... poštovani delegati, poštovane ekselencije, poštovani predstavnici sredstava informisanja, sve vas lijepo pozdraljam i želim da danas sa nama uživate u plodonosnom radu ovog parlamenta i otvaram 22. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Želim vas obavijestiti da je na sjednici danas prisutno 13 delegata, od toga 5 iz bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda i 3 iz reda srpskog naroda, gospodin Milojević i gospodin Radović su opravdano odsutni. Prije nego što pređemo na dnevni red, ja vas želim informisati da je u skladu sa članom 95. tačka 2. Poslovnika Doma naroda, da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH odbijen. S obzirom na to da zajednička komisija oba doma nije postigla saglasnost. Dobili ste svi u vašem materijalu izvještaj komisije. Hvala. Za 22. sjednicu predlažem sljedeći dnevni red. Vi ste dnevni red dobili u pozivu. Jutros smo na sjednici Kolegija nešto malo izmijenili dnevni red, pa ću vam pročitati sad predloženi dnevni red, a to je: 1. Zapisnik sa 20. i 21. sjednice Doma naroda; 2. Delegatska pitanja i odgovori; 3. Izvještaj Doma naroda o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakonoa o vnjskotrgovinskoj policiti BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda; 4. Izjašnjavanje Doma naroda o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju instituta za mjeriteljstvo, po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda; 5. Izjašnjavanje Doma naroda o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju instituta za standardizaciju BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda; 2 6. Izjašnjavanje Doma naroda o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju instituta za intelektualno vlasništvo po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda; 7. Izjašnjavanje Doma naroda o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o carinskoj politici BiH, po hitnom postupku po članu 99. Poslovnika Doma naroda; 8. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH, po članu 100. Poslovnika Doma naroda; 9. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o statistici BiH, po članu 100. Poslovnika Doma naroda, ovdje smo sad napravili na tačci 10. narpavili smo jednu izmjenu i sad imamo kao desetu tačku 10. Prijedlog zakona o policijskim službama BiH, prvo čitanje; 11. Prijedlog zakona o radu u institucijama BiH, prvo čitanje 12. Prijedlog zakona o polaganju pravosudnog ispita BiH, prvo čitanje; 13. Prijedlog Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2004. godinu, prvo čitanje; 14. Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2004. godinu, prvo čitanje; 15. Prijedlog zakonoa o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, drugo čitanje; 16. Razmatranje izvještaja Ureda za reviziju finansijskog poslovanja i institucija BiH u obavljenoj reviziji za 2002. godinu: a) Parlamentarne skupštine BiH, b) Predsjedništva, c) Ustavnog suda BiH, d) Suda BiH, e) Vijeća ministara BiH, f) Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, g) Ombudsmana za ljudska prava BiH, h) Ministarstva za trezor BiH, i) Agencije za statistiku BiH, j) Ministarstva za evropske integracije BiH, k) Ministarstva vanjskih poslova BiH, l) Ministarstva carinskih poslova BiH, m) Centra za uklanjanjle mina BiH, n) Službe za zajedičke poslove institucija BiH, o) Državne granične službe BiH, p) Regulatorne agencije za komunikaciju BiH, q) Arhiva BiH r) Izborne komisije BiH, s) Ministrstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, t) Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH, u) Agencije za promociju stranih ulaganja BiH, v) Instituta za standarde, mjeriteljstvo i intelektualno vlaslništvo BiH, w) Instituta za akreditiranje BiH i 3 x) Kancelarija za veterinarstvo BiH Obzirom da je nestalo abecede, nestalo je i ovih izvještaja. 17. Izvještaj o poslovanju Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja za 2003. godinu; 18. Razmatranje: a) godišnjeg izvještaja Centralne banke BiH za 2003. godinu, b) finansijskog izvjetšaja Centralne banke BiH za 2003. godinu, 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma između Vijeća ministara BiH i evropske patentne organizacije o saradnji petenata; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma o trgovini i privrednoj saradnji između Vijeća ministara BiH i Švicarskog federalnog vijeća; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Kraljevine Danske o drugmskom prevozu putnika i tereta; 22. Zaključci Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda u vezi informacije Ministarstva sigurnosti u prilogu balaro i problema u mljekarskoj industriji u BiH. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda i molim delegate, javlja li se neko za riječ? Gospodin Halid Genjac.
Poštovane kolege, predsjedništvo, Ja predlažem da današnji dnevni red dopunimo sa jednom grupom zakona, koji su vezani za rad Agencije za istrage i zaštitu, a koji su trebali biti već usvojeni do 31. marta, u skladu sa rokom, koji je u akcionom planu za ispunjvanje obaveza iz Fizibiliti studije, usvojene od Vijeća ministara i ove parlamentarne skupštine. Tu grupu zakona su razmatrale nadležne komisije i zajednička za odbranu i sigurnost i nadležne komisije u oba doma, a već je Predstavnički dom jedan dio tih zakona razmatrao u prvom čitanju, a dio čak usvojio u oba čitanja. Iz tih razloga, dakle, predlažem da 11. tačka današnjeg dnevnog reda bude Prijedlog zakona o državnoj agenciji za istrage i zaštitu. 12. tačka Prijedlog zakona o programu zaštite svjedoka, 13. Prijedlog zakona o sprečavanju pranja novca, 14. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj službi, 15. Prijedlog zakona o izmjenama zakona o krivičnom postupku BiH, dakle, ovo je moj jedinstven prijedlog i molim delegate da se izjasne o ovom prijedlogu, naravno svi ovi zakoni u prvom čitanju, a ukoliko se usvoji ova dopuna, kod pojedinih zakona mogli bi se opredijeliti da se usvoje na današnjoj sjednici i u drugom čitanju. Hvala.
Hvala lijepa gospodine Genjac. Gospodin Spasojević. 4
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, što se tiče dnevnog reda, ja bih imao jednu proceduralnu primjedbu na njega, a to je riječ o ovoj desetoj tačci dnevnog reda Prijedloga zakona o policijskim službenicima BiH prvo čitanje. Nemam ništa protiv da on danas ide, ali ovi amandmani koje je gospodin Limov podnio, oni neće moći da idu po Poslovniku, koje imamo, znači, ili da produžimo vrijeme da amandmane gospodina Limova prije pređe komisija ili da skinemo ovu tačku dnevnog reda, pa da to 4.-tog radimo i prvo i drugo čitanje. Ovako ne može u ovom obliku. Hvala.
Hvala lijepo. Ja sam dužan, evo, u ime, ja ću slobodno reći u ime Kolegija. Ovo što je gospodin Genjac predlagao, mi smo danas razmatrali i dogovorili se na Kolegiju da ovo ide na sjednicu, koju ćemo održati 4. maja, jer danas smo mislili da nam je dnevni red preopširan, a da a 4. maj bismo imali svega jednu, eventualno dvije tačke, pa smo mislili da malo rasteretimo i ovu skupštinu i mi smo se na Kolegiju i saglasili da ovo što je Genjac sad predložio da stavimo na dnevni red za 4. i napravili smo već taj dnevni red za sjednicu 4. i to je, po nama, po Kolegiju uvršteno na sjednicu za 4. Ovo što je gospodin Spasojević govorio, ovdje se desila jedna mala nezgoda sa amandmanima našeg kolege Limova.Njegovi amandmani i ako su došli na protokol na vrijeme, ipak, nisu, uopšte sa tog protokola stigli do komisije. Mi imamo takvu inforaciju i zajednička komisija oba doma je podnijela svoj izvještaj Predstavničkom domu bez amadnmana gospodina Limova i tako usvojila zakon u oba čitanja. Mi smo željeli na Kolegiju i smatramo da je to greška i željeli smo da naš kolega Limov ne bude uskraćen za svoje prijedloge, ne dođe u jednu, da ne bude u jednoj neugodnoj poziciji. Mi smo kazali da ćemo danas prihvatiti i pokušati, ja mislim da je to po Poslovniku moguće, usvojiti ovaj zakon u prvom čianju, ali da zamolimo, odnosno da zatražimo od zajedničke komisije da održi sjednicu i da razmotri i amandmane gospodina Limova, te da nam predloži prihvata li amandmane i da se odredi prema tim amandmanima i izađe pred ovaj dom sa svojim prijedlogom i onda bismo mi raspravljali to i u drugom čitanju, na jednoj od narednih sjednica, a to bi bilo na sjednici od 4. maja. Ja molim, evo mi smo našli uporište u ovom članu 90. tačka 3. našeg poslovnika i iskoristili smo tu mogućnost i došli smo u ovu i našli smo ovo rješenje. Pa ja molim da, molim vas da uvažite ovo moje obrazloženje, dakle, mislili smo o svim prijedlozima, dakle, Kolegij je razmišljao i o ovom što je govorio, predlagao gospodin Genjac i o ovom što je intervenisao gospodin Limov i evo razogovara naš kolega gospodin Spasojević i mi mislimo da je to jedno dobro rješenje za ovaj parlament, da bismo išli normalno i radili normalno i kvalitetno. Hvala vam. Imamo li dalje primjedbi gospodine Genjac? 5
Dakle, prihvatam obrazloženje i raduje me činjenica da je Kolegij to uvrstio na sjednicu 4. maja, odnosno 5. maja, jer, zaista rokovi kasne. 31. mart je bio rok za ove zakone. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodine Spasojeviću.
Ako vjerujtete ja ne razumijem kako ste našli u članu 93. pod 3. kako ste našli to.
Jednostavno, izlistali i našli.
Evo ja čitam taj član 90. stav 3. i nije mi jasno da ste to našli, ali, ako vi smatrate da je to moguće, ja vjerovatno vas trojica više znate od mene, ja prihvatam da je tako.
Hvala lijepa, obzirom da gospodin prihvata, ne moraš čitati. Gospodine Filipoviću. Evo, ti imaš riječ, ti si bio prvi. Izvini Filipoviću molim te, ova dugmad me zbunjuju.
Nadam se da ta dugmad neće ubuduće zbunjivati, koristim priliku da pozdravim predsjedavajućeg i uvažene kolege, članove Vijeća ministara, gospođu Mozer i sve ostale prisutne i imam jedno pitanje, a u vezi sa tim pitanjem, odnosno sa odgovorom, možda ću imati i prijedlog. Nisam siguran jesam li dobro isčitao danas predloženi dnevni red. Nisam uočio u dnevnom redu da postoji i izvještaj, da je uvršten izvještaj o postizanju sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o važnosti javnih isprava u BiH. To koliko sam vidio nije predloženo. Ukoliko sam upravu, predlažem da se dopuni ovaj dnevni red, s izvještajem, s obzirom da je Komisija o usaglašavanju teksta zasjedala, usaglasila se oko teksta i mi bi, faktički danas mogli, što se našeg doma tiče imati i ovaj zakon prihvaćen. Mi smo svi dobili ovaj izvještaj, ja sam ispred zajedničke komisije zadužen za izvještaj Domu, pa ukoliko nema nekih posebnih zapreka, mislim da bi bilo dobro da ovo uvrstimo kao tačku, treću tačku dnevnog reda. 6
Hvala. Ja ću, evo pokušati odgovoriti ono što znam. Mi smo taj dio planirali, mi smo planirali jednu tačku 21. maja i molim vas, obzirom kad kažemo da smo u ovom momentu stvarno, ja ću reći, prebukirani, ja sam mislio da održimo i jedan odnos, da ne idemo ispred onog doma kod nekih naših odluka. Uvažavamo stavove te komisije imi smo se, mi mislimo da ćemo to staviti na dnevni red 21., ali, ako je baš neophodno, onda ćemo ga staviti 4. maja isto tako da to usvojimo.
Meni je drago da je Kolegij o ovome vodio računa. Međutim, ja želim da kažem sledeće. Ne vidim ni jednog razloga da ono što je zajednička komisija za usaglašavanje teksta oko bilo kog zakona učinila i kad je usaglasila tekst da to odgađamo i za kakvu sledeću sjednicu. Ja mislim da to treba i predlažem u tom smislu zaključak Doma, da to postane automatizam. Nakon što Komisija za usaglašvanje teksta postigne sporazum, druga je stvar kad ne postigne, pa ćemo ga, ali kad postigne, da se automatski uvrštava u prvu nrednu sjednicu, bez obzira koliko je opširno, jer vi znate dobro da je to pitanje od prilike dvije minute vremena. Mi smo više potrošili sada za raspravu oko te tačke, nego oko toga da usvojimo tačku, a time zapravo dobijamo čitav zakon.
Hvala lijepo. Ja molim gospodina Filipovića. Pazite, Filipoviću ja sam htio tebi da dam tačku, ali je Limov prvi na redu. Molim te izvini. Ja se tebi izvinjavam. Ja ti moram, ne vidim dobro, ovdje piše ...
Hvala gospodine predsjedatelju. Pozdravljam sve sudionike današnje sjedice i želim se, također izjasniti, a u svezi sa ovom točkom o kojoj je govorio gospodin Spasojević. Naime, ja sam 31.03. uputio nadležnoj komisiji svoje amandmane. Nažalost iz izviješća je vidljivo da oni nisu dobili te amandmane. Meni osobno odgovara i varijanta da danas, sukladno članku 89. stavak 2. na koji sam se ja pozvao i obnovio svoje amandmane, da pođemo od toga kao da komisija nije prihvatila, dakle, što se mene osobno tiče, ja podržavam prijedlog Kolegija da danas u prvom čitanju obavimo raspravu, a da onda da se mogućnost komisiji da se, eventualno izjasni do 4. ukoliko to izostane, ja, također imam mogućnost i ovaj dom ima mogućnost da uvaži moje amandmane u našoj raspravi u drugom čitanju.
Hvala lijepa. Gospodine Filipoviću, ako uvažavaš moje izvinjenje i zbog mog lošeg rukovanja s ovim ststerima, ja te molim da se ne ljutiš i evo očekujem vašu riječ. Evo opet. 7
Ja pozdravljam sve kolege, sve nazočne koji prate naš rad. Vrlo kratko. Ništa posebno, zalagao bih se da ispoštujemo stajalište Kolegija, čini mi se a je to kolega Genjac i prihvatio i apsolutno podupirem ovo što je rekao gospodin Čengić. Besmisleno je nešto što je već usuglašeno, što je praktično doneseno, samo treba dići ruku za to, da nam ti zakonski projekti čekaju. Dakle, podupirem taj ...
Hvala lijepo. Ja mislim da smo iscrpili raspravu po dnevnom redu i evo ja ću predložiti da usvojimo prijedlog gospodina Hasana Čengića, da ga uvrstimo u dnevni red i da ga stavimo kao tačku 3. i taj dnevni red, ta tačka bi se zvala. Izvještaj o usaglašavanju Zajedničke komisije o zakonu o javnim ispravama. Sad će sekretrica podijeliti ponovo izvještaj i, dakle, sad idemo na glasanje. Ko je za predloženi dnevni red, sa izmjenom, koju je dao gospodin Hasan Čengić? Ko je za?Možemo li ponoviti? Ja vas molim da glasamo. Ko je za? Možemo konstatovati da je prijedlog dnevnog reda dobio većinu i da je usvojen u omjeru glasova tako kako je rečeno, izgleda da sam ja ranije upro. Hvala vam lijepo. Ad.1. Zapisnik sa 20. i 21. sjednice Molim vas, dobili ste zapisnike. Ima li ko primjedbi na zapisnike? Koliko vidim da nema. Jesmo li zato da usvojimo zapisnike? Sad glasamo. Ko je za zapisnike, sad? Sad ćemo ponovo. Ja griješim. Oprostite. Prvo glasamo za zapisnike. Ko je zato da usvojimo zapisnike? Sad. Ja bih sad rekao da je ovo jednoglasno od onih koji su prisutni, svi su glasali. Šiljegović fali, ali i ja sam maloprije falio. Hvala lijepo. Usvojili smo ovaj zakon jednoglasno. Ad.2. Delegatska pitanja i odgovori Imamo li, imamo odgovore na delegatska pitanja dobili su gospodin Jukić dva odgovoa i Vinko Radovanović jedan odgovor. 8 Pitam gospodina Jukića da li je zadovoljan sa odgovorom na delegatska pitanja. Evo gospodin Jukić nije zadovoljan i on bi da diskutuje, vezano za svoja delegatska pitanja. Dobro, hvala lijepa. Izvolite gospodine Jukiću.
Gospodine predsjedatelju, cijenjene kolege, zastupnici, predstavnici Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice i gospodo novinari, dame i gospodo, Ja sam postavio nekoliko pitanja. Jedno od njih bilo je upućeno Regultornoj agenciji za komunikacije, skraćeno RAK, postavio sam bio pet pitanja i dobio sam odgovor sa kojim nisam uopće zadovoljan. Odgovor ne samo da nije cjelovit i precizan, nego je vrlo općenit, a u nekim dijelovima je takav da bi bolje bilo da ga nisam ni dobio. Zašto ovo govorim? Sad ću reći i obrazložiti. Prvo moje pitanje bilo je kakva je nacionalna zatupljenost, sastav zaposlenih u Regulatornoj agenciji za komunikacije, a naročito rukovodnog kadra. Ja sam očekivao u odgovoru na ovo pitanje, važno pitanje, a nisam ga postavio bez razloga, jer imam određene informacije, ne cjelovite, da nije izbalansirana nacionalna zlaatupljenost zaposlenih u ovoj agenciji, važnoj agenciji, isto tako da nije izbalansirana nacionalna zastupljenost u rukovodnom kadru. A, u odgovoru se kaže da se o tomu i ne vodi računa. Da to i ne treba. Što je suprotno članku 9. točka 3. našeg ustava BiH, koji kaže. Da dužnosnici postavljeni na položaje u institucijama BiH, odražavat će opći sastav naroda BiH. Ja smatram da je odgovor u ovom dijelu toliko loš, da, evo ne bih ga dalje ni komentirao i zato smatram da je potrebno i ja ću to uraditi, ja ću obnoviti ovo pitanje. Ja ne znam zar ljudi u Agenciji, Regulatornoj agenciji za komunikacije BiH ne osjećaju da su odgovorni, odgovoriti na ovo pitanje. Zadnja rečenica u ovom dopisu, upućenom meni od Vijeća ministara, kaže da su dostavljeni odgovori, dobijeni od Regulatorne agencije i preneseni su u cjelosti. Dakle, bez komentara i zato ne držim da je Vijeće ministara odgovorno izravno za ovako loš odgovor ne cjelovit, ali je odgovorno zato da se ponovo obrati istoj instituciji, da dobije kompletan i cjelovit i korektan odgovor. Daljnja pitanja u ovom jednom širem pitanju sa potpitanjima isto tako nisu ni dovoljno precizna, niti cjelovita. Istina dio pitanja se možda nije mogao za sada odgovoriti precizno, kao npr. koliki su ukupni prihodi bili Agencije u 2003. godini, ali obzirom da je već sada pri kraju četvrti mjesec, smatram da i ovaj razlog koji se navodi da se privodi kraju ovo izviješće, mislim da i ovaj razlog ne postoji i smatram da je i ovo pitanje moglo biti odgovoreno korektno i cjelovito. Sljedeće pitanje odnosilo se na plaće uposlenika. I ovo je vrlo interesantno da su plaće ovdje opet nije navedeno kolike su, naravno i ako je bilo najlogičnije očekivati u odgovoru da se kaže kolika je to plaća, ali se postavlja pitanje plaće. Ali se općenito kaže da su plaće u zadnje dvije godine dva puta smanjivane. Vjerovatno bile premale, pa smanjivanje dodatno i što je još interesantnije, mediji se uopće ne zanimaju za ovakve teme, vrlo interesantno. A, plaće zastupnika su top tema zadnjih ne znam koliko godina, vrlo zanimljivo. Hajmo samo za informaciju, a neka se to provjeri, ja bih volio da se i mediji zato zainteresiraju, ja imam informacije da su plaće značajno veće od plaća 9 zastupnika, vrlo interesantno, uz svo poštovanje i cijenim da je važan posao koji radi ova agencija, ne smatram da je odgovorniji i važniji za ovu državu nego što je to rad zastupnika u ovom parlamentu, a vrlo bi bilo interesantno uporediti plaća u Agenciji sa visinom plaća u nekim drugim sektorima ili institucijama ove države. Druga dva pitanja odnosila su se na to da li se u Agenciji dosljedno poštuje sve relevantne zakone ove države, naročito Zakon o komunikacijama, ali to ne bih naravno ni komentirao. Ovdje je rečeno da se dosljedno poštuju, za sada ću u to vjerovati. Isto tako bilo joe pitanje da li se pripremaju određene izmjene i dopune Zakona o komunikacijama BiH, što je vrlo interesantno. Ovdje sam mislio naročito na onaj dio kad se govori o upravljanju i rukovođenju ovom agencijom, obozirom na njene vrlo velike i važne ovlasti, smatram da je ovo vrlo bitno, a u postojećem zakonu određena rješenja su takva da će o njima trebati dati i svoje mišljenje po nekim pitanjima kadrovskim i ova parlamentarna skupština, pa će to biti prilika nama da još malo porazgovaramo. Nadam se da ću do tog vremena dobiti i kvalitetne i cjelovite odgovore, na ova svoja postavljena pitanja. Drugo pitanje na koje sam dobio odgovor, tiče se projekta CIPS, a glasilo je. Do kada, do kojeg datuma možemo očekivati završetak zamjene postojećih dokumenata, novim dokumentima po projektu CIPS. Dobio sam odgovor da je to, vjerovatno kraj ove godine. Ja ću ovdje iskoristiti priliku i pozvati sve odgovorne ljude za realilzaciju ovog projekta, da budu još odgovorniji i da nađu načina da se ovo ubrza, iz razloga što je svima poznato da se već od 1.1. o.g. može preći državna granica sa Republikom Hrvatskom i Srbijom i Crnom Gorom uz predočenje ove nove osobne iskaznice. Dakle, sa onom starom ne može. Potrebno je onda putovnica. I, smatram da je ovo bitno, da se ubrza ovaj proces i da se završi što prije, a naročito u graničnim općinama BiH. Zašto graničnim? Zato što postoji objektivno veća potreba da ovi ljudi iz ovih svojih svakodnevnih potreba komuniciranja sa svojim susjedstvom, makar to bilo odvojeno i državnom granicom, oni imaju potrebu i češću da komuniciraju i da prelaze državnu granicu i zato me čudi da odgovorni ljudi u projektu CIPS ne vode o tome računa, evo za primjer ja ću reći ovdje, ovdje piše da je do nekog datuma, od prije mjesec dana obuhaćenost ovim projektom 85% stanovništva BiH, a evo prostor iz koga ja dolazim zapadnohercgovačka županija, obuhvaćenost je negdje oko 60-tak %, s tim da dvije granične općine iz ovog prostora nisu još uvijek obuhvaćene projektom CIPS. Ne znam zašto. Nije mi to jasno i, evo poziv, odnosno prijedlog ili poziv kako god hoćete, odgovornim u CIPS-u, da stvarno ovo ubrzaju i da se ljudima, zbilja, omogući da što prije zamijene ove dokumente i još jedan razlog za ubrzanje jeste, poznato je da bi se zamijenili dokumenti koji ističu ili mladi ljudi koji prave nove dokumente kad navrše 18 godina ili oni koji steknu pravo da imaju vozačku dozvolu itd. onda trebaju napraviti danas jedan trošak izvaditi dokument onaj stari i za, ne znam ni ja za mjesec dana ili tri, ili do kraja godine svakako će morti imati novi trošak, zamijeniti taj dokument koji je star nekoliko mjeseci sa novim dokumentom iz projekta CIPS. Ja smatram da je ovdje odgovornost ljudi koji prate i organiziraju ovaj projekat velika i da bi trebali biti odgovorniji prema građanima da im osiguraju da imaju što manje troškove i da izvade ove dokumente nove, po novom projektu CIPS. 10 Evo, to su bile moje primjedbe na ove odgovore i ja smatram da će Vijeće ministara učiniti dodatni napor i osigurati da dobijem kvalitetnije odgovore na moje pitanje, ono prvo vezano za Regulatornu agenciju za komunikacije i ja ću ponoviti svoje prvo pitanje. Dakle, kakva je nacionalna zastupljenost, sastav zaposlenih u Regulatornoj agenciji za telekomunikacije CRA, a naročito rukovodnog kadra? Očekujem cjeovit odgovor. Ja ne znam ako je to zabranjeno pitati, ako je to tajna, neka se odgovori, to je tajna, ja ću i to primiti na znanje. Dalje, isto tako oko plaća smatram da ne treba biti nikakvih tajni, naravno da ne treba biti nikakvih tajni, naravno, da ne treba ni sa ovim previše licitirati, ali, ipak, smatram da je obveza Vijeća ministara odgovoriti cjelovito na pitanje zastupnika. Očekujući cjelovite i korektne odgovore, ja se zahvaljujem na pažnji.
