Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupnici. Ja ću ukratko iznijeti nekoliko rečenica o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Osnovni zakon usvojen je 2007. godine kojim je osnovana ova navedena agencija kao samostalna i nezavisna javna ustanova. U okviru predpristupnih pregovora sa predstavnicima Europske komisije, Europske unije i sukladno napucima, odlučili smo se na izmjenu i dopunu zakona s ciljem da se redefiniraju i dodatno pojasne već prethodno ugrađene odredbe zakona, posebice u dijelu koji se to odnosi na sudjelovanje s drugim regulatornim agencijama u okruženu, te će se ovim zakonom također stvoriti precizniji okvir i dati pravo priziva regulatornom tijelu na izbor članova upravitelja infrastrukture što će u znatnoj mjeri ojačati regulaciju i otvrenost pristupa željezničkoj infrastrukturi, a s druge strane izmjena ovog zakona idu u smjeru povećanja kazni koja agencija propisuje za sporove koji se pred njom vode i to u znatnoj mjeri povećanjem iznosa sa 50 tisuća kuna na maksimalnih 2 milijuna kuna. Ovim izmjenama i dopunama nastavlja se proces harmonizacije domaćeg zakonodavstva s onim Europske unije. I moram reći ovdje u raspravi da smo kao predstavnici predlagatelja suglasni i prihvaćamo amandman na članak broj 2. koji je dao Odbor za zakonodavstvo na ovaj zakon. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržati će ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga i ovim prijedlogom zakona usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Ovim zakonom mijenja se i dopunjuje Zakon o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga tako da se dodatno pojašnjavaju već neki od ranije u zakonu ugrađenih pravnih instituta, te dodatno usklađuje odredbe zakona sa odredbama sekundarnih pravnih propisa Europske unije. Zakonom se dodatno preciziraju, mijenjaju i dopunjuju neki pravni instituti te jasnije i cjelovitije vrši implementacija direktiva Europske unije kojima se regulira pitanje regulacije tržišta željezničkih usluga, odnosno ustroj i funkcioniranje Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Direktiva Europske unije o rasporedu kapaciteta željezničke infrastrukture i ubiranju pristojbi za uporabu željezničke infrastrukture odnosi se na principe i postupke koji se primjenjuju u vezi određivanja i naplate pristojbi za željezničku infrastrukturu i raspodjelu kapacitete infrastrukture. Princip naveden u ovoj smjernici omogućava upraviteljima infrastrukture da plasira na tržište sav infrastrukturni kapacitet te da ga učinkovito iskoristi. Uređuje se i pitanje djelokruga rada regulatornog tijela. Direktive vijeća ministara Europe i Europskog parlamenta koji govore o razvoju željeznice, one se bave razdvajanjem željeznice kroz osiguravanjem neovisnosti željezničkog poduzetništva, odvajanjem upravljanja i poslovanja poslovnih područja infrastrukture od usluge prijevoza. Uspostavlja načela nediskriminacije tržišnog poslovanja kroz osamostaljivanje neovisnog regulatora i upravitelja infrastrukture, razdvajanjem usluga prijevoza od usluga željezničke infrastrukture. Već 2007. godine donošenjem Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga počelo je zapravo usklađivanje zakonodavnog okvira Republike Hrvatske sa Europskom unijom. Cilj osnivanja agencije jeste omogućiti otvaranje tržišta na području željezničkog prijevoza, te davanje jednake prilike svim sudionicima koji ispunjavaju uvjete za obavljanje usluga javnog željezničkog prijevoza bez diskriminacije, pri čemu uspostava regulacije omogućava nadzor. Ovim prijedlogom zakona i dopuna zakona bitno se ojačava uloga i znatno se proširuju ovlasti agencije. Tako imenovanje i razrješenje članova upravljačkog tijela upravitelja infrastrukture neće se moći donijeti bez suglasnosti agencije. Daje se mogućnost agenciji da u slučaju postojanja pravnog spora onemogući nastanak štetnih posljedica na tržištu poduzimanjem odgovarajućih mjera. Upravne tužbe podnesene protiv pojedinačnih rješenja agencije ne odgađa njihovo izvršenje. Također se povećavaju iznosi za prekršaje za pravnu i fizičku osobu u odnosu na važeći zakon. Tako će novčanom kaznom u iznosu do 2 milijuna kuna za prekršaj subjekt na tržištu platiti za željezničke usluge ako ne postupi prema zahtjevu agencije. Mišljenja smo da će donošenjem ovoga zakona agencija biti puno efikasnija i učinkovitija u obavljanju poslova iz svojeg djelokruga rada te ćemo mi iz kluba Hrvatske demokratske zajednice podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. U ime kluba HNS-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. I klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta. Naime, donošenjem Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih pruga iz 2007. godine učinjeni su prvi koraci na putu usklađivanja postojećeg zakonodavnog i institucionalnog okvira s onim u Europskoj uniji vezano za regulaciju tržišta željezničkih usluga i osnivanje agencije sa svrhom zaštite sudionika tržišta željezničkih usluga čime se doprinosi stabilnim uvjetima poslovanja prema tržnim uvjetima promicanjem zdravog tržišnog natjecanja. U okviru predpristupnih aktivnosti Republike Hrvatske za ulazak u punopravno članstvo Europske unije a u cilju ispunjenja dodatnih mjerila za okončanje pregovora u pregovaračkom poglavlju 14. – Prometna politika sukladno naknadnim sugestijama predstavnika Europske komisije ocijenjeno je potrebnim redefinirati ili dodatno pojasniti neke od veće ranije ugrađenih pravnih instituta u zakonu te izvršiti dodatna usklađenja odredbi zakona s odredbama sekundarnih pravnih propisa Europske unije. U tom smislu ovim zakonom dodatno se preciziraju, mijenjaju odnosno dopunjuju neki pravni instituti te jasnije i cjelovitije vrši implementacija direktiva Europske unije kojima se regulira pitanje regulacije tržišta željezničkih usluga odnosno ustroj i funkcioniranje agencije posebno Direktive 2001/14 EC Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2001. godine o raspodjeli kapaciteta željezničke infrastrukture i nametanju pristojbi za uporabu željezničke infrastrukture. Moj prethodnik je preciznije objasnio detalje ovih promjena pa to ja neću ponavljati. Ponavljam, klub HNS-a će podržati zakon i dopune i izmjene ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospodin zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Donošenjem Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga iz 2007. godine učinjeni su prvi koraci na putu usklađivanja postojećeg zakonodavnog institucionalnog okvira s onim u Europskoj uniji vezano za regulaciju tržišta željezničkih usluga i osnivanje agencije sa svrhom zaštite sudionika tržišta željezničkih usluga čime se doprinosi stabilnim uvjetima poslovanja prema tržišnim uvjetima promicanja zdravog tržišnog natjecanja. Kako bi se osigurao ubrzani nastavak procesa usklađivanja željezničkih sustava s propisima Europske unije te s obzirom na prirodu gospodarskog značenja željeznice i potrebu osiguranja uvjeta u domaćem željezničkom sustavu za ravnopravno i konkurentno sudjelovanje na tržištu željezničkih usluga u Europskoj uniji posebno u dijelu regulacije tržišta željezničkih usluga a čime se kroz jačanje konkurencije nastoji postići veća kvaliteta pružanja usluga, smanjenje troškova te zaštita krajnjih korisnika predlaže se donošenje ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Cilj otvaranja tržišta na području željezničkog prijevoza je omogućiti svim sudionicima na tom tržištu da dobiju jednaku priliku u obavljanju usluga javnog željezničkog prijevoza uz jednake, transparentne i nediskriminirajuće uvjete pri čemu uspostava regulacije omogućava nadzor nad provođenjem zacrtanih ciljeva. Regulacija u tom kontekstu treba obuhvatiti djelatnost javnog željezničkog prijevoza a provodi je nadležno regulatorno tijelo koje je osnovano temeljem predloženog Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga čija je osnovna uloga osiguranja otvorenog i nediskriminirajućeg ponašanja između upravitelja infrastrukture i željezničkih prijevoznika na tržištu željezničkih usluga kako bi se na svaki način onemogućilo bilo koji slučaj diskriminacije i monopolističkog položaja te ... [[Govornik se ne razumije.]] pristup prema željezničkim kapacitetima, kriterija, nametanja pristojbi za korištenje infrastrukture, visine tih pristojbi te u drugim slučajevima koji se odnose na osiguranje pristupa i korištenje željezničke infrastrukture. Odredbama novih članaka Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga propisana je obaveza davanja prethodne suglasnosti agenciji na imenovanje i razrješenje članova upravljačkih tijela, upravitelja infrastrukture čime se dodatno onemogućava diskriminacija upravitelja infrastrukture prema željezničkim prijevoznicima. Nadalje, novim člankom dodaje se mogućnost agenciji da u slučaju postojanja upravnog spora onemogući nastavak eventualnih neželjenih posljedica na željezničkom tržištu bez odugovlačenja rješenja spora pred sudom poduzimanjem odgovarajućih mjera. Isto tako, propisana je obaveza agencije na javno objavljivanje svih pojedinačnih akata, rješenja čime je izvršeno dodatno usklađivanje s odredbama sekundarnih i pravnih propisa Europske unije. Člankom 3. propisuje se obaveza javnog objavljivanja odluke agencije povodom prigovora nezadovoljnih subjekata na tržištu željezničkih usluga. Ovom odredbom preciznije se definira odnos suradnje i razmjene agencije s ... [[Govornik se ne razumije.]] drugih država te vrši dodatno usklađivanje pojmova s pojmovima koji se koriste u direktivi Europske unije. U ostalim člancima preciznije se definiraju i pojmovi u odnosu na prijašnji tekst zakona, regulira se pitanje obavljanja posla upravnog vijeća u slučaju spriječenosti i odsutnosti predsjednika upravnog vijeća te se detaljnije uređuju materijalna prava predsjednika i članova upravnog vijeća agencije ovisno da li dužnost u upravnom vijeću obavlja kao jedino zanimanje ili povremeno. Također, propisuje se obaveza predsjednika i članova upravnog vijeća i zaposlenika agencije na čuvanje poslovne tajne. Ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga preciznije definira određena područja prijašnjeg zakona te smatram da predloženi tekst zakona treba prihvatiti. Hvala lijepa.
Hvala. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. 21. Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 357., predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo kojega je predlagatelj prihvatio u tijeku rasprave pa se o njemu ne glasuje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj Konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 102 glasa za, 2 suzdržana, ništa protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, zastupnice i zastupnici. Prijedlog Izmjena i dopuna zakona o željeznici koji predlaže Vlada Republike Hrvatske mijenja se osnovni Zakon o željeznici koji je usvojen 2003. godine a stupio je na snagu 1. siječnja 2006. godine. Zakonom o željeznici učinjeni su prvi pomaci u otvaranju i liberalizaciji tržišta željezničkih usluga ali i usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Nakon stupanja na snagu Zakona o željeznici 2006. godine, načinjen je i jedan veći niz usklađivanja organizacijske strukture željeznicama sa smjernicama Europske unije. Do izmjena i dopuna ovoga zakona došlo je sukladno predpristupnim aktivnostima Republike Hrvatske u dijelu poglavlja 14. Prometna politika gdje se zajedno sa sugestijama predstavnika Europske komisije došlo do ovog zakonskog rješenja. Ovaj tekst predstavlja daljnji pomak u procesu prilagodbe rođenja željeznice a njegovim donošenjem redefinirati će se i dodatno uskladiti odredbe važećeg zakona sa sekundarnim propisima Europske unije. Prije svega dati će se veća neovisnost upravitelju infrastrukture i njegovim osnovnim funkcijama, pristupu infrastrukturi i naplati trase koja je obavljena na tržištu od ostalih željezničkih prijevoznika i prijevozničkih djelatnosti. Time će se doprinijeti otvorenijem i nediskriminirajućem pristupu tržištu željezničkim usluga, već će se omogućiti pristup stranim željezničkim operaterima na mrežu infrastrukture Republike Hrvatske no tek po ulasku Hrvatske u Europsku uniju. Moram napomenuti da je Republika Hrvatska u procesu pretpristupnih pregovora istakla pregovaračko svoje, pregovaračko stajalište gdje traži da se do 2012. godine ne liberalizira u potpunosti prijevoz teretnih, obavljanje teretnog prijevoza na mreži infrastrukture. Ovim izmjenama i dopunama zakona dodatno će se Zakon o željeznici uskladiti sa odredbama Zakona o koncesijama koji je stupio na snagu u siječnju 2009. godine te će se detaljnije urediti pitanje usluga od općeg gospodarskog interesa, dakle putničkog prijevoza i uskladit će se sa odgovarajućim odredbama i propisima koji reguliraju područje i pitanje državnih potpora. Na kraju, ovim zakonom će se u cilju olakšavanja primjene i jednoobraznosti uskladiti određeni pojmovi propisani Zakonom o željeznici sa pojmovima propisanim u Zakonu o sigurnosti u željezničkom prometu. Također, prihvaćaju se amandmani koje je na ovaj tekst prijedloga izmjena i dopuna zakona podnio saborski Odbor za zakonodavstvo.
Hvala. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će se izmjene i dopune Zakona o željeznici. I ovim prijedlogom zakona usklađuje se zakonodavstvo sa zakonodavstvom Europske unije, ali isto, s obzirom da je donijet novi Zakon o koncesijama i u tom dijelu ovaj prijedlog zakona trebalo je izvršiti usklađivanja sa odredbama Zakona o koncesijama. Važećim Zakonom o željeznici od 1. siječnja 2006. godine zapravo je otpočelo usklađivanje postojećeg zakonodavnog okvira s onim u Europskoj uniji te usklađivanje organizacijske strukture željeznice sa smjernicama Europske unije kojim se željeznički promet nastoji učiniti sposobnim za brže i efikasnije udovoljavanje zahtjevima europskog tržišta na području željeznica. Mi smo u Hrvatskom saboru usvojili temeljni dokument, a to je Nacionalni program željezničke infrastrukture za razdoblje 2008.-2012. godine koji određuje prioritete razvoja, izgradnje, modernizacije, obnove i funkcionalnosti željezničkog sustava. Već tu se uključuju temeljne postavke Strategije prometnog razvitka Republike Hrvatske gdje se uvažava proces usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa regulativom Europske unije, također i u međunarodnom čija je potpisnica Republika Hrvatska te razvojne planove transeuropske željezničke mreže na ovom području. Dakle, ne treba dvojiti koliko je strateški važan razvitak željezničke infrastrukture za Republiku Hrvatsku. Strategija razvitka željezničkog prometa temelji se na potrebi zadovoljavanja svekolikih prometnih zahtjeva pomorskoj orijentaciji. Evo i sada imamo Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt obnove riječkog prometnog pravca što dakako držimo da je iznimno važno. Isto tako, važna je Strategija prostornog razvitka Republike Hrvatske kao i opredjeljenje o uključivanju u europske integracije. Predpristupne pregovore koje vodi Republika Hrvatska za ulazak u punopravno članstvo da bi se zatvorilo poglavlje 14, prema sugestijama predstavnika Europske komisije, potrebno je redefinirati neke od već ranije ugrađenih pravnih instituta te izvršiti dodatna usklađivanja odredbi s odredbama pravnih propisa Europske unije. Europska unija posvećuje veliku pozornost izgradnji i učinkovitosti tehnološki vrlo razvijene željezničke infrastrukture koja će se sastoji od transeuropske mreže željezničkih pruga za velike brzine i transeuropske mreže konvencionalnih pruga. Željezničke pruge koje pripadaju navedenoj željezničkoj mreži morat će se graditi i modernizirati na način da udovoljavaju u europskim tehničko-tehnološkim normama i propisima. Hrvatski prometni prostor već je uključen u mrežu paneuropskih koridora. 10 paneuropski koridor Salzburg-Solun, 5b i 5c Budimpešta-Rijeka i Budimpešta-Ploče, kao i 7. paneuropski koridor Rijeka-Dunav koji ima veliko značenje za razvoj željezničkog prometa u Republici Hrvatskoj. Glavni cilj transformacije željezničkog prometa u Europskoj uniji je osposobljavanje željeznica za ravnopravno i konkurentno sudjelovanje na cjelovitom europskom tržištu, ali isto tako cilj razvitka željezničke infrastrukture u Republici Hrvatskoj mora biti u funkciji održivog razvoja zemlje te njezinog uključivanja u zajedničko tržište Europske unije. Iz ovog proizlaze prioriteti u izgradnji i obnovi željezničke infrastrukture. S obzirom na vrijeme u kojem živimo, recesiju i sve druge probleme treba ulagati tamo i najprije tamo gdje će efekti biti najveći. Ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o željeznici nam donosi neovisnost osnovnih funkcija upravitelja infrastrukture od željezničkih prijevozničkih djelatnosti ugradnjom odgovarajućih odredbi, jer upravitelj infrastrukture kada bi bio i davatelj usluga prijevoza što neki traže ne samo da bi smo odstupili od prijedloga i sugestija Vijeća Europe, to bi bio i sukob interesa. Ugradnjom direktive Europske unije reguliramo raspodjelu kapaciteta željezničke infrastrukture i nametanje pristojbi za uporabu iste, usklađivanje pojmova upotrijebljenih u Zakonu o sigurnosti željezničkog prometa, usklađivanje instituta davanja koncesije sa Zakonom o koncesijama, usklađivanje odredbe zakona sa Zakonom o zaštiti tržišnog i odluke o objavljivanju pravila i potpori u prometu koja se odnosi na usluge od općeg gospodarskog interesa u željezničkom prometu. Da bi se osigurao nastavak procesa usklađivanja željezničkog sustava sa propisima Europske unije, a time i zatvaranje poglavlja 14 u predpristupnim pregovorima za ulazak u punopravno članstvo kao i osiguravanje uvjeta domaćem željezničkom sustavu za ravnopravno i konkurentno sudjelovanje na tržištu željezničkih usluga u Europskoj uniji, klub HDZ-a će podržati donošenje ovog zakona po hitnom postupku.
Hvala. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Na početku odmah da kažem da će Klub zastupnika SDP-a podržati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o željeznici kojim kao što je već i državni tajnik rekao se usklađuju u stvari sa i postojeći zakon i nadopunjuje sa situacijom kakva se očekuje da treba biti s obzirom da Hrvatska ulazi i ući će u narednim godinama u Europsku uniju. I normalno da moramo svoje zakonodavstvo i u ovom području tu prilagoditi. Ono što želimo isto tako jasno reći, pored toga da ćemo podržati zakon je da nismo zadovoljni kako se situacija odvija u Hrvatskim željeznicama i da nismo zadovoljni kako se aktualna vlast odnosi prema Hrvatskim željeznicama. Smatramo da Hrvatske željeznice i infrastruktura koja se u okviru Hrvatskih željeznica razvija se ne razvija dovoljno dobro, dovoljno brzo i da nema dovoljno investicija u te željeznice kako bi one sutra bile što konkurentnije na europskom tržištu. Ono što je vrlo bitno, a što je državni tajnik rekao ovim zakonom i od naredne godine se dopušta pristup stranim operaterima na naše područje, na područje Hrvatskih željeznica. I ono zbog čega smo mi jako zabrinuti smatramo da prilagođavanju toj situaciji Hrvatske željeznice ne pristupaju dovoljno ozbiljno i da Hrvatske željeznice rekao bih to tako slikovito unazad, u rikverc. Smatramo da tržište i s obzirom da će od sljedeće godine Hrvatske željeznice izgubiti monopol na pruge. Znači, rekli smo otprilike 33% željezničkog prometa iduće godine će morati ponuditi tržištu i smatramo da će Hrvatske željeznice u tom smislu biti nekonkurentne. Stranci će vrlo vjerojatno i već smo vidjeli ove godine prilikom dolaska i promotivne vožnje austrijskih željeznica od Zagreba do Vinkovaca biti zainteresirani za taj dio pruge pogotovo Zagreb Vinkovci i od mađarske granice do Rijeke. I smatramo da će vrlo vjerojatno time doprinijeti da nekonkuretniji, pogotovo HŽ Cargo odnosno specijalizirana tvrtka Hrvatskih željeznica za prijevoz roba biti u problemu i da je pitanje uopće kako će 2500 zaposlenih u HŽ Cargu i zadržati svoja radna mjesta. Mislimo da će situacija na tom području biti dobra ukoliko stranci dođu i onda od Hrvatskih željeznica otkupe tvrtku kako bi na kraju krajeva bili konkurentni. Ono što posebno treba naglasiti nema ulaganja u infrastrukturu i Odbor za promet, pomorstvo i veze je tražio izvješće. Kolega Rebić je spomenuo ovaj program koji smo donijeli do 2012. godine ne ide po planu kako smo ga planirali. Nema dovoljno ulaganja i traži se od ministarstva da nam da informaciju kako misle ostvariti ono što je ovaj Sabor tim programom zacrtao. Ali nema ulaganja niti u vagone i naš prosjek, prosječna starost naših vagona je 32 godine i bez dodatnih ulaganja i daljnjih ulaganja u te kapacitete nećemo biti konkurentni prema strancima koji će ući na naše tržište. Ali čega ima? Nema ulaganja rekli smo, ali ima netransparentnog i nenamjenskog trošenja novca u Hrvatskoj željeznici. Gospodine predsjedniče, možete malo samo zvonce.
Nije neka galama. Čuje se sve.
Malo je.
Malo je, ali to je uobičajeni demokratski saborski žamor.
