Poštovani predsjedniče Sabora zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika HSU-a i nezavisne liste Stipe Petrina. Želim govoriti o povredi Poslovnika i diskriminacijskom odnosu predsjednika Hrvatskog sabora prema meni i kršenju Poslovnika isto i u vođenju cenzure govora u Hrvatski sabor.
Dobro. Imamo li još nekog koji želi govoriti o istoj temi ili o nekoj drugoj temi? Ne. Hvala lijepo. Onda ćemo se naći u evo 9,50 sati. Izvolite. STANKA U 09,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Evo kolegice i kolege, vrijeme za stanku je isteklo. I riječ je zatražio uvaženi zastupnik Stipe Petrina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, pozdravljam kolegice i kolege i ostale prisutne u Saboru. Poštovana gospodo saborski zastupnici, jučer smo svjedočili jednom nemilom incidentu. Nisam protiv toga da se održava red u sabornici ali sam protiv diskriminacije bilo kog saborskog zastupnika i da se to ne dešava uvijek ću se za to zalagati. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora jučer ste uveli prvi put, koliko ja znam, cenzuru govora u Hrvatski sabor. Nema sumnje da je po Poslovniku održavanje reda na sjednici Sabora vaša dužnost i vjerujem da su toga svi svjesni a posebno ja. No međutim, vi ste meni jučer suprotno poslovničkoj odluci oduzeli pravo na slobodu govora u Hrvatskom saboru. Nema sumnje da ste rekli da izađem, ja sam izašao, no međutim vi ste me pobrisali ste me iz kako sa klupske rasprave kao člana kluba HSU-a Nezavisne liste tako i sa pojedinačne rasprave. Gledajući ovaj Poslovnik o radu Hrvatskoga sabora nigdje ne vidim da predsjednik Sabora bez obzira kakva povreda Poslovnika bila ili stegovna mjera, nigdje ne vidim da se može uskratiti sloboda govora, odnosno da se uvede cenzura govora. Temeljem ovog Poslovnika ja sam napisao prigovor na rad predsjednika Hrvatskoga sabora u vezi cenzure govora i molim vas da postupite na temelju tog prigovora. Nije dobro da tajnik Sabora kaže da će se ovaj prigovor staviti na dnevni red a mora se staviti u roku od 24 sata kada o njemu bude odlučivati odbor koji je nadležan dakle za Ustav, Poslovnik i zakone. On se jednako kao što je jučer bila praksa u Hrvatskom saboru kada ste gospodine predsjedniče javno rekli da ćete kršiti Poslovnik jer da Vlada nije potpisala to što je trebala potpisati i ja bih vas molio da ovaj moj prigovor stavite po poslovničkoj proceduri na dnevni red kako je propisano. Vjerovali ili ne gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja sam jučer htio zatražiti stanku i govoriti o istoj temi jer kolegama sa jedne i druge strane evidentno je da imate neki posebni odnos prema meni. Meni je drago ali to je besmisleno jer događaji koji su pred nama mogu dovesti do toga da u sljedećem sazivu Sabora vi sjedite u klupama a ja sjedim na vašem mjestu. Uistinu ne biste se ugodno osjećali da vas netko diskriminira kao što vi mene diskriminirate. Samo se vi smijte. Dakle jasno je da upotrebljavate ovdje u Hrvatskom saboru dvije vrste kriterija i ja sam vas upozoravam. Moguće da vaš animozitet prema meni izvire baš upravo iz tih razloga. No međutim nemojte zaboraviti da nitko u ovom Saboru još nije osporio niti jednu jedinu riječ koju sam ja izgovorio za ovom govornicom. Da ne bismo zamarali i kolege saborske zastupnice i kolege zastupnike a i vas jer su pred nama jako ozbiljni poslovi ja bih vas zamolio da postupite u skladu sa člankom 239. Poslovnika Hrvatskoga sabora odnosno da u roku od 24 sata stavite moj prigovor na dnevni red. Ja vjerujem gospodine predsjedniče da ćete se držati, ustvari uvijek sam i vjerovao u vašu objektivnost i vašu stručnost, ja vjerujem da ćete se držati ovaj put Poslovnika kao što ste se do sada držali. Zahvaljujem.