Evo gospodin Vinko Radovanović je imao.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam isto imao jedno pitanje i ja sam zadovoljan sa odgovorom. Iz odgovora je jasno vidljivo da je u konkretnom slučaju bilo kršenja Zakona u upotrebi i zaštiti naziva BiH i ja se samo nadam da će sad nadležni organi, institucije to kršenje sankcionisati.
Hvala lijepo. Ovdje smo iscrpili dio koji se zove odgovori na poslanička pitanja i imamo sad poslanička pitanja. Čini mi se da se gospodin Genjac javio, bar meni ovdje stoji na ovom, nisi. Onda gospodin Limov.
Uvažena gospodo predsjedatelji i cijenjene kolege, poštovani predstavnici Vijeća ministara i drugih institucija BiH, dame i gospodo, predstavnici međunarodne zajednice i sredstava javnog informiranja, Ja ću ovu prigodu iskoristiti i postaviti dva pitanja. Izašao sam, jer svakako moram Stručnoj službi dostaviti pitanja u pisanoj formi. Dakle, pozdravljajući vas sve zajedno, želim Vijeće ministara BiH pitati sljedeće: Prvo, da li i šta, kada i na koji način Vijeće ministara planira poduzeti s ciljem utemeljenja specijalizirane državne ustanove za smještaj i liječenje osoba s trajnim 11 psihičkim poteškoćama, kojima je kontinuirani liječnički i psihosocijalni nadzor medicinski i društveno potrebit i obvezatan? Drugo pitanje. Da li i šta, kada i na koji način Vijeće ministara BiH planira poduzeti s ciljem temeljenja državne kazneno-popravne ustanove za smještaj, odgoj, obrazovanje i resocijalizaciju maloljetnih osoba? Moje prvo današnje pitanje ne odnosi se na osobe koje su od mjerodavnih sudova, zbog počinjenog kaznenog djela osuđene i nalaze se na izdržavanju kazni, a prošle smo godine konstatirali da su uvjeti u kojima se oni nalaze, primjerice u Zeničko kaznenom zavodu na odjelu Forenzike ne primjereni za takvu kategoriju ljudi koji izdržavaju kazne, nego na one osobe sa psihološkim poteškoćama, koje nisu počinile kazneno djelo, ali su objektivna i potencijana opasnost za sebe same i svoju okolinu. Prema nekim podacima, oni su prethodnih dana i objavljivani u raznim medijima, a takvih osoba samo u garadu Sarajevu ima preko 300, a nitko pouzdano ne zna koji je to broj na području cijele BiH. Naša država to treba sustavno, humano i civilizirano učiniti radi vlastitog interesa i radi međunarodno preuzetih obaveza u pogledu zaštite ljudskih prava i to je najprimjerenije učiniti kroz formiranje odgovarajuće ustanove. Moje drugo pitanje odnosi se na potrebu izgradnje državne kazneno-popravne ustanove za smještaj, odgoj, obrazovanje i resocijalizaciju maloljetnih osoba. Nedavni nemili i tragičan događaj koji se dogodio u Brčkom gdje su dvoje maloljetnika umorili jednu bespomoćnu staricu, za svaku normalnu vlast i državu treba biti alarmantan signal za organiziranu i učinkovitu akciju mjerodavnih državnih tijela, za žurnu uspostavu ustanova u kojima će biti smješteni maloljetni delikventi. Ja ovdje prije svega mislim da je potrebito to tako postaviti da imamo ustanove koje će preventivno djelovati, jer kada se već dogodi nešto što karakteriziramo kao zlo, onda su na sceni drugi organi, a ne mi koji sada u ovoj fazi možemo i trebamo inicirati odgovarajuće aktivnosti. Nažalost, navedeni primjer iz Brčkog nije usamljen i kod nas je objektivno sve izraženiji problem maloljetnika prekršitelja zakona, koji povezano sa različitim porocima, ako što su alkoholizam, narkomanija, prostitucija, trgovina ženama i djecom, te organizirani i nerijetko transnacionali kriminal predstavlja višestruko štetnu i opasnu pojavu, s kojom se država BiH mora žurno i učinkovito uhvatiti u koštac i odlučo se boriti protiv nje, skladno evropskim standardima i praksi suvremenih demokratskih zemalja. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Limov. Imamo li još nekoga ko se javlja za riječ zbog delegatskih pitanja? Nema niko. Hvala lijepo. Preći ćemosad na 3. tačku dnevnog reda. 12 Ad.3. Izjašnjavanje zajedničke komisije o postizanju sporazuma o zajedničkom tekstu zakona o važnosti javnih isprava u BiH To je ono pitanje, to je ona tačka dnevnog reda, koju smo dopunili na prijedlog gospodina Čengića. Svi ste dobili izvještaj i ja bih vas molio da glasamo dato daprihvatimo ovaj izvjetšaj. Ko je za prihvatanje izvještaja? Hvala lijepo. Glasali smo. Iz ove tabele što ja ovdje vidim predamnom, jednoglasno je prihvaćen izvještaj. Hvala vam lijepo. Ad.4. Izvještaj Doma naroda o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama, o izmjeni Zakona o vanjskotrgovinskoj politici Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku Dakle, vodi se član 99. vodi se rasprava da li će se zakon razmotriti po skraćenom postupku. Predstavnički dom je usvojio zahtjev Vijeća ministara, da se skrate rokovi za razmatranje zakona. Evo ovo je na dnevnom redu. Javlja li se neko za riječ? Koliko ja vidim nema diskutanata. Predlažem da glasamo prihvatamo li zahtjev Vijeća ministara o ovom zakonu, da ovaj zakon vodimo, radimo po hitnom postupku, po skraćenom postupku samo da glasamo. Ko je za? Evo i ovdje ova šema kaže, da smo glasali jednoglasno i, dakle, zakon ćemo razmatrati po tačci 99. Poslovnika Doma naroda. Sad je ovo 5. tačka dnevnog reda. Ad.5. Izvještaj Doma naroda o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju instituta za mjeriteljstvo, po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda Dakle, Predstavnički dom je, također ovo sve prihvatio da se vodi po, da se skrate rokovi i, evo stavljam na diskusiju ovu tačku dnevnog reda. Javlja li se neko za riječ? Ne javlja. Ko je zato da ovaj zakon o mjeriteljstvu prihvatimo po skraćenom postupku? Ko je za? Dakle, i ovo smo jednoglasno usvojili. Hvala vam. Ad.6. Izvještaj Doma naroda o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju instituta za standardizaciju BiH, po hitnom postupku, po članu 99. Poslovnika Doma naroda Predstavnički dom je usvojio zahtjev Vijeća ministara da se skrate rokovi za razmatranje zakona i stavljam tačku na raspravu. Ko je zato da ovaj zakon razmatramo po članu 99. Poslovnika Doma naroda? 13 Ko je za? Evo i ovdje nam kaže tabela da je to, je li isto to. Dakle, jednoglasno smo usvojili i ovaj zakon. Hvala kolege. Sada je 7. tačka dnevnog reda. Ad.7.Izvještaj Doma naroda o zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju instituta za intelektulano vlasništvo, također da ga razmatramo o hitnom postupku Predstavnički dom je ovo razmatrao po hitnom postupku i donio odluku da se razmatra, naime, donio je odluku da se razmatra po hitnom postupku. Ima li diskusije? Nema. Stavljam na glasanje. Hoćemo li o ovom zakonu, koji govori o intelektualnom vlasništvu raspravljati po hitnom postupku. Ko je za Dakle i ovdje smo jednoglasno usvojili ovu tačku dnevnog reda. Ad.8. Izvjašnjavanje Doma naroda o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o carinskoj politici BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda Predstavnički dom je prihvatio da se ovaj zakon donosi po članu, da se o ovom zakonu raspravlja po članu 99. Poslovnika Doma naroda. Stavljam tačku dnevnog reda na raspravu. Ne vidim diskutante. Ko je zato da usvojimo, da se Zakon o carinskoj politici BiH raspravlja po Poslovniku Doma naroda, po članu 99.? Ko je za? Hvala lijepo. Čini mi se opet će biti to jednoglasno. Ad.9. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH, po članu 100. Poslovnika Doma naroda U skladu sa članom 100. tačka 2. Poslovnika, Dom odlučuje o zoahtjevu da se zakon razmatra po ovom članu, nakon rasprave. Amandmani se ne podnose. Član 100. tačka 3. Predstavnički dom je usvojio zakon po hitnom postupku. Otvaram raspravu. Nema diskutanata. Ko je zato da zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH raspravljamo po članu 100. Poslovnika Doma naroda. Ko je za? Dakle, i ovu tačku dnevnog reda smo usvojili jednoglasno. Usvojena jednoglasno. Dobro u redu. 14 Ko je sad za usvajanje ovog zakona? Ko je za? Dakle, ukupno 12 za. Znači 12 za, 1 suzdržan. Ad.10. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o statistici BiH, po članu 100. Poslovnika Doma naroda U skladu sa članom 100. tačka 2. Poslovnika Doma naroda, odlučuje, Dom naroda odlučuje o zahtjevu da se zakon razmatra po ovom članu, nakon rasprave. Amandmani se ne podnose. Predstavnički dom je usvojio o Zakon po hitnom postupku. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za rapsravu. Ko je zato da se zakon razmatra po članul 100. tačka 2. Poslovnika Doma naroda? Ko je za? Hvala lijepo. - 11 za, šta je ovo, dobro, 2 suzdržana – 11 za. Hvala lijepo. Dakle, sad idemo, raspravljamo sad o zakonu. Da li se ko javlja za raspravu? Hvala niko. Ko je zato da usvojimo ovaj zakon? Ko je za? - 12 za, 1 uzdržan. Hvala lijepa. Nemoj žuriti Limov. Kad kažem sad onda. Ad.11.Prijedlog zakona o policijskim službenicima BiH Ovdje ćemo se zadržati samo na prvom čitanju zbog razloga koje smo objasnili kad smo govorili o dnevnom redu. Ja vas molim, ko se javlja za riječ? Koliko vidim Limov, pa ovo slabo ti radi. Uključi.
Cijenim, imajući na uvu sve ono što je prethodilo ovome, osobnocijenim da trebam reći par riječi, kako bih na određen način ukazao iskrenu pozornost kolegama kad budu čitali amandmane, pod uvjetom da komisija i ne bude, a da mogu to ponoviti i braniti i na našoj narednoj sjednici 4. ili 5. kako ste vi i rekli. Dakle u povodu drugog čitanja. Naime, osobno dajem punu potporu donošenja ovakvog zakona i cijenim da će on bti temelj za provedbu reformi policije na području BiH. Naravno, što se tiče ustavnog temelja nedvojbeno sam bio zato i na Ustavno-pravnoj komisiji, a kad je u pitanju razlog, sama činjenica da će donošenje ovog zakona omogućiti jačanje demokratskih načela, vladavinu zakona u ovoj važnoj oblasti na cijelom području države BiH. Ja, dakle, bez dileme podržavam takvo opredjeljenje. I, pored toga što cijenim ovaj zakon, ovo je izvanredna osnova za donošenje jednog ovakvog propisa koji će omogućiti policijskim službenicima na području cijele Jugoslavje, da dođu u jendu bitno drugačiju poziciju i nama svima da dobijemo jedan policijski sustav, drugačiji, efikasniji, učinkovitiji, sa 15 ugradbom određenih demokratskih standarda, primjerenim obvezama iz odgovarajućih međunarodnih konvencija. Ipak cijenim da ne postoji, naravno, idealni zakon, tako i u ovom sam primijetio određene stvari koje smatram da trebaju biti sastavni dio sadržaja zakona i kroz to sam u amandmanima i ukazao na te činjenice, s obzirom da ću imati prigodu govoriti o samom sadržaju amandmana na narednoj sjednici, ja ću sada samo taksativno skrenuti pozornost šta to smatram da nije u dovoljnoj mjeri ili na odgovarajući način ušlo u sadršaj ovog zakona. Prvo, nije na odgovarajući način reguliran status administrativni i policijskih djelatnika, koji nisu činovani i nemaju policijske ovlasti u smislu uhićenja, ali rade na poslovima, bez kojih nema uspješne policijske djelatnosti. Radi se o poslovima kao što je krim tehnika, kao što su različita vještačenja itd. gdje su nam tamo potrebiti, između ostalog i dr znanosti i, ako izostavimo način i iskoristimo prigodu da povodom ovog zakona na jedan sustavan način ugradimo njihovo mjesto, a to nije u drugim propisima regulirano na odgovarajući način ni na drugim razinama, cijenim, dakle, da je vrlo važno da ovaj element uđe i bude sastavni dio zakona. Dalje, izostavljena je mogućnost privremenog lišavanja slobode, radi sprečavanja izvršvanja kaznenog djela ili, primjerice prikrivanja dokaza itd. onog što je važno u samom procesu i poslu policijske djelatnosti. Dalje, nije dovoljno preciziran pojam potrage i nije on svezan za tjeralice, koje mogu biti različitog karaktera itd. cijenim, dakle, da se na jedan vrlo jednostavan način ovo može popraviti. Nije precizirano pravo policajca da zaustavi osobu u kretanju, a jeste da zaustavi vozilo u kretanju. Znači, moguće je osoba, ako praktično bježi, da joj se ne može ništa, jer to nije precizirano, ne vidim razlog da to ne ugradimo. Dalje, nije predviđeno posebno činovanje helikopterske postrojbe, utemeljeno na posebnim uvjetima funkcioniranja ove postrojbe i u svezi s time na odgovarajućim pravima, bio je samo jedan amandman, ukoliko ne bude na cjelovit način to riješeno u dva, odnosno tri amandmana, jednostavno nećemo imati to rješenje, a ne treba nikoga uvjeravati, da npr. Državna granična služba i SIP-a, primjerice, trebaju imati tu mogućnost, sada postoje helikopterske postrojbe ali u entitetskim policijama. Cijenim, dakle, da u jedan dražvni zakon treba ovo precizirati u smislu njihovih prava, a sukladno standardima i ta rješenja su ponuđena. Dalje, nisu decidirano formulirane odredbe o obvezi da se u određenom roku usuglase sa ovim državnim zakonom entitetski, zatim kantonalni, zakon Distrikta Brčko, cijenim da to treba precizirati u ravni naše težnje da nakon donošenja ovog zakona, ova godina bude, u stvari godina otpočinjanja reformi, jer i zato to treba i prijedlogom je precizirano da se dogodi do kraja, odnosno tijekom ove godine, kako ne bi bilo formalnih zapreka za provedbu reforme u ovom segmentu. Evo, ja sam, dakle, taksativno samo naznačio ove stvari, za koje cijenim da vrijedi o njima razmisliti i treba na odgovarajući način pronaći rješenja da budu sastavni dio sadržaja zakona. Kad sam govorio oko statusa same policije, dakle, tu osobno cijenim vrlo važnim da se na odgovarajući način taj status regulira na cjelokupnom prostoru, drugim riječima i u pogledu određenih beneficija i u pogledu određenih prava, vezanih za 16 plaće itd. o čemu konkretno uz obrazloženje sam dao odgovarajuće naznake u samim amandmanima, a o tome ću, naravno u mjeri u kojoj bude potrebito govoriti i povodom drugog čitanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine Limov. Javlja li se još neko za riječ? Gopodine Jukiću, izvolite.
Pa, evo, ja neću govoriti o sadržini ovih amandmana, nego o jednoj proceduri, postupku, koji sad treba uslijediti kako bi dali šansu ovim amandmanima da budu ravnopravni sa onima sa kojima su trebali biti u startu ravnopravni, a to su oni koje je na vrijeme zastupnik dostavio nadležnoj komisiji itd. a znademo ako to sad ne vratimo u komisijsku fazu, da ovi amandmani, bez ulaska u njihovu sadržinu, čak cijenim da su i kvalitetni nemaju šanse i da su im šanse da budu usvojeni vrlo male. Zašto? Zato što je prošla komisijska faza bez njih. Sad bli oni mogli, istina ući, biti usvojeni u našem domu, a to je opet šansa manja, zato što treba ići usuglašavanje i u najboljem slučaju ako budu usvojeni u našem domu, onda slijedi usuglašavanje različitih tekstova zakona u dva doma i tu je šansa da prođu relativno mala itd. i zato smatram da trebamo donijeti zaključak da ove amandmane vratimo ponovno na komisiju, da predsjednika Komisije, predsjedatelja zamolimo da dadne sebi dodatni napor, nije kriv on što je došlo do ove situacije i da sazove sjednicu ponovo zajedničke komisije za sigurnost da razmotre ove amandmane i da onda daju novo izviješće, je li, kako to ide u našem poslovniku, a nismo mi krivi za to i da dostavi nama ovom domu pitanje je kako, jer je kod njih ukupna procedura završena. Jer, vidite, ovo je jedna situacija, koja je, daje, zapravo vrlo male šanse da amandmani budu ugrađeni u konačni tekst zakona. Šta uraditi, ja mislim da mi trebamo se zauzeti za pravo našeg kolege, da njegovi amandmani budu tretirani ispravno i jednako sa svim drugim amandmanima, jer je na vrijeme dostavio, a zbog nečije druge greške itd. je došlo do ove situacije.
Hvala lijepo. Radovanoviću, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Potpuno se slažem sa kolegom Jukićem da bi trebalo omogućiti kolegi da njegovi amandmani dođu na komisiju. Međutim, tu je problem što je zajednička komisija, komisija Predstavničkog doma i Doma naroda, a Predstavnički dom je već usvojio ovaj zakon. Kako sad komisija da raspravlja o ovim amandmanima i da članovi te komisije iz Predstavničkog doma da raspravljaju a već su usvojili ovaj zakon. Mislim da je tu jedan problem. 17
Hvala lijepo. Ovdje jeste jedan problem. Ja sam ga naznačio kad smo govorili o dnevnom redu. Ovo je jedna, po meni jedna situacija, koja je izazvana aljkavim radom. Međutim, bez obzira na to ovaj dom, naime, Parlament BiH mora da nađe izlaz iz tog i ne smije dovesti ni jednog poslanika u poziciju da se njegovi amandmani, da njegovi amandmani nemaju ravnopravan tretman. Ja mislim da će komisija, ja se nadam i zamolit ćemo komisiju i ja mislim da ćemo se o tome dogovoriti, da najkasnije do petka, odnosno do 4. i na sjednicu izađe sa zapisnikom, na našu sjednicu i da donese odluku o amandmanima gospodina Limova. Moram vam još jednu stvar reći. Ovaj parlament, ovaj dom ne mora da prihvati stavove komisije. Ovaj dom može da donese zakon kao i mnogo puta do sada u različitim tekstovima, pa ćemo onda izabrati jednu komisiju, koja će usaglašavati te tekstove i naći dobro rješenje. Ovo je tek toliko, evo da znamo da znamo i izaći i da budemo svjesni da moramo izlaziti iz neprilika u koje zapadnemo zbog, hajde ja ću reći, ili ne predviđenih ili aljkavih ili nehata ili nemara ili šta god hoćete. Međutim, naša je zadaća da nađemo rješenje i, evo mi ga pokušavamo na ovaj način naći i ja mislim da ono jeste primjereno ovom domu, ovim ljudima da kažu da znaju tražiti i rješenja iz težih situacija. Hvala lijepa. Gospodin Spasojević je htio da kaže nekoliko riječi, predsjednik komisije, koja je raspravljala.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, Evo ja da, prvo da kažem da nije samo riječ o amandmanima gospodina Llimova, nego ima i gospodin Šiljegović je podnio jedan amandman, ne znam da li ćemo i o njemu rapsravljati? A, što se tiče amadnmana gospodina Limova, prvo, mi moramo kao što je gospodin Jukić rekao, mi moramo donijeti zaključak da ponovo raspravljamo na komisiji o ovim amandmanima. A, ovdje kako sam ja dobio od gospodina Limova, on se čak nije ni pozvao na to da ovi amandmani idu na komisiju, on se pozvao na član 89. stav 2. a to je da brani direktno pred domom i tako smo dobili u ovom materijalu koje imamo. Dalje, prelistavajući ove amandmane, ja sam pronašao da smo mi raspravljali gotovo o svim ovim amandmanima, osim tri, riječje o privremenom lišavanju slobode. Amandmanom V osoba i, i umjesto IPTF da se... ovo smo sve ove amandmane raspravili gospodina Joze Križanovića, on je imao sve ove amandmane i odbili smo ih. Tako da ne znam da li za ovo, za ova tri amandmana kako da razriješimo a ove ostale smo, zasita imali i odbili smo ih. Prelistao sam i vidio sam da se radi o istim amandmanima.
