Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam i otvaram 9. sjednicu Hrvatskog sabora. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske, doktora Ivu Sanadera, potpredsjednice i potpredsjednike nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 8. sjednice Sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 8. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donose po hitnom postupku. U prijedlogu dnevnog reda pod točkom 1. do 5., obaviješten sam da ova točka 5. će ići u prvo čitanje, dakle neće ići po hitnom postupku, uz suglasnost Vlade. Točkom 7., od 10. do 12. i točkom 27. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su: Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 275, točka 1.; Prijedlog zakona o nedopuštenom oglašavanju, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 280, točka 2.; Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 282, točka 3.; Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 279, točka 4., točka 5. ide u prvo čitanje dakle, preskačemo. Dalje, Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Mađarske o suradnji u borbi protiv prekograničnog kriminala, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 281, točka 7.; Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Gradu Zagrebu, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 272, točka 10., predlagatelj zastupnik Vladimir Šeks; Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj područnoj, regionalnoj samoupravi, NN br. 125/08., sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 273, točka 11., predlagatelj također zastupnik Vladimir Šeks; Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj područnoj, regionalnoj samoupravi, NN br. 109/07., s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 274, točka 12., predlagatelj zastupnik Vladimir Šeks; Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 266, točka 27., predlagatelj zastupnik Zvonimir Mršić. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Izvolite, gospodin Andrija Hebrang.
Gospodine predsjedniče, mi imamo primjedbu na točku 27., Prijedlog zakona o izmjenama zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, P.Z. 266. Mislimo da ne treba hitni postupak, da može ići u normalnu proceduru. Hvala.
Hvala. Ima li još primjedbi? Molim onda ako nema primjedbi uključimo se, idemo na glasovanje. Da vidimo kvorum. Molim vas uključimo se, jer ima dosta neuključenih tu kako vidimo. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 275, točka 1. Molim, uključimo se. Oprostite, ova tri prva, dakle točka 1., 2. i 3. ne glasujemo jer su P.Z.E., znači nema potrebe glasovati o hitnosti. Točka 5. imam obavijest da se postigao neki dogovor da ova točka ide u prvo čitanje. Da li Vlada kod toga… Hvala. Znači, točka 5. ide u normalnu proceduru kao prvo čitanje. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava? Nema. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka? Uključimo se. Ili ako ima prijedlog da se to… … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga Zakona o preuzimanju dioničkih društava molim da digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Jednoglasno sa 113 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Mađarske o suradnji u borbi protiv prekograničnog kriminala? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka molim vas da digne ruku? Hvala. Protiv? Nema. Prihvaća jednoglasno hitni postupak sa 113 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Gradu Zagrebu? Ja mislim da su ovo neki tehnički čisto zakoni koje prilagođavamo. Ako nema tko je za primjenu hitnog postupka molim vas da digne ruku? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 113 glasova prihvaćen je hitni postupak. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj, područnoj (regionalnoj) samoupravi, broj 125/08, “Narodne novine“, objavljen dakle u Narodnim novinama. To je taj. Ima li tko primjedbu? Nema. Tko je za molim da digne ruku za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Jednoglasno 113 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj, područnoj (regionalnoj) samoupravi? Odnosi se na zakon “Narodne novine“ broj 109/07. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku? Hvala. Protiv? 113 jednoglasno. U pogledu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj gospodin Andrija Hebrang je stavio primjedbu da ovaj zakon bi trebao ići u normalnu, u redovnu proceduru. Dakle, tko je za primjenu hitnog postupka za donošenje Zakona o izmjenama Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj za koje postoji primjedba da ne ide u hitni postupak nego u redovnu proceduru. Tko je za hitni postupak? Hvala. Protiv? 41 za, 72 protiv. Dakle, ovaj zakon ne ide u hitni postupak nego u redovitu proceduru. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je utvrđen, a ja bih sukladno članku 205. stavka 2. Poslovnika trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem u skladu sa našom već tradicijom da se, ako se slažete da ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam pročitao u prijedlogu dnevnog reda uz napomenu da točka 5. ide u redovitu i 27 ide u redovitu proceduru, u prvo čitanje. Slažemo se? Hvala.
Dame i gospodo zastupnici, predložit ću na temelju članka 204. stavka 2. Poslovnika dopunu dnevnog reda. I dozvolite obzirom da je većina točaka dnevnog reda po hitnom postupku, da ne čitam ovaj spisak od 21 prijedlog nego da se izjasnimo u pogledu hitnosti. Naglašavam da Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode, sa Konačnim prijedlogom zakona, prvo i drugo čitanje, hitni postupak, P.Z.E. br. 283. točka 1. i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lijekovima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 290. točka 2. se usklađuju sa propisima Europske unije, pa o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Najprije da vidimo kvorum. Molim uključimo se. Molim vas uključimo se jer vidim da imamo više zastupnika nego što se prijavilo. 96, znači možemo nastaviti. Pitam ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, P.Z. br. 299. točka 3. Nema. Idemo na glasovanje. Hoćemo li glasovati dizanjem ruku ili, brže će ići oko. Molim vas tko je za primjenu hitnog postupka za P.Z. br. 299 koji sam pročitao? Hvala. Protiv? Jednoglasno 98 glasova za. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, P.Z. br. 291. Točka je 4 u prijedlogu. Izvolite, gospodin zastupnik Željko Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Pa evo da se ne javljam po svakoj od narednih 17 točaka, u ime kluba SDP-a želim reći da smo mi svjesni da se ovih 17 zakona koji se predlažu po hitnom postupku moraju donijeti jer nam predstoji raspuštanje poglavarstava i mora se osigurati normalno funkcioniranje jedinica lokalne i područne samouprave. Izbori su pred vratima, a predizborna kampanja se zahuktava. Evo jučer je premijer Sanader sa svojom svitom u Rijeci imao na teret proračuna pravi HDZ-ov predizborni mimohod. Mi u SDP-u ne pristajemo na onakav hitni postupak, jer kad bi pristali na hitni postupak dali bi na neki način odrješenje ministrima hrvatske Vlade od odgovornosti za nerad u proteklom periodu od donošenja izmjena zakona o područnoj (regionalnoj) samoupravi jer se znalo da se ovi zakoni moraju izmijeniti. Ništa se nije učinilo. Čekao se zadnji čas. Sad nas se guraju u nekakvom svojevrsnom stampedu bez da se radila stručna analiza, bez da se učinilo kakve su posljedice ovih zakona, bez da se konzultirala udruga gradova. Prema tome, imamo jedan šlamperaj i mi u SDP-u ne pristajemo da budemo sudionici u takvom hitnom postupku, jer će se dogoditi da po izglasavanju ovih zakona i postupanja na snagu ovih zakona rješavamo probleme nakon izbora, ne probleme građana, nego probleme koje će donijeti ovi zakoni koji su, koji nisu na vrijeme donijeti. Znači, svih ovih 17 prijedloga dokaz je nerada, nesposobnosti i neodgovornosti Vlade i ministara kada je u pitanju lokalna samouprava.
Da li mogu, da li sam dobro shvatio da vi dajete primjedbu na svih ovih 17 zakona po hitnom postupku? Hvala. Gospodine Staziću, jer ovo bilo u ime kluba ili ćete vi u ime kluba? Ne znam o čemu je riječ? Ja sam pitao ima li netko primjedbi na primjenu hitnog postupka o tomu je riječ, nije o bilo čemu drugom. Kako je gospodin Jovanović dao primjedbu na hitnost postupka smatramo da je to stav kluba i nema potrebe dalje raspravljati. Molim vas lijepo! Molim vas, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, P.Z. 291 kojim se protivi hitni postupak od strane Kluba zastupnika SDP-a. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Hitni postupak je prihvaćen većinom glasova, 73 glasa za i 31 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu, P.Z. br. 293. Ima Klub zastupnika SDP-a. Ima li još netko od drugih klubova? Nema. Stavljam na glasovanje prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku kojem se protivi Klub zastupnika SDP-a da ide po hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Ovaj je prijedlog za hitnost prihvaćen 73 glasa za i 33 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji, P.Z. br. 298. Točka 6. je u prijedlogu. Ima Klub zastupnika SDP-a. Ima li još netko? Nema. Stavljam na glasovanje da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Tko je za hitnost? Hvala. Protiv? Hitni postupak je prihvaćen većinom glasova, 73 glasa za i 33 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara, P.Z. br. 287. Točka 7. u prijedlogu. Ima klub zastupnika SDP-a. Ima li još neki klub? Ili pojedinačno? Nema. Stavljam ovaj prijedlog za hitnost postupka na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Ovaj prijedlog za hitnost postupka prihvaćen je većinom glasova, 74 glasa za i 33 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o obnovi, P.Z. br. 300, točka 8. Osim SDP-a ima li još neki klub ili pojedinac? Nema. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Prijedlog je prihvaćen sa 74 glasa za i 34 protiv da ide u hitni postupak. Ima li tko od zastupnika ili klubova, osim SDP-a primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, P.Z. 301, točka 9. u prijedlogu? Nema. Dajem na glasovanje prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Prijedlog za hitnost je prihvaćen sa 74 glasa za i 34 protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova, osim SDP-a primjedbu na primjenu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o zakupu i prodaju poslovnog prostora. To je P.Z. br. 285, točka 10. u prijedlogu? Nema. Dajem na glasovanje prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Ovaj prijedlog za primjenu hitnog postupka je prihvaćen većinom glasova, 74 glasa za i 34 protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova osim SDP-a primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o tehničkoj kulturi, P.Z. br. 302, točka 11. u prijedlogu? Nema. Stavljam na glasovanje prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Ovaj prijedlog za hitnost je prihvaćen sa 75 glasova za i 33 protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova primjedbu osim SDP-a primjedbu na hitnost postupka kod donošenja Zakona o izmjenama zakona o zaštiti od požara, P.Z. br. 294, točka 12 u prijedlogu? Nema. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za da se donese po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Hvala. Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 45 glasova za i 33 protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova, osim SDP-a primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o vatrogastvu, P.Z. br. 297, točka 13. u prijedlogu? Nema. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka, molim da digne ruku za ovaj zakon? Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 75 glasova za i 33 protiv prihvaćen prijedlog za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona. Ima li tko od zastupnika ili klubova, osim SDP-a primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o zaštiti i spašavanju, P.Z. br. 295, točka 14. u prijedlogu koji imate na klupama? Nema. Stavljam na glasovanje prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je ovaj prijedlog za hitnost prihvaćen većinom glasova, 74 glasa za 35 protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova, osim SDP-a primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područje (regionalne) samouprave, P.Z. br. 284, točka 15. u prijedlogu? Nema. Stavljam ovaj prijedlog za hitnost na glasovanje. Tko je za, molim da dignem ruku? Hvala. Protiv? Primjena hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona je prihvaćena većinom glasova, 76 glasova za i 34 protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova, osim SDP-a primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti, P.Z. br. 296, točka 16.? Nema. Stavljam ovaj prijedlog za hitnost postupka na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je prijedlog za hitnost postupka prihvaćen većinom glasova, 76 glasova za i 34 protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova, osim SDP-a primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o prijevozu u linijskim i povremenom obalnom pomorskom prometu, P.Z. br. 286, točka 17.? Nema. Tko je za prijedlog za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku za ovaj zakon. Hvala. Protiv? Hvala. Prijedlog za hitnost je prihvaćen većinom glasova sa 75 glasova za i 35 glasova protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova osim SDP-a primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, P.Z. 288, točka 18. u prijedlogu? Nema. Tko je za prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Hvala. Prijedlog da se primijeni hitni postupak kod donošenja ovoga zakona je izglasan većinom glasova sa 75 glasova za i 35 glasova protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova osim SDP-a primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o javnim cestama, P.Z. br. 292, točka 19.? Nema. Dajem na glasovanje prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Ovaj prijedlog za hitnost je prihvaćen većinom glasova sa 76 glasova za i 33 protiv. Ima li tko od zastupnika ili klubova osim SDP-a primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi, P.Z. br. 289, točka 20.? Nema. Dajem ovaj prijedlog za hitnost postupka na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Ovaj prijedlog za hitnost je prihvaćen većinom glasova sa 75 glasova za i 34 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostale točke u dnevni red sjednice a to je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima, drugo čitanje, P.Z. br. 248, točka 21. u ovom prijedlogu? Izvolite. Zastupnik gospodin Nenad Stazić.
Poštovani gospodine predsjedniče, prije nego što utvrdimo dnevni red. Digao sam ruku već kod odlučivanja o hitnosti postupka jer to spada u tu grupu, ali eto niste mi dali riječ pa koristim se sada ovom prilikom da istaknem jedan prigovor. Naime, vi ste za prvih nekoliko točaka dnevnog reda rekli da oni imaju oznaku P.Z.E. i da se o hitnosti postupka kod tih zakonskih prijedloga ne glasa. U tu skupinu spada i Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode s Konačnim prijedlogom zakona. Klub SDP-a ističe prigovor na hitnost ovog postupka iz dva razloga, jedan je formalni a drugi je sadržajni. Prvo formalni razlog. Imam u ruci plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnim stečevinama Europske unije za 2009. godinu dokument koji je ovaj Sabor usvojio na prošloj sjednici. Ovog zakona unutra nema. Ne da ga nema u planu usklađivanja za ovaj kvartal nego ga nema uopće u planu usklađivanja, to je formalni prigovor. Sadržajni prigovor. Mi ovim prijedlogom zakona ako ga raspravimo i usvojimo po hitnom postupku direktno štetimo hrvatskim proizvođačima duhana i hrvatskim prerađivačima duhana. Pa idemo "in favorem" … [[Govornik se ne razumije.]] Da li je interes Hrvatskoga sabora da štiti poslovne interese stranih kompanija a zanemari interese domaće kompanije i to u uvjetima recesije i u uvjetima krize, pogotovo kada ga nemamo u planu usklađivanja, kada to dakle nije dio preuzete obaveze prema Europskoj uniji. Ako nije dio preuzete obaveze prema Europskoj uniji onda se pitamo da li je preuzeta obaveza prema nekome drugome kome će se ovim zakonom pogodovati a naštetiti hrvatskim proizvođačima i hrvatskim prerađivačima duhana koji će ostajati bez posla. Ja zbog toga u ime kluba SDP-a predlažem da unatoč tome što ovaj zakon ima oznaku P.Z.E. glasamo o primjeni hitnog postupka jer to ne bi bio presedan. Mi smo takve slučajeve ovdje imali. Skidali smo hitni postupak i sa zakona koji imaju P.Z.E. oznaku ako je za to bio opravdan razlog. Ovdje je razlog više nego opravdan. Pa ako već moramo podići trošarine na domaći duhan pa nemojmo to raditi u hitnom postupku ako baš ne moramo. Pa dajmo to produžimo na neki dulji rok.
Obrazloženje zakona, vi ste stavili primjedbu. A ja mislim da je dovoljno vremena potrošeno za obrazlaganje vašeg prijedloga da se ide u redoviti postupak.
Strašno mi je stalo gospodine predsjedniče da potaknem na odgovornost i stranku na vlasti.
Molim vas. Hvala vam lijepo. Čuli smo vaš prijedlog i taj će prijedlog biti upućen prema Vladi. A ovo je u skladu sa poslovnikom izglasan hitni postupak. Ako Vlada promijeni svoje stajalište i ovaj zakon bude išao u redovnu proceduru tako će i biti. Inače utvrđivanje dnevnog reda je u skladu sa poslovnikom i mi smo utvrdili da su ove prve dvije točke dnevnog reda ušle po hitnom postupku. Vaša će primjedba biti proslijeđena. Hvala. Kako nema primjedbi na uvrštavanje ovog zadnjeg Zakona o dopunama Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima utvrđujem da je dopuna dnevnog reda utvrđena onako kako smo je ovdje, molim vas da ne čitam ponovo sve te zakone kako smo ih ovdje izglasali.
Molim kvorum. Hvala. 95 nazočnih zastupnica i zastupnika. Dame i gospodo. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 9. sjednice točkama: 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br 307 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 305 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 306 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskome saboru, prvo čitanje, P.Z. br. 308 1. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj operaciji Europske unije "EU NAVFOR SOMALIA- ATALANTA" 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 303, Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, prvo čitanje, P.Z. br. 304, Predlagatelj: Klub zastupnika IDS-a 1. Porast nasilja među mladima u Republici Hrvatskoj, Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a. 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sjevernoatlanskog ugovora, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 309 1. Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2008. godine 1. Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2008. godinu 1. Izvješće o provedbi Plana humanitarnog razminiravanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2008. godinu. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, P.Z. broj 307 točka 1. ove dopune dnevnog reda? Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Klub SDP-a protivi se donošenju ovog zakona po hitnom postupku. Tim više što Vlada nije ni realizirala niti 10 dana staru izjavu kako će povisiti plaće uskočkim sucima i državnim odvjetnicima, a sada evo donosi zakon i to po hitnoj proceduri kako bi se pravosudnim dužnosnicima smanjile plaće i usput budi rečeno, to je u suprotnosti svim međunarodnim i europskim konvencijama o položaju, ulozi i statusu pravosudnih dužnosnika, oni kažu magistrata tj. i sudaca i državnih odvjetnika.
Hvala. Gospodin Andrija Hebrang u ime HDZ-a.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče klub Hrvatske demokratske zajednice protivi se hitnom postupku točke 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona s Konačnim prijedlogom zakona. Obrazloženje je sljedeće. Smatramo da predloženo rješenje zahtijeva iscrpnu raspravu da se ne može donijeti u samo jednom čitanju. Hvala.
Dame i gospodo zastupnici, ima li tko od zastupnika. Stavljam na glasovanje. Primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, dakle uz protivljenje Kluba zastupnika SDP-a. Molim, izvolite.
Gospodine predsjedniče, predlažemo glasovanje rukom jer nemaju svi zastupnici ključić.
Hvala. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona kojem se protivi Klub zastupnika SDP-a? Molim brojimo. Hvala. Protiv? Hvala. Ovaj prijedlog za primjenu hitnog postupka, prihvaćen je sa 73 glasa za i 30 protiv. Dakle, većinom glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, P.Z. 305 točka 2.? Nema. Stavljam ovaj prijedlog hitnosti postupka. Tko je za molim da digne ruku? Hvala. Protiv? 103 glasa, dakle jednoglasno je prihvaćen ovaj prijedlog hitnosti. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti P.Z. broj 306 točka 3.? Nema. Stavljam ovaj prijedlog hitnosti na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa prihvaćen ovaj prijedlog. Za ovu točku broj 6. P.Z. 303 Zakona o izmjeni i dopuni Kaznenog zakona. Ima primjedbu gospodin Andrija Hebrang. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona P.Z. 303 točka 6. o izmjeni i dopuni Kaznenog zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Primjena hitnog postupka za donošenje ovog zakona nije prihvaćena, jer je glasovalo 30 zastupnika za i 73 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sjevernoatlantskog ugovora P.Z. broj 309 točka 9.? Nema. Tko je za primjenu postupka kod donošenja ovoga zakona? Hvala. Protiv? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 103 glasa za. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 9. sjednice. To su točke broj 4. odnosno P.Z. broj 308. točka 5. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga P.Z. broj 304. točka 7., točka 8., točka 10., točka 11. i točka 12.? Ako nema gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Kao što smo najavili gospođe i gospodo zastupnici, sada bi trebali glasovati o dopuni dnevnog reda. Molim brojača da utvrdimo kvorum. Predsjednik kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Gospodine predsjedniče, predlažem glasovanje rukom, nemamo svi ključiće kod sebe. Nisu znali da će biti glasovanje.
86 zastupnika i zastupnica je u dvorani. Dobro. Imamo kvorum. Dakle, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika, predložiti ću dopunu dnevnog reda 9. sjednice točkama: 1. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu sa Prijedlogom izmjena i dopuna financijskih planova za 2009. godinu: Hrvatskih voda za 2009. godinu, Hrvatskih cesta za 2009. godinu, Državne agencije za osiguranje štetnih uloga i sanaciju banaka za 2009. godinu, Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2009. godinu, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2009. godinu. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2009. godinu, 2. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 311 3. Prijedlog zakona o izmjeni carinskog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 312, 4. Prijedlog zakona o osnovici plaće u javnim službama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 210, 5. Konačni prijedlog zakona o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, drugo čitanje, P.Z.E. br. 277, 6. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnoj zakladi za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske, drugo čitanje, P.Z.E. br. 258 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uzimanju i presađivanju dijelova ljudskog tijela u svrhu liječenja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 314, 8. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt zaštite od onečišćenja voda na priobalnom području 2, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 313, 9. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kulturnim vijećima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 278, 10. Prijedlog rezolucije o borbi protiv virusnih hepatitisa s prijedlogom zaključka, predlagatelj: Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, 11. Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2008. godinu, podnositelj: Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i 12. Prijedlog odluke o izboru tri suca Ustavnog suda Republike Hrvatske, predlagatelj: Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjeni Carinskog zakona s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 312, točka 3. i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uzimanju i presađivanju dijelova ljudskog tijela u svrhu liječenja s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 314. usklađuje sa propisima Europske unije pa o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo prema članku 161. Poslovnika. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o osnovici plaće u javnim službama, prijedlog zakona broj 310, predlagatelj je Vlada? Gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Klub IDS-a je apsolutno protiv ove 4. točke dnevnoga reda da o Zakonu o osnovici plaća u javnim službama raspravlja Hrvatski sabor. Neka lijepo to Vlada preuzme na svoju odgovornosti. Mi smo protiv toga, prema tome prepuštamo ovaj vruć kesten hrvatskoj Vladi.
Hvala. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o osnovici plaće u javnim službama? Hvala. Protiv? … [[Upadica se ne čuje.]] Pitao sam ja tko je protiv. 67 za, 29 protiv. Ide u hitni postupak. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt zaštite od onečišćenja voda na priobalnom području II? Molim, tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 97 glasova za je utvrđena primjena hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 9. sjednice, to su akti navedeni pod točka 1., 5., 6. te od 9. do 12. Prijedloga dopune dnevnog reda 9. sjednice? Nema. Utvrđujem da je dopuna dnevnog reda utvrđena.
Gospođe i gospodo zastupnici počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika, član 180. do 184. Poslovnika. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice i prije prelaza na prvu točku dnevnog reda. Dakle, prelazimo na postavljanje pitanja. Prvi će postaviti pitanje gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade postavit ću pitanje ministru pravosuđa gospodinu Šimonoviću. Gospodine ministre, za nešto više od 60 dana ćemo imati izbore za jedinice lokalne samouprave i jedinice regionalne uprave. To će biti drugi krug izbora sa novim Zakonom o ustavnim pravima nacionalnih manjina. I nakon toga drugoga kruga, odnosno prije toga drugoga kruga mi bilježimo činjenicu da još uvijek jedan značajan broj jedinica lokalne samouprave i područne nisu uskladili svoje statute sa Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina u cilju i u svrhu osiguranja onoga što ustavni zakoni i drugi zakoni jamče, a to je razmjerna zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u predstavničkim tijelima tih jedinica i isto tako zastupljenost u izvršnim tijelima. Dakle, prilikom prošlih izbora je propuštena prilika da jedinice lokalne samouprave koje to nisu uradile se suoče sa zakonskim sankcijama sada se trebaju održati izbori i mnoge od tih jedinica nisu uradile ni ono što je potrebno, pa vas zbog toga pitam u ime Kluba SDSS-a i u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina što ministarstvo, odnosno što Vlada kani učiniti kako se ovo stanje u pogledu nepoštivanja jednog od temeljnih zakona Republike Hrvatske ne bi produžavalo.
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šimonović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ovo i inače važno pitanje dodatno dobiva na težini u kontekstu predstojećih lokalnih izbora. Unošenje odgovarajućih izmjena u statute lokalnih jedinica ovisi dakle o proporciji pripadnika manjina u dotičnoj jedinici čime one mogu sticati prava zasnovana na Ustavu. Međutim, to naravno i podrazumijeva definiranje broja pripadnika manjina u pojedinim jedinicama. Mogu reći da su u tijeku na razini Vlade inter resorske aktivnosti oko razrješavanja ovih pitanja kako obzirom na tu činjenicu tako i činjenicu da ovo pitanje nije zapravo u nadležnosti Ministarstva pravosuđa već Središnjeg ureda za državnu upravu. Detaljniji odgovor dolazi pismenim putem.
Zahvaljujem gospodine ministre na vašem odgovoru. Mi razumijemo da imamo posla u vezi sa popisom birača, međutim i dosadašnja praksa je da se barem u skladu sa popisom stanovništva od 2001. osigura neki oblik poštivanja ustavnog zakona, nije provedena kako valja. Prema tome, mi mislimo da Vlada, a nismo slučajno vama postavili pitanje, iako smo svjesni da je dio odgovornosti prije svega na Središnjem državnom uredu za državnu upravu koji unatoč našim opetovanim zahtjevima da se tu nešto napravi, nažalost svaki put je propuštao priliku da to uradi i zato smo se odlučili da ovo pitanje postavimo vama, posebno zato što je vaše ministarstvo matično ministarstvo za jedno od važnih poglavlja pregovora s Europskom unijom, a to je poglavlje 23.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Tonino Picula. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi ministri, kolegice i kolege. Ja bih postavio svoje pitanje potpredsjednici Vlade, gospođi Jadranki Kosor. Gospođo Kosor, građani Velike Gorice suočeni su sa ogromnim i u Hrvatskoj jedinstvenim poskupljenjem grijanja koje je odlukom Vlade potpisanom od vas osobno u siječnju povećano nominalno za 48%, a u stvarnosti gotovo za 120%. Takvo poskupljenje prelazi granice ekonomske izdržljivosti. Nekim umirovljenicima gotovo čitava mirovina odlazi na grijanje, dok se obitelji s malom djecom moraju odreći kućnih potrepština. Moje pitanje vama glasi zbog čega Vlada Republike Hrvatske, odnosno vi osobno niste poduzeli ništa da se ovo enormno i nepravedno poskupljenje cijena grijanja smanji, odnosno da se barem preispitaju polazišta koja su dovela do ovoga poskupljenja? Podsjećam da se ni famozno vladino Povjerenstvo za praćenje cijena koje vodi gospodin Polančec do danas nije očitovalo na moj upit pa se pitam da li bi ovakav odnos prema 20 tisuća Veliko Goričana koji ovise o HEP Toplinarstvu bio drugačiji da Velikom Goricom ne upravlja koalicija u kojoj je SDP, odnosno da je HDZ kojim slučajem na vlasti? Hvala.
Hvala. Potpredsjednica, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče. Odluka o kojoj govorite naravno nema nikakve veze s tim tko je gdje na vlasti, a pogotovo s činjenicom da su na vlasti u Velikoj Gorici koalicija SDP-a, HSLS-a, HNS-a i DC-a, to je sasvim sigurno. Pitate mene što ja nisam nešto poduzela osobno na odluku Vlade. Kao što ste vidjeli, ja sam potpisala odluku Vlade o činjenici da su se neke stvari morale uskladiti, odnosno da su se neke stvari koje se ne tiču samo Velike Gorice morale naprosto dovesti u red jer vi znate da od 2002. godine u Velikoj Gorici se cijena nije dizala. Dakle, vezano za grijanje o kojem vi govorite. Međutim, pitanje koje ste uputili meni ja bih mogla zapravo u odgovoru i preformulirati i zapravo pitati zašto vi, gospodine Picula, kao gradonačelnik niste učinili ništa nakon svoje odluke u prosincu 2008. godine o tome da se potpiše koncesijski ugovor sa HEP Toplinarstvom. Niste učinili sve da se taj koncesijski ugovor poboljša, da on bude dobar i povoljan za građane Velike Gorice. Naime, vi ste potpisali po mom sudu nepovoljan ugovor, vi ste mogli učiniti nekoliko stvari, među ostalim spomenut ću da ste ga potpisali na 15 godina. Dakle, mogli ste i trebali ste učiniti sve da to bude povoljan ugovor za građane Velike Gorice da se u tom ugovoru uredi klauzula o tome da se cijena ne povisuje određeno vrijeme. Ali isto tako i da se kroz određeno vrijeme odredi kroz taj ugovor da to grijanje prijeđe na plin, a ne kao što je to, evo sada aktualno. To je svakako posao gradske uprave. Dakle, mislim da je to trebalo učiniti. Mogli ste osnovati i poduzeće koje bi se brinulo o tom poslu, to je isto jedna od mogućnost jer mislim da ako ste osnovali, primjerice televiziju i upravo se nabavlja oprema vrijedna 3 milijuna kuna za Goričku televiziju, da svakako ima novca i za osnivanje takvog jednog poduzeća koje bi vodilo brigu o tome da cijene grijanja u gradu Velikoj Gorici ne poskupe, da ne poskupe tako drastično itd. Ja bih ovu prigodu onda iskoristila, evo i podsjetiti da mi se čini da je to logično da to niste učinili zbog činjenice, evo da je u prošloj godini primjerice voda u Velikoj Gorici poskupila 94%, da su poskupile sve komunalne usluge odvodnje itd., itd., čak i grobna naknada, smeće itd. Znači, gospodine gradonačelniče, zaključno, odnosno gospodine zastupniče, činjenicu da ste potpisali nepovoljan ugovor i da ste time naravno ponijeli, što je normalno kao gradonačelnik, odgovornosti, molim vas nemojte svaljivati na leđa Vlade Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, gospodin Tonino Picula. Ne odgovor, nego komentar.
Naravno da nisam zadovoljan odgovorom, ali mi je drago što je gospođa Jadranka Kosor priznala autorstvo jedne od odluka koje je čulo, ja vjerujem ne samo 20 tisuća Veliko Goričana koji ovise o poslovanju i radu HEP-a Toplinarstva, nego i svi Veliko Goričani. Gospođo Kosor, Poglavarstvo Grada Velike Gorice ne može ni na koji način utjecati na promjenu i primjenu odluke koju ste vi potpisali i koje je Goričanima gotovo pa život učinilo nemogućim. Međutim, evo pozivam se na postupanje predsjednika Vlade koji je u jednoj sličnoj situaciji, upravo preko Povjerenstva za praćenje cijena apelirao da se ne podižu kamatne stope od strane banaka koje su u sto postotnom privatnom vlasništvu, pa je to uspjelo. Ja vjerujem da će nešto slično predsjednik Vlade, ako vi ne možete osobno, ili gospodin Polančec, napraviti u slučaju tvrtke koja je u sto postotnom vlasništvu Republike Hrvatske, a za Gradsko poglavarstvo Grada Gorice nemojte brinuti. Već na idućoj sjednici ćemo donijeti odluku tešku 3 milijuna kuna kojim ćemo učiniti ostatak troškova komunalija za koju ovisi grad Veliko Goričanima snošljivo. I nemojte se čuditi ako Veliko Goričani i ostalim oblicima građanskog neposluha pokažu što zaista misle o postupanju ove Vlade.
Hvala lijepa. Molim zastupnice i zastupnike, molim ministre, članove Vlade da svoje odgovore i pitanja usklade sa Poslovnikom i da ne prelaze okvir koji imamo prema Poslovniku i da budu što koncizniji, odnosi se na svakoga. Molim gospođu zastupnicu Marijanu Petir da postavi svoje pitanje. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, zastupnice i zastupnici. Svoje pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade i ministru gospodarstva gospodinu Polančecu. Gospodine potpredsjedniče Vlade, u energetskoj krizi koja je nedavno zahvatila i Hrvatsku a koja je bila posljedica jednostrane odluke jedne zemlje da obustavi isporuku plina političari svih stranaka u Hrvatskoj složili se da je nužno poduzeti adekvatne mjere da stvorimo predispozicije za energetsku neovisnost što podrazumijeva i dostatnu proizvodnju energenata ali i njihovo skladištenje posebno kad govorimo o plinu. Često spominjano mjesto u toj krizi bilo je mjesto Okoli u mojoj općini Velika Ludina u Moslavini u kojoj se nalazi podzemno skladište plina. Naime, od 2004. godine INA ima koncesiju na skladištenje plina u Okolima ali do danas pet godina kasnije nije uplatila niti lipe na račun općine Velika Ludina za rudnu rentu što je bila obavezna učiniti prema ugovoru i prema zakonu. INA se izvlači da u ugovoru o koncesiji koji je vaše ministarstvo sklopilo s njima nije propisan način plaćanja naknade za koncesiju pa su tako odlučili mirne duše živjeti na našoj grbači do 2043. godine do kad im je ta koncesija dodijeljena. Obzirom da ste vi u svojim istupima najavili nekoliko puta izgradnju i Okola 2, dakle još jednog skladišta plina ja moram reći da to neće biti moguće ako ovaj problem koji sad imamo ne riješimo pa me zanima kad će početi isplata rudne rente općini Velika Ludina za podzemno skladište pline Okoli jer zbog toga što se INA ponaša kao država u državi općina Velika Ludina i njeni stanovnici gube godišnje pola općinskog proračuna koji bi itekako mogli utrošiti na izgradnju hladnjače, voća za cijelu Moslavinu ili za rekonstrukciju cesta ili nadogradnju vrtića i škola. Mislim da to i Okolima i stanovnicima općine Velika Ludina ali i cijeloj Moslavini pripada. Hvala lijepo.
Odgovor gospodin potpredsjednik Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo saborska zastupnice, zahvaljujem vam na vašem pitanju. Kao što ste sami rekli za sigurnost opskrbe energentima posebice plinom podzemno skladište plina u Hrvatskoj je itekako važno i ja bih rekao strateško pitanje. Strateško pitanje zbog činjenice da je razlika u potrošnji plina u ljetnim i zimskim mjesecima 1 na prema 8, dakle osam puta manje plina trošimo u ljetnim mjesecima nego zimi a da bi naš transportni sustav mogao funkcionirati potrebno je utiskivati tijekom ljetnih mjeseci plin u podzemno skladište plina. I prije nego vam dam konkretan odgovor dozvolite da spomenem da doista mislimo da je izdvajanje odnosno otkup podzemnog skladišta plina strateško pitanje i time se omogućava i zapravo stvaraju preduvjeti za investiciju u drugu fazu zapravo u Okoli 2. Prije same investicije naravno da je potrebno razriješiti probleme koji su eventualno nastali u prošlosti. Dakle, po sada važećem Zakonu o rudarstvu podzemne operacije u podzemnom skladištu plina definitivno su rudarska djelatnost i po novom prijedlogu Zakona o rudarstvu podzemno skladištenje plina odnosno ugljikovodika također je rudarska djelatnost. Naknada za rudarsku djelatnost se do sada plaćala u postotku od ostvarenih prihoda pod dakle eksploatacije mineralne sirovine. I ako ovdje postoji nekakvo nerazumijevanje ili neadekvatno tumačenje doista ćemo se potruditi u vrlo kratkom vremenom periodu to riješiti. U buduće ta naknada će se plaćati dakle na dva načina. Naknada za eksploataciju i naknada za istražne radove. U ovom slučaju kad govorimo o podzemnom skladištu plina radi se o naknadi za eksploataciju koja će imati dvije komponente. Plaćat će se jednim djelom u odnosu na zauzetu površinu odnosno na kubikažu bušotine a s druge strane plaćat će se u postotku od eksploatirane površine. U slučaju podzemnih skladišta plina to je samo u odnosu na volumen prostora u podzemlju koje se koristi za skladištenje plina. Predlažem da organiziramo jedan poseban sastanak gdje će se upoznati sa detaljima zbog čega do sada nije bilo plaćanja te naknade ali napominjem da je naknada za rudarsku djelatnost naknada koja se plaća državnom proračunu a državni proračun je ustupljuje jedinicama lokalne samouprave. Vjerujem da možemo ovo pitanje riješiti. Kao što sam rekao po sada važećem Zakonu o rudarstvu skladištenje plina spada u rudarsku djelatnost i pripada pravo na naknadu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Marijana Petir. Izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine potpredsjedniče Vlade što ste iskazali spremnost da zajednički riješimo ovaj problem jer je i vaša rudarska inspekcija bila na terenu i na neki način izdala rješenje koje ide u korist lokalne zajednice odnosno općine Velika Ludina. Sasvim je jasno da skladištenje plina jest izuzetno važno pitanje ne samo za Okole ili za Moslavinu već za cijelu Hrvatsku, ono sa sobom donosi i određene mogli bi reći i rizike i ograničenja za lokalno stanovništvo i zbog toga doista smatram da je nužno uložiti veće napore i da je to i minimum koji treba poduzeti i naša dužnost da to lokalno stanovništvo i u Okolima, i u Velikoj Ludini i u Moslavini na adekvatan način obeštetimo ili nagradimo zbog toga što skrbe o opskrbi plina za cijelu Hrvatsku. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pitanje postavljam ministru Polančecu. Evo u čemu je problem ministre. Nakon jedne od sjednica Ekonomskog vijeća premijer Sanader najavio je jednu novu antirecesijsku mjeru i za nju rekao: "Time reagiramo na iskazano nezadovoljstvo mirovinskom reformom. Riječ je o drugom stupu koji se sve više pokazuje kao promašaj. Vrijeme je da promijenimo dio reforme koji se nije pokazao dobar i koji nije održiv na duže vrijeme.". Na tu čuvenu izjavu odmah je reagirala burza, umalo da nije došlo do sloma. Vrijednost dionica momentalno je pala za 10%. To znači da je 10% pala vrijednost onoga što su uštedjeli umirovljenici i kroz fondove uložili na burzu. Jedna nepromišljena premijerova rečenica izbila je umirovljenicima 300 milijuna kuna njihove ušteđevine za buduće mirovine. To pak znači da je svaki budući umirovljenik u samo nekoliko sati izgubio 250 do 300 kuna a sve zbog izjave premijera Sanadera. Nisu izgubili samo umirovljenici. Na gubitku su i svi oni građani koje se nagovaralo da ulože u dionice Hrvatskog Telekoma te da će na njima navodno dobro zaraditi a oni ne da nisu zaradili nego su dotadašnji gubitak povećali gubitkom izazvanim premijerovom izjavom o drugom mirovinskom stupu. Vas pitam ministre, hoćete li u interesu zaštite gospodarstva za kojeg ste zaduženi, hoćete li u interesu očuvanja kakve takve vrijednosti dionica, ljubazno zamoliti premijera Sanadera da do kraja mandata po mogućnosti ne daje više nikakve izjave.
Hvala. Potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Saborski zastupniče, naravno da neću i to je odgovor na vaše pitanje i doista mislim da čak dodatnih pojašnjenja ne bi trebalo niti davati. Ali kada ste već ovako strukturirali pitanje, onda vam moram nešto reći. Prije svega za postavljanje ovakvog pitanja trebalo bi poznavati strukturu ulaganja mirovinskih fondova. Pa kada biste je vi poznavali i kada biste imali informacije o tome koliko su npr. mirovinski fondovi od 22 milijarde 800 milijuna kuna, doista uložili u dionice na domaćem tržištu, onda ovakvo pitanje ne biste postavili. Jer od 22,8 milijardi kuna ukupne imovine mirovinskih fondova, oko 2 milijarde vidim da vam šapću, ja bih vam rekao nema potrebe da vam šapću, oko 2 milijarde je uloženo u domaće dionice. E sada, u posljednjih nekoliko mjeseci, dakle i prije ovog početka rasprave o drugom stupnju mirovinskog osiguranja i daleko prije, bilo bi vrijedno da imate i nabavite si molim vas, pribavite si strukturu ulaganja u zadnjih 3 mjeseca mirovinskih fondova na domaćoj burzi kapitala, domaćem tržištu kapitala, pa ćete vidjeti da su to minorna ulaganja, minorna ulaganja koja ni na koji način nisu utjecala niti na rast, niti na pad cijene dionica. Za vašu informaciju u ovom trenutku ne postoji nijedna burza na svijetu na kojoj dionice nisu zaronile i pale i to drastično pale u posljednjih godinu dana, posljednjih 6 mjeseci i to je posljedica definitivno financijske globalne krize. I nemojte, neće valjda netko potegnuti pitanje, je li hrvatska Vlada kriva za pad burzovnih indeksa u Americi, Wall Strret-u, Šangaju ili negdje drugdje. Dakle, što se tiče drugog stupa i početka razgovora o budućnosti dijela drugog stupa, nikakve veze to gospodine Stazić nije imalo sa burzovnim kretanjima u Republici Hrvatskoj, a dokaz tome je struktura ulaganja mirovinskih fondova u domaće dionice u posljednja tri mjeseca koja je kao što sam rekao minorna.
Hvala. Gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
To da je premijerova izjava o drugom stupu izazvala pad vrijednosti dionica, rekli su svi burzovni analitičari i svi ekonomisti u ovoj zemlji. To ne priznajete jedino vi i Šuker. to je posve razumljivo da to ne priznajete, jer je vama više stalo do vaše pozicije pred premijerom, nego do burze i do vrijednosti dionica. Možete vi ovdje sada objašnjavati što hoćete. Minus 10% je minus 10%. I ovaj primjer pokazuje kako neodgovorne izjave premijera mogu nanijeti štetu gospodarstvu Hrvatske i kako premijer mora paziti što govori da ne bi ovakve poremećaje izazivao. No dobro. Ja sumnjam da ćete vi ispuniti moju molbu, ja sumnjam da ćete vi zamoliti premijera da pazi što govori ubuduće, pa ako postoji opasnost da izazove štetu, da se onda suzdrži od bilo kakvih izjava.