Dobro. Znači nema ulaganja u infrastrukturu, ali ima netransparentnog trošenja novca. I Državna revizija je utvrdila da u Hrvatskim željeznicama od subvencija koje su ostvarene u 2007. godini čak polovica od milijardu i 300 milijuna kuna se troši ne na ulaganje u infrastrukturu što bi jedino po Zakonu o željeznicama trebalo biti, nego se troši transparentno na pokriće gubitaka koje te željeznice ostvaruju. I to je drugi veliki problem na kojem nam zamjera kako Svjetska banka, ali tako će i Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja tu morati reagirati, jer to je nešto što je nedozvoljeno po europskim pravilima ponašanja. Isto tako, nema kažem ulaganja ali ima sumnje na kriminal. Evo, nedugo prije nekoliko mjeseci smo imali sumnju da je bivši direktor Hrvatskih željeznica dogovarao sa srpskim direktorom željeznica da se plati jedna usluga za 3 milijuna eura, da imamo primjer od prije isto tako godinu dana da je tvrtka, odnosno odgovorna osoba za međunarodni prijevoz na neki način uplata 10 i više milijuna eura u proteklom razdoblju oštetila Hrvatske željeznice i na taj način preko off shore prodala, pronevjerila veliki novac. I kada vidite da se takva situacija netransparentnosti i ne kontrole u Hrvatskim željeznicama odvija dešava se i to da čak evo i benzin svakodnevno nestaje, da se krade i na sitno. Ono što mi smatramo da se hrvatska Vlada mora postaviti ozbiljnije kako i prema ulaganju u infrastrukturu željezničku, tako i prema restrukturiranju firmi i stvaranju efikasnosti unutar holdinga HŽ-a i svih tvrtki kćeri koje unutar holdinga posluju. Apsolutno Hrvatske željeznice su u ovom trenutku postale mjesto gdje je najlakše zbrinuti politički određeni krug ljudi, ali na žalost nakon šta bivši direktor imali smo nekoliko smjena u zadnjih par godina ode cijela struktura ostaje. Da li tvrtka koja ostvaruje ili dio tih tvrtki unutar holdinga koji ostvaruju gubitak zaslužuju da imaju otprilike sada u HŽ-u oko 4 stotina menadžera svi sa primanjima 15, 20, 25000 kuna. Da li se Hrvatske željeznice sada koriste da bi se zadovoljio određeni krug stranačkih prijatelja ili da se na neki način Hrvatske željeznice postave efikasnije i pripreme za razdoblje koje će doći pred njih. Mi smatramo da ne i zato je Odbor za promet, pomorstvo i veze i zatražio isto tako od resornog ministarstva i od Hrvatskih željeznica da se vidi kako teče prilagodba i restrukturiranje tih firmi, da li su one dovoljno efikasne i spremne za tržišnu utakmicu kao što bi to trebalo biti. I na kraju samo da slikovito kažem kakvo je stavnje danas u hrvatskim željeznicama. Znači, hrvatske željeznice imaju 2976 kilometara pruga i prosječna vožnja i brzina kojom se vlakovi kreću na hrvatskim željeznicama iznosi 50-60 kilometara. Ima čak mjesta gdje se vozi i 20-ak kilometara. Govorimo o 21. stoljeću. Samo 122 kilometra hrvatskih željeznica su sposobne podnijeti brzinu od 140 kilometara koji je neki standard koji vrijedi na europskim željeznicama. Jedan podatak koji me fascinirao, po redu vožnje od Vinkovaca do Zagreba putujete između 3 i 3,5 sata. '90. godine po istom tom voznom redu ste putovali 2,5 sata. Pa zar je moguće da ovih 20 godina hrvatske samostalnosti nismo uspjeli, ne skratiti vrijeme puta, nego smo ga čak uspjeli za pola sata i povećati. S druge strane, taj put kao što smo rekli, pošto ćemo biti na tržištu cargo, odnosno prijevoza roba traje od Zagreba do Vinkovaca 5,5 sati. Komparacije radi, austrijske željeznice sada rade promotivnu turu za taj isti cargo put od Ljubljane do Istanbula koji će trajati 37 sati. Znači tu se vidi već komparacija koliko smo mi nespremni za tu utakmicu. I sad na kraju, naravno, rekao sam podržati ćemo ovaj zakon zbog toga što smatramo da je on nužan zbog toga jer se pridružujemo na neki način i u ovom području Europi, ali ozbiljno apeliramo i tražimo od hrvatske Vlade i odgovornih ljudi u hrvatskoj Vladi i u Hrvatskim željeznicama da se ozbiljno poradi na tom pitanju jer sljedeća godina kao i ova biti će borba za svako radno mjesto i ne možemo dopustiti da zbog neefikasnosti hrvatske Vlade, resornog ministarstva 2,5 tisuće ljudi u HŽ Cargu ostane bez posla jer njihovi menadžeri i njihovi vlasnici nisu sposobni osigurati da budu konkurentni na tržištu prijevoza roba. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HNS-a, gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Zakon o željeznici kojeg je donio Hrvatski sabor 2003. na svojoj 34. izvanrednoj sjednici, a koji se počeo primjenjivati 1. siječnja 2006. godine, učinjeni su dakle tim zakonom prvi koraci na putu usklađivanja postojećeg zakonodavnog i institucionalnog okvira s onim u Europskoj uniji te usklađivanje organizacijske strukture željeznica sa smjernicama Europske unije, a kojem se željeznički promet nastoji učiniti sposobnim za brže i efikasnije udovoljavanje zahtjevima europskog tržišta u području željeznica. Ja ću isto tako na početku odmah reći da će zastupnici kluba HNS-a podržati izmjene i dopune ovog zakona, ali podcrtavam, kao što je podcrtao i moj prethodnik, problem je u primjeni ovog zakona i mnogih zakona koji se vežu na ovu problematiku. Dopustite da se osvrnem sa nekoliko riječi na mišljenje Svjetske banke. Ova naša država donijela je 1999. Strategiju prometnog razvitka u kojoj se zacrtalo da će 40% investicija ići u cestovni, po 25% u željeznički i pomorski, a ostalo u zračni promet i nove tehnologije. Nakon 10 godina dakle, danas 2009. imamo to da gotovo sve ide u izgradnju autocesta i subvencije Hrvatskim željeznicama, a to nije razvoj željezničkog prometa. No, budući je premijer Ivo Sanader s gradilišta Pelješkog mosta poručio kako Vlada ne misli prestati s investicijama u cestogradnju jer to ima pozitivne učinke na bruto društveni proizvod, zaposlenost i porezne prihode, čini se da svijest o zaokretu nije sazrjela na mjestima gdje se odlučuje o ovom pitanju. I u samim investicijama u cestogradnji griješimo po mom sudu jer razvijamo samo autoceste, a ne gradski i prigradski promet. I dopustite da sa nekoliko riječi spomenem situaciju u mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji. Situacija kao i u mnogim drugim županijama nije blistava, nije dobra. Ja bih samo podsjetila Vladu i resorno ministarstvo na situaciju koja je bila 2006. godine. Naime, tada su predstavnici Hrvatskih željeznica bili u našem Zaboku. Riječ je o gospodinu Marijanu Klariću i izvršnom direktoru tada Zdenku Biliću koji su sa predstavnicima zabočke vlasti razgovarali o gradskom kolodvoru i današnjoj Kolodvorskoj ulici. I tada je bilo rečeno da će prva faza modernizacije pruge Zaprešić-Zabok podrazumijevati rekonstrukciju za brzinu od 120 kilometara na sat. To znači da će na nekim određenim dijelovima biti napravljene manje korekcije. Tada se reklo da one nisu velike, ali na nekim dijelovima idu van željezničkog pojasa pa će trebati napraviti izvlaštenja, odnosno riješiti imovinsko-pravne odnose. Također, rekonstruirat će se oni kolodvori koji su na toj pruzi kao što su Novi Dvori, Luka i Veliko Trgovišće te sva stajališta. Za kolodvor Zabok planiralo se tada posebna rekonstrukcija i kazalo se da će se raditi pothodnik. Reklo se da će se raditi otočni peroni duljine 250 metara i dva bočna perona po 80 metara. Gospodin Zdenko Bilić rekao je tada da modernizacija pruge Zaprešić-Zabok podrazumijeva i njezinu elektrifikaciju kao i izgradnju dva kolosijeka na cijeloj trasi. Gospodin Bilić je tada rekao da će se raditi etapno. I da se te 2006. rade i izrađuju projekti. Rečeno je elektrifikacija pruge do Zaboka u prvoj će fazi obuhvatiti samo jedan kolosijek, a tek kasnije će biti izgrađena dvokolosiječna pruga. Naime, procjene su pokazale da je jedan kolosijek dovoljan za trenutnu gustoću prometa, odnosno broj vlakova, rekao je tada gospodin Bilić, te izgradnju i elektrifikaciju i izgradnju drugog kolosijeka najavio za negdje 2010. Nije daleko i ja se toplo nadam da ćemo to dočekati. No, rečeno je pomalo obeshrabrujuća činjenica je da HŽ niti za prvu fazu modernizacije, još nema konkretnijih datuma, ali gospodin Bilić je vjerovao da bi rekonstrukcija Zabočkog kolodvora mogla početi na proljeće iduće godine, dakle 2007. a danas je 2009. Rečeno je tada imamo idejno rješenje, radi se Studija o utjecaju na okoliš i investicijske studije. Kada napravimo stručnu podjelu, a to znači da idejno rješenje moramo naklopiti na katastarski plan, te izraditi studije da ga prihvate nadležni uredi, tada se glavni projekt može relativno brzo napraviti za sam Zabočki kolodvor, rekao je gospodin Bilić, te dodao da će cjelokupna rekonstrukcija spomenute pruge i kolodvora koštati nešto manje od 400 milijuna kuna, te da bi mogla biti gotova kroz godinu, dvije naravno ako država odobri ta sredstva. Godina, dvije je prošla, malo ili gotovo ništa. Tada se spomenulo i ja ću ovdje ponoviti, da se u okviru nacionalnog programa izgradnje željezničke infrastrukture, tvrdili su tada predstavnici HŽ-a, Zagorje imati vrlo važnu ulogu. Doduše riječ je o planovima čija se realizacija najavljuje do futurističke 2030. godine. No, ako se ostvare od Zagreba će se preko Zaboka i Krapine vlakom moći otputovati sve do prekrasnog Beča. Pruga Zagreb-Beč podrazumijevat će između ostalog elektrifikaciju pruge do Krapine, ali i bušenje tunela kroz Strahinčica do Novog Golubovca. Živi bili, pa vidjeli. Hvala vam lijepa gospodo.
Hvala. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Odlučivat će se kada se steknu uvjeti. 22. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o željeznici, hitni je postupak bio, P.Z.E. br. 363. predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo koji je u tijeku rasprave prihvaćen pa se o njemu ne glasuje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o željeznici. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 100 glasova za, 1 glas suzdržan, ništa protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. A Odbor za pomorstvo, promet i veze predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: "Vlada Republike Hrvatske izvješćuje Hrvatski sabor o programu modernizacije ulaganja u željezničku infrastrukturu te modernizaciju i prilagodbu HŽ Cargo, HŽ putnički promet i HŽ vuča vlakova." Želi li predstavnik Vlade se očitovati o ovom prijedlogu zaključka? Gospodin Branimir Jerneić, državni tajnik. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsjedniče Sabora. Uvaženi zastupnici. Smatramo da nema potrebe donositi ovakav zaključak, jer je člankom 29. stavkom 4. Zakona o željeznici jasno propisan način izvješćivanja o programima građenja, održavanja, modernizacije i osuvremenjivanja Hrvatskoga sabora od strane Vlade Republike Hrvatske.
Dajem na glasovanje prijedlog zaključka Odbora za pomorstvo, promet i veze kojeg Vlada, kao što smo čuli, ne prihvaća. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj zaključak odbora nije prihvaćen jer je za njega glasovalo 35 zastupnika, ništa suzdržani i 67 protiv. Prelazimo na - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 358 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i veze. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelje dodatno obrazložiti? Da. Državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture gospodin Branimir Jerneić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog izmjene i dopune Zakona o žičarama za prijevoz osoba, zakona koji je usvoji ovaj dom Sabora 13. srpnja 2007. godine i stupio je na snagu u kolovozu 2007. godine. Osnovnim zakonom poglavito smo su se uskladili s direktivom novog pristupa broj 9 iz 2000. godine Europske komisije, te smo Zakonom o žičarama bitno uredili bitne zahtjeve za projektiranje, proizvodnju, konstrukciju i građenje i rad žičara, sigurnost u prijevozu putnika, stjecanja prava građenja određenih vrsta žičara i uredili područje koncesije. Kako je ovaj dom Sabora usvojio Zakon o koncesijama koji je stupio na snagu u siječnju 2009. godine, Vlada Republike Hrvatske donijela je zaključak kojim je obavezala ministarstva nositelja zakonskih prijedloga da usklade svoje zakone sa odredbama Zakona o koncesijama što se poglavito i radi ovim izmjenama i dopunama. Dakle, izmjene i dopune Zakona o žičarama za prijevoz osoba odnose se na glavu 6 koncesije i to na članke 51. do 62. Rasprava je provedena kroz saborske odbore, nije bilo primjedbi i donošenjem ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona za žičare za prijevoz osoba, temeljna je pretpostavka za stjecanje pravne usklađenosti i provedivosti sustava davanja koncesija u području žičara.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i veze. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Bit ću jako kratka. Čuli smo uvodno izlaganje. Ja ću ovdje samo reći da će zastupnici Kluba HNS-a podržati ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o žičarama. Radi se o glavi 6, radi se o koncesijama. Evo gospodin nam je rekao o čemu je riječ. Neću dužiti, neću vam oduzimati vrijeme. Podržat ćemo ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Gospodin zastupnik Krešimi Gulić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo ja ću isto biti kratak, reći ću samo da polazeći od toga da posebni zakoni moraju biti usklađeni sa općima zakonima, ocijenjeno je da važeći Zakon o žičarama za prijevoz osoba nije usklađen sa krovnim Zakonom o koncesijama. Stoga je danas pred nama Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona za prijevoz osoba. U tom prijedlogu zakona usklađuju se ponovi ovlaštenog tijela i akata o kojim se odlučuje o dodjeli koncesija za odredbama općeg zakona kojim se određuje koncesija. Propisuje se da Hrvatski sabor ili Vlada Republike Hrvatske utvrđuje kada je građenje žičare ili upravljanje postojećih žičara koji uključuje pravo gospodarsko korištenje žičare, na nekom području od interesa za Republiku Hrvatsku, te se u tom slučaju smatra da je utvrđen interes Republike Hrvatske za postupno ili nepotpuno izvlaštenje nekretnina iz postojećih žičara koje nisu u vlasništvu Republike Hrvatske. Isto tako se propisuje za vrijeme na koje se daje koncesija za pravo građenja uspinjača, visećih žičara i fiksne vučnice te pravo upravljanja koje uključuje pravo gospodarskog korištenja uspinjače, visećih žičara i fiksne vučnice. Prijedlogom zakona uređuje se postupak prijenosa koncesije na drugu osobu tijekom koncesijskog razdoblja te se propisuju uvjeti pod kojima koncesionar može tijekom koncesijskog razdoblja obavljanje određenih radova u izgradnji žičare ili upravljanje pojedinim visećim žičarama ili vučnicom predugovorom povjeriti domaćoj ili stranoj pravnoj fizičkoj osobi. Isto tako, prijedlogom zakona utvrđuju se postupci kojima se provode ako se za vrijeme trajanja ugovora o koncesiji javi potreba za izvođenjem radova čije izvođenje ne predstavlja promjenu bitnih zahtjeva u odnosu na uvjete u skladu sa kojima je izgrađena pojedina postojeća žičara odnosno ako se za vrijeme trajanja ugovora o koncesiji javi potreba za izvođenjem radova čije vođenje predstavlja bitnu promjenu u odnosu na uvjete s kojima je pojedina žičara izgrađena. Zbog ovog svega prethodnog navedenog podržat ću Prijedlog izmjena i dopuni Zakona o žičarama. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba, bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 358, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj zakon je prihvaćen sa 98 glasova za, ništa protiv, ništa suzdržano.
Idemo na slijedeću točku. - Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenja kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2008. godinu, s Izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2008. godinu Podnositelj je Vlada Republike Hrvatske. Vlada je podnijela ovo izvješće na temelju članka 8. i članka 120. Zakona o obrani. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za obranu i Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja državni tajnik u Ministarstvu obrane Pjer Šimonović će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Izvješće za 2008. godinu odnosi se na razdoblje koje nosi obilježja od iznimnog značenja za razvoj obrambenog sustava. Obuhvaća razdoblje od dobivanja pozivnica za članstvo do prijema u savez u travnju ove godine. U izvješću je prikazano stanje obrambenog sustava, dostignuti stupanj spremnosti i upravljački procesi u glavnim područjima njegovog djelovanja. U prvom dijelu govori se o općem strateškom kontekstu odnosno o sigurnosnom okružju te aktualnim prijetnjama i rizicima kao i o interesima i ciljevima Republike Hrvatske i sredstvima njihove zaštite. Drugi dio bavi se stanjem obrambenog sustava od konceptualne i pravne uređenosti preko glavnog procesa na području obrambene politike i planiranja do spremnosti obrambenog sustava. Treći dio izvješća dame i gospodo detaljno raščlanjuje upravljačke procese u glavnim područjima obrambenog sustava. A četvrti dio se bavi društvenom pozicijom obrambenog sustava. U petom i šestom dijelu sistematizirana su glavna postignuća u 2008. godini odnosno naznačeni glavni smjerovi razvoja u idućem razdoblju. Izvješće odgovara na tri temeljna pitanja, kako upravljamo obrambenim resursima i sustavom, na koji način se koristimo resursima i koje smo sposobnosti pritom razvili odnosno i dalje razvijamo. Analiza sigurnosnog okruženja Republike Hrvatske ukazuje na malu vjerojatnost konvencionalnog prijetnji ali istodobno povećane rizike od organiziranog kriminala, širenja oružja za masovno uništavanje međunarodnog terorizma te ostalih nekonvencionalnih prijetnji. U takvim okolnostima odvija se nastavak reforme obrambenog sustava odnosno prilagodba i razvoj sposobnosti obrambenog sustava sukladno potrebama Republike Hrvatske, nacionalnim potrebama te našem članstvu u NATO savezu. Intenzivni reformski procesi koji su se odvijali tijekom 2008. bili su usmjereni na povećanje operativnih sposobnosti Hrvatskih oružanih snaga, poboljšanje obrambenog upravljačkog procesa te prilagodbe koje omogućavaju uključivanje u NATO savez te razvoj kvalitetnog osoblja. Obuka je u 2008. bila usredotočena na dostizanje interoperabilnosti s NATO-om kroz dostizanje i održavanje spremnosti pojedinaca i postrojbi deklariranih za NATO vođene operacije i vježbe te na razvoju sposobnosti za pružanje pomoći civilnim institucijama i stanovništvu u slučaju prirodnih ili ekoloških nesreća odnosno katastrofa. Ovdje naravno uključujemo i ostale vrste potpore civilnim institucijama kao što su traganje i spašavanje te medicinska evakuacija, te protupožarna sezona. Obučenost i osposobljenost za pružanje pomoći civilnim institucijama i stanovništvu dokazana je angažiranjem oružanih snaga u protupožarnim aktivnostima. Nastavljeno je pružanje potpore i aktivno sudjelovanje u nastojanju Međunarodne zajednica na jačanju međunarodnog mira i stabilnosti kao trajno opredjeljenje hrvatske sigurnosne obrambene politike. Povećan je doprinos UN-ovim mirovnim operacijama u kojima sudjeluju naši pripadnici. Od 2008. Republika Hrvatska po prvi put sudjeluje u mirovnoj operaciji UN s vojnom postrojbom, satnijom u operaciji ANDOF na Golanskoj visoravni. Osim toga, Republika Hrvatska je prvi put bila uključena u vojnu operaciju Europske unije u Republici Čadu i Srednjoafričkoj Republici. Broj angažiranih pripadnika u Mirovnoj operaciji "ISAF" u Afganistanu povećan je na 277 pripadnika. U međuvremenu je tijekom ove godine u ožujku ova operacija u Čadu od snage Europske unije prebačena na Ujedinjene narode s time da smo mi nastavili sudjelovali sa još jednom postrojbom u još jednom šestomjesečnom mandatu. Politika upravljanja osobljem temelji se na četiri glavna programska područja, pribavljanje osoblja, profesionalni razvoj, personalna potpora te tranzicija i izdvajanje osoblja. Temeljna zadaća sustava je upravljanje osobljem i zadovoljavanje potreba vojne organizacije za kvalitetnim osobljem uz istodobno pružanje primjerne potpore svakom pripadniku. Konceptom jedinstvenog upravljanja osoblja utvrđena su načela i temeljni postupci u svim programskim područjima upravljanja ljudskim resursima. Glavni razvojni ciljevi u području upravlja ljudskim resursima su uspostava jedinstvenog sustava upravljanja osobljem, dostizanje potpune profesionalizacije osoblja, ciljane brojčane veličine i strukture. Program pribavljanja osoblja kao stalni proces privlačenja, odabira i prijema kojim se osigurava popuna ustrojbenih mjesta najboljim kandidatima provodi se u skladu s dugoročnim planovima i potrebama obrambenog sustava. Profesionalnim razvojem vojni sustav omogućuje pojedincu dostizanje, održavanje i razvoj sposobnosti, znanja i vještina potrebnih za uspješno obnašanje dodijeljenih dužnosti. Provodi se rastućom i slijednom vojnom i funkcionalnom izobrazbom, dodjelom raznovrsnih dužnosti, samo razvojem te napredovanjem u službi i promicanjem u činu. Projekt "Kadet" kao model civilnog vojnog školovanja kojim se školuju kandidati za časnike za potrebe borbenih rodova i rodova borbene potpore svih triju grana oružanih snaga predstavlja primarni oblik školovanja stipendiranja za karijerne časnike. Postignuta su značajna poboljšanja u pribavljanju kadeta proširenjem ponude kadetima, kvalitetnijom pripremom djelatnika za promidžbu kroz interne tečajeve za provoditelje promidžbe, kvalitetnijom promidžbom u medijima što je rezultiralo povećanim interesom kandidata za ovaj program i za službu u oružanim snagama. Personalna potpora usmjerena je na vrednovanje rada i zadovoljavanje potreba pojedinca a obuhvaća područje plaća i ostalih materijalnih naknada stambenog zbrinjavanja, zdravstvene skrbi, skrbi o obitelji, psihološke potpore, odmora, dopusta i slobodnog vremena, vrednovanje doprinosa i zasluga dodirom odlikovanja i priznanja te pripreme za završetak vojne karijere te pripremama za drugu karijeru. Svrha personalne potpore je podizanje ukupne kvalitete življenja pojedinca koja izravno utječe na uspješno pribavljanje, izdržavanje kvalitetnog osoblja, te potiče profesionalni razvoj svih kategorija osoblja. U 2008. godini donesena je uredba o vrijednosti koeficijenata osobnog čina za izračun plaće djelatne vojne osobe te novi pravilnik o dodatku na plaću i načinu isplate plaće djelatnim vojnim osobama. Donesena je odluka o visini otpremnina za državne službenike i namještenike Ministarstva obrane i oružanih snaga kojima služba prestane zbog preustroja ili smanjenja osoblja. Nastavljeno je plansko izdvajanje uglavnom starijeg osoblja koje stiče uvjete za umirovljenje, vojnog osoblja čija zdravstvena sposobnost ne zadovoljava kriterije djelatne vojne službe, te civilnog i vojnog osoblja neodgovarajuće stručne spreme. Izdvajanje osoblja praćeno je odgovarajućim aktivnostima u sklopu programa tranzicije i zbrinjavanja izdvojenog osoblja koji je obuhvaćen programom potpore. U 2008. stvoreni su uvjeti za upućivanje kandidata na dragovoljno služenje vojnog roka i upućen je prvi naraštaj dragovoljnih ročnika na dragovoljno služenje vojnog roka. Tijekom 2008. povećana su ulaganja u opremanje i modernizaciju Oružanih snaga, sukladno dinamici određenoj dugoročnim planom razvoja Oružanih snaga i raspoloživim financijskim sredstvima. Ugovoren je i nabavljen dio potrebne osobne zaštitne i borbene opreme i naoružanja jurišne puške, borbena oklopna vozila pješaštva, nebojna motorna vozila namijenjena za popunu postrojbi u operacijama. Nabavljene su dvije raketne topovnjače klase helsinki a čije će uvođenje u potpunu uporabnu upotrebu biti završeno ove godine nakon završetka … [[Govornik se ne razumije.]] i prilagodbe na uvjete u Jadranskom moru. U sustavu Oružanih snaga uvedeni su zrakoplovi za početnu obuku pilota tipa zlin, heliKopteri MI17AŠ ukupno 10 komada nabavljenih od kliničkog duga od Ruske federacije, protupožarni avioni … [[Govornik se ne razumije.]] AT802 pet komada a uspostavljen je i radarski sustav … [[Govornik se ne razumije.]] 