Molim vas lijepo. Ja prihvatam, evo ja ću to sad reći vrlo javno pred ovim domom. Ja prihvatam da ste vi kroz druge amandmane drugih raspravljali o sadržaju koje tretiraju i amandmani gospodina Limova, ali je evidentno da amandmani gospodina 18 Limova nisu došli na komisiju i niko nema pravo da ospori poslaniku da njegovi amandmani dođu na mjerodavnu komisiju. To je ono što se desilo gospodinu Limovu i to je tačno, to je fakat, to je istina. Sad izlazimo iz te situacije i za mene to jeste važno. Kako izaći iz te situacije, da naš kolega Limov ne osjeti da ga je neko namjerno eskivirao, oprostite, sad ću vam reći, moram vam reći zašto. Pa gospodin Limov je jedan od rijetkih poslanika ovdje iz opozicije, da nećemo da osjeti neko ili da neko razmišlja o tome, da je gospodin Limov namjerno eskiviran. Ovaj dom mora da se jasno opredijeli, vezano za to i ovo jeste po meni rješenje. Da komisija uzme amandmane gospodina Limova, neka komisija predloži ovom domu da sve amandmane gospodina Limova odbijemo, Limov dalje ima pravo na Domu da raspravlja o svojim amandmanima i da otvori diskusiju i da se Dom odluči. Međutim, taj dio moramo da poštujemo i to mora da prođe kroz parlamentarnu proceduru, odnosno kroz institucije Parlamenta. Hvala. Gospodin Limov, izvolite.
Hvala gospodine predsjedatelju. Ja sam vas shvatio da branite u stvari dignitet zastupnika ovog doma i to nema personalnu konotaciju. U tom smislu, moja osobna je procjena da sam ja dobro postupio gospodine Spasojeviću, pozivajući se na ovaj članak 89. Ne vidim uopće potrebu vraćanja na zajedničku komisiju iz razloga što ta komisija nije, vjerovatno odgovorna. Upoznat sam da je Kolegij zauzeo stav da se vidi u čemu je ovdje bila gareška i ja osobno s te strane shvaćam to kao određenu sadisfakciju. Ja predlažem da mi danas usvojimo zakon u prvom čitanju, a da ja imam mogućnost, sukladno danas opetovanim amandmanima mogućnost da ih branim na Domu 4. i da na taj način izađemo, a da ne dovedemo u pitanje ni samu komisiju, bez obozira na sadržaj govora gospodina Spasojevića.
Hvala lijepo na razumijevnaju gospodine Limov i prvo se javio Halid Genjac, Halid se zapisao kad jeušao u ovu salu.
Samo da malo doprinesem, naime, ja sam član između ostalih ove komisije. Amandmane gospodina Limova mi smo imali pred sobom na komisiji, kao i amandmane gospodina Križanovića. Ja sam razumio da su to isti amandmani i da iz tih razloga nisu razmatrani amandmani gospodina Limova. Shvatili smo, barem ja da su dvije grupe amandmana podnijela dva delegata jedan iz jednog doma, a jedan iz drugog doma, da bi se, dakle, ja sam te amandmane gospodina Limova tekst amandmana koje je podnio imao pred sobom. Ne znam gdje je problem i mislim da je sasvim u redu ovo pozivanje na član, da se naknadno brane amndmani koji nisu prihvaćeni. Ja sam barem tako shvatio da nisu iz tih razloga razmatrani na komisiji jer su isti amandmani i da pređemo preko ovoga. Dakle, ti dva-tri amandmana, ako ih usvojimo biće pred zajedničkom komisijom usaglašavani i riješen problem. 19
Gospodine Filipoviću, izvolite.
Hvala vam ljepa. Htio bih pridonijeti i ja da se ovo proba razriješiti. Dakle, nesporno je i mi moramo čuvati dignitet svakog zastupnika koji je stavio pravodobno određene amandmane u određenom roku prema nadležnoj komisiji. Dakle, ovdje imamo istinu da je to učinjeno i istodobno imamo sad ovdje i predsjedatalja komisije zajedničke oba doma i člana komisije. Mene osobno bi zanimalo, da li je predsjedatelj komisije stavio adakta te amandmane gospodina Limova, jer on može praviti selekciju, jer on vodi po poslovniku sjednicu i on odlučuje da li su identični ili nisu identični ti amandmani, dakle, da li je to on ili uvaženi kolega Genjac, to je jedno pitanje. Drugo pitanje, volio bih vidjeti amandmane gospodina Križanovića, ukoliko ih je imao, kao što i hoću vjerovati ovo što govori gospodin Genjac i da možda napravimo stanku da usporedimo i jedne i druge amandmane i da vidimo ako je doista to u potpuno identičan tekst, onda je smiješno tražiti od zajedničke komisije da se ponovno očituje o amandmanima koje je ona, eventualno odbila, ali to opet ne isključuje pravo gospodina Limova o čim se amandmanima na jedan indirektan način, dakle, o tekstu sadržaju njegovih amandmana raspravljalo tamo da ih on pokuša braniti ovdje na Domu. Dakle, to ne isključuje njegovo pravo, ali ovo usporedba jednog i drugog teksta amandmana gospodina Križanovića i gospodina Limova bi nam dala puno jasniju sliku o tomu šta je to, da li je to uopće bilo nužno odmaknuti ili ne na raspravi zajedičke komisije. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Evo ja imam još jedan prijedlog kako bi iz ovoga izašli. Hasane, izvini molim te.
Dakle, vrlo kratko. Ja moram priznati da je ovo vrlo rijetka situacija. Pogotovo je rijetka i nejasna za ljude koji nisu bili prisutni i koji nisu učestovali u radu ove komisije o kojoj je riječ. Dakle, ove zajedničke komisije. Sada ja ako treba da se odlučujem o tome šta je bilo, imao bih nekoliko pitanja. Ja, ipak, hoću da probam razumjeti samo jednu stvar. Je li se na zajedničkoj komisiji konkretno raspravljao i zauzelo bilo kakav stav o amandmanima gospodina Limova. Moliom vas, ako se nisu spomenuli njegovi amandmani i nije o njima raspravljano, onda je stvar za mene jasna, vez daljeg uspoređivanja. Moraju biti razmatrani. Predlažem iz tog razloga, ne zato što je gospodin Limov član opozicije nikako, nego zato što je član Doma, zato što smo u tom domu svi jednaki, ravnopravni i što imamo jednako pravo da na vrijeme uloženi amandmani budu tretirani. Predlažem da zaključimo na sljedeći način, upravo kako je gospodin Limov predložio, da ne idemo sa zahtjevom prema zajedničkoj komisiji, nego da na drugom čitanju gospodin Limov ima priliku da obrazlaže svoje amandmane, a da se Dom odredi. 20 Ukoliko se dogodi da Dom prihvati neke amandmane na tom čitanju, koje nije usvojen na drugom domu, onda ćemo ići na usuglašavanje. Volim, ukoliko se dogodi. Ako se ne dogodi, onda nemamo šta. Mislim da je to jedini put i nema potrebe da mi sad prenosimo dalje bilo kakvu tenziju oko toga ili nervozu, a s druge strane bilo bi dobro zaista da se iz tehičkih razloga utvrde činjenice oko toga jesu li ti amandmani službeno dostavljeni na komisiju i ako nisu zašto nisu, samo radi budućnosti, inače ne radi prošlosti. Tako da mislim da ne trebamo dalje gubiti vrijeme oko ovih rasprava.
Hvala lijepa gospodine Čengiću. Za riječ se javio gospodin Bošoko Šiljegović.
Evo, pošto se prvi put javljam, pozdravljam vas. Ovdje danas sjedi predsjednik zajedničke komisije za odbranu i sigurnost, prvi zamjenik koji je bio na toj sjednici komisije, član jedan, član drugi. Odsutni subili opravdano gospodin Brka i gospodin Ante Spaić. Ja odgovorno tvrdim da amandmani gospodina Tomislava Limova ni u kakvoj formi nisu bili, Halide možda ste vi u kviru, evo amandmana gospodina Momčila Novakovića, evo amandmana gospodina Šefika Džaferovića i evo amandmana gospodina Joze Križanovića. Ukupno je na Komisji bilo 20 amandmana. Sjedica komisije je održana 20.4. i usvojeno na zajedničkoj komisiji 10 amandmana. Govorim da amandmani Tomaislava Limova zajednička komisija nije ni u kakvoj formi imala. Ja sam ih našao danas u klubu da su oni protokolisani 21. marta ili 17. niej bitno 31. itd. U pravcu da skratim priču, najprihvatljiviji je prijedlog gospodina Čengića, s obzirom da sam ja uložio jedan amandman u dogovru sa predstavnicima predlagača i OHR-a, vjerovatno će odmah biti usvojen zakon u različitom tekstu i bićemo prisiljeni da formiramo komisiju za usaglašavanje teksta zakona i iz tog razloga možemo amandmane gospodina Limova uzeti u obzir, čuvajući dignitet našeg kolege i da u drugom čitanju to sve usaglasimo.
Hvala lijepo. Ja mislim da je ovo razumo i mogli bi kazati da usvojimo ovaj zakon u prvom čitanju, a da u drugom čitanju gospodin Limov stekne pravo i ima pravo da brani svoje amandmane pred ovim domom. Ko je zato da usvojimo ovaj zakon u prvom čitanju? Ko je za? Sad. Hvala vam, evo jednoglasno i molim vas, morat ćemo i to glasati. Ko je zato da gospodin Limov, ne treba. Hvala lijepo. Sve je u redu. Samo nek je demokratija. 21 Ad.12. Prijedlog zakona o radu u institucijama BiH, prvo čitanje Ovo je prvo čitanje zakona, član 90. dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Prvo se vodi rasprava oneophodnosti i načelima na kojima je zakon utemeljen. Predstavnički dom je usvojio zakon u predloženom tekstu na 33. sjednici, održanoj 14.4. o.g. Otvaram raspravu. Ko se javlja za diskusiju? Niko. Ko je da usvojimo Prijedlog zakona o radu u institucijama BiH u prvom čitanju? Ko je za? Hvala lijepo.Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Prijedlog zakona o radu institucija BiH. Predlažem da obavimo raspravu o ovom zakonu i u drugom čitanju. Amandmana na ovaj zakon nije bilo. Javlja li se neko za riječ? Koliko ja vidim niko se ne javlja. Dakle, sad glasamo za zakon. Ko je zato da usvojimo zakon o radu, pa evo predlagač neće ništa da kaže, da usvojimo ovo. Ko je zato da usvojimo ovaj zakon o radu institucija BiH? Ko je za? Sad. Dakle, usvojili smo zakon jednoglasno u istom tekstu kao i u Predstavničkom domu. Hvala vam lijepo kolege. Ad.13. Prijedlog zakona o polaganju pravosudnog ispita u BiH, prvo čitanje Ovo je prvo čitanje zakona. Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije, koja je usvojila jedan amandman. Vodi se rasprava o neophodnosti i načelima, na kojima je zakon utemeljen. Predstavnički dom je usvojio zakon, također na 33. sjednici, održanoj 14.4. sa sedam amandmana. Otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Niko se ne javlja za riječ. Ko je zato da usvojimo ovaj zakon u prvom čitanju? Ko je za? Sad. Koliko ja mogu razumjeti i ovo smo prvo čitanje ovog zakona usvojili smo jednoglasno. Predlažem da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Vodi se rasprava o amandmanima i glasanje o zakonu. Novih amandmana nije bilo. Dali se ko javlja za riječ? Niko se ne javlja za riječ. Predlažem da usvojimo zakon o polaganljupravosudnog ispita BiH i u drugom čitanju. Ko je za? Sad. Hvala lijepo. Dakle, jednoglasno mi smo usvojili, dakle, ovaj zakon u ovom tekstu kako nam je predložen. Predstavnički dom je usvojio zakon sa sedam amandmana. Ptrebno je da predložimo članove, oformimo komisiju i potrebno je da naš dom predloži tri člana komisije, radi usaglašavanja teksta zakona. 22 Molim, idemo redom iz srpskog naroda, gospdine Radovanoviću. Iz reda hrvatskog naroda gospodine Spajiću? Hvala lijepa. Iz bošnjačkog naroda? Hvala lijepo gospodin Neimarlija. Naš prijedlog je, dakle, gospodin Šiljegović, gospodin Filipović i gospodin Neimarlija. Gdje je Boško otišao, recite m neka uđe. Gospodine Šiljegoviću, zaista mi je žao što ovaj parlament nije u stanju da radi bez tebe. Dakle, prijedlog je bio za ovu komisiju za usuglašavanje teksta. Gospodin Šiljegović, gospodin Filipović i gospodin Neimarlija. Ja stavljam prijedlog na glasanje. Ko je za ovaj prijedlog? Hvala lijepa. Usvojili smo i ovu komisiju. Ja sad kolege molim, posebno se obraćam našim prijateljima iz Ministarskog vijeća, da sad napravimo, obzirom da ćemo napraviti,obzirom da će biti i o Budžetu ozbiljnih rasprava, da napravimo jednu pauzu, pa da se osvježite da ne padnete u nesvijest, da se pripremite za ovu diskusiju, a da mi, evo malo se odmorimo i da koliko od prilike mislite da nam treba pauza. Ima li neki prijedlog? Je li dovoljno sat vremena? Puno. 45 minuta da mogu ljudi uljudno ručati. [[PAUZA]] ... na 14. tački dnevnog reda. Ad.14.Prijedlog Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2004. godinu Diskutujemo o prvom čitanju. Ovo je prvo čitanje zakona član 99. Dobili ste Budžet kao i izvještaj nadležne komisije, koja je usvojila dva amandana na Budžet, koji su istovjetni amandmanima usvojenim na Predstavničkom domu. Obzirom da prvo vodimo raspravu, obzirom da ovdje imamo kolege predstavnike Ministarskog vijeća i Ministarstva za finansije, ja mislim, evo, da čujemo prvo njih. Potom bi trebalo čuti odmah našu komisiju, koja se bavi ovom problematikom i da otvorimo raspravu. Hvala. Ja sam propustio, gospodin je Kumalić, zamjenik ministra za finansije. Izvinjavam se.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi poslanici i ostali prisutni, Kad govorimo o Budžetu za ovu godinu, moramo imati jednu činjenicu u vidu da se javna potrošnja u BiH kreće na nivou 60%,što je na dugi rok ne održivo. Obzirom da je krod drugih zemalja, koje su, također u tranziciji, kao i BiH javna potrošnja kreće od 23 prilike oko 40 do 45%. Uzrok ovako visoke javne potrošnje nije neka velika potrošnja, s obzirom da Budžet one svoje osnovne funkcije ne obavlja, praktično karakteristika budžeta svih nivoa državnog i entitetskog i nižih društveno-političkih zajednica je ta, da on, uglavnom obavlja fiskalne obaveze u ograničenom obimu. Pojedini budžeti, ala entitetski, djelomičo socijalni, dok ekonomsku funkciju, paraktično ni jedan budežt ne obavlja. Treba naglasiti da je Budžet za ovu godinu donesen na nivou budžeta, predlaže se na nivou prethodne godine, tako da je predviđeno za finansiranje institucija BiH 211, 968.000, a za servisiranje vanjskog duga 268.600.000. Odmah pada u oči da je ova cifra kad je u pitanju servisiranje vanjskog duga znatno niža nego prethodne godine, a to je rezultat niske cijene colara, niskog kursa dolara. Od toga na Federaciju otpada 166 miliona, a na RS 102 miliona kod izmirenja ovih vanjskih obaveza u 2004. godini. Svega planirani Budežt za 2004. godinu, odnosno Prijedlog budžeta iznosi 480.568.000. Da napomenem, što često se ne uzima u obzir, temeljno ograničenje za budžetsku potrošnju institucija BiH u 2004. godini predstavljaju proporcije utvrđene dopunsim memorandumom o ekonomskim i finansijskim politikama za BiH za 2003. i 2004. godinu. O čemu se tu radi? Znači, dopunski memoandum je vezan za Stend bay aranžman po osnovu koga MMF određuje ukupne okvire javne potrošnje, prevedeno na obični jezik, znači da rebalans budžeta za 2003.godine,za finansiranje institucija BiH, mora biti ravan budžetu, Prijedlogu budžeta za 2004. godinu. Transferi entiteta su povećani, ali samo za 4% koliko je predviđen rast bruto društvenog proizvoda u 2004. godini. Mi očekujemo da će biti žestokih pitanja zašto se kasni sa Budžetom. Stvarno i mi i nama je to, da tako kažem, neprijatno, jer Budžet po pravilu je trebao biti usvojen u prethodnoj godini, znači najkasnije u decembru 2003. godine. Međutim, postoji niz faktora, dopunski memorandum sesije koji je radio MMF je završio 18. decembra 2003. godine, a bez MMF-a mi, jednostavno, nismo u stanju dati prijedlog budžeta. Nadalje, nisu bili doneseni entitetski budžeti, tako da je sporazum sa entitetima o finansiranju institucija BiH i servisiranju vanjskog duga postignut tek 4.2.2004. godine. Kad se uzmu ove činjenice u obzir, onda će se vidjeti da Ministarstvo finansija tu stvarno nije moglo ništa da učini, jer je Ministarstvo finansija Prijedlog budžeta za 2004. godinu imalo u septembru mjesecu, ali je trebalo da prođe ove procedure usaglašavanja. Kad govorimo o tom prijedlogu, da napomenem da su budžetski korisnici tražili znatno veća sredstva, tako da je njihovi zahtjevi su se kretali 345,9 miliona, što je više za 134 miliona nego što je dopušteno dopunskim memorandumom MMF-a. Ja ne znam, možda je najbolje da sa ovim praktično još jednom ponovim da ovaj prijedlog mi Domu predlažemo da se usvoji ovaj prijedlog i u prvom i u drugom čitanju, a vjerovatno kroz diskusiju, neka posebna pitanja ćemo još odgovarati, da ne govorim više. 24
Prvo da usvojimo sad zakon u prvom čitanju i, evo da glasamo o tome da usvojimo zakon u prvom čitanju, pa da onda pređemo na diskusiju po članovima, odnosno da diskutiramo i o amandmanima i konkretno o zakonu. Pa zato molim da kolege glasaju, da glasamo o tome prihvatamo li Prijedlog budžeta institucija BiH, da usvojimo u prvom čitanju. Ko je za? Imamo ovako, rezultati su glasanja – 11 za – 1 je suzdržan. Dakle, mi smo usvojili ovaj budžet u prvom čitanju. Hvala vam kolege. Da pređemo na raspravu o Budžetu i članovima Budžeta, pa bih zato molio komisiju, predsjednika komisije da iznese stavove, naše komisije našeg doma. Izvolite kolega Spasojeviću.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, predstavnici Ministarskog savjeta, dragi gosti, Želim da kažem da smo mi, raspravljajući na Komisiji za finansijske i administrativne poslove Doma naroda, koja je održana 20.4. poslije rasprave usvojili Prijedlog ovog budžeta sa ova dva amandmana, koja su, također usvojena na Predstavničkom domu i koja su postala sastavni dio Prijedloga ovog budžeta i mislim da o njima nećemo raspravljati. Vjerujem da je predsjedavajući gospodin Pamuk govorio o amandmanu gospodina Genjca, koji je naknadno došao i koji Komisija nije raspravljala i ne znam, vjerovatno će gospodin Genjac kad dobije riječ o njemu i dati konačno obrazloženje svog amandmana, a tu su i predstavnici Ministrskog savjeta, predstavnici i trezora i Ministarstva finansija i oni će dati odgovor na taj amandman, a i mi smo tu da konačno o tome damo riječ. Što se tiče samog Budžeta i gospodin koji je bio ispred mene i on je rekao da je Budžet imao nekakvih svojih ograničenja, koja je morao da se u okviru tih ograničenja kreće i meni jedino i to sam postavio na Komisiji, a i sad bih želio da to postavim. Malo me zabrinjava da ove institucije koje su nove, koje su donesene na nivou BiH, da one imaju male svoje budžete u okviru svojih institucija i sad, vjerovatno su to neka inicijalna sredstva, kako je ovdje objašnjeno, koja će kasnije da bi dobili, koliko mi je to objasnila jedna gospođa iz ekonomske struke rekla da bi ti predstavnici trebali da dobiju samo svoje partije, pa kasnije će oni to nadopunjavati svojim, bitno je da su ušli u raspodjelu Budžeta, a kasnije bi to oni, na adekvatan način i dopunjavali to. Što se tiče samog ovog budžeta, mislim da je u ovom momentu ovo i neka realna situacija, koja ne može ići ni nešto mnogo više, ni nešto mnogo manje, nema nekih stavki koje puno odudaraju i mi smo obraničeni što se tiče samog uzimanja iz budžeta entiteta, ograničeni smo samo da smo mogli uzeti po 4% više nego što smo to mogli uzeti prošle 25 godine, odnosno na bazi rebalansa budžeta od prošle godine, tako je i pravljen ovaj prijedlog budžeta za ovu 2004. godinu. Jedine primjedbe koje smo imali, a to je gospodin objasnio da smo, da imamo drastično kašnjenje Budžeta u ovoj godini i razlozi donekle mogu biti i opravdani za kašnjenje ovog budžeta, međutim, to ne smije da bude u narednim godinama, da se nađe mehanizam, kojim će se iznaći mogunost da svaki budžet koji bi trebao da se usvoji, u svakoj normaloj zemlji treba da se usvoji do 31. decembra da se ulazi u narednu godinu sa poznatim budžetom i poznatim rasporedom budžeta i mi smo to u svojim zaključcima rekli, pored, znači ova dva amandmana koja su usvojena u Predstavničkom domu, postoje i, Komisija je većinom glasova podržala ovaj zakon, Komisija je jednoglasno usvojila amandmane koji su postali sastavni dio teksta i, Komisija je, također prihvatila sljedeće zaključke uz Prijedlog budžeta: a) Komisija podržava zaključke Predsjedništva BiH, dostavljene uz Prijedlog budžeta BiH i međunarodne obaveze BiH za 2004. godinu i Prijedlog zakona o izvršenju budžeta i međunarodnih obaveza BiH za 2004. godinu. b) Komisija pedlaže da se iz budžetskih rezervi osigura dodatna sredstvaza finansiranje rada Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH i Kancelarije oficira za vezu u Hagu, kako bi se obezbijedilo da navedene institucije rade u potrebnom kapacitetu. c) Komisija izražava nezadovoljstvo i protest zbog kasnog donošenja, podnošenja u parlamentarnu proceduru Prijedloga budžeta BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2004. i Prijedloga zakona o izvršenju budžeta BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2004. d) Komisija konstatuje da je Prijedlog budžeta BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2004. godinu sačinjen po principu automatizma i ranije stečenih pozicija pojedinih institucija, kao što je, npr. CRA i drugo što je neophodno promijeniti. e) Komisija preporučuje da se prenosom pojedinih nadležnosti entiteta na državu BiH, pri čemu se formiraju nove dražvne institucije poštuje princip racionalnosti, tako da se prijenos vlasti sa jednog na drugi ne rezultira povećanjem, već smanjenjem troškova. f) Komisja predlaže Domu da obaveže Savjet ministara BiH i da hitno, a najkasnije do 30.09.2004. godine, izradi i dostavi u parlamentarnu proceduru zakon o platama i ostalim nadoknadama budžetskih korisnika na nivou BiH. Znači, Komisija je prihvatila prijedlog i predlaže Parlamentu da se usvoji Prijedlog ovakvog budžeta uz dva amandmana, koja su prihvatanjem komisije postali sastavni dio, znači ovog budžeta i ove prijedloge zaključaka, koje sam sad pročitao. Hvala vam. 26
Hvala lijepa gospinu Spasojeviću. Amandmane na ovaj zakon 2 amandmana na ovaj zakon imao je gospodin Genjac. Vi ste dobili te amandmane. Ja molim gospodina Genjca, ukoliko smatra da ima potrebe da objasni ove svoje amandmane, neka izađe i neka to uradi. Izvolite gospodine Genjac.