Hvala lijepa gospodine zastupniče.
Ali neću tražiti …
Idemo dalje na postavljana pitanja. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Deneš Šoja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Želim postaviti zastupničko pitanje ministru poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja u svezi donošenja i realizacije propisa o revalorizaciji naknade za dugogodišnji zakup i koncesije poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu. Naime, stavak 2. članka 75. u Zakonu o poljoprivrednom zemljištu propisana je revalorizacija spomenutih naknada. I postavljam pitanje, u kojoj je fazi donošenje tih propisa, od kada će se primjenjivati i do koje visine će se iznosi naknade revalorizirati? Naime, činjenica je da je u istočnoj Hrvatskoj i u Baranji ovaj prihod kod pojedinih lokalnih zajednica čini značajnu stavku u proračunima. Pa stoga me taj problem zanima. Odnosno možemo li znati kada možemo na to računati? Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče zahvaljujem se na pitanju. Mi smo evo u izradi ovog pravilnika zajedno Ministarstvo financija tj. kolega Šuker i ja i ono će biti završeno kao što je to predviđeno u zakonu u roku 6 mjeseci od donašanja zakona. I želim reći po prvi puta kao što ste primijetili, mi smo stavili mogućnost da se propiše revolvalizacije što konkretno je znači da ćemo ponovno procjenjivati, odnosno utvrđivati vrijednosti koje su bile. Zbog čega smo to napravili? Iz vrlo jednostavnog razloga jer je u novom zakonu dugogodišnji zakup 50 godina također koncesija 30 godina i zakup 25 godina. Vrlo je vjerojatno i vrlo je moguće da će se dogoditi određene promjene gdje ćemo morati ponovo utvrđivati samu vrijednost i iznose u tom dijelu i dakako mi ćemo to pratiti. Znači ostavili smo mogućnost u zakonu, definirat ćemo pravilnik do 6. mjeseca kako je to utvrđeno u zakonu, a tada će biti mogućnosti ako će se događati bitne promjene u vrijednosti da se revalorizira i da u svakom slučaju kao što ste rekli općine i gradovi, pa i država, dobiju veće vrijednosti što se tiče i zakupnina i koncesija u svoj proračun. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Deneš Šoja. Izvolite.
Hvala lijep. Zahvaljujem gospodinu ministru. Zadovoljan sam sa odgovorom.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Stjepan Fiolić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Pankretiću. Gospodine ministre u javnosti se govori da je sve veći uvoz prehrambenih proizvoda i hrane u Hrvatsku državu. Recite mi radi javnosti, kakva je vanjska trgovinska bilanca hrane u našoj zemlji? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče evo moram reći da po prvi puta unazad 15 godina mogu reći da je ova bilanca uvoza i izvoza gotovo pozitivna. Da to potkrijepimo vrlo jasnim činjenicama, jer smo mnogo puta u javnosti bili napadani i bombardirani ja bih rekao paušalnim izjavama o prekomjernom uvozu o izuzetnom velikom bili napadani i bombardirani, ja bih rekao, paušalnim izjavama o prekomjernom uvozu, u izuzetno velikom uvozu, prehrambeno prerađivačkih proizvoda. Konkretni podaci govore. Za siječanj mjesec uvoz je smanjen 38% a izvoz je povećan 22%. Drugim riječima u apsolutnim brojkama to znači da smo izvezli 128 milijuna američkih dolara a uvezli 131 milijun američkih dolara ili da je pokrivenost izvoza uvozom 97%. Moram reći da ovdje imamo određene proizvode koji su posebno prednjače ovom dijelu a to je izvoz tune koji je porastao tri puta, izvoz žitarica koji je porastao 6 puta. Izvoz šećera koji je porastao dva puta. Da bi rekli ipak da se radi o jednom izuzetno pozitivnom trendu naglasiti ću da smo prošlu godinu završili sa količinskim povećavanjem uvoza od 1% a zadnji mjesec, znači prosinac završili sa pokrivenošću uvoza izvoza sa 86%. Znači ne radi se samo o pojedinačnom mjesecu nego jednom pozitivnom trendu. Kada znamo da je uvozno izvozna bilanca ukupno, pokrivenost izvoza uvozom 43% ukupno u Hrvatskoj onda znamo da su ovo izuzetno pozitivni rezultati i nadamo se da ćemo ih i dalje zadržati na ovoj razini. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Stjepan Fiolić. Izvolite. Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ivan Čehok, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, imam pitanje za predsjednika Vlade, gospodina Sanadera. Na sastanku i predstavljanju antirecesijskih mjera bilo je rasprave i o nekim još mjerama koje tada nisu bile predložene, vi ste rekli da će ih Vlada razraditi, između ostalog, i o tome da Vlada i po uzoru na većinu europskih država, ili gotovo sada već sve europske države razmisli i o bespovratnim poticajima, po radnom mjestu izvoznoj industriji. To pitanje je naročito aktualizirano zbog činjenice da prvi mjesec ove godine pokazuje da je izvoz naših proizvoda pao za 35%, pao je doduše i uvoz nešto ali naročito zabrinjava činjenica da je pao uvoz kapitalnih dobara za 50%, a to znači da zapravo naše tvrtke više ne ulažu u tehnološke inovacije i u kupnju nove opreme. Danas, prema onome što možemo vidjeti u cijeloj Europskoj uniji otprilike države po radnom mjestu daju od Njemačke, Italije, Mađarske, Slovenije, 3 do 4 tisuće eura, računjajući da bilo koje spašeno radno mjesto u izvoznoj industriji praktično znači da država neće morati plaćati naknade za nezaposlene koje onda u godinu dana zapravo državu koštaju više nego što bi koštalo da se premira, odnosno da se izravno podupire novčano radno mjesto u izvoznoj industriji. S obzirom da i sam dolazim iz najizvoznijeg grada u našoj državi, iz Varaždina, naše je gospodarstvo izravno, naravno zainteresirano za takve mjere i u uz onu mjeru koju sam također predložio a to je četverodnevni radni tjedan a da peti dan u tjednu po uzoru recimo na Sloveniju Vlada pomaže sa 80% plaća, mislim da bismo mi mogli zadržati otprilike negdje istu razinu industrijske proizvodnje kao što je bilo do 9 mjeseca prošle godine. Pa bih molio premijera odgovor, može li Vlada razraditi te mjere i možemo li ipak do kraja godine pomoći našu izvoznu industriju. Hvala.
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, gospodine zastupniče, hvala na ovom pitanju, jer mi daje prigodu odgovoriti, ne samo na pitanje, nego dati jednu širu sliku. Prije svega mi promatramo, naravno i što se događa u Europi i što se događa u svijetu. I ono što se u nas vrlo malo tematizira, ja želim to danas ovdje reći, jest da sve ove mjere o kojima ste vi govorili koje poduzimaju europske zemlje, ali i druge neke vodeće zemlje zapadnoga svijeta pretpostavljaju dodatno zaduživanje. O tome se u nas ne govori. Pretpostavljaju budžetski deficit. I sigurno da je to jedna vrlo ozbiljna opcija. Mi smo do jučer bili pobornici, i ova Vlada i ova koalcija, i u prvom i drugom mandatu, smanjenja proračunskog deficita na nulu. On je danas, kako je bio predviđen proračunom trebao biti 0,8. Mi sada sa rebalansom proračuna s kojim ćemo izaći u Hrvatski sabor vrlo brzo jer je zaključak jedan od tih antirecesijskih mjera da ga završimo, da ga Vlada i socijalni partneri završe negdje tijekom ožujka. Prema tome vrlo brzo ćemo doći u Hrvatski sabor sa rebalansom proračuna. Nastojati ćemo pokazati i nama ovdje u Hrvatskoj i međunarodnim financijskim institucijama da možemo upravljati krizom i da možemo i proračun prilagoditi ovim vremenima. To je prva pretpostavka da bismo, možda za koji mjesec, za 6 mjeseci, za godinu dana, jer ne znamo koji su dometi i krajnji dosezi krize, također učinili ovo što čine europske i svjetske zemlje. Mi danas puno u Hrvatskoj govorimo, daje se poticaj 2,5 tisuće eura da se u Njemačkoj kupi automobil, pa se daje poticaj za ovo, pa se daje, pa u Americi također. I sada se nitko ne pita odakle, iz dodatnog zaduživanja, stvara se proračunski deficit. Danas imate vodeće europske zemlje koje imaju 4, 5% deficita, koje su jučer imale suficit. Nisu ni uopće imale nikakav deficit. Prema tome, riječ je o tome da mi moramo doći u tu poziciju, da sutra za ove potrebe o kojima vi govorite da se zadužimo dodatno i da se dogovorimo prije svega u koaliciji pa onda i u Hrvatskom saboru, nakon takvog jednog prijedloga, da idemo u deficit. Do tada ću reći što radimo i pripremio sam vrlo precizno što radimo kao potporu i što poduzimamo kao potporu, malim i srednjim, i izvoznicima i ostalima koji prije svega po Zakonu o poticanju ulaganju imaju na to pravo, za svako novo radno mjesno, ovisno o graduaciji dobiva se između 1000 i 500 eura i 4 tisuće i 500 eura. Također svaki poslodavac sukladno ovom zakonu ako ispunjava uvjete može dobiti poticaj za edukaciju svojih zaposlenika. U Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva, pripremamo novi program za poticanje izvoza u ovoj godini sa 60 milijuna kuna, netko će reći nije puno, ali u ovoj situaciji nije niti malo. Nadalje, reći ću da smo pripremili 120 milijuna kuna posebno za one teške, za one industrije koji su u teškim problemima, za tekstilnu, kožarsku, obućarsku i metalnoprerađivačku industriju. Nadalje, u Ministarstvu regionalnog razvoja imamo pripremljenih 60 milijuna za drvo prerađivačku industriju a tome su se priključile i Hrvatske šume jer su smanjile cijenu za drvnu masu za 150 milijuna kuna što također ide kao prilog drvno prerađivačkoj industriji. I konačno za mala i srednja poduzeća planirano u proračunu ove godine 280 milijuna kuna. To su sve mjere koje će dati poticaj prije svega malim i srednjim i naravno onima s naglaskom na izvoz da u ovim vremenima krize zadrže radna mjesta. Naravno da razmišljamo i o drugim mjerama, naravno da ovih 10 antirecesijskih mjera koje je Vlada donijela i koje su naišle na vrlo dobar odjek u javnosti i prije svega u stručnoj javnosti, da nisu kraj i da ćemo razmatrati dalje i donositi nove mjere.
Hvala. Gospodin Ivan Čehok. Izvolite.
Hvala lijepa na odgovoru. Meni je posve jasno da je tako nešto moguće financirati jedino iz novoga zaduživanja, ali mislim da mi alternative u ovom trenutku nemamo, jer svako izgubljeno radno mjesto nas skuplje košta nego očuvanje radnog mjesta izravnom subvencijom. I molio bih, vi ste dobro spomenuli sve mjere, molio bih da mjere za tekstilce, drvnu i kožarsku industriju budu ako je moguće, molim to potpredsjednika Polančeca, barem do 6. mjeseca kako bi ljudi mogli pripremiti sebi proizvodnju. Prošle godine su bile tek u 12. mjesecu i to onda njima stvara poteškoće. Ako su već sredstva osigurana, mislim da nema nikakva razloga da svi zajedno se ne potrudimo da do 6. mjeseca budu isplaćene.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine premijeru, ministri, kolege zastupnici. Ja ću svoje pitanje uputiti potpredsjednici Vlade, gospođi Kosor. Haaški sud od hrvatske Vlade traži 23 topnička dnevnika. U operaciji "Oluja" bio sam zapovjednik operativne grupe "Sinj". Pod mojim zapovjedništvom imao sam tri brigade, pješačke brigade od kojih je svaka imala po jedan topnički divizion. Ni ja ni moji topnici ni zapovjednici ne znamo što je to topnički dnevnik. U vojnoj terminologiji taj termin ne postoji. Postoje planovi za uporabu topništva, postoji prilog o topništvu, postoje razna izvješća o utrošku streljiva nakon bitke. To se zovu ključni dokumenti topništva. Hrvatska Vlada je najprije tvrdila da traženi topnički dnevnici ne postoje, onda da postoje ali da nisu potpuni, da ne može Haagu dostaviti ono čega nema. Ali se onda pokaže da ih ipak ima, ali da ih netko skriva. Da ih ne skriva, nego ih je uništio. Jednom rječju, to je za mene kaos ili čisti amaterizam. Ovakvim djelovanjem mi smo samo naštetili obrani naših generala u Haagu. Naštetili smo također isto hrvatskim ambicijama da uđemo u Europsku uniju. Ovih dana stigao je demarš iz Europske unije, ali smo ga mi naravno odnosno Vlada ga je tajila hrvatskim građanima. Moje pitanje glasi, zašto zapovjednike i topnike iz "Oluje", znači profesionalce, niste pozvali i pitali kako je točno tekla bitka iz dana u dan. Prvi dan, drugi dan, treći dan, četvrti dan. I koje smo mi dokumente bili obvezni voditi. Zašto Vlada ovakvim svojim ponašanjem izvrgava podsmjehu sve nas, Domovinski rat i cijelu zemlju? Hvala.
Hvala. Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, ja ću reći jako jednu dobronamjernu primjedbu ili ako hoćete savjet. Nije dobro ni oko čega, a pogotovo kad se radi o ovako ozbiljnim pitanjima, politizirati i evo apeliram da to nitko od nas ne čini ni kad se radi o Domovinskom ratu ni kad se radi o ovim dokumentima, a pogotovo naravno kad se radi o braniteljima. Odgovorit ću vam vrlo konkretno. Prije svega, netočno je i neistina je da je Vlada, kad se govori o ovim dokumentima, koji se kolokvijalno zovu topnički dnevnici, ja se slažem s vama, vjerojatno bi trebalo upotrijebiti neki drugi izraz, ali uvriježilo se kolokvijalno topnički dnevnici. Dakle, niti je Vlada što skrivala, Vlada govori uvijek isto i nema muljanja kao što je jedan član SDP-a također nedavno izjavio oko toga. Vlada govori uvijek isto, a to isto jest da mi u potpunosti surađujemo sa Međunarodnim kaznenim sudom u Haagu, da je ta suradnja naša obveza prema Ustavnom zakonu o suradnji koji je donesen davnih godina u vrijeme kad je predsjednik Republike Hrvatske bio doktor Franjo Tuđman, da smo u toj suradnji vrlo otvoreni i apsolutno iskreni. Kad se govori o ovim dokumentima, Vlada daje ono što ima. Ono što nema, ne može dati. U konkretnom slučaju, trebalo je dosta dugo vremena da bi se ustanovila razlika između onoga što je haaško tužiteljstvo smatralo da je trebalo kao dokument ili dokumenti nastati tijekom operacije "Oluja" i onoga što se stvarno događalo i što je stvarno nastajalo. Mi smo proveli dvije interne istrage, jedna u MORH-u, jedna u MUP-u i ustanovili, kao što ste i vi rekli, da su 23 dokumenta postojala. Mi smo se obvezali da ćemo ustanoviti što je odnosno tko je, kako s tim dokumentima raspolagao i da ćemo sve raspoložive podatke dostaviti. O tome je informiran vrlo detaljno glavni haaški tužitelj, gospodin Brammertz i mi smo vrlo, vrlo precizno pojasnili o čemu se radi, o kojim dokumentima i jasno iskazali našu volju da ono, ponavljam, što imamo damo, ono što nemamo ne možemo dati. To je sasvim jasno vjerujem i vama. Međutim, htjela bih upozoriti na činjenicu da je apsurdno da vi gospodo iz SDP-a upozoravate na Vladu da nešto ne bi trebala skrivati, da ne skriva, jer podsjećam na neka vremena kad su stizale optužnice koje su se u Vladi tadašnjoj koalicijskoj držale u ladici, a da je ova Vlada i u prošlom mandatu vrlo jasno pokazala sve ono što je došlo iz Haaga, dakle optužnice u tom trenutku. Prema tome, mislim da niste kompetentni spočitavati Vladi da nešto skriva, da nešto taji ili da nešto ne želi dati. Zaključno. Mi ćemo sve ono što smo u internoj istrazi pronašli predati tužiteljstvu i tako do kraja ispuniti našu obvezu, jer mislim da bi bilo apsolutno i krajnje apsurdno da bilo što tajimo, da nešto ne dajemo ili da time manipuliramo. Evo, hvala vam lijepa i vjerujem da ste zadovoljni odgovorom.
Hvala. Gospodin Ante Kotromanović.
Naravno da nisam zadovoljan, niste mi odgovorili na pitanje. Vi k'o da odgovarate haaškom tužitelju … [[Govornik se ne razumije.]] da vi skrivate, ne skrivate dokumente. Ja sam vas pitao zašto nas niste pozvali da vam mi kažemo točno što se događalo. Ja ću vam samo reći kao primjer. Haag traži 23 topnička dnevnika, tzv. dnevnika. … [[Govornik se ne razumije.]] u "Oluji" nije imala dalekometno topništvo. Oni traže 6 do 7 dokumenata iz Operativne grupe Sinj. Nismo ih napravili ljudi moji zato što ih nismo, mi smio mali topništvo. I dalje se ti dokumenti traže i ja vam želim reći da ste svakako trebali pozvati te ljude gore i pitati ih što se to događalo i na koji način. Vi u Odjelu za suradnju sa Haaškim sudom vi nemate profesionalce koji poznaju tematiku i koji poznaju što se dogodilo. I nisam zadovoljan s vašim odgovorom i tražim da mi date odgovor u pisanoj formi. Hvala.
Hvala. Kratka obavijest. Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu održat će sjednicu danas u 14,30 sati u dvorani "Ivana Mažuranića". I drugo, sjednica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu će se održati danas, srijeda u 13,30 sati u dvorani "Stjepana Radić" 133/1. Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Anđelko Mihalić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članice i članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem ministrici zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva Marini Matulović-Dropulić. Gospođo ministrice, poznato je da vaše ministarstvo ustrojno i uporno uvođenje reda u sve segmente građenja i projektiranja. Kao dio toga krajem prošle godine stupio je na snagu Zakon o arhitektonskim i inženjerskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji koji ima za cilj osigurati kvalitetno, stručno i odgovorno obavljanje poslova projektiranja, gradnje i stručnog nadzora. Prije otprilike godinu dana pojedine prije svega devaloperske tvrtke prosvjedovale su zbog nemogućnosti dobivanja licenca za obavljanje građevinskih radova dok je ministarstvo ustrajalo na davanju licenci isključivo tvrtkama koje se bave izvođenjem radova i imaju stvarno zaposlene građevinske radnike i stručnjake i svu potrebnu mehanizaciju. Bilo je govora da će velik broj zaposlenih u graditeljstvu zbog uvođenja licenci ostati bez posla. Kako vidimo uvođenje licenci nije imalo takav poguban učinak. Tvrtke koje se bave izvođenjem radova dobivale su licence i nastavile raditi svoj posao. Vlada je dakle, već prije ove globalne krize zakonima potaknula naše građevinske i projektantske tvrtke da se bolje organiziraju kako bi mogle biti što konkurentnije na hrvatskom, ali i na tržištu Europske unije. Moje pitanje glasi konkretno. S obzirom na trenutno globalnu gospodarsku krizu ima li zastoja u provođenju zakona i kako ocjenjujete njegovo provođenje. Hvala.
Hvala. Ministrica gospođa Marina Matulović Dropulić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Dapače, zakon se vrlo ažurno provodi. On je stupio na snagu prije dva mjeseca. Mi smo do sada već organizirali zajedno sa Građevinskim fakultetom Sveučilišta u Zagrebu savjetovanja u Zagrebu, Osijeku, Splitu i Rijeci. To se jako dobro obavlja i tamo dolaze stručnjaci koji zaista moraju određene stvari i drugačije početi raditi. Taj zakon je jedan od najvažnijih zakona što se tiče djelatnosti graditeljstva, jer govori o tome kako treba graditi, kako treba vršiti nadzor i kako treba projektirati i na taj način uvoditi reda u tu djelatnost. Ovo što pitate oko pravilnika. Činjenica je da je prošle godine bilo puno priča onih koji nemaju građevinske radnike i koji su se silom htjeli licencirati za izvođenje radova. Naravno da mi to nismo mogli prihvatiti, pa i u ovom zakonu koji je stupio kao što sam rekla prije dva mjeseca na snagu je pravilnika više, takvog pravilnika više nema jer je on postao sastavni dio zakona. Mi smo do sada izdali 2862 licence građevinskim tvrtkama u kojemu je zaposleno proizvodnih djelatnika napominjem 108000. Kada se doda po prilici 20% režije koja radi na tim, u tim građevinskim tvrtkama znači da smo mi preko 130000 djelatnika izdali licence. Tu nema nikakvih problema i primjedbi više nema. Ostale su primjedbe raznih, danas se one zovu devalopera da oni ne mogu ugovarati građevinske radove, ne mogu radi toga jer građevinare nemaju. Mi smo ovim pravilnikom omogućili da određene nove kategorije, znači koji je sastavni dio zakona omogućili nove kategorije obavljanja poslova tako da će se neke firme ili jedan dio firmi koje su za to osposobljene moći kvalificirati i za ozbiljnije i odgovornije poslove. Čekamo da se ti ljudi jave i naravno kako tko od njih bude tražio izmjenu svoje licence ili te suglasnosti mi ćemo ju i izdati. Samo još jednu stvar bih htjela napomenuti. Znate, zabrinjavajuće je da u Hrvatskoj postoji 1669 tvrtki u građevinarstvu koje nemaju ni jednog jedinog zaposlenog, a isto tako da imamo 2301 tvrtku u Hrvatskoj koja ima od jedan do dva djelatnika zaposlenih. Znamo da to nisu građevinski djelatnici. Prema tome, 3970 tvrtki se uopće ne bavi građevinarstvom. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Anđelko Mihalić.
Hvala lijepa. Zadovoljan sam odgovorom.
Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Imam pitanje za gospodina premijera. Neću od njega tražiti da mi ikoga zaposli i pitanje je vrlo kratko. Znao sam da smo do sada jedina država na svijetu u kojem na jedan parlamentarni mandat u isto vrijeme osobe mogu steći pravo na privilegiranu mirovinu. To je onaj aktivan i onaj u mirovanju ili hibernaciji. Pitam vas da li je istina što su mediji neki dan objavili da je temeljem mišljenja iz veljače 2004. vašeg resora, odnosno ministarstva resornog za te poslove uvedeno pravo bivšim članovima Vlade na stjecanje povlaštene pune mirovine temeljem godine staža u inozemstvo. Drugim riječima uvedeno pravo na dvije pune mirovine za iste godine staža. Hvala.
Hvala. Predsjednik Vlade gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Na ovo pitanje ćemo vam odgovoriti pisanim putem, jer mi nije poznato to. Ali ono što znam i što ću vam reći ovdje jest da pripremamo i da će vrlo skoro biti na Vladi prijedlog izmjena i nećemo, smatram da to nije u redu ovo što ste rekli i tu se slažemo da i onaj zastupnik koji je izabran ali je zamrznuo svoj zastupnički mandat jer radi nešto drugo i onaj koji ga mijenja da oba dva ostvaruju pravo na mirovinu. To nije u redu i mi smatramo da to treba promijeniti, broj jedan. I broj dva. Također ćemo predložiti Hrvatskom saboru, a to se odnosi onda i na ministre i na državne tajnike i na sve ostale, predložit ćemo da se ta mirovina može ostvariti nakon punog mandata a ne nakon kao što je bilo do sada nakon dvije godine.
Hvala. Gospodin Lesar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade, prošli put sam vaš pisan odgovor čekao puna tri mjeseca i niste mi odgovorili vi nego gospođa Kosor. Sada vas molim da u poslovničkom roku date odgovor, mišljenje državne tajnice u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva potpisano 3. veljače 2004. temeljem kojeg je Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje izdao takva rješenja o priznavanju tih mirovina. Molim vas da u odgovoru mi dostavite to mišljenje da se uvjerimo da li je dakle točno da postoji. A ovo što ste spomenuli sada, napisala je gospođa Kosor i u odgovoru da pripremate taj zakon, nadam se da je to ona priprema iz ožujka 2005. kada ste još radnu skupinu formirali o mom prijedlogu zakona. Je li to to gospodine premijeru? A sad je nova grupa stručnjaka pripremljena? Oni dakle nisu zadovoljili, pa pišu drugi. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, ministri. Svoje pitanje uputiti ću ministru zdravstva i socijalne skrbi, doktoru Milinoviću. Evo, pred tri mjeseca ministre, vi ste ovdje svima nama pokazali kakav je sustav reforme zdravstva. Vi ste nam objasnili, međutim u javnosti je ova reforma, što je sasvim i normalno jer zdravstveno pitanje je jedno od izuzetno važnih pitanja za svakog čovjeka, izazvalo je različita i mišljenja. Tri mjeseca je kako se provodi ova reforma. Imate li vi ministre pokazatelje, prve pokazatelje što je to reforma donijela našim građanima, a što je donijela zdravstvenom sustavu uopće?
Hvala. Nastojati gospodine ministre da to u vremenu nešto sublimirate.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uistinu, tri mjeseca za ovako jednu veliku reformu je jedan period gdje bi mogli dati nekakve preliminarne rezultate. Ja ću i reći danas i nadam se da ću idući tjedan imati jednu tiskovnu konferenciju gdje ću govoriti o rezultatima reforme da na neki način odgovorim na politikanstva oko reforme koja se pojavljuju danas u hrvatskoj javnosti. Prije godinu dana dug bolnica je bio 2 milijarde i 300 milijuna kuna, danas je milijardu i 700 milijuna kuna. HZZO-a bio je dug 2 milijarde kuna, danas je on milijardu 170 milijuna kuna. Dakle, ukupni dug HZZO-a i bolnica je bio 4 milijarde i 300, on je sada 2 milijarde i 800 milijuna kuna. Referentnim cijenama za lijekove uštedjeli smo državnom proračunu ili racionalizirali 410 milijuna kuna. Sjetite se prije godinu dana, stopa bolovanja 4,2, smanjena je u godinu dana na 3,8, što znači uštedu od 230 milijuna kuna, ne samo državnom proračunu, nego i gospodarstvu. Ali, to su financijski rezultati reforme koji su dobar temelj za ono što slijedi. Što smo to, ili što su to pacijenti dobili? Evo, reći ću, neću spominjati i ime, ali 2 lijeka o kojima se govorilo već 2 godine da se uvrste na listu lijekova HZZO-a da državni proračun plaća te lijekove, evo ovih dana ili ovaj tjedan ćemo potpisati to sa farmaceutskom industrijom. Jedan od tih lijekova je koštao je 1400 kuna prije referentne cijene lijekova, sada 400 kuna. Sa liste b na listu a, dakle za lijekove koje više ne morate plaćati nadoplatu ide 15 lijekova. Uveli smo 6 mjesečne recepte. Ne samo da je to poboljšalo dostupnost lijekova onima kojima je to potrebno, već na taj način smo smanjili pisanja 10 milijuna recepta godišnje, uštedjeli ako za jedan recept treba 2 minute, uštedjeli 350 sati godišnje i ordinacije obiteljske medicine imaju sat i pol do dva više ne pišući recepte, brinuti se oko svojih pacijenata. A na participaciji sa 6 mjesečnim receptima na godišnjoj razini smo uštedjeli 150 do 250 milijuna kuna. Promijenili smo Pravilnik o ortopedskim pomagalima gdje smo najtežim invalidima omogućili lakšu dostupnost ortopedskih pomagala i rak rana hrvatskog zdravstva, oko toga ćemo se svi složiti, su liste čekanja gdje smo smanjili između 30 i 50%. Evo spomenuti ću samo za CT 64%, za magnetsku rezonancu 31% smanjili listu čekanja, za endoprotezu kuka 30%, za ultrazvuk srca 52% i ovo su sve mjerljivi podaci. Ako netko ne vjeruje, ja opet pozivam da odemo u HHZO i zajedno provjerimo i zajedno provjerimo, ili u Ministarstvu zdravstva da provjerimo te podatke. I na kraju, nova oprema gdje često spominjemo da ljudi koji su oboljeli od onkoloških, odnosno malignih bolesti čekaju dugo na zračenje, idemo sa tom novom opremom. Ova recesija uistinu koja je jedno vulnerabilno razdoblje u Hrvatskoj neće utjecati na nabavku i zanavljanje nove opreme i to je nešto, evo samo iz niza podataka koje imamo, a koje ćemo predstaviti najvjerojatnije idući tjedan hrvatskoj javnosti. To je niz podataka koji govore da reforma ide punim vjetrima naprijed i da daje dobre pokazatelje.
Hvala. Gospođa Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Meni je važno ovo što ste rekli zato što sam neki dan susrela jednu moju sugrađanku koja je dugo godina radila u inozemstvu. Sad je umirovljenica, i dalje živi u inozemstvu, ali je došla, nećete vjerovati, nazad da bi izvršila neke pretrage, da bi završila neke pretrage jer kaže, puno su jeftinije i brže ovdje kod nas, a i naš je osiguranik. Dakle, ono da se zakidaju pacijenti, da će reforma prije svega ići na uštrb pacijenata ne stoji. Hvala vam zbog ovih prvih pokazatelja.
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, članovi Vlade. Ja bih imao pitanje za potpredsjednika Vlade, gospodina Polančeca. Vezati ću se opet na drugi mirovinski stup, ali upravo iz razloga to da čuju osiguranici oni koji pripadaju tom drugom mirovinskom stupu odgovor, a i zbog onih zlonamjernika koji cijeli vrijeme pokušavaju nešto podvaliti Vladi, a i premijeru vezano uz taj drugi mirovinski stup. Činjenica je da problemi mirovinskog stupa su ti što su uzrokovani preranim odlascima u mirovinu, tako da u posljednjih 9 godina negdje u prosjeku sa 29 godina radnog staža se ide u starosnu mirovinu, a negdje u invalidsku sa 22 godine radnog staža. Nastavno na taj problem, problem je sigurno još koji će Vlada morati, najvjerojatnije će imati rješenje za razriješiti za 130 tisuća onih osiguranika drugog mirovinskog stupa koji su bili stariji od 40 godina života kada je drugi mirovinski stup bio uveden i dobrovoljno pristupili tom mirovinskom stupu i pokazalo se je da tristotinjak onih koji su odlazili u mirovinu po tom stupu imaju znatno niže mirovine od onih iz prvog mirovinskog stupa. Pa normalno da me tu interesira što će Vlada normalno učiniti kako bi izjednačila te mirovine ovih koji odlaze iz drugog mirovinskog stupa sa ovima iz prvog mirovinskog stupa? Znači, da li će se povećati doprinosi za drugi mirovinski stup, to je prvo? Drugo, da li će se preraspodijeliti sredstva, znači u korist drugog mirovinskog stupa, što bi normalno bio pritisak na proračun? I interesantno pitanje, da li Vlada namjerava ukinuti taj drugi mirovinski stup i prebaciti sredstva iz tog drugog mirovinskog stupa u prvi mirovinski stup? Znači, što Vlada namjerava učiniti u korist osiguranika drugog mirovinskog stupa? Hvala vam lijepa.
Hvala. Potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, krenut ću dakle sa konstatacijom koju ste vi izrekli a to je činjenica da je tijekom devedesetih godina bio povećan priliv dakle novih umirovljenika u mirovinski sustav i to sve skupa je dovelo do određenih rekao bih strukturnih poremećaja u mirovinskom sustavu. Nažalost, mi danas imamo svega 57,1% radno aktivnog stanovništva i iza nas u Europi po tom kriteriju samo je Malta, Srbija i čini mi se Poljska u ovome trenutku. Činjenica je da smo od 1986. godine na jednog umirovljenika imali 3,68 zaposlenih ljudi a danas je taj omjer na jednog umirovljenog 1,42 zaposlena. Samim time tu leže razlozi i argumenti zašto se krenulo u mirovinsku reformu. Mirovinska reforma je pokrenuta dakle 1.1.1999., nastavilo se u drugoj fazi 2002. godine uvođenjem tzv. trodijelnog mirovinskog sustava. Što je taj trodijelni mirovinski sustav donio? Donio je mogućnost onima koji su prije svega mlađi od 40 godina da postanu obveznici plaćanja 5% iznosa svoje plaće u drugi stup. Onima koji su tada imali 1.1.2002. godine između 40 i 50 godina dana je mogućnost da se sami odluče žele li biti obveznici drugog mirovinskog stupa i takvih je kao što ste rekli oko 130 tisuća a svi stariji od 50 godina bili su oslobođeni plaćanja u drugi mirovinski stup. Na koji način je to plaćanje krenuto. Od 20% dakle plaće koliko se uplaćivalo u prvi mirovinski stup do 1.1.2002. godine od 1.1. 15% i dalje ide u prvi stup a 5% ide u drugi stup mirovinskog osiguranja. Zahvaljujući tome u prvome stupu je nastala jedna velika rupa, rupa koju autori mirovinske reforme nazivaju tranzicijski trošak i taj tranzicijski trošak samo u 2009. godini će biti 15 milijardi kuna. Dakle, 15 milijardi kuna koliko nedostaje u prvom stupu morat će se namiriti iz poreznih prihoda što je definitivno dodatno opterećenje za hrvatsko gospodarstvo. E sada, koji su efekti te mirovinske reforme odnosno koliko je dakle povećana imovina svih onih koji uplaćuju u drugi stup. Moram reći još jedanput, imovina svih u drugom stupu je danas 22,8 milijardi kuna ali su prinosi mirovinskih fondova u ovih sedam godina nepunih 500 milijuna kuna i to je nešto što treba također uzeti u obzir. A naknada mirovinskim fondovima, naknada Regosu pa kad još tome pridodate i kamate koje su plaćane po obveznicama koje je izdalo Ministarstvo financija kupili su ih mirovinski fondovi onda te naknade prelaze 2,5 milijarde kuna i moram reći da su te naknade apsolutno previsoke. E sad, tri varijante koje ste spomenuli. Ako se povećaju izdvajanja u drugi stup na uštrb prvog stupa raste tranzicijski trošak i veliki dio odnosno taj će se tranzicijski trošak morati namiriti iz poreznih prihoda odnosno fali novaca u prvom stupu. Mislim da to u ovom trenutku teško da je izgledno rješenje. Druga je mogućnost povećanje doprinosa za mirovinsko osiguranje na način da u prvom stupu ostane 15 pa teoretski poveća se postotak za drugi stup, to je moguće ali onda to opet znači opterećenje gospodarstva. I treće što smo mi raspravljali na Ekonomskom vijeću i predložili dakle i nastavit ćemo raspravu o tome da damo mogućnost za onih 130 tisuća zaposlenih koji su obveznici drugog stupa na dobrovoljnoj osnovi da se sami odluče žele li ostati ili se žele prebaciti ponovo u prvi stup i na taj način bi se povećale mirovine. Dakle, brojke govore same za sebe, o tome se da puno raspravljati i nadam se da će uskoro Ekonomsko vijeće a onda i Vlada donijeti s tim u svezi konačnu odluku.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Iz ovog vašeg izlaganja izlazi da Vlada nema ni u krajnjoj namjeri ukinuti drugi mirovinski stup i sredstva iz drugog mirovinskog stupa prebaciti u prvi kao što to zlonamjernici pokušavaju cijelo vrijeme prikazati javnosti i na taj način zastrašivati osiguranike drugog mirovinskog stupa. Mislim da ovo rješenje o kojem ste govorili normalno kad će biti poznato javnosti a i da su vas slušali i ti zlonamjernici pa to više neće ponavljati. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče. Pitanje za ministra Polančeca. Gospodine Polančec, hrvatska javnost, građani zaista su zaprepašteni ponašanjem Vlade u slučaju "Sunčanog Hvara". Nedavno su Vladini predstavnici bili u Francuskoj. Vi ste tom prilikom kako su mediji prenijeli razgovarali sa šefovima Orca. Ja vas pitam da li ste tada sa njima dogovorili predaju udjela državnog vlasništva u "Sunčanom Hvaru" bez ikakve naknade grupi "ORCO" i je li to još jedan neobjašnjivi ustupak hrvatskih vlasti stranim interesima kod nas i je li na taj način do kraja razotkrivena istina o javno privatnoj pljački pod firmom javno privatnog partnerstva. U ovom slučaju oštećeni su prije svega građani Hvara i sam grad Hvar ali i Hrvatska država i svi mi u njoj. Hrvatska javnost traži da se objelodani tko je glavni igrač u ovoj francuskoj vezi i hoćete li nam napokon ovdje u Hrvatskom saboru kazati njegovo ime i prezime.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Sabora. Saborski zastupniče, dozvolite mi da vam odgovorim, nastojim odgovoriti na vaše pitanje. Dakle, partnerstvo u tvrtki "Sunčani Hvar" između Hrvatskog fonda za privatizaciju i francuske tvrtke "ORCO" teče i ono bi trebalo trajati pet godina, dakle do sredine 2010. godine. Što su efekti tog partnerstva do sada, samo neki od efekata. Na primjer, do sad su izvršena velika ulaganja, mogla su biti i veća ali molim vas lijepo do sad je "ORCO" uložio svojih novaca kroz dokapitalizaciju 56 milijuna eura i to je činjenica. Naravno da se dio investicija u tvrtku "Sunčani Hvar" financirao i kreditima. Upravo zbog činjenice da se dio investicija dakle financirao kreditima koji su trebali biti vraćeni nakon slijedeće faze dokapitalizacije a dokapitalizacija se nije dogodila prije svega zbog stanja na tržišta kapitala jer ta dokapitalizacija je trebala ići u dva smjera. Prvi smjer naravno da u dokapitalizaciji sudjeluje novim sredstvima "ORCO" u skladu sa ugovorom. I drugi smjer da u dokapitalizaciji sudjeluju hrvatski građani i hrvatski institucionalni ulagači na tržištu kapitala. S obzirom na slom burze, pad aktivnosti i slobodnog novca na burzi, takva dokapitalizacija je u ovome trenutku na žalost nije realna. A investicije su izvršene, obveze prema izvođačima radova postoje. I stoga Hrvatsko fond za privatizaciju kao odgovoran partner zajedno sa "ORCO-m" traži rješenje na koji način dakle izvući tvrtku iz krize u kojoj se našla. Rješenje nije u bezuvjetnoj predaji kako ste je vi nazvali ni približno. Rješenje je u nečem drugom. I to nešto je po prvi puta od strane predstavnika hrvatske Vlade prezentirano svim gradskim vijećnicima Grada Hvara, jer do sada na žalost komunikacija između Fonda za privatizaciju, između mojeg ministarstva sa građanima Hvara nije mogla i nije bila uspostavljena na adekvatnoj razini, jer očito da gradski vijećnici nisu dobivali sve informacije koje su dobivali oni koji su dolazili na sastanke, a prije svega gradonačelnik Grada Hvara. Po prvi puta dakle tom prilikom je prezentirana situacija onakva kakva je u tvrtki "Sunčani Hvar" i model koji ne podrazumijeva bezuvjetnu predaju, nego sljedeće da tvrtka "Sunčani Hvar" osnuje tvrtku kćer "Sirena", a da tu tvrtku "Sirena" otkupi Fond za privatizaciju na način da plati to dionicama "Sunčanog Hvara", a onda vlasništvo nad tom tvrtkom kao i nad nekim nekretninama koje su od interesa i važnosti za Grad Hvar, prenese Gradu Hvaru. I to je dakle model, i to je dakle ponuda koja stoji i o kojoj se izjasnilo legalno izabrano Gradsko vijeće Grada Hvara koje je glasalo sa 9 glasova za takav model i 3 glasa protiv. Nema nikakvih predaja niti poklanjanja dionica, niti je to kome cilj, niti se po bilo čemu takvom do sada radilo, niti se sada radi. Na žalost komunikacija je opet otišla u krivom smjeru. Gradonačelnik stavlja pravo veta. Ja ne znam, a nadam se da ste i vi kao i ja legalist, pa možemo zajedno razgovarati o tome da li postoji zakonsko uporište za dezavuiranje legalnih odluka gradskog vijeća. No, u svakom slučaju mi ćemo i dalje tražiti rješenje koje je najbolje. Prije svega za tvrtku "Sunčani Hvar" sve zaposlene, Grad Hvar, Vladu Republike Hrvatske i našeg partnera.
Hvala. Gospodin Marin Jurjević. Izvolite.