Hvala lijepa kolega Petrina. Pa ovo naravno zaslužuje odgovor pa ćete ga i dobiti. Dakle kao prvo, naravno uvijek je atraktivno, pogotovo za medije nabacivati se riječima kao što su cenzura itd., iako naravno nemaju nikakve veze sa onim što se jučer dogodilo odnosno ono što ste vi u ovom Saboru načinili. Isto tako nemojte si umišljati da ja imam bilo kakav poseban odnos prema vama ili kakav animozitet jer nemam niti prema ijednom zastupniku, niti ću ga imati. A sada o meritumu stvari. Svoje totalno nepoznavanje Poslovnika iako sam vam savjetovao da si ga pročitate pa da ga se onda možda pridržavate ste pokazali i sada kada ste se pozvali na članak 239. koji nema s time apsolutno nikakve veze što ste vi govorili. Ono što ste vi govorili i zbog čega ste vi dobili opomenu pa onda i opomenu sa oduzimanjem riječi vezano je uz članak 238. i opomenu za oduzimanjem riječi uz članak 240. Nakon toga budući, dakle vi ste dobili opomenu ne zbog onog što ste govorili, bez obzira što ste po mom mišljenju nekorektno kolegi iz MOST-a govorili nego zato što ste se išli polemizirati sa mnom, zato ste dobili opomenu i želim vrlo jasno to reći, nikakva cenzura to nije bila nego zato što po Poslovniku, saborski zastupnik ne može ulaziti u polemiku sa predsjedavajućim, ne predsjednikom nego predsjedavajućem. To je jedna stvar. Druga stvar, članak 241. kaže jasno da će zastupnik dobiti stegovnu mjeru udaljenja sjednice sa Sabora ako i da se ona može izreći za vrijeme trajanja rasprave i odlučivanja o jednoj ili više točaka dnevnog reda ili čak za cijeli dan ako to predsjedavajući misli. Ja sam vam izdao udaljenje sa sjednice za tu točku. Nakon što sam vam prvo dao opomenu a nakon toga opomenu sa oduzimanjem riječi. Vi ste čineći i sad ću doslovno reći cirkus od ovog Sabora izašli van pa se vratili unutra, pa rekli evo mene natrag, ja mogu to opet, pa opet izašli, pa ušli unutra itd. Ja sam mogao upotrijebiti mjere prisile, ne pada mi napamet da to činim. Jer ja ne želim činiti cirkus iz ovog Sabora, ja ga poštujem i poštujem svakog saborskog zastupnika bez obzira šta i na koji način se mi razlikovali u svojim političkim mišljenjima. Ali budite svjesni da ono što ste vi učinili, ja sam mogao pozvati saborsku stražu i dati vas odstraniti jer ste vi svjesno kršili ono što Poslovnik određuje. Dakle, vi ste ulazili unutra, vraćali se natrag pobjedonosno govorili kako ste natrag i tako. To može nekome imponirati tko je jednostavniji ali bojim se da to izražava jedan prijezir spram ostalih, ne samo prema meni nego i spram ostalih svih članova Sabora. A sada vezano i uz vaš prigovor. I vaš prigovor je potpuno neadekvatan ali ja ga namjeravam staviti i on je već predviđen za stavljanje na dnevni red. A sad ću vam objasniti zašto je neadekvatan. Neadekvatan je zato jer članak 242. kaže da protiv stegovne mjere udaljenja sa sjednice možete podnijeti prigovor, a vi ste podnijeli prigovor što sam vam dao opomenu. Prema tome, potpuno besmisleno i potpuno mimo Poslovnika ali ja ću svejedno uvrstiti to u dnevni red kad ćemo uvrštavati nove točke dnevnoga reda, samo da razjasnimo sve činjenice. Evo. Hvala lijepa. Riječ je zamolila uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. U ovom trenutku vama je većina, saborskih klubova u Hrvatskom saboru predala odluku o samo raspuštanju Sabora koju je potpisala većina zastupnika u Hrvatskom saboru. Tražim od vas da u ovom trenutku prekinete sjednicu i da ju nastavimo kad završe konzultacije kod predsjednice Republike.
Hvala lijepo. Pogledajte, ja takav zahtjev dobio nisam još za sada a dvije iste takve točke već jesu uvrštene u dnevni red. One postoje u dnevnom redu, takve dvije odnosno uvrstiti ćemo ih jer su već u prijedlogu dnevnoga reda. Prema tome, potpuno je izlišno zašto bi prekidali sad sjednicu. Mi ćemo završiti sjednicu. Mi ćemo ovaj raspravljati, završiti ovu točku naravno, sljedeću točku nadam se isto tako raspraviti uvrštenje u dnevni red ostalih točaka i glasovati a onda naravno će se stvari odvijati svojim tijekom. Ja ne vidim nikakvu posebnu sad situaciju u tome. Izvolite.
Mi ne možemo glumiti da se ništa u državi ne dešava. Pa mi u ovom trenutku imamo zahtjev da se Sabor samo raspusti. Dakle, ne može druga strana formirati većinu i ne može predočiti predsjednici Republike da ona može utvrditi tko će biti mandatar i ne možete reći da je sve normalno jer ništa više nije u ovoj državi više normalno osim da se ide na prijevremene izbore i to čim prije. A onda vas molim da nam odobrite stanku od 10 minuta.
Naravno, stanku od 10 minuta naravno odobravam. Izvolite, uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Hvala predsjedniče Sabora. Po istoj temi u ime Kluba HNS-a tražimo stanku od 10 minuta.