Poštovani prisutni, Moji amandmani se odnose na ured oficira za vezu u Hagu. Naime, poznato je da tamo postoje tri ureda, ured bošnjačkog, ured srpskog i ured hrvatskog oficira za vezu. Poznto je da u Budžetu institucija, odnosno u Predsjedništvu postoji stavka namijenjena za rad oficira za vezu u Hagu. Ja sam, baveći se time, ustanovio da je sredstva koja su bila prošle godine određena Budžetom, da nisu bila dovoljna za rad ovih oficira i da je ove godine od prilike predviđena ista cifra koja je bila i prošle godine, što znači da će se i ove godine pojaviti se manjak. U međuvremenu je Komisija razmatrala ovo pitanje, nadležna komisija i našeg doma i Predstavničkog doma i oni su uočili, također taj problem i predviđeno je zaključcima Komisije da se iz sredstava rezervi nekad osiguraju ta sredstva,koja će biti, evidentno potrebna za rad oficira u Hagu, oficira za vezu u Hagu. Ja sam imao priliku da vidim jedno pismo, koje je tužiteljica Karla Delponte dostavila Predsjedništvu BiH, negdje 10. marta 2004. godine, u vrijeme kada se radila preliminarna verzija Budžeta i kad je tužiteljica upozorila da je bitno za rad Tužiteljstva i ispunjavanje mandata, koji mu je dodijeljen od strane UN, da i dalje se ima mogućnost zasebnog surađivanja sa svim stranama u sukobu iz '90.-tih godina u BiH i da je radi toga neophodno sačuvati neprestalni rad trojice oficira za vezu i, naravno, tužiteljica očekuje da će se pobrinuti i Parlamentarna skupština i Predsjedništvo da svaki ured za vezu ima dovoljno sredstava za održavanje istog nivoa podrške, koja se tom tužiteljstvu, dakle, od strane oficira za vezu i do sada pružala. Iz tih razloga, imajući sve to u vidu i spremnost i komisija i Predstavničkog doma da se iz sredstava rezerve namaknu ta sredstva, ja sam držao za shodnim da se i, kad se svi ti novi momenti imaju u vidu, da se i u Budžetu konkretno stavi ta stavka, ukoliko je moguće iz sredstava rezervi da se opredijeli i da umjesto što je predviđeno 1,628.340 KM, da ta stavka iznosi 2,171.238. Ta potrebna sredstva ja sam predvidio, gledajući u Budžet uz sve rezerve, koje znam da postoje na toj stavci rezervisanja, da se namaknu na taj način da se sredstva rezervi umjesto 4,600.000 umanje i iznosi 4,057.000 po čemu se svaka pojedinačna stavka u rezervisanjima proporcionalno smanjila, proporcionalno smanjenje ukupne stavke. Mislim da je to obrazloženje dovoljno što sam imao namjeru i, naravno, volio bih da se i predlagač Budžeta očituje o ovome, a ja sam zainteresiran da se uredu oficira za vezu osiguraju sredstva potrebna za njihov rad. Hvala lijepo. 27
Izvini gospodine Genjac, ima li potrebe da odmah sastaviš sa ovim drugim, ili ćeš amandmanom, ti imaš dva amandmana. Hvala lijepo. Ja bih volio da čujem stav predlagača Budžeta. Pa neka on kaže, predlagač Budžeta pa vi onda diskutujte ko ti brani. Ministre, on treba, mi diskutanti mi moramo čuti njegov stav, pa ćemo onda.
Ne osporavam ni kvalitet amandmana, ni potrebu za uvećanjem sredstava. Međutim, poslovnički intervenišem, u slučaju, na osnovu člana 89. tačka 3.a. podnosilac amandmana, poslije obrazloženja novih saspekata, predsjedavajući Kolegija ovog visokog doma je dužan da obavi konsultacije sa svojim zamjenicima, da uvaži nove amandmane u slučajevima novih okolnosti i tek tada poslovnički možemo da krenemo u proceduru razmatranja amandmana. Pa vas molim da ispoštujemo ovaj poslovnički dio i da vi kao predsjedavajući obavite konsultacije, a tek onda možete pozivati predstavnika Savjeta ministara i da raspravljamo o moguće o amandmanu.
Prihvatam primjedbu. Hvala gospodinu Bošku. Boško, upravu si. Evo, gospodin Jukić i ja ćemo se povući pa ćemo, dajem pauzu pet minuta i onda ćemo se dogovoriti. [[PAUZA]] Slijedeći poslovničku odredbu, evo ja ću vam iznijeti odluku Kolegija. Obozirom da je Predstavnički dom u ovom svom amandmanu II usvojio da pod tačkom b) Komisija predlaže da se iz budžetskih rezervi osiguraju dovoljna sredstva za finansiranje rada kancelarija za reviziju i finansijsko poslovanje institucija BiH i kancelarije oficira za vezu u Hagu, kako bi se obezbijedo da navedene institucije rade u potrebnom kapacitetu. Dakle, taj amandman je usvojen, usaglašen i ja mislim da ga je prihvatio predlagač Budžeta i mi mislimo da za ovaj amandman, da ovaj amandman ne treba diskutovati i ne treba, nije potrebna rasprava i da se ne može usvojiti. To je jednoglasna odluka Predsjedništva. Hvala lijepo. Nastavljamo rad sa, gospodin Genjac.
... ima mandat da prihvati ili ne prihvati podnošenje amandmana, jer podnošenje amandmana je uslijedilo nakon zasjedanja komisije. Ja sam se pozvao na određene nove okolnosti i Kolegij može ili ne mora prihvatiti te nove okolnosti, dakle, podnošenje amandmana novog uvažiti nakon sjednice Komisije. Ne prihvatiti, i ne prihvatiti amandman, pogotovo mislim da je obrazloženje time što je Predstavnički dom prihvatio da se iz sredstava osigura rezerva i ovo dodatno, zbog toga da ovaj amandman se ne prihvata, upravo, taj zaključak Predstavničkog doma potvrđuje potrebu amandmana ove vrste. 28 Dakle, ja ne diram u suvereno pravo Kolegija da prihvati ili ne prihvati podnošenje amandmana. Vi ste odlučili da ne prihvatite i ja to poštujem.
Mi smo raspravljali i mislimo da ne postoje novi aspekti i da je ovo, ovom odlukom Predstavničkog doma i ovim amandmanom koji je usvojio Predstavnički dom, sasvim dobro regulisano. To je stav Kolegija. Hvala lijepo. Izvolite.
Naravno, Kolegij ima pravo da donosi odluke, ali ja želim iskoristiti moje pravo kao člana ovog doma da kažem da smatram da na ovaj način nismo riješili problem, a nismo ni potvrdili da postoji jedna jedinstvena linija unutar institucija BiH, kad je u pitanju ova materija i ovaj današnji stav Kolegija potvrđuje samo jednu očitu divergenciju u odnosu i ponašanju. Ja se bojim da bi se ovim moglo razumjeti, kako, zapravo institucije BiH i nisu baš jako zainteresirane, kažem, bojim se, nadam se da tako nije, nisu baš jako zainteresirane da li postoje dovoljno dobri uvjeti za rad oficira za vezu pri Haškom tribunalu. Da samo radi razumijevanja podsjetim. Predsjedništvo BiH, prema onome do čeg smo došli, dakle, zvaničo i oficijelno jedinstveno utvrdilo nivo sredstava za urede oficira za vezu pri Haškom tribunalu na cifru od 2.272.000 i još nešto, a onda je ta cifra na Vijeću ministara, kako se to inače događa, pošto tamo neko sjedi, a neko ne sjedi i neko malo glasnije, neko malo manje glasno viče daj, znamo mi dobro kako idu te stvari. Ljudi koji su pri Haškom tribunalu nemaju mogućnost da sjede na Vijeću ministara. Oni nisumogli imati priliku da kažu svoje argumente direktno na Vijeću ministara i Vijeće ministara krešući stavke, jednostavno je skinulo i ovu stavku, jer joj se učinilo malo dalje od nekih drugih stavki i malo manje glasniji zahtjevi nego za druge stavke. A, sada ponašajući se po nekoj vrsti poluinercije, naše kolege u Predstavničkom domu su, upravo uradile ono što je jedno loše solomonsko rješenje, a to je, smatramo da treba, ali, evo nećemo reći koliko treba, pa ćemo to kao nekakve prioritete, pa ćemo to ponovo nekad naknadno raspravljati i razmatrati i sada naš uvaženi Kolegij nastavlja tu inerciju. Smatramo da treba, a ne znamo kako treba. Prijedlog gospodina Genjca je, ako hoćete nove okolnosti, jedna svakako od novih okolnosti je i odluka Predstavničkog doma. U ovoj stvari to sigurno jeste. Dakle, jer i Predstavnički dom je zauzeo jedan, pod navodnicima, neodređen stav, formalno podražva potrebe, a stvarno ne odlučuje o iznosu. Dakle, u ovom slučaju, naš kolegij se ponaša na isti način i tako ostavlja jednu stvar do kraja otvorenom i ne riješenom, pa onda iz toga se može zaključiti da, eto nek se ovi gore snalaze, neki će reći da i onako imaju puno, drugi će reći vjerovatno i oni samiće reći da im je malo, mislim da je u suštini pitanje u sledećem. 29 Koliko ja razumijem, ta sredstva koja se tamo troše,ipak se moraju opravdati i ona se odobravaju nakon što se ostvari trošak. U tom smislu, mislim da to ne bilo opterećenje za Budžet, pogotovo ne bi bilo direktno opterećenje onima i nema nikakve dileme da će i ovaj prijedlog budžeta, odnosno ovaj budžet kakav god bude utvrđen, doživjeti u toku godine promjene i dalji rebalans, sasvim sigurno, jer neke od institucija koje već sada postoje će trebati puno više para, a obećali smo da ćemo uspostaviti nove BH institucije i još nismo, a trebat ćemo je uraditi da bismo stigli ove obaveze prema evropskoj zajednici. Dakle, iz svih ovih razloga, meni bi bilo drago da se Kolegij odlučio drugačije. Međutim, kako ste vi zauzeli stav, ja samo želim da kažem da nisam siguran da smo o ovoj stvari odvagali najbolje i mislim da bi bilo dobro da najmanje što treba da uradimo je, da, zaista, zauzmemo stav da treba osigurati sredstva, koja je Predsjedništvo predložilo, pa sada ili u ovom rebalansu ili nekom narednom rebalanlsu. Dakle, ne bih se zadovoljio sa jednom općom kvaliflikacijom i općim zaključkom koji je donio Predstavnički dom. Konačno, mi smo kao dom ravnopravni ovom drugom domu i mislim da mi imamo mogućnost da radimo na način kako odlučimo da bi bilo još bolje. Hvala lijepo.
Hvala. Mismo se koristili našim poslovničkim pravom i svi imamo različita mišljenja i možemo imati različita mišljenja. Mi mislimo u Kolegiju da se ovo se može ispraviti i riješiti kroz rebalanst, znači kao i sve mnoge druge stvari rješavaju i ja mislim da je odluka Predsjedništva, odnosno Kolegija ovog doma, kakva takva je, a sad insistirati ili diskutovati o promjeni odluke Predsjedništva u ovom momentu, nije, može se diskutovati samo jasno, ali mislim da je to odluka koja je za nas konačna. Hvala lijepo. Uvažavam ja sve stavove i sva mišljenja, međutim, evo da pređemo na raspravu o budžetu. Izvolite gospodine Limov.
Predsjedatelju, ja naravno neću posebno komentirati činjenicu da nakon 115 dana proteka godine, imamo danas prigodu raspravljati i odlučiti o Proračunu. Inače kao što reće uvodničar, to je normalno da činimo do 31.prosinca prethodne godine. Što se mene osobno tiče, uz prkos sam onoj želji kolege Spasojevića da u narednom razdoblju, narednim godinama ne dođemo u istu situaciju, ja na žalost moram izraziti uvjerenje da će tako biti i da mi na razini BiH nečemo imati da tako kažem normalan proračun, dokle god rješenja u njemu budu presudno ovisila s jedne strane od inditeta i s druge strane od međunarodne zajednice, prije svega MMF-a i Svjetske banke i drugih subjekata koji nas ograničavaju i usmjeravaju u onom smislu u kojem je gospodin Kumalić govorio, a vezano za odgovarajuće procente. U nizu pitanja koje je moguče pokrenuti u jednom kritičkom odnosu prema predloženom Proračunu, ja ću samo javno ovom prigodom izraziti svoju sumnju u to, da ovaj proračun može biti dovoljna finansijska podloga provedbi reformskih procesa koje 30 moramo realizirati iako ti reformski procesi slažemo se svi, nemaju alternativu. Kada ovo govorim, imam na umu činjenicu da reforme nisu bezplatne. One koštaju. Mi primjerice, trebamo u naredna dva mjeseca, formirati dvadesetak institucija na razini BiH. Te se institucije moraju isfinansirati. Danas smo se dogovorili oko usvajanja Zakona o policijskim službenicima. Vidjeli smo tamo u završnim odredbama u obrazloženju, da i taj proces zahtjeva odgovarajuća sredstva. Bilo bi dobro da u buduće kad dobivamo prijedloge određenih zakonskih rješenja, obavezno to imamo i nominalno da tako kažem ili barem okvirno da znamokoliko će to koštati jer biz toga čini mi se da ćemo doći u situaciju da veoma lijepe namjere ne budu finalizirane kroz stvarno provođenje reformi ili drugim riječima da te reforme ostanu samo u papirnatoj fazi. Ja ću ovom prigodom posebno naglasiti primjer SIP-e, za koju je predviđeno 6 miliona i 600 tisuća i nešto malo više sredstava za ovu godinu, a već je objavljen podatak, njihovih potreba od tridesetak miliona. Može se iz ovoga izvlačiti različiti zaključci, ali je činjenica da sa ovim sredstvima mi objektivno taj projekat od izuzetne važnosti ne možemo realizirati i novac je ključna prepreka realizacije tog projekta. Bojim se da slučna sudbina čeka i druge institucije, posebice one koje ćemo tek formirati i u tom smislu se slažem sa stavom naše komisije, da same reforme i uopće izgradnja središnjih institucija trebaju kao jedan od elemenata imati i racionalizaciju naše državne uprave, a ne da se dogodi da praktično mi, institucije na razini države finansiramo kao dodatno još opterečenje. Drugim riječima, dakle kada prenosimo nešto sa entitetske razine na državnu, onda u tom segmentu treba i rasteretiti entitetske proračune na način da jednostavno dobijemo i racionaliziramo svoje napore u pogledu izgradnje središnjih institucija bez kojih evidentno nema istinskog reformskog procesa. Ja osobno sam veoma skeptičan u ovom pogledu, i volio bih a sjećam se od prilike stavova kolege Spasojevića prošle godine, i volio bih zaista da naredne godine, na ovu temu razgovaramo drugačije, sa više argumenata i da ne bude glavna stvar to što smo zakasnili, nego jednostavno da stvorimo pretpostavke i tu odgovornost snosi i dio međunarodne zajednice, koja zaista treba imati razumjevanja u smislu potreba, naših potreba finansiranja cjelokupnog procesa približavanja euroatlanskim integracijama. Kad kažem međunarodne zajednice, mislim prije svega na ove finansijske institucije, Međunarodni monetarni fond, Svjetsku banku, dakle one koji nas ograničavaju, s kojima inače kroz sten baj aranžmane itd. ovaj, reguliramo ova pitanja, jer jednostavno BiH na žalost, nije samoodrživa u ovoj fazi, ali nam treba maksimalna pomoć i razumjevanje s njihove strane da što prije dođemo u situaciju da sami možemo izfinansirati ono što je neophodno i što je u dogovoru sa njima i planirano. Naravno, izražavam svoje žaljenje, što nije u ovom proračunu na odgovarajuči način, našao svoje mijesto primjerice Koridor VC o kojem smo i mi prošle godine govorili. Kažem, nije na odgovarajuči način, po mom dubokom ubjeđenju. S druge strane, ne ulazeći i slažući se sa načinom na koji ste vi, članovi Kolegija trasirali put izlaska iz ove situacije, vezane za amandmane gospodina Genjca, želim reći da inače treba dobro proanalizirati činjenicu da i ova sredstva a pretpostavljam da će biti rješenje u 31 ravni zahtjeva koje je iznio gospodin Genjac, ali ipak je simptomatično da ta sredstva predstavljaju gotovo trećinu sredstava koje je za ovu godinu dobio na raspolaganje Parlamentarne skupština BiH, sa 131 uposlenim od 31.12 prošle godine, ili prelazi trećinu sredstava samog Predsjedništva. Dakle, u tom pogledu zaista, da ne govorim o tome, da ja osobno mislim da nije dobar odnos sredstava kojima raspolaže Predsjedništvo i Parlamentarna skupština. Mislim dakle da, a veoma često i gospodin Jukić je to danas spominjao, vezano za aktivnosti medija u tom pravcu. Ništa ne treba kriti, ali evo činjenice govore da zaista Parlamentarna skupština BiH ima ne znam 6 miliona, da SIP-a recimo ima 6 miliona, a da tri časnika...,a sam također bio ovaj, imao prigodu biti u Hagu, cijenim taj posao izuzetno važnim, ali smatram da na određen način ako se već traži da odobravamo, posebice da odobravamo povećanje sredstava, treba nači načina da dobijemo i odgovarajuče informacije u tom smislu. Znači broj uposlenih, kvadratura tamo koja se koristi itd. Mislim da se u tom pogledu mogu stvari i više racionalizirati. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Limov. Javlja li se još neko za riječ? Ima li potrebe da gospodine Jukiću, hočeš izaći za govornicu? Izvolite. Spasojeviću, jes li i ti htio?
Gospodine predsjedatelju, ja ću nekoliko načelnih primjedbi, odnosno svojih ocjena Proračuna institucija BiH. Proračun vidimo da je u odnosu na znači ovih planiranih, na realiziranih prošle godine, smanjen za nekih 10%, što je samo po sebi jasno da nećemo zadovoljiti potrebe institucija BiH uključivo i vanjski dug BiH. Međutim, čuli smo isto tako od predstavnika Vijeća ministara, Ministarstva financija, način na koji je proračun dogovoren, koji su elementi koji su bili presudni za njegovo sastavljanje i meni ipak, neke stvari nakon tog pojašnjenja ponovo nisu jasne. Tako npr. u tablici bilansu prihoda, imamo značajna smanjenja na nekim stavkama. Ne znam koja su tu pojašnjenja, npr. izvanredni prihodi u tablici 2 pod A 6 smanjenje za nekih značajnih 20-tak%, neki stavki čak i skoro prepolovljeno. Ne znam zašto ta smanjenja? Nisu značajno, ne sudjeluju značajno u ukupnom prihodu, ali ipak značajna smanjenja. Zatim, vidimo da ono što su tekuće potpore u novčanom obliku, znači ...i neke potpore nisu značajno smanjene, čak su povečane neke, što opet govori o jednoj vrlo lošoj zapravo strukturi cijelog proračuna. To su one stvari koje zapravo trebaju zabrinjavati. Ja ne znam kako idu razgovori sa predstavnicima ili premijerima vlada entiteta, ali očito da ne idu kako bi trebalo, jer već je evo kraj četvrtog mjeseca, a mi tek sad razmatramo Nacrt proračuna, odnosno Prijedlog proračuna. Vidimo da je ovo što je ovde napisano, kako ja čujem dogovoreno davno prije. I ne znam koji je onda razlog za ovoliko kašnjenje, ako je dogovoreno da to bude 4% povećanje, koliko je planiranih .....itd. onda je to trebalo biti opet, bilo je jasno i prije mjesec dava, tri itd. ne znam zašo ovoliko kasnimo. 32 Nadalje, ukupni iznos za financiranje institucija BiH od planiranih 212 zaokružiću miliona maraka, svakako je nedovoljan i naravno ovde i stoji i vidimo da nsiu uključene sve institucije BiH. Znači ovo je proračun koji sad radimo, nije proračun koji mi stvarno trebamo očekivati da bude realiziran baš ovako kako piše, i to je osnovi razlog mog stava po amandmanu gospodina Genjca. Bez obzira da li je proceduralno uredu ili nije, mi o tome možemo dogovoriti i drugačije. Dakle ovaj Dom uvijek može razgovarati o svom poslovniku a i drugačije dogovarati itd. ali smatram da zbog toga što mnoge stvari ovde nisu definirane, zapravo institucije koje su formirane, koje počinju raditi, nemaju mijesta u proračunu redovitom, nego su ovamo navedene da su za njih osigurana inicijalna sredstva, naravno opet vrlo okvirno planirana jer su sasvim je jasno, nedostatna. Biće nekoliko puta možda i deset puta veća od ovih ovde napisanih, prema tome, mislim da je prilika kad bude rebalans proračuna, ja očekujem da će biti vrlo brzo, da tada se ispeglaju i još neke druge stavke, a i ovo što je bio predmet amandmana gospodina Genjca. Ovde me jedino raduje jedna stvar. A to je čuli smo koje pojašnjenje da su ovogodišnje naše obveze prema vanjskom dugu, značajno manje. Ali to je zbog stečajnih razlika. Ovog puta nam se posrečilo. Međutim, ako nam ...vanjskog duga utječe u ovolikom postotku u ukupnom našem proračunu BH, onda je pitanje šta ako se dogodi drugačije, što je za očekivati. Drugačija stečajna razlika kontra našeg interesa, dakle na štetu. Kako ćemo naći sredstva da to isfinanciramo itd. Kad ovo govorim, onda samo govorim o tome koliko su ova sredstva stvarno mala, a zapravo su nam stvari koje financiramo, obaveze koje financiramo vrlo jasno određene i ima vrlo malo prostora za bilo kakva pomjeranja i ne znam neka kombiniranja da se zadovolje potrebe itd. Isto tako, bili smo svjedoci kad smo imali dva zasjedanja prije ovog, dakle prije od prilike mjesec i po dana, dok su baš u vrijeme zasjedanja, opet to nije slućajno naravno, imali smo određene i procvjede(?) ispred ove zgrade itd. vjerovatno i čak sam uvjere, ne samo vjerovatno, uvjeren sam da su ljudi i opravdani, međutim ne znam da li je bila prava adresa? Ja mislim da nije. Zašto? Zato što institucije BiH nemaju uopće planiranih sredstava za te i slične namjene. Dakle za poticaje i premije u poljoprivrednoj proizvodnji. EU je pitanje poljoprivredne proizvodnje i politike digla na razinu unije, dakle Brisla a evo mi pokušavamo to rješavati na nekim drugim nižim razinama od državne. Dobro, to su naši problemi. Da zaključim. Mislim da planiranje ovog proračuna je zapravo ovo je malo teška kvalifikacija, ali zbog sticaja okolnosti, sa dosta improvizacija jer smo u takvom trenutno stanju, da zapravo ne možemo realno planirati jer ono što nam treba zapravo vrlo malo zavisi od nas, od institucija BiH, nego zavisi od Međunarodnog monetarnog fonda, od dogovora sa entitetsim vladama, naravno od nas u onom dijelu kad smo formirali neke institucije, da ih stavimo u funkciju. Ovde je jedna od njih planirana da počne sa svojim radom, da .....direktno neizravno oporezianje, međutim kako ja imam informacije, a opet nemam dovoljno informacija naravno, ima određenih problema i kašnjenja itd. i mislim da bi bilo vrlo važno, zapravo važno je sigurno pitanje da se ove institucije, a naročito ova koju sam zadnju spomenuo, a tiče se i važna je za prihode u BiH, za poboljšanje finansijske discipline, da se što prije stavi u funkciju. Da se stavi u funkciju i SIP-a, da se stavi u funkciju i novoformirana Obavještajno sigurnosna agencija itd. i to će biti sigurno 33 značajne pretpostavke za bolje i kvalitetnije ubiranje svih javnih prihoda, a naravno i prihoda BiH. Evo, ja ne bih zbilja duljio jer nema ni potrebe oduzimati vrijeme. Smatram da smo danas ovde raspoloženi usvojiti ovo što je predloženo i to da budemo opet i operativni. Mislim da je to i najsvrsishodnije, bez izmjena da barem u četvrtom mjesecu dobijemo, krajem četvrtog mjeseca dobijemo proračun za tekuću godinu. Mislim da bi bilo stvarno malo neodgovorno i onda bi gospodin Limov i ostali ljudi koji nisu članovi parlamentarne vićine imali dodatno razloga govoriti o ovim rokovima. Hvala.