Zadnja mi je namjera braniti gradonačelnika Hvara i mislim da postoji i hvarska osim ove francuske veze. Jel' on je odbijao ono 25% plus jedna, pa tražio "Sirenu", pa sada ne će "Sirenu" nego hoće dionice kada su obezbjeđene. Nije mi namjera njega braniti. A to što su vijećnici tako glasali gospodine Polančecu, glasali su da se spasi što se spasiti da, ako se uopće spasiti može nakon katastrofalne politike Vlade koju ste vodili prema "Sunčanom Hvaru". Pa uostalom jučer vam je reagiralo Vijeće za zaštitu tržišnog natjecanja, tvrdeći upravo da se dešava to da Vlada ustupa svoje vlasništvo "ORCU", a za uzvrat ne traži ništa. I baš me zanima kako će odgovoriti. I ne možete dolaziti na sjednice kao pistolero u kaubojskom stilu, nije to Divlji zapad, to je Mediteran … [[Govornik se ne razumije.]] ili ostavite. Ne može se tako Vlada ponašati. To su ti ljudi stvarali i oni se bore da sačuvaju bilo što. Pa odgovor još vi niste objelodanili ugovor, još nitko u Hrvatskoj ne zna osim vas i nekih oko vas i vaših prijatelja … /Govornik isključen./ … Kolega nitko ne zna što piše u ugovoru. Pa ja sam vas to u Saboru pitao, pa meni kao saborskom zastupniku to meni niste htjeli odgovoriti, ni usmeno, ni pisano, ni nikako. … /Govornik isključen./ … koji je ovo genije pa svu svoju pamet skoncentrirao u prstu pa stiska li ga stiska.
Hvala lijepa.
Gospodine Polančec poštujte barem instituciju saborskog zastupnika pa objelodanite ugovor.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Gospodo potpredsjednici, ministri, državni tajnici, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem gospođi Jadranki Kosor, potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Pitanje glasi, Fond za stipendiranje Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Gospođo potpredsjednice, koliko je od osnivanja Fonda za stipendiranje Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata do danas dodijeljeno stipendija? Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Jadranka Kosor, potpredsjednica Vlade.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Evo u ovom posljednjem natječaju, odnosno nakon posljednjega natječaja koji je završio relativno nedavno zbog toga što prije svega obrada svih podataka zato što je bio iznimno veliki interes više od 17 tisuća djece se javilo. Mi smo završili posao, dodijeljeno je 10 tisuća 255 stipendija. I evo mogu sa zadovoljstvom reći da je Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja za tu namjenu odvojio 66 milijuna kuna, nešto malo više, da je to sjelo na račun Fonda za stipendiranje i da su isplate krenule. Naravno onima i to je možda i dobra informacija svima koji očekuju, onima koji su potpisali ugovore, jer je to jedan od uvjeta da isplate krenu. Prema tome, sasvim je sigurno da je isplata stipendija djeci Hrvatskih branitelja jedna od najvećih i najvažnijih dobiti Fonda hrvatskih branitelja koji smo formirali na temelju zakona i u kojem Vlada Republike Hrvatske u proteklom mandatu znači 2005. uplatila 7% dionica INA-e i 7% dionica HT-a. Dakle, najvrednije dionice. I iz dobiti, iz dijela dobiti, iz trećine dobiti se isplaćuju i sredstva za isplatu stipendija. Evo mogu samo spomenuti da smo od početka, znači od prve godine akademske, odnosno školske 2006., 2007. kada je za stipendije isplaćeno više od 9 milijuna kuna, a to je bilo evo ravno 2 tisuće 272 stipendije. Preko sljedeće godine akademske, odnosno školske 7 tisuća 45 i evo došli smo do 10 tisuća 255 stipendija. Dakle, ulažemo u ono što mislimo da je najvažnije u znanje, u djecu, u mlade ljude. Sa zadovoljstvom mogu iznijeti podatak da je više od 63%, nešto više od 63% djece koja su imali evo u prvoj akademskoj, odnosno školskoj godini stipendije, srednjoškolske stipendije se upisalo na fakultete, nastavilo školovanje i ja vjerujem da su to budući naravno liječnici, profesori ali i vjerujem i političari i budući zastupnici i da su upravo djeca hrvatskih branitelja kroz ove potpore, kroz stipendije oni koji će u budućnosti i voditi Hrvatsku. Mislim da nam je to svim u interesu, pa evo, gospodine zastupniče, zahvaljujem na pitanju i želim da i zbog toga opstane fond hrvatskih branitelja, kao jedna od najvećih vrijednosti i ako mogu na kraju iskoristiti prigodu budući da je tu bilo različitih manipulacija, neistinita, zapravo, najjednostavnije je reći laži. Dakle, reći da je fond stabilan, da fond funkcionira, da smo mi kao što se zna, prodali 7% dionica INA-e, ali na taj način jer smo ih prodali po 2800 kuna. Na taj način spasili fond, jer da to nismo učinili, sada bi sasvim sigurno vrijednost udjela hrvatskih branitelja u fondu bila tri puta manja. Prema tome, jer se vrijednost, naravno izračunava prema vrijednosti dionica koje smo unijeli, odnosno imovine koju sada imamo. Znači imovina se strogo nadzire, ona je stabilna, ona je osigurana i nema nikakve riječi o tome da bi bilo tko s time novcem, odnosno sa tom imovinom manipulirao. Ona pripada hrvatskim braniteljima i tako će biti. A ponavljam, najveća vrijednost su svakako stipendije. Hvala vam lijepa.
Pa gospodin Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice, zadovoljan sam sa vašim odgovorom, ali to je upravo moje pitanje bilo upućeno zbog onih koji su ovih dana govorili o fondu loše, ovaj je upravo fond dopravdao svoje poslovanje i mislim da ste vi na čelu i Ministarstva napravili jako veliki posao, imate podršku od Dubrovnika do Vukovara. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Moje pitanje je za ministra pravosuđa, gospodina Šimonovića. Gospodine ministre, Ministarstvo pravosuđa provodi projekt antikroupcijske kampanja "Korupcija to nisam ja", sa ciljem povećanja osviještenosti građana o štetnosti korupcije i potrebi njihovog aktivnijeg uključivanja u borbu sa korupcijom. Nažalost, jedna hvale vrijedna aktivnost odmah je potpuno zasjenjena netransparentnim trošenjem proračunskih novaca, jer je svih 2,4 milijuna kuna potrošeno dobro poznatim načinom izigravanja Zakona o javnoj nabavi. Čitav projekt razdrobljen je na brojne manje stavke sa iznosima koji se mogu davati neposrednom nagodbom i tako izbjeći javni natječaji. Potrošiti 2,4 milijuna kuna za antikorupcijsku kampanju i pri tome svojim primjerom ne pokazati kako se transparentno troši proračunski novac pokazuje potpuni nedostatak osjećaja odgovornosti prema građanima od kojih se istovremeno traži odgovornost za suzbijanje korupcije. Pokazuje da u Ministarstvu pravosuđa još uvijek se ne zna što znači integritet, odgovornost i transparentan rad državnih službenika. Gospodine ministre da li se vi slažete sa ovakvim načinom trošenja proračunskih novaca u ovoj kampanji, ako se ne slažete da li ćete pokrenuti pitanje odgovornosti i protiv koga?
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šimonović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Što se tiče, antikorupcijske kampanje, činjenica jest da je pokrenuta, činjenica jest da je bilo upita vezanih uz financiranje kampanje, uz način utroška sredstava. Ono s čime se naprosto podaci ne slažu sa vašom ocjenom to je vaša ocjena da je korupcijska kampanja potpuno zasjenjena takvim upitima. Naime, empirijski pokazatelji, primjerice broj vozila koje dobivaju specijalizirani segmenti, policijski, dakle, ured, nacionalni ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala, broj poziva koje dobiva tužiteljstvo, broj dopisa ukazuje naprosto da se radi o poplavi, da su građani reagirali, prepoznali poticaj i spremni se uključiti u borbu protiv korupcije. Što se same kampanje tiče, kvalifikacija koju ste upotrijebili da je kršen Zakon o nabavi je naprosto netočna, ne radi se o protuzakonitom djelovanju. Što se vaše ocjene tiče da li je moglo i da li je trebalo ići na veću transparentnost tu bih se bio sklon s vama složiti. Međutim, mislim da je doista šteta da se u propitivanju antikorupcijske kampanje jedan iznos koji jest visok 2,4 milijuna kuna navodi kao ključni problem i pitanje utroška toga sredstva samo jedna zapljena imovine koja je omogućena novim proširenjem mogućnosti oduzimanja imovine, samo jedna jedina dovoljna je da se osigura po 100-tinu godina antikorupcijske kampanje. Što se tiče samog utroška sredstava doista za neke segmente antikorupcijske kampanje poput izabiranja muzičke podloge, ili odabiranja filmova zaista za neke stvari nije bilo objektivni ni lako provesti javni natječaj. Hvala vam lijepo.
Gospodin Željko Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre, nisam zadovoljan vašim odgovorom, ja dapače nisam niti rekao da se zakon kršio, nego da se dobro pokazalo kako se može izigrati jer se Zakon o javnoj nabavi izigrao, jer se zakon o javnoj nabavi izigrao. A tragično je da u jednoj akciji koja mora podići osviještenost građana ne shvaćamo da niti jedna kampanja neće podići osviještenost građana i dati povjerenje u sustav ako se istovremeno ne jača odgovornost svih ostalih karika u protukorupcijskom lancu, od policije, preko USKOK-a, državnog odvjetništva, do naravno Ministarstva pravosuđa. Nažalost, nakon predstave maestro, nakon reality showa indeks, mi smo dobili školski primjer kako izigravati Zakon o javnoj nabavi i to ne od bilo kojeg ministarstva, nego od Ministarstva pravosuđa. Molim vas pisani odgovor o cijeloj financijskoj instrukciji i utrošku sredstava u ovoj kampanji.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje je upućeno premijeru, gospodinu Sanaderu. Gospodine premijeru suočeni smo sa negativnim gospodarskim kretanjima, među niz za koje naravno veliku odgovornosti snosi i vaša Vlada, među niz negativnih statističkih podataka jedan posebno odskače. Znate li da je krajem 2008. godine u Hrvatskoj inozemni dug iznosio preko 39 milijardi eura? Po prvi puta taj dug je veći nego što je to hrvatski BDP. Kada govorimo o inozemnom dugu nema razlike između javnog i inozemnog duga. Kreditori ne pitaju, kao što ste to vi jednom rekli, čiji je to dug, oni samo pitaju koliki je i tko će ga vratiti. I zato treba reći da nas je vaša Vlada dovela u situaciju da je svaki hrvatski građanin dužan 8 tisuća 900 eura ili preko 66 tisuća kuna. Rastu inozemnog duga doprinijela je i država svojom sve većom potrošnjom. Država je blizu situacije da neće moći niti vraćati glavnice svojih zaduženja. I sada pitanje. Osjećate li se odgovornim kao predsjednik Vlade koja je svojim neracionalnim trošenjem u proteklih pet godina dovela Republiku Hrvatsku u situaciju koja je blizu dužničkog ropstva?
Hvala. Premijer Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, očekivao sam od vas, budući da ste se počeli profilirati kao jedan od onih iz redova SDP-a koji će se uključivati u rasprave o gospodarstvu i mi to pozdravljamo i ja osobno to pozdravljam, da ćete biti vrlo konkretni. Vi niste konkretni. Vi ste iznijeli jednu laž, jednu ja bih rekao osudu Vlade koja je kriva za ovakav dug vanjski, inozemni dug koji ste iznijeli i koji je približno točan. Ali to nije točno. Vlada ne samo da nije odgovorna za to, nego je Vlada svoj udio u inozemnom dugu smanjila, sad slušajte dobro ovaj podatak, dobro će vam doći u raspravama kad budete na otvorenom ili nekoj drugoj emisiji. U odnosu prosinac 2007., prosinac 2008. smanjili smo naš udio, udio duga države u inozemnom dugu sa 20,2% na 17,7%. Dakle, od cjelokupnog inozemnog duga država je 17,7% zastupljena, a kad smo preuzimali odgovornost bila je negdje 30 i nešto posto. Prema tome, je li država odgovorna za to i možemo li državu prozivati odnosno Vladu prozivati zato što se banke, privatnici, poduzeća zadužuju i onda kad se zaduže onda se naravno inozemni dug poveća … [[Govornik se ne razumije.]] e šta je, zašto Vlada tu ništa nije učinila, vi ste krivi što se inozemni dug povećava. To naprosto nije istina. Vlada čini sve da smanji dug i mi smo udio države u tom vanjskom dugu smanjili sa početnih 33, 34% prije 5,6 godina na sadašnjih 17,7%. Broj jedan. A broj dva, mi svi znamo i vaše je tako jedno fino retoričko pitanje koje ste postavili izbjegavanjem istine neće proći jer mi svi u Hrvatskoj znamo da se taj vanjski dug, da je on strukturiran iz tri paketa. Jedan je gospodarstvo, drugi su privatnici i treće je država. I ovaj državni dug, ponavljam, je smanjen u bitnome. On je smanjen ako uzmete sad ona 33, 34%, mi smo ga smanjili za 50%. Sto posto. Kaže predsjednik Sabora sto posto, zavisi kako računamo. Ali u svakom slučaju prepolovili smo ga i to je veliki uspjeh ove Vlade i ja sam na to ponosan i pozivam sve druge da se priključe ovakvoj ekonomskoj i financijskoj politici.
Gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Naravno da nisam zadovoljan odgovorom premijera. Prvenstveno, Vlada je odgovorna za cjelokupnu gospodarsku situaciju u zemlji. Druga stvar, kada govorimo o apsolutnim iznosima gospodine Sanader, 17% od 40 milijardi je manje nego 30% od 19 milijardi. To bi trebali znati. Znači država je povećala svoje zaduženje. Sa druge strane, ja podržavam vašu izjavu iz 2003. godine kada ste rekli nema razlike između javnog i inozemnog duga. To ste tada rekli, nadam se da još oko toga stojite. I na kraju, da li je taj dug što je Vlada povećala u ovih proteklih pet godina otišao u povećanje izvoza? Nije. U 1. mjesecu ove godine imamo smanjenje izvoza. Da li je otišao u smanjenje uvoza? Isto tako nije, jer imamo najveći vanjsko-trgovinski deficit ikada. Da li je otišao u rast BDP-a? Nije, imamo najmanji rast BDP-a. Ove godine ćemo ga planirat ispod 5%. Znači, taj novac nije racionalno iskorišten. To je ono što mi vama prigovaramo.
Hvala. Gospođa Nevenka Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolege i kolegice zastupnici. Pitanje upućujem potpredsjednici Vlade Republike Hrvatske i ministrici obitelji, branitelja, međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor. Poštovana gospođo potpredsjednice Vlade, poznata je iskrena briga i pažnja vas, vašeg ministarstva i Vlade za probleme i potrebe braniteljske populacije i to ne od danas, nego od 2003. godine. Jedna od važnih potreba hrvatskih branitelja je svakako posao odnosno zaposlenje. Mjere ministarstva i Vlade u cilju samog zapošljavanja branitelja dale su i daju dobre rezultate. Moje pitanje je sljedeće. Daje li Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti potpore poslodavcima koji zapošljavaju hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i o kojim oblicima potpore se radi? Hvala.
Hvala. Potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice, zahvaljujem na pitanju jer evo mi daje priliku da kažem nešto o programima Ministarstva hrvatskih branitelja, ali isto tako i o tome kako se ukupno proračun ministarstva i antirecesijske mjere koje je Vlada nedavno donijela, odnosno kako se u te mjere uklapaju i mjere našega ministarstva vezano za zapošljavanje ne samo hrvatskih branitelja, nego naravno i djece poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja jer su oni također ta skupina o kojoj brinemo. Reći ću podatak koji je mislim da je i zanimljiv i da ga je dobro upamtiti, da smo kroz naše mjere zapošljavanja, evo u ovih pet godina zaposlili oko 10 tisuća hrvatskih branitelja i djece poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja. Ovo za što pitate je jedna od mjera na koju ćemo se posebno koncentrirati u ovoj godini. Zašto? Zato što naravno želimo da se branitelji i dalje kvalitetno zapošljavaju, ali da isto tako dajemo i mi svoj prilog kroz mjere zapošljavanja hrvatskih branitelja u našemu ministarstvu, potporu poslodavcima koji će dakako zapošljavati hrvatske branitelje i njihovu djecu. Mi smo za tu mjeru predvidjeli u ovoj godini veliki iznos oko 8 milijuna kuna. Potpore su različite, dakle one ovise o broju hrvatskih branitelja koje poslodavac zapošljava. Kreću se od 45 tisuća do 135 tisuća kuna. I evo ja mogu i najaviti, budući da idemo sa tim mjerama upravo u ovo proljetno razdoblje, mogu najaviti da ćemo polovicom ovog mjeseca i raspisati natječaj. Dakako, sve mjere se realiziraju putem natječaja, znači natječaj za ovu mjeru. I vjerujem da će i kroz mjeru koju smo predvidjeli znači natječaj precizno će biti raspisan 18. ovog mjeseca, da ćemo zaposliti, mi smo tu predvidjeli oko 200 branitelja, možda nešto malo manje ili nešto malo više, ali svakako očekujemo odaziv poslodavaca koji će željeti zaposliti branitelje. Imamo i druge mjere. Sve mjere bolje rečeno iz proteklih godina se nastavljaju i unatoč tome što smo se kao što znate u ministarstvima obavezali na restrikcije ali za ove programe ćemo svakako u suradnji naravno sa Ministarstvom financija i dalje osiguravati dodatna sredstva jer je zapošljavanje također i za ovaj dio hrvatske populacije jedan od prioriteta ne samo ministarstva kojem sam na čelu, nego Vlade u cjelini. Hvala vam lijepa.
Gospođa Nevenka Majdenić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice na odgovoru. Iskreno vjerujem da će poslodavci prepoznati ove značajne potpore za zapošljavanje branitelja, da će to doprinijeti da se smanji broj nezaposlenih branitelja. Ali isto tako da će ove potpore doprinijeti uspješnom poslovanju poslodavaca u našoj zemlji. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ja ću svoje pitanje postaviti ministru Milinoviću. Poštovani gospodine ministre, u plaćenom oglasu u dvobroju “Vijesnika“ od 7.3. i u odgovoru na ovo dogovoreno pitanje naveli ste bajnu sliku zdravstva u ovom trenutku, u oglasu, intervju koji je na dvije strane. “Vjesnik“ je državni, prema tome da se ne čudite zašto kažem plaćeni oglas. Naveli ste bajnu sliku. Liste čekanja su prepolovljene. Ravnatelji rade fenomenalno. Kolege u primarnoj zdravstvenoj zaštiti evo samo što nisu potpisali te famozne anexa ugovora. Sve nam cvjetaju ruže. Sve je u redu samo građani Republike Hrvatske to nisu svjesni. A gospodine ministre ja neću sad vidim pišete, ja neću sad pitati vas pitanje koje očekujete da ću vas pitati. Prije nego postavim pitanje podsjetit ću vas da ste zaboravili jednu skupinu koja vam očito nije bitna i koja vam stvara probleme. Zaboravili ste na naše građane koji boluju od neplodnosti, jer neplodnost je bolest i koji trebaju postupke medicinski potpomognute oplodnje. Lista čekanja vam je preduga. 1000 i pol parova u ovom trenutku u Hrvatskoj čeka na medicinski potpomognutu oplodnju, a čeka se preko godinu dana i odlazi se van Hrvatske. Njih nema u vašoj statistici. Njih ste izbrisali očito jer vam ruši onda statistiku. Prije nego mi odgovorite na pitanje podsjetio bih vas na nešto što se događalo u Saboru 21.11. ove godine, citiram, prošle godine. “Kako je ministar početkom godine najavio Vlada će upravo krajem godine izaći s takvim prijedlogom i ono što sam ja ovdje rekao nisam rekao da pred Hrvatski sabor ćemo izaći za 10 dana, nego da će u javnu raspravu prijedlog izaći unutar 10 dana.“ To je javno sa ove govornice rekao vaš državni tajnik Ante Zvonimir Golem. I evo pitanje. Obećali ste prijedlog zakona do kraja 2008. godine. Jeste li svjesni da od trenutka odbijanja prijedloga SDP-a samo zato što je to SDP predložio. U Hrvatskoj ovim putem se moglo biti začeto i roditi se preko 500 djece. Ali vi ste odlučili više se brinuti o stavu crkve, nego o dobrobiti građana Hrvatske.
Hvala. Gospodin ministar Darko Milinović.
Hvala lijepo. Krenut ću od nazad, od kraja vašeg pitanja. Itekako ćemo se brinuti i o stavu crkve, ali ćemo pokušati kod novog Zakona o potpomognutoj oplodnji dobiti što širi konsenzus. Složit ćete se s menom, jer i ja se s vama slažem da su preduge liste čekanja onih koji zbog, koji ne mogu začeti prirodnim putem i tu se kao prvi put nas dvojica slažemo. Ovaj plaćeni oglas, nisam bio u medijima desetak dana pa ste rekli da sam na ledu. Pa sad kad dam intervju sad sam platio taj intervju, plaćeni oglas. A ovo oko farmaceutke ja znam da vas to i osobno možda malo dira da smo smanjili referentnim cijenama cijenu lijekova i da smo uštedjeli negdje oko 410 milijuna kuna ali o tom po tom. Dakle, slažem se s vama. Zakon je vrlo, vrlo osjetljiv. Moramo ga donesti u što širem konsenzusu. On se priprema i razgovarat ćemo dakle i s predstavnicima SDP-a kao što sam htio i razgovarati oko reforme zdravstvenog sustava. Niste prihvatili, ali evo ja ću nastojati da i oko ovog novog zakona itekako čujemo vaše mišljenje, pa ako hoćete i iz vašeg prijedloga zakona. Gdje ima dobrih stvari implementirat ćemo u novi zakon koji ćemo donesti tijekom ove godine. Što je rekao državni tajnik ja uistinu ne znam, ali evo provjerit ću tijekom dana što je. Ja vam vjerujem na fonogramu, ali provjerit ću s njim što je govorio ovdje, da, da u Saboru i idemo evo prema novom zakonu.
Gospodin Mirando Mrsić. Izvolite.
Pa očekivani odgovor. Napadate umjesto da skrivate se iza brojki. Ja bih molio ministre zaboravite moju privatnu situaciju. Nemojte spominjati moju suprugu. Je, spomenuli ste moju suprugu iz razloga što ste spominjali natječaj. A završite natječaj i konačno priznajte da nemojte napadati na privatnoj razini. A uostalom moja supruga je pobijedila na tom natječaju, pa izvolite to zaboraviti i nemojte više spominjati moju situaciju. A ono što bih vas molio da reformu provedete na način da ljude ne izlažete mobbingu i da vratite dostojanstvo hrvatskim pacijentima. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, poštovane članice i članovi Vlade. Svoje pitanje uputio bih ministru pravosuđa gospodinu Šimonoviću. Od nedavno su započeli s radom uskočki sudovi u Zagrebu, Splitu, Rijeci, Osijeku koju kvalitetu u sudovanju trebaju donijeti. Jer vjerujem da oni nisu samo nova forma već će dati nove sadržaje u pravosuđu.
Hvala. Gospodin ministar Šimonović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Oni bi trebali donijeti napredak u pogledu brzine, u pogledu odlučnosti i u pogledu stručnosti u suđenjima za djela koja se tiču korupcije, odnosno organiziranog kriminala. U čemu je brzina? U tome što je nova obveza ovih novostvorenih uskočkih odjela pri 4 županijska suda da u roku od 7 dana treba istražni sudac zakazati prvo ročište, a kada je podignuta pravomoćna optužnica raspravni sudac, predsjednik dakle Vijeća treba u roku od 7 dana zakazati raspravu. To je neusporedivo brže nego sve što smo imali do sada. Što se tiče veće odlučnosti, naprosto radi se sada o sucima koji su se sami javili obzirom na to da su trebali proći sigurnosne provjere. Ovo je prvi puta u povijesti našeg sudstva da su i suci pristali na sigurnosne provjere i pristali su oni koji su bili potpuno spremni da se izlože provjeri prvog stupnja, dakle najradikalnijim sigurnosnim provjerama koje omogućuje naš zakon. I napokon, mislim da će se raditi o značajnom napretku od stručnosti. Zašto? Prvo je specijalizacija. Ovi suci prvenstveno će se baviti slučajevima korupcije i organiziranog kriminala. To su jedno ponajteži slučajevi obzirom na najčešće veliki broj optuženika, složenost postupka itd. Pored toga, ovi suci proći će specifičnu edukaciju, izobrazbu uslijed koje će biti još sposobniji da se suoče sa svim izazovima koje im nameću njihovi teški zadaci. I napokon, još jedan element radi kojeg će pojačana stručnost i dodatna edukacija biti vrlo dragocjeni. To je ovlasti koje ti suci imaju prema članku 82. Kaznenog zakona, a to je da uz odlučivanje o kazni, imati će i široku mogućnost poduzimanja nezakonito stečene imovine. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Ivo Grbić. Izvolite.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] gospodine ministre, a što proizlazi i iz vašeg izlaganja, da će uskočki sudovi ostvariti i svrhu i cilj zbog kojega su i osnovani. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem ministru poljoprivrede, gospodinu Pankretiću. Gospodine ministre, ovih dana počinje proljetna sjetva, vrijeme koje je zasigurno najteže za hrvatske seljake jer zahtijeva velika ulaganja, zahtjeva veliki novac i ako ne bude sjetva izvršena u agrotehničkim rokovima i ako sjetva ne bude kvalitetno obavljena, sasvim sigurno da ćemo tijekom ove godine imati onda i velikih problema. Bez pomoći Ministarstva poljoprivrede sasvim sigurno da se ovaj posao neće moći odraditi dobro i kvalitetno. Ako uzmemo da probleme zadaju i cijene repromaterijala, a posebice gnojiva koje u stavci ulaganja je najveće kod naših seljaka. Stoga vas pitam gospodine ministre, što Ministarstvo poljoprivrede čini da bi olakšalo ovu proljetnu sjetvu i da bi naši seljaci mogli što kvalitetnije obaviti taj posao?
Hvala. Gospodin Pankretić, ministar poljoprivrede.
Hvala vam lijepo gospodine zastupniče. Točno, u pravu ste, mislim da je ovo sada krajnje vrijeme i rok u kojemu ministarstvo mora učiniti sve da se što bolje pripremimo za ovu proljetnu sjetvu. Naglasiti ću da bez daljnjeg, ono što je najvažnije je da stigne čim veći novac na hrvatsko selo, da stigne čim više novaca našim poljoprivrednim proizvođačima. Mi o tome maksimalno vodimo računa i reći ću da smo do sada isplatili preko 550 milijuna kuna potpora i subvencija koje idu direktno našim poljoprivrednim proizvođačima kako bi im omogućili da se što bolje pripreme za proljetnu sjetvu. Naglašavam to iz razloga jer je rok u kojemu trebamo isplatiti te potpore 31.5., prema tome vjerujemo da ćemo još u narednom vremenu isplatiti isplatiti još narednih preko 800 milijuna kuna tako da zaokružimo onaj dio isplata od milijardu i dvjesto milijuna, tristo milijuna kuna koji trebaju biti za one kulture koje su požete u 2008. godini. Prema našim podacima, negdje oko 425 tisuća hektara trebalo bi biti zasijano u proljetnoj sjetvi i moram naglasiti da se i naši poljoprivredni proizvođači ubrzano u tom dijelu spremaju. Ono posebno gdje vodimo računa i gdje smo do sada obavili puno pregovora i vi ste spomenuli je dakako nabavka repromaterijala. Mislim da smo svi svjesni da je gotovo 50% od troškova u sjetvi je umjetno gnojivo i na niz sastanaka koje smo imali sa Petrokemijom, uspjeli smo dogovoriti ono što bih rekao da je ovoga trenutka najvažnije, a to je da se prolongira plaćanje samog umjetnog gnojiva na 4 mjeseca, što će omogućiti, naročito organizatorima da sa što većim količinama uđu u proizvodnju, a također smo i dogovorili da je za odmah plaćanje popust 4%, pa vjerujem da će i to doprinijeti time da i ova proljetna sjetva bude uspješna. Sa svim tim mjerama, evo u dnevnom smo kontaktu sa našim poljoprivrednicima i moram reći da sam optimista što se tiče proljetne sjetve. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Ja se nadam da će i ovaj drugi dio poticaja što prije doći seljacima jer novac je neophodan, bez njega neće moći kvalitetno graditi ovaj posao. Ja vjerujem da neće biti onaj zadnji rok 31.5., nego da će puno prije toga doći. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, postavljam pitanje ministru Kalmeti. Mnoge županijske ceste u Republici Hrvatskoj na žalost ovoga časa su u kritičnome stanju i prema europskim, ali i hrvatskim zakonima i standardima, gotovo 1000 kilometara županijskih i lokalnih cesta trebalo bi ovoga časa zatvoriti zbog njihove nekvalitete, odnosno stanja u kojemu se nalazi. Naime, godinama kumulirani nedostatak sredstava kojima raspolažu županijske uprave za ceste s jedne strane i izuzetno oštra zima s mnogo snijega i leda ove godine učinili su to da se ovoga časa zapravo zahtijeva i potrebno je više od 50% sredstava nego što je to inače godišnji prosjek za održavanje lokalnih i županijskih cesta. Znamo da se održavanje cesta financira iz onih famoznih 60 lipa po litri goriva, isto tako iz naknade pri registraciji motornih vozila, ali manje je poznato da državne ceste od toga ubiru 50 lipa, a županijske koje imaju daleko dulju, kompliciraniju mrežu tek dobivaju 10 lipa. Ovoga časa deficit, dakle razlika između potrebnih sredstava za hitnu sanaciju županijskih i lokalnih cesta je negdje čak oko 2 milijarde kuna. Pa ja pitam kani i Vlada nešto napraviti da shvati koliko je važan ovaj problem jer se radi o nečemu što izravno ugrožava lokalno gospodarstvo i sigurnost u cestovnom prometu i nanosi naravno velike štete osiguravajućim društvima? I hoćete li u 2009. godini pomoći županijskim upravama za ceste da se ovo stanje sanira i da ne dočekamo turističku sezonu u ovako katastrofalnoj situaciji? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zastupniče, gospođe i gospodo zastupnici. Pa evo, ja mogu kazati da se ja gotovo u svemu slažem s vama. Dakle, slažem se s ovime što ste iznijeli vi u svom pitanju a to je, dakle činjenica je da postoji oko 21 tisuću kilometara županijskih cesta odnosno cesta s kojima upravljaju županijske uprave za ceste. Činjenica je da su one u velikom dijelu u lošem stanju po onom programu koji smo donijeli prije četiri godine. Tada je bila procjena da oko 10% takvih cesta uopće nije asfaltirano a još veliki broj oko 50% mreža tih cesta je u lošem stanju i treba popravak. Činjenica je ovo također što ste rekli da se županijske uprave za ceste financiraju iz prihoda pri registraciji vozila koji nije mijenjan još od 2002. odnosno 2003. godine, da od 1.1.2003. godine i da se financiraju djelom iz prihoda, iz goriva odnosno Hrvatske ceste na godišnjoj razini prebacuju oko 240 milijuna kuna županijskim upravama za ceste i bude tu još nešto interventnih sredstava ali otprilike to je to. Dakle, 950 milijuna kuna naknada pri registraciji vozila i još 250 što je u svakom slučaju malo. I oko toga se s vama slažem. I zato sam rekao na početku da sve ono što ste rekli stoji, stoji da nešto treba napraviti. Mi smo negdje u siječnju mjesecu i sa Udrugom cestovnih prijevoznika i sa županijskim upravama za ceste razgovarali kako namaknuti nova i dodatna sredstva županijskim upravama za ceste kako bi se ona mogla ugraditi u ovo o čemu nas dvoje i svi ostali razgovaramo. I jedan zajednički stav i zaključak da se negdje do kraja šestog mjeseca ove godine, ne negdje nego točno do kraja šestog mjeseca ove godine pogleda i pravilnik, da se i vide neki novi modeli i načini kako namaknuti više sredstava županijskim upravama za ceste kako bi mogli onda intervenirati u ovom smislu i asfaltiranja, i izgradnje i rekonstrukcije županijskih uprava za ceste, tako da ćemo evo odgovor na vaše pitanje u svakom slučaju tijekom ove godine iznaći rješenje kako osigurati više sredstava županijskim upravama za ceste. O tome na koji način i što ja ne bih sada govorio, ima više varijanti ali u svakom slučaju to će se dogoditi. I još jednu stvar na kraju. Bez obzira na to stanje kakvo je moram doista odati priznanje županijskim upravama za ceste koji su protekle godine napravili doista puno posla i kod asfaltiranja novih neasfaltiranih cesta, i kod održavanja bez obzira što nisu imali onoliko novaca koliko im treba.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Pa moram reći da nisam do kraja zadovoljan. Naime, dobra je vaša volja da do šestog mjeseca razmotrite moguća rješenja, međutim situacija je toliko kritična da iziskuje trenutnu reakciju. Ako Vlada nije u stanju vidjeti da je ovo između ostaloga i potencijalno važna antirecesijska mjera jer ulaganje u održavanje lokalnih i regionalnih prometnica je izravna pomoć lokalnom gospodarstvu prije svega zato jer to rade tvrtke koje su lokalnog karaktera, koje zapošljavaju lokalne ljude. Izravno je pomoć između ostalog i zbog toga jer se smanjuju troškovi održavanja vozila i štete na vozilima građanima, onda je to veliki problem. Naime, ovoga časa možete odustati privremeno od izgradnje pelješkoga mosta i namaknuti sva ova sredstva jer je poznato da u županijskim regionalnim cestama odnosno lokalnim cestama ugrađuju se domaći materijal a u pelješki most ide uvozni i skupi čelik. Nemojmo mazati vrat tuđoj guski.
Hvala. Gospodin zastupnik Borislav Matković. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo ministri, uvažene kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem gospodinu Ivanu Šimonoviću ministru pravosuđa. Gospodine ministre, vidljivo je svakodnevno kako je znakovita ali i vrlo naporna borba protiv korupcije i organiziranog kriminala u čemu svakako vidnu ulogu ima i vaše ministarstvo. Jedna od poticajnih i svakako onih koja u budućnosti treba još više zaprečavati dakle korupciju i organizirani kriminal jeste i mjere poduzimanja dakle stečene odnosno nepošteno stečene imovine. Moje pitanje glasi, kada se radi o toj imovini koja je jasno kaznenim postupcima oduzeta kada ćete ustrojiti agenciju za upravljanje imovinom koja je oduzeta u tim kaznenim postupcima? Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šimonović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U javnosti su se pojavila razmišljanja da li je moguće provesti oduzimanje imovine dok agencija koja bi upravljanja takvom imovinom još nema. Odgovor je da, može se i to se radi. Mi smo prema Zakonu o USKOK-u već imali mogućnost privremenog zamrzavanja imovine tijekom kaznenih postupaka, imali smo i slučajeva oduzimanja imovine. Tako smo imali prošle godine oduzete imovine zbog njezine nelegalnosti i povezanosti sa kaznenim djelima u vrijednosti od 17 milijuna eura. Tom imovinom se i do sada nekako raspolagalo. Međutim, imate potpuno pravo poštovani zastupniče ovo proširenje mogućnosti oduzimanja imovine, dakle ne oduzimanja samo imovine povezano sa počinjenjem određenog kaznenog djela nego i oduzimanja sve imovine koja je nezakonito stečena osobama osuđenim za korupciju i organizirani kriminal nameće bolje upravljanje, organiziranije upravljanje takvom imovinom. Mi smo već osnovali radnu skupinu koja se bavi pripremom novog Kaznenog zakona i u mandat joj stavili da paralelno sa pripremom novog Kaznenog zakona radi i na ustrojavanju agencije za upravljanje takvog imovinom. Iz te šire skupine iskristalizirat će se jedna manja podgrupa, već sad se od strane Ministarstva pravosuđa prikupljaju i normativna rješenja i najbolja praktično organizacijska rješenja za ustrojavanje odgovarajućih agencija. Mislim da mi možemo očekivati da će takva agencija biti osnovana negdje krajem 2009. ili u prvoj polovini 2010. godine. Hvala.
Gospodin zastupnik Boro Matković. Izvolite.
Gospodine ministre zadovoljan sam odgovorom i mislim da je ovo jedna dobra poruka svima, ali i poticajna mjera u svakom slučaju za sprečavanje korupcije i organiziranog kriminala.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade Republike Hrvatske i ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Damiru Polančecu. Poštovni ministre, budući da dolazim iz Rijeke, Primorsko-goranske županije, postavit ću vam pitanje koje je glavna tema u Rijeci i Primorsko-goranskoj županiji, ali i koja je vrlo važna za sve građane. Naime, u brodogradilištu "3. maj" izravno je zaposleno oko 3 tisuće ljudi, te još dodatno tisuću i pol kooperantskih radnika što znači da više od 10 tisuća ljudi u Rijeci i okolici izravno ovisi o tom brodogradilištu. Također su i riječki gospodarstvenici, osobito mali i srednji poduzetnici u velikoj mjeri vezani za "3. maj" koji ima veliku ulogu u gospodarstvu Rijeke i cijele županije, ali i šire. Brodogradilište "3. maj" je u posljednja 3 mjeseca upravo zahvaljujući naporima Vlade Republike Hrvatske stabilizirano i može se reći da je izašlo iz krize u kojoj se zbog prazne knjige narudžbi nalazilo u jesen 2008. godine. Potpisivanje ugovora za gradnju brodova osiguralo je potreban predah za sve zaposlene u "3. maju" jer sada brodogradilište ima posla za oko naredne 4 godine. I evo na kraju postavljam vrlo konkretno pitanje. Što je Vlada Republike Hrvatske učinila da pomogne u konsolidaciji poslovanja brodogradilišta "3. maj"? Hvala.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo saborska zastupnice zahvaljujem na vašem pitanju. Brodogradnja je ne samo u Hrvatskoj, nego usudim se reći u ovom trenutku baš u ovome trenutku u krizi u cijelome svijetu. Činjenica je da i mnoge već sklopljene ugovore naručitelji brodova, na žalost u ovome trenutku otkazuju i to kako u europskim brodogradilištima, tako i u brodogradilištima na Dalekom istoku. "3. maj" je jedno od naših najznačajnijih, najvećih brodogradilišta, drugo po veličini i u svakom slučaju potpuno smo svjesni važnosti značaja kako od cjelokupne brodogradnje za hrvatsko gospodarstvo, tako isto i važnost i značaja "3. maja" za gospodarstvo Grada Rijeke, odnosno Primorsko-goranske županije i Hrvatske u cjelini. Upravo stoga bilo nam je neprihvatljivo da zapravo "3. maj" kao drugo po veličini brodogradilište, dolazi u kraj, u konac prošle godine u situaciju da zapravo ima praznu knjigu narudžbi. Stoga su naša nastojanja išla u dva smjera. S jedne strane u smjeru toga da ugovorimo neke nove poslove i neke nove brodove za "3. maj". S druge strane da pronađemo načina kao reprogramirati obveze "3. maja". I to naravno nije bilo lako ni jednostavno raditi, jer posve je jasno bilo da je i upravljanje tom tvrtkom ušlo u jednu kriznu situaciju. Upravo stoga prvi korak koji smo poduzeli naravno, bile su i promjene u upravi jer je nedopustivo da "3. maj" zapravo dočekao konac godine s praznom knjigom narudžbi. Odabrali smo čovjeka koji je dolazio iz samog brodogradilišta. Vodio je proizvodnju motora za brodove i koji se dokazao, imao podršku i sindikata i radničkog vijeća, i menegmenta, i usudim se reći i svih zaposlenih iz zajednice. Gospodin Starčević uspješno od tada dakle vodi "3. maj". U međuvremenu smo napravili promjene u nadzornom odboru. Ali ono što je daleko važnije od toga, je da smo uspjeli za sada ugovoriti dva nova broda za "Uljanik plovidbu" i da će se sutra potpisati ugovor za gradnju još dva nova broda za tankersku plovidbu, čime smo apsolutno osigurali punu zaposlenost "3. maja" u sljedećih nekoliko godina. To je mislim najveći doprinos, a iskoristio bih priliku i u ovoj situaciji zahvalio mom kolegi ministru financija gospodinu Šukeru, koji je sa svojim suradnicima učinio sve da dođe do reprograma obveza "3. maja" tako da "3. maj" u ovome trenutku može mirno se fokusirati i usredotočiti na proizvodnju i plasman brodova koji su ugovoreni. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa Vesna Buterin. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine ministre zadovoljna sam odgovorom. A uvjerena sam da će ovim vašim odgovorom biti zadovoljni svi zaposlenici "3. maja", a i građani Rijeke i Primorsko-goranske županije. Hvala.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane članice i članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru regionalnoga razvoja, šumarstva i vodnoga gospodarstva gospodinu Petru Čobankoviću. Gospodine ministre, hrvatska Vlada putem vašega ministarstva ulaže velika sredstva u razvoj i unapređenje vodnoga gospodarstva, prije svega opskrbu pitkom vodom stanovništva u cijeloj Hrvatskoj, a poglavito bih istaknula značaj ulaganja u istočnoj Slavoniji. Budući da dolazim iz Brodsko-posavske županije izražavam zadovoljstvo radovima na izgradnji regionalnoga vodovoda istočna Slavonija kojima će 10 općina istočnoga dijela županije s 30 tisuća stanovnika imati riješenu opskrbu pitkom vodom, kao i izgradnjom magistralnog vodovoda "Davor" koji rješava i poboljšava opskrbu pitkom vodom 10 općina i grad Nove Gradiške na zapadnom djelu Brodsko-posavske županije. Međutim kao stanovnicu sjedišta Brodsko-posavske županije Grada Slavonskoga Broda u kojem građani u najvećem dijelu imaju riješeno pitanje vodoopskrbe i koji su zainteresirani za odvodnju i zaštitu voda, moje konkretno pitanje gospodine ministre, odnosi se na najavljivane projekte zaštite voda od onečišćenja koji će se financirati kroz IPA program. i pitanje, jeli zaštita voda na području Grada Slavonskoga Broda predviđena u financiranju kroz IPA program? Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice ja vam se zahvaljujem i na ovome pitanju, ali i na uviđanju što se putem, što hrvatska Vlada putem ovoga ministarstva čini u vodnom gospodarstvu, a poglavito rekao bih u rješavanju pitanja vodoopskrbe. I naravno to su izuzetno veliki zahvati i veliki projekti i u konačnici skupi projekti, ali su u funkciji rješavanja pitanja stanovništava javnom vodoopskrbom što je rekao bih i danas nezamislivo da smo u 21. stoljeću, pa da se danas još moramo baviti rješavanjem pitanja vodoopskrbe. Ali što je tu je, mi ćemo na tim projektima i dalje nastaviti. Naravno, kada se rješava pitanje vodoopskrbe mora se paralelno rješavati pitanje vodoodvodnje ili bolje rečeno pročišćavanja otpadnih voda, to je nešto što je rekao bih, vrlo bitno, jer Hrvatska raspolaže velikim potencijalima poglavito u vodama i to je jedan od najvećih prirodnih bogatstava s kojom Republika Hrvatska raspolaže a da bi na pravi način mogli to gospodariti i sačuvati za budućnost moramo voditi računa u pročišćavanju otpadnih voda jer su oni značajni faktor onečišćenja podzemnih voda i ukupno gledajući onečišćenja voda. Iz tih razloga mi paralelno radimo i na programima, rekao bih rješavanja otpadnih voda, pročišćavanja i slično i rekao bih da imamo dva velika projekta, to je projekt zaštite Jadrana od onečišćenja ili skraćeno projekt Jadran sa svjetskom bankom gdje se praktično u priobalnim mjestima rješava pitanje vodoodvodnje i pročišćavanja otpadnih voda. S druge strane u kontinentalnom dijelu je također jedan projekt sa Svjetskom bankom, to je projekt unutarnje vode, gdje se u većem dijelu sredstva koriste upravo za pročišćavanje otpadnih voda. I sada da kažem i ovo što ste vi direktno pitali, mi i kroz pretpristupnu pomoć smo željeli ugraditi financiranje iz sredstava predpristupne pomoći pa prije svega bih rekao da smo kroz ISPA-u se radi financiranje rješavanja kolektorske mreže i izgradnje pročistaća u Karlovcu što bi u konačnici trebalo biti negdje oko 36 milijuna eura gdje bi se 22 milijuna eura financiralo iz pretpristupne pomoći ISP-e. I sada dolazimo na ovaj program pretpristupne pomoći IPA gdje je u komponenti 3b zaštite okoliša postoji podkomponenta i za zaštitu voda i sukladno tome išli smo na impliciranje i nominiranje tri projekta. To je odvodnja otpadnih voda i pročišćavanje u Slavonskom brodu i odvodnja i pročišćavanje u Kninu i Drnišu. Ta tri projekata su implicirana, ona su u Europskoj komisiji, kod predstavnika europske komisije i ja mogu kazati da je projekt Slavonski brod prošao. Projekt Slavonski brod, mi ćemo uskoro dobiti i pisanu potvrdu da je prošao, ali sada imamo za sada neslužbene informacije da je prošao i da se pokreću aktivnosti na njegovoj realizaciji. Što se tiče samoga projekta rekao bih da će on biti težak negdje gotovo 30 milijuna eura od čega će se negdje cca. 50% ili 15,34 milijuna eura financirati iz sredstava IPA-e dok će ostali dio biti financiran iz nacionalnog proračuna negdje oko 14,32 milijuna eura i iz lokalnog proračuna negdje oko milijun 1,3 milijuna eura iz lokalnih proračuna, iz proračuna komunalnog poduzeća i slično. I na taj način će se stvoriti pretpostavke da se na jedan dobar i kvalitetan način riješi pitanje vodoodvodnje, pročišćavanja otpadnih voda na području Slavnonskog broda.
