer je to rezrvisano za nekoga. Mislim, da vas upoznam, nekoliko puta su bile neprijatne situacije, kad dolazimo kolima. Hvala.
Hvala. Ima li još pitanja. Evo, imamo odgovor.
Sekretarijat Parlamentarne skupštine obratio se Kantonalnom ministarstvu nadležnom za parkiranje vozila na području grada Sarajeva – Kantona Sarajevo, i odobreno je parkiranje institucijama BiH koje su smještene u ovoj zgradi. 62 Obavijestili smo nadležne institucije koje će ovih dana da postave znakove, svi poslanici će moći da parkiraju, bit će dovoljna poslanička iskaznica. Tako da na sljedećoj sjednici, kada dođete, svi ćete moći da parkirate auta ovdje.
Hvala lijepa. Ima li još pitanja? Ako nema pitanja, ja vas molim, nekoliko obavještanja. Prvo, u Tuzli je 21.07. organizovan okrugli sto na temu “Ustavne pretpostavke za regulisanje izbora u BiH”. Pozvani su poslanici iz oba doma, dakle, poslanici i gospoda – oni su delegati u Domu naroda, pozvani su na Okrugli sto u Tuzlu. Kolegijum misli da bi bilo izuzetno korisno da svi poslanici idu na ovaj Okrugli sto, mi imamo i prijedlog da organizujemo prevoz autobusom iz Sarajeva za Tuzlu, da ne idemo automobilima, jer, vidite kakvo je vrijeme, može doći i do nezgoda. Ako ste saglasni da se organizuje autobusni prevoz sa polaskom u 7 sati, odavde iz Sarajeva ujutro. Za poslanike koji dođu ovdje, a mislim da će većina biti ovdje, jer ćemo u utorak imati sastanak sa svim predstavnicima svih političkih stranaka u vezi pripreme ovog sastanka u četvrtak, a taj sastanak u utorak bit će u 14 sati, što znači da se ljudi neće moći vratiti, a obzirom kako smo, hvala Bogu, podijeljeni u partije, gotovo da svi pripadaju nekoj drugoj partiji. Mislim da će većina ljudi biti ovdje, a oni koji ne budu ovdje, ako vidimo da ih je malo, oni će doći automobilima, a većina odavde da ide autobusom, ili da se dogovorimo da idemo svi autobusom. Prije svega, vi koji ćete ići u Tuzlu, molim da se prijavite ovdje Sekretarijatu i da vidimo koliko vas ima da ste zainteresirani za autobus, ako to bude dovoljan broj, mi ćemo organizovati prevoz autobusom, a ako ne bude, bit ćete telefonski obaviješteni da nema organizovanog prevoza i da idete vlastitim automobilima. Da li ste dobili svi program? Jeste. Znači ovaj jedan sastanak je 27., a drugi sastanak je 27., ali na taj drugi sastanak idu samo članovi Komisije za ustavna i pravna pitanja. To je jedno obavještenje. Drugo obavještenje. Rasime, ja mislim da je dobra primjedba, ali mislim, također, da će još biti bolja ako je na licu mjesta saopštimo, jer ovdje govorimo sami sebi, a mislim da bi bilo dobro, apsolutno si u pravu i mislim da bi trebalo da to tamo kažemo. Ovdje je, gospodo, ja vas molim, ovdje je preporuka da oni koji žele da idu da se prijave ovdje u Sekretarijat da se vidi kako žele da idu, automobilom ili organizovanim prevozom, ako bude dovoljno za organizovani prevoz ići ćemo organizovano, a ako ne bude, to je to. Dalje, još jedno obavještenje, a to je, u ponedjeljak bi trebala da zasjeda Komisija za vanjske poslove. Ko je predsjednik, Branko Dokić. Ko je zamjenik, Ibro Spahić. Ibro, ja vas molim da ostanete malo da se dogovorimo oko organizovanja rada Komisije. Još jedno obavještenje. Naš jedan poslanik koji se zove Mijačinović, ako sam dobro rekao, Mijačević, teško je bolestan i ja molim da se dogovorimo da ga jedna delegacija, ispred Parlamenta, posjeti. Mislim da će to biti human gest. Možemo li organizovati jednu posjetu ili to da ostavimo Kolegijumu da se dogovori? Znači da Kolegij izabere jednu delegaciju, prepuštate to nama. Ja vam se zahvaljujem, znači, prošireni sastav Kolegija sa predstavnicima svih političkih stranaka, u 14 sati, u utorak. Molim članove Sekretarijata da ostanu. 63 Sjednica je završila rad u 19,30 sati. K r a j!