Hvala lijepo kolega. Javlja li se još neko za riječ? Gospodin Čengić.
Elektronika opet ne radi.
Kako ne radi
Jeste, kad ja dignem ruku, onda radi elektronika.
Uvijek treba neko vrijeme.
Hvala na informaciji. Gledajući ovaj Prijedlog budžeta, ja sam pokušao malo posmatrati ovu stavku koja je ovako vidno naznačena u bilo kojoj instituciji kao stavka broj 1. To je plaća zaposlenih. Ja imam pitanje, prije bilo kakve diskusije za predstavnika predlagača, da mi dadne preciznu informaciju o broju zaposlenih. Sad odmah, ovog časa da dadne. Ovo nije poslaničko pitanje, nego pitanje vezano za diskusiju oko budžeta. Broj zaposlenih u Predsjedništvu BiH, Parlamentarnoj skupštini BiH, CRA, Ministarstvu sigurnosti, Ministarstvu pravde i Centralnoj banci. Ako Centralnu banku nemaju, to mogu odvojiti. Dakle broj, ukupno zaposlenih, na koje se odnosi ova stavka plaća. U Predsjedništvu, u CRA, Parlamentarnoj skupštini, Ministarstvu sigurnosti i Ministarstvu pravde. Kad dobijem odgovor, onda ću se javiti za diskusiju.
Hvala gospodine. Ja molim kolege iz Vijeća ministara ukoliko raspolažu u ovom momentu tim podacima, da ih iznesu, da ih daju ili ukoliko, jer najvjerovatnije kod sastava budžeta, to morate imati je li. 34 Ja, dok Hasan čeka odgovor, izvolite gospodin Kumalić, zamjenik ministra.
Ukupan broj zaposlenih u institucijama BiH je 31.12. 2003.godine, bio 4.240. Ako se posmatra pojedinačno, ja nisam baš najbolje zapamtio. Recimo Parlamentarna skupština 120. Predsjedništvo, 98. Ustavni sud 38. Samo polako. Ministarstvo pravde, 103. Ministarstvo sigurnosti, 60 ljudi.
Pa za te planirane se mora proračunati
Trenutno, zaposlenih 4240. Ja ovde imam podatak sa 31.12. 2003. Ministarstvo sigurnosti, 60. Ministarstvo pravde 103, šta vas još interesuje?
CRA
Samo malo, Regulatorna agencija, 78. Kad sam već ovde se zatekao, evo ovaj, samo da kažem da je tačno da plaće nisu jednake kod svih budžetskih korisnika, da je trend takvoj politici davalo ove međunarodne organizacije, tako da je ova konkretno Regulatorna agencija, ona odudara. Njihovi su prosjeci daleko veći od drugih institucija. Međutim, to sa ova dva zakona koja su naložena da se donesu od strane Predsjedništva i Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, to je Zakon o plaćama i Zakon o finansiranju institucija, praktično će taj problem biti, trebao bi biti razrješen.
Hvala lijepo gospodine ministre. Gospodine Čengiću, ako su ovo dovoljni podaci, evo ovaj, ili dok se ti spremiš, da se neko drugi javi za riječ.
U Ministarstvu sigurnosti i Ministarstvu pravde molim vas, moje informacije govore da u Ministarstvu pravde trenutno ima preko Službe za državnu, preko Državne agencije ima 1 zaposleni. Vi ste iznjeli podatak da je 103 zaposlena u Ministarstvu pravde i 60 u Ministarstvu sigurnosti. Da li je to trenutno zaposlenih, imate li informacija na koji način zaposlenih ili je to što se planira zaposliti u ministarstvu? Hvala
[[nije uključen mikrofon]] Ja sam govorio planiranih......na osnovu koga je donesen ovaj predloženi budžet. 35
Gospodine Čengiću izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene kolege, članovi Vijeća ministara, ostalih prisutnih, drago mi je da konačno imamo priliku razgovarati o Prijedlogu budžeta za ovu godinu, za institucije BiH. Bez obzira što dolazim iz onih stranaka koje su formirale vladajuću koaliciju u ovom času, ne mogu se složiti s tim da tek danas imamo ovaj prijedlog i mislim da je to nedopustivo, bez obzira i na obrazloženje i na činjenicu da je zapravo vjerovatno glavna kočnica bilo ovaj put stanje u entitetima ili u jednom entitetu Federacije. Da gospodine Šiljegoviću, u jednom entitetu. Vi ste na vrijeme pare potrošili. Dakle, naravno, uvažavajući tu činjenicu, mislim da je ovo sve znak i ovo su sve argumenti, da ubuduće institucije, sve institucije u BiH, dakle ne institucije BiH, nego sve institucije BiH moraju tražiti, tragati za načinima funkcioniranja i koordinacije, koji će omogućiti normalno, nesmetano funkcioniranje države i koje će omogućiti da se finansira ono što je neophodno za rad te države. Nema nikakve dileme, da sredstva koja su ovde predložena su minimalna. Nema nikakve dileme i to je prirodno da su svi koji su budžetski korisnici tražili i smatrali da trebaju dobiti više i da je bilo velikih tresanja, ali isto tako činjenica da mi još uvijek kroz budžet, pokazujemo da nam država nije prioritet. Ne samo da nam nije prioritet u reformama, nego da nam država nije uopće prioritet u funkcioniranju. Jako je to lahko dokazati i naravno obrazloženje će biti da međunarodne institucije prije svega ove dvije glavne koje drže kišobran nad nama, ne dozvoljavaju nikakav drugi pristup. Ja ipak želim kazati svoje, a to je - da nam država nije prioritet, pokazuje se upravo u tome da ovde u sredstvima koja smo osigurali, osim vraćanja vanjskog duga, osim dakle plaćanja onog što smo već potrošili ili pojeli, nemamo ništa što je razvojno. Nemamo nikakvih poticaja niti za zapošljavanje, niti za razvoj, niti za zapošljavanje i posebno nemamo nikakvih sredstava za povratak izbjeglih. Ako nam neko može prigovoriti da su nekakav razvoj, zapošljavanje itd. neka budućnost za koju imamo vremena, niko nam ne može dokazati da još imamo vremena za povratak izbjeglih, pogotovo što znamo da je povratak izbjeglih sada objektivno moguć sa stanovišta sigurnosti, sa stanovišta povratka imovine, i da je sada glavni problem dakle glavni problem, pitanje onoga što bi zvali održivi povratak, a to je neka vrsta privređivanja, zapošljavanja itd. koji bi, ja bih volio da ga možemo osigurati u visokim tehnologijama ali pošto ne možemo, tamo najmanje gdje možemo i trebamo je poljoprivreda. Dakle, ako postoji negdje, nešto gdje bi smo trebali se pojaviti u poticaju ili podršci, onda je to svakako u poljoprivredi jer bi kroz to, mogli osigurati dvije stvari. Dakle i vrstu razvoja poljoprivrede, što znači smanjivanje uvoza, povećanje domaće proizvodnje, pa možda i izvoza i istovremeno povećali dakle održivost povratka. To je na jednoj strani. 36 Na drugoj strani, pošto smo već ste konstatirali da će ovaj budžet doživiti rebalans, koji je prirodan jer smo ove godine u visokom, dakle u jednom velikom procesu uspostavljanja novih institucija, znači novih trošilaca sredstava i jasno je da će nam biti potrebno da napravimo rebalans ovoga budžeta. Međutim, to upravo postavlja pitanje zašto smo morali do danas čekati sa, makar sa ovom verzijom? Slijedeće, poišto se kažu događa samo ono što se objavi, a ne događa se ono što je često stvarnost, onda imamo situaciju da još uvijek transparente stavke, ponavljam transparentne stavke budžeta postaju ne transparentne kad dođemo do pojedinačnog. Nisam zato đaba pitao broj zaposleni. Dobio sam službni podatak da u Parlamentarnoj skupštini je zaposleno 120. Gospodin Limov je spomenuo 131 i ja vjerujem, da on zna šta je rekao i vjerujem da je njegov podatak svježiji, ali zamolio bih da malo usaglasite te informacije. Ja ću uzeti ovaj, od 131 jer je on možda malo povoljniji. U Predsjedništvu je dakle 98 zaposlenih ili 100 približno. U Ministarstvu sigurnosti je kažu planirano 60, planirano. Ne vjerujem da mi ovog časa vi možete odgovoriti koliko je sredstava, koliko realno ovog časa ljudi radi, ali ja ću vama odgovoriti šta piše u Prijedlogu budžeta. Dakle, kaže ovako – plaće zaposlenih 1 milion 338 hiljada. Kad bih uzeo da je tih 60 već zaposleno od 01.01.ove godine, uporedite njihove plaće sa plaćama u Predsjedništvu. Dakle uporedite koliko ima u Predsjedništvu za plaće predviđeno, a koliko je predviđeno u ovom ministarstvu. Ne razumijem kako se može dogoditi takva razlika. Ako se sječamo u Predsjedništvu, molio bih da mi pomognete je negdje oko 1 milion i 350 ili 500 hiljada. Ne mogu tačno sada ovoga časa reći, evo ga pardon 2 miliona i 140 hiljada na 98 ili na 100 a ovoliko je ovamo. Kad je u pitanju Parlamentarna skupština koja je dugo vremena bila i ostala na zvonu po visokim zastrašujućim plaćama, to zvono je odgovaralo u ono doba i nekim opozicionim strankama, ne znam što sada o tome šute. Dakle, zanimljivo je da su predviđene plaće, u toj Parlamentarnoj skupštini, dakle ukupno negdje 3 miliona i još nešto, a u CRA su onakve kolike jesu. Taj isti CRA je isto tako, koliko je 2 miliona i 700 i još nešto, 2.800 CRA, 885 dakle 2 miliona i 900 skoro 3 miliona, jedan CRA troši za plaće, a imaju 78 zaposlenih. Ja nemam ništa protiv toga da neko stimulira onoga ko radi, a pogotovo nemem ništa protiv toga da neko stimulira onoga ko radi po njegovom, dakle po njegovim željama ili po njegovim uputama. Nikakve ja nema nikakvoga spora. To je prirodna i poznata stvar u svijetu. Samo onda onaj ko hoće da dobije posao urađen po njegovoj volji, neka to plati. Nedopustivo je da pravimo takvu diskriminaciju na nivou istih institucija. Dakle institucija BiH takvu diskriminaciju u plaćama i da istovremeno se o tome u javnosti šuti. Da se o tome u javnosti ne govori, jer očito je za neke je veći autoritet CRA nego što je recimo Parlamentarna skupština. Isto tako je zanimljivo, da razumijemo o kojoj to kliznoj skali se računaju ovi troškovi u recimo Ministarstvu sigurnosti ili Ministarstvu pravde, ako godina počinje sa jednom cifrom, završava sa možda nekom drugom cifrom. Ponavljam možda, pa još nemamo nikakvu dinamiku koliko ljudi zaposleno u trećem mjesecu, koliko je zaposleno u šestom i u devetom, ali znamo već unaprijed koliko treba sredstava potrošiti za to. Da smo tražili, da se nešto od tih sredstava odvoji za izbjeglice, ja znam kakav bi odgovor 37 bio. Ne može, nema para itd. Ali se ja isto tako može bez ikakvih problema potrošiti takva značajna suma na nešto za što mi još ne znamo koliko je zaposlenih. Kad smo svojevremeno u Parlamentarnoj skupštini raspravljali o tome da bi trebalo za kvalitetniji rad Skupštine angažirati određen broj eksperata, koje naravno treba platiti za njihove ekspertne usluge, bilo je rečeno nema para. A kako mogu ova druga sredstva da se osiguraju? Dakle smatram da je Vijeće ministara, bilo dužno i obavezno i ja bih zamolio da kod rebalansa predlažem da ovo bude zaključak, da kod rebalansa budžeta uz sve ove stavke koje imamo, na dodatnom papiru jer očito to nije formula, na dodatnom papiru dobijemo broj zaposlenih..a tamo gdje su promjene nastale u toku godine, da dobijemo i preciznu informaciju o tome na koji način su nastajale promjene. Dakle, kad je neko otpušten, pa je smanjivan broj zaposlenih ili kojoj dinamici je povečavan broj zaposlenih. Mislim da je ovo važno, ne zato što ja smatram da je ovaj, da je to neko veliko rasipništvo, nego radi kvalitetnijeg obavještavanja javnosti. Na kraju, očito je da ćemo mi danas dati podršku ovome budžetu, ali očito je potrebno da zatražimo od Vijeća ministara puno veću saradnju i koordinaciju sa svima koji rade pripremu budđeta a istovremeno i sa Parlamentarnom skupštinom koja mora doći u poziciju da ima jasniju sliku čitavo vrijeme, dakle primjene toga budžeta i na kraju smatram da bi bilo dobro da nam Vijeće ministara izađe sa prijedlogom svojim ili razumjevanjem, kad očekuje rebalans udžeta i iz kojih sredstava misli osigurati sredstva za taj rebalans, jer ja se bojim da će rebalans biti prema gore. Dakle, za još veću potrošnju, a ne smanjenje. U tom smislu mi je posebno pitanje, da li se planiraju neki dodatni izvori, direktni izvori i koja je pozicija prihoda koji su ostvareni kroz Centralnu banku BiH? Hvala.
Hvala gospodine Čengiću. Evo zamjenik ministra hoće da odgovori, najvjerovatnije da odgovori Čengiću i da odgovori na ovo šta je Čengić postavio kao pitanje. Gospodin Kumalić.
Izgleda da se očito nismo razumjeli kod nivoa potrošnje. Nivo potrošnje je ograničen. Može se dolaziti do promjena, znači samo u strukturi potrošnje između pojedinih budžetskih korisnika. Ove probleme vezano za plaću i broj zaposlenih, gospodin Čengić je potpuno upravu i mi do sada Ministarstvo finansija nije moglo to imati pod kontrolom. Tek ove godine, ugrađujemo u trezor sistem, tako da pratimo broj zaposlenih kod svih budžetskih korisnika. A svaki budžetski zaposleni ima po određenim kriterijima, tu ne može dolaziti do zloupotrebe kad ovaj sistem instaliramo i kad on profunkcioniše. 38 Već sam napomenuo da ove pojedine institucije, na žalost i Uprava za indirektno oporezivanje, stranci su je nametnuli kao instituciju izvan institucija BiH, na što mi nemamo uticaja, ali računamo da ćemo Zakonom o plaćama praktično i te sve probleme prevazići.
Hvala gospodine Kumalić. Evo za riječ se javio gospodin Limov. Izvolite gospodine Limov.
Ma evo samo može se tretirati kao replika. Ja bih ipak rekao pojašnjenje. Ja sam podatak iznio iz Nacrta proračuna. Dakle ovdje jasno stoji planirani broj uposlenih 31.12., 131 za Parlamentarnu skupštinu, i 85 za Predsjedništvo. Sad smo dobili podatak da je u Parlamentarnoj skupštini ustvari 120 a u Predsjedništvu 90. Očito dakle, da je u sudaru, u stvarnosti i ono što je ovde napisano. Moram priznati da ta činjenica može samo dodatno da nas zbunjuje.
Hvala lijepo gospodine Limov. Imamo li _________: [[odmaknut od mikrofona ništa se ne čuje]] Počeo budžet raditi, dobro to je moguće su promjene. Normalno mi smo društvo koje stalno mijenja, koje se stalno mijenja, društvo u tranziciji, sasvim jasno, promjene su moguće. Hvala vam lijepo. Javlja li se još neko za riječ? Ne javlja. Hvala Bogu, evo iscrpili smo i diskusiju po ovoj tački. Halide jesi li ti htio? Izvolite Halide.
Naravno ova priča kad se otvori oko ovaj, detalja u budžetu, iznova nas uvijek na izvjestan način razočara. Za mene je razočaravajuča činjenica da Vijeće ministara u ovom trenutku nema pored Ureda za reviziju, pored trezorskog poslovanja, da nema mogućnosti da kontroliše i prati stvarnu zaposlenost u institucijama. Ovo nije bzazlena stvar. Ovo je dvostruko značajna. Jedna stvar, za jačanje institucija koje smo mi ovde vodili proceduru, usvajali zakone, ustopstavljali institucije, pa i ministarstva, i rokovi koji su navedeni da bi ta ministarstva mogla svoje uloge ispuniti i svoje obaveze u kontekstu Euroatlanski integracija, izmeđuostalog i ostalih potreba građana, vrlo snažnu ulogu ima i Državna agencija, zapošljavanje državnih 39 službenika. Dakle kad, u uslovima kad postoji ta Agencija za zapošljavanje, kad postoji Ured za reviziju, kad postoji trezorsko poslovanje, mi jednostavno nemamo mogućnost da kontrolišemo koliko se realno treba za plaće a koliko se za plaće izdvaja na način da se kabineti popunjavaju raznoraznim osobljem, savjetnicima itd. Ja moram reći da sam ja svojedobno dobio informaciju da jedno od značajnih ministarstava, da ga ne izdvajam, jedno od značajnih ministarstava, jer situacija je i u nekim drugim ministrastvima, ima svega 1 čovjeka zaposlenog preko Državne agencije. Ima nekoliko savjetnika itd. ali to ministarstvo ima slovom i brojem 1 zaposlenog. Kako će to ministarstvo koje ima ključnu ulogu kod izrade zakona ispuniti svoju ulogu, kako će pripremiti zakone, to je jedno pitanje. I drugo pitanje, kako ćemo mi znati ovde da su ovi milioni, milion i sedamsto, milion i osamsto, dva miliona od ministarstva do ministarstva, da su oni baš toliko, da su možda mogli biti upola manji, da su trebali možda biti veći, da je možda pola tih cifara moglo se i trebalo izdvojiti za socijalnu problematiku koja je u BiH svaki dan sve gora i gora i jednostavno kad, dakle mi imam utisak danas dižući ruku za ovaj budžet ovakav, usvajamo jednu nejasnu situaciju u kojoj prije svega ne znamo koliko stvarno treba za plaće, a koliko se daje od čibuka. Iz tih razloga, ja bih vas molio da jedan od zaključaka nakon usvajanja ovog budžeta bude, da Vijeće ministara BiH do prve naredne sjednice dostavi informaciju trenutne zaposlenosti u svim institucijama BiH, ministarstvima, agencijama itd. koje se finansiraju iz ovog budžeta. Molim vas. Naravno, i kolika su, jer biće jasno kolika su primanja iz ovog budžeta. Dakle, sve institucije, svi uredi, sve agencije, sve što je naslonjeno na ovaj današnji budžet, koji će biti usvojen i vjerovatno vrlo brzo biti podložan rebalansu, dakle sve ono što je naslonjeno na ovaj budžet, da bude zaključak da Vijeće ministara dostavi informaciju koliko je u tim subjektima budžetskim korisnicima zaposleno osoba putem Agencije, Državne agencije. Onda ćemo mislim moći u tom ...započeti razgovor i o ispunjavanju obaveza i fizibiliti studije itd. i zašto neke stvari kasne, zašto je Akcioni plan koji je samo Vijeće ministara predložilo, zašto u toliko segmenata kasni itd. Dakle, molim prijedlog tog zaključka. Hvala.