117, te je ugovorena nabava dva protupožarna aviona tipa kanader CL 415. Financiranje obrambenog sustava slijedilo je parametre postavljene dugoročnim planom razvoja koji su usklađeni sa … [[Govornik se ne razumije.]] stopom rasta bruto nacionalnog proizvoda i okvirom raspodjele državnog proračuna za 2008. Obrambeni proračun za 2008. izrađen je u skladu sa ciljevima iz dugoročnog plana razvoja, … [[Govornik se ne razumije.]] o kretanju brojnog stanja Oružanih snaga, sudjelovanju pripadnika u međunarodnim mirovnim operacijama, usvojenim međunarodnim obvezama, planovima obuke i izobrazbe te opremanja i modernizacije Oružanih snaga. Struktura proračuna i dalje će se postupno mijenjati prema zacrtanim projekcijama u dugoročnom planu razvoja Oružanih snaga u korist opremanja i modernizacije te operativnih troškova u uvjetima financijskih restrikcija pažljivo će se obavljati priorizacija svih razvojnih ciljeva te će se prednosti davati razvojnim projektima koji najizravnije doprinose postizanju obrambenih sposobnosti. Uvođenje nove opreme, usvajanje i primjena … [[Govornik se ne razumije.]] dokumenata, intenzivno sudjelovanje u obučnim i vježbovnim aktivnostima pripadnika Oružanih snaga sa pripadnicima Oružanih snaga zemalja NATO-a te uspješno sudjelovanje u međunarodnim mirovnim operacijama potvrdilo je napredak Republike Hrvatske u procesu transformacije Oružanih snaga i dostizanje kriterija za punopravno članstvo u NATO-u. Provedene procjene, dostignuća Republike Hrvatske u procesima MAP i PARP potvrdile su spremnost Republike Hrvatske za punopravno članstvo u NATO-u što je sve rezultiralo prijemom Republike Hrvatske u NATO savez u travnju ove godine. Središnja državna tijela kontinuirano prate provedbu obrambenih priprema u pravnim osobama nositeljima borbenih priprema, provode edukaciju i nadzor te pružaju odgovarajuću stručnu pomoć. Ministarstvo obrane je pružilo stručnu pomoć u uspostavljanju poslova obrambenih priprema u novoformiranim ministarstvima te su održane stručne rasprave o obrambenim pripremama. Oružane snage uživaju ugled i povjerenje hrvatskih građana što pokazuju istraživanja javnog mišljenja, po kojima se Oružane snage redovito nalaze pri samom vrhu popisa. Spremnost obrambenog sustava Republike Hrvatske, provođenje kadrovske politike i ukupno stanje u Oružanim snagama Republike Hrvatske pokazuje da Republika Hrvatske i ma i razvija obrambeni sustav primjeren potrebama i razini ugroza i izazova s kojima se zemlja suočava. Obrambeni sustav se uspješno usklađuje sa najboljom praksom suvremenih obrambenih sustava, razvijenih zemalja, na prvom mjestu onima okupljenima u NATO-u s kojima ostvarujemo opsežnu suradnju u planiranju i provedbi operacija te ostvarivanju dodjeljenih misija i zadaća. Snage koje su izravno angažirane u misijama dovedene su na razinu sposobnosti i interoperabilnosti koja afirmiraju Republiku Hrvatsku kao vjerodostojnu saveznicu u NATO-u. Ukupni napori u provedbi reforme obrambenog sustava usmjereni su na stvaranje relativno malih ali suvremeno opremljenih Oružanih snaga, i visokospremnih. Strukturalnim … [[Govornik se ne razumije.]] i reformama u području ljudskih resursa uz intenzivno opremanje i modernizaciju ostvaruje se transformacija Oružanih snaga. Po završetku ovog procesa Oružane snage dostići će odgovarajuću strukturu te razviti sposobnosti neophodne za ostvarivanje svih misija i zadaća. Izradom novih planskih dokumenata a osobito novog dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga voditi će se briga o usmjeravanju ograničenih financijskih resursa i u razvoj potrebnih obrambenih sposobnosti koji će jamčiti zaštitu interesa Republike Hrvatske te ostvarivanje nužne razine interoperabilnosti sa savjetničkim snagama. Pokretanje projekta dragovoljnog služenja vojnog roka te ugovorne pričuve Republika Hrvatska se odlučila za jedan potpuno novi pristup osiguranju osoblja za potpore Oružanih snaga čime izravno doprinosi novoj viziji Oružanih snaga koje su pretvorene kao što smo rekli u relativno male snage čija je jakost u sve osposobnijem osoblju spremnom obavljati raznorazne zadaće kako u zemlji tako u inozemstvu. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, evo na kraju izlaganja ja bih također, mi u Ministarstvu obrane osjećamo posebnu potrebu istaknuti izuzetno dobru suradnju koju smatramo da smo ostvariti da smo ostvarili na prvom mjestu sa Odborom za obranu Hrvatskoga sabora u smislu bliskih konzultacija, u smislu uzajamnih posjeta i redovitog brifiranja o svim našim aktivnostima. Evo s naše strane ta aktivnost može biti samo još dodatno produbljena, pojačana i kao izuzetno važan aspekt općeg djelovanja i djelovanja obrambenog sustava u smislu pružanja svih obavijesti Hrvatskom saboru i također dobivanja odgovarajućih smjernica od njega. U tom smislu podržavamo također i prijedlog koji je Odbor za obranu uputio Hrvatskom saboru da se naše ovogodišnje prihvati. I također u drugoj točci da se prihvati i stav Hrvatskog odbora za obranu, Hrvatskoga sabora, da se ubuduće, počevši od 2009. godine godišnja izvješća pripremaju također u, uzimajući u obzir sve napomene, primjedbe i prijedloge koje su iznesene u našoj raspravi u prvom mjestu ovdje u Hrvatskom saboru ali također i na Odboru za obranu, na prethodnim sastancima i na sastancima koje ćemo imati tijekom ove godine i koje ćemo imati naravno tijekom izrade i usvajanja na odboru izvješća za 2009. godinu. I još jedna kratka napomena gospodine predsjedniče, mislim da iskustva koja imamo od sada u ovih nekoliko mjeseci našeg funkcioniranja kao članice NATO-a sugeriraju, i ono što smo mi u prilici ovog trenutka vam najaviti da će izvješća o spremnosti Oružanih snaga, izvješća koja ovog trenutka imate za 2008. pred vama u buduće izgledati značajno drugačije, mislim, cijeli obrambeni sustav, način njegova funkcioniranja, njegova uređenost, transparentnost, saznanja o priuštivosti, procedurama, planiranju će vrlo brzo biti još kudikamo sređenija, dovedena na punu, na razinu pune integracije sa najnaprednijim standardima koje upoznajemo funkcionirajući u NATO. Evo, gospodine predsjedniče ja bih se ovdje zaustavio, naravno ukoliko ima pitanja, biti će mi drago.
Hvala. Odbor za obranu? Odbor za ravnopravnost spolova? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, kolege iz Ministarstva obrane Republike Hrvatske, kolege zastupnici i kolegice. Prije nego što krenem govoriti o samom izvješću o spremnosti obrambenog sustava, ja bih postavio dva pitanja Ministarstvu obrane. Moram, ne mogu doći u Sinj a da, to su mi posebno napomenuli da pitam Ministarstvo obrane. Prvo pitanje, zašto još nije ustupljena vojarna … [[Govornik se ne razumije.]] u gradu Sinju. To je već godinama se proteže, ja mislim već desetak godina grad Sinj intenzivno pokušava dobiti tu vojarnu. Više puta smo to pisali Ministarstvu obrane i predsjedniku Republike i mislim da bi trebalo napraviti nešto sa tom vojarnom. Ona je sada totalno devastirana, sve što je vrijedilo unutra je pokradeno, uništeno, propada, a mislim da grad Sinj može imati dobre koristi od tog, a poglavito zato što je praksa, uobičajena praksa bila i u Republici Hrvatskoj da takve vojarne koje nisu perspektivne za Hrvatsku vojsku, da se dodjeljivaju lokalnim sredinama i zajednicama. I drugo pitanje, također vrlo važno, vrlo bitno za grad i okolicu Sinja, a to je što je s obećanjem da će se dio snaga južne brigade, bivša 4. brigada, preseliti u vojarnu Sinj nakon nekoliko stotina godina, možda 400, 500 godina prvi put grad Sinj ostat će bez vojske. Imamo uvjete dobre, dole su ljudi malo ljuti na, ja ću sad upotrijebit jedan termin koji možda nije dobar, za slabonizaciju Hrvatske vojske, sve se preselilo gore. Imamo dole uvjete, imamo vojarnu gdje se obučavala vojska, ročna vojska. Imamo izvrsne dočasnike, časnike koji su okupljeni iz svih sredina, nisam promašio kolega, vrlo bitno i to se tiče izvješća o spremnosti obrambenog sustava. Ako imamo 300 nezadovoljnih časnika, dočasnika i to je vrlo bitna stvar za Hrvatsku vojsku. Pa ja bih vas molio da eto vidite što možemo napraviti sa tim u idućem periodu. Znamo da je interes svih nas da imamo zadovoljne ljude. Dvije važne snage dogodile su se u Oružanim snagama Republike Hrvatske u zadnje vrijeme. Prva, to je ulazak u NATO. Republika Hrvatska je postala članica Sjevernoatlantskog saveza što je jako dobro i to naravno moramo pohvaliti svi, to je interes Hrvatske države i Hrvatske vojske i svakog vojnika, dočasnika, časnika i to je dobra stvar. Nakon niza godina čekanja, provedenih reformi, dobili smo pozivnicu za ulazak u tu važnu asocijaciju. Napravili smo dobar posao, počev od '91. godine do danas. No sada ne smijemo stati, zadovoljavajući se samo sa članstvom. Ozbiljan posao tek sada nas čeka. Potpuna prilagodba NATO-ovim standardima, opremanju Oružanih snaga Republike Hrvatske, školovanje i obuke te ozbiljne i opasne operacije izvan zemlje koje provodimo i koje će se dogoditi u budućnosti moraju nas tjerati na dalje i na bolje. Druga važna stvar koja je zadesila Ministarstvo obrane, a to je proračun koji je smanjen za otprilike 500 milijuna što nije dobro. I to će bit ozbiljan problem i ove godine, a ja se bojim i iduće godine zato što ne znamo da li će iduće godine proračun biti manji s obzirom na krizu, recesiju koju imamo i ne znamo kažem kako će se to sve skupa odvijati. To ozbiljno može usporiti kvalitetan razvoj Oružanih snaga Republike Hrvatske jer je jako dobro poznato u kakvom tehničkom stanju se nalaze pojedine komponente Hrvatske vojske. Iako se puno napravilo, iako se puno radi, iako Hrvatske vojska ide svojim tijekom, naravno da je nama interes da imamo čvrstu i stabilnu vojsku. I reći ću prije svega nekoliko riječi o ovom izvješću. Izvješće se čini puno bolje i kvalitetnije nego prošle godine. Naravno da ćemo podržati samo izvješće, ali vratit ćemo se malo u stvarnost i realnost. Znamo kakvi su nam rodovi kao Hrvatsko ratno zrakoplovstvo, Hrvatska ratna mornarica, pa jedan kopnenih snaga, oklopne postrojbe. Ja sam bio zapovjednik 4. brigade, imao sam 30 tenkova. Uglavnom su to bili tenkovi T54 koji su doduše povučeni iz sustava, veći dio, ali ostatak tenkova koji imamo je dosta, to su već sredstva koja su stara i izraubana, ali se dobro održavaju s obzirom na godine starosti. Ali kažem da moramo apsolutno voditi računa o tom vrlo važnom segmentu Hrvatske vojske. Ono što je vrlo važno reći, naglasiti, a to je da vjerojatno nećemo u idućem periodu moći podići plaće hrvatskim vojnicima, dočasnicima, časnicima i to može ozbiljno dovesti u pitanje pitanje motivacije upravo iz razloga što imamo smanjen proračun što ne znamo kakva će biti projekcija proračuna za iduću godinu. To se naravno jako puno može negativno odraziti na pitanje kvalitetnih kadrova, poglavito časničkog kadra. Nama je veliki problem kako privući mlade ljude u Hrvatsku vojsku, pogotovo ako je plaća niža nego u drugim sektorima. Odlazak najstručnijih kadrova iz Hrvatske vojske, smanjenje proračun je nezgodna poruka. Hrvatska do kraja godine mora otpustiti 1200 vojnika, dočasnika, časnika, a danas imamo, to je djelatnici Ministarstva obrane znaju, imamo više od 2000 zahtjeva za odlazak iz Hrvatske vojske. Većina su to časnici, iskusni časnici koji su prošli sve faze Domovinskog rata, koji su na jako dobrom stupnju borbene osposobljenosti i mislim da možemo imati problema u jednom trenutku u smislu nedostatka kvalitetnih kadrova, ako većinu ovih zahtjeva uvažimo i ako većinu tih časnika otpustimo do kraja same godine. Mislim da moramo paziti na to i ne bi trebali dozvoliti da većinu ti ljudi kažem otpustimo do samog tekuće ove godine. Mnogi nam ljudi odlaze na bolovanje, pokušavajući izvući veću mirovinu. Uglavnom su to ljudi koji misle ići iz Hrvatske vojske temeljem PTSP-a, a dok bi dio ljudi sigurno ostao u Hrvatskoj vojsci, ali po sadašnjem kriteriju one nisu perspektivne, ali su sposobne. Mi dobro znamo da imamo puno takvih dočasnika, časnika koji su strašno kvalitetni i vrijedni ljudi i prije nekoliko dana bio sam dole upravo sa jednim dijelom časnika bivše 4. gardijske brigade koji su redom svi rekli, podnijeli zahtjev za odlazak iz Oružanih snaga. I teško je te ljude nadoknaditi, ja mislim da je to nemoguće. Nemoguće je u 40-tak dana ili više dana, dva mjeseca, osposobiti nekakvog novog dečka ili časnika koji je završio akademiju ili prošao projekt kadet i on naprosto ne može naučiti ovo što ovi ljudi znaju. Ja se bojim da mi možemo imati problema u nekakvim ozbiljnim operacijama koje provodimo van zemlje, ako na čelo takvih postrojbi stavimo ljude koji nisu prošli borbu ili fight i to može biti jedan ozbiljan problem za ljude koje oni vode gore. Ja predlažem da ne žurimo sa otpustima do kraja godine zato što naravno ljudi mogu ići iz Hrvatske vojske temeljem članka 6.a i oni bi uzeli nešto, nekakvu mirovinu, imaju mogućnost zaposlenja, ali dobro znamo da je teško dobiti danas posao i da većina tih ljudi nalazi se u godinama preko 40,50, od 40 do 50 godina i teško će biti zaposliti sve te ljude. A ja mislim da bi trebali nekako to malo razvući taj prostor, ljudima omogućiti nekako da se snađu i da pokušaju naći nekakvu dobru alternativu. Kad govorim o alternativama ja predlažem da se razgovara sa MUP-om. Mi ćemo ući u Europsku uniju i trebat će nam nekoliko tisuća vrhunskih policajaca koji će trebati osiguravati samu granicu. Upravo ovi ljudi su ja mislim najbolji za takve stvari. Oni imaju najmanje srednju stručnu spremu. Njima treba dodatnih nekoliko ispita položiti da bi postale ovlaštene osobe MUP-a. Ja mislim da oni mogu biti izvrsni kadrovi za Ministarstvo unutrašnjih poslova i da bi trebalo s njima koordinirati da u idućem periodu nekako to sve skupa se rastegne, a nadamo se svi skorom ulasku u Europsku uniju. I mislim da bi ti ljudi bili zadovoljni, sretniji ako ostanu unutar sustavu, nego ako odu negdje vani i ako ih pošaljemo da odu u mirovinu i da sami si traže posao. Ja ću samo reći da su to ljudi koji su trenirani i danas treniraju uglavnom za borbu i oni su pravi onako pit bulovi koje po meni uvijek bi trebalo držati na jedan način unutar sustava. Druga stvar, predlažem da napravimo jednu zaštitarsku tvrtku i o tome sam već govorio, predlagao sam prije u MORH-u. Zato kažem, imat ćemo viška, imamo viška časnika, sad u Hrvatskoj vojsci dočasnika vojnika. Nama se profesionalci, profesionalna vojska bavi osiguravanjem raznih vojarni, domova Hrvatske vojske, stvari koje su potpuno nepotrebne i koje apsolutno oduzimaju im ono što najviše trebaju raditi a to je obuka. Ljudi provedu otprilike 4 do 5 mjeseci godišnje na straži. To je frustrirajuće za njih i ja mislim da bi trebalo gledati kako rasteretiti te ljude i da gledamo što je uobičajena praksa u svijetu. Više puta bio sam u Bruxellesu, vjerojatno je bio i ministar, bivši ministar obrane Rončević. Vidjeli smo tko osigurava objekte, tko osigurava sam NATO. To su zaštitarska tvrtka i mislim da mi možemo dobro profitirati, da možemo na jedan način zaposliti, višak ljudi prebaciti u zaštitarsku tvrtku. To su napravili sad i Mađari. To rade i Australci, Novozelanđani. To rade Englezi, Irci. To rade Izraelci, Amerikanci da ne govorim. To je uobičajena praksa. Te ljude imamo pod kontrolom. Ti ljudi na kraju mogu biti ako su već u sustavu možemo ih staviti načelo pričuve. Oni kasnije mogu biti na čelu pričuve koju također imamo po zakonu koju iako smatram da je trebamo povećati. I mislim da možemo kaže napraviti puno u tom kontekstu samog zbrinjavanja rješavanja i zapošljavanja ljudi koji su nam vrlo važni. Sa druge strane ćemo rasteretiti vojnike i neće se baviti benignim stvarima, neće provoditi dane i sate na straži osiguravajući Dom hrvatske vojske u Karlovcu na primjer ili čisteći vojarnu Lora dole u Splitu, nego će se baviti onim stvarima za koje su plaćeni, a to je, za bijednu plaću 4000 kuna, a to je obuka, obuka, obuka i pripremanje za borbene zadaće koje mogu biti kasnije i u budućnosti. Trebalo bi razmisliti, odnosno zatražiti od Vlade da omogući MORH-u da jedan dio od mnogobrojnih nekretnina proda i tako zakrpa rupu u proračunu, rastereti ukupan proračun. Mi imamo stotine nekretnina. To znaju ljudi iz Ministarstva obrane, vjerojatno i svi mi koji se nalaze duž Jadranskog mora, a i u unutrašnjosti Republike Hrvatske. Samo Kupare vrijedne stotine milijuna kuna i ja mislim da mi možemo elegantno raditi na poboljšanju i kvaliteti Hrvatske vojske, na njenom opremanju, obučavanju i tehnološkom opremanju, a i na tome kako rasteretiti sam proračun zato što je to isto praksa. Na primjer, u Republici Srbiji su to u tijeku zadnjih godina napravili vrlo dobro i kvalitetno. Ja mislim da možemo također sa tim vojarnama koje propadaju, koje su devastirane, koje više nitko ne koristi da možemo napraviti puno, da možemo sigurno poentirati na takvim stvarima. U razgovoru sa našim časnicima koji su prošli i idu u misije u Afganistan, u Golansku visoravan razgovarajući shvatili smo da bi trebalo nešto napraviti na boljoj, samoj zaštiti za njih. Vi dobro znate da sada ljudi koji idu gore i ako ne daj Bože nastradaju ili ostanu bez ruke i bez noge imaju samo pravo na naknadu štete. Ja predlažem da i ja ću to podnijeti ovom Domu ove izmjene i dopune zakona, da ti ljudi budu zbrinuti po Zakonu o braniteljima kao što smo napravili za pirotehničare. Mislim da bi to bilo korektno i pošteno. Nadamo se da nikada nećemo doći u situaciju da damo jednu mirovinu obitelji, ako ne daj Bože vojnik pogine u Afganistanu, na Golanskoj visoravni ili negdje drugdje ili ako bude teško ranjen, ostane bez noge. Mislim da bi trebali ljude riješiti kao Zakon o braniteljima, slično kao i pirotehničari, da su to zaslužili i da je to ono najmanje što možemo napraviti u ovoj situaciji kada ih šaljemo vanka, kada su opasnosti jako velike, kada vidimo dobro da je porast terorističke aktivnosti u Afganistanu, a i u zemljama okolice pojačan i ljudi su to koji su uglavnom iz Domovinskog rata, koji nemaju ništa osim plaće i ono što dobiju gore na terenu, da bi to trebalo biti jedna garancija njima za njihovu nekakvu samu zaštitu njih i obitelji. Ono što kažem izvješća sam pročitao čini mi se dosta korektno i kvalitetno. Ono što bih volio još vidjeti i to sugeriram i Ministarstvu obrane da da više težište na Glavni stožer, na ono što radi Glavni stožer. Ovo što radi Ministarstvo obrane je vrlo kažem korektno napisano i prezentirano. Ali mene interesira na primjer kao vojnika kolika je gotova spremnost dvije profesionalne brigade. Ja to nisam vidio. Ja želim znati za koliko jedna gardijska brigada može biti mobilna, za koliko se ona može pokrenuti, za koliko se ona vremena može prebaciti sa prostora na primjer ne znam Osijeka na prostor Dubrovnika dole. To su stvari koje smo mi trenirali evo i Đakić i ja vrlo bitno. To je uobičajeni trening u bilo kojoj vojsci i volio bih vidjeti te stvari više u izvješću. Volio bih vidjeti kažem kolika je to ukupna obučenost. Voli bih vidjeti da li se provode … [[Govornik se ne razumije.]] vježbe, ali … [[Govornik se ne razumije.]] vježbe sa bojivim gađanjem, a ne da se provode vježbe tipa održavanja mira, pa to su više policijske nekakve vježbe koje se rade na chechpointu itd. To me interesira. Ja mislim da bi trebalo u nekakvoj u idućoj perspektivi možda motivirati Glavni stožer da napravi jednu veliku, satnija u napadu sa bojivim ciljevima je jedna velika vježba. To smo mi radili svake godine po jednu takvu vježbu, a svake druge godine bi radili bojnu u napadu sa bojivim ciljanjem. I to je bilo sjajno pripremljeno i napravljeno bez ikakvih problema. Ja mislim da bi u tom kontekstu trebalo više motivirati kažem Glavni stožer da kaže koji su stvarni problemi unutar samog Glavnog stožera. Naravno da ljudi iz Ministarstva obrane koji možda nisu vojnici ne mogu to ni pratiti ako netko i to ne kaže i ne upozori ih na to. Ono što također mislim da bi trebalo raditi na tome da ipak napravimo malo veću pričuvu. Mi imamo negdje oko 2000 ljudi pričuve koja je, koju smo odredili kao ljude koji su spremni na jedan način potpomagati hrvatsku profesionalnu vojsku. Ali možda bi trebalo razmisliti o tome da to bude nešto malo više ljudi. Zato kažem govoreći o iskustvima koje sam vidio na primjer kako to Englezi rade, njihovi umirovljeni časnici nakon odslužene vojne karijere obavezno se nađu u takvim pričuvnim sustavima. Čak ih i koristi država u situaciji kada su preopterećene snage tipa Afganistan skupa i Irak. Onda oni koriste umirovljene časnike da idu u misije negdje diljem svijeta. Ja predlažem da na taj način angažiramo naše umirovljene časnike koji su kvalitetni, dobri i stručni i mislim da mogu puno pomoći Hrvatskoj vojsci. Također, možda povećati te dragovoljne snage zato što imamo puno problema sada sa kažem održavanjem vojarni, imamo profesionalne vojnike, ako ih možda ima negdje sve skupa 2 tisuće i nešto u gardijskim brigadama, oni ne mogu sve stići. Oni služe za čišćenje, za obuku, za straže, za ratne zadaće i mislim da bi možda sa ovim ljudima rasteretili bar nešto te ljude koji su nam najbitniji, najodlučniji, a najmanju plaću imaju u samom sustavu. I također možda kao zadnja stvar, vidim da vrijeme ističe, da bi trebalo možda razmotriti da polako razmišljamo o samoj reformi Ministarstva obrane jer ne znam kad se to zadnji put radilo. Možda smanjiti nešto ljudi, ne znam ni ja, i vidjeti nekakav ustroj koji će biti možda operativniji, brži i koji će zadovoljavati ove sve reforme koje je prošla Hrvatska vojska do sada. Evo na kraju, naravno da ćemo poduprijeti izvješće i eto, zahvaljujem na pažnji.