Može. Naravno u redu. Vidimo se u deset, možemo i 15 minuta. Ajde vidimo se u 10.55. Dogovoreno. STANKA U 10, 40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,50 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka je završila. Imamo određenu promjenu. U ime SDP-a govoriti će uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Kao što je moja kolegica Dragica Zgrebec rekla ne možemo se praviti da se ništa ne događa. U ovom trenutku nadpolovična većina zastupnika u Hrvatskom saboru podnijela je zahtjev za raspuštanje Hrvatskog sabora. Imajući u vidu odredbe Ustava RH svima je jasno što to znači. To znači da je rad 8. saziva Hrvatskog sabora došao kraju. Poštovani gospodine predsjedniče, građani Republike Hrvatske od nas traže da prekinemo ovo što se događa i da idemo na izbore. U skladu sa time podnijeli smo zahtjev da se Hrvatski sabor raspusti. Predlažemo da se ova sjednica prekine, da u 13,30 nakon dovršetka konzultacija kod predsjednice Republike Hrvatske odredite nastavak sjednice i da u tom trenutku dnevni red sjednice Hrvatskog sabora dopunite jednom jedinom točkom, a to je prijedlog odluke o raspuštanju Hrvatskog sabora i da ovo što smo započeli i što je na žalost postalo ružan eksperiment privedemo kraju. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći je u ime kluba HNS-a uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Pardon, promjena je. Ivan Vrdoljak, izvolite.
Hvala predsjedniče. Čuli ste kolegu Peđu Grbina. Dakle, predano je preko 80 potpisa za raspuštanje Sabora. U tijeku su konzultacije kod predsjednice Republike. Naš je stav da trebamo poštivati predane potpise, trebamo poštivati i instituciju predsjednice države da završi sa svojim konzultacijama, tako da se svi klubovi i svi predstavnici stranaka mogu vratiti u Sabor nakon obavljenih konzultacija. U krajnjoj liniji sa potpisima smo poštivali i 70% građana Hrvatske koji su tražili izvanredne parlamentarne izbore i predlažemo predsjedniku da ne prije 13,30 a danas svakako stavimo na dnevni red Odluku o raspuštanju Sabora. Nema razloga da sve ovo što se događalo zadnjih dana više nastavlja. Svi znamo koja je situacija i dalje bi bila samo pa na neki način i dalja kompromitacija političkih elita u Republici Hrvatskoj što nam stvarno nikome ne treba. Zato vas lijepo molim za konstruktivni dogovor da se nakon obavljenih konzultacija poštivaju potpisi koji su predani i da u 13,30 izglasamo raspuštanje Sabora. Hvala.
Hvala lijepa. Dakle, ja naravno prihvaćam vašu sugestiju da se privremeno prekine sa ovom sjednicom. I nastavit ćemo sa sjednicom, ali nećemo određivati vrijeme 13,00, 13,30, možda to uopće neće biti danas nego u ponedjeljak. Dogovorit ćemo se kad ćemo je ponovno sazvati nakon konzultacija sa predsjednicom kad konzultacije sa predsjednicom dovrše. Mi ne znamo točno kad će konzultacije sa predsjednicom dovršiti. Prema tome, ja ovim privremeno prekidam ovu sjednicu Sabora. Hvala vam lijepo. Naravno bit ćete obaviješteni svi na vrijeme da se sakupimo. SJEDNICA PREKINUTA U 10,55 SATI. Hvala lijepa i ovaj sad bismo onda napokon početi sa radom kako je predviđeno i za danas nam je prva točka predviđena a to je - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ravnopravnosti spolova, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 63 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 206. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnoga reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Prigodom, sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje dakle prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ravnopravnost spolova i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da, uvažena ministrica socijalne politike i mladih Bernardica Juretić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici. Zakon o ravnopravnosti spolova stupio je na snagu 15.srpnja 2008. godine te se njime utvrđuju osnove za zaštitu i promicanje ravnopravnosti spolova kao temeljne vrednote ustavnog poretka RH i uređuje način zaštite od diskriminacije na temelju spola i stvaranja jednakih mogućnosti za žene i muškarce. Izmjene i dopuna Zakona o ravnopravnosti spolova predlažu se radi potrebe dodatnog usklađivanja odredbe koja se odnosi na zaštitu objektimizacije s Direktivom Europskog parlamenta i vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada. Slijedom navedenog predloženim nacrtom Prijedloga zakona o ravnopravnosti spolova usklađuje se sa zahtjevima Europske komisije u odnosu na navedenu direktivu. Krajem 2013.godine pokrenut je EU pilot predmet u vezi s predmetnom direktivom te Europska komisija ustvrdila kako u