Hvala lijepa. Čuli smo evo i ovo ... za taj prijedlog. Ja mislim sljedeće. Naime, maloprije smo čuli gospodina Kumalića kako nam kaže da Vijeće ministara odnosno Ministarstvo finansija ili trezor, priprema, ima projekat, ide on u program je li, po kome će se ove stvari o kojima je sad govorio Genjac, jako dobro pratiti i meni je jasno da preko trezora idru svi lični dohoci što se tiče institucija, odnosno svi budžetski korisnici i tu je jako lako ovaj, to poslije kad se uspostavi, to je lako kontrolirati, izlistati i imati dnevnu ažurnost je li. Međutim, evo ovaj, ovo što gospodin Genjac zahtjeva, on govori i o nekom roku koji se zove naredna sjednica je li. Pitam se ovaj, je li to moguće ili je to moguće da negdje, Halide molimte ja imam malu korekciju tvog predloga, pa da, je li ovo što si govorio ti, i ovo što je govorio maloprije Kumalić, da trezor pravi sistem ima sistem i sasvim je jasno da kroz trezor primaju svi lične dohotke i odzivaju se svi troškovi i da je to evidentirano, ispravno i dobro. I ne može se je li sad po zakonu drugčije ići, je li svi 40 moraju budžetski korisnici, idu preko trezora. Tvoj zahtjev je da za mjesec dana imamo ove informacije. Ministar kaže da oni pripremaju program i čini mi se ako sam dobro shvatio da taj program još nije potpuno prohodao. Hoćemo li govoriti i donijeti zaključak, da u drugom polugodištu, poslije godišnjih odmora koje imamo nam izađe Vijeće ministara odnosno Ministarstvo za trezor sa urađenim i dovršenim programom, da nam kaže šta je to uradio, kako se prati i je li to moguće uraditi i može li Skupština na ovakvim sesijama kad raspravljamo posebno o budžetu, rebalansu budžeta, mogu li to poslanici imati pred sobom da bi mogli pratiti, jer budžet je politika svih politika. To je rendgenski snimak svega što se dešava u ovoj državi. Prema tome, možemo li tako ovaj, evo da na neki način pomirimo ovo što je Halid htio i ovo što ministarstvo kaže da je uradilo. Ja pokušavam da nađem optimum. Ne bih volio da sad donesemo zaključak pa da ministarstvo ne može ispuniti taj zaključak. Hvala lijepo. Izvoli Halide.
Molim vas predsjedavajući, ministarstvo neka radi svoj posao i neka priprema mehanizme koje do sada nije pripremalo. Ono što sam ja predložio, dakle do naredne sjednice pri ćemu ne računam ovu 4. maja jer ona je vanredna. Do naredne sjednice da nam Vijeće ministara sačini informaciju o broju zaposlenih u svim pojedinačno budžetskim korisnicima. To nije nikakav problem.
Hvala. Dobro. Prihvata se. Hvala, prihvata se.
Dakle radi se za neke druge svrhe. Ovo će biti za svrhu informisanja poslanika. Dakle, svih zaposlenih ukupno i onda broj zaposlenih preko državne agencije o svakom budžetskom korisniku. Iz tih podataka ćemo mi vidjeti. Dakle, molim vas, vrlo jasno za narednu sjednicu broj zaposlenih u svim budžetskim korisnicima, ukupno zaposlenih i drugo pitanje, koliko je od tih zaposleno preko državne agencije?
Hvala lijepo. Hasan Čengić je htio govoriti.
...rasprava vrlo simpatična. Još malo, ja ću dobiti dojam da mi imamo u državnim institucijama zaposlene na crno. Izvinite, dobiću dojam da imamo zaposlene na crno. Pa mi raspravljamo koliko dana ili mjeseci treba Vijeću ministara da izađe sa spiskom onih 41 koje plaća iz budžeta. Molim vas, kažite mi firmu u ovoj državi koja je isplatila plaću za ovu zadnju plaću, da ne zna koliko je plaća isplatila. Pa ovo je firma. Da vidimo. Ako to nemaju u vladi, ja tražim smjenu vlade. Zna se odakle počinje. Od onoga ko pravi račun. Znači od minitra finansija i onih koji rade u Ministarstvu finansija. Prema tome, nema nikakve dileme, njima treba vremena onoliko koliko im treba da kompjuter isprinta. To je toliko vremena potrebno. Da tražimo sutra ujutro, ima da bude sutra ujutro. Neka rade prekovremeno sat vremena i završena priča. Ono što su platili, molim vas to je vrlo jednostavno, ono što su isplatili kao zadnju plaću, je li ona bila za januar, za februar, mart, ne znam zadnja plaća koja je isplačena iz budžeta neka nam to izlistaju da vidimo o ćemu se tu radi. U protivnom, imamo dojam da imamo zaposlene na crno a nemožemo da ih imamo. Prema tome dajte nam.
Dakle, može je li. Hvala lijepo. Imam li još ljudi koji se javljaju za diskusiju? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Slobodno
Ukupno podjeljenih plaća.
Hvala lijepa. Evo razumjeli smo se. Dakle, mođemo li prvo glasati za budžet, a onda ćemo glasati za ovaj zaključak, da znamo šta smo to zaključili. Stavljam na glasanje Budžet institucija BiH za 2004.godinu. Idemo na glasanje, sad počnite dakle, izvolite. _______: [[nije uključen mikrofon]] I međunarodnih obaveza, dobro oprostite, to ne piše ovde u dnevnom redu, odlično. Dakle imamo glasanje. 10 za, 1 uzdržan. Dakle, Dom naroda Parlamenta BiH, usvojio je Budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2004.godinu. 42 Molim, pa normalno, pa nisam završio. Sa amandmanima i zaključcima komisije. Molim vas, dajemo li sad na glasanje ovaj zaključak gospodina Halida, pa mogu li pa evo hoću. Zaključak gospodina Genjca, pa šta drugo čitanje, usvojili smo ovo sve u prvom čitanju, sad smo ovo usvojili u drugom čitanju i zato je završeno, koliko se ja sječam, izvini. Molimte ja mislim, ovo je bilo drugo čitanje. Hvala lijepa, oprostite. Dakle, da nam Vijeće ministara odnosno Ministarstvo za finansije, odnosno trezor, za narednu sjednicu koja nije ova sjednica, koja će se održati 4. maja nego ona sjednica koja će se održati 21. maja, dostavi informacije o broju zaposlenih u svim institucijama BiH i to znači o budžetskim korisnicima koji su zaposleni preko ove Državne agencije i normalno, dačete i ove koji su zaposleni, namještenike koji su zaposleni preko Biroa za posredovanje rada. Ja mislim da je to taj zaključak. Je li Halide? Ko je za takav zaključak? Molim da glasate, sad. Hvala lijepo. Hasane pomozi mi ovaj tvoj zaključak.
/nije uključen mikrofon/
Odlično, ovaj zaključak gospodina Genjca, prijedlog gospodina Genjca je usvojen jednoglasno. Hvala vam lijepo. Drugo, ono što je predložio gospodin Hasan Čengić, ja molim Hasane izdiktiraj tačno to što si ti predložio, u mikrofon.
Dakle, tražim od Vijeća ministara kao predlagača Budžeta je li tako, a ko će unutar to obaviti, to je druga stvar, da za rebalans budžeta uz sve druge informacije koje su uobičajene za budžet da nam dadne i precizan broj zaposlenih u tom času u svakoj instituciji koja se finansira iz budžeta, u tom času kad se bude radio rebalans.
Hvala lijepo. Ko je za ovakav zaključak? Glasamo, sad. Dakle, jednoglasno smo usvojili i ovaj zaključak. Tako to radi Dom naroda, hvala vam lijepo. 43 Idemo, naredna tačka ili petnaesta tačka dnevnog reda je, Ad.15. Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2004.godinu Idemo, ovo kažemo da je prvo čitanje. Ovo je prvo čitanje. Dobili ste zakon kao i Izvještaj nadležne komisije. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i načelima na kojima je zakon utemeljen. Dakle, govorimo o osnovu, zakonskom osnovu i evo otvaram raspravu. Ima li, pitanja? Nema. Ko je za to da usvojimo zakon u prvom čitanju? Dakle idemo na glasanje. Glasajmo sad. Ja isto mislim da je ovo jednoglasno je li. Ja mislim jeste jednoglasno. Dakle i ovaj usvojili smo Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH u prvom čitanju, jednoglasno. Ja sad predlažem da obavimo raspravu i u drugom čitanju i da usvojimo ovo izvršenje Budžeta za 2004.godinu definitivno, Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta je li. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Novih amandmana nije bilo. Da li se neko javlja za riječ? Dakle niko se ne javlja za riječ. Sad stavljam zakon na glasanje. Ko je za to da usvojimo Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2004.godinu i u drugom čitanju? Molim glasajte, sad. Pa Zakon o izvršenju budžeta sam rekao. Jesam li napravio lapsuz? Dakle, opet jednoglasno. Naredna tačka dnevnog reda je Ad.16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, drugo čitanje U drugom čitanju. Molim vas mi smo imali ovde ovaj, znate situaciju vezanu za ovaj zakon. Predstavnički dom je na naše insistiranje, na našu intervenciju održao sastanak i požurio. On je usvojio definitivno ovaj zakon sa tri amandmana. Komisija je usvojila tri amandmana koji su isti kao i na Predstavničkom domu. Novih amandmana nije bilo. I otvaram raspravu. Ima li? Nema. Stavljam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH na usvajanje. Ko je za? Glasajmo, sad. Molim ponavljamo, nešto sam pokvario. Ponavljamo, ja sam pokvario izgleda. 44 Ko je za to, da usvojimo Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH? Glasajmo evo, sad. Dakle, i ovaj zakon smo usvojili jednoglasno. Hvala vam. Sedamnaesta tačka dnevnog reda jeste, Ad.17. Razmatranje Izvještaja Ureda za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH o obavljenoj reviziji za 2002.godinu Ovde, u dnevnom redu, ja sam vam pročitao, ali da ne čitamo dalje, je li, imamo revizije koje su tih institucija i ja ovo je li to sve do koje tačke? Evo sve do 24 dole stavljam na diskusiju. Znači pod tačkom 17. razmatramo sve izvještaje institucija, sve izvještaje revizije za finansijsko poslovanje i da ćujemo o svakoj instituciji na pose u BiH, korisnici je li, budžeta. Stavljam predlog na raspravu. Dobili ste Izvještaj Ureda za reviziju ministarstva, također ste dobili Izvještaj nadležne komisije. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj Ureda za reviziju. Otvaram raspravu o ovoj tačci dnevnog reda. Javlja li se neko za riječ? Halide, mogu li pitanje jedno. Ti si imao u jednom razgovoru, oprosti u jednom razgovoru primjedbi na ovo. Hočeš li se sad javiti ili, evo, izvolite predsjedniče komisije.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, dragi gosti, komisija je na svojoj sjednici koju je održala 20.04.također raspravljala izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog poslovanja institucija BiH za 2002.godinu, i na toj sjednici komisija je zaključila da je ovo što bi sad mi raspravljali na komisiji, nešto što bi pucanj bio u prazno, jer to je već davno prošlo vrijeme. S tim što smo zaključili da su to ljudi koji rade u reviziji, znači ova troica od gospode Miletić i njegovi zamjenici, da su oni na vrijeme dostavili svoj izvještaj, s tim što također i Dom naroda nije odnosno nadležna komisija Doma naroda nije za to kriva, što nije se prije raspravljalo zbog toga što smo mi donijeli zaključak da usvajamo izvještaj, odnosno raspravljamo o zakonima tek nakon rasprave Predstavničkog doma, što Predstavnički dom nije raspravljao iako je to na vrijeme bilo dostavljeno, ne znamo. Tako da ovaj izvještaj koji smo mi raspravljali na toj komisiji, pored onoga što su nam predstavnici iz revizorske kuće rekli o manjkavostima koje su bile u tom periodu, kada su oni Finansijski izvještaj poslovanja institucija BiH za 2000.godinu i raspravljali, mi smo na komisiji kompletno znači ne raspravljajući pojedinačno o svakoj instituciji, prihvatili znači identičak izvještaj kao što je to usvojila Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma i upućujemo ga ovm domu na usvajanje, s tim što predlažemo kao zaključak jedan da u budućem periodu, znači ovakvi izvještaji, pored toga što treba da idu na vrijeme, i da ne bi bilo više raskola između 45 Predstavničkog doma i Doma naroda, predlažemo da se ovi izvještaji objedine u zajedničku jednu komisiju i Doma naroda i Predstavničkog doma, da ne bi ovi ljudi koji su iz revizorske kuće dva puta obrazlagali, jednu te istu stvar i da je mislim da je to korisno i inicijativa koju je uputio Predstavnički dom, odnosno Komisija za finansije i budžet, Predstavničkog doma, mi smo kao komisija nadležna za finansije i administrativne poslove Doma naroda prihvatili to i predlažemo ovom domu da u narednom periodu, znači objedinjeno, te dvije komisije zajednički, kad bude se raspravljalo o Izvještaju za 2003.godinu, raspravljamo zajednički tu i da donesemo zajedničke zaključke. I da to bar u ovoj godini bude na vrijeme i da raspravljamo o onome što je rađeno i poslovano, odnosno u toj prethodnoj godini. Ja znači ovo predlažem da se ovo usvoji, s tim što otvaram mogućnosti svakom poslaniku da pojedinačno kaže nešto o tome kako su odnosno, kako su ove finansijske institucije BiH radile u 2000.godini. Vjerovatno ima poslanika koji imaju zamjerki na ovaj rad i trebalo bi to iznijeti i staviti to da to stoji u nekim papirima kojiće ostati, jer možda će to nekad neko i potegnuti, kako je ko radio. Posebno što je dolazilo do smjena vlasti. Jedni su bili, jedni su dolazili, smjenjivali druge, tako da je možda lijepo da ostane u papirima, kako je ko radio. Ali, stvarnog efekta od toga kako je ko radio u ......mi sad smo u.....mislim da nema svrhe o tome raspravljati. Hvala vam.
Hvala predsjedniče komisije. Otvaram raspravu. Halide hočeš li se ti javiti? Hvala lijepo. Ja moram sad kazati, nemamo kvoruma. Naš kolega Radovanović je izašao, morao je izaći je li, pa ćemo mi malo pričekati da se vrati. Nešto mu nije dobro, pa što ne izađe neko s njim, ako mu nije dobro, dajte vidite. Na svu sreću ovaj, se Šiljegović šalio kao i obično. Hvala vam lijepo. Dakle, ubaci tu karticu, jeste, dakle stavljam na glasanje Stavljam na glasanje usvajanje, šta, usvajanje ovog izvještaj i ko je za usvajanje izvještaja? Glasamo sad. Hvala lijepo. Sad smo svi glasali je li. Jel ovo ja nisam glasao? 11 i 1 suzdržan. Hvala lijepo. Uz, dakle izvještaj je usvojen. Predlažem da usvojimo i zaključak predsjednika komisije koji bi ovako trebao da glasi – da se ovi izvještaji podnose na vrijeme i da ih usvajaju, nije brate ovo je za ovaj izvještaj, za ovaj izvještaj, i da raspravljaju o njemu obje komisije i Predstavničkog doma i Doma naroda zajedno i da tako donesu zajedničke odluke, odnosno primjedbe i odluke vezano za ovaj izvještaj. Ko je za to? Pa zato što se može desiti, potpuno istom materijalu. Izvolite Hasane. 46
Oprostite, ako se ja sjećam kada smo raspravljali o tome koje ćemo zajedničke komisije, bilo je vrlo oštrih rasprava i vrlo je uporno utvrdilo kako trebaju da ostanu komisije za budžet odvojene u svakom domu pojedinačno.
Ne, ne budžet. Ne govorimo o budžetu, govorimo o ovim izvještajima Ureda za finansije, revizorskim izvještajima i taj, o tom dijelu govorimo.
Ne znam, ako nemamo zajedničku komisiju, ja ne vidim razlog.
Dobro. Okej, dakle.
Ja imam vrlo jasan stav. Ako nemamo zajedničku komisiju ne vidim razlgoa zašto ćemo zajednički donositi stavove o tome. Hvala lijepo.
Dobro. Ja moram staviti predlog kolege predsjedavajućeg ove, predsjednika ove komisije na glasanje. Molim. Evo Osmo jeste.
Vrlo kratko. Ja se izvinjavam. Kako možemo biti sigurni da ćemo donjeti iste zaključke na dvije različite komisije u dva različita doma, ako nema poslovničke mogućnosti da sjednu zajedno da se dogovore. Kako? Ja ne znam kako? Mogu biti različiti stavovi na dvije različite komisije. Ko će ih uskladiti?
Hvala lijepo gospodine Brka. Gospodin Spasojević.
Gospodine Brka, mi ćemo znači sve će ostati isto, stim što će samo ovi ljudi iz revizije, neće se maltretirati nego će, pošto je riječ o puno institucija da, riječ je o, koliko ima, 15-ak institucija. Znači sve će ostati isto. Mi ćemo iz komisije Predstavničkog losa, glasati posebno, a posebno će glasati oni iz komisije iz Doma naroda, odnosno naša i njihova posebno će glasati. Stim što će i oni znači obrazlagati na zajednički, neće se morati ljudi dva puta dolaziti oko jedne te iste stvari da nas. 47
Hvala lijepo, gospodine Spasojeviću razumjeli smo se. Gospodin Jukić se javio za riječ. Pa dobro šta češ. Ima toliko koliko ima objašnjenja.
Evo ja ću pokušati se sjetiti i interpretirati ono što smo mi otprilike zaključili. Trebali smo možda i napisati pa onda usvojiti to kao zaključak komisije naše za financije i administrativne poslove. Mislim da je bilo govora otprilike o tome kako. Najprije izvješća jako kasne, ako je godinu i pol dana, pa smo tražili da li će moći revizija raditi, izvršiti ove poslove ranije, da budu objavljena barem u prvoj polovici godine, ne u 10-om mjesecu itd., kako bi onda u godini tekućoj razgovarali o reviziji iz prethodne godine, dakle ono što je aktualno. To je jedna stvar. Druga stvar je isto tako govoreno da su ova izvješća opširna je li i trebaju takva biti i ima ne znam ni ja sada trenutno 20 i nekoliko institucija, biće ih 30 i nekoliko itd. i govorili smo o potrebi da se kako se koji izvještaj završi o reviziji da se dostavlja na razmatranje mogućnost ovakva. Meni se čini to osobno se meni čini da je to zgodno, zgodan način, pa se ne znam ni ja raspravlja i možda ne znam ni ja izvješća pet institucija, pa se drugom prigodom raspravlja novih 10 itd., a ne sve odjedanput. To u tom pravcu išlo naša razmišljanja, ali ja sam mislio da ćemo malo o tome govoriti u ovoj drugoj točki koja sada slijedi i nosi naslov, kako se zove, Izvještaj o radu revizirske komisije, Ureda za reviziju. Ja sam mislio u tome govoriti o ovome svemu, a o onoj točki prije, znači ova sada koja je evo sada točka znači u ovim samim izvještajima rekli smo da su stvarno toliko zakašnjeli i da je stvarno meni se čini zbilja izlišno sada o tome govoriti. Sada za koji mjesec ja očekujem izvještaje o reviziji o poslovanju za prošlu 2003. godinu, a ne sada govorimo o 2002. godini. Možda bi sada trebali govoriti o nečemu drugom, a to je nakon što smo proučili ove materijale dobili prije pola godine i više. Jedna stvar nije nam jasno, to je predsjednik komisije fino rekao zašto ovoliko kasnimo u raspravi. Opet je rekao i zašto. Da se taj razlog otkloni, a drugo da vidimo da li je nešto od ovih zamjerki koje su ponegdje i ne baš tako male u poslovanju, da li je nešto bilo interesantno za nekog drugog, osim revizorske kuće. Jel nešto, neka druga institucija poduzela u smislu, ne znam ni ja da nekoga nagradi što je ili kazni što je tako radila. Možda u tom smislu. Mislim da bi to bilo vrijeme, dakle ovo vrijeme koje sada je da je ono upravo vrijeme za takva razgovaranja, dakle na tu temu po ti pitanjima na temu izvještaja za 2002. godinu.
Hvala lijepo gospodine Jukiću. Ima jdno pitanje. Da li se mogu komisije jednog i drugog doma dogovoriti da zajednički one saslušaju ta izvješća, pa onda da nek svako donese svoju odluku? To se mogu komisije dogovoriti bez bilo kakve odluke. Znaš A. I 48 ja mislim da smo sada ovdje malo pojasnili da ne bi ovo trebali čak stavljati ni na dnevni red, molim, na glasanje. Oprostite. Hasane izvolite.
Ja mislim da zapravo bi ovdje bilo dobro ovim povodom da razgovaramo o upravo onome što je gospodin Jukić govorio, a to je ovdje imamo ljude koji rade tu revizorsku aktivnost, reviziju, pregled. Možemo li razumjeti od njih, ja koristim priliku da ih direktno pitam, mogu li nam kazati ovoga časa kakva je dinamika njihovoga rada i kada će u toku godine imati izvješće, izvještaj ili izvješće o pojedinim institucijama i njihovom utrošku sredstava budžeta za 2003. godinu? Smatram da je ono kako je do sada rađeno bilo tako jer je bilo. Ali ne znači da ne može biti bolje. Predlažem da razumijemo i predlažem da vidimo možemo li raditi onako kako je gospodin Jukić predložio, da imamo dinamiku i da faktički svaki mjesec, ili svaka dva mjeseca, svaka dva mjeseca obavezno komisija razmotri ono što je urađeno do tada i da na to reagiramo i da imamo priliku da diskutiramo, jer mi se ubismo od priče o transparentnosti, o odgovornosti, o javnosti rada, oprostite, ovo što smo sada uradili nije ni transparentno, ni javno, ni odgovorno, ni ozbiljno, ni profesionalno, ni ništa. Zašto? Zato što smo nekoliko hiljada stranica izvještaja o trošenju državnih sredstava za više od jedne godine zgurali u 15 minuta, tako je, diskusije koja se zove tako je. E sada kažimo da je to bilo tako zato što je to historija, što je prošlost, što je to itd. Možemo li od ovog časa promjeniti? Mislim da trebamo promjeniti i to bi onda rješilo i ovo pitanje. Onda je izlišno hoćemo li imati 24 institucije odjedanput u nekoj maratonskoj diskuiji od 7 dana, ili ćemo imati svako dva mjeseca izvještaj od tri institucije, imati dovoljno prostora i raditi. I drugo, i drugo molim vas, ako nismo odlučili da integriramo ova dva doma u jedan i da napravimo jednodomu Parlamentarnu skupštinu, što bi bilo protivno Dejtonskom Ustavu, ja ne vidim ni jednog razloga zašto sada gurati da tako važan dio posla radimo zajedno. Oprostite. Gospoda koja sjede ovdje drago mi je da sjede, da im ne bi neko prepisivao u novinama šta sam rekao, njihov je posao da obrazlažu i da podnose svoj izvještaj svaki put kada to nadležne institucije traže, a to je upravo ovaj dom i njegova komisija. Da li će to biti jednom, ili pet, ili sedam puta, to je sasvim nebitno. Oni će taj svoj posao raditi profesionalno i treba da ga urade provesionalno. Ono što je bitno je da osiguramo našoj komisiji mogućnost da dobije kompletne informacije, da dobro razumije problematiku, da je dobro proanalizira i da dadne prijedloge mjera i aktivnosti koje se trebaju na dalje preduzeti. Iz toga razloga sam vrlo jasan za to da umjesto da glasamo o tome da se zajedno jednoga dana podnosi jedinstvena prezentacija o tome koliko smo potrošili para, odnosno kako, šta je naša revizija, šta je našao revizorski izvještaj, da napravimo jednu dinamiku u 49 kojoj ćemo imati tokom čitave godine praćenje revizija i praćenje rada. To bi uozbiljilo i naš rad, uozbiljilo bi i rad Vijeća ministara i svih ostalih. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Spasojević.