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Berislav Rončević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama se nalazi Godišnje izvješće Vlade Republike Hrvatske koje se sukladno Zakonu o obrani od 2004. godine podnosi na raspravu Hrvatskom saboru. Analizirajući izvješća iz godine u godinu razvidno je da Vlada Republike Hrvatske i ovim izvješćem Hrvatskom saboru i hrvatskoj javnosti pruža jasnu sliku o svim najvažnijim procesima koji se odvijaju u obrambenom sustavu te o stanju spremnosti obrambenog sustava i mogućnosti odgovora na suvremene ugroze i izazove s kojima se Republika Hrvatska danas može suočiti. Republika Hrvatska je uspješno provodeći sveobuhvatne reforme dobila u godini koju pokriva ovo izvješće pozivnicu za članstvo na sastanku na vrhu NATO-a u travnju mjesecu 2008. godine, a ove godine primljena je i u Sjevernoatlantski savez, čime je ispunjen jedan od naših strateških vanjskopolitičkih ciljeva. Republika Hrvatska je prepoznata kao vjerodostojan partner, spreman pridonijeti zajedničkim ciljevima saveza i postigla je značajne rezultate u provedbi obrambenih reformi, približavanju standardima saveza te razvoju obrambenih sposobnosti. To predstavlja svakako priznanje za Republiku Hrvatsku, za sve uložene napore u transformaciji obrambenog sustava koji udovoljava kriterijima zahtijevane učinkovitosti i interoperabilnosti u ostvarivanju misija i zadaća. Obrambena politika razvija se i provodi u okvirima zadanim Strategijom nacionalne sigurnosti, Strategijom obrane i programom Vlade Republike Hrvatske. Ciljevi i prioriteti obrambene politike proizlaze iz strategijskih opredjeljenja i dugoročnih razvojnih projekcija postavljenih strateškim pregledom obrane, dugoročnim planom razvoja Oružanih snaga koje je usvojio ovaj Visoki dom i provedbenim planovima, a njihova operacionalizacija odvija se u skladu sa mogućnostima i stanjem u obrambenom sustavu. Obuka je usmjerena na dosezanju interoperabilnosti s NATO-om te dostizanje i održavanje spremnosti pojedinaca i postrojbi. Snage su obučene za razmještanje i transfer kopnom, zrakom i morskim putem kroz integriranu gransku obuku. U okviru procesa planiranja i raščlambe PARP Republika Hrvatska je nastavila s procesom implementacije partnerskih ciljeva. Pri tom je naglasak na opremanju i obuci postrojbi deklariranih za sudjelovanje u NATO vođenim operacijama na implementaciji partnerskih ciljeva vezanih uz učenje stranih jezika te na obuci osoblja za sudjelovanje u multinacionalnim zapovjedništvima. Republika Hrvatska je kao partnerska zemlja svoj posljednji PARP ciklus dovršila u siječnju mjesecu 2008. godine te je kao pozvana država započela sa procesom integriranja u NATO-ov sustav obrambenog planiranja. Potpisivanjem pristupnog protokola 2008. godine, partnerski ciljevi postali su prijelazni ciljevi snaga koje su prijemom Republike Hrvatske u NATO postali ciljevi snaga. To podupire hrvatsku namjeru da dostigne NATO ciljeve raspoloživosti, 40% kopnenih snaga rasporedivo, a 8% kopnenih snaga podrživo u NATO vođenim operacijama. Hrvatska je danas vrlo blizu tim zadanim ciljevima. Republika Hrvatska je nastavila s jačanjem napora u pružanju potpore, angažmanu međunarodne zajednice u uspostavi sigurnosti i stabilnosti te izgradnji i obnovi Afganistana, opraciji ISAF koja je i danas najsloženija operacija u kojoj sudjeluju pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske, a koja se provodi pod mandatom UN-a i pod vodstvom NATO-a. Naše sudjelovanje u ISAF-u dugoročno je opredjeljenje koje pokazuje da Republika Hrvatska dijeli vrijednosti i prioritete NATO-a i da je voljna i spremna preuzeti svoj dio tereta i odgovornosti u izgradnji sigurnijeg okružja sukladno svojim mogućnostima i vojnim sposobnostima. Iz izvješća se vidi da je povećan naš doprinos UN-ovim mirovnim operacijama od 2008. godine Republika Hrvatska po prvi put sudjeluje u mirovnim operacijama UN-a s vojnom postrojbom, satnijom u operaciji UNDOF na Golanskoj visoravni. Jedno novo iskustvo, jedan novi izazov za hrvatske Oružane snage. Republika Hrvatske je prvi put uključena i u vojnu operaciju Europske unije u Republici Čadu. Određenje za sudjelovanje u NATO-ovoj operaciji KAFOR koja je pod mandatom UN-a, Republika Hrvatska daje i aktivni doprinos u izgradnji institucija na Kosovu te sigurnosti i stabilnosti u regiji, dok je sudjelovanje u NATO-ovoj operaciji Activ Endeavour daje doprinos u borbi protiv terorizma u područje Sredozemlja i ostvarenju sigurne plovidbe. Sudjelovanjem u NATO PFP vojnim vježbama u zemlji i inozemstvu, naše Oružane snage imale su i imaju važnu ulogu u osposobljavanju pripadnika i postrojbi Oružanih snaga za provedbu misije i zadaća uz sudjelovanju u mirovnim operacijama i provedbi aktivnosti u potpori civilnim institucijama kao što su protupožarna sezona, prijevoz životno ugroženih osoba, u potragama i spašavanjima, spašavanju na moru i sličnim nevojnim zadaćama. Angažiranje protupožarnih zrakoplova u potpori protupožarne sezone, raste iz godine u godinu, a u 2008. godini ono je povećano zahvaljujući opremanju s novih 5 protupožarnih zrakoplova tipa Air traktor. Proces preustroja Oružanih snaga je kontinuiran proces, a tijekom 2008. godine implementirana je nova struktura Glavnog stožera i pristožernih postrojbi. U Hrvatskoj kopnenoj vojsci izvršen je preustroj gardijskih brigada, Hrvatska ratna mornarica nastavila je ustrojavanje Obalne straže, Hrvatsko ratno zrakoplovstvo i protuzračna obrana, izvršilo je prelazak na funkcioniranje sustava sa 2 zrakoplovne baze. Pred dovršetkom je proces izdvajanja Zrakoplovno-tehničkog zavoda i njegovo organiziranje kao trgovačkog društva u vlasništvu Republike Hrvatske sa svim prednostima koje će ta promjena donijeti. Pored provedenog preustroja, nastavljene su promjene u cilju smanjenja brojčane veličine osoblja u Oružanim snagama. Politika upravljanja osobljem temelji se na pribavljanju osoblja, profesionalnom razvoju, profesionalnoj potpori te tranziciji i izdvajanju osoblja. Glavni razvojni ciljevi u području upravljanja ljudskim resursima su uspostava jedinstvenog sustava upravljanja osobljem, dostizanje potpune profesionalizacije osoblja, a tu ističem profesionalizacija nije samo primanje plaće, ciljane brojčane veličine i strukture. Ciljana brojčana veličina djelatnog sastava i 16 tisuća djelatnih vojnih osoba i tisuću 600 državnih službenika i namještenika, kako je to dugoročno zacrtano u dugoročnom planu Oružanih snaga Republike Hrvatske. Ukupno brojno stanje djelatnog sastava na dan 31. prosinca 2008. godine bilo je 21 tisuća 522 osobe od toga 3 tisuće 420 žena ili oko 16%. I ovu prigodu iskoristiti ću pohvaliti vrlo profesionalan i kvalitetan rad žena u sastavu Hrvatskih oružanih snaga koji je danas obnašaju sve više i sve složenije zapovjedne dužnosti. U svakom slučaju sa tim trendom treba nastaviti i tome treba dati snažnu potporu. Program pribavljanja osoblja kao stalni proces privlačenja, odabira i prijema kojim se osigurava popuna oružanim snagama, najboljim kandidatima provodi se u skladu sa dugoročnim planovima i potrebama obrambenog sustava. Rezultati ispitivanja pokazali su kako za zapošljavanje u vojsci najveće zanimanje je i dalje za djelatnu službu, te za dragovoljno ročno služenje, od kako su zakonske promjene dale i tu mogućnost. Profesionalnim razvojem vojni sustav omogućuje pojedincu dostizanje, održavanje i razvoj sposobnosti, znanja i vještina potrebnih za uspješno obnašanje dodijeljenih dužnosti provodeći to rastućom i slijednom vojnom i funkcionalnom izobrazbom, dodjelom raznovrsnih dužnosti, samorazvojem, te napredovanjem u službi i planskim promicanjem u činu. Projekt "Kadet" kao model civilnog vojnog školovanja kojim se školuju kandidati za časnike za potrebe borbenih rodova i rodova, borbene potpore svih triju grana predstavlja primarni oblik školovanja, stipendiranja za ... [[Govornik se ne razumije.]] bez obzira na kritike koji mu neki upućuju kao skupom i neracionalnom obliku pribavljanja osoblja, on se pokazao kao dugoročno najtrajnije rješenje. Izobrazba osoblja u sustavu vojne izobrazbe provodi se u granskim školama za potrebe rodova i službi grana, a u Hrvatskom vojnom učilištu za potrebe združene razine zapovijedanja. Svrha profesionalne potpore je podizanje ukupne kvalitete življenja pojedinca koja izravno utječe na uspješno pribavljanje i zadržavanje kvalitetnog osoblja, te potiče profesionalni razvoj svih kategorija osoblja. Nastavljeno je plansko izdvajanje osoblja koji stječe uvjete za umirovljenje, vojnog osoblja čija zdravstvena sposobnost ne zadovoljava kriterije djelatne voje službe, te osoblja neodgovarajuće stručne spreme. Izdvajanje osoblja praćeno je odgovarajućim aktivnostima u sklopu programa tranzicije i zbrinjavanja izdvojenog osoblja, taj program spektra koji je obuhvaćao programe potpore. Ovdje bih posebno naglasio da Vlada Republike Hrvatske u ovom izvještajnom razdoblju i u izvješću u dijelu koji se odnosi na ljudske resurse dala detaljan prikaz podataka s udjelom žena i muškaraca u pojedinim aktivnosti i skupinama čime se na transparentan način pokazuje njihov ravnopravan tretman i status. Nastavljen je smjer razvoja logističkih sustava Oružanih snaga prema racionalizaciji i okrupnjavanju logističkih kapacitete. Daljnjim smanjivanjem ukupnog broja vojnih objekata na uporabi planskom modernizacijom, te racionalizacijom korištenja poboljšani su uvjeti rada postrojbi. I u 2008. godini nastavljeni su procesi opremanja i modernizacije, nabavljene svu dvije raketne topovnjače klase Helsinki u sastavu Oružanih snaga uvedeni su i avioni za početnu obuku pilota, ZLIN 5 komada, helikopteri ... [[Govornik se ne razumije.]] ukupno 10 komada, protupožarni avioni ... [[Govornik se ne razumije.]] 5 komada, a stavljen je u funkciju i radarski sustav nebo FPS 117. Posljednjih godina značajno je bilo ulaganje u opremanje i modernizaciju Oružanih snaga, a tijekom 2008. godine nastavljen je proces opremanja i modernizacije. Spomenut ću samo neke projekte. Nabava borbenog oklopnog pješaštva, razvoj domaće jurišne puške, nabava nebojnih motornih vozila. Financiranje obrambenog sustava slijedilo je parametre postavljene dugoročnim planom razvoja Hrvatskih oružanih snaga koji su usklađeni s realnom stopom rasta bruto domaćeg proizvoda i okvirom raspodjele državnog proračuna. Obrambeni proračun izgrađen je u skladu s ciljevima iz dugoročnog plana razvoja, projekcijama okretanju brojnog stanja oružanih snaga, sudjelovanju pripadnika u međunarodnim mirovnim operacijama, međunarodnim obavezama, planovima obuke i izobrazbe te opremanja i modernizacije naših Oružanih snaga. Iščitavajući izvješće vidimo da Vlada Republike Hrvatske kao ključne smjerove razvoja obrambenog sustava u idućem razdoblju temelji na planskim i konceptualnim dokumentima obrambene politike, te da su smjerovi razvoja prema funkcionalnim područjima obrambenog sustava reorganizacija i dovršetak preustroja čime će se unaprijediti upravljačke i poslovne mogućnosti nužne za djelovanje u uvjetima punopravnog članstva u NATO-u. Daljnje poboljšanje obrambenog upravljačkog procesa uvođenjem sustava nove regulacije planiranje, poboljšanjem planiranja, te postizanje veće efikasnosti uporabe resursa. Ključni napori u području međunarodne obrambene suradnje bit će usmjereni u uspješnom funkcioniranju Republike Hrvatske u euroatlantskim, sigurnosnim i obrambenim integracijama kako pod okriljem NATO-a tako i Europske unije. Nastavit će se projekti opremanja borbenim oklopnim vozilima, obalnim i izvanobalnim ophodnim brodovima, te stvaranje preduvjeta za pokretanje projekta opremanja borbenim zrakoplovom. U uvjetima financijskih restrikcija pažljivo će se obavljati prioritizacija svih razvojnih ciljeva, te će se prednost davati razvojnim projektima koji najizravnije doprinose postizanju obrambenih sposobnosti i sigurnosti pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske. Kao što je to bilo i dosadašnjih godina, ovim izvješćem Vlada Republike Hrvatske nas izvješćuje i o stanju obrambenih priprema. Državna tijela u skladu sa svojom nadležnošću kontinuirano prate provedbu obrambenih priprema u pravnim osobama, nositelja obrambenih priprema iz djelokruga rada, provode edukaciju u nadzor, te pružaju odgovarajuću stručnu pomoć. Tijekom 2008. godine djelatnici Ministarstva obrane su pružali stručnu pomoć nadležnim osobama središnjih državnih tijela i pravnih osoba nositelja obrambenih priprema, sukladno njihovim zahtjevima i potrebama. Izrađuje se koncept uspostavljanja sustava upravljanja u izvanrednim situacijama i krizama kojim će se dati smjer razvoja ovog područja kao i smjer daljnjeg razvoja i područja obrambenih priprema. Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Spremnog obrambenog sustava Republike Hrvatske, provođenje kadrovske politike i ukupno stanje u Hrvatski oružanim snagama, pokazuje da Republika Hrvatska ima i dalje razvija obrambeni sustav primjeren potrebama, razini ugorza i izazovima s kojima se suočava. Obrambeni sustav se uspješno usklađuje s najboljom praksom obrambenih sustava razvijenih zemalja s kojima ostvaruje opsežnu suradnju u planiranju i provedbi operacija, te ostvarivanju misija i zadaća. Sposobnosti su potrebne za izvršavanje misija i zadaća u sklopu NATO saveza, ali su sposobnosti namijenjeni i vlastitim nacionalnim obrambenim i sigurnosnim potrebama te pri tome nije zanemarena ni misija i zadaća pružanja pomoći civilnim institucijama kao što je jačanje protupožarnih kapaciteta, sudjelovanje u aktivnosti ... [[Govornik se ne razumije.]] spašavanja itd. Zaključno, ističem da su ukupni napori u provedbi reformi obrambenog sustava usmjereni na stvaranje relativno malih ali suvremeno opremljenih i spremnih oružanih snaga koje će uspješno izvršavati misije i zadaće. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Mi danas imamo priliku raspravljati o Izvješću o spremnosti obrambenog sustava, provođenja kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2008. godinu. I uvodno mogu reći da Hrvatska narodna stranka će podržati ovo izvješće. Međutim, kroz raspravu želim potencirati nekoliko područja za koja smatramo da u okviru ministarstva nisu dobro odrađena područja koja u okviru ministarstva su još uvijek ostala otvorena i područja koja definitivno remete ili narušavaju ili ne daju mogućnost a da bismo mogli reći da smo na tom prostoru napravili ono što je naša obveza i ono je na koncu konca obveza Vlade Republike Hrvatske prije svega u smislu odgovornosti i prema proračunskim novcima i prema budućnosti ove države. Samo izvješće je korektno napisano, klasično izvješće sa čitavim nizom podataka, posebno onih podataka koji stoje sa još dodatnom težinom pojačano da bi snažnije djelovali i normalno u onom dijelu gdje ne postoji realna mogućnost da bi se reklo dobro smo to odradili, taj dio hvali ili je bolje rečeno uljepša. U svakom slučaju i čitavo ovo izvješće i sad prilikom ove rasprave koristim priliku da čestitam svima prije svega zaposlenima u okviru tog ministarstva i zbog dobro odrađenog procesa pridruživanju NATO paktu, ali ponavljam prije svega zaposlenima i svim ostalim uspjesima koji su evidentni. No međutim, u uvodnom dijelu izvješća govori se o poboljšanju strukture osoblja. Međutim, čitajući ovo izvješće teško je, stvarno je vrlo teško naći potvrdu te konstatacije jer činjenica je da je plan izdvajanja osoblja 2008. godine ostvaren sa 80%. Isto tako je činjenica da je u dosadašnjim prethodnim godinama taj isti plan bio u podbačaju. I posljedica je danas da još uvijek imamo preko 5 tisuća djelatnika više od ciljanog. I kad grubo izračunamo, prema grubom izračunu taj višak zaposlenih u Ministarstvu obrane godišnje otprilike se kreće oko pola milijarde kuna. To su vrlo značajna sredstva, sredstva koja su izuzetno potrebna u smislu modernizacije i u smislu opremanja a iz izvješća se iščitava da i u modernizaciji i u opremanju da smo u podbačaju. Činjenica je da smo i nedavno raspravljali o zakonu kojim se ukida gornja granica promaknuća u dočasnike i časnike pripadnike oružanih snaga i djelatnike Ministarstva obrane i činjenica je da imamo konačni rezultat a to je povećanje dobi časnika i dočasnika i u tim uvjetima teško je govoriti o poboljšanju strukture osoblja, vrlo teško. Na tragu dobre kadrovske politike nije ni podbačaj promicanje nižih časnika ali nije ni potpuno ostvarenje plana promicanje viših. I konačni učinak u 2008. godini više promaknuti viših nego nižih časnika što dodatno deformira ionako lošu piramidu časnika. Drugo, nešto je kolega Kotromanović spomenuo. Prenamjena vojnih objekata. Činjenica je i evidentno je i svima nam jasno da prenamjena vojnih objekata ide izuzetno sporo, često puta neučinkovito, da neki od tih postupaka traju i više od desetak godina i u čitavoj toj priči imamo dvostruku štetu. Prvo, Ministarstvo obrane se opterećuje upravljanjem i čuvanjem objekata koji realno Ministarstvu obrane nisu potrebni, s druge strane onim institucijama, lokalnim zajednicama na koncu konca i tržištu ne daje mogućnost da te objekte iskoriste bilo u obrazovne svrhe, bilo u neke druge a vrlo važno i gospodarski. Kolega Kotromanović je spomenuo Sinj. Ja želim isto naglasiti problem Kupara, izuzetno veliki vojni hotelski kompleks, izuzetno veliki potencijal. Za taj potencijal već je bila i definirana cijena i stvarno ne vidim razloga zašto i zbog čega ona cijena koja je bila definirana za poznatog kupca da se ne pretvori u koncesiju i na međunarodnom natječaju za nepoznatog kupca. Stvarno ne vidim razloga. Primjer meni u susjedstvu grad Ivanec. Već osam godina pokušava dobiti jedan objekat kojega bi priveo svrsi, ima plan, ima i financijsku konstrukciju kako i na koji način urediti taj objekat. Objekat je potpuno napušten, već osam godina grad Ivanec ne može doći u mogućnost da počne upravljati tim objektom. I čitav niz, sigurno da svatko od nas ovdje u Hrvatskom saboru ima jedan takav primjer iz svog mjesta, iz svog kraja u kojem živi. I treće izuzetno važno. Naš dugoročni dokument je dugoročni plan razvoja oružanih snaga i činjenica je da se taj dugoročni plan ne realizira i ne odvija, realizacija se ne odvija potrebnom dinamikom. Ukupna vrijednost mu je 12 milijardi za razdoblje od 2006. do 2015. Običnom matematikom to je negdje oko milijardu i 200 godišnje a činjenica da je taj plan, da sad ne spominjem 2006. i 2007. a bili su u podbačaju. Činjenica da 2008. godine on realiziran sa 890 milijuna kuna, uračunajući unutra i helikoptere iz ruskog kliničkog duga a činjenica da u 2009. kroz rebalans to smanjeno za 500 milijuna. I sve ovo skupa znači da u prve četiri godine dugoročni plan razvoja Oružanih snaga da će biti, gledajući financijski, da će biti realiziran na razini ispod 50%. I sasvim sigurno desit će se da u godinama koje su pred nama ta razlika, da će se ta razlika trebati nadoknaditi, nadoknaditi će se na način da se ili smanji mogućnost ili potencijal ostalim resorima, ostalim ministarstvima ili da se poveća što je vrlo vjerojatno deficit državnog proračuna, ali u svakom slučaju i u ovom segmentu vrući prebacujemo na budućnost. Mi u Klubu Hrvatske Narodne Stranke podržati ćemo ovo izvješće ali istovremeno očekujemo od Ministarstva obrane u vremenu pred nama i od Vlade Republike Hrvatske da bar u segmentu vojnih objekata, da bar u segmentu poboljšanja strukture osoblja odradi svoj dio posla, odradi svoju obvezu. I nadam se, stvarno se nadam da u vremenima koja su pred nama, u bilo kojoj nabavci koja će biti, nećemo biti u prilici da saborsko povjerenstvo mora donositi svoj pravolijek kao što je to bilo u prilici nabavke kamiona nego da će institucija ove države odraditi svoj dio posla pa makar je li to točno, nije to točno, ali nema nikakvih razloga da i ne posumnjamo u tu činjenicu a to je da i ravnatelj policije mora … [[Govornik se ne razumije.]] svoje mjesto samo zato jer je dirnuo u jedno područje koje je za neke osjetljivo. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HSS-a. Pardon, ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Berislav Rončević.
