Poštovani, uvažene dame, zastupnici i zastupnice. Čast i mi je i zadovoljstvo danas nastupiti ovdje u slobodnom govoru posebno nakon vukovarskog heroja, poštovanog i uvaženog zastupnika gospodina Mlinarića i u tom duhu, na tom tragu kao ratni načelnik pobjedničke snage Specijalne policije MUP-a RH, Stožera snaga specijalne policije u „Oluji“ mogu vam reći svima kao što već i znadete, akcija veličanstvena vojno-redarstvena povijesno, sudbonosna operacija „Oluja“ nije pala s neba. Ona je nastupila kada je naše državno vodstvo i naš vrhovnik pokojni dr. Franjo Tuđman odlučio da nakon petogodišnje okupacije, zvjerstava koje smo mi Hrvati trpili gdje je pobijeno više od 15.000, raseljeno 500.000 ljudi, uništeno, srušeno 600 crkava, bogomolja, razoreno i preorano stotinu robalja, 151 grobnica masovna je ostavljena i Hrvati su konačno došli u priliku uz vlastitu pomoć, uz vlastitu snagu iscrpiti naše povijesne mogućnosti ratničke, uspostaviti sustav da sami oslobodimo svoju domovinu Hrvatsku i Bogu hvala to smo uspjeli. I danas kada Vlada, aktualna Vlada RH i njen predsjednik gospodin Plenković uopće dovodi u vezu takvu veličanstvenu, neupitnu, vojno-redarstvenu operaciju koje čak u prostorima Međunarodnog kaznenog suda u Haagu utvrđena kao legitimna, čestita, poštena, po vojničkim pravilima izvedena on ju dovodi u pitanje dovodeći je u vezu sa jednim izoliranim nekakvim ubojstvima u Gruboru kojima žrtvama izražavamo pijetet i kojih se ograđujemo od svakoga tko je to počinio. Ali dovodi to u ovom trenutku svečanosti, sudbonosnih trenutaka slavlja veličanstva nakon devet stoljeća kada smo zaokružili gotovo cijelo područje RH osim mirne reintegracije u Vukovaru je akt ravan neodgovornosti, ne državništvu, ne poznavanju cjelokupne povijest situacije, a mogao bi imati elemente da kažem, akt izdaje hrvatskih nacionalnih interesa jer je Vučić takvim stilom, stavom izjednačavanja „Oluje“ i Grubora došao u poziciju apsolutne pobjede nad Hrvatima u miru. Međunarodni sud je utvrdio svoje, a Vučić i Plenković su povijest iskrivili i zapravo doveli do krivotvorine na način da provedu Memorandum dva i Povelju srpskom kulturnom prostoru koja govori izrijekom, moramo učiniti sve braćo Srbi da izjednačimo krivnje na ovim prostorima za ratove. To nam je način da nastavimo miran život i integraciju buduće europske svjetske integracije. Mi njima peremo obraz. Na temelju čega? Plenkoviću nisi dostojan žrtve hrvatskih ratnika. [[Pljesak]]
Poštovane kolegice i kolege, dobar dan. Sve vas najljepše pozdravljam. Kao što smo i najavili, danas počinjemo sa raspravama klubova i nezavisnih zastupnika. Prvi na redu je Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista i poštovana kolegica Marija Selak RAspudić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici i poštovani hrvatske narode koji prati ovu sjednicu putem TV prijamnika. Proteklih dana mogli smo vidjeti da je premijer itekako zabrinut oko toga kako klub Mosta nezavisnih lista prati njegovo izvješće o stanju u EU, posebice s naglaskom na ono što on predstavlja kao svoj najveći uspjeh, a to je ovo pregovaranje oko sredstava koje ćemo dobiti u svrhu pomoći od teške gospodarske situacije koja je uzrokovana ovom covid krizom. Možemo reći da je premijer s pravom zabrinut. Sada ću ovdje osim onih pitanja koja smo mu već postaviti, na koja nismo dobili odgovor, a tiču se naše moći unutar EU i način na koji ćemo se postaviti prema ulasku Srbije u EU, postavit ću neka druga jednako zabrinjavajuća pitanja koja se tiču našeg stava i poziciji prema EU. Prvo pitanje na koje nismo dobili odgovor u sklopu ovog izvještaja koji se osobito tiče ovog Parlamenta kao najvažnije tijela u RH, pitanje je odlučivanja unutar EU. Naime, ono što ovdje možemo pronaći je da je otvoreno jedno od ključnih pitanja