Gospodine predsjedavajući, pošto je došlo do eto neke rasprave o tome mi smo imali neku dobru volju da ovim ljudima koji to rade, da to ne rade dva puta i ja kao predsjedavajući komisije, ne znam samo pošto je komisija to zaključila, ali, evo tu su članovi komisije i ja vrlo rado mogu da odustanem od toga, od svog prijedloga da to idemo na zajedničku komisiju. I samo još jedan zaključak koji smo mi na komisiji raspravljajući donjeli i koji smo dali kao uputu ovoj revizorskoj kući je to, ovo što je gospodin Jukić govorio da nakon svaka dva, tri izvještaja koje urade za dvije, tri institucije da to dostave domovima da mi to raspravljamo, znači u adekvatno vrijeme kad za to stvarno vrijeme jeste, a ne da to kasni po 1-2 godine ili 1 godinu i kada više nije aktuelno za raspravljanje. Toliko hvala.
Hvala lijepo. Evo dakle ja bih sada ovako, ako mogu zaključiti. Ovaj raniji predlog ti si povukao i slažu se vjerovatno i članovi komisije. Novi tvoj prijedlog bi bio sada da kažemo, da tražimo od komisije da izlazi na Parlament sa svojim izvještajima onog momenta kada, molim, ured, pardon ured da izlazi onog momenta kada završi izvještaj. A sada ja moram još jednu stvar reći, mi imamo sada narednu tačku dnevnog reda koja govori o poslovanju kancelarije za reviziju finansijsko poslovanje za 2003. godinu. Ja mislim da bi mogli u ovoj tačci dnevnog reda i malo možda te metodologije u saglasnosti sa kolegama kada govorimo o ovom izvještaju da i to malo poradimo, da i to na izvjestan način definiramo. Dakle da kažemo kako bi to bilo dobro da Skupština dobiva, kojom dinamikom te izvještaje. Dakle smatraćemo da smo ovu 17. tačku ove izvještaje sve usvojili, dakle usvojili i evo, jer smo i glasali za njih, je li i evo predlažem da pređemo na 18. tačku dnevnog reda Ad.18. Izvještaj o poslovanju kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja za 2003. godinu Izvolite. Ima li komisija tu šta da kaže? Molim. 50
Komisija je takođe raspravljala Izvještaj o radu kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH za 2003. godinu i jednoglasno je prihvatila njihov izvještaj stim što bih ja želio da podvučem da ovo što smo donjeli kada se tiče o Prijedlogu budžeta, da je komisija znači predložila da se iz budžetskih rezervi osigura prioritetno finansiranje ove komisije koja je i nama na komsiji, prioritetno finansiranje ove revizorske kuće koja je nama na komisiji prezentovala da ima za sljedeću godinu znači prijedlog da još proširi sa 4 revizora, koliko se ja sjećam i tako malo više, da bi ta kuća trebala malo više sredstava da dobije finansijskih. Ovog momenta u budžetu to nije se izašlo u susret, ali mi predlažemo, evo ovdje ljudi iz trezora da prioritetno, pored ovoga što smo stavili da bude oficira za vezu za Hag, da to bude i ova revizorska kuća koja zaista radi svoj posao onako kako treba i nema razloga da se ne izađe im u susret da im se ona sredstva koja su zaista potrebna za njihov rad da im se odobre. Hvala.
Hvala gospodinu Spasojeviću. Ima li potrebe da kolege iz revizije kažu nešto. Izvolite kolega. Vi ćete se predstaviti, ja se izvinjavam, gospodin Miletić.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine dopredsjedavajući, uvaženi zastupnici, predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo, ja sam Ivan Miletić, generalni revizor Bosne i Hercegovine i predsjednik Koordinacionog odbora institucija za reviziju. Ja ću ukratko samo iznjeti naše aktivnosti u protekloj godini. Znači uradili smo reviziju od 24 institucije za prošlu godinu. Taj izvještaj smo dostavili vama u skraćenoj verziji, za 2002. godinu i dostavili smo ga krajem rujna prošle godine. To je jedna evropska praksa da revizija počinje kada se završe završni računi, to je 1.3. i da do kraja devetog mjeseca dostavimo izvještaje Parlamentarnoj skupštini, predstavnicima medija, stavimo je na VEP stranicu i dostavimo ostalim institucijama. Znači to je jedna uobičjena evropska praksa i to će biti takođe predložene u novom Zakonu o financiranju institucija Bosne i Hercegovine. Po toj praksi takođe bi trebalo do kraja te godine, znači do kraja 12 mjeseca usvojiti znači izvještaj o reviziji i oni po pravilu ne bi trebali prije, budžet se ne bi trebao prije usvojiti nego što se usvoji izvještaj. Znači mi ćemo prije usvojiti nego što se usvoji izvještaj Ured. Znači mi ćemo predvidjeti točno u tom zakonu o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine rokove kada ministarstva trebaju dostaviti svoj izvještaj i uraditi, kada Ministarstvo trezora treba da uradi konsolidirani izvještaj institucija, taj izvještaj i mi takođe trebamo revidirati i sve to skupa treba doći na Parlamentarnu skupštinu prije izrade, prije usvajanja proračuna za sljedeću godinu. 51 Spomenuo bi samo neke aktivnosti. Mi smo punopravni članovi međunarodne organizacije vrhovnih revizirskih institucija TOSAI, tu sudjelujemo u zajedničke aktivnosti koje organizira ova međunarodna institucija. Istaknuo bi da smo, imamo aktivnu suradnju sa švedskim nacionalnim revizionim uredom. Oni su nam donirali opremu IT opremu u vrijednosti oko 80 tisuća eura. Sada smo zaista maksimalno dobro opremljeni. Imamo svoju vlastitu interntet stranicu imamo, svi poslanici imaju pristup internetu. Svi revizori imaju lap topove itd., tako da smo izvanredno opremljeni i tu će nam olakšati dalje rad u reviziji. Također, rekao sam da sam predsjednik Koordinacionog odbora koji se sastoji od generalnog revizora i zamjenika i sve tri revizijske institucije, mi zajedno mi vršimo zajedničke aktivnosti kao što su zajedničke obuke, zajednička međunarodna suradnja. Usvojili smo zajednički izvještaj o reviziji za sve tri revizijske institucije. To je u ovom dijelu Evrope jedinstven, tako da je to jedan od velikih rezultata koje radi ovaj koordinacioni odbor. Kratko bi nešto rekao o planu za ovu godinu. Vidjeli ste da smo mi za prošlu godinu uradili reviziju za 24 institucije, a u ovoj godini planiramo znači 38 proračunskih korisnika da revidiramo i plus dvije institucije koje nisu proračunski korisnici, ali su institucije Bosne i Hercegovine. To je Službeni glasnik i Agencija za rad i zapošljavanje. Po tom možete vidjeti koliko raste broj institucija i koliko revizija svake godine ima više posla, a vjerujem da će u ovoj godini porasti značajan broj institucija. Zbog toga bi trebale našoj instituciji još sredstava kako bi uposlili dodatno osoblje. Također planiramo u ovoj godini početi sa, ako ništa sa obukama i upošljavanjem osoblja za reviziju učinka. To je jedna potpuno nova vrsta revizije čiji je zadatak da procjeni da li institucije ekonomično, efikasno i efektivno troše javni novac, odnosno da li rade pravu stvar za građane. Ja bih se zahvalio takođe na podršci ovog doma i hvala na pozornost.
Hvala vama.
Ispričavam se. Imao sam još dva pitanja, to je pitanje dostave izvještaja? Mislim da bi se na aktualnosti značaj dobilo kada bi i mi dostavljali izvještaje sukcesivno i to prihvaćam i mi možemo već krajem petog mjeseca dostaviti, mislim oko 7-8 izvještaja o reviziji i to bi značajno aktualiziralo sami posao revizije, utjecao bi na rad institucija i sigurno i na utjeca ovog visokog doma na kontroli rada Vijeća ministara. Mislim da je to jedna dobra ideja što se tiče zajedničkih komisija. To je bila naša ideja zajedničkog razmatranja izvještaja na komisijama. Mislim da bi najbolje rješenje bilo da se formira jedna zajednička komisija kada je u pitanju revizijski ured. To je jedna praksa u svijetu kao što je u Kanadi gdje ima posebna komisija za reviziju. 52 Cilj je bio znači da se ubrza revizijski izvještaj, razmatra izvještaj o reviziji, da oni do kraja, znači 12. mjeseca dođu na Parlamentarnu skupštinu. To je bila jedna od ideja. Ako ima neko boljih ideja stojim na rspolaganju, uglavnom cilj je da revizija bude što aktualnija i da se revizijski izvještaji usvoje do kraja tekuće godine za prošlu godinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Gospodin Čengiću izvolite.
Ja koristim priliku da se zahvalim gospodi koja je radila ove revizorske izvještaje i koja radi i vodi ovaj posao i mislim da je ovo što smo čuli ohrabrujuće iz dva razloga. Prvo zato što smo konačno dobili cjelovit izvještaj o 2002. godini i drugo što mi je drago da gospoda kaže da su dovoljno dobro opremljeni tehnički da mogu uraditi svoj posao. Uvjeren sam da ćemo razumjeti njihovu potrebu za dodatnim finansijskim sredstvima iz očitog razloga velikog povećanja broja institucija koje one moraju kontrolirati i ja mislim da će iduće godine imati još i više nego što su planirali ove godine, to je prirodno i u skladu je sa našim aktivnostima dakle prema ovim međunarodnim i domaćim obavezama. Drugo mislim da je dobro da imamo mogućnost da raspravljamo o ovome, ali bi htio ovdje, uvažavajući možda više tehničke razloge koje je Ured revizora evo ovdje sugerirao ovoga časa, a to je da se predloži zajedničko prezentiranje rezultata, pa čak i zajednička komisija. Dakle oko toga imam potpuno drugačije mišljenje i mislim da mi trebamo biti tu jako osjetljivi. Očito da još uvijek postoji jedno razumjevanje o tome da Parlament sa jednim domom i Parlament sa dva doma nisu isto. Očito da je potrebno da se oko toga dobro razumijemo, a mi u Domu to dobro razumijemo dakle do časa dok se ne dogovorimo da ćemo jedinstveno donositi budžet nema osnove ni logike govoriti o jedinstvenom reviziranju, revidiranju ili kontrole potrošnje budžeta. Dakle po mom mišljenju to su stvari koje su kompatibilne. Ako hoćemo jedinstveno donositi, jedinstveno ćemo i kontrolirati utrošak. Ako odvojeno donosimo budžet onda ga odvojeno trebamo i kontrolirati. Osobno mislim da treba ostati na rješenju i na principu da svaki dom pojedinačno kontrolira dakle prvo odobrava budžet, a potom i kontrolira potrošnju. To je dakle ono što je elementarni temelj dvodomne skupštine. To je više faktički teorija nego bosanska praksa. Dakle radi se o tome da je to sasvim uobičajeno i ne mislim da bi zbog pod navodnicima lahkoće, ili malo veće efikasnosti trebalo mjenjati tako važan princip. Ono što sam ja volio da čujem i ja koristim priliku ovdje da uputim i pitanje ljudima koji su najpozvaniji da mi odgovore na to, dakle ljudi koji su neposredno vršili ili pregledali urađene revizije je sljedeće. Mi svi znamo kako budžet nastaje. Dakle postoji onaj ko je ili u svakoj instituciji postoje ljudi ili pojedinci koji su zaduženi za pripremu Prijedloga budžeta, pa se to na višem nivou analizria, pa se onda daje na vrhu institucije 53 da ona to pregleda i odbori i da se to onda dalje proslijedi na nadležnu instituciju do konačnog odobravanja u parlamentarnoj proceduri. Mene interesira sljedeće. Pošto su imali priliku da pregledaju utrošak tih sredstava, prvo dakle odobrena sredstva i svrha je ondai utrošak interesira me postoji li po njihovom mišljenju prostor da se ponašamo racionalnije, da više domaćinski trošimo. Postoji li prostor i postoji li mogućnost da na nekim, u nekim stavkama dakle smanjimo potrošnju, a da uradimo isti posao, a da ta možda sredstva prebacimo tamo gdje ih nema, gdje ih fali, gdje ih uopće do sada nismo omogućili. Mislim da je, mislim da je ...u ono prvu funkciju da se prekontrolira zakonitost utroška sredstava i da onda na osnovu toga, dakle na osnovu izvještaja revizora ili ureda revizora nadležne institucije pokrenu svoje aktivnosti, ako za to ima osnove i potrebe. Drugi, druga svrha i smisao kontrole dakle utroška budžetskih sredstava je da nešto od toga pod navodnicima naučimo mi koji odobravamo budžet. Na žalost izgleda nama još uvijek je to više teorijski nego praktično jasno. Budžet odobrava Parlament, a ne Vlada. Pare daje Parlament, a ne Vijeće ministara. Sve pare u državi normalno daje Parlament kroz saglasnost na budžet. Zato, kao jedan od onih koji učestvuju u procesu odobravanja sredstava za državne institucije ptiam gospodu iz revizorskog ureda misle li da ima prostora da se domaćinskim poslovanjem i trošenjem sredstava napravi određena ušteda i da ih zamolim da za, da za od sada pa u buduće kada rade revizorski izvještaj da naprave jednu posebnu pribilješku koja možda i ne spada u onu klasičnu formulu za izradu izvještaja revizorskog, jednu pribilješku u kojoj bi nam sugerirali, dakle nama koji smo odobrili budžet i nama koji kontroliramo utrošak tog budžeta gdje bi nam sugerirali na kojim stavkama bi se mogao, moglo uštediti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Javlja li se još neko za riječ? Gospodin Velimir Jukić. Miletiću izvolite.
U našem zbirnom izvještaju smo posebno obratili pozornost na proračun i stavili smo koje su to slabosti. U prvom redu u planiranju proračuna a kasnije u izvršavanju. Kada je u pitanju planiranje proračuna, mi smo dali tu nekoliko primjedbi. U prvom redu daje se premali rok institucijama za dostavu proračuna, a ključna, ključni problem po nama je da ni Ministarstvo za trezor, odnosno Sektor za proračun nema dovoljno obučenih kadrova, nema dovoljno kapaciteta. Tu treba ojačati posebno Sektor znači za proračun da vrši analizu proračuna po svakoj instituciji i po svakoj stavci unutar institucije. I uvjereni smo i ja smatram da gospodin zastupnik Čengić je u pravu da ima mogućnost da se uštedi, ali zato njima treba i podrška najvišeg tijela, a to je Parlamentarna skupština da se pojedinačno razmatra znači svaka institucija i svaka stavka i da se traže tu uštede. 54 Zatim, naš je prijedlog bio da se ojačaju prvo sustav internih kontrola, da se uspostavi sustav interne revizije. To će značajno, znatno pojačati financijsku disciplinu, jer ovo one trebaju da djeluju preventivno prije nego što dođe vanjska revizija kada mi dođemo stvari će se uglavnom već desile, mi to konstatiramo. I zatim treba ojačati legistativu na razini države u prvom redu vi ste ovdje već spominjali to je u prvom redu Zakon o plaćama. Mi ga apsolutno podržavamo donošenje jedinstvenog zakona na razini države Bosne i Hercegovine, donošenje Zakona o nabavkama. Mi smo također posebno pozornost posvetili nabavkama. To je oblast koja je vrlo podložna korupciji. Mi to svi znamo. Ovaj prijedlog zakona mislim da je vrlo dobar i da ga treba što prije usvojiti i taj projekat i mnogi drugi projekti koje ovdje međunarodna zajednica forsira su nastali na osnovu naših preporuka. Oni vrlo pažljivo čitaju ove naše izvještaje. Međutim, činjenica je da domaće institucije i menađeri domaćih institucija, ja nisam skoro ni kod jednog vidio na stolu naš izvještaj. A to je jedna slika stanja čitave institucije. Jednostavno ljudi ne razumiju da je to njima od pomoći. Ključne slabosti koje su nađene kod te institucije, ostale institucije na taj način menandžment može donositi prave odluke i poduzimati mjere da bi se te slabosti otklonile. Zatim donjeti normalan zakon o finansiranju, o finansijama, kako se sad zove, da li je to dobar naziv to ćemo vidjeti gdje se točno regulira donošenje proračuna, revizija itd. To će znatno unaprijediti disciplinu kod finansijskih korisnika. Hvala lijepo.
Hvala i vama gospodine Miletiću. Evo gospodin Jukić se javio za riječ.
Kod prethodne točke ja nisam pohvalilo onaj ono izvjepće koje smo dobili negdje u desetom mjesecu čini mi se, ali osobno smatram da je urađeno dobro, da je čak i način prezentiranja odnosno ona knjižica zgodnog formata itd. međutim, ne znam da li je baš iako ovdje piše u programu rada za ovu godinu da je dobro prezentirana, da je izazvala dosta paženje, ja ću vjerovati da je tako, ja nisam to bio tako primjetio. Međutim, smatram da je rad Ureda za reviziju izuzetno bitan i važan i mislim da trebamo podržati u svakom smislu ovo što je navedeno u vašem programu rada. Vi ste ovdje naveli i usavršavanje kadrova, poboljšanje materijalno tehničkih uvjeta za rad, dio ste već evo vidim i sami uradili, mislim da je to izuzetno bitno i važno i smatram da je naročito bitno i važno rad i drugih ureda za reviziju, mislim entitetskih, ali smatram da Ured za reviziju institucija Bosne i Hercegovine mora biti primjer i drugima i da moramo najprije dovesti u red finansijsko i svako drugo poslovanje institucija Bosne i Hercegovine za primjer ostalima. Jedino što se ja ovdje ne slažem, odnosno što bi predložio, već sam o tome govorio malo prije, ako bi moglo biti malo ranije dakle da ne bude kraj 9. kao što ste vi rekli da je to praksa i u drugim zemljama, ako bi to moglo, ja sam spominjao do kraja 6. ili 7. mjeseca. Smatram da bi to onda bilo još dodatno dalo na akutalnosti ovoj temi. 55 Ovdje je u vašem programu rada za 2004. godinu također stoje i prethodne revizije i završne revizije. Mislim da su bitne i prethodne revizije, jer one zapravo su više one koje znači nalazi upozoravaju korisnike da isprave svoje popravke. Vrlo bi bilo interesantno u izvješćima, zapravo konačne i završne revizije spomenuti da li je i koja je institucija postupila u skladu sa vašim preporukama i nalazima iz ove prethodne revizije. Mislim ovo što ste sami rekli, ja sam sebi pribilježio, dakle Zakon o javnim nabavkama da će u značajnoj mjeri omogućiti vama puno bolji i efikasniji rad i ne samo vama, nego će dovesti do veće odgovornosti, natjerati na veću odgovornost sve institucije, sve kroisnike proračuna da postupaju po ovom vrlo važnom zakonu. Također kada se donese Zakon o plaćama na razini Bosne i Hercegovine u institucijama Bosne i Hercegovine, biće isto tako izuzetno bitan i važan. I evo na kraju ja ću samo reći, mi smo bili kao parlamentarna delegacija u posjeti norveškom Parlamentu i bili smo, između ostalog, oni su nas smatrali da je važno odvesti nas u instituciju njihove revizije. Upoznali smo se sa njihovim načinom rada i oni imaju dugu tradiciju u tome, pa su otišli jako daleko i kod njih je stvarno revizija ono vrhunac ne samo u profesionalnom smislu, nego i ljudi koji su revizori su i moralno je li vrlo odgovorni i moralni. Ne može se lako biti revizor. Jednom kada se postane, onda stvarno treba opravdati to zvanje. Zato smatram da evo kod nas i ova revizija nema dugu tradiciju. Pomalo ulazi i ja dajem apsolutnu i punu potporu radu vašeg ureda i vaše revizie i očekujem da ovo, ako je moguće se znači, što smo već evo i dogovorili, vi ste to prihvatili, znači da izvješća stižu sukcesivno kako se revizija završi, a mislim da je dobro je čini mi se da mi ostajemo da komisija našeg doma radi samostalno, komisija drugog doma isto tako radi svoj posao. Neće to biti naročito ni za vas opterećujuće, jer neko od vas, vi kao generalni revizor, ili vaši zamjenici će doći naravno, ako bude pitanje, kada budu razmatrana određena izvješća, pojasniti. Neće to biti tako često i smatram da će sigurno doprinjeti i afirmirati i vaš rad i potrebu vašeg rada i važnost rada revizije u Bosni i Hercegovini.
Hvala lijepo gospodine Jukiću. Čuli smo niz izlaganja. Ja ovdje želim samo, evo sada u ovom momentu da napomenem jedno moje iskustvo iz ovih susreta o kojima je govorio evo i gospodin Jukić sa tim evropskim zemljama i evropskim komisijama, evropskih parlamenata, raznim evropskim institucijama u evropskoj demokraciji vrlo često se smatra da je Parlament institucija koja ima vlasništvo nad državom. To je polazište vrlo često i to mora da se zna. Jedna od ključnih institucija u evropskim parlamentima u evropskoj demorkaciji je ta revizija. Budžet i sve što se dešava u jednoj državi kroz budžet se vidi šta država radi, koliko radi, koliko je uspješna, šta razvija, šta ne razvija i kako se kreće. To je nešto što Parlament određuje politiku je li u toj državi. Institucija koja se zove revizija je ta koja prati da li se taj budžet koristi kako valja i da li se budžetski korisnici ponašaju onako kako je po to projektovano. 56 Zato mislim da u narednom periodu, obzirom da mi u Bosni i Hercegovini nemamo neko dugo iskustvo sa revizijom ovakvog tipa, moja bi preporuka bila i moj predlog bio da se gospoda revizori i hajde ja ću reći poslanici u Skupštini, odnosno Skupština Bosne i Hercegovine, za koju oni u principu i rade i obavještavaju, jer revizija sama sebi i nije svrha. Ona je dakle svrha da upozna i objasni ljudima koji donose zakone kako joj se ponašaju institucije. Treba raditi i graditi jedan novi odnos, jedan kvalitetniji odnos, treba izgraditi jednu finu metodologiju komuniciranja i ja ću sada reći ovdje, moram to reći da se mi i jedni i drugi u ovom vremenu učimo toj disciplini. Dobro je da su naše kolege iz revizije postavile dobre i kvalitetne odnose sa, eto ja ću sada kazati nordijskim zemljama koje imaju iskustvo, veliko iskustvo u toj reviziji, koje imaju veliko iskustvo u tom poslovanju i dobro je da na prostorima Bosne i Hercegovine bude eto implementirana ta škola mišljenja u oblasti revizije. Ja vas pozdravljam i zaista ovo što ste učinili jeste dobro, ali probajte i sa vaše strane da ove izvještaje dostavljate malo učestalije, da držimo poslanike u funkciji u trendu da znaju šta im se radi u zemlji, jer moraju biti odgovorni, a revizija je najbolji način da se to sve dobro razumije. Hvala vam evo za ovo što ste radili i ja mislim, molim, ja mislim da sada možemo i otići usvajati ovaj izvještaj i ovo funkcionisanje u poslovanju, izvještaj o poslovanju ove vaše agencije, kancelarije, jeste. Javlja li se još neko za riječ? Jesi se ti javio? Ti si moj drug.