Hvala. Gospođa zastupnica Suzana Bilić-Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Zadovoljna sam odgovorom na postavljeno pitanje, kao što će gospodine ministre i predstavnici Vlade nadam se biti zadovoljni i građani grada Slavonskoga broda kao i susjednih općina koje graniče sa gradom Slavonskim brodom a kojim se treba također riješiti ovo pitanje. Hvala lijepa.
Hvala. U ovom dijelu sjednice ćemo još jedno pitanje i onda ćemo imati stanku. Dakle, gospođa zastupnica Mirela Holy izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade, ministru gospodarstva Damiru Polančecu. Dakle, prihodi od PDV-a ove su godine manji za 15%, nego prošle, industrijska proizvodnja pala je za 5%, BDP pada za 5%, tečaj kune pada, burza pada. Jedino što raste nezaposlenost i inflacija. Svaki dan bez posla ostane 150 radnika a do kraja godine njih 50 tisuća ostati će bez posla. A vi kao odgovor ili tzv. mjeru najavljujete da ćete i autoceste dati u koncesiju pretpostavljam strancima. Bojimo se da to jako podsjeća na '90.-te kada su mnoga neprocjenjiva državna bogatstva preko noći prešla u posjed novopečenih tzv. poduzetnika a tisuće i tisuće zaposlenih završilo je bez posla i bez ikakvih izvora prihoda. Moje pitanje glasi, hoće li Hrvatske autoceste koje su svojim novcem financirali hrvatski građani doista ići u koncesiju i na koji način ćete tada zaštititi radnika u Hrvatskim autocestama koji bi vrlo lako mogli ostati bez posla ali i interese građana koji bi vrlo lako mogli uskoro plaćati vrlo skupe cestarine.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Vlade Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo zastupnice, vi ste rekli da vas ovo podsjeća na '90.-te. Ja vam moram reći da financijska i gospodarska kriza koja trese danas svijet i Europu ne podsjeća na '90.-te, nego podsjeća na 30 godine prošlog stoljeća i mnogi ekonomski analitičari, stručnjaci, vodeći ekonomski umovi Europe i svijeta danas govore da je ova kriza zapravo i veća nego što je bila kriza u drugoj polovici 30-tih godina prošlog stoljeća. Ta ekonomska i gospodarska dakle, kriza uzrokovana je prije svega poremećajima na financijskom tržištu, ona ima globalni karakter i u ovome trenutku nema toga eksperta i nema toga uma koji može dati jedinstveni recept za izlazak iz krize globalnog gospodarstva. Dapače i u procjenama se institucije uvelike razlikuju i mijenjaju svoje procjene onoga što će biti posljedice takve gospodarske krize, gotovo rekao bih na tjednoj osnovi. Evo, primjera radi, međunarodni monetarni fond je do nedavno prognozirao zajedno sa Svjetskom bankom rast globalnih, gospodarskih aktivnosti za 2009. godinu na razini od 0,5%, danas govore čak o padu do minus dva posto, to nisu službena još izvješća i prognoze ali vrlo brzo će objaviti nove prognoze i nova izvješća o tome i nova predviđanja za gospodarska kretanja na globalnoj razini. Naravno ako Hrvatska 60% svoje vanjsko trgovinske razmjene, radi sa zemljama Europske unije, naravno da sve ono što pogađa zemlje Europske unije pogađa i Hrvatsku. Naravno da imamo pad prihoda od PDV-a, možda sretna okolnost da najvećim dijelom to dolazi zbog činjenice da pada, jako pada uvoz i to je sretna okolnost u ovome trenutku. Upravo zbog smanjenih prihoda državnog proračuna i idemo u rebalans proračuna. Rebalans proračuna u kojem je prva i najvažnija mjera štednja, dakle ušteda i odgađanje svega onoga što nije najnužnije da se investira, da se odradi u 2009. godini, neka čeka 2010. ili neku godinu koja će doći iza toga. Dakle, prvi korak je štednja na svim razinama, po svim ministarstvima. Nakon toga vidjet će se koliko još eventualno nedostaje sredstava, jer moramo imati što je moguće manji deficit državnog proračuna kako bismo taj deficit mogli financirati na vanjskom tržištu i ne povećavati vanjski dug. Jedna od mjera može biti i davanje u koncesiju postojećih ili gradnja koncesijskim modelom novih autocesta u Hrvatskoj. Kada bi neka dionica autoceste išla u koncesiju pa naravno da će se voditi računa i da bi se u tom slučaju apsolutno osigurala puna zaposlenost ljudi koji danas rade u Hrvatskim autocestama, a prešli bi k novome koncesionaru, kao i oni koji brinu o održavanju tih cesta. Ali u ovome trenutku to je na načelnoj razini na razini ideje koju treba raspravljati i razmatrati, a sve u cilju da uravnotežimo proračun, da bude proračun u kojem će biti deficit što je moguće niži, da taj deficit možemo financirati na najbezbolniji način za hrvatske građane i za hrvatsko gospodarstvo. O tome vodite računa. A kad ste spomenuli stope nezaposlenosti, onda evo vam podatke ne o 150 tisuća nezaposlenih o kojima vi govorite. Koncem veljače, 27. veljače ove godine u Hrvatskoj je bilo 2 tisuća 700 više nezaposlenih osoba nego u veljači 2008. godine. Dakle, nezaposlenost u Hrvatskoj je porasla na koncem veljače za 2 tisuće 700 ljudi u odnosu na isti period prošle godine. U ovom trenutku nema potrebe ni plašiti ljude, ni govoriti o velikom valu nezaposlenosti, jer se on srećom u Hrvatskoj još uvijek ne događa. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Naravno da nisam zadovoljna odgovorom zato što ste, kao prvo, govorili pogrešne informacije koja ja nikad nisam ni rekla. Rekli ste 150 tisuća, ja sam rekla 50 tisuća. Govorili ste o cijelom nizu stvari koje ja uopće nisam spomenula, a niste uopće odgovorili na pitanje šta će biti sa Hrvatskim autocestama, da li ćete ih dati u koncesiju ili ih nećete dati u koncesiju i šta će biti sa radnicima Hrvatskih autocesta ukoliko se takav scenarij obistini. Zbog toga vas molim da mi pošaljete pisani odgovor.
Hvala lijepa. Sada ćemo imati stanku do 12,30 kada nastavljamo sa pitanjima i odgovorima Vladi. Prvi je gospodin zastupnik Branko Kutija, potom gospođa Milanka Opačić i tako redom. Hvala. Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom. Postavljanje pitanja. Prvi je na redu zastupnik gospodin Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Svoje pitanje postavljam potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođi Kosor. Gospođo potpredsjednice, koji je zakonom određeni rok za izdavanje rješenja za priznavanje statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida i da li se ministarstvo drži toga roka?
Hvala. Gospođa Jadranka Kosor potpredsjednica Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi gospodine zastupniče, zahvaljujem na pitanju. Dakle, radi se o Zakonu o općem upravnom postupku. To je zakon koji određuje rokove i naravno da ministarstvo apsolutno nastoji poštovati rokove, međutim katkada ima problema u neshvaćanju jedne važne činjenice da kod odlučivanja o stupnju invaliditeta, dakle o invaliditetu i u prvom i drugom stupnju odlučuju liječnička povjerenstva, dakle liječnička povjerenstva koja su jedina pozvana, dakle struka koja je jedina pozvana reći je li netko invalid ili nije i naravno u kojem je to postotku ako jest invalid. Mi smo se u Vladi opredijelili za jedan važan ja mislim i jako dobar princip, znači načelo da nitko iz politike ne može ni na koji način utjecati na povjerenstva, nitko iz politike ni na koji način ne može sugerirati liječnicima koji su u povjerenstvima da se izda ovakvo ili onakvo rješenje. To je ostavljeno isključivo u nadležnosti onih koji su pozvani, ponavljam još jedanput, reći ako se radi o invaliditetu koji je to stupanj. Prema tome, tu katkada dolazi do nerazumijevanja zbog toga što naravno rad povjerenstava traje, treba vremena i što se katkada u javnosti ne raspoznaje što je to invaliditet ali što je to invaliditet u drugom stupnju, znači onaj koji je konačan, koji je potvrđen. Dakle, idemo zapravo u dva stupnja. Jedno je privremeno rješenje a onda ono što je kad prođe cijela procedura krajnje i konačno i onda oko toga više nema razgovora. Dakle zaključno još jedanput, radi se o Zakonu o općem upravnom postupku i ministarstvo poštuje rokove i naravno poštuje zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Zadovoljan sam s vašim odgovorom.
Hvala lijepa. Na redu je gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Pitanje za ministra zdravstva gospodina Milinovića. Svakim danom je gospodine ministre sve više nezadovoljnih vašim radom. Prvo su svoje nezadovoljstvo rekli obiteljski liječnici, potom liječnici u bolnicama od prošlog tjedna su progovorili i ljekarnici. Napuštaju vas i najbliži suradnici. Vaša pomoćnica zdravstva gospođa Dubravka Jadro punih 20 godina radila je u Ministarstvu zdravstva na poslovima u tom sustavu. Nije međutim više mogla podnositi vaše dnevne improvizacije, svakodnevne izmjene naputaka i pravilnika. Dala je neopozivu ostavku na dužnost pomoćnice ministra zdravstva i na članstvo u upravnim vijećima državnih zdravstvenih ustanova. Razlog je sve više improvizacije i samohvale a sve manje struke. Građani su već davno shvatili da se s vama kao ministrom zdravstva neće provesti dobro. Uveli ste im participacije, moraju plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje a novca nemaju. Vašu nesposobnost sada shvaćaju i najbliži suradnici i reagiraju tako da bježe od vas. Lancima da ih vežete ne možete ih više zadržati. Moje je pitanje što se još mora dogoditi gospodine ministre pa da premijer s vama postupi kao sa gospođom Anom Lovrin i Berislavom Rončevićem?
Hvala. Gospodin ministar Darko Milinović. Izvolite.
Pozdravit ću vaše buđenje kao što sam rekao i zadnji put kada ste u četiri godine na 57 sjednica Odbora za mladež bili samo na jednoj i pozdravljam vaše buđenje. Ljekarnici. Smanjili smo plaćanje sa 300 na 170 dana. Ljekarnici su jučer poslali mene a danas imam poslije ovog aktualnog sata i s njima jedan sastanak, potporu reformi zdravstvenog sustava. Gospođa Jadro moja najbliža suradnica i sad mi je jasno od kuda je onaj natpis u novinama. Reći ću jer je ona to napisala u svom priopćenju zbog zdravstvenih razloga tražila da je razriješim nekih funkcija ali ne ravnatelja za upravne poslove ili kako je jedna novinarka u jednim dnevnim novinama pisala pomoćnika ministra jer ta funkcija više ne postoji. I gospođa Jadro je jedan od mojih najbližih i najboljih suradnika i tako će i ostati. Ali mi je drago da ste vi to rekli da znam od kuda to vjetar puše. Dakle, nema nezadovoljnih u zdravstvenom sustavu. Ima SDP-a koji ide Hrvatskom i širi pesimizam. Nema mjesta pesimizmu naročito u zdravstvenom sustavu i sve ovo što ste spomenuli vi ne odgovara istini. Ja predmnijevam da ste taknuti mojim zadnjim odgovorom na aktualnom pitanju ovako jednim pitanjem koje obiluje nizom neistina.
Hvala. Gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Nisam zadovoljna odgovorom jer mi niste odgovorili na moje pitanje, opet ste se poslužili time da se obračunate na osobnoj razini sa mnom. Što se tiče vas vi dijelite sudbinu ili ponašanje svih vas u HDZ-u a to je da vi živite u nekoj drugoj Hrvatskoj u odnosu na ovu Hrvatsku u kojoj žive naši građani i probleme koji naši građani imaju. A ovo što ste govorili o uređivanju članaka ako ste mislili da ja uređujem neke članke. Ne, gospodine Milinoviću oni koji piše i ugovaraju članke protiv vas sjede u vašim redovima a ne ovdje.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi članovi Vlade. Moje pitanje postavljam gospodinu ministru Damiru Polančecu povodom nekih nedavnih medijskih izjava. Izjavili ste da za krpanje odnosno sastavljanje proračuna u ovoj godini neće biti dovoljno samo da se smanje rashodi nego da planirate još povećati cijenu benzina. Izjavili ste da ćete uvesti i nove trošarine. Izjavili ste da ćete povećati i cijene i u mobilnoj telefoniji i izjavili ste da ćete povećati PDV. Ukoliko tome dodamo trošak dodatne regulacije brojnih državnih agencija i namete koje imamo nove za građane u zdravstvenom sektoru de facto je riječ o jednom setu novih poreza. Ono što mene zanima je zašto u predizbornoj kampanji ste rekli da neće biti novih poreza, a na ovaj način ih uvodite. Dakle, niste izašli pred građane iskreno i rekli moramo uvesti nove poreze, nemamo načina kako da te proračunske rupe popunimo jer ne znamo manje potrošiti ali moramo uvesti nove poreze. Nego ste govorili da neće biti novih poreza i to u predizbornoj kampanji. Ja se sjećam onih Barcelona plakata gdje je bilo nema novih poreza, a isto tako te riječi su se mogle čuti pa i od predsjednika HDZ-a i svih članova ondašnje Vlade na svim predizbornim skupovima.
Gospodin potpredsjednik Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Saborski zastupniče zahvaljujem vam na vašem pitanju, iako mislim da sam danas u odgovorima koje sam do sada davao već dobrim dijelom odgovorio na ovo što me pitate. Dakle, činjenica je da je proračun definiran u 12. mjesecu. Činjenica je da u 12. mjesecu iako smo bili svjesni onoga što dolazi i efekata krize, da smo i mi kao i Europska komisija, Svjetska banka, Međunarodni monetarni fond ipak bili u svojim prognozama stopa gospodarskog rasta optimističniji nego što to danas doista se i događa. Upravo zbog toga, dakle proračun koji smo i ovdje u visokom domu u Hrvatskom saboru prezentirali podrazumijeva i sadrži puno veće prihode nego što će u stvarnosti oni biti i ostvareni. Činjenica je da zbog toga idemo u rebalans državnog proračuna i da je to jedna od najvažnijih ili ako baš hoćete najvažnija od ovih antirecesijskih mjera koje su do sada primijenjene. Taj rebalans državnog proračuna ide u smjeru da se prije svega itekako je stavljen naglasak na to ostvare uštede gdje god je to moguće po kojem god ministarstvu je to moguće. Kao što smo i nedavno prezentirali za sada uštede po ministarstvima su na razini od oko 2 milijarde, nešto iznad 2 milijarde kuna. Da bit će još razgovora i pregovora i kontakata između koordinatora gospodina Šukera, Ministarstva financija sa ostalim ministarstvima samo s jednim ciljem da se ostvare dodatne uštede. A to za posljedicu mora imati što je moguće više uravnotežen državni proračun, odnosno što je moguće niži deficit državnog proračuna. Ako ste dobro pročitali članak objavljen u “Večernjem listu“ onda ste mogli primijetiti, a ja sam i sljedeći dan vrlo jasno se očitovao o tome da se ne radi o mjerama kje bih ja izmislio, nego o mjerama o kojima se do sada razgovaralo na Ekonomskom vijeću i uopće nije bitno s koje strane i od kojeg člana Ekonomskog vijeća, koja od pojedinih predloženih mjera dolazi. Ja sam naravno član tog Ekonomskog vijeća. Dakle, govorio sam o tome kakve su sve mjere se spominjale na Ekonomskom vijeću i vrlo jasno sam rekao da će se nastaviti razgovarati o njima. Neke od njih možda će se i primijeniti, a neke od njih se možda neće primijeniti. To u ovome trenutku decidirani odgovor nitko ne može dati. Ovisi dakle o tome koja će biti razina ušteda i ovisi o tome kako će se razvijati situacija sa prihodima državnog proračuna. Kad me već pozivate i prozivate za nove poreze. Ako ste dobro pročitali taj članak i pregledali predložene, eventualno predložene dakle mjere onda ćete vidjeti da se samo u jednom segmentu radi o novom nametu, odnosno novom porezu, a to je porez odnosno trošarina na mobilnu telefoniju. Svi ostali porezi koji se tamo spominju već su sadržani u našem poreznom sustavu. Dakle, prvo i osnovno nastojat ćemo i da sad rezimiram, nastojat ćemo ostvariti što je moguće veću razinu ušteda kako bi deficit državnog proračuna zbog smanjenih prihoda bio što je moguće manji, a onda ćemo razgovarati o tome na koji način je najbolje taj deficit financirati. I o tome ćemo i ovdje i u drugim prilikama biti spremni razgovarati sa vama. Hvala lijepo.
Gospodin Davor Bernardić. Izvolite.
Hvala. Znači, stari porezi samo povećani i jedan novi porez. Dakle, ovi stari porezi zapravo se ne zovu novi porezi nego stari porezi, ali će biti vjerojatno nešto veći. I to su zapravo ozbiljne mjere i evo hvala vam što ste odgovorili da je ipak to tako. Ja ću vas podsjetiti još jednom da je 2003. ste isto tako najavili da ćete smanjiti PDV. Niste ga smanjili, a 2007. ste rekli da neće biti novih poreza. Dakle, vjerojatno ste se onda šalili u predizbornoj kampanji s obje stvari. Ako je tako, ako ste se šalili onda evo hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Hvala lijepo. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade gospođi Kosor, a i čitavoj Vladi. Za teško gospodarsko stanje u Hrvatskoj jedini uzrok nije ova svjetska globalna kriza na koju se Vlada čitavo vrijeme izvlači, nego upravo ova izuzetno loša i neodgovorna Vlada koja je odbila čitav niz SDP-ovih zakona nastojeći time, upravo tim odbijanjem i dodatno produbiti ovu krizu u kojoj se čitava Hrvatska nalazi. SDP je još početkom ove godine u Sabor uputio zakonski prijedlog kojim bi se zbog teške gospodarske situacije u zemlji smanjile plaće ministrima, saborskim zastupnicima, drugim državnim dužnosnicima. A da vas podsjetim gospođo Kosor tada ste izjavili da se tu radi o običnom licemjerju i demagogiji SDP-a. Rekli ste usto da je smanjiti dužnosničke plaće nemoguće jer bi to značilo poremetiti cijeli sustav. No, neki dan u središnjici HDZ-a, dakle ne i u Vladi Republike Hrvatske, ne zajedno sa ovim satelitskim strankama odlučeno je da se plaće dužnosnicima ipak smanje. Gospođo Kosor, što se to s vama dogodilo i zar ste preko noći odlučili rušiti taj sustav i zar ste preko noći postali demagog i licemjer.
Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor, a za ove neke ukrase i figure ću se praviti da nisam čuo. Evo.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakako, da ja neću odgovoriti istom mjerom zato što sam prije svega to ponijela iz kuće, iz vlastitog doma. Dakle, govorim o kućnom odgoju gospodine zastupniče tako da vas evo upozoravam to je nešto što bismo morali svi i ono što ponesemo od doma to imamo za cijeli život. Ono što ne ponesemo nemamo i to nas ni jedna škola, ni jedna stranka, niti bilo što slično ne može naučiti. Toliko o tome. Ali kad već govorite, upozorit ću i na odredbe Zakona o ravnopravnosti spolova, znači ne demagog jer ja nisam muškarac nego biste to trebali prevesti u skladu sa Zakonom o ravnopravnosti spolova. Dakle, prekršili ste dobre običaje, kućni odgoj, ali evo i neke zakone, pozitivne propise Republike Hrvatske. A sada odgovor na vaše pitanje. Točno je kad ste vi iz SDP-a spominjali smanjenje plaća od 6% državnim dužnosnicima onda sam i ja i cijela Vlada govorili o tome da se radi o nevjerojatnom preokretu jer kad smo mi pregovarali u Vladi sa predstavnicima sindikata državnih službenika o mogućem zamrzavanju plaća od 6% za 2009. godinu onda je SDP bio žestoko protiv toga da se te plaće zamrznu, znači ne smanje, da se zamrznu i govorili ste unatoč tome što smo mi upozoravali da su plaće vezane državnih dužnosnika i službenika jer se radi o istoj osnovici, da se radi naprosto o činjenici da ne možete selektivno primjenjivati propise, malo ovako malo onako. Ali kad se radi o SDP-u očito je sve moguće. I ja ću vas podsjetiti na činjenicu da smo mi donijeli odluku o smanjenju plaća državnih dužnosnika koje ako sam dobro izračunala oko 70% veće smanjenje od onoga što je SDP predlagao. Prema tome, mi ćemo to realizirati. Ta odluka je donesena jučer na sjednici Vlade i mi ćemo o tome vjerojatno ovih dana provesti raspravu u Hrvatskom saboru i ja vjerujem da ćemo dobiti potporu pa čak i od vas gospodine zastupniče. A što se tiče vaše konstatacije s početka vašega ne pitanja jer to nije bilo pitanje o tome da je Vlada odgovorna za krizu i odrekli ste da postoji bilo kakva kriza u svijetu koja bi se reflektirala na Hrvatsku. Ja vjerujem da o tome pozorno slušaju svi vodeći svjetski ekonomski i financijski stručnjaci i da će se duboko zamisliti nad ovim što ste rekli. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Ovu raspravu o kućnom odgoju to ipak i ove izreke koje ste sad rekli više govore o vama nego o meni. Ako ste dobro čuli moje pitanje tada sam ja vas samo citirao. A s obzirom da ste poznati u Hrvatskoj kao izuzetno socijalno osjetljivi sa ovom demagogijom ja vas samo podsjećam da li je i socijalna osjetljivost pitanje koje je bilo vezano za natječaj koji je proveden za zamjenika pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom gdje se samo jedna osoba sa invaliditetom javila od njih devet na taj natječaj. Međutim, izabran je. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ja vas molim malo. To što vi imate povredu poslovnika i što prekidate. Navodno je zaposlen tamo dotični gospodin Boris Jakov Gerečić koji je navodno rođak ministra Kalmete. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ima, to je ipak pitanje vezano za vaš kućni odgoj i za vašu socijalnu osjetljivost.
Mislio sam da ćemo se provući danas bez ovih povreda poslovnika i slično. Međutim, imamo zahtjev ili prijavu gospođe Karmele Caparin za povredu poslovnika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Povreda poslovnika članak 214. Kolega, u tom članku i u našem poslovniku piše da se morate pristojno ponašati a ne gospođi potpredsjednici govoriti da je licemjer. Kako ne znate druge izraze pristojne onda mislim da vam nije mjesto u ovom Saboru. A vas gospodine predsjedniče molim da mu izreknete opomenu.
Još jedna povreda poslovnika gospođa Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodin zastupnik Vinković je povrijedio članak 214. Poslovnika Hrvatskoga sabora jer je uvrijedio gospođu potpredsjednicu Jadranku Kosor u svom zastupničkom pitanju. Gospodine Vinković, mislim da vi znate da je 21. stoljeće i da treba žene političarke poštivati. Ja vas molim, iz vaših redova, iz redova SDP-a mi imamo u Hrvatskom saboru predsjednicu Odbora za ravnopravnost spolova. Meni je jako žao što nije predsjednica na to reagirala na takvu uvredu i ja vas molim predsjednice da sazovete Odbor za ravnopravnost spolova da se očitujemo o ovoj uvredi.
Povreda poslovnika gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče … [[Govornica nije uključena, ne čuje se.]] Netko me ugasio, nema veze. Bonton. Povrijeđen je članak 214. našeg poslovnika. Zaista je ovo nedozvoljeno da se takve riječi upućuju jednoj ministrici potpredsjednici Vlade a da ne govorim i jednoj ženi. Ovih dana smo jako puno čuli o ženama u politici, ženama koje se bore za svoja prava, svi se izgleda deklarativno zaista zalažemo za ovo. Ja vas zaista molim da kolege zastupnike koji se obraćaju nama ženama opomenete kad za to je potrebno. Ovo je zaista kroz jedno pitanje bilo izrečeno čitav niz uvreda.
Gospodin Zoran Vinković povreda poslovnika.
Također se javljam po povredi poslovnika jer ovo uopće nije bila povreda. Članak 214., uostalom prekršili ste čitav poslovnik od kad ste ga pisali. … [[Upadica se ne čuje.]] I sada ga kršiš ili kršite. Kao prvo, ja nisam uvrijedio gospođu ministricu zato što je žena. Ovo je prije svega politička ocjena koja govori o tome da je ona doista demagog i licemjer jer nešto izjaviti, ja vas podsjećam da to nisam ja izjavio nego upravo gospođa potpredsjednica Vlade kada je rekla da je to demagogija SDP-a i da bi to srušilo čitav sustav. Od kud sada ovo nije rušenje sustava? Da podsjetim, ista ta plaća, ta saborska plaća je prije nekoliko mjeseci podignuta za 6 do 7%. Ovo sada ne da je licemjerno prema hrvatskom narodu nego je to daleko više od toga. S druge strane, ovaj Sabor draga gospođo niste izabrali vi pa i ne možete ocijeniti da li ja mogu biti zastupnik ili ne mogu. Mene su izabrali građani isto tako kao i vas. Prema tome, ja bih molio vas da imajući u vidu i muški spol budete malo prije svega sami vezani za tu ravnopravnost spolova.
Pozivom na članak 214. ali ne stavak 5. omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja i druge zastupnike jer očito da gospođa Kosor nije zastupnica. Ali postoji stavak 6. koji kaže: "svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru". I zbog toga stavka 6. vam izričem opomenu. I još se javila za povredu poslovnika gospođa Gordana Sobol.
Gospodine predsjedniče, ja molim, reagiram na kolegice zastupnice koje su prozvale mene kao predsjednicu Odbora za ravnopravnost spolova. Ja smatram da je povrijeđen članak 100. Poslovnika koji govori o djelatnosti rada i djelokrugu rada Odbora za ravnopravnost spolova. A ljubazni bih molima sve nas koji ovdje sjedimo u ovoj dvorani da ne povlače kada to njima odgovara nekakvo navodno vrijeđanje prema spolu jer to samo pokazuje da ubiti se ne poznaje dovoljno ova problematika, a bilo bi jako dobro kada bismo kao zastupnici i zastupnice uvijek bili principijelni. Pa na primjer vas podsjećam da u prošlom sazivu kad je gospođa naša bivša zastupnica kolegica Lucija Čikeš ili gospođa Zdenka Babić Petričević vrijeđala nas ovdje zastupnice, tada vam nije palo na pamet da odreagirate pa molim lijepo da u ovom slučaju ovo ne povezujemo sa pripadnošću spolu potpredsjednice ili nekog drugog.
Ne znači ako se nekad nije reagiralo da to treba nastaviti i dalje da se ne reagira. Gospodin Zoran Vinković ima ponovo povredu Poslovnika.
Upravo članak 214. stavak 6., jer ja ne vidim razloga, mislim vi možete meni dati i dvije, tri opomene, nije to uopće sporno, nego ja bih vas molio da mi objasnite vi kao predsjednik Sabora što su to opća pravila ponašanja u Hrvatskom saboru i da li sam ja, iako prihvaćam tu vašu opomenu, da li sam uopće prekršio pravila jednog uljudnog ponašanja nazivajući, davajući političku ocjenu potpredsjednici Vlade i čitavoj Vladi? Da li želite ovdje uvesti cenzuru misli zastupnicima? Toliko.
Ja mogu davati objašnjenje i dati ću objašnjenje jer nekoga nazivati licemjerom i to osobno nije uobičajeno ponašanje u Hrvatskom saboru. Nije uobičajeno ponašanje u Hrvatskom saboru pa prema tome, ali kako se to ponavljalo nekoliko puta, niste dobili riječ [[Upadica: Pročitajte si upravo danas što ste izjavili.]] Ima povredu Poslovnika gospodin Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Povrijeđen je članak 208., a to znači samo je predsjedatelj osoba koja može davati riječ u ovom Saboru. Naime, ja smatram da je naša osnovna pozicija za ono zašto smo izabrani da možemo slobodno govoriti, da kažemo ono što mislimo, a da pri tome onda ne doživljavamo situaciju koja je upravo povreda članka 214., a to je da sa naših strana, naših kolega zastupnika dobivamo situaciju da se remeti red na sjednici i da ne možete reći ono što mislite. Možda se to nekome ne mora sviđati, a ukoliko zastupnik nije zadovoljan vašim objašnjenjem, onda može primijeniti članak koji lijepo kaže koji odbor nakon vašeg pojašnjenja može njemu dati zadovoljavajući odgovor u roku od 24 sata. Hvala vam.
Sve što imate pravo po Poslovniku, naravno da je to dostupno svakom zastupniku, a moje je kao predsjedatelja u ovom slučaju, ima i drugih koji mogu biti predsjedatelji, je pravo i dužnost da izriče, između ostalog i opomene zbog sedam navedenih razloga u članku 214. Poslovnika Hrvatskog sabora. Ja sam primijenio to svoje pravo, ako želi zastupnik da se pozove na Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav pa da problematizira ili ospori ovu opomenu, to u roku 24 sata ima pravo, ja se slažem s time. Hvala lijepo, idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Ja ću da ne bih došao u situaciju sličnu Vinkoviću, ja ću postaviti pitanje ministru Kalmeti. Dakle, postavljam pitanje gospodinu ministru mora, prometa i infrastrukture. S obzirom na najave o restrikciji, odnosno uštedi od 500 milijuna kuna, koliko sam pročitao u ministarstvu gospodina ministra i s obzirom da već od 2004. godine od sjednice Vlade koja je održana u ljeto, dakle 2004. u Požegi postoji najava izrade dokumentacije i početka radova na tzv. brzoj nizinskoj cesti koja bi spojila "zlatnu dolinu", dakle Požegu sa obilaskom oko Požege i Pleternice sa koridorom A3, dakle autocestom Zagreb-Lipovac. Ja bih molio gospodina ministra da mi odgovori na pitanje kada će biti dovršena izrada tehničke dokumentacije, odnosno glavni projekt te kada će započeti radovi koji su najavljeni još 2004. godine, dakle prošlo je 5 godina. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Teško je meni detaljno sad odgovoriti i precizno na ova vaša pitanja jer ima toliko cesta da je doista, ne može mi sve to skupa stati u glavu da bi ja svakog časa uvijek sve znao. Pa ćemo vam mi dati i pisani odgovor sa točnim rokovima itd. Ali ono što ja znam i što vam mogu odgovoriti danas je to da je obilaznica Pleternice, kad je u pitanju obilaznica Pleternice da je ugovoreno idejno rješenje, dakle izrada idejnog rješenja, da je ugovorena izrada studije utjecaja na okoliš, stručne podloge za ishođenje lokacijske dozvole itd., itd. I u tijeku je izrada cjelokupnog tog projekta obilaznice Pleternice. E sad, koji je ugovorni rok da to bude gotovo, ja to ne znam pa ćemo vam to dati napismeno, ali čim se to sve skupa napravi i ishodi građevinska dozvola, zasigurno mogu kazati da će radovi na toj obilaznici i započeti. I ove restrikcije o kojima govorimo ne odnose se na financijska sredstva koja imaju Hrvatske ceste i tu neće biti ukidanja ili dokidanja pojedinih projekata. To je jedno što sam vam htio kazati. I drugo, spomenuli ste i brzu cestu Pleternica-Požega-Brestovac. Tu vam također mogu kazati da je ovog časa izrada cjelokupne dokumentacije na nivou glavnih projekata. Također čim bude i to gotovo pristupit će se raspisivanju javnog natječaja i svega onoga nakon toga što slijedi, odnosno početka radova. Ali evo uz ovo što sam vam sada kazao, ako nije dovoljno ja ću zatražiti od Hrvatskih cesta da vam i pismeno sa preciznijim rokovima dostave odgovor.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Nisam u potpunosti zadovoljan odgovorom, zato što znam da na investicijama kapitalnim, pa i cestovnim u Slavoniji postoje stalne uštede, pa se bojim da ove uštede koje su predviđene kod vas, kažete da neće biti, ali nemamo takva iskustva na žalost u Slavoniji da uštede nisu na nama. One su uvijek na nama i ostaju izgleda na nama. Nadalje, moram vas posjetiti još jedanput da je sjednica Vlade u Požegi bila 2004. godine u ljeto. Dakle, od tada je prošlo evo skoro punih 5 godina i da je to tada obećano, ali izgleda da ne kažem kome radovanje, kaže narodna poslovica. Nadalje, moram reći i to da je Pleternica, Grad Pleternica postao jedan prometni lijevak u koji se slijeva 5 ili 6 prometnih pravaca i da je postao jedan veliki zagušeni kružni tok. I još nešto, u tom kraju postoje sada iako nisu raspisani izbori, odnosno nije obavljena kampanja, raznorazni emisari vladajuće koalicije koji već probijaju tunele kroz Požešku goru, probijaju tunele kroz Dilj goru i spajaju navodno Brodsko-posavsku županiju takvim tunelima ala "Sv. Rok" ili "Mala Kapela" dakle sa Posavinom i sa Koridorom A3. Na žalost, da kada stanovništvo zna, građani neka znaju, ali vidite vi ni danas niste mogli reći točan recimo datum ili okvirni datum kada se može očekivati uopće ne realizacije, nego početak projekta. Hvala vam lijepo i molim pisani odgovor.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja moje pitanje upućujem gospođi Bjanki Matković državnoj tajnici i usprkos blokadi hrvatskih pregovora koji se momentalno odvijaju radi Slovenske blokade, mi u Hrvatskoj provodimo i dalje i nastavljamo sa unutarnjim planu započetim reformama. Isto tako sa ispunjavanjem mjerila i bit će skoro i sva mjerila ispunjena iz pregovaračkog poglavlja. I intenzivnom usklađujemo i svoje zakonodavstvo sa pravnom stečevinom Europske unije. Budući ste vi koordinatorica među ministarstvima, ja bih vas molio da nam pobliže kažete kako se provode te mjere i koja je dinamika?
Hvala. Državna tajnica gospođa Bjanka Matković. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo, poštovani gospodine saborski zastupniče kao što ste i sami rekli, Hrvatska u svom pregovaračkom procesu do sada otvorila 22 poglavlja. 7 je zatvorila, a 12 poglavlja pregovaračkih se nalaze pod Slovenskom blokadom i ja vjerujem da ćemo uskoro i taj problem riješiti i skinuti blokadu sa navedenih poglavlja. Hrvatska nastavlja sa svim reformama koje su predviđene i u skladu sa izvješćem o napretku i mapom puta koja je unutra napisana u studenom mjesecu prošle godine, očekujemo pod predsjedništvo Češke Republike otvoriti 11 poglavlja, zatvoriti 12, a za vrijeme Švedskog predsjedanja zatvoriti preostalih 16 poglavlja. Vjerujem da ćemo kada riješimo blokade Republike Slovenije, sve naše obaveze ispuniti na vrijeme, posebice zbog toga kao što ste sami rekli jer sva tijela državne uprave provode potrebne reforme i usklađuju zakonodavstvo. Želim vas posjetiti da je prošle godine Hrvatske sabor donio 120 zakona koji su bili usklađeni sa praksom Europske unije i sa europskim zakonodavstvom. Sveukupno to je 267 zakona, 334 podzakonska akta i 184 provedbene mjere. Ove godine imamo još 40 zakona do kraja godine, a do kraja ovog kvartala 10 zakona. Želim vas sada iz svoje pozicije uvjeriti da će sva tijela izvršne vlasti, znači sva ministarstva i tijela državne uprave ispuniti sve svoje obaveze koje smo si stavili pred sebe kako bi uistinu bila završna godina u našim pregovaračkom procesu, ali isto tako znači raditi punom dinamikom na provedbi reformi, na usklađivanju zakonodavstva, ali jednako tako voditi brigu o kvaliteti donesenih zakona i o zaštiti nacionalnih interesa. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo na ovim informacijama. Nama je samo za nadati se da će se pregovori deblokirati vrlo brzo i da ako to bude skoro da ćemo ove godine moći završiti pregovore sa Europskom unijom. I onog časa kada se odblokira može se očekivati jedan veliki bum u otvaranju i zatvaranju naših poglavlja. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani članovi Vlade na čelu sa premijerom. Moje je pitanje upućeno ministru Polančecu. Upravni odbor privatnog Fonda za privatizaciju nije se sastao već 4 mjeseca. Na zadnjem aktualnom satu pitali smo vas dok se ti problemi gomilaju između ostaloga i oko "Vupika" gdje ljudi čekaju, odnosno kupci čekaju vaše odluke. Ono što se događa je puno drastičnije, a to je "Željezara Split" u kojoj oni koji su postali temeljem ugovora sa hrvatskim Fondom za privatizaciju vlasnici željezare, ne ispunjavaju svoje obaveze, ne plaćaju doprinose za radnike i svi ti signali upozorenja koja idu prema vama očito nisu dovoljan razlog da razmislite i o raskidanjima ugovora sa takvim kupcima. Moje pitanje je konkretno, a to znači 4 mjeseca niste sazvali sjednicu Upravnoga vijeća hrvatskog Fonda za privatizaciju i ja bih vas molio da vi meni kažete, odnosno da opravdate nerad tijela na kojem se na čelu vi nalazite?