pogledu zaštite od fiktimizacije postoje određene zabrinutosti koje je potrebno riješiti. Mišljenje je Europske komisije da u Hrvatskom zakonodavstvu postoje dva različita standarda zaštite objektimizacije polazeći od toga da se isto pitanje u različitom opsegu uređuje člankom 2. Zakona o ravnopravnosti spolova i člankom 7. Zakona o suzbijanju diskriminacije čime dolazi do određenih proturječnosti između tih pravnih normi. Naime, članak 2. Zakona o ravnopravnosti spolova koji glasi, nitko ne smije trpjeti štetne posljedice zbog toga što je kao svjedok ili žrtva diskriminacije na temelju spola dao iskaz pred nadležnim tijelima ili upozorio javnost na slučaj diskriminacije, komisija ocjenjuje previše ograničavajućim s aspekta pravne zaštite žrtava stoga se predmetnim izmjenama omogućuje šira zaštita svih onih osoba koje su prijavile diskriminaciju, nazočile diskriminaciji ili odbile nalog za diskriminatornim postupanjem odnosno koje su na bilo koji način svjedočile u postupku zaštite od diskriminacije ili na drugi način sudjelovale u bilo kojem postupku vođenom povodom diskriminacije na osnovu spola. Isto tako predloženim normativnim rješenjem pridonijet će se zaštiti od stavljanja u nepovoljniji položaj svih onih koji su u dobroj vjeri upozorili javnost na slučaj diskriminacije. Slijedom navedenog, predloženim Nacrtom prijedloga zakona članak 2. Zakona o ravnopravnosti spolova usklađuje se sa odredbom članka 7. Zakona o suzbijanju diskriminacije kako bi se osigurala sveobuhvatna zaštita od viktimizacije, odnosno dodatno proširio krug osoba koje ulaze u okrilje zaštite jamstva, zabrane diskriminacije, a u svrhu jačanja pravne zaštite žrtava što je bio i cilj preporuke Europske komisije. Ujedno predloženim Nacrtom prijedloga zakona predviđeno je dodavanje novog članka 1a. kako bi se u zakonskom tekstu naveli svi akti EU s kojima su usklađene odredbe Zakona o ravnopravnosti spolova. Uz navedeno iz nomotehničkih razloga predloženo je izmijeniti članak 6. stavak 1. Zakona o ravnopravnosti spolova kojim se ispravlja uočena pogreška nastala zbog nepotrebnog ponavljanja teksta istovjetnog sadržaja. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. Imajući u vidu da je Nacrt prijedloga zakona izrađen s ciljem usklađivanja zakona sa pravnim aktima EU iz kojeg je razloga i predviđeno za upućivanje u žurnu zakonodavnu proceduru kao što je predsjednik i napomenuo. Eventualne izmjene kojima bi se zadiralo u druga područja zakona nisu razmatrane niti obuhvaćene u okviru ovih zakonskih promjena. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Očito ne. Onda otvaram raspravu. I prva se za raspravu javila uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ministrice, kolegice i kolege. Klub SDP-a neće danas raspravljati o ovom prijedlogu zakonskih izmjena. Smatramo potpuno besmislenim, izvan pameti praviti se ovdje mi u Hrvatskom saboru da je u ovoj državi sve normalno, da sve teče kako treba. Jučer popodne izglasano je nepovjerenje hrvatskoj Vladi. Trenutno kod predsjednice traju konzultacije sa političkim strankama i apsolutno ne vidimo nikakvu svrhu da ovaj Sabor fingira da je u ovoj Hrvatskoj sve u redu. Dakle, klub SDP-a odbija raspravljati i o ovom prijedlogu zakona i o svim eventualno ostalim prijedlozima koji će doći na dnevni red.
Hvala lijepa. Naravno klub SDP-a ima na to pravo, svo pravo. Meni je žao što je to tako, jer ja mislim da Sabor treba raditi bez obzira što se događa sa Vladom. Vlada je u ovom času tehnička Vlada bez obzira šta će se događati sa Vladom. Mi smo odabrani od građana i građani su nam dali mandat da donosimo zakone i da donosimo druge akte. Nismo ovisni o Vladi. Vlada je ovisna o nama. Mi smo izabrali Vladu i čini mi se da bismo mi, barem je to moje uvjerenje trebali nastaviti raditi normalno sa onim materijalom kojeg imamo. Ali naravno svaki klub, svaki pojedinac može odlučiti kako želi. Sljedeća će se, riječ uzeti uvažena zastupnica Margareta Mađerić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažena gospođo ministrice, zastupnice i zastupnici. Predloženim Nacrtom prijedloga zakona o ravnopravnosti spolova kao što smo čuli od ministrice usklađuje se sa EU direktivom o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanju zapošljavanja i rada. Naime, navedena direktiva u članku 24. navodi da države članice u svoje nacionalne pravne sustave ugrađuju potrebne mjere kako bi zaštitili zaposlenike i njihove predstavnike predviđene nacionalnim zakonima ili praksom otpuštanja i drugih štetnih postupaka poslodavaca kao odgovor na internu pritužbu ili sudski postupak koji je pokrenut kako bi se nametnulo