Izvinjavam se. Neosporna je moja podrška Izvještaju o radu kancelarije za reviziju. Glavnog revizora, strukturu zaposlenih u kancelariji za reviziju sa 31.12., mislim da je zadovoljavajuća i obrazovna struktura. Znam da je nacionalna struktura rukovodilaca 1:1:1, ali ovo dole me interesuje administracije i revizionog osoblja. Možda kratko nacionalna struktura, pošto ja vrlo često ovdje postavljam pitanje nacionalne zastupljenosti, ne samo svog naroda nego i ostalih naroda. Evo mene interesuje kratko, možete i sa mjesta, ne morate ustajati i neće uticati na moje glasanje za podršku izvještaju.
Pa ja mislim nacionalna struktura prema popisu iz '91. koliko ja znam.
Biću kratak, pošto smo se bili interno dogovorili da prvu reviziju obavimo sa mješovitim timovima, da timovi budu iz sve tri nacije tako da smo strogo vodili računa da prve revizije tako obavimo. Da timovi broje po tri čovjeka i da idu u institucije, ako je na čelu recimo Hrvat ide vođa tima Srbin i ako je na čelu Bošnjak ide vođa Srbin i Hrvat, tako da smo prve godine htjeli da stvorimo takvu atmosferu da smo mi jedna nepristrasna 57 neovisna institucija. Kako vrijeme protiće mi sada, ne postižemo taj balans kada je u pitanju ni nacionalna i držaćemo se ovog popisa iz '91. godine. Spomenuo bih samo, kada sam već izašao primjer Belgije recimo koja ima 2 ključna naroda. Jedan broji 31 – 50%. Međutim kod njih se točno zna koliko kojih revizora ima. Imaju zaposlenih 150 revizora, valonaca, 150 revizora flamanaca. Mislim da je to zanimljiva ideja i dobro bi bilo možda da se čak i o tome raspravi kada dođe naš zakon novi zakon o reviziji ovdje na Parlamentarnu skupštinu. Hvala lijepo.
Hvala. Šta sada, stavljamo? Ja mislim da smo iscrpili diskusiju, da smo evo zadovoljni sa ovim što je naša revizorska kancelarija uradila i stavljam Izvještaj o poslovanju kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja za 2003. godinu na glasanje. Ko je za da se prihvati ovaj izvještaj revizije? Ko je za? Sad. Odlično, svi smo glasali. Jesmo li glasali? Imamo ovako – 12 za i dakle jednoglasno. Hvala vam lijepo kolega. Mi to dobro radimo zaista. 19. tačka dnevnog je Ad.19. Izvještaj Centralne banke, godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine i pod b) Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2003. godinu Izvolite. Dobili ste izvještaj komisije. Komisija, ima li ovdje. Izvolite gospodine Spasojeviću.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, komisija je takođe raspravljala Izvještaj o godišnjem izvještaju Centralne banke za 2003. godinu i jednoglasno ga je prihvatila. Ja bih sada da kažem i o ovom drugom finansijskom izvještaju, takođe je komisija prihvatila stim što je predložila, odnosno predlaže Domu da u saradnji sa Predsjedništvom BiH i Centralnom bankom i Vijećem ministara pokrene inicijativu i sa ovom komisijom iz Predstavničkgo doma pokrene inicijativu za izmjenu Zakona o Centralnoj banci BiH u dijelu koji reguliše raspodjelu dobiti Centralne banke BiH kako bi se dio dobiti Centralne banke usmjerio za potrebe države Bosne i Hercegovine. Za nosioca i koordinatora inicijative određuje se Komisija za finansijske i administrativne poslove Doma naroda, a za Predstavnički dom njihova komisija. Znači 58 mi smo raspravljali o ovom izvještaju i dali smo jednoglasno izvještaj i godišnji izvještaj i u finansijskom izvještaju ono što je bilo glavno pitanje da li mi možemo od Centralne banke, država Bosna i Hercegovina da li može da dobije nekakva sredstva i onda smo od predstavnika, odnosno Vice guvernera koji je bio prisutan na tom sastanku dobili informacije koje kažu da sadašnji zakon reguliše tako da kompletna dobit Centralne banke mora da pređe procenat od 10% da bi nešto moglo, znači, ono što pređe 10% da bi moglo da ide u zajedničku kasu Bosne i Hercegovine. Onda smo mi pitali da li postoji mogućnost da ono ispod 10% što primjera radi između 7 i 10%, on je rekao da ne može i da mora ići na izmjenu zakona. Onda smo mi tražili da se napravi inicijativa, a se zakon izmjeni, pa da to bude nešto što pređe, primjera radi govorim slobodno, nešto što pređe dobit od 6% pa ako sada imamo dobit negdje oko 9%, velika bi to značajna sredstva bila između 6 i 9 i to bi se slivalo u centralnu kasu Bosne i Hercegovine koja bi mogla taj dio sredstava da raspoređuje onako kako to Parlamentarna skupština zahtjeva na sve budžetske korisnike, ili na posebne namjene kako se o tome odluči. Mislim da je ovo pitanje vrlo bitno i da mu treba dati podršku. A što se tiče samih izvještaja njih smo jednoglasno prihvatili i predlažemo ovom Domu da ih prihvati. Hvala.
Hvala puno. Javlja li se neko za riječ? Ja mislim da je to gušenje bankarstva, a vi podržavate to. Ja se ne slažem. Molim vas, ja mislim da je. Dobro dogovoreno. Evo čuli smo. Imamo gospodina iz Centralne banke.
Gospodine predsjedavajući, poštovani zastupnici, dame i gospodo. Ja neću govoriti o samom izvještaju, niti o financijskom izvještaju. Zahvaljujem na podršci koju inače i ovaj dom i ukupno Parlament Bosne i Hercegovine daje radu Centralne banke. Samo bi vas htio izvjestiti da je u petak održana već Komisija za finansije i budžet Zastupničkog doma u čijem radu je učestvovala Centralna banka i pokrenuta inicijativa za izmjenu Zakona. Centralna banka će u tom smislu izgraditi odgovarajuće prijedloge koji će doći na raspravu i nadam se da će u tom smislu se naći zadovoljavajuće rješenje. Evo toliko, hvala vam puno.
Hvala i vama. Dakle da se, evo dobili smo i to. Idemo dakle na usvajanje Godišnjeg izvještaja Centralne banke Bosne i Hercegovine. 59 Ko je za? Sad. Hvala lijepo. Evo tabela pokazuje dasmo jednoglasno usvojili ovaj izvještaj. Sada idemo na ovaj, usvojiti, šta je ovo, Izvještaj o finansijskom poslovanju Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2003. godinu. Stavljam i to na glasanje. Ko je za? Sad. Ovdje smo 11:1. Dakle usvojen je i ovaj izvještaj. Hvala lijepo. I stavljam na glasanje predlog komisije da se naprave izmjene i dopune zakona koje će omogućiti Skupštini Bosne i Hercegovine, odnosno institucijama Bosne i Hercegovine da dobit iznad 6 jel. Nisam čuo, da se jeste smanji taj procenat do 10% kod uzimanja dobiti i da se pravi izmjena i dopuna tog zakona. Ko je za? __________(?) [[nije izašao za govornicu]] Nemoj, tebi je puno i jednom, ti si ovaj. Tebi samo da je love. Glasajte. Odlično. Ponovićemo glasanje na zahtjev gospodina Brke. Glasamo sad. Ko je za? Dakle i ovo smo usvojili i finansijski izvještaj usvojili smo jednoglasno. Hvala lijepo. Na redu je 20. tačka dnevnog reda. Ad.20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministar Bosne i Hercegovine i Evropske patentne organizacije o saradnji u oblasti patenata Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao svoju saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Otvaram raspravu i javlja li se neko za riječ? Gospodin Čengić.
Zahvaljujem. Dakle omisija, nećemo dugo, komisija je dakle razmatrala ovaj sporazum, smatra da je ovo jedan uobičajeni jako potreban sporazum za Bosnu i Hercegovinu kako bismo osigurali zaštitu patenata stranih u Bosni i Hercegovini, a time 60 recipročno možemo i obratno i komisija predlaže ovom domu da dadne saglasnost na ratifikaciju ovog sporazuma.
Stavljam na glasanje Sporazum o ratifikaciji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Evropske patentne organizacije o saradnji u oblasti patenata. Ko je za? Glasajte. Hvala vam lijepo. Dakle imamo 12:0. Znači jednoglasno smo usvojili i ovo. Na redu je 21. tačka dnevnog reda. Ad.21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o trgovini i privrednoj saradnji između VIjeća ministara Bosne i Hercegovine i švajcarskog federalnog vijeća Predstavnički dom je ovo usvojio i izvještaj nadležne komisije. Hasane.
Naša komisija je razmatrala i ovaj sporazum. Ovo je uobičajeni bilateralni sporazum o području trgovine koji među ostalima na primjeru u članu 3. definira da će ugovorne strane, jedna drugoj dakle Bosna i Hercegovina i Švicarska dati tretman najpovlaštenije nacije u odnosu na propisane carine i dažbine bilo koje vrste ili u vezi sa uvozom ili izvozom roba ili propisane za međunarodne transfere. Dakle smatramo da treba dati saglasnost i u tom smislu Domu predlažemo da dadne saglasnost.
Hvala gospodinu Čengiću. Ja mislim da se mi svi slažemo. Stavljam Sporazum o trgovini i privrednoj saradnji između Vijeća ministara i švicarskog federalnog vijeća na glasanje. Ko je za? Glasajte. Hvala lijepo. Dakle i ovo smo usvojili jednoglasno, ovaj sporazum o ratifikaciji. Tačka dnevnog reda 22. je Ad.22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između VIjeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Danske o drumskom prevozu putnika i tereta Izvještaj nadležne komisije, moram napomenuti da je ovaj dom, Predstavnički dom ovo usvojio, dobićemo izvještaje, a komisije nadležne, gospodine Čengiću. 61
Dakle Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku je razmatrala i ovaj sporazum. On se odnosi na transport roba i ljudi u carinskom prijevozu između dvije države. Uobičajen je, olakšava transport između dvije države, regulira uobičajeno sva prava i obaveze i predlažemo ovom domu da dadne saglasnost na ovu, na ovaj sporazum. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Čengiću. Meni ostaje ovdje, obzirom da nema diskutanata da stavim na glasanje i ovaj sporazum o ratifikaciji sa Danskom. Ko je za? Glasajte. Hvala lijepo. Mislim da to radimo brzo, evo i ja sam se naučio. Opet smo po toj prilici tu negdje jednoglasno. Hvala vam lijepo. Jeste jednoglasno smo izglasali ovaj sporazum. Ad.23. Zaključci Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda u vezi Informacije Ministarstva sigurnosti o prilogu TV Balaro I problem da čujemo gospodine Čengiću.
Naša komisija je ovo razmatrala na prethodnoj sjednici Komisije. Radi se o toj emisiji na talijanskoj televiziji RAI 3 u kojoj je Bosna i Hercegovina označena kao mjesto gdje se organiziraju terorističke aktivnosti, gdje se nalazi veliki broj terorista. Nažalost to je učinjeno na način da je prikazan jedan dokumentarni film, a potom vođena rasprava u studiju u kojoj je učestvovao i ministar vanjskih poslova Italije koji nije podržao nije ni jasno demantirao takve tvrdnje novinara. Mi smo razmatrali ovu informaciju, imajući pred sobom informaciju Ministarstva sigurnosti i Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine i Komisija je usvojila zaključak u kojem kaže da podržava principijelnu politiku Bosne i Hercegovine u vezi sa osudom terorizma. Komisija smatra neprihvatljivim paušalne ocjene iznjete u toj emisiji, ali i u nekim drugim natpisima u italijanskoj štampi skoro u identično vrijeme. Komisja daje podršku aktivnostima Ministarstva vanjskih poslova, naše ambasade u Rimu i konzulata u Milana i Komisija traži od Ministarsta vanjskih poslova, nakon što ova informacija bude usvojena, dakle informacija MIP-a bude usvojena na Predsjedništvu Bosne i Hercegovine da svim DKP-ima uputi informaciju i instrukciju o daljem ponašanju i konačno traži od Ministarstva sigurnosti da preduzme sve što je potrebno na rješavanju neriješenih pitanja i problema vezanih za praćenje ove problematike na nivou države Bosne i Hercegovine i Komisija predlaže i traži od državnih institucija da se što prije uspostave one institucije za koje već postoje zakoni, a 62 koje bi omogućile veću kontrolu, dakle i sigurnost unutar Bosne i Hercegovine i protuzakonitih aktivnosti. U tom smislu mi smatramo da ono što je do sada radilo Ministarstvo vanjskih poslova je potrebno i dobro. Očekujemo da i druge institucije Bosne i Hercegovine nastave na istom fonu.
Hvala lijepo gospodine Čengiću. Imamo li diskusija, ili ćemo usvojiti ovaj izvještaj naše komisije i kazati da ga Dom naroda proslijeđuje na VIjeću ministara jel, ja Vijeću ministara
Ovaj bi izvještaj trebalo zapravo, odnosno ove zaključke ćemo proslijediti na više adresa i Vijeću ministara i Ministarstvu vanjskih poslova i Ministarstvu sigurnosti i Predsjedništvu itd. da se ima na uvidu i tražili smo takođe da Vijeće ministara obavijesti nadležne italijanske organe da je Senat Bosne i Hercegovine, odnosno Dom naroda razmatrao ovo pitanje i zauzeo ovakve stavove. Koristim priliku samo još u vezi sa ovim da podsjetim na još jedan slučaj koji je zapravo alarmira ili bi morao da alarmira sve ozbiljne ljude u Bosni i Hercegovini, a to je slučaj sa građaninom Bosne i Hercegovine. Barem prema pisanju štampe i domaće i svjetske Sanelom Sjekiricom, koji je na neki način bio dovođen u vezu sa strašnim terorističkim napadom u Madridu na željezničkoj stanici. Naši mediji su o tome pisali, čak stupili u kontakt sa gospodinom Sjekiricom. Međutim, ponovo se događa da mi u Bosni i Hercegovini reagiramo na malo čudan način, više reagiramo post festum i sa stanovišta senzacije, nego objektivno. Prirodno je bilo da, svakome je bilo jasno, ako je on 5 ili 6 dana boravio u Švedskoj i Švedske vlasti ne preduzimaju nikakvu aktivnost da ga privedu, uhapse, ograniče mu kretanje itd., dakle to nisu tražili ni španske vlasti ni adresu, oni bi to sigurno odmah uradili, da se on vraća nazad, a čitavo vrijeme se drži, čak i u bosanskoj javnosti nekakva tenzija da je on vrlo vjerovatno vezan za te terorističke napade, da bi nakon što je saslušan bio, nakon što je dao izjavu policiji bio pušten, naime bilo normalno omogućeno da funkcionira i dalje. Drugim riječima, na žalost mi u Bosni i Hercegovini kao da nismo svjesni da svako vezivanje terorizma za Bosnu i Hercegovinu, pogotovo kada za to nema nikakve osnove, do sada se pokazalo da nema osnove, dolazimo u situaciju zapravo da diskreditiramo poziciju Bosne i Hercegovine, međunarodnu poziciju Bosne i Hercegovine što direktno utiče na strana ulaganja, na interes za biznis u Bosni i Hercegovini i na poziciju Bosne i Hercegovine. Što nekom drugom možda može odgovarati, van Bosne i Hercegovine da se Bosna stavi u taj kontekst to, na to mi često ne možemo utjecati ili on može imati razloge, ali mi u Bosni i Hercegovini moramo se 63 potruditi da se zaista dobro i sistematski borimo protiv terorizma i svih organiziranih oblika kriminala, ali istovremeno da objektivno informiramo i svoju i međunarodnu javnost i da zapravo učinimo sve da i Bosna i stvarno, ali i u javnosti bude daleko izvan neobjektivnog informiranja. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Čengiću. Ja mislim da, evo smo čuli. Ja stavljam na glasanje ovaj izvještaj komisije i prijedlog ovako taksativno, da ja sada ne bih se ponavljao kako je gospodin Čengić iznjeo da ovaj izvještaj dostavimo i institucijama u Bosni i Hercegovini za koje jel, to je Vijeće ministara, Ministarstvo, Skupština, sigurnosna služba itd. itd. i evo ja stavljam to na glasanje. Molim, ja stavljam na glasanje ovakve zaključke. Molim. Molim, izvolite.
Htio bih samo uz ovo što smo čuli od gospodina Čengića reći budući se radi o malom Sanelu Sikirici, hercegovcu iz Mostara, da je bila bobmastično obasuta informacijama, ne samo Bosna, nego i Hercegovina.
Ja mislim da to Čengić u svakom slučaju podrazumjeva, ali dobro valja ga napomenuti. Pa valjda ste vi Bosna. Svi ste Bosna i Hercegovina, kakva Republika Srpska? Hvala lijepa. Ovdje govorimo o državi, a ne o regijama. Hvala lijepo. Molim vas, evo imamo ovdje, imaju li ovdje poslanici, svi poslanici su dobili zaključke ovoga. Dobro si Brka, šta ja pričam toliko. Ko je za? Sad. Hvala lijepo. Jesmo li sada završili sve što imamo? Da vidimo kakav je rezultat? Jednoglasno. Hvala lijepo. Dakle i ovo smo usvojili jednoglasno. I imamo u ovoj tačci dnevnog reda pod tačku Problemi sa mljekarskom industrijom U ovoj situacijom kakvu smo imali sa poljoprivrednicima, naša komisija je našla za shodno da raspravlja o tom problemu, te da ovaj dom obavijesti o tome svemu i dala nam je u tom smislu i nekoliko predloga i zaključaka. Gospodine Čengiću. Izvolite. 64
Dakle, nažalost kao komisija mi smo mislili da ćemo razgovarati o mlijeku. Na kraju se uspostavilo da smo mi razgovarali ne samo o mlijeku, nego o poljoprivredi i o privredi i o uvozu i o izvozu, o carinama, o taksama, o zakonima, o propisima. Komisija je dva puta raspravljala. Jednom smo imali zadovoljstvo da imamo prisutne predstavnike Vijeća ministara, Ministarstva iz federalne vlade, bilo je pozvano ministarstvo RS iz opravdanih razloga nisu bili prisutni i što je posebno važno imali smo priliku da pred sobom imamo, odnosno da u diskusiji učestvuju predstavnici prerađivača mlijeka, najvećih, dvije mljekare u Bosni Hercegovini u prošloj godini su otkupili ravno 50% ukupnog otkupa mlijeka. Dakle bili su predstavnici tih velikih mljekara. Nakon duge diskusije u kojoj su svi učestvovali, diskusije u kojoj su učestvovali i predstavnici ovog veterinarskog ovog ureda ili agencije za veterinarstvo BiH i tako dalje, nakon još jedne rasprave u kojoj je Komisija razgovarala o zaključcima bez prisustva eksperata došli smo do ovog sažetog prijedloga zaključaka u kome vrlo kratko sugeriramo i mislimo da je potrebno: - da se donese državni zakon o poljoprivredi, državna strategija o poljoprivredi, - da je potrebno donjeti jedan broj podzakonskih akata, - da je potrebno standarde u mljekarstvu i preradi mlijeka dovesti do 2006. godine na nivo evropske zajednice, - da je potrebno oformiti i uspostaviti centre za obuku, centre za uzgoj priplodnih goveda, - da je potrebno uspostaviti centre, osigurati finansijske podsticaje i povoljne kredite itd. U svakom slučaju osigurati dakle projekte domaćih proizvoda, ili domaćih maraka skojima možemo ići prema vani. Na kraju predlažem da ovaj dom usvoji ove zaključke i da ih proslijedi Vijeću ministara, a to sve skupa direktno je u vremenskoj koincidenciji sa dvije stvari – sa donošenjem strategije, ukupne strategije razvoja. Ovi zaključci su u cjelosti koherentni sa zaključcima vezano za poljoprivedu u toj strategiji razvoja Bosne i Hercegovine i istovremeno, nažalost koincidira sa sve većim i većim problemima u poljoprivredi, u proizvodnji mlijeka, u proizvodnji peradi itd., a vezano za poziciju Bosne i Hercegovine prema nekim bilateralnim sporazuma, prema budućem sporazumu sa VTO-om u vezi sa uvozom koji je kontroliran, ne kontroliran, u vezi sa podsticajima koje je Bosna i Hercegovina kao država, odnosno entiteti ne osiguravaju, nedovoljno osiguravaju. Drugim riječima smatramo da je zaista potrebna jedna sinhronizirana dobro organizirana strategija i implementacija te strategije i iz tog razloga držimo da su prijedlozi koje mi ovdje imamo zapravo na fonu svega onoga što se već čini i treba činiti ove i narednih godina u ovom području Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo. 65
Hvala gospodine Čengiću. Čuli smo izlaganje gospodina Čengića. Imamo li primjedbi na izlaganja? Nemamo. Ja evo stavljam na glasanje izvještaj komisije i usvajanje ovih zaključaka sa naznakom gdje treba da idu? Ko je za, molim vas? Hvala lijepo. I ovoga puta smo glasali 12:0, znači jednoglasno. Ja želim prvo zahvaliti se s kolegama i zahvaliti se svima u Skupštini. Želim da vas obavijestim da je Kolegij Doma naroda zakazao ili će već zakazati, odlučio da zakaže sljedeću Skupštinu 4.aprila, maja pardon koja će biti negdje iza 12 sati sigurno sa dnevnim redom koga ćete dobiti. Molim komisiju, Ustavnu komisiju da se do 4. maja najkasnije do 4. maja sastane i da dostavi komisiji izvještaj vezano za Zakon o obrazovanju i molim, ako slučajno dođemo do, u poziciju da dobijemo Zakon o javnim nabavkama da se malo taj zakon pogleda i moguće je da i on bude na dnevnom redu. O tome ćemo se dogovarati. Ja vam se zahvaljujem i želim vam puno sreće. Hvala vam puno. Sjednica je završila sa radom u 17,50 sati.