Ispravljam dva netočna navoda gospodina Koračevića. Dugoročni plan razvoja se ostvaruje, dugoročni plan razvoja treba pročitati od prve do zadnje stranice, dugoročni plan razvoja predviđa i alternativne scenarije za situacije da se bruto domaći proizvod neće ostvarivati na način kako je planiran kada je ovaj dokument donošen. A govori o prioritetima, govori o redosljedima u okviru grupa prioriteta. I prema tome, nije točno da se ne ostvaruje. Gospodine Koračević 2007. oporba je na amandmane državnog proračuna a tu je bila uključena i vaša stranka predložila smanjivanje Ministarstvu obrane i to mahom na programu modernizacije i opremanja tada za milijardu i 5 milijuna. Prema tome, nemojte se sada pozivati na dugoročni plan razvoja, budite onda dosljedni pa to … [[Govornik se ne razumije.]] drugi navod. Nije ovo saborsko povjerenstvo moralo biti osnovan da su svi prihvatili nalaze institucija ne koje se četo pozivaju.
KlUb zastupnika HSS-a, gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Na početku naše rasprave prvo želimo pohvaliti sve naše strukture i pojedince u Republici Hrvatskoj a i šire koji su na bilo koji način doprinijeli da Republika Hrvatska postane članica NATO saveza. Pri tome posebno želimo pohvaliti pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske koji su u Afganistanu kao i pripadnike Oružanih snaga, policije, te državne službenike koji sudjeluju u drugim mirovnim misijama. Pored njih želimo pohvaliti i sve ostale pripadnike Oružanih snaga policije, vatrogastva, Gorske službe spašavanja, te pripadnike drugih institucija društva ili udruge koje u okviru svoga područja djelovanja profesionalno ili dragovoljno skrbe za obranu, sigurnost i zaštitu Republike Hrvatske, njenih građana a danas i turista. Što reći o izvješću za 2008. godinu? Mišljenja smo da ovo izvješće o kojem raspravljamo kao i ono od prethodnih godina na zadovoljavajući način obuhvaća pojedine važne probleme, izazove i zadaće s kojima se susreće Ministarstvo obrane, a posebno Oružane snage Republike Hrvatske sa upravljačkom i rukovodnom strukturom u cjelini. Kako ovo izvješće ima puno toga što smatramo zadovoljavajućim HSS će ga i podržati. U zaključnom dijelu izvješća stoji sljedeća rečenica: "U svim elementima obrambenog sustava ima prostora za poboljšanje čemu će se težiti u narednom razdoblju.". Stoga Hrvatska seljačka stranka želi ukazati i na neka otvorena pitanja a čije bi zatvaranje po nama moglo biti od pomoći nositelju izrade izvješća za naredno razdoblje. Nismo sigurni da li ono dovoljno na objektivan način obuhvaća i druge dijelove, elemente obrambenog sustava, te poziciju i odnos obrambenog sustava sa drugim dijelovima sustava nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske. Npr. jedno od pitanja koje se nameće je i problem podizanja sigurnosne kulture stanovništva u uvjetima profesionalizacije Oružanih snaga Republike Hrvatske i drugih struktura obrane i zaštite. Naime, prevladavajući stav znanosti i struke je da proces ukidanja ili napuštanje opće vojne obaveze i uvođenja profesionalizacije u uvjetima pojave širokog spektra nevojnih ugroza znači potrebu razvijanja drugih sada po nama u velikoj mjeri zapostavljenih struktura odnosno komponenti obrane i zaštite. I jedno od zapostavljenih područja je sigurnosna zaštitna obrambena kultura i temeljno zaštitno obrambeno obrazovanje stanovništva u najširem smislu. S time u svezi postavlja se pitanje da li se predviđa bilo kakva edukacija šireg stanovništva ili područja zaštite ili obrane, odnosno osobne i uzajamne zaštite ili ona kojom se podiže sigurnosna kultura građana. Na temelju iskustva Domovinskog rata upitno je da li se profesionalna struktura može sama bez potpore stanovništva nositi sa najvišim kategorijama ugroza odnosno rizika kao što su rat, velike nesreće ili katastrofe. Bojim se da sadašnje stanje na tom području može predstavljati problem za cjelovitost i učinkovitost obrambeno zaštitnog sigurnosnog sustava pa mislim da ga je potrebno ozbiljno razmotriti i poduzeti odgovarajuće mjere kako u području zakonske regulative ali također i u praksi. Što je do sada Ministarstvo obrane Republike Hrvatske učinilo po pitanju vrednovanja intelektualnog potencijala Ministarstva obrane Republike Hrvatske i Oružanih snaga Republike Hrvatske i njegovog pretvaranja u intelektualni kapital kojim će se moći parirati i najsloženijim zadaćama nakon ulaska Republike Hrvatske u NATO savez? Konkretno kojim mjerama i postupcima i aktivnostima Ministarstvo obrane misli zaposliti stručnjake s većim intelektualnim kapitalom? Povećati intelektualni kapital postojećih stručnjaka, zadržati postojeće stručnjake duže u službi, povećati obrazovne standarde te držati udio rasta i obnavljanja intelektualnog kapitala pod nadzorom pri smanjenju osoblja. Zašto to ističem? Nakon ulaska Republike Hrvatske u NATO pred čelnicima MORH-a i Oružanih snaga Republike Hrvatske svakodnevno će se pojavljivati vrlo složene zadaće. Za ispunjavanje tih NATO zadaća trebat će angažirati najkvalitetnije ljudske potencijale s kojima raspolaže obrambeni sustav Republike Hrvatske. Činjenica je da obrambeni sustav Republike Hrvatske raspolaže skromnim ljudskim resursima i potencijalima. Do nas dolaze informacije da se na listama za otpuštanje, kao neperspektivni nalaze čak i magistri i doktori znanosti te da je opus radova postojećeg znanstvenog i stručnog kadra vrlo skroman. Konkretno pitanje je li osigurano da će svi u koje se danas ulaže novac, poslijediplomski i doktorski studiji, završiti započete oblike i razine obrazovanja, te da li će po završetku biti adekvatno rangirani i vrednovani? Jesu li sva nadležna tijela spremna za nošenje s mogućim problemom, reakcijom na prvi slučaj ranjavanja ili pogibije naših pripadnika u mirovnim misijama na postupak na terenu u okviru misije, na postupak u zemlji odnosno obavijest državnih čelnika obitelji teško ranjenog ili poginulog, usklađivanje aktivnosti međunarodnim partnerima uključenim u zajedničke aktivnosti i dr. Što se poduzima u području osposobljavanja državnih službenika i namještenika, te pripadnika civilne zaštite za sudjelovanje u međunarodnim operacijama i drugim aktivnostima u inozemstvu? Podsjetit ću na neka naša pitanja koja smo istakli u ranijim raspravama mi iz kluba HSS-a pa ću tako ih ponovo ponoviti. Može li sustav zaštite, spašavanja i pod kojim uvjetima biti učinkovitiji? Može li i pod kojim uvjetima sigurnost ljudi i materijalnih dobara u Republici Hrvatskoj biti veća? Držimo da može i mora ukoliko se stvori kompetentni sustav s jasnom razdiobom područja odgovornosti svih subjekata institucija. Prijedlozi Hrvatske seljačke stranke za unapređenje sustava zaštite i spašavanja idu u smjeru dosljedne provedbe uvaženih međunarodnih iskustava i standarda sustava zaštite i spašavanja. Taj sustav može biti učinkovit samo onda kada prepozna i predvidi moguće ugroze i situacije, kada prepozna i pripremi resurse i druge sposobnosti za te ugroze i situacije, kada definira njihove odgovornosti i ovlasti i zajedničke postupke, kada kvalitetnije osposobi i opremi namjenski ustrojene snage za zaštitu i spašavanje i kada poveća lokalnu i područnu odnosno regionalnu spremnost na reakcije u slučaju prirodnih nepogoda i civilizacijskih katastrofa. Konkretno, u segmentu neposredne zaštite i spašavanja kao operativna snaga predlažemo ubrzati izradu standardnih operativnih postupaka za sve situacije uvezati i sve subjekte, jasno prepoznati Hrvatsku gorsku službu spašavanja i druge službe kao samostalni element sustava zaštite i spašavanja. U dijelu izvješća koje se odnosi na inspekcijski nadzor obrambenih priprema u točki 8. iznijeta je činjenica da stanje na tom području na razini županija i Grada Zagreba u cjelini promatrano nije na potrebnoj razini. S tim u vezi zanima nas je li podnijeta koja prekršajna i druga prijava protiv odgovornih osoba. Kada govorimo o području obrambenih priprema i radu Inspektorata obrane željeli bismo u idućem izvješću dobiti više informacija o stanju na razini pojedinih nositelja obrambenih priprema, Vlade, središnjih tijela državne uprave, županija, Grada Zagreba, pravnih osoba koje su posebno važne za obranu i pravnih osoba koje su dobile zadaću poradi ostvarivanja nekog obrambenog interesa od središnjeg tijela državne uprave ili županije, odnosno Grada Zagreba. Zadnje otvoreno pitanje se odnosi na strukturu samog izvješća. Mišljenja smo da se u strukturi čine određeni pozitivni pomaci, ali još uvijek nedovoljno u dijelu koji se odnosi na civilni dio obrambenog sustava. Zašto to kažem? Zato što u dodatku izvješća ne vidimo niti jedan prilog vezan uz obrambene pripreme iz djelokruga nositelja obrambenih priprema, znači središnjih tijela državne uprave, županija i pravnih osoba te rada Inspektorata obrane po tom pitanju. Vjerujemo da bi se kroz pojedine priloge moglo pomoći saborskim zastupnicima da dobiju kvalitetniju sliku o stanju na tom području, ne samo o pripremama vezanim za ratno stanje, nego i druge vrste nevojnih ugroza. Obrambeno-sigurnosna zaštita, zaštitna funkcija mora biti djelotvorna. Mora ostvariti temeljni cilj, postići odgovarajući odnosno što viši stupanj sigurnosti. Ona mora na pravi način odgovoriti suvremenim ugroženostima i opasnostima, iskorjenjivati ih, onemogućavati, sprečavati njihovo štetno djelovanje. Ljudi i njihove zajednice moraju za to biti osposobljeni, pripremljeni i organizirani i to na razini koja im omogućuje učinkovito sigurnosno djelovanje. Obrana, sigurnost i zaštita ključan je preduvjet demokratskog, ali i gospodarskog razvoja Republike Hrvatske. Slijedom svega iznijetog, mi u klubu HSS-a podržat ćemo ovo izvješće. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Nema je. Gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo, Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenja kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2008. godinu, s Izvješćem o stanju obrambenih priprema Republike Hrvatske za 2008. godinu jasno i transparentno prikazuje kakvo je stanje obrambenog sustava Republike Hrvatske. Pa isto tako kao što Republika Hrvatska ima, ali i razvija obrambeni sustav primjeren potrebama, razini ugroza, izazovima s kojima se suočava, zasigurno možemo iščitati sve bitne detalje koji su vezani uz 2008. godini i možemo reći da obrambeni sustav se uspješno usklađuje s najboljom praksom suvremenih obrambenih sustava razvijenih zemalja s kojima ostvaruje opsežnu suradnju u planiranju provedbi operacija te ostvarivanju dodijeljenih misija i zadaća. Snage koje su izravno angažirane u misijama dovedene su na razinu sposobnosti i interoperabilnosti koje afirmiraju Republiku Hrvatsku kao vjerodostojnu saveznicu koja zasigurno u svakom segmentu svoga djelovanja pokazuje izuzetan napredak u razvoju obrambenog sustava i moglo bi se reći da racionalnim financijskim sredstvima postiže izuzetno dobre efekte u opremanju, u obuci, u usavršavanju, u popuni mladim i školovanim kadrovima, te iz svih tih zaključaka možemo reći da zasigurno kroz ovo izvješće možemo vidjeti koja su sve glavna postignuća bila u 2008. godini i ona zasigurno govore o tome da su Hrvatske oružane snage kao i obrambene pripreme ali i kadrovska politika u ukupnom sastavu smanjenje Oružanih snaga, a efikasnost i operabilnost zasigurno su prije svega bitne značajke ovoga izvješća iz 2008. godine. Da je svemu tome tako zasigurno je i ono što se dogodilo, a dogodilo se da je pozivnica Republici Hrvatskoj za ulazak u Sjevernoatlantski savez zasigurno bila potvrda ukupnog truda, rada kroz sve protekle godine. Ali zasigurno u konačnici i ova 2008. je bila značajna godina za Oružane snage Republike Hrvatske kao i za obrambeni sustav. … [[Govornik se ne razumije.]] svih oblika međunarodne vojne suradnje, posebno sudjelovanjem u međunarodnim mirovnim operacijama omogućuje se prijenos iskustava i znanja neophodnih u ostvarivanju organizacijskoga napretka i dostizanja odgovarajućih razina interoperatibilnosti sa snagama NATO-a. Zasigurno u to je uloženo mnogo truda i rada svih naših čimbenika u Ministarstvu obrane kao i u Glavnom stožeru, svih časnika i dočasnika u Oružanim snagama Republike Hrvatske kao i svim onim koji su kao vanjski suradnici radili zajedno sa našim ljudima u ustroju i operabilnosti Oružanih snaga Republike Hrvatske. Vanjske ugroze zapravo po svim sigurnosnim procjenama i nisu takve kao što su to bile nekada. Nisu više istog intenziteta ili značaja kao što su bile, nego su one drukčijih naravi i karaktera s kojima se mora cjelokupni sustav Republike Hrvatske, ali također i obrambene snage preusmjeriti na drukčiji način obrane od globalnog terorizma ili globalnih izazova koji su na našim prostorima ili u susjednom okruženju. Od direktnoga ratovanja više na ovim prostorima i nema nekakvih ugroza ili opasnosti. Želimo naglasiti da je prihvaćajući hrvatske stavove i argumente članice NATO-a su od 9. srpnja potpisale tzv. pristupne protokole prihvaćajući Republiku Hrvatsku kao de facto članicu. Od toga trenutka Republika Hrvatska sudjeluje u radu gotovo svih tijela NATO-a ali bez prava participiranja u donošenju odluka da bi postala punopravna članica. To su sve bili elementi koji su, stvoreni su svi preduvjeti za uspostavljanje dragovoljnog služenja vojnog roka čime se nastavlja proces dostizanja potpune dragovoljnosti sastava Oružanih snaga Republike Hrvatske. Prva skupina dragovoljnih ročnika koja se sastoji od 220 kandidata i 30 kandidatkinja završila je temeljnu specijalističku obuku. Obuka ročnika temeljena je i specijalistička na dragovoljnom služenju vojnog roka. Traje ukupno 14 tjedana. Iz godine u godinu sve više pripadnika i postrojbi sudjeluje u međunarodnim mirovnim misijama diljem svijeta, a Oružane snage Republike Hrvatske ostvaruju napredak u dostizanju kompatibilnosti i intelektualne operatibilnosti sa Oružanim snagama zemalja članica NATO saveza. Upućivanje satnije u misije na Golanskoj visoravni u lipnju 2008. godine Oružane snage Republike Hrvatske se po prvi puta uključuju u jednu mirovnu misiju UN-ovih snaga sa vojnim postrojbama UN-a. Republika Hrvatska je uključena i u operacije Europske unije u Republici Čadu i Srednjoafričkoj Republici kao najvažnije postignuće u području opremanja i modernizacije možemo izdvojiti opremanje Oružanih snaga transportnim helikopterima, školskim i protupožarnim avionima, uspostavu radarskog sustava za nadzor zračnog prostora sa RPS 117 isporuku prvih borbenih oklopnih vozila … [[Govornik se ne razumije.]] osam puta osam, te dvije raketne topovnjače klase Helsinky iz Finske. Zasigurno su sve ovo nova modernizacija i inačice koje su usklađene sa potrebama Oružanih snaga za brzo i efektivno djelovanje. Nabavljeno je i pješačko naoružanje za potrebu postrojbe u međunarodnim mirovnim operacijama, inženjerski strojevi i oprema, te NKB oprema za individualnu i kolektivnu zaštitu. Tijekom 2008. godine pružena je obimna potpora civilnim strukturama davanjem, kod davanja počasti hrvatskim braniteljima, protu požarna sezona, zaštita od poplava, inženjerski radovi i ostalo. Obimom i uspješnošću civilno vojne suradnje obrambeni sustav ostvaruje i potvrđuje svoju društvenu ulogu i status. Provedena je akreditacija Instituta za istraživanje i razvoj obrambenih sustava kao znanstveno ustanovljen čime je obrambeni sustav dobio ustrojenu cjelinu koja se bavi obavljanjem znanstvene djelatnosti u području društvene znanosti, znanstveno polje, sigurnosne i obrambene znanosti. Sve u svemu možemo reći da ovo izvješće koje zasigurno govori o svim detaljima, a naročito dostignućima 2008. koja sam sada pročitao možemo biti zadovoljni, možemo zaželjeti puno uspjeha i što manje nesreća ili gubitaka u našim Oružanim snagama, što manje onih koji će stradati u misijama. I zasigurno želimo da i dalje budu perjanica koja će na planu međunarodne suradnje zasigurno postizati još veće i bolje rezultate. Mogu samo reći da možemo izuzetno biti zado9voljni sa ovim sveobuhvatnim izvješćem koje govori o dobrom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala. U 11,44 isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Idući prijavljeni je jedan zastupnik, gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Evo poštovane kolegice i kolege, za kraj završno u ime kluba SDP-a želio bih još reći nekoliko riječi [[Upadica Šeks: Ali temeljem kluba 5 minuta jel' tako kolega?]] Tako je [[Upadica Šeks: Aha dobro, da, da. Je, imate pravo. Da, da.]] Dakle, ovo je prvo Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava kojeg raspravljamo u Hrvatskom saboru od kad je Hrvatska punopravna članica NATO-a. Što se tiče spremnosti Hrvatske vojske u odnosu na neke druge zemlje koje su članice NATO-a mogu odgovorno reći da je ona mogla i davno prije postati članica NATO saveza i da su bili bitni politički čimbenici koji su nas pratili u stvari do samog zadnjeg dana prije prijema u NATO, odnosno onaj poznati slučaj slovenske ratifikacije. Dakle, izvješće je danas ne samo za hrvatsku javnost, nego i za naše saveznike kojima smo zajedno u asocijaciji NATO. Hrvatski sabor donio je prije nekoliko godina dugoročni plan razvoja. Nakon trećine proteklog vremena na koji se odnosi taj plan razvoja vidljivo je da se određene stvari ostvaruju prema planu razvoja, ali su vidljiva i određena odstupanja. Gospodin Rončević je u ispravku navoda točno rekao dakle da postoje različiti prioriteti. Međutim, događa se da nešto što je prioritet jedan još nije napravljeno, a nešto što je prioritet dva da se već krenulo, primjerice jurišna puška je stavljena u prioritetu dva i planirano od 2011. godine modernizacija tenka M84 od 2012. 2 topovnjače nismo ni mogli naći u kojim su prioritetima, dok primjerice protupožarni zrakoplovi dakle ne bi trebali biti u sastavu Ministarstva obrane. Mislim da bi to trebalo u doglednom razdoblju protupožarnu zaštitu prebaciti u Upravu za zaštitu i spašavanje ili Ministarstvo unutarnjih poslova. Također, upitno je i kakva su rezultate dala rješenja oko Obalne straže? Da li je ovo rješenje dobro ili bi trebalo pronaći neko drugo rješenje? Ulaskom u NATO savez zatvoren je jedan ciklus reformi u obrambenom sustavu koji je počeo 2000. godine ulaskom u Partnerstvo za mir u svibnju 2000. godine. Hrvatska danas treba novu Strategiju nacionalne sigurnosti i treba ostale strateške dokumente. Stoga je ovo jedan simboličan način, ova rasprava o godišnjem izvješću je jedan simboličan način zatvaranja tog kruga. Hrvatska je ostvarila svoju nezavisnost u Domovinskom ratu. Najveći teret tu je iznijela Hrvatska vojska i hrvatski branitelji. Sjećamo se tijekom Domovinskog rata kako su završavali dnevnici Hrvatske televizije sa pozdravom braniteljima ma gdje bili. Ulaskom u NATO, taj izraz ma gdje bili poprima neke svoje veće, neko svoje svjetsko značenje. Naši su danas vojnici u Afganistanu, u Sierra Leoneu, u Čadu i drugim zemljama i tamo na određeni način brane hrvatske interese i na neki način osiguravaju i mir u Republici Hrvatskoj. U svezi s time, dakle evo na ovaj simboličan način završetkom jednog ciklusa, ulaskom Hrvatske vojske u NATO, klub SDP-a podržati će ovogodišnje izvješće i očekujemo da tijekom sljedeće godine raspravimo nove strateške dokumente i ostalo što bi naravno Hrvatsku pozicioniralo u tom smislu kao punopravnu članicu NATO-a. Zahvaljujem.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik u Ministarstvu obrane, Pjer Šimunović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Na prvom mjestu bih želio u ime Ministarstva obrane, u ime ministra obrane gospodina Branka Vukelića koji je, da vam čisto kažem, upravo se vraća iz Afganistana iz posjeta našim snagama i operaciji mirovnoj ISAF. To je razlog zbog kojega nije mogao danas biti s vama, zahvaliti na potpori koju ste izrazili našem izvješću i također zahvaliti na sugestijama, napomenama i pitanjima koja su izrečena, a o kojima ćemo voditi računa u sastavljanju nailazećih izvješća. Mislim da će nailazeća izvješća u mnogočemu biti različita, biti će naravno izvedenica i nastavak ovoga što ste imali priliku imati pred sobom sada i tijekom proteklih godina, ali činjenica ulaska u NATO će doprinijeti izuzetno mnogo na razini izgleda, strukture i funkcioniranja cijelog oružanog sustava, što će naći svoj odraz i u izvješćima koja će vam biti podastirana. Kažem opet, pitanja i sugestije izrečene tijekom ove rasprave i prethodne rasprave, posebno na matičnom Odboru za obranu i na nailazećim raspravama na Odboru za obranu će biti integrirana u ovo izvješće i uopće u funkcioniranje obrambenog sustava. Jedan značajan dio pitanja o kojima ste govorili i sugestija koje ste isticali će biti razrađen u neposredno nailazećem jednom cijelom nizu novih strateških dokumenata koji će održavati promijenjeno strateško okruženje, promijenjenu stvarnost Republike Hrvatske, a to se na prvom mjestu tiče činjenice da smo članica NATO-a, tako da ono što neposredno slijedi, jedan značajan dio tih dokumenata će dolaziti na raspravu u Hrvatski sabor jest izrada nove Strategije nacionalne sigurnosti kao krovnog dokumenta koji zacrtava glavne prijetnje, glavne naše interese, vrijednosti, interese, ugroze, prijetnje i mehanizme njihovog rješavanja za kojom slijedi Strategije obrane, Vojna strategija, novi strateški pregled obrane i novi dugoročni plan razvoja koji je postojeći tijekom ove rasprave više puta spominjan. Naime, promijenjene naše okolnosti, promijenjene ako hoćete i ekonomske realnosti iziskuju određene prilagodbe, prilagodbe su već napravljene, one se kontinuirano rade, ali i iziskuju jedno jače utemeljenje u strateškim dokumentima, tako da ova cijela sekvenca novih strateških dokumenata neposredno slijedi, počevši od sada, pa ja vjerujem do kraja godine i početkom sljedeće godine, to je taj neki okvir unutar kojega će biti izrađivani novi strateški dokumenti koji će kažem dolaziti i na raspravu u Hrvatski sabor, a odražavat će promjenu situacije u kojoj se nalazimo, definirano na prvom mjestu činjenicom da smo postali članica saveza. A sama ta činjenica mislim da govori dovoljno i o ljudskim potencijalima i o funkcioniranju onoga dostignućima koja su napravljena i koja će biti napravljena na razini obrambenog sustava. Naime, na prvom mjestu cijela država, ali taj sustav je zaslužio da bude pozvan u najnapredniji obrambeni savez, u NATO tako da je cijeli sustav bio naravno pod lupom nacionalnog parlamenta, pod lupom Hrvatskog sabora, ali bio je i pod lupom standarda izuzetno oštrih NATO saveza, tako da mi se osjećamo ponosni na ono što je napravljeno, naravno bez nekog osjećaja da je sve napravljeno i da ništa više ne treba biti rađeno. Velim, tu u kontinuitetu i sa našim kontinuiranim saznanjima kako stvari funkcioniraju u NATO-u, izvješća uopće i funkcioniranje i izvješće o funkcioniranju će izgledati drugačije i naprednije. Što se tiče nekih konkretnih pitanja, gospodine potpredsjedniče ako mogu pola minute. Prenamjena neperspektivnih vojnih objekata jedan je od prioriteta hrvatske Vlade na ovom sektoru i prioriteta Ministarstva obrane i Ministarstvo obrane uistinu nema nikakvog interesa da zadržava neke objekte koje još uvijek ne posjeduje, ali nad kojima ima nadležnost jer oni iscrpljuju značajnu količinu sredstava i ljudskih resursa pri njihovom čuvanju i servisiranju, tako da svi napori će biti uloženi da se što prije u konkretnim slučajevima, kao što je konkretan slučaj vojarne Ivaniš Nelipić u Sinju, što prije u suradnji s lokalnom zajednicom, u suradnji sa ostalim središnjim uredima hrvatske Vlade, što prije prenese i što prije prenamjeni. Također, struktura i raspored snaga u Hrvatskoj će biti dalje razmatrani kroz strateški pregled obrane i kroz dugoročni plan razvoja, tako da evo, stvarno sa zadovoljstvom evidentiramo interes Sinja za održanjem i uspostavom jedne značajnije vojarne u Sinju. Naravno, to je predmet dodatnih konzultacija. I ono što još neposredno nailazi, a što je također bilo isticano tijekom ove rasprave. Mi također uviđamo potrebu preustroja i Ministarstva obrane i daljnjeg preustrojavanja Glavnog stožera u svjetlu s iskustvima koja stječemo funkcionirajući u NATO, u svjetlu s našim različitim potrebama i potrebama koje više nisu onakve kakve su bile. Tako da i to je jedan proces koji se razvija i koji će u nailazećem razdoblju neposredno biti proveden. Što se tiče procesa izdvajanja osoblja, ono se provodi sukladno planovima, sukladno našim mogućnostima, ali sa povećanim jednim naglaskom na socijalnu osjetljivost cijelog procesa. Naime, to je odgovornost koju imamo. Osoblje koje se izdvaja, izdvaja se naime definitivno se ne izdvaja ono osoblje koje je u stanju prilagođavati se osobno u smislu stjecanja novih znanja, stjecanja potrebnih vještina, a u kontekstu onoga što nam je potrebno. Tako da definitivno ljudi, odlični ljudi nam vitalno trebaju. Ti ljudi postoje u sustavu, ti ljudi su i osigurali u krajnjem slučaju da uđemo u NATO i da funkcioniramo na ovakav način, na prvom mjestu u Afganistanu. Što se tiče samog proračuna, naravno proračun Ministarstva obrane je smanjen u odnosu na planiran za jedno 10%. Ta činjenica ne bi trebala govoriti ništa loše u smislu da smo mi izgubili neke sposobnosti ili da su zaustavljeni ili usporeni reformski procesi. Naime, niti jedan od bitnih projekata modernizacija nije niti zaustavljen, niti usporen. Jednostavno se radi o jednom procesu unutarnje prilagodbe i štednje na nizu točaka koje nisu prioritetne, a kako bi se zadovoljile prioritetne potrebe u odnosu funkcioniranja nas kao sustava za nacionalnu sigurnost, za potrebe naše nacionalnih sigurnosti, ali također i ispunjavanje savezničkih obveza u NATO. Tako da u kontekstu sadašnjeg procesa ... rebalansa proračuna i također u kontekstu akreditacijskih mjera. Niti jedna od temeljnih funkcija Ministarstva obrane nije narušena. Štoviše one se u onim potrebnim dijelovima prioritetnim i neprestano unapređuju. Evo ja bih se tu zaustavio. Gospodine potpredsjedniče, hvala lijepo. Uvaženi dame i gospodo zastupnici hvala na potpori i pozornosti.