poštivanje načela jednakog postupanja. Krajem 2013. godine također je pokrenut EU pilot predmet u vezi s predmetnom direktivom, te je Europska komisija utvrdila kako u pogledu zaštite od viktimizacije postoje određene neusklađenosti koje je potrebno riješiti. Mišljenje je EU komisije da u hrvatskom zakonodavstvu postoje dva različita standarda – zaštita od viktimizacije. Polazeći od toga da se isto pitanje u različitom opsegu uređuje člankom 2. Zakona o ravnopravnosti spolova i člankom 7. Zakona o suzbijanju diskriminacije čime dolazi do određenih proturječnosti između tih pravnih normi. Članak 7. Zakona o suzbijanju diskriminacije kaže da nitko ne smije biti doveden u nepovoljniji položaj zbog toga jer je u dobroj vjeri prijavio diskriminaciju, nazočio diskriminaciji, odbio nalog za diskriminatornim postupanjem ili na bilo koji način sudjelovao u postupku vođenom povodom diskriminacije sukladno odredbama ovoga zakona. Dakle, navedenim člankom Zakona o suzbijanju diskriminacije razina zaštite svjedoka ili žrtve postavljena je vrlo široko. Nadalje, članak 2. Zakona o ravnopravnosti spolova kaže da nitko ne smije trpjeti štetne posljedice zbog toga što je kao svjedok ili žrtva diskriminacije na temelju spola dao iskaz pred nadležnim tijelom ili upozorio javnost na slučaj diskriminacije. S tim u vezi ovaj članak usko postavlja zaštitu svjedoka ili žrtve, diskriminacije na temelju spola koji su pred nadležnim tijelima dali iskaz ili su upozorili javnost na slučaj diskriminacije, tj. predviđa niži stupanj zaštite u odnosu na Zakon o suzbijanju diskriminacije. Slijedom svega navedenog predloženim Nacrtom prijedloga zakona, članak 2. Zakona o ravnopravnosti spolova usklađuje se sa odredbom članka 7. o suzbijanju diskriminacije kako bi se osigurala sveobuhvatna zaštita od viktimizacije, odnosno dodatno bi se proširio krug osoba koje ulaze u okrilje zaštite jamstva zabrane diskriminacije, a u svrhu jačanja pravne zaštite žrtava što je i bio cilj preporuke Europske komisije. Dakle, predmetnim izmjenama omogućuje se šira zaštita svih onih osoba koje su prijavile diskriminaciju, koje su nazočile diskriminaciji ili odbile nalog za diskriminatornim postupanjem odnosno koje su na bilo koji način svjedočile u postupku zaštite od diskriminacije ili na drugi način sudjelovale u bilo kojem postupku vođenom povodom diskriminacije na osnovu spola. Isto tako predloženim normativnim rješenjima pridonijet će se zaštiti od stavljanja u nepovoljniji položaj svih onih koji su u dobroj vjeri upozorili javnost na slučaj diskriminacije. S obzirom na sve navedeno u ime Kluba zastupnika HDZ-a ističem da podržavamo donošenje ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ravnopravnosti spolova kako bi se u RH sveobuhvatno uskladili standardi zaštite od viktimizacije oba spola i u potpunosti bi se uskladio Zakon o ravnopravnosti spolova s odredbom članka 24. Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i vijeća od 5. srpnja 2006. u provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanju zapošljavanja i rada.
Hvala lijepa. Imamo na vaše izlaganje jednu repliku, uvažene zastupnice Nade Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Ova tema bez obzira na mišljenje nekih sigurno zavređuje da o njoj, o toj temi se progovori iako sam zakon nije nešto u ovom dijelu prevelik međutim obrađuje područje žrtve i zaštite žrtve. Republika Hrvatska je donijela nekoliko zakona i propisa u kojima se potiče ravnopravnost spolova, u kojoj se zabranjuje svaki oblik diskriminacije. Imamo i propise kojima se kažnjava nasilje, donijelo se 2010. godine i Protokol o postupanju u slučaju nasilja u obitelji. Međutim nekako, i sada se usklađujemo sa najvišim standardima EU, ali nekako uvijek kada se dogode drastični slučajevi nasilja koji završavaju na najgori mogući način oduzimanjem života počinjemo uočavati da imamo jako puno različitih propusta. Mi možemo donijeti zakone međutim uvijek je problem da zakon ma kako bio možda i neusklađen odnosno nesavršen on je najveći problem u tome što padne na provođenju i na primjeni u praksi. Naime, kada govorimo o žrtvi žrtve uglavnom imaju problem dokazivanja toga da su žrtve i u našem sustavu policijskom i pravosudnom najveći problem je što moraju prolaziti kroz sve ono što su proživjele i dokazivati da su one žrtve i da im je potrebna zaštita. Zbog toga svako usavršavanje zakona, svako usklađivanje koje će ići u pravcu zaštite žrtve nam je dobrodošlo. Ali ono što nam nedostaje to su nam edukacije onih koji rade na primjeni i na provedbi zakona. To su i kasnije psihosocijalni tretmani onih koji su bili i žrtve i bili nasilnici.