Hvala. Gospodin potpredsjednik Damir Polančec.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče zahvaljujem na vašem pitanju. Što se tiče konstatacije koju ste izrekli da se Upravni odbor hrvatskog Fonda za privatizaciju nije sastao 4 mjeseca, moram vas razočarati ne stoji ta konstatacija. Dakle, definitivno u tih 4 mjeseca koja ste vi spomenuli je održana sjednica Upravnog odbora Fonda za privatizaciju. Međutim, mi smo u ovome trenutku u procesu definiranja budućnosti Fonda za privatizaciju i nadam se da ćemo imati uskoro prilike prezentirati to hrvatskoj javnosti, pa i Hrvatskom saboru. I mislim da je to u ovome trenutku puno važnije pitanje nego sam proces privatizacije koji hrvatski Fond za privatizaciju mora provoditi. Naravno postoje i situacije kao što je situacija u VUPIK-u i u nekim drugim tvrtkama koje vape za privatizacijom i budite uvjereni i mirni da će se ta privatizacija uskoro dogoditi. Zašto nije objavljen natječaj za VUPIK? Zato što smo utvrdili veću razinu obveza društva nego nam je to bilo od strane uprave društva prezentirano. Morali smo napraviti jednu dodatnu reviziju. To smo napravili, sada smo dobili sve potrebite informacije, i u roku sljedećih 10-ak dana natječaj će biti dakle na Vladi i nakon toga objavljen. Što se tiče željezare Split i valjaonice cijevi Sisak u istom kontekstu možemo razgovarati o jednoj drugoj, pratimo sve što se događa u jednoj i drugoj tvrtki. Činjenica je da smo u ovome trenutku kada je željezara Split u pitanju puno bliže tome da napravimo dodatni pritisak da naravno strateški partner koji je kupio i izvršio sve svoje obaveze do sada izvrši i ovu obvezu koju ste spomenuli a to je uplata doprinosa za sve zaposlene i ja sam uvjeren da će to tako i biti i da će se dakle, u skladu sa svim odredbama ugovora on nastaviti dalje ponašati. Dakle, radimo na preustroju fonda za privatizaciju, pripremamo privatizaciju društva koja su u najvećim poteškoćama uključujući i VUPIK i taj će natječaj u sljedećih 10-ak dana biti objavljen. A što se tiče željezare Split razgovaramo i pregovaramo i radimo pritisak da se ispoštju ugovorne obaveze i uplate doprinosi svim zaposlenicima. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Ranko Ostojić.
Gospodine ministre, ja s vašim odgovorom nisam zadovoljan, molit ću vas da to dobijem na pismeno, reći ću i zašto. Vidim da osim Vlade izgleda čak i Hrvatski fond za privatizaciju prelazi na tajne sjednice pa je i to vjerojatno razlog zašto mi ne znamo za to što vi tamo odlučujete. A željezaru sam vam spomenuo iz razloga, to je tvrtka koja ne radi, koja ima 70 milijuna kuna duga, u kojoj vas sindikat upozorava da im je račun blokiran a mogli bi proizvoditi. Ako to nisu dovoljni signali ne da pritisnete strateškog partnera nego napokon da počnete štiti naše radnike. Nama je 480 ljudi, u trenutku kada ostanu i bez tvornice i bez svega, jer nemojmo zaboraviti da ste vi sklopili ugovor u kojemu su oni itekako sebe osigurali. Oni ne mogu tamo izgubiti ništa u slučaju stečaja. To znači, ti kupci imaju situaciju da sami sebi, pazite oni sami sebi posuđuju novce i u slučaju stečaja će još biti u prilici da zarade na tome. To je ono što mene brine. Ja vas molim da se potrudite i da zaštitite radnike u splitskoj željezari. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče i gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem ministru kulture, magistru Biškupiću. Vrlo dobro poznat je značaj, doprinos, hrvatske naivne umjetnosti svekolike hrvatske umjetnosti i ta umjetnost je proslavila našu Domovinu diljem svijeta. Podravina sigurno zauzima posebno mjesto, na sam spomen Hlebina ali naravno i drugih sredina Gole, Molvi, Judjevačke podravine govori dovoljno za sebe. Zasigurno ste upoznati gospodine ministre sa inicijativom osnivanja muzejsko galerijskog centra Hlebine koji je unaprijedio ovo vrlo važno područje, koji bi vratio sjaj, naravno isto tako, ali doprinio i razvoju turizma o kojem se govori u posljednje vrijeme, poglavito kulturnog turizma. No, to za sobom povlači naravno izdvajanje galerije, Hlabine, iz muzeja grada Koprivnice. I ovih dana svjedočimo u medijima, raznim prijeporima. Pa evo jednog naslova koji kaže, prema postojećim propisima, izdvajanje neutemeljeno. Pa drugi grad Koprivnica će spriječiti, pa iznošenje umjetnina itd.. Molim vas gospodine ministre kakva su vaša saznanja glede ovog problema i kakvo je vaše mišljenje glede ove hvale vrijedne inicijative. Hvala.
Gospodin ministar Božo Biškupić.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. I mi smo vidjeli u novima da se na neki način već skoro godinu dana taj problem negdje malo … [[Govornik se ne razumije.]] pa nekada malo glasnije javlja. Ali činjenica je da su Hlebine, mi bi starinski rekli pojam, moderno bi rekli brend, ne samo u Hrvatskoj, ne samo u hrvatskoj umjetnosti, nego naravno u cijelome svijetu. Kada se galerija osnivala 66 godine situacija je bila drugačija, onda je bila zajednica općina, Koprivnica, centar je bio u koprivnici, pa je onda normalno i muzej Koprivnički bio zadužen za osnivanje galerije. Galerija je 68 godine osnovana ali s namjerom kao muzejska ustanova, isto tako, s namjerom da egzistira u Hlebinama jer je u to vrijeme naravno ona već, veliki interes za hrvatsku naivnu umjetnost postajao. Premda ona ima dugu povijest od 30-tih godina kada je Krsto Hegedušić po prvi puta pozvao mladog … [[Govornik se ne razumije.]] na izložbu zemlje. Kada je Krsto podržao i Virijusa i Mraza još prije rata i cijelu tu grupu ljudi okupio oko sebe i naravno to se onda produžilo i pretvorilo se u jedan vrlo značajan pokret naivne umjetnosti u cijelome svijetu. Taj problem ne bi u stvari danas trebao postojati na ovaj način, naravno, vi ste i spomenuli a i spominje se da se dio građe nosi u muzej u Koprivnicu. Ako Hlebine, danas su Hlebine općina, imaju pravo, mogu osnovati svoju ustanovu, mogu biti samostalni. Ukoliko oni mogu financirati tu galeriju. Ukoliko oni sami su o tome odlučili. Jer danas u Hlebinama više nisu naivci, to su ljudi koji mogu odlučiti i znaju točno mogu li ili ne mogu održati na životu jednu takvu galeriju koja je vrlo vrijedna jer i Ministarstvo kulture naravno pomaže i u programskom dijelu, onda to treba njima omogućiti. To bi bio jedan pozitivan trend i u tome treba Koprivnica pomoći. I muzej ali i grad. Jer je i do sada skrbio ustvari uglavnom muzej, odnosno grad o toj galeriji, stručno, pa i financijski jer županija se relativno nažalost malo, pre malo ili prerijetko uključivala u to sve skupa. Mislimo da treba tu galeriju sačuvati, da treba, dapače treba pomoći i naravno koliko treba Ministarstvo kulture će i vijeće, muzejsko vijeće će u svakom slučaju vrlo lako pomoći u formiranju, u stvaranju i osamostaljivanju te galerije. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Milinković.
Hvala lijepa gospodine ministre. Veseli me da i ministarstvo prepoznaje ovaj dio, a u svakom slučaju želim spomenuti da su i općine i Molve i Gola i naravno uz maksimalnu potporu županije zainteresirani da ovakva jedna ustanova zaživi. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade sa ministrima, zastupnici i zastupnice. Moje pitanje bi uputila potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospođi Kosor. Naime, činjenica postojanja nasilja u obitelji nužno nameće pitanje zaštite najranjivijih skupina žena i djece. Gospođo potpredsjednice i ministrice, možete li nam reći što su izmjene prekršajnog zakonodavstva, jednako i izmjene Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji? Hvala vam lijepa.
Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, dobro ste konstatirali da se na području suzbijanja nasilja u obitelji puno toga napravilo i moram spomenuti temeljni dokument, dakle Nacionalnu strategiju za borbu protiv nasilja iz koje proizlaze i mnogobrojne obveze. Jedna od tih je i moguća i ako je potrebna izmjena zakonodavstva. Ja ću podsjetiti da smo mi puno toga učinili kroz izmjene i Obiteljskog zakona i Kaznenog zakona, ali evo pokazalo se da moramo mijenjati i odredbe Zakona o zaštitit odnosno suzbijanju nasilja u obitelji i mogu vas izvijestiti da su izmjene pripremljene. Ja očekujem za nekoliko dana da na izmjene zakona daju svoja mišljenja i ministarstva, a onda će se naravno naći na sjednici Vlade i u Saboru. Ono što je novost u ovom izmijenjenom zakonu, dakako ako ga Hrvatski sabor bude prihvatio jest da se uvode mnoge novosti. Među ostalim bih istaknula i tzv. ekonomsko nasilje. Naime, poznato je pogotovo budući da su nažalost žrtve nasilja najčešće žene kad se govori o obiteljskom nasilju, žene i djece, pokazalo se da je ekonomsko nasilje jedno od najgorih, najtežih i jedan od razloga zbog kojih se mnoge žene ne odlučuju prijaviti nasilnika i otići od njega. Dakle, mi to konačno formuliramo i u samom zakonu. Sve prijave odnosno svi predmeti koji će se temeljiti na odredbama ovoga zakona morat će se rješavati na sudovima po hitnom postupku. Uveli smo nove mjere vezane za zaštitu djece, ali isto tako i nove mjere za zaštitu same žrtve, naravno bez obzira o kome se ovdje radilo, tako da vjerujem da ćete i vi ovdje u Parlamentu uskoro raspravljati o tom zakonu, da ćete mu dati potporu. A mi smo u zaštiti od nasilja u obitelji učinili puno, ali moram spomenuti da se zakoni odnosno svi propisi koji govore o suzbijanju nasilja naravno naslanjaju i na Zakon o ravnopravnosti spolova i na Zakon o suzbijanju diskriminacije, ali i na druge propise evo dokazanoga prava. To su najnovije novosti i vjerujem da ćemo uskoro upravo ovdje raspravljati o tome kakav novi zakon ćemo donijeti i koliko će on biti učinkovit. Hvala.
Hvala. Gospođa Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Gospođo potpredsjednice i ministrice, iz vašeg odgovora je zapravo razvidna nakana države da se konačno i definitivno razračuna sa nasilničkim ponašanjem i nasilnicima unutar obitelji. A evo i kampanja koju provodi vaše ministarstvo putem obiteljskih centara jasno svjedoči zapravo o tom obračunu, jer je zapravo obiteljski centar institucija koja provodi najširu lepezu preventivnih mjera. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Danijel Mondekar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici Vlade. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici hrvatske Vlade, gospođi Jadranki Kosor. U pokušaju savladavanja ove krize Vlada nažalost štedi i na obrazovanju. Unatoč vašim obećanjima, obećanjima HDZ-a, nemaju sva djeca besplatne udžbenike. Jednako tako, unatoč obećanjima ove Vlade nemaju sva djeca više pokrivene ni troškove prijevoza, a školarine za visokoškolske ustanove u zadnje četiri godine u mandatu Vlade HDZ-a isto porasle su od 20% do 100%, ovisno o institucijama i ciklusima samog studija, a sve veći broj studenata plaća te skupe školarine. Pitanje je kratko i jasno. Kako to da se štedi na hrvatskim učenicima i hrvatskim studentima, a istovremeno se za 320 milijuna gradi kampus u Mostaru?
Hvala. Gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče. Pa mislim vrlo je jasno i iz aviona vidljivo zašto vi postavljate ovo pitanje. Naime, pitanje je usmjereno na jedan od temelja programa vaše stranke, a to je ako je ikako moguće i svim silama ukinuti pravo hrvatskim državljanima, dakle Hrvatima u Bosni i Hercegovini da glasuju na parlamentarnim izborima, dakle izvan Hrvatske, ne samo u Bosni i Hercegovini. I vi znate da se mi tu razlikujemo za milijardu posto. Dakle, vaše je stajalište da to pravo treba ukinuti, naše je stajalište da to pravo ne treba ukinuti. Jer ako su Hrvati u Bosni i Hercegovini bili dobri, a bili su sjajni kad je trebalo braniti Hrvatsku na sve načine i vlastitim životom je braniti i materijalnim sredstvima, onda su dobri i danas u miru i mogu naravno dobiti potporu koja je naša ustavna potpora kao što spominjete Sveučilište u Mostaru. Da, da, to je obveza Hrvatske države, na tome ćemo uznastojati, želimo da se školuju djeca i u Mostaru, ali to nije samo sveučilište za Hrvate, to morate znati. Tamo se školuju sva djeca koja to žele, svi studenti i to ne ide na uštrb školovanja djece u Hrvatskoj. Dakle, netočno je ovo što tvrdite, apsolutno sve je netočno što ste utvrdili u svom pitanju. Mi smo kao što znate učinili niz važnih mjera, zapravo utrostručili proračun za obrazovanje u najširem smislu u Hrvatskoj i tako će biti, ne morate se brinuti, kao što se ne morate brinuti za Hrvate u Bosni i Hercegovini. Naša je ustavna obveza i dalje se brinuti o njima i tako će biti danas, ali tako će biti i sutra i tako će biti nakon sljedećih parlamentarnih izbora gospodine zastupniče. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospodin Daniel Mondekar. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, vi baš i niste odgovorili pretjerano na moje pitanje, ali ajmo ovako. Šta je sa Hrvatima u Vojvodini, šta je sa Hrvatima u Rumunjskoj, šta je sa Hrvatima u Njemačkoj, SAD-u? Oni kampuse nisu dobili. Dakle hrvatska pamet ministrice i hrvatsko znanje ostaje u ovom trenutku jedina nada kao pravi izvozni adut Republike Hrvatske i kao pravi put za društvo znanja koje je u ovom trenutku samo floskula u državi. I umjesto da se uloži 320 milijuna kuna u politike jačanja kvalitete obrazovanja, vi zapravo sa novcima hrvatskih poreznih obveznika dodvoravate se Hrvatima u BiH kako bi vam na izborima poklonili povjerenje. To je to.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Želim pitanje postaviti gospodinu Sanaderu, premijeru hrvatske Vlade. Čovjek si ponekad u ovoj zemlji postavlja pitanje u kojoj mi to državi živimo. Da li živimo u Hrvatskoj, u Švicarskoj, Japanu? Ne znam u nekoj “banana“ republici itd. Da u ovoj državi svakim danom sve manje odlučujemo sami to jako dobro znamo. Sada vidimo da u Europsku uniju nećemo prije 2012. godine. Banke smo krajem 90-tih godina prodali za 7 milijardi kuna. Prethodno smo ih jasno sanirali sa 13 milijardi kuna. Čista zarada bankama prošle godine u Hrvatskoj je bila negdje 9 milijardi kuna, a njihov ukupan godišnji prihod samo od kamata 20 milijardi kuna. Bančni menadžeri dijele si bonuse od milijun do 2 milijuna kuna. Zagrebačka banka ove godine ne. Bankama smo dali da formiraju mirovinske fondove u koji uplaćujemo u onaj drugi stup 5%. Banke sa tim novcem, tj. njihovi fondovi održavaju likvidnost stranih kompanija u Hrvatskoj, odnosno kompanija izvan Hrvatske. Jednom riječju likvidnost hrvatskih tajkuna. No, sada banke idu korak dalje i nedavno su donijele odluku da sve kredite građanima, poduzećima, pretpostavljam i državi kane vezati isključivo uz švicarske franke, dolare ili eure. Znači pitanje je kako se bankama u Hrvatskoj može poslati poruka da je u Hrvatskoj platežno sredstvo kuna i da se ne poigravaju sa vjerodostojnošću nacionalne valute. Jer ako one vjeruju u kune, a to izgleda da ide u tom pravcu kako će onda u kunu vjerovati sirotinja koja ima jedan bijeli, jedan crni. Ali bez obzira na sve povećala je štednju 2008. sa koliko 233 na 248 milijardi kuna. Znači, za 14,7 milijardi kuna a oročenu štednju za čak 19,7 milijardi kuna sa 160 na 180 milijardi kunama. Jasno je da je naša poruka iz Sabora i vas u Vladi itd. da poručimo građanima da je najsigurniji novac u bankama, ali i bankama da se prestanu trostruko, četverostruko osiguravati [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Jer naprosto na taj način iscrpljuju supstancu ovim građanima, poduzećima, tvrtkama i ne znam kome sve ne, državi u cjelini.
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče i hvala gospodine zastupniče na ovom pitanju. Prije nego dođem na samo pitanje, vi ste dali jedan uvod pa ću ja na taj uvod komentirati. Rekli ste mi u Hrvatskoj sve manje odlučujemo sami, mi nećemo u Europsku uniju prije 2012. Mi ovo, mi ono. Ja ću reći suprotno. Mi u Hrvatskoj odlučujemo sami i to je možda i razlog za ove vaše spekulacije kad ćemo ući u Europsku uniju. Ali te spekulacije koje se ovih dana pojavljuju kad ćemo ući u Europsku uniju su potpuno u ovom trenutku irelevantne. Ono što je relevantno u ovom trenutku da se Hrvatska neće dati ucjenjivati. To je bit. I da nećemo dati teritorij. Ja mislim da to govorim i u ime svih Istrana, da nećemo dati teritorij, da netko digne svoju blokadu sa naših pregovora. Prema tome, uopće me ne zanima ako se to dovodi u kontekst treba li popustiti ucjeni ili ne meni je irelevantna rasprava o datumu ulaska. [[Pljesak.]] I zato apeliram na sve da ne vodimo raspravu oko datuma ulaska. I još nešto. Siguran sam da ćemo unatoč ovoj ucjeni Slovenije da ćemo ući u Europsku uniju bez davanja i centimetra hrvatskog teritorija. U to sam siguran. To je to. Kad je riječ o tome da što manje odlučujemo sami. Sad ću vam nešto reći. Hrvatska nikad nije imala jači međunarodni položaj, jer vi vjerojatno apelirate na to ili asocirate na to da bi možda iz ovih ili onih razloga našeg pristupanja euro atlantskim integracijama mi što manje sami odlučivali. Ne, jer to bi onda isto značilo i za druge zemlje koje su objema asocijacijama. Mi ne odlučujemo tamo gdje smo se dogovorili da ćemo prenijeti odluku na zajednička tijela kad je riječ o NATO-u u koji ćemo ući bez obzira na ovo što se događa, ovaj igrokaz koji se događa u Sloveniji. Ući ćemo u NATO 3. travnja i to je za sada sasvim izvjesno i NATO nema pravo na luksuz čekanja igrokaza bilo čijeg teatra pa tako ni slovenskog. I zato ćemo kad uđemo u NATO prenijeti dio odgovornosti na tijela u kojima ćemo i mi biti zastupljeni i donositi zajedno s njima odluke. To ne znači da ćemo mi odlučivati što manje. To znači da ćemo po prvi put biti u vodećim svjetskim asocijacijama tamo gdje je Hrvatskoj mjesto. Toliko o tim odlukama. Sad što se tiče banaka tu se s vama slažem bez ostatka. Smatram da banke iznimno dobro zarađuju i u ovim vremenima krize i zato sam sa svoje strane bez ikakvog, ja nemam tih instrumenata osim kao predsjednik Vlade i građanin, i Hrvat, da apeliram na banke i da kažem ne možete u vremenima krize se ponašati kao da nije kriza. I ne možete u vremenima krize zanemariti činjenicu da ste jako dobro zarađivali proteklih godina. I da danas, molim vas gospođo, i da danas dobro zarađujete. Prema tome, izvolite taj dio prenijeti koji ste razrađivali prenijeti na građane. Kako? Ne da im vraćaju novac, nego da smanje kamate, da ne povećavaju kamatu i da se ne osiguravaju trostruko što vi imate pravo. I ako me pitate koji je naš argument, samo argument jadne riječi, istupa u Saboru, istupa u Vladi i javnih nastupa svih nas. Da kažemo bankama a ima ih takvih. Ima ih i padaju naše riječi na plodno tlo. Ima banaka koje slušaju i koje su počele smanjivati kamate. Ja apeliram i sa ove govornice i zahvaljujem vam na pitanju da i danas to iskoristim u ime cijele Vlade i u svoje osobno ime, da kažem bankama dobro ste zarađivali, vremena su krize, paradigma kapitalizma i financijskog sustava se mijenja i izvolite o tome voditi računa.
Hvala. Gospodin zastupnik Damir Kajin.
Ja, sad bi trebalo i meni malo više vremena. Ja nisam govorio o razgraničenju, ali sam jednom rekao. Prijateljima u Sloveniji krv bih dao, zemlju im ne dam. Ali dobro, sada znamo da u Europsku uniju nećemo do kraja 2011. godine. Mi se svi slažemo prilike su mučne. Bez banaka sigurno nećemo niti povećati izvoz. On je pao u prvom mjesecu za 26,1%, pada uvoz, past će devizni priliv od turizma. Treba vratiti 12,3 milijardi eura ove godine. To mi jednostavno ne možemo bez da reprogramiramo te dugove. Pada zaposlenost, gospodarska aktivnost itd. Banke doista muzu građane. Svugdje kamate padaju, u Hrvatskoj permanentno rastu. U Londonu su sada pale na povijesni minimum od 1%. Orobile su Hrvatsku zapravo našom krivnjom za 7 milijardi kuna, a prethodno smo te banke sanirali sa 13 milijardi kuna. Međutim, što je poanta? U Hrvatskoj građani rade za kune. Plaćanja se ovdje vrše u kunama. Robe se prodaju u kunama. Penzije, mirovine isto tako se isplaćuju u kunama, a one se kao što rekoh osiguravaju trostruko, četverostruko i to doista više nema smisla jer ćemo se svi naći u jednom dužničkom ropstvu i takvu poruku. Tu se slažem u tom dijelu iako u velikom dijelu se mogu složiti moramo im jasno, nedvosmisleno poslati.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade te uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja bih svoje pitanje uputio ministru poljoprivrede, gospodinu Pankretiću. Gospodine ministre, ovih dana smo upoznati sa odlukom otkupljivača mlijeka da smanje otkupnu cijenu mlijeka pa me zanima što Ministarstvo poljoprivrede kani poduzeti po tom pitanju? Odnosno koje mjere provodi ili planira provesti kako bi se poboljšalo stanje u sektoru mljekarstva te koliko se godišnje ulaže u sektor mljekarstva? Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin ministar Božidar Pankretić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Mislim da je pitanje vrlo aktualno s obzirom i na trenutak u kojem smo i danas pa ću ga i malo proširit s obzirom na ove trenutačne prosvjede koje imamo. Reći ću vrlo jasno da smo na ovaj vaš zahtjev vezan od mljekara vrlo promptno odgovorili i nažalost, bili smo iznenađeni kada su naši poljoprivredni proizvođači nam javili da dolazi do jednostranog raskida ugovora sa poljoprivrednim proizvođačima i na neki način do najave smanjivanja cijena mlijeka. Reagirali smo promptno, razgovarali sa mljekarama i moram reći nakon podužih razgovora došli do zajedničkog stava da se ti ugovori povuku i da se sjedne za zajednički stol. Mislimo da treba tripartitno, tj. proizvođači mlijeka, mljekare i ministarstvo, kao što smo to radili i prošle godine pa tako nastaviti i ove godine, razgovarati, definirati i maksimalno pripomoći sektoru. Kada govorimo o sektoru mljekarstva, napomenuti ću da prosječno godišnje se ulaže u sektor mljekarske proizvodnje preko 800 milijuna kuna tako da to i daje vrlo konkretne rezultate pa ću napomenuti da je za siječanj ove godine, kada to uspoređujemo sa siječnjom 2008. godine, proizvodnja mlijeka porasla za 4% pa možemo reći da optimistično gledamo i na budućnost što se tiče same proizvodnje. Ovdje ću iskoristiti priliku da kažem da ovi prosvjedi koji su organizirani od malog dijela proizvođača, dakako nisu osnovani i moram reći da ne pogoduju ovoj ukupnoj situaciji jer zahtjevi kao što su zahtjevi oko brisanja svih kredita kod svih banaka u svrhu razvoja proizvodnje, ne možemo ocijeniti realnim. Dakako da prihvaćamo i na tome radimo da pojedinačno sa proizvođačima razgovaramo za pojedine slučajeve i naročito sa Hrvatskom bankom za obnovu i razvoj smo u dnevnom kontaktu da pripomognemo onim proizvođačima koji su u određenim problemima. Što se tiče drugih zahtjeva, njih smo već apsolvirali i moram reći, i proizvođačima, kao što smo rekli i mljekarama, stvar je dogovora, stvar je sjesti za stol, a ne prosvjedovati ili ne donositi bilo kakve jednostrane odluke u tom dijelu. Ponekad mislim da je to ipak u interesu pojedinaca koji nažalost zloupotrebljavaju dakako uvijek tešku situaciju koja je u mljekarskoj proizvodnji jer znamo da moramo odgovoriti i na izazove konkurentnosti, ali i na sve ono što tišti ukupnu poljoprivrednu proizvodnju. Tako da mogu vrlo jasno naglasiti da ćemo i dalje pratiti cjelokupnu situaciju, razgovarati tripartitno i sa proizvođačima, ali i sa mljekarskom industrijom, sve u cilju poboljšanja ukupnog sektora mljekarstva. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre. Ja sam osobno zadovoljan s vašim odgovorom, a nadam se da će on zadovoljiti i one koje najviše i, da tako kažem tangira proizvođaču mlijeka. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Moje pitanje nosi naslov kako su maturanti trebali spasiti Hrvatsku, a upućeno je, odnosno bilo je namijenjeno ministru Bajsu. Vidim da ga ovdje nema.
Da, državni tajnik je tu.
Da, da vidim. Premijer Sanader je nakon dugog nepotrebnog, a vjerojatno i za sve nas, odnosno za sve građane vrlo skupog čekanja zajedno sa ministrom financija Šukerom najavio nekoliko tzv. antirecesijskih mjera kojima oni namjeravaju obuzdati krizu i izvući Hrvatsku iz recesije. Jedna od tih mjera u medijima je nazvana 6. Sanaderova zapovijed je, i citiram, glasi: "škole trebaju organizirati maturalna putovanja u Hrvatskoj". Gospodin ministar je nakon toga izjavio u medijima kako ta mjera zapravo i nije konkretna mjera te da bi maturanti bili samo kap u moru u ukupnom broju turista. Evo vidite, sada nema gospodina ministra Bajsa, vjerojatno po Hrvatskoj skuplja maturante i uvjerava ih u dobrobit kako bi bilo dobro da poslušaju premijera Sanadera. Recite mi, što ćete vi i ministar i svi vi skupa u ministarstvu, na koji način skupiti snage na jednoj od sljedećih sjednica Vlade kad budete morali podnijeti izvještaj koliko vas je, odnosno koliko je maturanata poslušalo premijera Sanadera? Jer evo vidimo da oni odbijaju tu zapovijed, odnosno tu preporuku i da još su dobacili da će oni za svoje novce bome putovati kud god oni hoće ili njihovim rječnikom kazano ne šljive vas ni čitavu Vladu.
Državni tajnik Ministarstva turizma, gospodin Ivo Mujo.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, cijenjeni saborski zastupnici, gospođo Ingrid Antičević-Marinović. Ja ću osvrnuti se na ovo što ste vi pitali, odnosno osvrnuti se na rad Ministarstva turizma u vrijeme doista zahtjevno i reći ću da je ministar Bajs danas i ovih dana upravo u burzi u Berlinu gdje zajedno sa ministrima drugim Europske unije razmatra situaciju i s partnerima iz Hrvatske i iz svijeta priprema se za nadolazeću sezonu. Mislim da je jako važno u vrijeme kada govorimo o hrvatskom turizmu, kad se od hrvatskog turizma jako puno očekuje spomenuti samo sa par rečenica rezultate koji je hrvatski turizam ostvario u 2008. godini kao godini koja je bila isto tako zahtjevna, isto tako krizna i godini u kojoj su bile i krize cijene nafte i poskupljenje cijena goriva i globalna kriza u 10. mjesecu, a hrvatski turizam je ostvario nikad bolje rezultate do sada gdje smo imali i povećanje broja noćenja i povećanje broja dolazaka i povećanje ukupnog deviznog prihoda gdje smo prvih 9 mjeseci ostvarili više nego li u čitavom razdoblju 2007. godine. I to treba naglasiti da je u 2008. godini, dakle u protekloj godini, u godini kada smo mi bilježili značajne uspjehe, naša konkurencija, zemlje koje, složiti ćete se, znaju što je to turizam i predstavljaju nešto u turizmu u svijetu, a to su Italija i Francuska, bilježe značajne padove. Naravno da Ministarstvo turizma ovih dana, posebno nakon odluke hrvatske Vlade i nakon zaključka gdje Ministarstvo turizma se obvezalo izraditi mjere i antirecesijske mjere po odluci Vlade Republike Hrvatske o proturecesijskim mjerama. Vrlo aktivno radi na izradi tog dokumenta koji će uputiti hrvatskoj Vladi na odlučivanje. U izradu tog dokumenta ili tih mjera uključili smo sve relevantne stručnjake, eminentne stručnjake u Hrvatskoj i u zadanom roku ćemo to i uputiti i dostaviti hrvatskoj Vladi i vjerujemo da ćemo sagledavajući ukupno stanje predložiti ono što u ovom trenutku hrvatskom turizmu treba i da će to moći se i prihvatiti. Ali ću naglasiti i činjenicu da isto tako pratimo situaciju u svijetu. Ne treba zaboraviti da je Svjetska turistička organizacija četiri puta prošle godine mijenjala svoje prognoze o rezultatima turističkih ostvarenja na svjetskoj razini protekle godine. Ne treba naglasiti da je Svjetska turistička organizacija za ovo tržište najavila pad ove godine. Mi smo u Ministarstvu turizma najavili, donijeli već u 11. mjeseci povećali sredstva za udruženo oglašavanje gdje smo izdvojili značajna sredstva i gdje smo već u 11. mjesecu krenuli u udruženo oglašavanje i ovih dana privršavamo potpisivanje ugovora sa poslovnim subjektima u turizmu gdje imamo jako dobar odaziv. I naravno da ćemo poslije burze u Berlinu, sagledavanja ukupnog stanja okupiti sve predstavnike Hrvatske turističke zajednice na ključnim tržištima, napraviti jednu detaljnu analizu i donijeti prognozu za naredno razdoblje. Vjerujem da ćemo slijedeći tjedan u tom smislu biti puno konkretniji i vjerujemo da ćemo sa prijedlogom antirecesijskih mjera koje ćemo dostaviti Vladi biti konkretni i od toga puno očekujemo. Ja ću ovdje samo naglasiti i to da Ministarstvo turizma u rad, ukupan rad i ukupne aktivnosti uključuje sve partnere u resoru i zajednički očekujemo angažman svih, i poslodavaca, i udruga u turizmu i svih onih koji nama mogu u ovome trenutku pomoći kako bi ovu zahtjevnu turističku sezonu izvukli sa što boljim rezultatima. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Svojim odgovorom gospodine državni tajniče vi niti jedan put niste ni u jednom trenutku spomenuli maturante i ono što je preporučio premijer Sanader. Time ste se apsolutno složili i s maturantima i sa mnom da je ovakva jedna mjera zaista bila nebulozna i da može to predložiti samo jedna nezrela Vlada, Vlada koja nije maturirala ali će zato oni koji će maturirati … [[Govornica nije uključena, ne čuje se.]]
Ne može biti ni kandidat ako nije maturirao, znači 18 godina treba imati pa ispada da je Vlada maloljetna. Eto, to su te neumjerenosti koje ničemu ne vode nego samo vode karikiranju Sabora i ide na ruku onima koji to i žele i predstavljaju u javnosti. Ta neumjerenost i pretjeravanje u svemu. Kada ćemo mi saborski zastupnici najprije početi sebe poštovati pa onda očekivati da nas i drugi poštuju? Na redu je gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje je usmjereno prema premijeru predsjedniku Vlade. Naime, činjenica je da naše gospodarstvo se održava, doslovce održava zahvaljujući isključivo svojim sposobnostima u nekim trenucima u nedostatku cjelokupne industrijske strategija. Činjenica je da je Vlada donijela jedan paket mjera, antirecesijskih mjera ali isto tako činjenica bez rokova, bez nositelja, bez izvjesnosti tih mjera i u čitavom tom paketu drvna industrija kao jedna od vrlo važnih gospodarskih grana i dalje proživljava svoju dramatičnost. Činjenica je da negdje oko 15 tisuća ljudi u drvnoj industriji je ostalo bez radnih mjesta i činjenica je da drvna industrija iz dana u dan ostaje bez ugovora na svjetskim tržištima. A isto tako je činjenica da drvna industrija jedna, doslovce jedina industrija gospodarska grana koje svoje poslovanje temelji na obnovljivim i to domaćem izvoru sirovine, mislim na hrvatske šume. Činjenica da izvozi 70% ukupne proizvodnje, da u svojoj proizvodnji 90% domaće sirovine koristi i činjenica je podatak koji nije poznat hrvatskoj javnosti a mislim da ga je potrebno iznijeti da ukupni prihod drvne industrije u 2007. godini bio za 200 milijuna veći od brodogradnje. Drvna industrija je imala 7,8 bez ukupnog prihoda Hrvatskih šuma, sa Hrvatskim šumama 10 a brodogradnja je imala 7,6 milijardi. Da drvna industrija zapošljava 25 tisuća ljudi a brodogradnja 12 tisuća ljudi. Ja nemam namjeru podcjenjivati brodogradnju ali imam namjeru dati na značaju drvnoj industriji o kojoj se vrlo malo govori a izuzetno puno daje i izuzetno puno koristi. Ja moram reći da resorno Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva daje maksimum u podršci drvnoj industriji, međutim ta podrška je doslovce nedovoljna jer ako usporedimo sa Hrvatskim šumama koje su poluga u razvoju drvne industrije i spojena posuda sa drvnom industrijom, da Hrvatske šume po zaposlenom imaju 30% manji prihod nego drvna industrija a da imaju isplaćene plaće 90% veće nego drvna industrija i smatramo i drvna industrija smatra da Hrvatske šume ne daju adekvatnu podršku. Moje pitanje je konkretno. Naime, saborski odbor je imao tematsku sjednicu koja je usvojila 12 mjera. I pitanje, koje mjere iz zaključka saborskog odbora će Vlada podržati, u kojim rokovima te da li će Vlada osigurati da Hrvatske šume omoguće drvnoj industriji i to sa kojim mjerama i rokovima daljnji razvoj i ono što je vrlo bitno povećanje dodatne vrijednosti našeg prirodnog bogatstva, to su hrvatske šume?
Hvala. Predsjednik Vlade gospodin Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, najprije vas želim uvjeriti da ovo što je gospođa zastupnica malo prije govorila nije točno. I sad kad bih htio biti ironičan onda bih rekao sačekat ćemo da se završi proces oko onog odvjetnika pa da možda njega angažiramo da brani istinu ali to ćemo ostaviti za drugu prigodu. Ali što se tiče izbora i tko će za koga glasovati u svibnju ja mogu njoj poručiti iako je otišla odavde pobijedit će Hrvatska demokratska zajednica i na izborima u svibnju kao što je to bilo na izborima prije četiri godine. Sada što se tiče vašeg pitanja. U Ministarstvu regionalnog razvoja smo za ovu godinu predvidjeli 60 milijuna kuna za drvoprerađivačku industriju. Hrvatske šume, na koje vi s pravom apelirate već su nešto učinile i to vrlo, vrlo snažnu mjeru, a to je da su smanjile za 150 milijuna kuna cijene za drvnu masu. Dakle, 150 milijuna kuna iz Hrvatskih šuma plus 60 milijuna kuna proračuna u Ministarstvu regionalnog razvoja, to je već jedna velika potpora drvoprerađivačkoj industriji. I u tom smislu, naravno da ćemo vidjeti koje mjere postoje, naravno da ovo nije dosta. Toga smo svjesni. Vi ste u pravu kada to ističete i kada na tome svi skupa inzistiramo, ali isto tako je i činjenica da mi ono što sam rekao u jednom prethodnom odgovoru na pitanje, moramo najprije kroz rebalans državnog proračuna stabilizirati javne financije. A onda ćemo gledati tijekom godine, pratiti razvoj i vidjeti gdje i na koji način se možemo dodatno zadužiti da bismo mogli pomoći. U ovom trenutku kada režemo na rashodnoj strani troškove, kada na prihodnoj još uvijek postoje različita razmišljanja, što još uključiti da bismo ojačali prihodnu stranu, naravno da ne možemo razmišljati o konkretnim dodatnim mjerama. Ali da to ostaje trajna zadaća uz ovih 150 milijuna smanjenja cijene koju su Hrvatske šume već napravile uz 60 milijuna potpore u ministarstvu ministra Čobankovića. Ja mislim da je to u ovom trenutku kao prve mjere, da su sasvim dovoljne, da su konačno dovoljne nije točno i ne može biti točno, a na tome ćemo raditi idućih mjeseci i sigurno da ćemo učiniti sve da tu industriju koja postaje, koja razvija jednu novu paradigmu nego što je bilo do jučer, koja ne izvozi trupce, a uvozi gotov finalni proizvod, dakle ta tendencija je sve manja da ćemo dati punu potporu koliko god budemo mogli. U ovom trenutku je to ovo što sam rekao, a tijekom godine ćemo vidjeti dalje.
Imamo jednu povredu Poslovnika prije nego vi. Gordana Sobol izvolite, povreda Poslovnika
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđene su odredbe Poslovnika koja se odnose na usmena zastupnička pitanja između članka 180. dakle pa do članaka 184. Naime, gospodin premijer predsjednik Vlade je u odgovoru na zastupničko pitanje konkretnog zastupnika, prije nego je krenuo odgovarati komentirao pitanje koje je prije toga postavila gospođa zastupnica nekom drugom u Vladi. Vi ste gospodine premijeru mogli tada u prisustvo zastupnice zatražiti da govorite umjesto državnog tajnika i dati svoj odgovor i komentar na ono što je ona govorila, a ne na ovaj način odreagirali, pa još usput komentirati i privatnu situaciju. Ja molim da opomenete i gospodina premijera.
Neću opomenuti nikoga, jer stalno od 10 koji dignu za povredu Poslovnika jedno 8 nije utemeljeno. A u odgovoru koji će dati premijer ili ministar nije strogo propisano baš o čemu on može ilustrirati svoj odgovor i po kojim pitanjima, a dakle ovoga se puta može reći da je predsjednik Vlade počeo od šireg prema užem. Hvala. Odgovor gospodin Koračević. izvolite.
Hvala lijepo. Pa gospodine premijeru meni je drago i vi za govornicom i ovdje u Parlamentu, a bilo bi dobro da zbog ljudi u drvnoj industriji češće spominjete tu drvnu industriju i sigurno uvjereni smo da bi drvna industrija s velikim zadovoljstvom pozdravila vaš dolazak u bilo koju drvnu industriju kao što ste došli sa 240 milijuna u Splitsko brodogradilište potpuno opravdano, ali vjerujte jedan takav igrokaz i drvna industrija sasvim sigurno zavređuje. Činjenica da i ovdje u Parlamentu i u Vladi i u čitavom nizu ministarstva, državni službi je namještaj iz Italije. Činjenica da sve ove sportske dvorane, rukometni parket je iz uvoza i činjenica je da ovoj drvnoj industriji treba konkretno pomoći. Moje je pitanje bilo vrlo konkretno vezano za zaključke tematske sjednice. Ja vas molim pisani odgovor. Hvala.