Hvala. Zaključujem raspravu.
24. godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava provođenja kadrovske politike i o ukupnom Oružanih snaga Republike Hrvatske za 2008. godinu, sa Izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2008. godinu, podnositelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. "Prihvaća se Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenja kadrovske politike i o ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2008. godinu, s Izvješćem o stanju u obrambenih priprema u Republici Hrvatsku za 2008. godinu." molim uključimo se i glasujmo. Molim rezultat. Ovo godišnje izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 90 glasova za, 3 suzdržana, ništa protiv. Odbor za obranu predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi. "Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i o ukupnom stanju u Oružanim Republike Hrvatske za 2009. godinu, sa Izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2009. godinu, pripremljen je na način da razmotri mišljenja, primjedbe, prijedloge iznijetih u raspravi." Ovaj prijedlog zaključka odbora je prihvaćen u tijeku rasprave, pa nema potrebe o njemu glasovati. Vlada ga je prihvatila, nema potrebe da se glasuje. Možemo mi i glasovat ako je baš to… … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Znači, prihvaćen je. Hvala.
Još ćemo jednu točku raspraviti prije glasovanja - Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2008. godinu Podnositelj je Hrvatska narodna banka. Izvješće je podnijeto temeljem članka 62. Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za razvoj i obnovu. Vlada je dostavila mišljenje. Izvješća ste primili na sjednici. Zamjenik guvernera Hrvatske narodne banke, Boris Vujčić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospođe i gospodo zastupnici. 2008. godina će u ... ekonomskoj povijesti ostati zabilježena kao godina velike financijske krize, najveće od vremena velike depresije. Godina koja je iza nas najbolje ilustrira koliko brzo se mogu promijeniti ekonomska očekivanja. Iako je počela sa zabrinutošću zbog inflatornih pritisaka povezanih sa naglim rastom cijena sirovina na svjetskom tržištu, te su se još sredinom godine održavale konferencije na temu velikog povratka inflacije, prošla godina završila je u potpuno drugačijem raspoloženu, brigom o zdravlju i opstojnosti financijskog sustava, negativnim pritiscima na strani potražnje, produženoj recesiji i mogući deflatornim pritiscima. Takva kretanja naravno značajno su utjecala i na Hrvatsku eksponirajući kako slabosti, tako i prednosti pojedinih domaćih sektora. Prošlu godinu je obilježila relativno visoka prosječna godišnja stopa inflacije potrošačkih cijena od 6,1&. Bila je to velim dijelom posljedica kretanja cijena u 2007. ali znatnog rasta cijene energije i prehrane ostvarenog tijekom privih 7 mjeseci prošle godine uvjetima visokih cijena sirovine na svjetskim tržištima. Istovremeno domaći inflatorni pritisci dolazili su i od odgođenog učinka jačanja domaće potražnje u prethodnoj godini, te povećanih jediničnih troškova rada. Nominalne bruto i neto plaće su se u 2008. godini zamjetno povećalo, što je između ostalog rezultat potpisanog Sporazuma o osnovici za plaću u javnim i državnim službama, izmjene pojedinih zakonskih regulativa, te prilagodbe cijene rada rastućoj inflaciji provedene u dijelu gospodarstva. Sredinom godine međutim dolazi do preokreta u trendu kretanja inflacije, pa zajedno s padom cijena sirovine na svjetskom tržištu i usporavanjem domaće osobne potrošnje kao posljedice početka krize, počinje zamjetno usporavanje inflacije potrošačkih cijena koja se u prosincu spustila na 2,9%. Osim visoke inflacije prošle godine je obilježila i najniža stopa gospodarskog rasta nakon 1999. godine pa se tao BDP realno povećao za samo 2,4%. Analize komponenata agregatne potražnje, pokazuje da je kretanju ukupnog realnog rasta najviše pridonijelo usporavanje rasta osobne potrošnje. Do slabljenja potrošnje kućanstava došlo je do nepovoljnih promjena realnog raspoloživog dohotka stanovništva, kao izlog sve izraženijeg potrošačkog pesimizma u velikoj mjeri povezanog sa kolapsom na tržištu kapitala, tržištu dionica i tzv. negativnim efektom blagostanja. Osim toga lošiji rezultati izvoznog sektora u stabilan rast uvoza rezultirali su visokim negativnim doprinosom neto inozemne potražnje u realnom rastu gospodarstva. S druge strane investicijska aktivnost javnog i privatnog sektora u 2008. godini je ubrzala svoj rast i tako bar djelomično ublažila negativna kretanja ostalih komponenata agregatne potražnje. Kako tržište rada na usporavanje rasta u gospodarstvu reagira s određenim vremenskim odmakom na njemu se i u 2008. zabilježena razmjerno pozitivna kretanja. Prosječan broj nezaposlenih je tako bio manje nego godinu prije, pri čemu je stopa nezaposlenosti spuštena na 13,2%, dok je istovremeno narastao broj zaposlenih osoba. Središnja se država i u 2008. godini nastavila financirati na domaćem tržištu. Što je zbog određenog pristupa inozemnom kapitalu posebice bilo izraženo u posljednjem tromjesečju. Nastojanju države da sredstva za pokrivanje proračunskog manjka osigura na domaćem tržištu pomogla je središnja banka prilagodbom mjera monetarne politike. U tom smislu Hrvatska narodna banka je u svibnju spustila propisanu svotu minimalne devizne likvidnosti sa 32 na 28,5%, te tako oslobodili sredstva koja su poslovne banke iskoristile za odobravanje sindiciranog deviznog kredita države. Rast plasmana banaka na bankarskom sektoru u 2008. bio je umjeren, odnosno niži od propisanog 12%-tnog ograničenja središnje banke. Na sporiji rast plasmana u odnosu na prethodne godine utjecalo je slabljenje potražnje za kreditima zbog poštenih uvjeta financiranja i rasta aktivnih kamatnih stopa banaka, ali i zbog usporavanja ukupne gospodarske aktivnosti, te pesimističkih očekivanja glede budućih ekonomskih kretanja. Kretanje plasmana potvrđuju da mjere HNB-a nisu predstavile prepreku kreditiranju domaćeg privatnog sektora. 2009. u novim uvjetima ocjenjuje se da će plasmani banaka poduzećima i stanovništvu usporiti rast na oko 8% približno kao i domaća štednja. Kada je riječ o nadzoru bankarskog sustava HNB je svojim izravnim nadzorima obuhvatila 24 banke i 10 štedno kreditnih zadruga, a po utvrđenim nezakonitostima i nepravilnostima naložila mjere za njihovo otklanjanje. U cilju adekvatnog praćenja i pravovremene informiranosti HNB je u drugoj polovini 2008. godine intenzivirao praćenje rizika likvidnosti na razini pojedinačne banke i sustava u cjelini. Tijekom godine intenzivirala se i suradnja sa stranim supervizorima bankarskih grupacija kojima pripadaju domaće poslovne banke. Ogroman posao učinjen je i na području zakonske regulative prvenstveno povezano sa usklađivanjem sa acquisem odnosno sa standardima Europske unije. Prvenstveno napravljen je novi Zakon o kreditnim institucijama čime se domaća bankarska regulativa u cijelosti usklađuje s relevantnim direktivama Europske unije te osiguravaju uvjeti za primjenu baze u dva standarda ili direktive o kapitalnim zahtjevima. Osim toga, još jedanaest zakona iz područja financija koji se direktno ili posebno tiču bankovnog sustava doneseno je u prošloj godini. I nadalje relativno jaka domaća potražnja u većem dijelu godine utjecala je na produbljivanje manjka tekućeg računa platne bilance što je zaustavljeno tek u posljednjem tromjesečju kada je zabilježen manjak na razini iz istog razdoblja godinu ranije. Ipak u cijeloj 2008. godini manjak tekućeg računa iznosio je 4,5 milijarde eura ili 9,4% BDP-a što je za 1,2 milijarde eura više nego u prethodnoj godini. Značajno pogoršanje salda tekućeg računa u velikoj se mjeri može pripisati produbljivanju manjka u razmjeni robe što je bilo pod znatnim utjecajem visokih cijena nafte a prilično se pogoršao i saldo na računu faktorskih dohodaka i to uslijed visokih vlasničkih i kamatnih rashoda. Pozitivna ostvarenja zabilježena su u međunarodnoj razmjeni usluga poglavito u turizmu dok na računu tekućih transfera nije bilo većih promjena u odnosu na 2007. godinu. Manjak na tekućem računu financirao se snažnim priljevom kapitala. Najveći rast neto priljeva ostvario se iz povećanja inozemnog duga domaćih sektora po ugovorenim kreditima i trgovinskim kreditima te gotovini i depozitima nerezidenata. Pored toga značajni priljevi bili su rezultat i izravnih ulaganja, kako kroz izravna vlasnička ulaganja i sadržajnu dobit tako i kroz porez duga prema vlasnički povezanim poduzećima u inozemstvu. Spomenuto povećanje tijekova dužničkog kapitala dovelo je tijekom 2008. do povećanja bruto inozemnog duga Republike Hrvatske za 5,9 milijardi eura te je on na kraju prosinca dosegao 39,1 milijardu eura ili 82,6% bruto domaćeg proizvoda. U uvjetima visoke vanjske zaduženosti jedan od glavnih rizika je naglo pogoršanje mogućnosti refinanciranja duga. HNB je na takvu mogućnost godinama upozoravala da bi se u vrlo oštrom obliku krajem godine ta upozorenja i obistinila. U takvim okolnostima zaustavljanja kapitalnih tokova uslijed financijske krize u zadnjem kvartalu prošle godine zahvaljujući kontracikličkoj monetarnoj politici vođenih zadnjih nekoliko godina Hrvatska narodna banka je bila u stanju omogući da gospodarski sustav uspije prebroditi situaciju zaustavljanja priljeva kapitala s međunarodnog tržišta do kojeg je došlo prvenstveno nakon propasti velike investicijske kuće "Lehman brothersa". Promjenom čitavog niza mjera HNB je pridonio zaustavljanju povlačenja depozita iz domaćih banaka uzrokovanog prvenstveno reputacijskim efektom banaka majki što je drugi tijek ja bih rekao rizika nego oni na koje smo bili navikli u proteklim godinama te osigurao zaduživanje države na domaćem tržištu. Također u situaciji snažnog pritiska na deviznim tržištima sa elementima špekulacije pogotovo krajem protekle godine HNB je bez većih problema očuvala stabilnost tečaja a time i financijsku stabilnost. Propast investicijske banke "Lehman brothers" i s time povezan značajan pad cijena dionica pojedinih europskih banaka tijekom listopada rezultirali su padom povjerenja domaćih štediša i povlačenjem dijela depozita iz domaćih poslovnih banaka u iznosu od 2% bruto domaćeg proizvoda. Zajedno s kolapsom cijena dionica na burzi rizici su bili visoki. U tom trenutku najvažnije je bilo spriječiti gubitak povjerenja štediša u bankovni sustav i zadržati vjerodostojnost monetarne politike kako ne bi došlo do začaranog kruga pada tečaja i gubitka povjerenja u financijski sustav sa daljnjim povlačenjem depozita. Kontracikličko djelovanje monetarne politike od početka krize bilo je brzo i snažno. HNB ukidanjem granične obvezne pričuve 450 milijuna eura i smanjenjem obvezne pričuve milijardu i 115 milijuna eura oslobodio je bankama preko milijardu i pol milijuna eura imobilizirane likvidnosti. Pored toga smanjenjem minimalnih deviznih potraživanja sa 28,5% na 20%, znači nakon onog smanjivanja u 5. mjesecu sa 32 na 28,5% omogućuje bankama da dodatno aktiviraju svoje pričuve u iznosu od 2 milijarde 84 milijuna eura. Poduzete su i druge mjere, otvorena pozicija, SWAP, devizne intervencije u iznosu od neto 200 milijuna eura. Istodobno banke su povećale svoj inozemni dug u četvrtom tromjesečju za 2 milijarde i 131 milijun eura od čega kratkoročni dug za milijardu i 900 milijuna eura. Znači, ukupni neto input likvidnosti od strane HNB-a i inozemnih banaka iznosio je 3 milijarde i 900 milijuna eura, gotovo 4 milijarde eura i tome treba dodati još efekt petoga mjeseca čime dolazimo do gotovo 5 milijardi eura. Sama aktivnost koju je nakon izbijanja krize poduzela Hrvatska narodna banka u smislu oslobađanja likvidnosti i ovo dodatno neto inozemno zaduživanje banaka odgovaraju vrijednosti od oko 8% bruto domaćeg proizvoda. Znači, kontraciklički efekt monetarne politike jest bio oko 8% bruto domaćeg proizvoda. Većina tih sredstava je izravno ili neizravno plasirana državi za podmirivanje domaćih obveza i otplatu inozemnog duga dok je ostatak usmjeren na održavanje likvidnosti u poslovanju banaka s drugih sektorima. Potvrda da je kredibilnost domaćeg bankovnog sustava zadržana i u vrijeme samog vrhunca krize na međunarodnom financijskom tržištu podatak je da prema podacima Međunarodne banke za poravnanja hrvatski bankovni sustav zabilježio najveći priljev kredita iz inozemstva među svim zemljama središnje i istočne Europe u zadnjem kvartalu 2008. godine u iznosu od čak 3% BDP-a u situaciji kada je veliki broj zemalja doživio odljev sredstava iz bankovnog sustava. To je i potvrda ispravnosti politike koju je HNB vodio prema bankovnom sustavu tijekom zadnjih nekoliko godina. Ta je politika omogućila da bankovni sustav uđe u razdoblje krize s visokom kapitalnom adekvatnošću, relativno niskim dugom, relativno niskom razinom loših kredita i smanjenim kreditnim rizikom te s dobrim omjerom kredita i depozita koji su u ravnoteži što u trenutnoj situaciji ne zahtijeva smanjivanje izloženosti banaka majki kako možemo vidjeti u nekim drugim zemljama. Monetarna politika je dakle djelovala snažno kontraciklično. Međutim ona neće i ne može stvarati likvidnost koja bi mogla na bilo koji način kompromitirati temeljni cilj tečajne, cjenovne i financijske stabilnosti. Zbog toga je neophodno mjerama fiskalne i strukturne politike kreirati dodatne uvjete kako za održavanje makroekonomske stabilnosti tako i za povećanje potencijalne stope rasta BDP-a koja se u uvjetima opisanih promjenama na financijskim tržištima tijekom zadnjih 9 mjeseci zasigurno smanjila. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za financije i državni proračun? Odbor za razvoj i obnovu? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani vice guverneru, cijenjeni kolegice i kolege. Ovo izvješće je HNB-a za 2008. godinu koju je Hrvatska navodna banka u uvodnoj rečenici okarakterizirala po mnogo čemu neuobičajenom, a ponajprije što u prvom polugodištu zabilježava snažan rast opće razine cijena dok su u drugom polugodištu počeli se osjećati negativni učinci prelijevanje svjetske financijske krize u realnu sferu gospodarstva. I istina je da je 2008. godina po mnogo čemu neuobičajena ali je istina da je bila više od toga ona će u ekonomskoj, znanstvenoj i stručnoj literaturi zasigurno biti zapisana kao i jedna povijesna, naj, dosad najrazornija ekonomska kriza čak razornija i od onih 1720.-te godine i od ove posljednje najveće 1929. godine. Kao posljedica te krize milijardu eura su emitirani i ubrizgavane u uništene financijske sustave radi spašavanja posrnulih financijskih gospodarskih donedavno zaštićenih divova. Zbog toga je i hrvatsko gospodarstvo osjetilo određene poteškoće i stalno se čuje u javnosti da je realni sektor u problemima a da bankarski sektor nam je apsolutno siguran. Međutim, realni sektor je nedvojiv dio ekonomskog sustava i realni sektor i bankarski sektor toliko su međusobno ovisni i povezani da je dugoročno neodrživ odnos stabilnosti jednog sektora a potpune ugroženosti drugog sektora. Nužna je harmonija a nje nema. Nužna je harmonija i između proizvodnje i štednje i potrošnje. Posebno zabrinjava da je hrvatsko gospodarstvo i hrvatsko stanovništvo uveliko iscrpljeno. Zabrinjava i posebno nizak stupanj samofinanciranja svih poslovnih subjekata trgovačkih društava i građana Republike Hrvatske. Zabrinjava i stalno neelastična potražnja za kreditima, sklonost potrošnji svih oblika, ali i niska kapitaliziranost svih poslovnih sektora osim bankarskog sektora. Svakog ekonomista ali i svakog stanovnika Republike Hrvatske treba veseliti konstatacija da je bankarski sektor siguran i da može podnijeti određene makroekonomske poremećaje. Strahotu sloma bankarskog sektora Republika Hrvatska je jedanput doživjela krajem '90.-tih i to ne bi nikako mogla podnijeti još jedanput. Ali sve nas a i monetarnu politiku trebaju zabrinjavati neke pojave u bankarskom sektoru koje nisu gospodarski poticajne nego destimulirajuće. A to je po najprije porast pasivnih kamatnih stopa. Čak se sve više i javno oglašavaju bankarske institucije nudeći što veće pasivne kamatne stope. Automatski zbog toga zabrinjava i enormno povećanje efektivnih kamatnih stopa, zabrinjava i raznolikost i mnogobrojnost različitih vrsta bankarskih naknada, mislim da ih je 13. Zabrinjava i stimuliranje minusa po tekućim računima građana. Kao posljedica toga i što je dobro da su banke ostvarile dobit, da posluju sigurno, da posluju dobro, ali ipak iz izvješća je vidljivo da je u 2008. godini bio nagli porast dobiti banaka. Primjerice jedna najveća hrvatska banka ostvarila je u 2008. godini 25,7% veću dobit nego u 2007. godini. U 2007. godini milijardu i 100 milijuna kuna a u 2008. milijardu i 394 milijuna kuna. Druga po veličini banka u Republici Hrvatskoj ostvarila je povećanje dobiti 18,8%. I kada se gleda razdoblje proteklih 8 godina u 2001. godini ukupna aktiva cijelog bankarskog sustava iznosila je 148 milijardi kuna i na tu aktivu banke su u 2001. godini ostvarile dobit 894 milijuna kuna. U 2008. godini ukupna aktiva iznosila je 377 milijardi kuna, dakle 2,5 puta veća a godišnja dobit iznosila je 4,6 milijarde kuna pet i nešto puta više nego, dobit ostvarena u 2001. godini. Istodobno mnogi poslovni subjekti a i stanovništvo Republike Hrvatske grcaju u problemima. To je dugoročno neodrživ i neprirodan odnos. Nesporno je da je cijeli svijet, čak i jedna Švicarska osjetila posljedice razarajuće svjetske krize i nije bilo moguće da i gospodarstvo Republike Hrvatske dijelom ne osjeti te posljedice. Nelikvidnost je jedna od ponajvećih problema u Hrvatskoj gospodarskoj aktivnosti. Ali isto tako nesporno je da je mnogo novca završilo na tržištu kapitala i u špekulativne tvrtke. Neki investicijski fondovi su strahovito narasli i to u uvjetima kada drugi gospodarski subjekti nisu mogli dobiti kredite za novu investiciju ili novu proizvodnju. Nesporno je da su se i na tržištu kapitala polakomili, da je došlo do nekontroliranog uvoza i da u vrijeme likvidnosti samo u jednoj godini banke su više odobrile potrošačkih kredita nego kredita trgovačkim društvima. Još dugo ćemo osjećati posljedice što je ta ogromna likvidnost iz prethodnih vremena završila pogrešno u potrošnji i što su tu snažnu financijsku polugu koristile neproizvodni i uslužni sektor a ne gospodarstvo. Znamo svi da su osnovni ciljevi ekonomske politike povećanje proizvodnje, povećanje stope zaposlenosti i održavanja stabilnosti razine cijena. To se može postići samo aktivnom ekonomskom politikom i harmoničnim djelovanjem fiskalne i monetarne politike. Ali ne treba zanemariti činjenicu da su u uvjetima gospodarske krize, u uvjetima pada gospodarske aktivnosti, u uvjetima porasta stope nezaposlenosti kao najučinkovitije oružje u ostvarenju osnovnih tih ekonomskih ciljeva pokazala monetarna politika. Jer samo niža cijena novca, a time i niže kamatne stope mogu stimulirati gospodarsku aktivnost i poticati investicije. Klub HDZ-a prihvaća Izvješće Hrvatske narodne banke za 2008. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodo iz Hrvatske narodne banke, kolegice i kolege. U ovom zeitnotu rasprave neočekivano, stvarno neočekivano, uvrštene u raspravu i rasprava o Godišnjem izvješću Hrvatske narodne banke bez bilo kakve logike dnevnog reda, redoslijed dnevnog reda i moje prvo i ključno pitanje zašto i zbog čega? Da li je ovo vrlo kvalitetno izvješće koje smo dobili od Hrvatske narodne banke kao i sva ostala kvalitetno napravljena izvješća do sada, da li je zavrijedilo takvu mogućnost rasprave? Ponavljam bez, nije vezano ni na točke dnevnog reda ni na redoslijed, potpuno neočekivano. Međutim, bez obzira na ovaj inženjering uvođenja točaka u raspravu plenarne sjednice. U svakom slučaju koristim priliku da u ime kluba Hrvatske narodne stranke čestitam ljudima u Hrvatskoj narodnoj banci na odrađenom poslu. Prije sve na spremnosti, bez obzira koliko u nekim trenucima smo mi tu slagali, se nismo slagali, ali u svakom slučaju dobroj zaštiti, posljedica financijske krize u svijetu, a koja je kod nas multiplicirana sa našim evidentno strukturnim, gospodarskim problemima i kod nas je definitivno i konačno prisutna i kriza je posljedica definitivno i konačno strukturnih i gospodarskih problema u kojima nismo od jučer već dugi, dugi niz godina. Činjenica je, već je rečeno za ovom govornicom, da za uspješnost svakog gospodarstva, uspješnost ili mogućnost ili efikasnost u stvaranju nove vrijednosti, a to nam je cilj, da su dvije osnovne poluge bitne i harmonija između tih poluga, a to je monetarna vlast kojom upravlja Hrvatska narodna banka i fiskalna s kojom upravlja Vlada Republike Hrvatske. Koliko je ta harmonija kvalitetna, toliko uvjeti za stvaranje nove vrijednosti su bolji i mogućnosti u stvaranju nove vrijednosti su bolje. Kakva je harmonija kod nas evidentno je, poznato je, prisutno je i gospodarski rast koji imamo govori o svemu tome, a činjenica je da prema izvješću Međunarodnog monetarnog fonda da smo po rastu bruto društvenog proizvoda od 28 tranzicijskih zemalja drugi najgori, da nam je gospodarski rast u ovom trenutku duplo manji nego gospodarski rast u zemljama u našoj neposrednom okruženju. To je evidentno, ali ponavljam to je posljedica i monetarne i fiskalne i harmonije njihove međusobne. I kad govorimo o gospodarskom rastu, o uvjetima u gospodarenju definitivno ne možemo se vezat na 2008., ne možemo se vezat a 2007. ni na 2006., ali se moramo vezat na sve godine unatrag. I u tim godinama kakve smo uvjete stvarali suradnjom monetarne i fiskalne vlasti, tako i danas imamo priliku za berbu, tako danas imamo priliku za gospodarski rast, tako danas imamo priliku za čitavo naše gospodarstvo. To je evidentno. Koliko u tome je učešće Hrvatske narodne banke kroz monetarnu politiku u svim ovim godinama dosad, ne 2008., ne 2007., ne 2006., počnimo od '90.-tih godina, e to je drugo pitanje i to je stvar ozbiljnih rasprava koje su i vođene. Međutim, što vrijedi i to ako argumenti ne prolaze, a da ne prolaze činjenice, naše antirecesijske mjere, mjere Vlade Republike Hrvatske. To je činjenica. I treća, vrlo važna stvar. Naime, prisutno je u javnosti i potpuno opravdano, potpuno opravdano, jer tu štetu direktno građani trpe i iznose na svojim leđima, a to je moraliziranje nad zaradama banke. Pa idemo smanjit sa porezima, pa idemo s ovim, pa dal' je to korektno, pa dal' je moralno. I na sva ta pitanja odgovori koji slijede su potpuno opravdani, ali da li s tim odgovorima smo mi u mogućnosti to promijeniti. I moje ključno pitanje usmjereno prema Hrvatskoj narodnoj banci, a to je da li Hrvatska narodna banka zajedno s nama u ovoj sabornici, da li smo u stanju se odrediti prema promjeni kamatnih stopa? Da li naše banke imaju pravo na promjenu kamatnih stopa koje ugovaraju ugovorom? I zbog tih promjena kamatnih stopa mnogi građani ulaze u izuzetno tešku socijalnu situaciju. Da li to imaju pravo? Svaki međunarodni ugovor o kojem raspravljamo u ovom Saboru vezan je, kamata je vezana na libar, svaki, toliko plus libar. Koja je referentna točka naših poslovnih banaka na kojoj one vežu odluku o promjeni kamatnih stopa? Sigurno da one razlog imaju, ali da li smo mi kao odgovorni, država, prije svega Hrvatska narodna banka, da li smo mi u stanju se odrediti prema tome? Da, gospodo, imate pravo ali pod tim i tim uvjetima ili gospodo nemate pravo. Ili možda ja nemam pravo. Mislim da u čitavoj toj priči Hrvatska narodna banka treba preuzeti dio svoje odgovornosti, a to je jasnim pravilima se odrediti prema evidentnom problemu, jasnim pravilima definirati pravila igre, jasnim pravilima se odrediti prema dugu koji mora biti odrediv, da taj dug ne ovisi o nekakvoj poslovnoj politici ili naknadi rukovodstva neke poslovne banke koja je normalno vezana uz rezultat banke i mislim da mi kao odgovorna država prema našim građanima u tom segmentu imamo prostora, imamo mogućnosti i trebamo imati odgovornosti da jednostavno prostor koji vrlo vješto koriste poslovne banke da ga ograničimo, da ga svedemo na nekakve referentne točke i na nekakva pravila ponašanja. Jer moraliziranjem nad zaradom naših poslovnih banaka mi nećemo za naše građane napraviti ništa konkretno. I ključno je i završno ponavljam, mi u Hrvatskoj narodnoj stranci podržat ćemo ovo izvješće, ali istovremeno pitamo da li Hrvatska narodna banka ima, snage sigurno ima, da li je u sinergiji sa Vladom Republike Hrvatske, da li je u sinergiji sa ovim Saborom i ima snage stvoriti sustav koji će nadgledati i kontrolirati kompletnu situaciju na kreditnom tržištu, a prije svega u mogućnosti koju vrlo vješto banke koriste, a to je promet na kamatne stope bez utvrđene referentne točke prema svojoj slobodnoj procjeni normalno uz uvijek ona objašnjenja koja su prisutna. I činjenica je da u nekim državama i danas smo imali, danas imate priliku svi kolegice i kolege to i pročitati. Guverner Narodne banke upravo zbog tog razloga, zbog promjene kamatnih stopa savjetuje svojim građanima tužite poslovne banke, a mi kao Narodna banka smo vam spremni dati svu podršku da u tome uspijete. I to je odgovorna Narodna banka. To je odgovorna Narodna banka. Da li mi tu mogućnost možemo iskoristiti, da li mi to možemo napraviti vidjet ćemo u vremenu pred nama. Ali smatram da tu svoju odgovornost moramo kroz konkretne mjere pretočiti u konkretne, očekivane rezultate, a ne moralizirati nad zaradama poslovnih banaka. Na koncu konca to je i njihov cilj, ali koliko smo im mi to omogućili, e to je drugo čitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Hrvatske narodne banke, zamjeniče guvernera. Na početku da kažem da ćemo, da ću ja osobno a vjerujem i kolege iz Kluba zastupnika SDP-a podržati ovo izvješće prvenstveno zato što je ono činjenično takvo kakvo je, a ukazuje na određene stvari koje se dešavaju u našem gospodarstvu i ukazuje na određene stvari koje su zadesile Hrvatsku u prošloj godini i koje se na žalost i produbljuje i nastavlja dalje u ovoj godini. Što je zajedničko u ovom izvješću HNB-a za 2008. godinu i onome koje će tek doći na dnevni red ovog Sabora, a radi se o prvoj polovici 2009. godine. Jedna od temeljnih stvari koje su zajedničke za ta dva izvješća je prvenstveno ta u njima neće biti vidljiv utjecaj antirecesijskih mjera, odnosno aktivnosti Vlade da pomognu hrvatskom gospodarstvu i građanima. A zbog čeg ih neće biti i neće one biti vidljive u izvješću zbog toga šta ih nema. Nije ih bilo ni krajem 2008. godine kada je cijeli svijet, Europa nisu samo pričali o prelijevanju krize kao što mi već pričamo, već ta rasprava je pomalo i dosadna kada slušate argumentaciju sa strane Vlade i HDZ-a. Kriza koja nam je za sve kriva, a po meni i po mojem mišljenju kriza koja je jedan od najuniverzalnijih i najopćenitijih izgovora HDZ-ovoj Vladi zato što nije pripremila Hrvatsku za ono što se sprema. I ono što možemo napraviti ovdje na neki način i komentirajući ovo izvješće HNB-a je to da i čestitamo na radu HNB-u i što je osigurao u jednom važnom segmentu gospodarsku stabilnost i šta se podmetnuo, na neki način podmetnuo je leđa za ova nesigurna vremena u kojoj se Hrvatska nalazi. Na žalost efekt bi bio puno jači kada bi ta sinergija bila sa strane i Vlade, kada bi Vlada imala viziju i znanja kako se nositi u ovim teškim vremenima, kako pomoći hrvatskim građanima i gospodarstvu. Ono šta se iz izvješća vidi je neke temeljne stvari, vidi se da je inflacija bila na prosječnoj razini 6,1%. Kada kompariramo zemlje s kojima se volimo uspoređivati puno veća. Kada gledamo šta se dešava ove godine. Ove godine inflacija iako je kriza i recesija u svijetu i već krajem prošle godine dolazilo do smanjenja cijena u Hrvatskoj je inflacija u ožujku ove godine iznosila 3,8% a opet kada bi se komparirali sa zemljama sa kojima se želimo komparirati i koje su u našem susjedstvu i nema razloga da budu uspješnije od nas u tom segmentu recimo Slovenijom gdje je ona iznosila 1,6% ili Mađarskom koja je imala jedan postotni poen inflaciju manje. Što se BDP-a tiče prošle godine 2,4% najniži već nakon dugog niza godina i polako se sjećamo onih vremena '99. godine kada smo imali negativni gospodarski rast. Zajedničko tada i sada Hrvatskoj je da je HDZ na vlasti. Mislim da građanima a i svima nama koji ovdje raspravljamo je dovoljno jaki argument da vidimo da nešto na žalost kada je negativni gospodarski rast u Hrvatskoj veže a to je vladavina HDZ-a. Sa druge strane ove godine očekujemo negativni rast čak do -5% i na kraju krajeva nismo još ni sigurni kako će to završiti s obzirom da ni oni koji bi trebali imati podatke, koji bi trebali predlagati proračun za ovu godinu iz mjeseca u mjesec izlaze u javnost sa podacima koji su sve gori i gori i pitanje je na osnovu kakvih ćemo podataka u 9 mjesecu proračun predlagati. Pretpostavke su sada ćemo biti sretni ako taj pad, ne bih rekao rast, ne bude veći od 5%. Nezaposlenost, to je opet priča koju nažalost hrvatski građani osjećaju svaki dan i osjećaju djelovanje ove Vlade i HDZ-a, pa da ne govorim samo tu o neradnoj nedjelji koja vidimo da će pasti na Ustavnom sudu, da ne govorimo o pušenju, odnosno nepušenju u objektima, zabranjenom pušenju u objektima i kafićima koje u ovoj teškoj recesijskoj godini dovode do toga da će još tisuće naših sugrađana ostati bez posla. Ali mi smo evo talentirani za to. Kada je teško, HDZ-ova Vlada napravi našim građanima da im bude još teže. I onda donese zakone koji će još dodatno usporiti gospodarski rast. Govorimo o turizmu i očekujemo da će nas turizam spasiti ove godine i na neki način sa zebnjom gledamo koliko će to turista posjetiti Hrvatsku, da li će to značiti dodatni priljev … /Govornik je isključen, pa ponovo uključen./ … Molim vas da ne isključujete mikrofon. I da li će to značiti u 9. mjesecu možda prilikom planiranja proračuna manji pad nego što je to bio kad smo ga radili rebalansom u 4. mjesecu. Ali jasno je da taj odgovor nažalost će biti porazan. Ova godina će turistički biti vrlo loša, puno lošija nego što to očekuje ministar Bajs i polako me zastrašuje pomisao i njegove najave kada govori da ovisimo o last minute aranžmanima o tome kakav će turizam ove godine biti. To se samo pokazuje da se nema nikakve vizije, niti strategije, niti bilo čega kako bi znali i planirati prihode na osnovu kojih bi Hrvatska trebala ove godine lakše preživjeti ovu recesijsku godinu. A što se nezaposlenih tiče, od 9. mjeseca prošle godine kontinuirano svaki mjesec otprilike 5 do 6 tisuća naših sugrađana ostaje bez posla. Taj trend je izuzetno negativan i ove godine možemo očekivati 50, 60 tisuća više nezaposlenih. Standard i plaće svakodnevno apsolutno hrvatski građani su svjedoci toga da sve manje i manje mogu kupiti za svoje plaće. Što se tiče samog i nominalnog rasta koji je bio do kraja godine, i realnog rasta koji je bio do kraja godine otprilike 1%, ovih 2, 3 mjeseca ove godine je negativan i svaki mjesec hrvatski građani mogu kupiti manje za svoje plaće. Kada naravno pridodamo tome još i negativan utjecaj rasta kamata i troškova kredita, jasno je da hrvatski građani ne vide kraja crnim vijestima koje se dešavaju u ovoj recesijskoj godini. I što bih na kraju, evo istaknuo, izvješće podržavam. Znam da će ove godine biti još lošije, što se tiče hrvatskih građana. Znači neće moći HNB ništa pozitivno ove godine napisati, ali ono što zabrinjava da nema ova Vlada i ova većina nema nikakvu viziju niti koncepciju kako pomoći Hrvatskoj u ovoj godini. Ima manjina i nažalost ne slušate naše prijedloge, jer da slušate naše prijedloge, bilo bi vam puno lakše i voditi ovu Hrvatsku. Mi se barem trudimo, gospodo izbaciti neke prijedloge van, vaše uopće nismo vidjeli. I na kraju, to zabrinjava jer potezi koje vidimo iz dana u dan, kako se vodi država, dovoljno je napraviti mali pritisak da se onda zbog toga što će doći naredni izbori za 6 mjeseci za predsjednika da se popusti. To znači govori se o tome da nema apsolutno nikakve vizije kamo to idemo i ja se samo nadam da naš sadašnji premijer ne misli da će na predsjedničkim izborima krajem ove godine, da mu je to izlazna strategija. Nema izlazne strategije, Hrvatskoj se mora pomoći i to se može raditi jedino prijedlozima i vizijom i nekim konkretnim aktivnostima koje u Hrvatskoj apsolutno nedostaju.
Zahvaljujem. Najprije imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Niko Rebić.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je članak 210. koji kaže, govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Mi 70% rasprave nismo ništa čuli o temi dnevnog reda, o izvješću Narodne banke, nego smo slušali o zabranjenom pušenju, o turizmu, o svemu, samo ne o temi dnevnog reda. Isti članak kaže, ako se govornik udalji od teme dnevnog reda, predsjedavajući će opomenuti da se drži dnevnog reda. Mislim da ste uvaženog zastupnika trebali opomenuti da se drži dnevnog reda. Zahvaljujem.
Zahvaljujem na vašem pokušaju dokazati da je to bila povreda Poslovnika. To nije bila povreda Poslovnika jer se, slažem se da se u određenim temama udaljio nešto od teme, ali se uglavnom držao teme. Prema tome, znate kada bi tako precizno sve druge, onda bi to bilo vrlo često prekidanje ovdje. Sad imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. A to je prvo Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa eto, pošto je počela nova kampanja pa se gospodin Maras obrušio normalno neistinama na HDZ, pored ostalog da kad je ljudima teško, HDZ sve napravi da im je još teže i slično. Međutim, ja mislim upravo da ste vi iz SDP-a poznati "joy killeri", dakle ubijate sve ono što je ljudima pozitivno, što ljudi doživljavaju tvrdeći im kad im je dobro, da im je loše, kad im je loše da im je još lošije. Pa prema tome, gospodo stanite pred ogledalo pa recite tko je tko.
Zahvaljujem. Drugi je ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Mario Zubović. Molim vas, dajte ispravak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja bih ispravio gospodina Marasa. On je rekao da ova Vlada nema vizije, nego da manjina ima tu viziju. Mi smo vidjeli, imali smo priliku vidjeti 4 godine, gospodina Marasa vjerojatno nije onda bilo, prije 4 godine koje su bile njihove vizije, a mogu reći budući se prihvaća izvješće, rekao je sam da prihvaća izvješće od Narodnoj banci, da je Narodna banka sigurno surađivala sa Vladom i da je Vlada zadovoljna sa radom Narodne banke. A ono što su vaši eksperti predlagali, odbila je i Vlada, a odbila bi i Hrvatska narodna banka. I sva sreća da niste bili u prilici nametnuti neka svoja rješenja.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika. Odustaje. Idemo dalje. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa naime ispravio bih netočan navod gospodina Marasa koji je kazao da ova Vlada nema viziju i da ništa ne radi na poboljšanju gospodarske situacije. Naime, sigurno da je to netočno. Ova hrvatska Vlada, pa i Hrvatska narodna banka kao monetarna politika učinile su ogromne napore kako bi očuvali makroekonomsku stabilnost zemlje. I onda kada su financijski sustavi u drugim zemljama padali, ova Vlada i ova Hrvatska narodna banka upravo i mjerama monetarne i mjerama fiskalne politike očuvale makroekonomsku stabilnost. Evo imali smo malo prije na odboru izvješće HBO gdje se nizom kreditnih linija osigurala i pomoć našim gospodarstvenicima kako bi što bolje preboljeli ovu krizu. Da nisam uvjeren da je ovo ovako malo politička demagogija pomislio bih da imate nešto problema u odnosu prema samoj Hrvatskoj, jer stalno prizivate neko zlo, neke probleme. Sve ono najgore i najcrnje što mislim da nije dobro.