Hvala lijepo. Odgovorit će na repliku uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala. Gospođo zastupnice u potpunosti se slažem sa vašim iskazivanjem i podrške ovakvim izmjenama i dopunama zakona i sigurno da s time smo se uskladili sa najvišim standardima EU, dakle i sa Direktivom o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u području zapošljavanja i rada pa tako i u području prijave bilo koje vrste diskriminacije. Sigurno da oni koji su, dakle ne oni koji su žrtve već koji su svjedoci bilo kakve vrste diskriminacije, ovdje će biti u boljem položaju zbog toga što eventualno ako su svjedoci neke vrste bilo nasilja ili diskriminacije na nekoj drugoj osnovi oni temeljem prijavljivanja neće, bit će zaštićeni zakonom kako ne bi imali neke posljedice na svome radnom mjestu dakle temeljem zapošljavanja i rada. Ali ono što ste dobro istaknuli jest problem prakse. Praksa jest ustvari potpuno drugačija. Imamo dobre zakone, i Zakon o diskriminaciji i Zakon o ravnopravnosti spolova, ali moramo te zakone itekako provoditi i u praksi ih puno, puno bolje implementirati. I sigurno da je edukacija ta koja može pomoći jer ukoliko je netko svjedok nasilja a šuti to je najgora moguća solucija jer isto tako se može onda zaključiti i da tim nečinjenjem sudjeluje u nasilju.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je ona u ime Kluba zastupnika HSU-a i nezavisne liste Stipe Petrine, a govorit će uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice sa suradnicima. Naime, ja se u dobrom dijelu sa gospođom Sobol slažem, no ne vidim razloga zašto se ne bi na neki način očitovala odnosno klub zbog toga što su to dva članka zakona koja se prema standardima i zakonima EU treba primijeniti. I oni će se kad-tad, glasovalo se sada u ovom sazivu ili ne morat usvojit. Dakle, Zakon o ravnopravnosti spolova usklađuje se naravno ponovno sa Zakonom o diskriminaciji kojim se želi zaštiti žena od diskriminatorskog postupanja. No, ne vidim ni s ovim zakonom se to ne čini, ni s ovim izmjenama jer i dalje se ništa ne mijenja člankom 12. koji propisuje da zastupljenost jednog spola u tijelima političkog i javnog odlučivanja ne smije biti niža od 40%. Pa postavljam pitanje zar ne bi trebala biti stvarna i ravnopravna zaštita od diskriminacije kroz propisanih 50% zastupljenosti žena? Upravo zbog toga Zakon o diskriminaciji propisuje da ne izravna diskriminacija postoji kada neutralna pravna norma, dakle kriterij ili praksa stavljaju osobe jednog spola u nepovoljniji položaj u odnosu na osobe suprotnog spola osim ako je ta recimo pravna norma, kriterij ili praksa objektivno opravdana legitimnim ciljem a sredstva usmjerena postizanju tog cilja su primjerena i nužna. Upravo se to čini tzv. praksom, krši se ta zakonska odredba gdje se zastupa minimum, odnosno maksimum od 40% zastupljenosti žena u svakom izbornom procesu. U mnogim političkim strankama ne poštiva se ni to, a svaki izbornim ciklusom postotak žena se samo smanjuje umjesto da se povećava kako to ujedno i zahtijevaju direktiva i preporuka EU. Priča kako u političkim strankama nema žena naprosto postaje floskula, drugo politička stranka koja želi participirati u nekom izbornom procesu a nema žena to je politička stranka koja nije osnovana na Ustavu RH prema članku 3. I njezino djelovanje je upitnih namjera. Četvrto, argument kako je potrebno stavljati stručne i kompetentne ljude neovisno o spolu zapravo zahtjeva argument kojim se postavlja pitanje tko to određuje kompetenciju i stručnost kad sastavlja se lista? Kompetencije i stručnost vidimo unazad 25 godina koji su nam se iselili iz naše Slavonije i Baranje. Stručne i pametne žene odlaze u druge zemlje stvarati obitelj i raditi. Ovdje im se prilika ne da jer su diskriminirane. Ista slika je i u gradovima i u općinama upravo zbog toga ravnopravnost spolova u ruralnom području više gotovo ne postoji. Naša sela su prazna, muškarci su ti koji su otišli trbuhom za kruhom, a ostale su žene. Žene su danas poljoprivredne radnice, nadničarke, majke, domaćice i njegovateljice. To je sve jedna seoska žena danas. Kako ćemo je zaštiti, kako ćemo promicati tu ravnopravnost spolova, tko će govoriti da je problematika ruralnih područja rodna politika jer problemi s kojim se susreće seoska žena nisu samo pitanje zapošljavanja nego i problemi loše infrastrukture javnog prijevoza, nedostatak dječjih vrtića i škola. Slijedom toga držim da nova nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova koja se treba napisati jer čini mi se da je do 2015. trajala, treba se i prije kraja 2016. sprovesti, napisati, treba biti posebno usmjerena ka zaštiti upravo ove grupacije o kojoj sam govorila o ženama u ruralnoj sredini jer Hrvatska gubi stanovništvo u veličini jednog mjesta manjeg sela u Slavoniji. I enormnom brzinom rekla bi stari. Ako dođe do glasovanja hrvatska stranka, klub Hrvatske stranke umirovljenika i nezavisne liste Stipe Petrine ne vidi razloga da ne prihvati izmjene ovoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Vaše izlaganje izazvalo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Ladislava Ilčića. Izvolite.