Hvala lijepa. Dame i gospodo, Marin Jurjević je 28. siječnja 2009. Ministarstvo pravosuđa uputio pitanje, Marija Lugarić 20. siječnja 2009., Romana Jerković 6. veljače 2009. Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta ova dva zadnja pitanja. Molim da u roku 8 dana ova ministarstva odgovore na zastupnička pitanja. Dame i gospodo zastupnici, aktualno prije podne je završeno. Nastavak je sjednice u 15,30 sati sa točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o elektroničkoj trgovini s Konačnim prijedlogom zakona. Hvala.
Uvažene zastupnice i zastupnici nastavljamo sa zasjedanjem. Prelazimo na dnevni red i to je prva točka dnevnog reda: 1. Prijedlog zakona o Izmjeni zakona o elektroničkoj trgovini, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 275; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu sa člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za gospodarstvo i Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvažena Tamara Obradović-Mazal, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva.
… [[Govornica naknadno uključena.]] godine usvojili smo izmjene i dopune Zakona o elektroničkoj trgovini. Između ostaloga i u dijelu koji se odnosi na članak 4., odnosno na iznimke od članka 3. Što govori članak 3.? Članak 3. govori o davatelju usluga informacijskog društva sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koji je dužan postupati i pružati usluge u skladu sa zakonima i drugim propisima Republike Hrvatske. Članak 4. regulira iznimke od članka 3. u slučaju kada se pružatelj usluga, dakle, davatelj usluga informacijskog društva javlja bez sjedišta u Republici Hrvatskoj odnosno kada on svoje sjedište ima u nekoj od država članica Europske unije. Prošle godine, predlažući ovaj zakon prošli smo jednu konzultativnu, jedan konzultativan krug razgovora, tehničkih konzultacija sa europskom komisijom kao i njihovo zeleno svjetlo na tadašnji izričaj članka 4. koji se odnosi na dodatak relevantne direktive u dijelu koje se odnosi na izuzeće od članka 3. Znači na izuzeće onih djelatnosti iz područja primjerice autorskog prava, drugih srodnih prava iz područja nekretnina, financijskih usluga i dijela koji se odnosi i na ugovorne obveze koje sklapaju potrošači. Međutim, gledajući i izvješća o vođenim pregovorima za poglavlje 10. iz listopada prošle godine, dakle, nakon što je zakon usvojen a koji je obuhvatio u ponovnoj reviziji Zakon o tržištu kapitala, vis a vis Direktive 611 iz '85. godine i Zakona o osiguranju iz Direktive br. 49 iz '92. godine i 357 iz godine 1988. godine. Europska komisija zaključila je da bi vis a vis financijskih usluga i usluga osiguranja, kao i životnog osiguranja izričaj i precizno navođenje direktive, odnosno relevantnih glava trebalo navesti i u izuzećima koje obuhvaća članak 4.. I uz objašnjenje da definicija koju smo napravili čitano zajedno sa ova dva naša zakona je preširoko postavljena. Dakle vis a vis Zakona o tržištu kapitala i Zakona o osiguranju Europska komisija željela je vidjeti točno navedene direktive i njihove glave na koje se te iznimke pozivaju. A radi se konkretno o ugovorima o osiguranju koji osiguravaju pokriće u dvjema ili više država članica u kojima je najmanje jedno osiguranje obvezno. S obzirom na osnivanja i slobode obavljanja poslova osiguranja. U tom dijelu komisija je željela a u provedbi i Zakona o osiguranju i Zakona o tržištu kapitala da se zapravo cijela alineja koju opisno imamo u važećem zakonu proširi na brojeve, odnosno nazive direktiva i njihovih glava kako bi objedinjeno čitano u pružanju usluga ova tri zakona imale konkretno pozivanje na direktive kada se radi o pružanju usluga od strane davatelja usluga bez sjedišta u Republici Hrvatskoj. Tako da u odnosu na važeći zakon, izmjene i dopune koje smo usvojili prošle godine, upravo tu alineju koja se tiče sadržajno dijela osiguranja i tržišta kapitala proširujemo na način da unosimo brojeve i imena konkretnih direktiva koje uređuju područje tržište kapitala i osiguranja. Ostalih promjena osim dijela koje se odnosi na dodatak industrijskog vlasništva nema i u provedbi u postupovnom dijelu promjena u odnosu na važeći zakon nema. Dakle, to je ukratko sve obzirom da se radi o izmjeni samo jednog članka. Temeljem, kao što sam rekla ponovno obavljene revizije ovoga zakona objedinjeno sa revizijom Zakona o tržištu kapitala i Zakona o osiguranju iz listopada a kao preduvjet za zatvaranje poglavlja 10. Informacijsko društvo i mediji. Dakle, kruga konzultacija koje su odrađene 3, 4 mjeseca nakon što smo usvojili prvobitne Izmjene i dopune zakona o elektroničkoj trgovini. Zahvaljujem na vašoj pažnji.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su klubovi. U ime Kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo, cijenjena tajnice. Naime, Hrvatska je donošenjem Zakona o elektroničkom potpisu iz 2002. godine započela sa procesom stvaranja pravnog okruženja, neophodnog za uspješno stvaranje, funkcioniranje i razvoj informacijskog društva. Zakon o elektroničkoj trgovini koji se primjenjuje od 8. studenog 2003. uređeno je i pružanje usluga informacijskog društva. Donošenje toga zakona bilo je iznimno važno jer smo na taj način omogućili razvoj elektroničke trgovine poslovnog sektora, odnosno razvitak elektroničkog poslovanja u Republici Hrvatskoj. S obzirom da je područje elektroničke trgovine, dakle, kupnje i prodaje putem interneta, vjerojatno oblik marketinga i trgovine koji pokazuje najveću ekspanziju i pruža … [[Govornik se ne razumije.]] vjerujemo da će i na razini Europske unije u narednom razdoblju biti čestih i kontinuiranih promjena propisa. Dakle sigurno je da će ih biti češće nego u drugim područjima. Cilj toga treba biti prije svega zaštita prava sudionika u procesu trgovine putem interneta. Također sigurno je da se može očekivati i dodatna liberalizacija. Digitalna tehnologija može se smatrati i temeljem globalne ekonomije, pa isto tako i globalne prodaje. Informacije kodirane u bitovima daju neslućene mogućnosti. Iz radne ili dnevne sobe možemo u sekundi postati dio virtualnog, digitalnog svijeta, kupovati na svim kontinentima, pregledavati robu gotovo istovremeno kod desetine proizvođača u različitim gradovima svijeta, obavljati različite transakcije. No, upravo zbog tolikih mogućnosti elektronička trgovina donosi i različite izazove i različite opasnosti, zato je sustav dužan zaštititi prava sudionika u procesu trgovine, isto tako i respektirati nacionalno zakonodavstvo. I zato i ovi propisi odnosno ova izmjena koju danas imamo predloženu znači predviđaju i određena ograničenja i izuzeća kada je u pitanju međunarodna trgovina Internetom. Treba napomenuti da donošenje ovog zakona posebice izmjena članka 4. Zakona o elektroničkoj trgovini je također i naša obveza odnosno mjerilo koje smo preuzeli prilikom zatvaranja poglavlja 10.-Informacijsko društvo i mediji. Naime, Europska komisija inzistirala je znači da se implementiraju i određene odredbe Zakona o osiguranju i Zakona o tržištu kapitala. Naime, Europska komisija također smatra da u našem zakonu postojećem o elektroničkoj trgovini da je definiran preveliki broj iznimaka u primjeni općih pravila u odnosu na rješenja koja su definirana matičnom direktivom i njezinim dodatkom. Smatraju da takvi propisi utječu na slobodu obavljanja usluga informacijskog društva na jedinstvenom tržištu Europske unije odnosno da se ograničava mogućnost pružanja tih usluga na tržištu Republike Hrvatske u onom slučaju kada su davatelji tih usluga odnosno pružatelji tih usluga one tvrtke koje imaju sjedište u drugim zemljama. Prema tome, izmjena ovog zakona je važna jer se usklađujemo s direktivom Europske unije i preporukama Europske komisije. Ovom izmjenom idemo u daljnju liberalizaciju elektroničke trgovine. Također, definira se da kod obavljanja određenih usluga kada su u pitanju davatelji usluga koji su registrirani na području Europske unije, a posluju odnosno pružaju usluge u Republici Hrvatskoj, znači da su oni dužni poštivati i nacionalne propise, znači sve ono što je definirano kao iznimka u izmjenama zakona. Sukladno navedenom, Klub hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje Zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovana gospođo državna tajnice sa suradnicom, štovane kolegice i kolege zastupnici. Evo pred nama je još jedan europski zakon, dakle prijedlog izmjena Zakona o elektroničkoj trgovini. Meritum izmjena koje mi danas razmatramo jest obveza davatelja usluga informacijskog društva na obvezu postupanja i pružanja usluga u skladu s važećim zakonima i drugim propisima Republike Hrvatske. Ukratko, ta obveza na obvezu kako je pomalo nerazumljivo obrazloženo u zakonu koji je pred nama, kao slikom na sliku ili nekadašnji, odnosi se samo na davatelje usluga informacijskog društva koji su osnovani i imaju središte u Republici Hrvatskoj. Izuzetna popularnost i nezaustavljivi rast već su odavno od Interneta učinili nezaobilazni medij suvremenog života. Dobre i perspektivne ideje Internetom se šire i oplođuju nevjerojatnom brzinom. Posljedično korištenje informacijske tehnologije i s njom povezanih aktivnosti, gospodarskih aktivnosti svakodnevno se širom svijeta koriste i u upravnom i u gospodarskom poslovanju. Činjenica jest da je upravo velika međunarodna informatička i informacijska povezanost zemalja na burzama, trgovini i industriji dovela ili barem i ubrzala prelijevanje financijskih i svih drugih kriza iz Sjedinjenih Američkih Država u druge krajeve svijeta, uključujući i Hrvatsku. Dok najpogođenije grane gospodarstva, spomenimo samo financijsku i građevinsku industriju, trpe ogromne gubitke te otpuštaju desetke tisuća radnika, informacijsko-komunikacijske tehnologije i industrija bazirana na tim tehnologijama, globalna kriza je samo okrznula pa čak i u Hrvatskoj. Evo ovih je dana čak i "Hrvatski telekom" isplatio predujam dividende te zajedno sa ostalim telekomima veselo zbrajaju milijarde utrošenih minuta na razgovore sa milijardama SMS poslanih poruka i posljedično zbrajaju milijarde kuna prihoda. Tako da je i antirecesijska mjera koju Vlada predlaže u Republici Hrvatskoj primjerice i dodatni poreza na SMS poruke. To će nas valjda zajedno sa maturalcima u zemlji izvući iz krize. Visoko specijalizirane ICT kadrove teško je ili gotovo nemoguće pronaći. U globalno elektroničkom gospodarstvu i ICT industriji najavljuju se i brojna spajanja, preslagivanja jer takva industrija se vidi danas kao oaza spasa za one koji imaju višak gotovine. Pa čak i u JP Morganu spominju da samo na razini Sjedinjenih Američkih Država postoji respektabilna svota od nekih 80-tak milijardi sve stabilnijeg dolara, namijenjeno baš tim procesima. Prisjetimo se kako su i nevjernici bili sumnjičavi sve do trenutka kad je i Google odriješio kesu i platio nevjerojatnih milijardu i 650 milijuna dolara za Youtube. Kad se pokreće takav internetsko komunikacijsko tehnologijski projekt niz je elemenata o kojima treba voditi računa, od realizacije do ideje odnosno ideje preko realizacije, dizajniranja projekta, programeri, hostingsi, sigurnost itd. Međutim, jedan od najvažnijih detalja je i dobra pravna regulacija projekta pa nije čudo da u elektroničkom gospodarstvu Europska unija svim silama nastoji uhvatiti korak sa Sjedinjenim Američkim Državama, pa i svoje pravno okruženje urediti sukladno sa svojim interesima da promiče elektroničko trgovanje i da ga uredi makar se radilo o izuzetno kompleksnom području. Europska povjerenica Viviane Reding je europskim ministrima prije koji dan objasnila da je sektor informacijsko-komunikacijske tehnologije pokretač ekonomije i pozvala je na veća ulaganja u tu granu industrije. Ukratko. I europski je stav da je za gospodarstvo zasnovano na informacijsko-komunikacijskoj tehnologiji i za ICT kompanije kriza u stvari prilika. Stoga, vezano i uz proces pridruživanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije ne treba čuditi da je dovršetak usklađivanja sa pravnom stečevinom EU-a u području elektroničke trgovine bio određen kao jedno od mjerila ili glavno mjerilo za zatvaranje poglavlja pregovora 10. – Informacijsko društvo i mediji. Predmetno poglavlje samo je privremeno zatvoreno za pregovore na međuvladinoj konferenciji o pristupanju Republike Hrvatske koja je održana u prosincu 2008. godine. Naime, uz Zakon o elektroničkom potpisu, Zakon o elektroničkoj trgovini, te dosljedna primjena normi kao što su ISO 27001 koja se odnosi na zahtjeve koji se postavljaju na upravljanje sustavima sigurnosti u informacijskim tehnologijama su uvjeti bez koje ovaj sektor ne može funkcionirati. Sve ovo gore navedeno zahtijeva i dobru i funkcionalnu infrastrukturu kvalitete posebice u području akreditacije i normizacije što je srećom i slučaj budući da infrastrukture kvalitete je jedna od rijetkih svijetlih točaka u našem približavanju Europskoj uniji, te u svim izvješćima o napretku Republike Hrvatske. Ti sektori tradicionalno dobivaju najbolje ocjene. Međutim, sam Zakon o elektroničkoj trgovini je evo nakon samo nekoliko mjeseci ponovo na dnevnom redu Sabora, a podsjetimo se da je u uvodnom obrazloženju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini s konačnim prijedlogom zakona koji je nosio oznaku P.Z. 81 iz lipnja ove godine. Predstavnica predlagatelja je naglasila da je nužno dovršiti njegovo usklađivanje sa direktivom 2000/31EC što je zapravo bio i razlog donošenja tog zakona u ljeto prošle godine. I to usklađivanje je i učinjeno. I citiram obrazloženje onog zakona. Uočljivo je da se u ovako utvrđenom tekstu zakona, dakle u obrazloženju ovog zakona koji je pred nama kaže: “Uočljivo je da se u ovako utvrđenom tekstu zakona ne vrši izravno pozivanje na direktive Europske unije na koje upućuje rješenje sadržano u dodatku direktive 2031EZ što nam je Komisija zamjerila.“ Dakle, tu netko nije odradio svoj posao. Ili nam je Komisija žestoko zavrnula ruku i postavila određene uvjete ili je onaj certifikat o usklađenosti zakona kojeg smo donijeli u lipnju prošle godine bio blago rečeno malo pjesnički sročen. Isto tako, nakon donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona u elektroničkoj trgovini u naknadno dostavljenom mišljenju nadležnih službi Europske komisije na rješenja takvog zakona ocjenjeno je kako su preširoka za primjenu iznimaka u skladu sa odredbama direktive. Dakle, opet postavimo pitanje na temelju kojih kriterija je donesena ta izjava o usklađenosti? Bit će vjerojatnije da je Europska komisija zapravo svojom silom nametnula ili željela nametnuti neka rješenja, te je predložila da se puna usklađenost zakona sa predmetnom direktivom izvrši izravnim preuzimanjem teksta dodatka direktive. Postavlja se i retoričko pitanje jesmo li ispravno postupili i u ovom konceptu izrade konačnog teksta ovog zakona o izmjenama i dopunama zakona, a s ciljem implementacije navedenog dodatka direktive nakon što smo na taj prijekor Komisije odustali od određivanja termina opisnim putem, nego se sada u zakonu izravno poziva na točno određene propise Europske unije i citiraju doslovce njihove direktive i određeni propisi što priznaje se u obrazloženju ovog zakona nije u duhu hrvatskog pravnog sustava. Međutim, ovaj zakon nije presedan jer je isti modus primijenjen u još nekim zakonima, pa se postavlja pitanje u kojem ćemo trenutku i za koliko vremena opet raspravljati ovaj isti zakon. Mogli bismo ga de facto uvrstiti u stalnu točku dnevnog reda na svakoj sjednici tako da ga konstantno popravljamo budući da je u proceduri prema meni dostupnim informacijama izmjena jedne od direktive koja je izrijekom spomenuta u samom tekstu ovog zakona. Pa u trenutku kad se ta direktiva promijeni, onda mi moramo mijenjati i cjelokupni zakon. Štovana gospođo državna tajnice dok ste vi radili u Ministarstvu europskih integracija takve se stvari nisu događale, jer ste bili u stanju ispregovarati valjani pristup a da se jedno razumno rješenje u zakonsku regulativu Republike Hrvatske implementira a ne ovako brutalnim diktatima nas sile na i ono što treba činiti i na ono što ne treba činiti. Dakle, koja je garancija da nam nakon ovog hitnog postupka neće trebati super ultra mega hitni postupak kada se sutra opet nešto u europskoj legislativi promijeni, što će se zasigurno desiti budući da kao što rekosmo je ICT tehnologija i elektroničko poslovanje zapravo najvitalniji sektor neokrznut krizom pa je stoga i posljedični interes Europske unije da i nama nametne takva rješenja kako bi mogli s nama normalno poslovati. SDP će podržati ovaj zakon uz nadu da će on makar i skromno pridonijeti rastu ukupnog hrvatskog gospodarstva i izlasku iz recesijske krize, budući da je ICT sektor u suvremenom poslovanja inkorporiran u cjelokupnu infrastrukturu svih kompanija, bilo proizvodnih ili neproizvodnih. Pa mali pomak u gospodarskom oporavku će posljedično značiti veliki oporavak ukupnog ICT sektora. Također nadamo se da će tu činjenicu Vlada akceptirati i u skorašnjem rebalansu proračuna te više pažnje obratiti na taj najvitalniji dio društva znanja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime, ispravio bih kolegin netočan navod i tvrdnju da je obrazloženje ovog zakona nerazumljivo pa onda to kreće ono slika na sliku da nam je netko zavrtao ruke, da su to brutalni diktati itd. Dakle, ništa od toga nije točno, vrlo precizno i jasno je u obrazloženju zakona rečeno, a kazala je državna tajnica. Dakle, do završetka pregovora s Europskom komisijom, Europska komisija je prihvatila način na koji smo implementirali direktivu 2000/31 da bi prije zatvaranja poglavlja 10, dakle Informacijsko društvo i mediji, konstatirala da bi bilo nužno obuhvatiti još dva zakona kao što je Zakon o osiguranju i tržištu kapitala. Dakle, u pregovorima ništa neuobičajeno, ništa ekstra, nema nikakvih brutalnih pritisaka, nego jednostavno do zatvaranja poglavlja Europska komisija ima pravo na to da da još dodatnu primjedbu i da se to na taj način ispravi, odnosno uskladi.
Zahvaljujem. I u ime Kluba zastupnika HNS-a, uvaženi zastupnik Željko Vincelj. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Područje elektroničke trgovine u pravnom sustavu Europske unije uređeno je direktivama Europskog parlamenta i vijeća iz 2000. godine. Zakonom o elektroničkom potpisu iz 2002. i Zakonom o elektroničkoj trgovini iz 2003. godine Republika Hrvatska je otvorila proces stvaranja pravnog okvira potrebnog za funkcioniranje i razvoj informacijskog društva. Prema Zakonu o elektroničkoj trgovini, davatelj usluga informacijskog društva za sjedištem u Republici Hrvatskoj dužan je postupati i pružati usluge u skladu sa zakonima i propisima, naravno Republike Hrvatske. Ova zakonska obaveza ne odnosi se na davatelje usluga čije je sjedište u zemlji članici Europske unije i koji nudi usluge informacijskog društva, čak i u slučajevima kad je usluga ciljano usmjerena prema građanima Republike Hrvatske. No u nekim situacijama na nekim područjima rada i djelovanja se i na inozemne davatelje usluga informacijskog društva uvijek primjenjuje hrvatsko zakonodavstvo. Prema zakonu iz 2003. godine, to je bilo sljedećih 8 područja. Autorsko pravo i pravo intelektualnog vlasništva, emisija elektroničkog novca, valjanost u vezi s oblikom ugovora kojima se stvaraju ili prenose prava vezana uz nekretnine, aktivnosti osiguravajućih društava, ugovorne obveze iz i u vezi s potrošačkim ugovorima, sloboda ugovornih strana na izbor prava primjenjiva na njihov ugovor, dopustivost netraženih komercijalnih priopćenja elektroničkom poštom i promet lijekova, medicinskih proizvoda i homeopatskih proizvoda. U lipnju prošle godine predlagač mijenja Zakon o elektroničkoj trgovini kojim se modificiraju dva od osam ovih područja. Valjanost u vezi s oblikom ugovora kojima se stvaraju i prenose prava vezana uz nekretnine i drugo, aktivnosti osiguravajućih društava. I dodaje se novo područje, oglašavanje investicijskih fondova. Sada nam slijedi još jedna promjena zakona, iako je zadnja izvršena nedavno. Promjena se odnosi upravo na ova izuzeća u kojima se i na davatelje usluga informacijskog društva sa sjedištem u Europskoj uniji primjenjuje hrvatsko zakonodavstvo. Naravno da HNS nema ništa protiv svih zakonodavnih promjena koje proizlaze iz procesa usklađivanja zakonodavnog okvira, ali ono što nam smeta je pristup u formulaciji zakonskih promjena. Naime, ovim najnovijim izmjenama ponavlja se šest od onih devet usvojenih iznimaka u otprilike istoj formulaciji, jedan nestaje, promet lijekova medicinskih proizvoda i homeopatskih proizvoda, a dva područja, dva izuzetka i to područje uređeno posebnim propisima u tržištu kapitala i područje uređeno posebnim propisom o osiguranju dobivaju nevjerojatnu formulaciju. Umjesto detaljnog objašnjenja o čemu se radi, izmjene navode da se moraju primjenjivati slovom i brojkom odredbe iz sedam europskih direktiva. Postavljamo pitanje zašto ovdje ne piše koja su to izuzeća, umjesto da se navodi sedam direktiva, odnosno dijelovi njihovih odredbi koje se trebaju primjenjivati. Ovo su hrvatski zakoni za hrvatske građane, ali i za građane drugih zemalja kada se kao davatelji usluga pojavljuju na našem tržištu. Oni moraju biti jasni, svima razumljivi i samodostatni u izvornom tumačenju i razumijevanju. Inače, bilo bi dovoljno pobrojati u svakom zakonu europske direktive koje se primjenjuju u ovlasti na koju se zakon odnosi i ništa ne razrađivati, pa neka onda svatko čita direktive, a ne hrvatske zakone.
Zahvaljujem. I prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo, nakon ovih uvodnih izlaganja klubova, samo nekoliko rečenica, neću dugo oko Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o elektroničnoj trgovini. Prije svega, naravno da podržavam svaku izmjenu koja je potrebna kako bi se uskladilo naše zakonodavstvo sa zakonodavstvom Europske unije i naravno da možda i nije moguće sve predvidjeti da Europska unija i postupak pregovora govori i o nekim stvarima koje je potrebno naknadno unijeti u prijedlog zakona. S te strane podržati ću ove izmjene, ali htio sam jednu drugu stvar reći koja je možda malo na prvi pogled nema konkretno uporište u ovom zakonu, ali je vrlo interesantna. Kada govorimo o trgovini prošle godine smo raspravljali puno o Zakonu o trgovini, o radu nedjeljom, o neradu nedjeljom odnosno o tome kako zaštićujemo hrvatske radnike u trgovini tijekom nedjelje. I desilo se to da dakle sada trgovački lanci osim naravno benzinske pumpe koje su se lagano pretvorile u trgovačke lance i određenih drugih trgovina ne rade nedjeljom. Ali u ovom segmentu su određeni trgovački lanci iskoristili mogućnost i oni rade i dalje nedjeljom. Znači, dosta već trgovačkih lanaca ima elektroničku trgovinu odnosno mogućnost narudžbe roba i svojih trgovina tijekom interneta koje se uredno dostavljaju nedjeljom. Pa ja bih sad samo tu, naizgled to nema veze jedno sa drugim ali ista djelatnost se obavlja. Radi se o trgovačkim lancima koji znači ne bi trebali raditi tijekom nedjelje ali znači njihovi ljudi u dostavi i oni koji izdaju račune rade a konkretno njihovi shoping centri ne rade. I to je jedna nedosljednost. Ja ne kažem naravno da bi trebalo zabraniti elektroničku trgovinu nedjeljom jer je to gotovo nemoguće odnosno nemoguće je ali želim ukazati na nelogičnost koja je proizašla iz Zakona o trgovini gdje se desilo da određeni trgovački lanci ne mogu na jedan način raditi nedjeljom ali konkretno putem elektroničke trgovine mogu raditi i dalje nesmetano. I mislim da o takvim stvarima treba voditi računa kad se predlažu zakoni jer jedna stvar ne može isključivati drugu. Evo, htio sam samo te dvije rečenice, tri reći da vidimo u biti kako su neki zakoni usko povezani a sa druge strane njihova primjena je totalno nelogična na primjerima jednih te istih trgovačkih kuća koje po jednom zakonu mogu obavljati svoju djelatnost trgovine a po drugom zakonu ne mogu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. U današnjem suvremenom svijetu brzog tehnološkog razvitka, elektroničke razmjene podataka, internetskog komuniciranja i vrlo brzog ukupnog razvoja elektroničke pismenosti i primjene suvremenih oblika kompjutorskog poslovanja u poslovnom sektoru ali u svakodnevnom osobnom životu neminovno je osigurati dobru pravnu regulativu na tom području. Jedno od tih područja je i područje elektroničke trgovine koje je u pravnom sustavu Europske unije uređeno Direktivom Europskog parlamenta sredinom 2000. godine. Ovom direktivom osigurana je pravna podrška, ponuđena pravna rješenja i određeni pravni okviri za donošenje propisa o elektroničkoj trgovini u državama članicama Europske unije. Naravno da se i u Hrvatskoj ubrzano širi tehnološki napredak, da i kod nas internetsko komuniciranje zahvaća sve pore društva a to neminovno nameće i stvaranje zakonskih okvira u kojima će se odvijati ova djelatnost. Tako je donesen Zakon o elektroničkom potpisu koji uređuje sustave elektroničkog poslovanja. Donesen je Zakon o elektroničkoj trgovini čime je postavljen pravni temelj i pravno okružje za neophodno i uspješno stvaranje, funkcioniranje i razvoj informacijskog društva. Donošenjem ovog Zakona o elektroničkoj trgovini omogućeno je legalno otvaranje jednog novog područja, djelovanja ekonomskih subjekata građana i državnih institucija a to je poslovanje davatelja usluga informacijskih društava, reguliranje procesa komercijalne komunikacije ali i odgovornost sudionika u elektroničkom poslovanju. U procesima usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa pravnim stečevinama Europske unije trebalo je i ovo područje uskladiti sa već navedenom direktivom. Zbog toga je 2008. godine donesen Zakon o izmjenama Zakona o elektroničkoj trgovini čime je izvršena implementacija dodatka Direktive 2000/31 Europske zajednice. Europska komisija smatra da smo preširoko postavili iznimke u članku 4. stavka 2. te predlažu da se izvrši izravno preuzimanje teksta dodatka direktive. Pod širim definiranjem iznimaka Europska komisija smatra da se ograničava mogućnost pružanja usluga informacijskog društva na tržištu Republike Hrvatske za pružatelje tih usluga iz drugih zemalja članica Europske unije. Evo, i zbog toga se i predlažu izmjene ovog zakona. No, htjela bih reći da predmetni članak 4. izravnog zakona stupa na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske u Europsku uniju. Evo, nastojala sam zaista kratko i pregledno prikazati slijed poslova i aktivnosti koje su do sada učinjene u pravnoj regulativi ovog područja, djelatnosti i njegove prilagođenosti europskoj pravnoj normativi i ne vidim nikakvog bitnog razloga da se ovaj prijedlog zakona ne prihvati. Zato i predlažem da se on prihvati u predloženom tekstu i to po hitnom postupku jer ne vidim potrebu da se provlači kroz redovnu proceduru jer je potrebno dovršiti usklađenje Poglavlja 10 – informacijsko društvo i mediji kako bi se i ono moglo zatvoriti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Informacijska i komunikacijska tehnologija osnovica su društva znanja koja ima značajan učinak na konkurentnost i gospodarski uspjeh, ali umrežena tehnologija i komunikacija sama po sebi nije dovoljna, njihov razvoj i primjena zahtijevaju nove načine rada ali i inovativnu i produktivnu primjenu znanja. A njihova primjena i korištenje podloga su za uspješno djelovanje znanosti i poduzetništva a samim time i gospodarstva u cjelini. Stoga je potrebno neprekidno stvarati uvjete za nesmetano širenje i primjenu te za istraživanje i razvoj ove tehnologije ali i na njoj zasnovanih i proizvoda i usluga. Republika Hrvatska je donošenjem Zakona o elektroničkom potpisu započela s procesom stvaranja pravnog okruženja potrebnog za uspješno stvaranje, funkcioniranje i razvoj informacijskog društva a nastavila donošenjem Zakona o elektroničkoj trgovini kojim se uređuje pružanje usluga informacijskog društva a u primjeni je od 2003. godine. Područje elektroničke trgovine u sustavu Europske unije uređeno je kao što smo već čuli direktivom parlamenta i vijeća iz 2000. godine čija svrha je osigurati pravnu podršku, ponuditi pravna rješenja i okvire u donošenju propisa o elektroničkoj trgovini u državama članicama unije. Implementacija dodatka direktive izvršena je 2008. godine prilikom donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini. Podsjećam da se radi o članku 1. kojim se reguliraju iznimke za primjenu članka 3. Zakona o elektroničkoj trgovini. Definiranje tih iznimki po naknadno dostavljenom mišljenju službi Europske komisije na tekst zakona ocijenjena je kao preširoka za primjenu i predloženo da se puna usklađenost zakona s direktivom i njenim dodatkom izvrši izravnim preuzimanjem teksta dodatka direktive. Dakle, Europska komisija drži da rješenja sadržana u tekstu članka 4. stavka 2. podstavka 4. i 9. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini predstavljaju preširoko postavljene iznimke u primjeni općeg pravila u odnosu na rješenja sadržana u direktivi, te da direktno utječu na slobodu obavljanja usluga informacijskog društva na tržištu Europske unije, ali i da ista ograničava mogućnost pružanja tih usluga na tržištu Republike Hrvatske za pružatelje usluga iz drugih zemalja članica Europske unije, što naravno za Europsku uniju nije prihvatljivo. Upravo ovaj prijedlog ispravlja navedeno. Stoga podržavam ovaj prijedlog, znači iz navedenog, a to je usklađenje sa EU propisima, a iz razloga što rješava i preuzete obveze Republike Hrvatske prilikom zatvaranja poglavlja 10. - Informatizacija, društvo i medije, ali i iz još jednog razloga, a to je da ovaj prijedlog doprinosi ostvarenju cilja Vlade Republike Hrvatske u ovom segmentu, a to je dostupnost i kvaliteta informacijsko komunikacijske infrastrukture da se održi na razini najviših europskih standarda. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, uvažene kolege državni tajnice, kolegice i kolege saborski zastupnici. Dakle kao što je već ovdje rečeno Zakon o elektroničkoj trgovini uređuje pružanje usluga informacijskog društva, odgovornost davatelja usluga informacijskog društva, te određena pravila u vezi sa sklapanjem ugovora u svom elektronskom obliku. No, oni se ne primjenjuju na zaštitu podataka, na područje oporezivanja, javno bilježničku djelatnost, zastupanje stranaka i zaštitu njihovih interesa pred sudovima, igre na sreću, uključujući lutrijske igre i u kasinima, kladioniče igre i igre na sreću na automatima, a u skladu sa odredbama posebnih zakona koje uređuju ova navedena područja. Kao što je rečeno temeljni akt kojim se uređuje i razvija sustav elektroničkog poslovanja u Hrvatskoj je Zakon o elektroničkom potpisu "Narodne novine", 2002./2008. dok Zakon o elektroničkoj trgovini "Narodne novine", 2003./2008. uređuju pružanje usluga informacijskog društva. Naime, Republika Hrvatska je donošenjem Zakona o elektroničkom potpisu započela sa procesom stvaranja pravnog okruženja neophodnog za uspješno stvaranje, funkcioniranje i razvoj informatičkog društva, a koji je nastavljen donošenjem Zakona o elektroničkoj trgovini, a koji se primjenjuje od 8. studenog 2003. godine. Zakon o elektroničkoj trgovini usklađen je s postojećom regulativom ugovornog prava Republike Hrvatske, a posebna pažnja prilikom utvrđivanja odabranog zakona posvećena je nekim od ovih navedenih sljedećih ciljeva, a to je usklađenost zakona s Direktivom 2000./31 od EZ-a, usklađeno sa regulativom ugovornog prava Republike Hrvatske. ono omogućuje nesmetano poslovanje davatelja usluga informacijskog društva, djelatnost i njegovo usklađenje sa važećim zakonima koji se odnose na te i takove tvrtke, definiranje informacija koje moraju biti jasno i ne dvosmisleno formulirane i dostupne u svakom trenutku svim sudionicima, regulacija procesa komercijalne komunikacije, te osiguravanje jednakosti valjanosti ugovora koji su sastavljeni u tom elektroničkom obliku. Jasno je da donošenjem Zakona o elektroničkoj trgovini reguliralo se jedno novo područje djelovanja kako ekonomskih subjekata, tako i građana i državnih institucija koje do tada nije bilo zakonski regulirano. Ali isto tako ta nova regulacija došla je zbog jednog novog i brzog tehnološkoga razvitka. Nedostatak navedene zakonske regulacije na prvom mjestu je predstavljalo značajnu prepreku u razvoju elektroničke trgovine poslovnog sektora, kao i općenitog razvoja elektroničkog poslovanja u Republici Hrvatskoj. U pravnom sustavu Europske unije, područje elektroničke trgovine uređeno je Direktivom Europskog parlamenta i vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima elektroničke trgovine koje je uređeno na unutrašnjem tržištu dakle broj 2000./31 EZ-a. Svrha te navedene direktive, osigurati je pravu podršku, ponuditi pravna rješenja i odrediti pravne okvire u donošenju propisa o elektroničkoj trgovini u državama članica Unije. Da bi se Zakon o elektroničkoj trgovini uskladio sa odredbama europskog zakonodavstva, odnosno već više puta navedenom direktivom, nužno je bilo kako dovršiti usklađivanje, ali slijedom toga i donijeti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini. Uočljivo je da se u utvrđenom tekstu zakona ne vrši izravno pozivanje na direktive Europske unije na koje upućuje to rješenje, sadržano u tom dodatku direktive EZ-a, te je temeljem toga i Europska komisija predložila da se puna usklađenost zakona s direktivom i njezinim dodatkom izvrši preuzimanjem teksta dodatka direktive. Kao što je navedeno Europska komisija bila je mišljenja da su ta rješenja sadržana u tekstu 4 članka 4. stavka 2., predstavljena kao preširoko postavljane navedenih iznimki s obzirom da ih navedeni dodatak direktive određuje u ponešto užem obliku. Smatra se da širim definiranjem iznimaka u primjenama općeg pravila, a u odnosu na rješenja sadržana u direktivi se utječe na slobodu obavljanja usluga informacijskoga tržišta, odnosno informacijskoga društva na jedinstvenom tržištu Europske unije, odnosno ograničava se mogućnost pružanja tih usluga na tržištu Republike Hrvatske za pružatelje tih usluga iz drugih zemalja članica Europske unije, a u većem obujmu nego što je to predviđeno i dopušteno navedenim dodatkom direktive o elektroničkoj trgovini, a što prema mišljenju Europske komisije nije prihvatljivo. Slijedom navedenog, ukazuje se neophodnom izvršiti korekciju teksta zakona te ga je potrebno uskladiti sa gore navedenim stavom Europske unije, posebice imajući u vidu činjenicu da je izmjena članka 4. Zakona o elektroničkoj trgovini preuzeta kao obveza prilikom zatvaranja poglavlja 10.-Informatičko društvo i mediji. U tom smislu, posebno ističemo kako je obveza dovršetka usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije u području elektroničke trgovine bila određena kao mjerilo za zatvaranje poglavlja pregovora 10.-Informatičko društvo i mediji. Predmetno poglavlje privremeno je bilo zatvoreno za pregovore na međuvladinoj konferenciji o pristupanju Republike Hrvatske EU u prosincu 2008. godine. Vezano uz navedeno, izrađen je novi prijedlog stavka 2. članka 4. uz navođenje direktiva iz dodatka direktive od 2000. S obzirom da je samoopisno nemoguće izvršiti definiranje ovih pojmova i područja, kao i da su praktički sve druge članice Europske unije izvršile harmonizaciju ovog dijela propisa navođenjem tih direktiva. I slijedom navedenog i iznesenog treba istaknuti da predmetni članak 4. izvornog zakona, "Narodne novine" 173/03., a u skladu s člankom 16. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini stupa na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske u Europsku uniju. Podrazumijeva se da ću podržati ovakav Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini. Hvala.