Hvala. I imamo zadnji ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočnu tvrdnju da Vlada nema viziju i strategiju. Točno je i točna je tvrdnja da Vlada ima viziju i strategiju što je i dokazala i antirecesijskim mjerama koje svakodnevno možemo vidjeti i osjetiti i koje imaju svoj cilj i smisao i svoju znakovitost. Za razliku od vaših antirecesijskih mjera koje su trebale značiti još nekih 15 milijardi koje trebalo očito izmisliti da bismo došli do njih. A očito je da kao što je rekao kolega Markovinović idu još jedni izbori pa se pripremate u kampanju koja vam neće uspjeti, a očito radite to što ste radili i prije i to je istina. Istinita tvrdnja je to da pokušavate zajedno sa dijelom medija izazvati kaos među narodom. Ali to vam neće uspjeti kao ni obično. Pobjednici ćemo opet biti mi.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, zamjeniče guvernera, državni tajniče, kolegice i kolege. Hrvatska narodna banka nam je kao i dosadašnjem razdoblju ponudila jedno vrlo dobro izvješće i opis svoga rada u koji je u definiranom samim zakonom u Hrvatskoj narodnoj banci i tu zaista evo u tijeku dosadašnje rasprave nije bilo nikakvih primjedaba. Tako da i ja osobno sa zadovoljstvom ću podržati ovakvo izvješće za 2008. godinu. Ali htjela bih vrlo kratko u nekoliko rečenica se osvrnuti na makroekonomsko okruženje zapravo koje je vladalo u 2008. godini, vrlo kratko svjetsko pa onda kako se to reflektiralo na hrvatskoj. Svijet je kao što znamo potresala financijska kriza koja je gotovo slomila financijsko tržište, svjetsko financijsko tržište. No u Hrvatskoj unatoč upozorenjima i ocjeni da je bankarski sustav stabilan, jer on nije kao hrvatske banke kao male banke nisu bile niti toliko izložene ovakvim svjetskim tendencijama koje su vladale na svjetskom financijskom tržištu što je točno i što je dobro i što se uspjelo očuvati stabilnost bankarskog sustava, velika je stvar za Hrvatsku. Međutim, mi smo ipak imali potrese na drugim dijelovima financijskog tržišta, prvenstveno na burzi vrijednosnica. I tu je za neke sudionike na tom tržištu zapravo bilo dramatičnih momenata i situacija. Međutim, mi zanemarujemo u Hrvatskoj onaj drugi dio krize koja je za Hrvatsku daleko opasnija i teža, a to je gospodarska kriza koja nije samo refleksija ove financijske gospodarske, svjetske krize, ona je zapravo duboko ukorijenjena u strukturi i gospodarskom sustavu Hrvatske. O tome zapravo mi ne želimo otvoriti jednu dublju i širu raspravu i nakon takvih rasprava zapravo donositi određene mjere. Vlada se oglašuje oko toga, ona čak nije željela o tome voditi raspravu, a kamo li nešto poduzimati sve do veljače ove godine. Zapravo kada je guverner Hrvatske narodne banke još u ljeto prošle godine zapravo najavio sve ove momente koji su nas zahvatili i u 2008. a i produljili su se i na 2009. godinu, bio je dočekan kao vlasnik loših vijesti. Zapravo trebalo ga je na taj način ignorirati. Ja sa svoje strane mogu reći da je monetarna vlast učinila sve ono što je bilo u njezinoj moći i što je zakon dopuštao. Na žalost naša izvršna vlast nije činila ono što je morala i mogla činiti. I koje su posljedice toga? Ignoriranjem da Hrvatska uopće može doći u krizu i to u ozbiljnu gospodarsku krizu bila je zapravo proračun koji smo donijeli u 12. mjesecu za koji se unaprijed znalo da je neodrživ i za koji se jako dugo govorilo da nema potrebe da se mijenja. Međutim, kada se sama država našla u financijskoj krizi zapravo je to bio razlog da se sačini rebalans proračuna da bi se moglo ići u dodatno zaduživanje na inozemnom tržištu. Koje su još posljedice? Posljedice su kašnjenje mjera koje bi zapravo na neki način išle u susret tome da rješavate krizu. Pa smo onda već u svibnju mjesecu imali početak pada industrijske proizvodnje koja se onda mjesecima kontinuirano je padala. U ekonomiji kažu ako imaš 5 mjeseci pad industrijske proizvodnje, onda si u krizi. Mi to već imamo ne 5 mjeseci, nego gotovo 9. i 10. mjesec smo u toj fazi da imamo pad industrijske proizvodnje. I što nam se sada dešava? Pod kraj godine imamo i pad industrijske proizvodnje, imamo pad BDP-a zato što nemamo industrijsku proizvodnju, ali nemamo ni potrošnju koja je značajno generirala rast društveno bruto proizvoda, stanovništvo je prezaduženo, primanja su mala, obveze su velike. Dakle, minimalni troškovi četveročlane obitelji ne mogu se pokriti sa prosječnom hrvatskom plaćom i to je razlog što mi sada glibimo, nemamo više rast, nego ćemo imati pad društvenog bruto proizvoda. Već je ovdje rečeno, zadnje tromjesečje 2,4% najniži rast društvenog bruto proizvoda od 2000. godine. Početak ove godine mislim za dva ili tri mjeseca preko 5% pad društvenog bruto proizvoda. Imamo pada prometa u trgovini, produbljuju nam se deficiti u platnoj i robnoj bilanci i naravno da onda sve to skupa prati i pad zaposlenosti odnosno rast nezaposlenosti. Imamo jednu ponovo stravičnu situaciju u likvidnosti. Za sada zabilježeni nalazi, neplaćeni nalazi su preko 16 milijardi kuna. Međutim, koliko su stvarno neplaćene obveze to u ovom trenutku zapravo u Hrvatskoj se nitko niti ne usudi procjenjivati. Koja je krajnja konzekvenca svega toga? Dobili smo početkom godine pad kreditnog rejtinga države. I ja ću samo citirati prognoze dviju uglednih bonitetskih kuća. Bonitetska kuća "D&B" kaže govori o sniženju kreditnog rejtinga u Hrvatskoj i da se on temelji na ocjeni da antirecesijske mjere Vlade koje je donijela u veljači zapravo neće biti učinkovite te da neće poboljšati gospodarski izgled zemlje. Nažalost, mi od tog paketa deset antirecesijskih mjera gotovo ništa nismo do ovog trenutka realizirali. Dok agencija "Fitch ratings" kaže da se promijenila, ona je promijenila hrvatsku prognozu dugoročne sposobnosti podmirenja obveza u domaćoj i stranoj valuti iz stabilne u negativnu što nas zaista mora ozbiljno zabrinuti. Rasprave i dileme treba li nama Međunarodni monetarni fond ili to možemo činiti sami mislim da uopće je deplasirano o tome razgovarati. Međutim, da je hitno da smo mi zapravo pet poslije 12 što se tiče određenih intervencija koje bi trebalo činiti to je točno. I mislim da je krajnje vrijeme da ne ostanemo samo na tim mjerama, da ne gomilamo mjere, namjere na mjere ili mjere na namjere predsjednik Vlade nam poručuje da će ići sa novim antirecesijskim mjerama, zapravo niti one postojeće nisu realizirane. Mislim da takva situacija je neodrživa i da treba ozbiljno o tome povesti računa i rasprave u svim segmentima društva. Eto na kraju još samo da kažem da se po drugi puta desila situacija da je Vlada intervenirala u izvješće Hrvatske narodne banke. 2004. godine nezadovoljna kako je Hrvatska narodna banka prikazala deficit za 2003. godinu također je na ovakav način intervenirala dok sada je nezadovoljna kako je u tri segmenta Hrvatska narodna banka zapravo izvijestila Hrvatski sabor o tome dakle odnosi se na isključivanje Hrvatskih auto-cesta iz konsolidirane opće države. Prije samo četiri, pet, šest godina se to sa velikom pompom zapravo uključivalo u konsolidiranu državu i povećanje deficita, zatim na neto zaduženje i na ukupni opći dug države. Mislim da nije dobro da Vlada na takav način intervenira u izvješće Hrvatske narodne banke koja je autonomna prema Hrvatskom saboru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predstavnici Hrvatske narodne banke, kolegice i kolege zastupnici. Odmah na početku da se izjasnim. Prema izvješću Hrvatske narodne banke Hrvatska narodna banka potpuno je ostvarila zakonom utvrđene zadaće u 2008. godini ali o ekonomskoj politici pa u okviru toga i politici Hrvatske narodne banke prilika je razgovarati kad dođe u Sabor njezino izvješće. Složit ćete se da se državna ekonomska politika ne može voditi na dnevnoj razini, pa se o njoj ne može ni raspravljati kao o dnevno političkoj temi. Potrebno je reći da Hrvatska ima istu ekonomsku politiku od stabilizacijskog programa 1994. godine a tu hrvatsku politiku karakterizira visoka stopa nezaposlenosti od tada do danas i u apsolutnim brojkama nezaposlenost u Hrvatskoj nikada nije pala od tada ispod 250 tisuća radnika. Zatim, tu ekonomsku politiku karakterizira sve do zadnje godine relativno niska stopa inflacije ali ne zaboravimo da ta ekonomska politika mora podmiriti i ima konstantu podmirivanja obveza prema rastućem broju umirovljenika i socijalnom zbrinjavanju tih nezaposlenih socijalnih radnika. Iz samo tih nekoliko parametara jasno se da zaključiti a da ne morate biti makroekonomista da takva ekonomska politika nije primjerena hrvatskim društvenim potrebama. Takva politika neće se moći voditi dugo jer i umirovljenici i nezaposleni a i oni koji rade ne mogu živjeti od svojeg rada pa ta politika ne nudi perspektivu. Naprosto takva politika zanemaruje široke društvene slojeve i njihove potrebe pa u tom kontekstu zanemaruje i nacionalne interese. Takva politika ide u korist vrlo uskom sloju društvenom trgovaca, hrvatskih trgovaca i međunarodnom kapitalu. Naime, hrvatska bankarska politika općenito posebno politika hrvatskih poslovnih banaka bila je usmjerena na financiranje potrošnje i to financiranjem te potrošnje iz uvoza roba iz inozemstva što se iz izvješća da vidjeti da je saldo robne razmjene sa inozemstvo stalno lošiji i lošiji. Ako tome dodamo da je i platna bilanca zabrinjavajuća onda ne treba druga kvalifikacija toj politici. Treba dodati da je zaista došlo vrijeme društveno pitanje broj jedan da Hrvatski sabor i hrvatska Vlada se odluči u čiju korist vode ovakvu ekonomsku politiku. Je li ova ekonomska politika u korist onih koji žive od svojeg rada ili je ova politika namijenjena uskom sloju trgovaca i tzv. hrvatskih banaka koji je zapravo na ovakvoj politici rade u korist maksimalizacije svojeg profita a ne u nacionalnom interesu. Inozemno vlasništvo hrvatskih poslovnih banaka sužava mogućnost istina hrvatske kreditne politike u funkciji nacionalne ekonomske politike. Stalno kreditiranje iz inozemstva zapravo je povećanje ponude novca u zemlji pa to stvara dodatne napore ali s obzirom da je u hrvatskoj Vladi ili, stalno se iskazuje zadovoljstvo kako smo uspjeli zadržati stabilnost a ne govori se nikada, ili se ne pokušava čak ni raspravljati na čiji teret se gradi stabilnost, kome plaća i kome ide u interes. Onda mislim da je za zaključiti da hrvatska gospodarske stagnacija i recesija trajati će onoliko dugo dok se nastavi voditi hrvatska politika u interesu uskog sloja hrvatskih građana, inozemnih trgovaca i tzv. hrvatskih banaka. U tom kontekstu vrlo važno je spomenuti da Hrvatska banka može se pohvaliti da je ostvarila zakonom utvrđene zadaće ako u svojem djelovanju nema namjeru pratiti i interese hrvatskog društva a posebno ako ne želi utjecati na ekonomsku politiku Republike Hrvatske koja definitivno ne osigurava dobru perspektivu najvećem broju građana Republike Hrvatske. U tom kontekstu mogu samo reći da možemo reći da je zakon zadovoljen ali da građani su nezadovoljni. Ako je to bio cilj, onda smo ispunili svoju zadaću, čini mi se da to nije cilj većine zastupnika u Hrvatskom saboru pa bismo trebali otvoriti temu kako u hrvatsku politiku uvesti posebnu društvenu pravednost i da svi slojevi društva ravnopravno sudjeluju i u krizi i u razvoju. Dok takve rasprave ne bude, mi ćemo stvarno glasovati o prihvaćanju izvještaja i hvaliti se kako smo osigurali stabilnost ali nećemo reći da je ta stabilnost na plećima običnog hrvatskog radnika. Hvala lijepa.
Ja bih zamolio još malo strpljenja. Imamo još dvije pojedinačne rasprave, jedan pet minuta u ime kluba pa vas molim malo pozornosti da to privedemo kraju. Uvažena zastupnica Nadica Jelaš je sada na redu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, zamjeniče guvernera, kolegice i kolege. Dakle, ovaj izvještaj Hrvatske narodne banke pokazuje kojima mjerama je hrvatska monetarna banka, kako sama banka kaže u ovoj 2008. godini odradila svoj primarni zadatak a taj je održavanje stabilnosti cijena. A svi redom moramo priznati jer to je uostalom priznala i Europa i svijet da je Hrvatska narodna banka kao centralna monetarna vlast za razliku nažalost od izvršne zakonodavne i naročito sudske vlasti jedina u ovoj državi odradila svoj posao onako kako treba. Hrvatska narodna banka se doista potvrdila kao najjači čimbenik na braniku, pod navodnicima financijske stabilnosti i sigurnosti naše zemlje. Jer da nije tako aktualna svjetska financijska kriza bi doslovno do kosti ogolila Hrvatsku gospodarsku zbilju, odnosno u daleko većoj mjeri bi razotkrila nagomilane probleme hrvatskog gospodarstva koji nisu došli izvana uz što nas dežurni pribavljači alibija uporno nastoje uvjeriti već je ona domaća, dakle, ona je naša, ona je made in Croatia. A pokazatelje težine gospodarske situacije iščitavamo upravo iz ovog izvještaja Hrvatske narodne banke, riječ je sve o rekordu do rekorda. Evo primjera radi. U 2008. ostvaren je najniži realni rast domaćeg bruto proizvoda u zadnjih 10 godina. On iznosi svega 2,4%. Dalje, ostvaren je najniži rast uvoza roba i usluga u zadnjih 10 godina, on iznosi svega 3,6%, ostvaren je najviši vanjski dug do sada 39 milijardi kuna. Nažalost ovaj slijed neslavnih rekorda nastavlja se i u 2009. godini. Eto tako imamo najvišu nezaposlenost. Od rujna 2008. dakle, od početka recesije do 31. ožujka 2009. godine bez posla je ostalo preko 50 tisuća hrvatskih radnika. Dalje, ministar Šuker osigurao nam je prodajom državnih obveznica od 750 milijuna eura u svibnju ove godine najviše zaduženje od postanka samostalne Hrvatske itd., itd., mogli bismo ovakvih neslavnih rekorda nabrajati još. Međutim, nije svima u Hrvatskoj teško. Dok je gospodarstvu i građanima smrtnulo Hrvatskoj lutriji i Hrvatskim poslovnima bankama je svanulo. Štoviše ja bih rekla da su poslovne banke kapitalizirale hrvatsku recesiju. Potvrditi ću to sa nekoliko podataka. Ukupna aktiva, odnosno imovina poslovnih banka na kraju 2008. godine iznosila je 371 milijardu kuna i bila je za 26 milijardi kuna nego na isti dan 2007. godine. Indikativno je pri tome da je više od polovine ovog povećanja aktive ostvarenog tijekom cijele 2008. ostvareno upravo u posljednjem tromjesečju 2008. godine kada je stopa rasta aktive bila najveća. Za razliku od banaka gospodarstvo je u istom tom posljednjem kvartalu 2008. već debelo stenjalo pod teretom recesije. Dakle banke nisu dijelile sudbinu gospodarstva već su najviše profitirale upravo na kraju godine kada je gospodarstvu bivalo najteže. Izgleda da u Hrvatskoj ne važi ono zlatno pravilo da nema dobrih banaka bez dobrog gospodarstva, niti pak dobrog gospodarstva bez dobrih banka. Drugi podatak koji potvrđuje da su banke kapitalizirale recesiju je sljedeći. Dakle, to je visoka dobit koju banke i dalje ostvaruju i koja pokazuje da one imaju preveliku tržišnu moć. Naime, dobit prije oporezivanja iznosila je u 2008. godini gotovo 6 milijardi kuna, što je povećanje od 13,7% u odnosu na ostvarenje u 2007. godini. Međutim, ono što bih još željela naglasiti je promjena uzroka porasta dobiti u odnosu na 2007. godinu. Naime, dok su u 2007. primarni razlog porasta dobiti bili prihodi od naknada i provizija za bankovne proizvode i usluge, u 2008. godini su glavni izvor povećanja dobiti bili kamatni prihodi. I to kamatni prihodi od kredita odobrenih državi i kredita odobrenih hrvatskim građanima, s tim da su kamatni prihodi od države povećani zbog povećanja opsega odobrenih kredita, dakle kod stanovništva opseg odobrenih kredita smanjen. Ali je zato povećana cijena odobrenih kredita, odnosno naročito su povećane kamate na dugoročne kredite. No, najviši skok zabilježile su kamatne stope na najzastupljenije podkategoriju kredita, dakle na okvirne kredite koji su građani najčešće nažalost korišteni izvor sredstava za puko, svakodnevno preživljavanje. I unatoč apelima premijera, banke i u 2009. nastavljaju podizati kamatne stope. Evo poznat nam je posljednji slučaj Zagrebačke banke. I na kraju, moram reći da eto nakon što je Hrvatska godinama bila doslovno eldorado za bankare, a bankarska industrija bila najprofitabilniji segment hrvatskoga gospodarstva, uprave banaka se u posljednje vrijeme sve češće pozivaju na istraživanje Hrvatskog udruženja banaka da je profitabilnost banaka u Hrvatskoj mjerena stopom povrata na uloženi kapital pala na najnižu razinu u ovom desetljeću. Eto to je još jedan od rekorda ovog desetljeća. I da je visok rast kamatnih rashoda pretvorio hrvatski bankarski sustav, unatoč još uvijek visokoj dobiti, u jedan od najmanje atraktivnih za ulaganja u Europi. Doista, kamatni rashodi intenzivno se povećavaju zbog visokog rasta pasivnih kamata koje banke odobravaju u sveopćoj jadi za komitentima, odnosno za njihovim novcem. A kako žele zadržati istu razinu dobiti, banke su prisiljene povećavati i aktivne kamate, odnosno prelijevati kamatne rashode na korisnike kredita. Tako oni koji imaju novac bivaju eto sve bogatiji, a oni koji ga nemaju pa ga moraju posuđivati uz visoku kamatu, bivaju siromašniji. Dakako, banke uvijek i u svakoj situaciji profitiraju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. I u ime kluba SDP-a, završno pet minuta, uvaženi zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. U raspravi koju smo čuli moguće je zaključiti par stvari. Izvješće koje je Hrvatska narodna banka napravila je korektno, puno brže nego lanjskih godina i ono oslikava hrvatsku sliku onoga što se događa u zemlji i pokazatelja koji nažalost nisu dobri krajem prošle godine, a i u ovoj godini su još gori. Čuli smo svašta, čuli smo ovdje da se hrvatska Vlada i snažno i svakodnevno bori protiv recesije, da se antirecesijske mjere svakodnevno mogu i vidjeti i osjećati, ali rezultati su ovo. Rast u 2008. nikad manji od 1999., u sljedećoj godini biti će negativan. Nikad veći pad industrijske proizvodnje. Nelikvidnost u gospodarstvu preko 16 milijardi. Nitko nikom ne plaća, firme se zadužuju da bi podmirile tekuće obveze. Poslali smo zakon kako da riješimo nelikvidnost, nećete ga prihvatiti jer nijedan dosad niste. U zadnjih pola godine jedan Dubrovnik je ostao bez posla. Dubrovnik ljudi. Kreditni rizik nam se povećao u jednom trenutku tako da smo bili uz bok najrizičnijim kreditnim zemljama i zbog toga je kamatna stopa rasla. A kakvih problema je imala Vlada dovoljno govori i to da nismo tj. jedva smo prodali obveznice da bi mogli servisirati tekuće dugove. 39 milijardi eura vanjskog duga je bilanca vanjskog zaduživanja svih sektora u Hrvatskoj. Realni pad plaća u drugoj polovici godine oslikava ono što se događa i na tržištu rada. Javna potrošnja na razini 49% GDP-a je jedna od najvećih u Europi i imamo jedan od najvećih javnih sektora u Europi i to je ocjena Svjetske banke. Visoki javni rashodi, kažu u Svjetskoj banci, negativno utječu na raspodjelu resursa, a samim time i na rast. 35% ukupnog GDP-a je gornja granica na kojoj se može održavati fiskalna ravnoteža. Hrvatska ima 49% GDP-a udjela javnih rashoda, znači premašili smo ju za 50%. Strukturalne reforme, kažu u Svjetskoj banci, nedovoljne su i to slabi napore fiskalne konsolidacije. Ako se sjetimo da nikad nisu veći problemi bili u brodogradnji, ako se sjetimo da nikad više nisu bile subvencije i u poljoprivredi i u ostalim sektorima industrije, pa mi umjesto da smanjujemo subvencije, da gospodarstvo jača, da je ono samodostatno da se bori sa svojim problemima, mi te subvencije povećavamo. Šta je sa Hrvatskim željeznicama gdje nikad nije bilo teže? Šta je sa Hrvatskom poštom? Šta je sa reformom državnog sektora? Šta je sa zdravstvenom reformom? Šta je sa svim strukturalnim reformama koje nisu napravljene i koje su odgođene? Sve su to problemi s kojima se susreće Hrvatska. Nemamo razloga za optimizam. Ja sam vjerovao da je možda na nama koji smo poslali 25 kao klub SDP-a antirecesijskih prijedloga, dobro da vas upozoravamo i dobro da vas potičemo da neke od tih stvari podržite i da pokušate donijeti antirecesijske prijedloge. Mi u ovom Domu od prijedloga Vlade smo vidjeli samo par kreativnih zakona sa posljedicama o kojima su govorili rezultati. Prije sam mislio da je bolje da zajedno pokušamo riješiti te probleme, odnosno da pošaljete svoje antirecesijske prijedloge. Danas mislim da je najbolje da ne radite ništa i da ne šaljete antirecesijske prijedloge, imam osjećaj bolje ćemo proći.
Hvala. Imamo dva ispravka. Prvo gospodin Mario Zubović.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Cijenjeni kolega je iznio niz netočnosti samo kako bi proglasio katastrofu u Hrvatskoj. Rekao je, između ostalog ja ću ispraviti, da je kreditni rejting Hrvatske pao. Nije točno da je kreditni rejting pao, samo je razlika što imamo kreditni rejting valute i kreditni rejting kune. Samo se kreditni rejting u kunama smanjio. I nije dobro da kolega iz SDP-a ovako katastrofično prikazuje situaciju u Hrvatskoj, jer ona zbilja i doista nije takova nego možemo samo dati pohvale i Hrvatskoj narodnoj banci i hrvatskoj Vladi da je spriječila katastrofu koju bi vi napravili da ste došli na vlast jer ste imali takove prijedloge. Zapravo imali ste takav program prije izbora. Hvala lijepo.
Hvala. Dr. Andrija Hebrang, također.
Hvala lijepo. Pa pjesničkim figurama kolege treba jedan mali ispravak. Rezultati antirecesijskih mjera su mjerljivi u brojevima, a ne u pjesmicama. A oni pokazuju u regiji jedini porast plaća u doba 6 mjeseci recesije ima Republika Hrvatska. Najmanji pad bruto društvenog proizvoda, porast industrijske proizvodnje 1,5% u zadnjih šest mjeseci unatoč recesiji. Najmanji pad bruto nacionalnog dohotka od svih zemalja Europe. To su elementi na kojima trebamo prosuđivati vladine antirecesijske mjere. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Gordan Maras, povreda Poslovnika. Izvolite.
Povrijeđen je članak 210. a to da je gospodin Hebrang ispravio netočan navod netočnom činjenicom. To ne može napraviti, a to je da najmanji pad. Nemojte dajte da bar još jednu rečenicu kažem! Da je najmanji pad u regiji doživjela Hrvatska. To je apsolutno netočno. Treba pogledati Sloveniju i sve će vam biti jasno.
Nije povrijeđen Poslovnik nego ste vi ispravljali po vašem mišljenju netočni navod. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kasnije. Prelazimo na Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2008. godinu. Podnositelj je Hrvatska narodna banka. Rasprava je zaključena. Sukladno mišljenju Vlade Republike Hrvatske i prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2008. godinu." Molim uključimo se i glasujmo. Molim rezultat. Ovo godišnje izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 95 glasova za i 1 protiv, s ništa suzdržano.