Poštovana gospođo Ilić, samo dva pitanja. Obzirom da ste predložilo da bi trebalo biti 50% zastupljenost, znači trebalo bi biti točno jednaki broj muškaraca i žena jer u tom slučaju čim nije tako jednih je više. Pa me zanima kako bi to uskladili sa sadašnjim zakonom kad je 151 zastupnik a to je neparan broj, pa me onda zanima kako bi spriječili tu diskriminaciju na temelju spola? Jer prema sadašnjem zakonu u svakom slučaju bar jedan zastupnik mora biti više jednog spola. I drugo pitanje, rekli ste da je priča o tome da u strankama ima, nema dovoljan broj žena, da je to floskula. Zanima me samo na temelju čega ste to rekli? Imate li podatke o spolnoj zastupljenosti u svim strankama u Hrvatskoj? Da vidimo je li to floskula ili nije. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će na repliku uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Pa poštovani zastupniče Ilčić, tehnički se vjerojatno kada je 151, odnosno neparan broj može barem 99% dakle iznivelirati i to je tehnički moguće, dakle to ne predstavlja neki problem. A što se tiče o zastupljenosti žena govorim i u ovom našem parlamentu, odnosno Saboru, pa to je vidljivo, bacite samo oko pa ćete vidjeti koliko na kojoj strani ima žena i kolika je zastupljenost žena. Prema tome ono što sam govorila sigurno se temelji na pokazateljima. O postotcima nisam htjela ovdje govoriti jer vjerujem da ćemo imati prilike ući u neke dublje analize kada je to u pitanju.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Nade Murganić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Cijenjena kolegice Ilić, ja cijenim vašu raspravu iako je ovaj zakon, izmjena zakona je uglavnom više ili manje posvećena žrtvi i zaštiti onih koji su na neki način ili sudionici ili svjedoci zlostavljanja. To je izuzetno važno jer vi znate koliko u našem društvu ne postoji ta građanska hrabrost da poneki puta namjerno okrenemo glavu i pogled i pravimo se da se ne događa nešto što završava velikim zlom. Međutim, isto tako potpuno se slažem s vama da je ovo prilika da se govori i o političkom statusu žene i mislim da koliko god se volimo pohvaliti i misliti o sebi kao o društvu koje je postiglo puno u području ravnopravnosti tu baš kada je riječ o ženama u politici žene nisu ravnopravne i zaista imaju loš status. Mi ćemo ili biti uskoro ili ćemo biti za neko vrijeme ako ništa evo sljedeće prvo što ćemo imati lokalne izbore pa ćemo vidjeti kakav će biti status i položaj žena na listama političkih stranaka pa mislim da kolege bi o tome zajedno sa nama mogli porazgovarati i dokazati na listama prilikom izbora da smo jedno zaista ravnopravno društvo. Predrasude su izvor svih kasnijih diskriminacija, predrasude su izvor i nasilničkog ponašanja.
Hvala lijepa. Odgovoriti će na repliku uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Draga kolegice, drago mi je što se slažete samnom, naime bilo bi, ne bi mi bilo drago jer ste prije svega žena i držim da trebamo biti zajedničkog stava i zajedničkog mišljenja da su žene podzastupljene u političkim tijelima. I dobro ste rekli i podsjetili da nam idu lokalni izbori a i parlamentarni i da bi trebale žene kojih nažalost ima u ovom društvu u našoj državi, koje su, da kažem sa pravom glasa trebale odlučiti da žene budu upravo 50% zastupljene. Čak ne i 40 nego 50. Ja se nadam da će u budućnosti to biti bez obzira na predrasude za koje moramo svi zajednički odraditi da ih se eliminira. Hvala.
Hvala lijepa. I sljedeća replika je uvažene zastupnice Gordane Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice Ilić, najprije prvo ćemo imati prijevremene izbore pa će to onda, i to prijevremene parlamentarne izbore pa će to onda već biti prilika da puno veći broj žena nego što je sada se nađe na listama dovoljno visoko da budu izabrane u Hrvatski sabor. A vezano oko političke participacije, ja bih voljela da svi oni kojima nije jasno neka pogledaju članak 12 koji govori o tome da postupnim provođenjem posebnih mjera a imali smo vremena tri izborna ciklusa do sada da se tome svi prilagodimo udio žena u između ostalog u političkoj participaciji mora doseći njihov udio u stanovništvu. Prema tome u ovom Hrvatskom saboru bi da je to tako i da se to poštuje trebalo sjediti 76 žena i 75 muškaraca i to bi bilo taman onako kako smo zastupljene u stanovništvu RH. Inače vezano oko uopće rasprave o provedbi ovoga zakona i nekakva žal pojedinaca ili pojedinki saborski zastupnika i zastupnica i vezano i između ostalog o političkoj participaciji pa i svakom drugom položaju žena, ja ću vas samo, sve nas podsjetiti kakao je izgledala rasprava kada je ona institucija koja upravo brine i skrbi o provedbi Zakona o ravnopravnosti spolova, pravobraniteljica za ravnopravnost spolova jedva izbjegla to da joj se izvješće za prošlu godinu ne prihvati. Dakle oni koji bi danas plakali o tome kako je problem sa političkom participacijom i uopće položajem žena u hrvatskom društvu bili su prvi ti koji su bili spremni rušiti neovisno tijelo odnosno pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova.