Zahvaljujem. Sada je na redu uvaženi zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Evo dozvolite nekoliko riječi o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini, s konačnim prijedlogom zakona, koji predstavlja dio procesa usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije. Ovaj zakon je specifičan, posebno u kontekstu prodora odnosno omogućavanja penetracije informacijsko-komunikacijskih tehnologija u šire društvene okvire, ono što znamo često nazivati informacijskim društvom. Kad govorimo o ovakvim zakonskim okvirima i njihovim odnosima prema bazičnim tehnologijama, onda svakako čini mi se da sve to zaslužuje možda i malo više pažnje koja se odnosi na analizu informacijsko - komunikacijskog sektora, analizu informacijsko-komunikacijske industrije koja je taj glavni pokretač i koja predstavlja onaj dio koji oblikuje te zakonske okvire na način da bi se omogućila primjena određenih tehnologija koje su dostigle određenu razinu zrelosti i mogu se komercijalizirati i mogu se komercijalno primjenjivati. Taj znak i ta razina, ja bih rekao, maturiranja određenih tehnologija pretvara se u određene zakone i na taj način tehnologije, tehnološki razvoj, tehnološki rast, tehnološko društvo pruža novu vrstu usluga i stvara se jedan od najpropulzivnijih dijelova suvremenog gospodarstva, tzv. industrijski tehnološki ICT sektor. Imao sam nekad prilike, pred niz godina, razgovarati s ljudima koji su uspostavili silicijsku dolinu i koji su bili u poziciji da su morali stvarati zakonske okvire za tehnologije znanja, softveri, sve ono što su kao inžinjeri dizajnirali. To je bilo vrlo važno i vrijedno iskustvo koje se kasnije iz silicijske doline širilo širom svijeta i omogućilo je da komercijalna ili tehnološka istraživanja koja dostignu razinu određene primjenjivosti postaju dio itekako propulzivne industrije sa visokim stopama dodane vrijednosti sa visokim stopama rasta. Ta vrsta legislative, oblikovanja legislative u tehnološkom sektoru pripada razvijenima i najrazvijenijima. Oni koji to nisu nalaze se u poziciji kao i mi da prihvaćaju dio zakonodavstva koji su oblikovali oni čiji su industrijski tehnološki sektori razvijeniji. Svakako, bilo bi idealno kad bi se jednog dana dogodilo da neke hrvatske tvrtke informacijsko-komunikacijskog sektora svojim inovacijama, svojim komercijalizacijama svojih tehnologija, svojim patentima definiraju novu vrstu usluga i doprinose prepoznatljivosti hrvatskog društva znanja uslugama, ne samo na ovim našim prostorima, nego i šire. I ja bih rekao jedan dobar primjer upravo toga što se dogodilo nedavno u Estoniji koja je zbog činjenice da je u svemu ovome što govorimo, a pretpostavka je visoka razina sigurnosti kompjuterskih mreža. Stvaranje tzv. centara izvrsnosti koji mogu sprječavati različite vrste sabotaža informacijsko-komunikacijskih tehnologija u primjenama koje su izuzetno osjetljive kao što je ova, je itekako jedno važno i perspektivno područje. U tom smislu u Estoniji je stvoren centar izvrsnosti koji je specijaliziran za tzv. cyber security. U svakom slučaju, kad razgovaramo o ovim zakonima onda nije suvišno promatrati, gledati na te zakone sa tog tehnološkog aspekta, sa tog razvojnog aspekta, sa tog gospodarskog i industrijskog aspekta, nadajući se da zaista hrvatski informacijski komunikacijski sektor može i mora imati potencijala, ali ja bih rekao može i mora imati ideja kako bi ta svoja znanja i patente komercijalizirao u interesu rasta hrvatskog gospodarstva i njegove konkurentnosti. No međutim, ta stvar nije niti jednostavna niti trivijalna i vrlo često se događa sljedeći problem, da ljudi koji su u stanju napraviti vrhunske proizvode imaju problema sa patentiranjima, imaju problema sa komercijalizacijom svojih inžinjerskih znanja. Da bi se taj proces pozitivne sinergije između tehnologije, financiranja i pravnog okvira dogodio onda treba stvarati ja bih rekao društvene okolnosti koji omogućuju taj pozitivni spin off. U Hrvatskoj ima tvrtki koje imaju te sposobnosti i treba im dati poticaj. Svakako za potporu elektroničkoj trgovini pruža se velika prilika možda Hrvatskim poštama. Zašto ne? Sve one papirnate transakcije koje su do danas bile dio jednog tradicionalnog, klasičnog reći ću tako zvanog papirnatog trgovanja pružaju priliku da se i Hrvatska pošta transformira na i tu vrstu usluga koji danas vrijede nekoliko stotina milijuna kuna supstituira novim tehnologijama i transformira se u novu tvrtku koja će zauzeti odgovarajuće mjesto ne samo na hrvatskom tržištu elektroničke trgovine nego možda i šire. Da to nije nikakva apstrakcija i da to nije iluzija reći ću da su slovenske pošte upravo takvu vrstu transformacije napravile i da nude takvu vrstu usluga. Svaki ovakav zakon, svaki ovakav izazov iza kojeg stoje određene tehnologije treba istovremeno u hrvatskoj industriji biti prepoznat kao velika i važna prilika za naša sveučilišta, za naše institute. Sad ćemo uskoro razgovarati ne znam o zakonima koji su vezani uz tehnologije, unapređenje kvalitete znanja, obrazovanja itd. Bez povezivanja svega toga u funkcionalne cjeline nema onog konačnog industrijskog, gospodarskog aspekta i efekta a mi očekujemo da u Hrvatskoj industriji digitalnoj ekonomiji itd. trebaju se takvi pozitivni spinovi događati u budućnosti. Pretpostavke za sve ovo o čemu danas govorimo su već usvojeni zakoni kao što je Zakon o digitalnom potpisu i treba reći da je ipak razina infrastrukture koja postoji u informacijsko-komunikacijskom sektoru u hrvatskom gospodarstvu takve razine da bi zaista to sve skupa trebalo promatrati kao jednu dobru gospodarsku priliku za taj dio tehnološke industrije, taj dio tehnološkog sektora. A sve skupa zajedno trebalo bi omogućiti povećanje konkurentnosti hrvatskih tvrtki i njihovu kompatibilnost u elektroničkoj trgovini bez obzira s kim se trguje. Osnovna karakteristika digitalne ekonomije i digitalne trgovine je činjenica da udaljenost, tj. prostor ne znači nedostupnost. I tu činjenicu treba u punoj mjeri koristiti i u budućnosti. Ciber security, ciber tekst itd. predstavljaju područja koja mogu biti itekako važan i značajan izazov u okviru procesa modernizacije, restrukturiranja i jačanja konkurentnosti hrvatskih tvrtki i hrvatskog gospodarstva. I ovo je jedan dobar zakon koji će paralelno sa razvojem tehnologija se mijenjati. I ja bih rekao čuđenja koja se odnose na potrebu da se takvi zakoni često ja bih rekao možda i godišnje ili svakih nekoliko godina inoviraju su nepotrebna i suvišna. Jer kako se mijenjaju tehnologije, kako se mijenjaju mogućnosti koje te tehnologije pružaju sasvim je logično i prirodno da se mijenjaju i zakonski okviri. Upravo taj dio zakona koji pripada tehnološkom sektoru u budućnosti će se ažurirati u Hrvatskom saboru. Svakako možda i sve većom brzinom i dinamikom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I u ime predlagatelja uvažena Tamara Obradović-Mazal, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ako se nešto može reći za pregovore onda je to definitivno ona izreka “nije gotovo dok nije gotovo, a još uvijek nije gotovo“. Prema tome, ne isključujem mogućnost da se još koji puta po ovom ili po nekom drugom zakonu vidimo u sabornici. Ali ne želim prizivati crni scenarij jedne naše prijateljske nove države članice Europske unije koja je svoj zakon, jedan meni blizak Zakon o javnoj nabavi konkretno mijenjala šest puta u pola godine. To se zove loša komunikacija sa Europskom komisijom. Još jedanput, naknadno znači u listopadu to je i dio izvješća o pregovaračkom procesu koji se upućuje Nacionalnom odboru ovaj zakon izuzeća u dijelu koji se odnose na tržište kapitala i osiguranja je stavljeno u fazu procesa screeninga, odnosno uvida u druga dva zakona, Zakon o tržištu kapitala i Zakona o osiguranju obzirom da se radi o dva velika zakona kao i velikim direktivama. Ono što smo imali usuglašeno prošlo ljeto, a to je jedna široka definicija uz necitiranja direktiva Europska komisija vis a vis ta dva zakona i vis a vis usluga koje se opisuju u ta dva zakona, dakle ne govorim o našem Zakonu o elektroničkoj trgovini a željela je precizirati na način da ne bude dvojbe, da ne bude zablude da se taj dio koji se odnosi na sektor osiguranja i tržište kapitala crpi izravno iz direktive. To izravno crpljenje iz direktive i uredbe je sutra naša stvarnost. Stvarnost u smislu ne samo izravne primjene naročito kada se radi o uredbama već i o presudama hrvatskih sudova, civilnih, trgovačkih, kaznenih na bazi primjerice uredbi Europske unije ili presuda Europskog suda pravde izravno na bilo kojem jeziku kojim se dotični sudac služi. To se sve ne može prevesti na hrvatski jezik. Sutra nas čeka izravna primjena pravne stečevine u našim presudama, u našim svakodnevnim životima, a ovo citiranje nije presedan. Što se tiče lijekova ja samo podsjećam da smo u izmjenama i dopunama članku 16. dio koji se odnosi na lijekove i medicinske proizvode stavili van snage sa 1.1.2009. godine. Dakle, lijekovi gospodine zastupniče nisu nestali. Lijekove smo izglasali da se prestaju biti obuhvaćeni ovim zakonom sa 1.1. ove godine. A što se tiče trgovine i naših shoping navika nedjeljom, nedjeljom se osim mlijeka i kruha i nekih drugih stvari mogu naručiti primjerice i knjige. Nećemo se buniti oko narudžbe knjiga primjerice nedjeljom, vikendom, dostave i ostalo. Dakle, ne govorimo samo o prehrambenim proizvodima. I za kraj, dakle uz uvažavanje sadržajne izmjene ovog dijela koja upućuje na dio koji se odnosi na financijske usluge i tržište kapitala uvaženom zastupniku Franiću jedna dvostruka zahvala prvo na lijepim riječima i podsjećanje na lijepo, pravno razdoblje u mojoj karijeri kao i očito primijećenim rezultatima koji su se ostvarili. Druga zahvala na jednom konstantnom naglašavanju infrastrukture kvalitete koja je zaista na visokom stupnju u Hrvatskoj, ma da ne bih osobno ocjenjivala vlastitu snagu jer da sam možda bila malo snažnija, možda ne bi imali liberalizirano tržište nekretnina sa 1. veljače ove godine. no dobro, ja vam zahvaljujem svima i na prijedlozima i na sugestijama i na osvrtima, kao i na pažnji.
I ja zahvaljujem vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini, hitni postupak, P.Z.E. br. 275. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o elektroničkoj trgovini. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 100 glasova, 1 suzdržan i 1 protiv.
Točka broj 2, Konačni prijedlog zakona o nedopuštenom oglašavanju. Nema uvjeta i nju ćemo preskočiti. Nema uvjeta za raspravu. I prelazimo na treću točku dnevnog reda, to je 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 282 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za pomorstvo, promet i veze. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Zdravko Marić, tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Dakle, predloženim izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu preciznije se uređuju postojeće odredbe zakona u smislu usklađivanja s uredbom Europske zajednice iz 2004. godine koje uređuje zahtjeve za osiguranjima prema zračnim prijevoznicima i operatorima zrakoplova. Ova obveza proizlazi iz potrebe dovršetka prve implementacijske faze Sporazuma o europskom zajedničkom zračnom prostoru i predstavlja mjerila za zatvaranje poglavlja 14 – Prometna politika. Izmjenama i dopunama ovog zakona također se usklađuje i precizira izričaj prema zahtjevima predstavnika međunarodnih organizacija koje su obavljali provedbu sukladno provedbi sporazuma, dakle europskog zajedničkog zračnog prostora radi unaprjeđenja zrakoplovstva u Republici Hrvatskoj te usklađivanja s izričajem novog Zakona o zračnom prometu koje je u izradi. Konkretno, preciznije se definiraju pojmovi zračni prijevoznik i operator zrakoplova, kao i preciziranje odredbi koje uređuju osiguranje zračnog prijevoznika. Na kraju samo kratko, za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati sredstva iz državnog proračuna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za financije i državni proračun, uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 27. sjednici održanoj 11. ožujka 2009. godine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu s Konačnim prijedlogom zakona i to kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik Vlade Republike Hrvatske istaknuo da se ovim zakonskim prijedlogom usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije te da donošenje ovog zakona predstavlja jednu od mjera potrebnih za ispunjavanje mjerila za zatvaranje u poglavlju 14 – Prometna politika. Ovim zakonom također vrši se usklađivanje sa uredbom 185 iz 2004. godine kojom se između ostalog uređuju zahtjevi za osiguranjima prema zračnim prijevoznicima i operaterima zrakoplova. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora jednoglasno je podržao prijedlog Vlade Republike Hrvatske da se ovaj zakon donese po hitnom postupku i da se Hrvatskom saboru predloži donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Više od odbora ne vidim nikoga da se prijavljuje. Ne. Otvaram raspravu i prvo su na redu klubovi. U ime kluba SDP-a, uvaženi zastupnik Ivan Hanžek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Na početku, ja ću kratko u jednoj rečenici reći da Klub zastupnika SDP-a podržava predloženi zakon i da nemamo primjedbi na tekst zakona. No s obzirom da se pruža jedinstvena prilika da o ovoj temi se malo govori i šire u kontekstu zakona, ja ću iskoristiti priliku, a da me neće potpredsjednik Sabora upozoravati da sam iskočio iz teme. Naime, reći ću jednu stvar kao mladi zastupnik, moj kolega isto tako iz redova HDZ-a i neki drugi koji smo tek godinu dana nepunih ili punih u ovim klupama. Donijeli smo puno zakona, dopuna i izmjena zakona, međutim imam osjećaj da većina nas nije zadovoljna sa onim što nismo donijeli, a to je da neke stvari smo rješavali u usuglašavanju, prilagođavanju, europskom putu Hrvatske, što je dobro, da smo tu bili gotovo jedinstveni. Međutim, ono što se događa u državi, u zajednici, u svakodnevnom životu nažalost prerijetko je tema o kojoj raspravljamo. Povod za evo, ovaj moj uvod je ono što se događa u području obaveznog osiguranja motornih vozila. Mi imamo agenciju koja se bavi reguliranjem odnosa, međutim bitnih promjena i bitne promjene se nisu dogodile za građane kao vlasnike motornih vozila niti za gospodarske subjekte kao vlasnike motornih vozila s kojima se susreću tridesetak i više godina. Konkretno, reći ćemo sljedeće. Fond iz kojeg se trebaju sanirati štete temeljem ovih osiguranja uvijek je u nekakvim problematičnim odnosima gubitaka ili na granici rentabiliteta iz razloga što unutar, to su i Amerikanci izmislili, zato smo došli u globalnu krizu, osiguravateljske industrije, ja ne znam kakva je to industrija, ali tako oni to zovu, postoji nelojalna konkurencija davanjem popusta kod prve registracije prvog osiguranja koji ne pripada nositelju tog obaveznog osiguranja. Time se umanjuju zapravo prihodi zajedničke kase i prihodi onih koji trebaju isplaćivati štete temeljem tog. Drugo pitanje daleko značajnije je to da mi više od 30 godina, nisam mogao dobiti podatak, na području Republike Hrvatske imamo zone rizika koje su se uspostavile, neki vole reći u davnoj povijesti, davnoj prošlosti, početka automobilizma iz kojih proizlazi sljedeće. Da područje Grada Zagreba, Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske županije ili Hrvatskog zagorja su najveća zona rizika i plaćaju najveću stopu obveznog osiguranja. Obrazloženje je agencije da je to temeljem statističkih podataka. Međutim, takve statističke podatke nigdje ne možemo pronaći a podaci koji su se bazirali do 90. bazirani su na nama dobro poznatoj situaciji da smo na Zagorskoj magistrali imali pokolj kada smo imali više vozila nego što danas imamo prosječno dnevno na auto-cesti Zagreb-Macelj, na staroj Zagorskoj magistrali i tada je bila činjenica da izuzetno veliki broj odštetnih zahtjeva temeljem odštete trećim licima je praznio kase osiguravatelja. To se nije promijenilo, i nadalje smo mi bez obzira što je cestovna infrastruktura i dalje loša kao što je bila, to moramo reći, ali nije se promijenilo bez obzira što se evidentno je smanjen broj učesnika u prometu koji izazivaju nesreće pod utjecajem alkohola i slično, to govore policijske statistike za razliku od ranijih nekih tumačenja i predrasuda o Zagorju sa puno vozača pod utjecajem alkohola. I kakva je danas situacija? Danas vi imate u Hrvatskoj situaciju da pojedine tvrtke, neću im sad raditi reklamu, registriraju od 150 svojih motornih vozila 100 u Daruvaru. Zašto u Daruvaru? Jer je to područje najniže stope rizika i najniže osnovice za plaćanje obveznog osiguranja. Da Hrvatske pošte registriraju svoja vozila u Vukovaru, kad bi novci ostajali i u Daruvaru i Vukovaru ja bih čak i digao ruku za to. Međutim, s obzirom da nema decentralizacije, to je slično i sa cestarinama nema decentralizacije tih sredstava, da vozila troše i ceste i ugrožavaju promet ili sudjeluju u nesrećama na području onom gdje djeluju a gdje nisu zapravo registrirana onda imamo situaciju da zapravo nema ni u tržišnoj utakmici ali i na ravnopravnom položaju građana u Republici Hrvatskoj niti traga kad se radi o obveznom osiguranju. Mislim da bi to trebala biti jedna od tema naše rasprave jer nije dovoljno da imamo agencije koje se brinu za ravnopravnost ili za ravnopravnu tržištu utakmicu nego da i mi u ovom Visokom domu ili u odborima tog Visokog doma raspravljamo o tim nekim problemima koji dovode do toga da pojedini gospodarski subjekti donose odluke o formiranju ili obrta ili poduzeća u tim sredinama. Naime, ovo je čitav kompleks koji je zaista problematičan u Hrvatskoj, mi ga svi dobro znamo. Pitanje plaćanja cestarina kod registracije. Vi imate državne tvrtke koje sva vozila registriraju u Zagrebu ili bližoj okolici a istovremeno deru ceste na području, evo reći ću moj prijatelj gradonačelnik Gline Marko Sremić ima 540 kvadratnih kilometara prostora na kojim ima cesta i cesta, i puteva neasfaltiranih, Hrvatske šume ih troše ali niti lipe iz onoga od goriva, niti lipe od registracije ne ostaje Marku Sremiću za područje Gline. Neću govoriti o drugima ali konkretnim razgovorima kad smo bili o tome smo raspravljali. Definitivno da su to pitanja koja su vezana za decentralizaciju i fiskalnu u ovom dijelu, ajde kažem parafiskalnih nekih nameta i da su to zaista teme na koje pobuđuje potreba ovog usklađenja ali i daje nam zadatak da ih stavimo na dnevni red našeg Hrvatskoga sabora, da građani zaista ne budu kažnjeni zbog nečega za što nisu krivi jer šteta koja se događa na području jedne županije ne moraju činiti ljudi s područja te županije. Oni mogu biti izuzetno ispravni ali statistikama i evidencijama događaja nesretnih vodi se da se dogodilo na području te županije i zona rizika se automatski time povećava. Još jedanput ponavljam, podržat ćemo prijedlog ovog zakona ali mislimo da bi i naše ministarstvo a i neke druge nadležne institucije pa ako treba i HAK i interesne i predstavnici civilnih društava trebali sjesti za stol da vidimo neke opće uvjete da osiguravateljskoj industriji koja zaista dobro živi i ne živi loše nametnemo neka pravila ponašanja koja će biti na korist svih građana Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, pa pošto ne mogu kolegi replicirati iskoristit ću mogućnost ispravka netočnog navoda pa usput i ispraviti jedan netočan navod, a radi o uništavanju cesta od strane Hrvatskih šuma. Imamo mi prihode u našim proračunima, to je šumska renta koja služi za nerazvrstane ceste i poljske puteve koje Hrvatske šume uredno barem kod nas u Pakracu uplaćuju u proračunu. Da li je to dostatno o tome ćemo razgovarati vani. Druga stvar je, isto dolazim sa područja grada Pakraca koji nosi registraciju Daruvar koja je ovdje spomenuta i stvarno sam bio iznenađen prije par mjeseci na Aerodromu u Dubrovniku gdje sam vidio rent a car vozila, mislio sam da je zabuna, umjesto DU svi su nosili registracije DA. Znači, rent a car vozila u rent a car kućama registrirana upravo i plaćene sve ove obaveze po osiguranjima na području eto našeg područja od posebnog državnog interesa, ratom stradalom području gdje neke kuće stvarno koriste to, registriraju i plaćaju obaveze u našim stanicama a vozila.
Hvala lijepa. I sada idemo dalje s raspravom. Uvaženi zastupniče Davor Huška u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine tajniče sa suradnikom, kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Evo kako je rekao kolega Hanžek mi mladi zastupnici, uvijek imamo nešto pogotovo svojim našim iskustvima iz lokalne samouprave i uprave gdje bi htjeli neke stvari istaknuti i u perspektivi i promijeniti naravno sve na bolje. Neću ići toliko široko, pokušat ću se držati ove točke, možda na kraju još nekoliko riječi vezano za temu koju je otvorio kolega Hanžek. Zadržat ću se na ovom što se nalazi pred nama a to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, s Konačnim prijedlogom zakona jer vidimo a i čuli smo od gospodina državnog tajnika da predloženim izmjenama i dopuna Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, preciznije se uređuje postojeće odredbe zakona u smislu usklađivanja s uredbom broj 785/2004. koja uređuje zahtjeva za osiguranjima prema zračnim prijevoznicima i operatorima zrakoplova. Naime, Zakonom o obveznim osiguranjima u prometu sadrže odredbe područja primjene na obvezno osiguranje u prometu, osiguranje zračnih prijevoznika, odnosno operatora zrakoplova odgovornosti za štete nanesene trećim osobama putnicima, osiguranje vlasnika, odnosno korisnika brodice, jahte od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama. Republika Hrvatska je početkom 2006. godine potpisala Sporazum o europskom zajedničkom zračnom prostoru kojeg smo i mi ratificirali ovdje u Hrvatskom saboru prošle godine u svibnju. Tim sporazumom je usklađeno Hrvatsko nacionalno zakonodavstvo u području zračnog prometa za zakonodavstvom Europske unije. Ipak zadnje izvješće o provođenju istog sporazuma, odnosno Sporazuma o europskom zajedničkom zračnom prostoru, pokazalo je kako je potrebno izvršiti još neke manje izmjene i dopune kako bi zakon u potpunosti bio usklađen s uredbom Europske unije. Upravo zato donošenje ovog zakona, predstavlja jednu od mjera potrebnih za ispunjenje mjerila za zatvaranje poglavlja 14. – Prometna politika, jer je zajedničko stajalište Europske unije u poglavlju 14. iz travnja 2008. godine kao mjerilo za zatvaranje istog u području zračnog prometa, određena obveza Republike Hrvatske da provede prvu fazu Sporazuma o europskom zajedničkom zračnom prostoru. Ovim se zakonom kako je već rečeno vrši usklađivanje sa uredbom Europske unije, a što predstavlja obvezu iz prve faze navedenog sporazuma. Nadalje, izmjenama i dopunama ovog zakona usklađuje se i precizira izričaj prema zahtjevima predstavnika međunarodnih organizacija koji su obavljali provjeru provedbe navedenog sporazuma, radi unapređenja zrakoplovstva u Republici Hrvatskoj, te usklađivanja s izričajem novoga Zakona o zračnom prometu koji je u izradi. Preciznije definiranje pojmova zračni prijevoznik i operator zrakoplova i preciziranje odredbi koje uređuju osiguranje zračnog prijevoznika, pa tko pod pojmom "zračni prijevoznik" podrazumijeva se poduzetnik koji posjeduje valjanu operativnu licencu ili jednako vrijedan dokument, a pod pojmom "operater zrakoplova" je osoba ili tijelo, a nije zračni prijevoznik, koji kontinuirano ima mogućnost stvarne uporabe ili operiranja zrakoplovom fizička ili pravna osoba na koju je zrakoplov registriran, a pretpostavlja se da je operater zrakoplova osim ako dokaže da je operater neka druga fizička ili pravna osoba. Isto tako člankom 39. koji se mijenja što se tiče preciziranja odredbi koje uređuju osiguranje zračnog prijevoznika, bitno je da se odredbe ovog zakona o obvezi sklapanja ugovora osiguranju zračnog prijevoznika, odnosno operatora zrakoplova od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama i putnicima, primjenjuju na sve zračne prijevoznike, odnosno operatora zrakoplova koji lete unutar, u, iz, ili preko teritorija Republike Hrvatske ako posebnim propisom ili međunarodnim sporazumom koji obvezuje Republiku Hrvatsku nije drugačije određeno. Osim navedenog usklađivanja ovim zakonom se i nomotehnički dorađuju pojedine odredbe zakona u cilju njegove preciznije i jasnije primjene. Za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva iz državnog proračuna i također predlaže se donošenje zakona po hitnom postupku jer se donosi radi usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske unije. Naravno da će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, a o problematici koju je otvorio kolega Hanžek, stvarno mislim da bi bilo dobro porazgovarati sa mjerodavnima i u Ministarstvu financija i u drugim ustanovama, jer nije logično da se u našoj stanici za tehnički pregled u Gradu Pakracu gdje nosimo također tu zonu visokog rizika i registraciju Daruvara, u jednom danu nađe 50-ak Vespa, motorića, Skutera koje privatne osobe povrtnici, poduzetnici dovoze sa mora, registriraju ih kod nas, plate daleko, daleko manje obaveze po polici osiguranja, a gospodarsku djelatnost i prihode ostvaruju na nekom sasvim desetom mjestu. Vjerujem da tu postoje mogućnosti da se to regulira, ako ništa drugo da barem određena sredstva iz te vrste djelatnosti, tih motornih vozila svih mogućih i nemogućih vrsta koja se na takav način registriraju, da barem dio tih prihoda koji oni ostvare od gospodarske djelatnosti završi u blagajnama, u proračunima gradova jedinica lokalne samouprave na čijim se područjima ta motorna vozila i registriraju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I u ime kluba HNS-a uvaženi zastupnik Željko Vincelj. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Ove izmjene i dopune Zakona o obveznim osiguranjima o prometu uglavnom se odnose na područje zračnog prometa, jer se u postupku usklađivanja našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije u poglavlju Prometne politike utvrđene neke manjkavosti u području zakona koji regulira osiguranja zračnog prijevoznika, odnosno operatora zrakoplova od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama i putnicima u zračnom prometu. Postojećim zakonom između ostalog definirano je da let zrakoplova u odnosu na putnika i njegovu osobnu prtljagu koja se nalazi u kabini zrakoplova, predstavlja vrijeme prijevoza putnika zrakoplovom. Europa traži da je za putnika i njegovu osobnu prtljagu let zrakoplova širi pojam od prijevoza zrakoplovom pa uz prijevoz uključuje i njihov ukrcaj i iskrcaj. Također se mijenjaju i odredbe postojećeg zakona koje govore o štetama koje su pokrivene ugovorom o osiguranju zračnog prijevoznika, odnosno operatora zrakoplova koji lete unutar, u, iz ili preko teritorija Republike Hrvatske od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama i putnicima u zračnom prometu. Naime, do sada su se između ostalih kategorija šteta pokrivale i štete zbog rizika rata i terorizma. Europa traži i predlagač zakona je taj termin proširio i na štete zbog otmica, sabotaža, nezakonitog prisvajanja zrakoplova i građanske pobune. Klub Hrvatske narodne stranke će prihvatiti ove predložene izmjene i dopune Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, iako nam je nejasno zašto se ove izmjene i dopune nisu ugradile u zakon onda kada se on donosio, ako predstavljaju opće poznate i šire prihvaćene činjenice iz područja zračnog prometa. Vjerojatno je u pitanju nedovoljna brižnost pri izradi postojećeg zakona tj. uključivanju adekvatnih europskih izričaja i kriterija u naš zakon. Znate, nije smrtni grijeh kad se nešto krivo napravi ili propusti napraviti iz neznanja, ali kada se krivo prepišu europske direktive, pogotovo općepoznate činjenice onda je to već itekako zabrinjavajuće, a i mi svi gubimo i vrijeme i energiju i proračunski novac zbog toga. Nažalost, ovo je prilika da se istakne kako naš najveći problem u zračnom prometu i nije stručnost i brižnost pri izradi zakona ili indolentnost u pripremi zakona, već implementacija zakona u praksu koja će omogućiti siguran zračni promet bez potrebe nadoknade šteta putnicima i trećim osobama. Već je dulje vrijeme javna tajna da u upravi zračnog prometa ima premalo službenika koji uz to nemaju dovoljno operativnog iskustva iz zrakoplovstva što je prošle godine rezultiralo dodjelom negativne ocjene Hrvatskom civilnom zrakoplovstvu od Američke federalne uprave zračnog prometa. Nepovoljna ocjena donesena je uglavnom zbog kašnjenja s osnivanjem agencije za civilno zrakoplovstvo kao nacionalnog nadzornog tijela čija zadaća je certificiranje i kontinuirani nadzor nad pružateljima usluga u zračnom prometu, tj. briga za sigurnost cjelokupnog zračnog prometa u Republici Hrvatskoj. Utješno je naravno što se negativna ocjena ne odnosi na kvalitetu hrvatskih zračnih prijevoznika koji zadovoljavaju i najstrože svjetske norme, nego na nedostatak usklađenja hrvatske zračne prometne politike sa svjetskim standardima, ali radi toga i hrvatski zračni prijevoznici naravno trpe štetu. Zakon o osnivanju Agencije stupio je na snagu u svibnju 2007. godine. rok za imenovanja Vijeća Agencije bio je srpanj 2007. godine. Vlada je imenovala Vijeće Agencije 18. travnja 2008. Niti do danas, a uskoro će proći i dvije godine od rokova, Agencija nije zaživjela u praksi, nije zaposlila potrebne, odgovarajuće stručne ljude i počela raditi svoj posao licenciranja i nadgledanja zrakoplovnih kompanija u Hrvatskoj prema međunarodnim standardima, zbog čega ni jedna hrvatska zrakoplovna kompanija ne smije letjeti u SAD. Veliki je porast hrvatskih državnih institucija nadležnih za organizaciju i nadzor zračnog prometa, da smo još uvijek u društvu država kao što su Obala bjelokosti, Bangladeš, Gvajana, Zimbabve ili Nikaragva. Posljedice takvog stanja u organizaciji i nadzoru zračnog prometa mogu biti ozbiljne i za poslovne ljude i za turizam. Pozivamo Vlade Republike Hrvatske da hitno i adekvatno reagira kako bi se zaustavile neugodne međunarodne blamaže naše zemlje i negativne posljedice po neposredne sudionike u zračnom prometu, ali i ukupno hrvatsko gospodarstvo.
Zahvaljujem. I prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Svakodnevno slušamo ili pročitamo o stravičnim prometnim nesrećama i isto tako stravičnim posljedicama tih nesreća. Svakodnevno dobivamo ružne vijesti o mnoštvu poginulih ili teško ozlijeđenih u cestovnom, željezničkom i zračnom prometu, a u posljednje vrijeme sve češće i u riječnom i morskom prometu. Posljedice takvih nesreća su mnogobrojne, ali ponajprije nenadoknadive ljudske žrtve i velike materijalne štete. I zbog jednih i drugih posljedica vodi se čak i velik broj sudskih postupaka zbog sporova oko naknada štete. Naravno da je Zakon o osiguranjima u prometu iz 2005. već dao zakonski i pravni okvir koji sadržava odredbe o osiguranju putnika u prometu, odredbe o osiguranju zračnog prijevoznika odnosno operatera zrakoplova, o odgovornosti za štete nanesene trećim osobama i putnicima. Istodobno, postojeći zakon regulira i osiguranje vlasnika odnosno korisnika brodica na motorni pogon i jahti od odgovornosti za štete nanesenim trećim osobama. U međuvremenu, Republika Hrvatska je 2006. godine potpisala Sporazum o europskom zajedničkom zračnom prostoru, a cilj sporazuma bila je potpuna harmonizacija hrvatskog zakonodavstva u području zračnog prometa sa zakonodavstvom Europske unije. Ta harmonizacija zakonodavstva podrazumijeva obvezu Republike Hrvatske u implementaciji određenih odredbi i direktiva iz sporazuma u hrvatsko zakonodavstvo i to po određenim fazama koje su određene sporazumom. Jedna od najvažnijih uredbi iz sporazuma je i pitanje iznosa deviznih osiguranja zračnog prijevoznika odnosno operatera zrakoplova. Maloprije smo čuli od kolege Vincelja da je kazao da ove izmjene i dopune zakona proizlaze iz neozbiljnog pristupa posla u Vladi i ministarstvu. Međutim, neosporno je da je postojeći zakon već bio usklađen sa uredbom br. 785 iz 2004. godine Europskog parlamenta, a koja se zapravo odnosila na osiguranje zračnog prijevoznika odnosno operatera zrakoplova od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama i putnicima. Ali isto tako, neosporno je da je zadnje izvješće o procjeni provođenja Sporazuma o europskom zajedničkom zračnom prostoru uputilo na potrebu manjih korekcija i dopuna postojećeg zakona tako da bi konačno i u potpunosti bio usklađen s uredbom Europskog parlamenta. To doista onda i upućuje da nije bio samo problem u ministarstvu našem i u načinu rada ministarstva. S ovim usklađivanjem dovršava se i prva implementacijska faza Sporazuma o europskom zajedničkom zračnom prometu i stvaraju pretpostavke odnosno ispunjavaju uvjeti za zatvaranje poglavlja 14.-Prometna politika. Mnoge predložene izmjene i dopune zakona nisu od suštinske važnosti, već se više nomotehnički doređuju pojedine odredbe već postojećeg zakona, ali samo s ciljem jasnijeg i preciznijeg tumačenja u primjeni zakona. Ovim Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima jasno je napravljena razlika između vlasnika drugih prijevoznih sredstava i zračnog prijevoznika, odnosno operatera zrakoplova, ali je i jasnije određeno koje je i kakve štete su pokrivene osiguranjem. Stoga osobno podržavam donošenje ovog zakona i ono što je najvažnije istaknuti da za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati sredstva iz državnog proračuna. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi kolega državni tajniče sa suradnikom, uvažene kolegice, dame i gospodo. Kao što je iz materijala vidljivo, a i prethodnici su to već u svojim raspravama i i konstatirali da se ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguravanjima u prometu donosi u cilju potpunog usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije u području zračnoga prometa. Kao što smo u prethodnoj točci dnevnoga reda usklađivali mjere i mjerila vezano uz poglavlje 10. tako je donošenje ovog zakona predstavlja jednu od mjera potrebnih za ispunjenje mjerila za zatvaranje u poglavlju 14. a koji se zove prometna politika, jer je u zajedničkom stajalištu EU-a u poglavlju od 14. travnja 2008. kao mjerilo za zatvaranje poglavlja 14. u području zračnog prometa određena obveza Republike Hrvatske da provede prvu fazu Sporazuma o europskom zajedničkom zračnom prometu. I u tom smislu ovim se zakonom vrši i usklađivanje sa Uredbom 785 od 2004. EZ-a a što predstavlja obvezu iz prve faze Sporazuma o europskom zajedničkom zračnom prometu. Dakle, slijedom navedenog donošenje ovog zakona predstavlja jednu od tih mjera a koje su potrebne za ispunjenje mjerila za zatvaranje u poglavlju 14. – Prometna politika. Naime, zajedničkim stajalištem EU-a u poglavlju 14. iz travnja 2008. kao mjerilo za zatvaranje poglavlja 14. u području zračnog prometa određena je obveza Republike Hrvatske da provede prvu fazu Sporazuma o europskom zračnom zajedničkom prometu i u tom smislu ovim se zakonom vrši usklađivanje sa Uredbom 785 EZ-a. Isto tako kao što je navedeno u ovom se zakonu tehnički dorađuju pojedine odredbe zakona, a u cilju kako jasnije tako i preciznije primjene samoga zakona. Da podsjetim, Republika Hrvatska je Zakonom o obveznim osiguranjima u prometu iz 2005. a koji je stupio na snagu 1. siječanj 2006. odredila odredbe u području primjene na sljedeće, na obvezna osiguranja u prometu a tu se posebno misli na osiguranje putnika u javnom prometu od posljedica nesretnog slučaja, osiguranje vlasnika, odnosno korisnika vlasnika vozila od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama. Dakle, uz obavezno osiguranje u prometu tu su i osiguranja zračnog prijevoznika, odnosno operatera zrakoplova, od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama i putnicima, te osiguranje vlasnika odnosno korisnika brodica na motorni pogon odnosno jahte od odgovornosti za štete nanesene trećim osobama. No, kao što je i vidljivo početkom 2006. godine Republika Hrvatska je potpisala Sporazum o europskom zajedničkom zračnom prostoru a koji je Hrvatski sabor ratificirao u svibnju 2008. godine. Kao što je jasno navedeno i naznačeno cilj sporazuma je potpuna harmonizacija hrvatskog nacionalnog zakonodavstva u području zračnog prometa, a sa zakonodavstvom Europske unije. I potpisivanjem ovog sporazuma Republika Hrvatska se obvezala implementirati u svoje zakonodavstvo uredbu i direktive koje su tim sporazumom obuhvaćene, a sukladno i fazama koje su u tom sporazumu definirane. Jedna od uredbi iz tog sporazuma upravo uređuje i pitanje iznosa osiguranja obveznih osiguranja zračnog prijevoznika, odnosno operatera zrakoplova koja se uređuje zakonom. Iako je usklađivanje sa odgovarajućim EU propisima, odnosno uredbom EZ-a u dijelu koji se odnosi na osiguranje zračnog prijevoznika, odnosno operatera zrakoplova od odgovornosti na štete trećim osobama i putnicima u najvećem dijelu izvršeno već kroz postojeći zakon ovo zadnje izvješće o procjeni provođenje tog europskog Zajedničkog sporazuma o zračnom prometu pokazalo je kako je potrebno izvršiti i još neke manje izmjene i dopune kako bi naš zakon i bio usklađen sa EU uredbom te su tako i navedene te izmjene članaka prije svega od, jedan od 12 koliko ih ukupno ima, a to su one koje se te izmjene osobno i odnosi. I da previše ne duljim, svakako da ću ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom osiguranju u prometu i prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja bih se vrlo kratko osvrnuo na, samo u svom izlaganju na dosadašnje izlaganja kolega jer su me zapravo potakli kazati nekoliko riječi vezano za ovaj zakon ili malo pored materije ovoga zakona. Onda ću svoje izlaganje zapravo završiti osvrtanjem na ovaj sami zakon kojeg dakako osobno podupirem kao i klub kojem pripadam ali i svi ovdje zastupnici. Kolega Hanžek i Huška su govorili o ja bih rekao jednom momentu koji je na žalost praksa a to je u biti manipulacija na svoj način osiguranjem kao takvim i posve ih razumijem i podupirem nastojanje da se to spriječi. Ali na tragu toga mi je na pameti i ona jedna reformska odluka ministra zdravstva, a vrlo važna, naoko neprimjetna i naoko nevažna, ali u biti u praksi vrlo važna a odnosi se na onaj segment u kojem osiguravatelj plaća sve troškove prouzročene u jednoj prometnoj nesreći a koji zapravo mogu biti ogromni i koji u pravilu do sada se izbjegavalo plaćati na način da se naprosto tog unesrećenog čovjeka prikazivalo kao ne znam jedan slučaj koji se vezalo za njegovu neku drugu dijagnozu i onda se sve troškove liječenja svodilo na, zapravo na Fond zdravstvenog osiguranja a nikako to nisu činile niti čine osiguravateljske kuće. Prema tome, evo i ovom prigodom moja potpora, puna potpora tom ja bih rekao vrlo otvoreno, vrlo poštenom nastupu, ali i korektnom da oni koji zapravo preuzimaju odgovornost i koji zapravo uzimaju novce za osiguranje da zapravo i snose troškove sve koji proizlaze iz onog za što su zapravo već naplatili svoju uslugu. Ovdje je kolega govorio i predstavnik HNS-a u ime kluba i kad je govorio da zapravo o nedostatku određenih usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa međunarodnim standardima, onda ja mislim da je zapravo ovaj zakon doprinos usklađivanju s tim standardima i u svakom slučaju je korak naprijed, dakako da je i on podupro ovaj zakon, ali me njegovo izlaganje također zaintrigiralo s obzirom da je spomenuo zašto naši zrakoplovi ne mogu letjeti izravno u Sjedinjene Američke Države, na primjer i to je pitanje neovisno o tome koji su uzroci vrlo relevantno i vrlo važno. I osobno sam se zanimao i pitao izravno u Croatia osiguranje u Croatia Airlines zašto hrvatski zrakoplovi, zašto recimo Croatia ne leti izravno za Toronto? Izravno za New York? Ja sam dobio drugo objašnjenje, međutim koje god da je objašnjenje, jedna nacionalna tvrtka treba učiniti sve kako bi zapravo osposobila se, kako bi se dovela u poziciju da može letjeti na takve destinacije. Iz kojih razloga? Dakle, mi imamo nacionalnu tvrtku koja ima i nacionalno ime, ali i obavlja jednu, ja bih rekao ne samo obvezu prijevoza putnika, nego i jednu, čini jednu emocionalnu, jednu dodatnu komponentu, ona je zapravo naš ponos, hrvatski ponos i na određeni način se može mjeriti koliko je daleko, koliko su daleko naši rođaci, naši prijatelji, naši sunarodnjaci u svijetu od matične domovine. Da li je ta neka zemlja, neovisno sad o kojoj govorimo, u ovom slučaju Hrvatska i naši gradovi, da li su izravno povezani letom ili nisu sa tom destinacijom? Zamislimo samo poziciju, zamislimo se sutradan, ako Bog da, evo i ovaj doprinos i ovaj zakon, doprinos je tome da ćemo sutradan sigurno imati mogućnost letjeti izravno recimo iz Zagreba u Toronto i izravno iz Zagreba u New York, da tako nitko ne leti izravno iz Zagreba, niti može, ni iz Frankfurta u Australiju, ali barem na Sjevernoameričkom kontinentu. To bi bio jedan veliki korak naprijed i jedna psihološka potpora svim onima koji žive, dakle našim sunarodnjacima u svijetu i što bi učinilo i Hrvatsku bliže njima, ali i ne bi sigurno došlo u pitanje, kad je u pitanju ona ekonomičnost, dakle isplativost tih letova. Da bi sve došlo u pitanje, onda bi hrvatska zrakoplovna kompanija morala, ili Hrvatska država subvencionirati takve letove kako bi se zapravo oni ustalili i apsolutno sutra postali posve rentabilni. Sad bih se vratio ovom samom zakonu, ovoj materiji koja je zapravo, o kojoj je ovdje gotovo sve rečeno i osnovno što se još, mislim što ja moram ponoviti jer drugačije zapravo se ne može govoriti o ovoj materiji, da je ona važna utoliko što je ona u pravom smislu riječi usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Ja bih rekao da je ovo jedan dobar primjer kad se pogleda sam ovaj materijal, on je relativno suhoparan, osobito za ljude koji nisu u struci i koji se ne bave ovom materijom, ali iz njih se može zapravo puno učiti. Što zapravo znači usklađivanje sa europskim standardima i što oni zapravo znače. Dakle, to je naprosto unaprjeđenje u svakom smislu riječi, u ovom pogledu i unaprjeđenje sigurnosti, unaprjeđenje u organiziranosti, unaprjeđenje u komunikaciji, unaprjeđenje koje zapravo je jamstvo, u konačnici i sigurnosti u zračnom prometu. Ja bih zaključio ovo svoje izlaganje time da se i do sada u Hrvatskoj zračni prostor, odnosno osobito kad se odnosi to na nacionalnu zrakoplovnu kompaniju, može se kazati da je do sada bila sigurna, da je ovo jedan naš doprinos da će taj zračni prostor Republike Hrvatske biti još sigurniji u budućnosti, dakle biti kompatibilniji europskome, a kad vidimo da na koncu ovog zakonskog materijala stoji da nisu predviđena nikakva materijalna sredstva jer nisu potrebna za izdvojiti, onda nam to još daje više razloga da podupremo ovaj zakon, osobito u vremenu kad je svaki novčić vrlo važan. Prema tome, ovdje zapravo dobivamo puno, a ništa ubiti ne dajemo, dakle ništa nas to ne košta. Evo, još jedanput, pridružujem se, dakle priklanjam se svim onima koji su do sad govorili afirmativno o ovom prijedlogu zakona i podupirem u skladu sa svim njima i sa svim mišljenjima do sada donošenje ovog zakona, zakonskog prijedloga. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Teško da se ima što zamjeriti ovom Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom osiguranju u prometu i ja ga također, kao i sve kolege koji su govorili pojedinačno i u ime svojih klubova podržavam. Međutim, ovo je svakako prilika i prigoda da se osvrnemo na kontrolu vlastitog zračnog prometa kao vlastitog teritorija. Kakva je to rasprodaja našeg zračnog prostora nastupila, nikog ovdje briga nije. Sa ribama već smo doživjeli situaciju, sa poljoprivrednim zemljištem, s kupovinom i rasprodajom našeg teritorija, ali sa ovakvom nebeskom darežljivošću zaista naši susjedi mogu biti zadovoljni i prezadovoljni. Dakle, s punom odgovornošću tvrdim da je Vlada neodgovorna, a da je odgovorna za rasprodaju hrvatskog neba. Zanimljivo je da nitko u Hrvatskoj odluku specijalne agencije Ujedinjenih naroda nije koristio u dokazivanju prava na teritorij zračnog prostora, odnosno prostora koji nadvisuje cjelokupno naše kopno, a što proizlazi iz konvencije o civilnom zrakoplovstvu. Isto je tako upitno kako su Slovenci samo na nekim svojim kartama stavili napomenu o mogućoj promjeni granica, ucrtali su svoju zračnu granicu bez da su konzultirali Hrvatsku. Hrvatsku to uopće nije smetalo, dapače, to je čak crtajući vlastite granice i priznala. Čak ono što su oni odredili kao proizorij. Poznato je da su i Crna Gora i Srbija, čak onda još ondašnji dio Jugoslavije godinama nakon ove odluke odbijali primiti hrvatske zrakoplove, odnosno općenito zrakoplove iz hrvatskog zračnog prostora odnosno odbijali također slati zrakoplove u hrvatski zračni prostor a predstavnici hrvatske kontrole zračne plovidbe su u staroj dobroj hrvatskoj maniri, poslušnosti i poniznosti a nadasve darežljivosti ponudili rasprodaju hrvatskog zračnog prostora. Tako su i Srbiji i Crnoj Gori bez ikakvog operativnog razloga darovana 54 kilometra zračnog puta od Tovarnika prema Zagrebu. Italiji je darovan prostor oko točke … [[Govornica se ne razumije.]] itd., neću sve citirati što jer se time sama nerviram. Međutim, svakako trebalo bi vidjeti. Pa ja mislim da bi vas ovo kolegice trebalo ozbiljno zabrinuti. Hrvatska je sada u situaciji da drugi kontroliraju promet u njezinom zračnom prostoru i u slučaju bilo kako a to ima itekako a ne samo te nekakve naravno državotvorne same po sebi ne trebaju se obrazlagati potrebe i svrhe nego ima itekakve praktične reperkusije. Naime, u slučaju bilo kakve zrakoplovne nesreće, sudara zrakoplova ili drugih incidenata države koje obavljaju kontrolu u hrvatskom zračnom prostoru nisu ničim odgovorne za moguće štete. Zbog toga bi bilo korisno da oni koji su nadležni za to, prije svega Vlada kroz pojedina ministarstva razmotri odluku vrlo poučnu Vrhovnog suda Njemačke koji je dao svoj pravorijek u sudaru ruskog i turskog putničkog zrakoplova kao što je poznato u kojem je stradalo mnogo djece a koji su skrivili švicarski kontrolori zračnog prometa ali u zračnom prostoru Njemačke u kojem ta kontrola jeste bila ustupljena Švicarskoj. Naime, sporazum koji su potpisale Vlade ove dvije zemlje nije bio ratificiran u njihovim parlamentima. A u Hrvatskoj ne samo da nema ratifikacije ovakve vrste već nema nikakvih ugovora a sukladno međunarodnom pravu a i odredbama hrvatskog Zakona o zračnom prometu. Dakle, o ovome su pisali mediji, pisao je jedan naš tjednik ali nikoga briga nije. Naravno, u određenim dnevnicima našim o tome nije bilo ni govora da se Vlada slučajno ne bi uznemirila tim uznemirujućim vijestima što Vlada dobro zna za sve to, naravno jer je učesnik odnosno suučesnik ove rabote. Mnoge zrakoplovne karte sadrže uvredljiva pomicanja državnih granica Republike Hrvatske i nitko od Hrvatske kontrole leta ni ministarstva nadležnog niti Vlade nije reagirao a međunarodna tvrtka koja izdaje ove zrakoplovne karte dakle ucrtala je granicu po kojoj Prevlaka više nije u Hrvatskoj. To stoji već godinama na zadovoljstvo naših susjeda njihovih pomagača koje Hrvatska država očito izdašno, dobro plaća da skrbe o njezinom nebeskom interesu. Danas je gospodin premijer izvolio reći ovdje vrlo žučno, svi su ga podržali da neće dati ni centimetar hrvatskog teritorija i ja mu to vjerujem ali za kilometre ne.
Replika gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Dobro je raspravljala gospođa Ingrid gospodine potpredsjedniče, ali koliko sam ja kako sam pozorno slušao našeg premijera on je rekao da neće dati niti jedan centimetar hrvatskog tla a nije govorio o zraku i o vodi.
Završni osvrt državni tajnik Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo samo kratko, da se zahvalim naravno na raspravi to kako ste i rekli uvaženi zastupnici da ćete podržati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu. Samo za kraj još kratko da ove amandmane koje je Odbor za zakonodavstvo njih konkretno tri Vlada prihvaća. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, hitni postupak, P.Z.E. br. 282. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane i o njima se ne glasuje jer postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Zakon je prihvaćen većinom glasova, 95 glasova za, 1 suzdržan i 1 protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na slijedeću točku. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 279 Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, financije, državni proračun i pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Državni tajnik u Ministarstvu financija gospodin Zdravko Marić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Predloženim izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava regulira se odnosno pobliže definira nekoliko odredbi odnosno nekoliko točaka, prije svega određuje se pojam ciljnog društva u situacijama kada ono nije određeno odredbama Zakona o tržištu kapitala. Samo jedna kratka paralela. Dakle, Zakon o tržištu vrijednosnih papira kao zakon koji je bio na snazi prije donošenja Zakona o tržištu kapitala je to jasno uređivao. Dakle, dionička društva sa 30 milijuna temeljnog kapitala i više od 100 dioničara dok Zakon o tržištu kapitala više ne sadrži tu definiciju jednostavno ovim prijedlogom zakona mi definiramo ovo ciljno društvo. S druge strane, dopunjuju se prekršajne odredbe kako bi se osiguralo izvršenje nastale obveze za preuzimanje sukladno rješenju Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. Isto tako detaljnije se razrađuju prijelazne i završne odredbe kojima se uređuje stanje zatečeno stupanjem na snagu Zakona o preuzimanju dioničkih društava u dijelu koji se odnosi na obvezu objavljivanja ponude za preuzimanje a koja je nastala u vrijeme važenja ranijeg zakona o preuzimanju dioničkih društava iz 2002. Praktički ovom odredbom mi pokrivamo sva pravna stanja prema prethodnim propisima. I konačno, usklađuje se terminologija s odredbama novog Zakona o tržištu kapitala kao i Zakona o trgovačkim društvima kao ključnih propisa kojima se uređuju ciljna društva odnosno područje primjene Zakona o preuzimanju dioničkih društava. I za kraj naravno kao i kod prethodnog zakona i za provedbu ovog zakona nisu potrebna sredstva iz državnog proračuna iako mogu odmah u uvodnoj riječi reći također Odbor za zakonodavstvo podnio je tri amandmana na predložene izmjene i dopune koje Vlada prihvaća. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo? Financije i državni proračun? Predsjednik odbora gospodin Goran Marić.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, cijenjene kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 27. sjednici održanoj 11. ožujka 2009. godine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava s konačnim prijedlogom zakona i to kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik Vlade Republike Hrvatske istaknuo da se izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava ne dirajući odredbe koje se odnose na usklađenje s pravnom stečevinom Europske unije već vrše izmjene u dijelu koji se odnosi na prekršajne odredbe, te na primjenu odredbi zakona u prijelaznom razdoblju, točnije na obvezi objavljivanja ponude za preuzimanje koje su nastale u vrijeme važenja ranijeg Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Osim iznijetog ovim zakonom autonomno se određuje i definira civilno društvo. Naime, stupanje na snagu Zakona o tržištu kapitala prestao je važiti Zakon o tržištu vrijednosnih papira koje je u članku 114. definirao pojam javnog dioničkog društva koje je ciljno društvo u smislu odredbi Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora jednoglasno je podržao prijedlog Vlade Republike Hrvatske da se ovaj zakon donese po hitnom postupku i da Hrvatskom saboru predloži donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za pravosuđe. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Dioničarstvo je jedno od temelja učinkovitog gospodarstva i jedan od važnijih čimbenika koji pridonose razvoju tržišnog natjecanja i konkurentnosti u društvu. Od iznimne je važnosti transparentan proces preuzimanja dioničkih društava, a ponajprije zbog zaštite ravnopravnosti i interesa dioničara i samog društva. Postojećim zakonom o preuzimanju dioničkih društava uređeno je područje preuzimanja dioničkih društava, a njime su i u potpunosti i u pravni sustav Republike Hrvatske uvedena rješenja iz Direktive 25 iz 2004. godine Europskog parlamenta i vijeća iz travnja 2004. godine o ponudama za preuzimanje. Ovim ponuđenim izmjenama i dopunama zakona mijenja se i dopunjuje Zakon o preuzimanju dioničkih društava u dijelu koji se odnosi na primjenu odredbi u svezi obveze objavljivanja ponude za preuzimanje koje su nastale u vrijem važenja ranijeg Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Predložene izmjene i dopune ne sadržavaju odredbe koje se odnose na usklađenje s pravnom stečevinom Europske unije jer je Direktiva 25 iz 2004. godine o ponudama za preuzimanje, već u potpunosti implementirana u postojećem Zakonu o preuzimanju dioničkih društava. Najvažnijim predloženim izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava određuje se pojam ciljnog društva i to u situacijama kada ono nije određeno odredbama Zakona o tržištu kapitala, a Zakon o tržištu vrijednosnih papira je to jasno uređivao ranije i to sa 30 milijuna kuna temeljnog kapitala i više od 100 zaposlenika, odnosno dioničara, a Zakon o tržištu kapitala više ne sadrži tu definiciju. Isto tako najvažnijim izmjenama se dopunjuju prekršajne odredbe kako bi se osiguralo izvršenje nastale obveze za preuzimanje sukladno rješenju Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. Istodobno ovim izmjenama i dopunama detaljnije se razrađuju prijelazne i završne odredbe kojima se uređuje stanje zatečenog stupanja na snagu Zakona o preuzimanja dioničkih društava u dijelu koji se odnosi na obvezu objavljivanja ponude za preuzimanje, a koja je nastala u vrijeme važenja ranijeg Zakona o preuzimanje dioničkih društava iz 2002. godine. Isto tako predloženim izmjenama i dopunama usklađuje se terminologija s odredbama novog Zakona o tržištu kapitala kao i ključnog propisa kojim se uređuje ciljno društvo, odnosno područje primjene Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Čim je objavljen prijedlog izmjena i dopuna Zakona o preuzimanju dioničkih društava, dolazili su i različiti prijedlozi dopuna i izmjena ovakvih prijedloga. Tako je bilo i prijedloga da se ovaj zakon izmjeni i dopuni na način da se postotak udjela u temeljnom kapitalu pravne osobe, odnosno glasačkih prava u glavnoj skupštini, pravne osobe poveća s propisanih 25 na 50%. Kada se ti isti odnose na Vladu Republike Hrvatske, Hrvatski fond za privatizaciju, jedinice lokalne samouprave i druga javna pravna tijela. Ovakav prijedlog je neprihvatljiv i to iz nekoliko razloga. Ponajprije zato što bi to dijelom bilo uvođene neke vrste proktecionizma čime se različite pravne osobe dovode u neravnopravan status i odnos. Isto tako, eventualna primjena takva bi donijela veliku pravnu nesigurnost za sve dioničare ciljnih društava i sve sudionike tržišta kapitala, koji su postupali s povjerenjem u tada važeće zakonske odredbe i dionice ciljnih društava, stjecali ili otpuštali pod uvjetima tada važećih zakona. To bi bilo i zadiranje u prava dioničara stečena ulaganjem kapitala. Isto tako eventualna takva izmjena bi bila time povrijeđena prava dioničara društva koji su prema tada važećem zakonu stekli pravo objavljivanja ponude za preuzimanje i otkup njihovih dionica od strane većinskog vlasnika, a s ovim to ne bi imali to pravo. Isto tako došlo bi do neravnopravnog položaja dioničara ciljanih društava u slučajevima kada dionice ciljnih društava stječu Vlada Republike Hrvatske, Hrvatski fond za privatizaciju, jedinice lokalne samouprave i druga javna pravna tijela, a koja su do sada izjednačeni s ostalim stjecateljima dionica ciljnih društava na tržištu kapitala. Istodobno bi došlo do obustavljanja započetih postupaka za preuzimanje ciljnih društava u slučajevima kada za ponuditelja usred retroaktivne primjene pojedinih odredbi zakona više ne bi bila propisana obveza objavljivanja ponude za preuzimanje. To su sve razlozi zbog kojih je neprihvatljivo da se ugradi u ovaj Prijedlog izmjene i dopuna Zakona o preuzimanju dioničkih društava i odredaba da se poveća 25 na 50% udjela u temeljnom kapitalu kada se radi o tijelima, odnosno Vlade Republike Hrvatske, Hrvatskom fondu za privatizaciju i tijelima jedinica lokalne samouprave i drugim javnim pravnim tijelima. Isto važno je naglasiti da kao i u prethodnom zakonu, provođenje ovog zakona ne predviđa dodatna sredstva iz držanog proračuna i zbog svega navedenog klub HDZ-a podržava donošenje zakona upravo u ovakvom obliku kakav je i predložen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi predstavnici ministarstva, uvažene kolegice i kolege. Pa ono što kada se govori o Zakonu o preuzimanju dioničkih društava, ono što možemo reći je da u njemu nema ništa sporno. Definirane su neke stvari dodatno, usklađuju se određene prekršajne odredbe, usklađuje se terminologija sa Zakonom o tržištu kapitala. No međutim, budući da smo bili protiv Zakona o tržištu kapitala koji je ovdje izglasan u srpnju mjesecu 2008. godine, onda ćemo biti suzdržani u prijedlogu ovog zakona, jer ne želimo kumovati nečemu protiv čega smo bili i to je dva i dva četiri. Upravo referirajući se na sam Zakon o preuzimanju dioničkih društava, a gledajući sa aspekta Zakona o tržištu kapitala tada smo rekli, a i to treba ponoviti jer mislimo da je bitan trenutan da je riječ o skupom instrumentu u nezgodno vrijeme. Kad su strani investitori otišli sa tržišta kapitala, kad su institucionalni investitori izgubili, kad su domaći potpuno napustili u većoj mjeri tržište zbog straha od daljnjeg pada vrijednosti njihovih udjela, mi nudimo eksperiment koji na neki način ne opterećuje samo sudionike tržišta nego opterećuje i one koji provode transfer i koji su intermedijari, a to su i brokerske kuće i druge financijske institucije koje će u ovoj godini pretrpjeti velike gubitke, osim onih koji su u rukama stranaca. Dakle, stranci će ostati, domaći će na žalost morati ići i to troškove od po 30, 40%. Svjedoci smo i pojedinih medijskih tekstova, najava da će pojedine tvrtke, da su tražile zapravo već delestiranje iz kotacije javno dioničkih društava. Ta kotacija, ta obveza kad je uvedena 2002. godine bilo je otpora prema njoj, no međutim polučila je dobre efekte na burzi. Donijela ja bih mogao podvući više pozitivnih stvari, nego negativnih. Donijela je povjerenje, donijela je obvezu objavljivanja transparentnih poslovnih rezultata, potaknula je mnoge male dioničare da idu investirati. Na kraju krajeva odlukom i izmjenama pravilnika HANFA-e omogućeno je i institucionalnim investitorima da uđu u javno dioničku kotaciju i na neki način je osigurala brzi rast u tada ajmo reći još usporenog tržišta kapitala, znači financijskog tržišta na kojem se obavlja trgovina vrijednosnih papira. Što se događa u slučaju delestiranja? U slučaju kada određene tvrtke žele otići sa, iz javno dioničke kotacije događa se to da one će biti smještene vjerojatno u nižu kotaciju usporedno tržište, ali neće morati objavljivati poslovne rezultate u onoj mjeri u kojoj su morale objavljivati. U konačnici će se to značiti da mali dioničari neće biti zainteresirani u takvu ulagati u te dionice upravo zbog toga što im je neizvjesna budućnost, tj. ulaganja jer su, neću reći zamračeni, ali u neku ruku nisu dostupni rezultati poslovanja, bar ne na onaj najjednostavniji način i to će u konačnici naravno imati efekt i na preuzimanje samih dioničkih društava. Dakle, kad cijene dionica zbog toga i uslijed toga budu niže, onda će i oni koji preuzimaju ta dionička društva biti u mogućnosti ih niže, po nižim cijenama kupiti. I zamislite vi kad dođu stranci sa kešom i jeftino, znači mimo one transparentnosti koje imaju pokupuju naše firme. To nije privatizacija, to je pretvorba, zato jer je privatizacijom već vlasništvo privatizirano. Pretvorbom se samo mijenjaju vlasnici. I to je ono čega se bojimo i zbog toga na kraju krajeva i u ovom trenutku ne možemo podržati jedan takav zakon, koji zapravo kumuje ovom zakonu, mada u njemu nema ništa sporno. Ja bih volio da ste vi izašli sa jednim prijedlogom, sa jednom odgodom zakonskih rješenja na one najosjetljivije stvari u trenutku kada ovakve stvari, pa i one izjave oko II. stupa imaju tektonske poremećaje, pogotovo za institucionalne investitore mirovinske fondove koje u budućnosti našim građanima trebaju osigurati mirovinu i to će se definitivno vidjeti i prelit će se taj efekt i na njih i u konačnici možemo očekivati da će i ove godine upravo zbog jednog skupog eksperimenta hrvatski građani izgubiti dio svojih prihoda koji bi trebali ostvariti u budućnosti. HNB je sa Zokijem, sa Zakonom o kreditnim institucijama, osjetljive, najosjetljivije odredbe koje, znači one kad su i slagali u jednom dijelu zajedno sa vama prijedlog samog zakona odgodio neke stvari do stupanja Hrvatske u Europsku uniju. Do stupanja Hrvatske u Europsku uniju. A mi žurimo u Europsku uniju 2009. mada ni u jednom financijskom planu, ni u Bruxellesu ni u Strasbourgu nikakvog stavke za proširenje do 2015. nema i to je ono. Ja ne vidim zašto usvajamo zakone koji se tako snažno će se reflektirati na živote sudionika hrvatskog društva, pa na i naše živote, i to u 2009. godini kada smo, ne bih sad rekao dan bliže Europskoj uniji, nego dan dalje. I stvarno nema potrebe, bilo bi dobro da ste donijeli nekakve mjere koje bi određene stvari odgodile, primjer ovih najosjetljivijih odredbi, jer u trenutku kada je svjetska financijska kriza, u trenutku kada je domaće tržište kapitala trpi velike gubitke, u trenutku kada institucionalni investitori, mirovinski fondovi trpe velike gubitke, u trenutku kada hrvatski građani gube svoju mirovinu na koju imaju pravo u budućnosti nije dobro raditi skupe eksperimente i zbog toga mi ćemo, budući da ne želimo kumovati jednom zakonu protiv kojeg smo bili, za ovaj zakon kao klub SDP-a biti suzdržani. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava, gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Evo kada govorimo o ovim izmjenama Zakona o tržištu kapitala nameću se nekoliko osnovnih pitanja. Prvo pitanje je i ono temeljno šta je i kolega Marić u svojem izlaganju rekao, a to je da prilikom preuzimanja trgovačkih društava, odnosno dioničkih pardon društava, kada netko stekne značajniji udjel dionica u određenoj tvrtci treba misliti o zaštiti svih dioničara. Znači ne samo onih koji bi eventualno prodali do 51% dok se stekne vlasnički udio u značajnijem dijelu, odnosno da postanete većinski vlasnik, nego se one i druge koje bi htjele eventualno prodati da mogu pod istim uvjetima prodati dionice onome koji je to spreman kupiti, odnosno u slučaju da se prihvati određena cijena da taj koji kupuje te dionice ima i novac da te dionice plati. Ono šta je nužno ovdje reći da ova zakona, znači ovaj Zakon o preuzimanju trgovačkih društava, dioničkih društava i Zakon o tržištima kapitala trebalo je biti usklađeno. Na žalost bili smo svjedoci u protekloj godini neusklađenosti ta dva zakona. Jedan primjer mogu reći, radi se o preuzimanju INA-e gdje Zakon o tržištima kapitala nije vrijedio, on je vrijedio tek od 1.1.2009. godine i mnoge stvari koje su trebale biti sankcionirane tijekom preuzimanja INA-e, mislim u razno raznim napisima u medijima itd., nisu bile sankcionirane i one se sankcionirane tek od 1.1. ove godine. Znači bitno je da su ta dva zakona usuglašena kako bi dobili najbolju sinergiju u provedbi ovih postupaka. Ono što je bitno spomenuti, u prošloj godini je bilo 12 preuzimanja po informacijama sa HANFA-e, ove godine su u tijeku dva preuzimanja. Radi se o "Puris d.d. Pazin" i "Sladorani d.d. Županja". I sada moje osnovno pitanje koje možda mi može pojasniti netko od predlagača je, s obzirom da se mijenja članak 1. postojećeg zakona koji govori da je prestao vrijediti Zakon o tržištu vrijednosnih papira koje je u članku 114. definirao pojam javnog dioničkog društva koje je ciljno društvo u smislu odredbi ovog zakona, kako je moguće da … [[Govornik se ne razumije.]] prestao vrijediti sa 1.1.2009., a počeo je vrijediti novi zakon koji smo usvojili u srpnju mjesecu. Kako je moguće znači da je rješenje doneseno za "Sladoranu d.d. Županja" 15.01.2009. ako taj pojam više ne postoji, s obzirom da zakon koji je definirao pojam javnog dioničko društva više nije bio na snazi. Druga stvar što je bitno reći, kada gledamo preuzimanje određenih tvrtki, naveo sam primjer INA-e koja po meni, bez obzira što je zakon definirao određene stvari kako bi zaštitio sve ulagače, sve dioničare, kada je u pitanju vlasništvo države naravno svatko tko ima dionice i tko predstavlja određene stakeholdere, ulagače, normalno da će štititi njihov interes. U slučaju INA-e, kada je država bila ta koja je odlučivala hoće li i po kojoj cijeni prodati, znači država je mogla odlučiti da neće, odnosno ne država nego ajmo reći Upravni odbor Fonda za branitelje koji je prodavao veliki broj dionica, ali naravno presudni utjecaj tu je imala država jer je tamo sjedila i potpredsjednica Vlade i mnogi drugi utjecajni članovi kako HDZ-a, tako i drugih skupina. Bitno je reći da u slučaju da predstavljate nešto što nije određeno kao nečije privatno vlasništvo, u ovom slučaju to je bilo državno ili braniteljsko vlasništvo, ne morate postupiti uvijek u interesu onih. Znači, oni su u tom trenutku prosudili da bi možda bilo dobro prodati po cijeni koju je MOL tada ponudio kao javnu ponudu, a s druge strane država je mogla napraviti situaciju gdje bi pozvala i još nekoga tko bi eventualno htio sudjelovati u preuzimanju odnosno u ponudi za dionice INA-e. To nije napravljeno, nego je Upravni odbor Fonda za branitelje kao poticaj malim dioničarima prodao svoj udio i na taj način stimulirao da se sve dionice prodaju po toj cijeni koja je bila ponuđena i da se to preuzimanje završi na način na koji je završeno. Znači, po meni treba biti uvijek kod tih preuzimanja odgovoran kada se upravlja sa dionicama koje nisu od određenih fizičkih osoba ili određenih tvrtki koje su u privatnom vlasništvu. S druge strane možemo pogledati preuzimanje "Plive" koje je sa te strane odrađeno na korektan način, ali naravno uvijek onaj koji prodaje ima utjecaj na to da li će nekog stimulirati da uđe u postupak kupnje ili neće i tu je isto tako država po meni odigrala značajnu ulogu i dala je podršku "Baru" da uđe u kupnju "Plive", doduše neformalnim kontaktima. I na kraju krajeva vidimo kako je ta cijela priča završila da je "Bar" nakon nekoliko godina doveo "Plivu" na dosta niske grane, prodao "Tevi" i sad to završava sa time da tisuće hrvatskih građana koji su bili uposlenici "Plive" ostaju bez posla. To sam rekao kao jednu digresiju da vidimo koliko je uopće bitno to područje preuzimanja, naravno to nema veze sa ovim tehničkim postupkom preuzimanja koje zakon propisuje, ali moramo o tome govoriti kada govorimo o preuzimanju, a pogotovo tamo gdje je država većinski vlasnik. Molio bih evo na kraju samo da mi se odgovori na ovo pitanje kako je moguće raspisati to rješenje za "Sladoranu d.d. Županja" s 15.01.2009. ukoliko više to nije bilo moguće definirati zakonom koji je prestao vrijediti sa 1.1. Inače, kao što je rekao kolega Bernardić, ja neću biti za ovaj zakon zbog toga što mislim da Zakon o tržištima kapitala koji smo usvojili u 7. mjesecu prošle godine nije bio tako hitan, mnoge stvari su u tih pola godine dana mogle biti korigirane. Neke su i korigirane u 12. mjesecu koje su opet definirale određeno, kao što sam čuo, trgovanje devizama na međunarodnim tržištima. Tu se opet po meni išlo na destimuliranje razvoja tog tržišta, ali smatram da taj zakon nije bio toliko nužan da se usvoji 6 mjeseci ranije, da ga se primjeni tek od 1.1.2009. Sa druge strane, tada smo prigovarali i izlistavanju sa tržišta vrijednosnih papira. Po meni je stvarno nedopustivo da netko može sa 36% dionica i vlasništva izlistati tvrtku ukoliko mu se na skupštini ne pojavi ili mu se pojavi 50-tak posto glasova. I smatram da to sigurno stimulira netransparentnost jer je moguće da netko se na taj način pokušava svoj dominantni položaj u tvrtki određenoj i ojačati. Tako da s te strane ovaj zakon neću podržati, ali smatram da je ovo izuzetno važno područje, o njemu moramo jasno progovoriti pogotovo kada se radi o tvrtkama koje su još uvijek u državnom vlasništvu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Naravno da kao što smo podržali mi na ovoj strani sabornice Zakon o tržištu kapitala, tako ćemo podržati i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Koje su osnovne značajke ovih zakonskih izmjena? Kao prvo, temeljnim Zakonom o preuzimanju dioničkih društava iz 2007. godine uređeno je preuzimanje dioničkog društva pri čemu je ispoštivano temeljno načelo, a to je princip zaštite ravnopravnosti i interesa dioničara javnog dioničkog društva. Nadalje, istim zakonom u potpunosti su u pravni sustav Republike Hrvatske uvedena rješenja iz Direktive 2004/25 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. godine. Isto tako, ovim izmjenama mijenja se dio koji se odnosi na prekršajne odredbe te na primjenu odredbi zakona u prijelaznom razdoblju. Preciznije na obvezi objavljivanja ponude za preuzimanje koje su nastale u vrijeme važenja ranijeg zakona o preuzimanju dioničkih društava iz 2002. godine. Također donošenjem novog Zakona o tržištu kapitala koji je stupio na snagu 1. siječnja ove godine potaknulo je i izmjene Zakona o preuzimanju dioničkih društava upravo iz prethodno rečenog novi Zakon o tržištu kapitala nije autonomno odredio definiciju civilnog društva i to se određuje Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkog društva. Prema važećem zakonu civilno društvo je definirano kao javno dioničko društvo u smislu Zakona o tržištu vrijednosnih papira što je nevaljalo naravno zbog toga što je stupanjem na snagu Zakona o tržištu kapitala prestao važiti Zakon o tržištu vrijednosnih papira, tako da se u ovom Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava u članku 2. stavku 1. podtočki a) civilno društvo definira kao dioničko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj čije su dionice s pravom glasa uvrštene na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj u smislu odredbi Zakona o tržištu kapitala ili dioničko društvo koje ima više od sto dioničara čiji temeljni kapital iznosi najmanje 30 milijuna kuna. Po meni to su najznačajnije izmjene koje se definiraju ovim zakonom, a usklađuje se i preostala terminologija sa Zakonom o trgovačkim društvima i Zakonom o tržištu kapitala. Upravo zbog svega navedenog dajem punu podršku donošenju Konačnog prijedloga zakona u izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi kolega … [[Govornik se ne razumije.]] kolegice i kolege saborski zastupnici. Zakonom o preuzimanju dioničkih društava, Narodne novine 1009/2007 hrvatsko pravo preuzimanje dioničkih društava u potpunosti je usklađeno sa rješenjima iz Direktive Europskog parlamenta i Vijeća iz 2004. o ponudama za preuzimanje, te je to pravno područje u potpunosti usklađeno sa pravnom stečevinom Europske unije. Dakle, u svom temeljnom segmentu dioničko društvo, znači društvo kapitala a koje je primjereno slobodnom tržnom gospodarstvu. Samo da posjetim polazna osnova preuzimanje, odnosno samog Zakona o preuzimanju dioničkih društava je da za onog tko u civilnom društvu stekne dionice koje mu zajedno s onima koje već ima daju više od 25% prava glasa u Skupštini nastaje obveza objavljivanje ponude za preuzimanje. Da još jedanput podsjetim po važećem zakonu civilno društvo je pod a) javno dioničko društvo u smislu Zakona o tržištu vrijednosnih papira i pod b) dioničko društvo sa sjedištem u drugoj državi europskog gospodarskog prostora čije su dionice s pravom glasa uvrštene na uređeno tržite u državi europskog gospodarskog prostora, a u smislu spomenute direktive Europskoga vijeća i Parlamenta. Između ostaloga, predložene izmjene i dopune Zakona o preuzimanju dioničkih društava imaju za cilj uskladiti odredbe članka 2. Zakona sa Zakonom o tržištu kapitala stupanjem kojeg na snagu je prestao važiti Zakon o tržištu vrijednosnih papira, a koji je definirao pojam javno dioničko društvo a u smislu odredbi Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Tako se predloženim izmjenama i dopunama kao ciljno društvo pri preuzimanju umjesto javnog dioničkog društva definira dioničko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj gdje pod a) čije su dionice s pravom glasa uvrštene na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj a u smislu odredbi Zakona o tržištu kapitala ili pod b) dioničko društvo koje ima više od 100 dioničara i čiji temeljni kapital iznosi najmanje 30 milijuna kuna. Također, u dijelu odredaba zakona potrebno je provesti terminološko usklađivanje sa Zakonom o tržištu kapitala gdje riječ “brokerski“ mijenjamo sa riječju “investicijski“, te kroz tekst zakona naziv “Središnja depozitarna agencija“ zamjenjuje se nazivom “Središnje kliničko depozitarno društvo.“ Riječi “burza“ je uređeno javno tržište sa nazivom uređeno tržište i multilateralna trgovinska platforma i slično itd. Nadalje, predloženim izmjenama i dopunama cilj je izmijeniti, odnosno dopuniti Zakon o preuzimanju dioničkih društava u dijelu koji se odnose na prekršajne odredbe, te na odredbe dijela koje se odnose na primjedbu odredbi zakona u prijelaznome razdoblju. Predloženim izmjenama i dopunama pored već propisanih prekršaja u prekršajnim odredbama predlaže se dodati odredbe kojima se propisuje prekršaj i za slučaj kada osoba ne postupi sukladno rješenju Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga kojim se utvrđuje nastanak obveze i nalaže objavljivanje ponude za preuzimanje. Kao prekršaj predlaže se propisati i komuniciranje sa javnošću protivno zabrani komuniciranja s javnošću osim u slučaju obvezne objave sukladno Zakonu o preuzimanju dioničarskih društava. Predloženim izmjenama i dopunama cilj je također izmijeniti, odnosno dopuniti Zakon o preuzimanju dioničkih društava, a u dijelu koji se odnosi na primjenu odredbi zakona u prijelaznom razdoblju, onom koji se odnosi na objavu ponuda za oporezivanje koje su nastale u vrijeme ranije važećeg Zakona o preuzimanju dioničkih društava, zakona iz 2002. godine. Zakonom je također određeno da se pothvati preuzimanja, a povodom zahtjeva za odobrenje objavljivanja ponude za preuzimanje pokrenuti do dana stupanja na snagu zakona o preuzimanju dioničkih društava imaju dovršiti sukladno odredbama ranije važećega zakona, dakle onoga iz 2002. godine. Dalje, u članku 61. propisano je da osobe kojima je nastala obveza objavljivanja ponude za preuzimanje sukladno ranije važećem zakonu, a koje je do dana stupanja na snagu sada važećega zakona nisu podnijele zahtjev za odobrenje objavljivanja ponude za preuzimanje i imaju nastalu obvezu izvršiti sukladno odredbama važećega zakona. Također ovim izmjenama i dopunama zakona predlaže se proširiti navedeni krug osoba i na one kojima je obveza objavljivanja ponude za preuzimanje nastala sukladno i još ranije važećem zakonu o postupku preuzimanja dioničkih društava iz 1997. godine. Dalje, u prijedlogu izmjena i dopuna propisane su i pravne situacije nastale u vrijeme važenja ranijih zakona, Zakon o preuzimanju dioničkih društava iz 2002. i Zakon o postupku preuzimanja iz '97. te pravne situacije zatečene u trenutku stupanja na snagu ovog važećega zakona. Također, osobe koje na dan stupanja na snagu ovog zakona, a važeći zakon o preuzimanju dioničkih društava iz 2007. godine se odnosi, drže više od 25, a manje od 75% dionica sa pravom glasa ciljnog društva i koje su objavile ponudu za preuzimanje prema odredbama ranije važećeg ili važećih zakona obvezne su objaviti ponudu za preuzimanje u slučaju daljnjih stjecanja dionica s pravom glasa ciljnog društva na način propisan odredbama važećega zakona. U cilju pravne sigurnosti primjene zakona zbog, kao što je već rečeno stupanja na snagu 1. siječnja ove godine, Zakon o tržištu kapitala, predlaže da će donijeti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava po hitnom postupku. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Osnovni razlog zbog kojega se predlažu izmjene i dopune zakona o preuzimanju dioničkih društava koji je, da se samo kratko podsjetimo donesen 2007. godine leži u činjenici da je 2008. godine usvojen novi Zakon o tržištu kapitala koji je stupio na snagu 1. siječnja 2009. godine i koji je ključni propis kojim se uređuju područja preuzimanja dioničkih društava. Ustvari, postojeći zakon trebalo je dopuniti u dijelu koji se odnosi na obveze objavljivanja ponuda za preuzimanje koje su nastale u vrijeme važenja postojećeg zakona. Člankom 4. predloženih izmjena, dopunjen je članak 61. važećeg zakona čime je proširen krug osoba kojima je nastala obveza objavljivanja ponude za preuzimanje, a koji tu obvezu nisu izvršile do dana stupanja na snagu ovog zakona. On stupa na snagu 8 dana nakon objave u Narodnim novinama. S druge strane, bilo je potrebno terminološki uskladiti pojedine izraze ovog zakona sa terminologijom koju sadržavaju odredbe Zakona o tržištu kapitala. To je onaj već poznati slučaj kada izmjene i terminološka pravna usklađivanja jednog zakona povlači za sobom i potrebu odgovarajućih izmjena drugog zakona koji uređuju sličnu materiju. Nadalje, člankom 3. predloženog zakona proširene su kaznene odredbe na osobe koje ne postupe po rješenju Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. Podsjetimo da su kazne vrlo visoke. Za pravnu osobu do milijun kuna, a za fizičku do 500 tisuća kuna. Isto tako kao prekršaj se propisuje i komuniciranje s javnošću koje je suprotno odredbama ovog zakona. Mislim da je potrebno napomenuti da su već sadašnjim zakonom u potpunosti uvedena rješenja iz direktive Europskog parlamenta, tako da je on već usklađen u potpunosti s pravnom stečevinom Europske unije. I na kraju, predlažem da se i ovaj zakon donese po hitnom postupku upravo zato što je Zakon o tržištu kapitala već stupio na snagu 1. siječnja 2009. godine te da ne bi bilo kolizije između ova dva zakona, odnosno da bi se osigurala veća pravna sigurnost primjene navedenih propisa. Zbog toga predlažem da se ovaj zakon prihvati u predloženom obliku i po hitnom postupku jer ne vidim razlog da bi se procedura otezala i time stvarao prostor za pravne propuste i mogućnosti zlouporabe neusklađenih propisa. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Kulušić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, predstavniče Vlade, kolegice i kolege. Prvi zakon o preuzimanju dioničkih društava donesen je još 1997. godine. Ovaj zakon je važan jer se njime štite interesi i osigurava ravnopravnost dioničara prilikom preuzimanja dioničkog društva. Zakonom se s jedne strane štite dioničari, a s druge strane uređuje se mogućnost zakonitog i efikasnog preuzimanja za stjecatelja. Osnovna pitanja koja Zakon o preuzimanju dioničkih društava uređuju jesu definirano ciljnog društva, definiranje ponude za preuzimanje, obvezu objavljivanja ponude za preuzimanje, ciljeve i namjere ponuditelja, ograničenja djelovanja nadzornog odbora i uprave ciljnog društva, društva koje se preuzima, pravo prijenosa i prodaje dionica, manjinskih dioničara i druga pitanja. Ovaj zakon se u pojedinim odredbama naslanja na Zakon o tržištu vrijednosnih papira, kako se Zakon o tržištu vrijednosnih papira zamijenjen Zakonom o tržištu kapitala koji je stupio na snagu 1. siječnja 2009. godine, nužne su izmjene Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Tako je npr. Zakon o tržištu vrijednosnih papira definirao koja su to javna dionička društva, a time su bila definirana i ciljna društva Zakona o preuzimanju dioničkih društava koji se kod definicije ciljnog društva samo pozivao na Zakon o tržištu vrijednosnih papira. Definicija je glasila ciljno društvo je javno dioničko društvo u smislu Zakona o tržištu vrijednosnih papira. S obzirom da odredbama novog Zakona o tržištu kapitala javna dionička društva nisu definirana, neophodno je izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava definirati ciljno društvo, što je ovim prijedlogom i učinjeno. Ciljno društvo definirano je kao dioničko društvo sa sjedištem u Republici Hrvatskoj čije su dionice s pravom glasa uvrštene na uređeno tržište u Republici Hrvatskoj u smislu odredbi Zakona o tržištu kapitala ili dioničko društvo koje ima više od 100 dioničara i čiji temeljni kapital iznosi najmanje 30 milijuna kuna. Uz definiranje ciljnog društva izmjenama i dopunama zakona mijenjaju se i dopunjuju prekršajne odredbe te odredbe vezane uz primjenu zakona u prijelaznom razdoblju. Zakon se i terminološki usklađuje sa Zakonom o trgovačkim društvima i Zakonom o tržištu kapitala. Tako se na primjer naziv Središnja depozitarna agencija zamjenjuje sa nazivom Središnje klirinško depozitarno društvo, naziv burza sa nazivom uređeno tržište itd. Važnost Zakona o preuzimanju dioničkih društava je neupitna kao što je neupitna i potreba za zaštitom interesa dioničara. Usklađivanje ovog zakona s propisom koji je vezan neophodno je za osiguranje njegove kvalitetne primjene i provedbe. Kao što je rekao kolega Bernardić u zakonu nema ništa sporno ali za razliku od njega ja ću podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Završni osvrt. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavljamo sutra u 9,30 sati sa Prijedlogom zakona o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju s konačnim prijedlogom zakona, izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti itd.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društva, hitni postupak, P.Z. br. 279. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je ove amandmane i o njima se ne glasuje jer postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona, sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem dakle na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o preuzimanju dioničkih društava. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj zakon prihvaćen je većinom glasova, 73 glasa za, 24 suzdržana i 1 protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Dobro jutro, dame i gospodo zastupnici. Nastavljamo sa sjednicom. Prelazimo na točku dnevnog reda 5. Prijedlog zakona o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, s konačnim prijedlogom zakona, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 277 Kao što je jučer utvrđeno, ovo je prvo čitanje, dakle nije … [[Govornik se ne razumije.]] čitanje. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda Vlada je na zahtjev povukla za hitnost, pa će se raspravit u redovitoj proceduri. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Ministar znanosti, obrazovanja i športa, gospodin Dragan Primorac. Izvolite.