Hvala lijepo. Odgovoriti će na repliku uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Poštovana zastupnice Sobol. Ne znam da li je to odgovor na repliku i da li je to repliciranje. Uglavnom, vidjeli ste ono što sam ja nastojala u vrlo kratkoj raspravi spomenuti. No izvinjavam se za redoslijed. Ali ja stvarno ne znam više koji će izbori biti prvi a koji drugi. No dobro. Nadam se da ste vi u pravu. Ono što stalno spominjem i nedavno što sam rekla u raspravi, da je meni izuzetno žao što žene ne glasaju same za sebe. Dakle, to je problem u nama ženama. Pa ako se borimo za ravnopravnost hajdemo to onda i u praksi pokazati. Čujte vi to ne znate za koga smo mi glasali. Vi to ne znate, vi možete samo pretpostavljati. Evo toliko samo. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnja replika je uvažene zastupnice Margarete Mađerić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice. Slažem se s vama da treba raspravljati o ovom zakonu. On je važan i bitan. U Hrvatskoj nije izvanredno stanje. Hrvatski sabor je najviše tijelo. Saborske zastupnice i zastupnici izabrani su od građanki i građana RH i naša je dužnost, obveza i odgovornost biti na svome radnome mjestu, raspravljati i donositi zakone. Temeljem toga se također slažem s onim što ste rekli da bismo trebali barem postići onaj cilj koji je predviđen Zakonom o ravnopravnosti spolova a to je 40% pod zastupljenog spola. To su nažalost još uvijek žene iako sada i često puta kada je sabornica poluprazna ili polupuna možemo raspravljati o tome uvijek su većinom žene što dokazuje da su žene i savjesnije i odgovornije i vrjednije u poslovima koje obavljaju i stoga ne vidim uopće razloga zašto nas ne bi bilo i više od 50%, i više od 50% ali je činjenica da su dvije najveće stranke i moja i SDP zakazale u tome dijelu i izbori će zasigurno doći, lokalni, parlamentarni, sve koje ćemo i koji su pred nama i pitanje je da li će biti slična situacija a s obzirom na iskustva od ranijih vremena teško ćemo doći do tih 40%. Također se s vama u potpunosti slažem da bi trebalo raspravljati i o izmjenama između ostalog u djelu tog zakona o ravnopravnosti spolova ali eventualne druge izmjene kojima bi se zadiralo u druga područja zakona nisu razmatrane niti su obuhvaćene u okviru ovih zakonskih izmjena jer je njime predviđeno usklađivanje sa zahtjevima Europske komisije i ustvari ono što jest na nama svima koji smo ovdje da raspravljamo o budućnosti vezano i za participaciju 40% podzastupljenog spola na listama za izborne cikluse koji su pred nama.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Marija Ilić.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnice, sudjelovala sam u raspravi danas jer naravno da držim da ovaj Sabor ima legitimitet i to nije bilo sporno a to nisam iz rasprave zastupnice Sobol mogla zaključiti. Prema tome, uzela sam učešće jer isključivo se borim za već dugi niz godina za žene i za ženska prava a posebno kada se trebaju korporirati u političku sferu jer držim da sve kao što i je činjenica u svim zakonima i svi zakoni se donose u ovom najvišem hrvatskom Domu. Prema tome pružila mi se prilika da ih zastupam neovisno o nekim insinuacijama i primjedbama u ovaj legitimitet ovog Sabora. Pod zastupljenost spolova sam spominjala kao što ste i rekli i da bi žene trebale pomoći ženama a apeliramo i na pomoć kako ste rekli i naših kolega u Saboru i ne samo u Saboru nego inače u društvenom političkom životu a činjenica da nam baš puno ne pomažu je i to što evo u današnjim raspravama imamo samo jednog prijavljenog kolegu za tu temu. Hvala.
Hvala lijepa. Riječ je zamolila uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. U ovom trenutku vama je većina, saborskih klubova u Hrvatskom saboru predala odluku o samo raspuštanju Sabora koju je potpisala većina zastupnika u Hrvatskom saboru. Tražim od vas da u ovom trenutku prekinete sjednicu i da ju nastavimo kad završe konzultacije kod predsjednice Republike.
Hvala lijepo. Pogledajte, ja takav zahtjev dobio nisam još za sada a dvije iste takve točke već jesu uvrštene u dnevni red. One postoje u dnevnom redu, takve dvije odnosno uvrstiti ćemo ih jer su već u prijedlogu dnevnoga reda. Prema tome, potpuno je izlišno zašto bi prekidali sad sjednicu. Mi ćemo završiti sjednicu. Mi ćemo ovaj raspravljati, završiti ovu točku naravno, sljedeću točku nadam se isto tako raspraviti uvrštenje u dnevni red ostalih točaka i glasovati a onda naravno će se stvari odvijati svojim tijekom. Ja ne vidim nikakvu posebnu sad situaciju u tome. Izvolite.
Mi ne možemo glumiti da se ništa u državi ne dešava. Pa mi u ovom trenutku imamo zahtjev da se Sabor samo raspusti. Dakle, ne može druga strana formirati većinu i ne može predočiti predsjednici Republike da ona može utvrditi tko će biti mandatar i ne možete reći da je sve normalno jer ništa više nije u ovoj državi više normalno osim da se ide na prijevremene izbore i to čim prije. A onda vas molim da nam odobrite stanku od 10 minuta.