u EU, a to je tko će imati pravo većeg odlučivanja unutar Unije, hoće li to biti Europska komisija ili će to biti Vijeće EU? Iz izvještaja saznajemo da su neke zemlje za jedno, neke zemlje za drugo i da je potrebna dodatna rasprava. Izvještaj ne govori ništa o tome koje su zemlje za jedno, koje su zemlje za drugo, kada će se odviti dodatna rasprava, tko će sudjelovati u dodatnoj raspravi i najvažnije kako se u toj konkretnoj situaciji postavila Hrvatska. To je pitanje od izuzetne važnosti. Naime, mi zastupamo stav da veću ulogu u odlučivanju treba imati Vijeće EU upravo zato jer ono ima jači legitimitet u odnosu na Europsku komisiju. Što o tome misli premijer i kada će nas netko o tome pitati, nismo saznali. Jednako tako nismo saznali što za premijera znači vladavina prava. Saznali smo da je sklon kompromisnom rješenju i da treba itekako paziti kako će se javnosti komunicirati o tom problemu. No što je kompromisno rješenje, tko će ponovo imati legitimitet da utvrdi kakvo je kompromisno rješenje i hoće se o tome pitati nas saborske zastupnike, nismo saznali ništa. Treća zabrinutost koju ovdje izražavamo u pogledu ovog izvještaja tiče se onoga što nam je najvažnije, a to je financijska konstrukcija. Naime, u izvještaju se navodi da postoji mogućnost privremene mjere u kojoj će se od država članica tražiti povećanje njihovog udjela, novaca koje daju EU na 0,6% BND-a, to će povećanje biti privremeno, no treba itekako paziti hoće li do njega doći, što znači privremeno i kako će se to odraziti na Hrvatsku jer ja ću ovdje podsjetiti da imajući u vidu povijest naših povlačenja sredstava iz EU da postoji velika mogućnost da ćemo na kraju doći u situaciju da ćemo više morati dati nego što ćemo novca uspjeti povući. Toliko o EU i ovome izvještaju. Zaključno, htjela bih još nešto reći o važnoj temi koja nas je pratila ovaj tjedan, a to je Zakon o obnovi Zagreba. Ovim zakonom nismo riješili ključne probleme, govorili smo mnogo o konstrukcijskoj obnovi, ono što ovdje nije dovoljno naglašeno je da sama konstrukcijska obnova ne donosi ništa. Naime, jedna je dimenzija problema to što će se građani posvađati oko toga tko uopće može dati onih 20% u više stambenim zgradama koje se traže od njih da bi sudjelovali u toj obnovi. A druga je dimenzija toga što će velik broj građana, pogotovo onih koji može, htjeti sudjelovati u cjelovitoj obnovi dok drugi dio građana za to neće imati novaca. Također opravdano je pitanje, zašto država ulaže u konstrukcijsku obnovu samo do neke razine koja već prilikom sljedećeg potresa može sve te novce baciti u vjetar? Dakle, da bismo mogli pristupiti cjelovitije provedbi ovog zakona, potrebno je nanovo promisliti to što nam konstrukcijska obnova donosi. Jednako tako potrebno je na tragu onoga što je Društvo arhitekata Zagreb već javno iskomuniciralo kao potrebu urbane obnove, odmrznuti zamrznuti kapital koji država odnosno grad posjeduje da bi se uopće moglo govoriti o tome koliko novaca svi mi ostali moramo dati da bismo sudjelovali u ovoj teškoj situaciji koja je pogodila Zagreb. Dakle, ovome trebamo pristupiti cjelovito, trebamo pristupiti proaktivno, trebamo prvo vidjeti što imamo, a da bismo se tek onda nadovezali s novcima koje smo do sada smatrali jednima bitnima, a to je naše već poznato zaduživanje. Hvala vama.
Idemo sada na drugu raspravu, poštovani kolega Stipe Mlinarić u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja sam Stipo Mlinarić Vukovarac s Trpinjske cesta. Bio sam pripadnik Turbo voda Blage Zadre, nakon pada Vukovara u srpskim koncentracijskim logorima Stajićevo, Niš i Mitrovica proveo sam ukupno devet mjeseci. Moj voljeni brat Mile zvjerski je ubijen zajedno sa 262 ranjenika na Ovčari. Ne mrzim nikoga, sve što sam činio, činio sam iz ljubavi prema svom narodu i Hrvatskoj domovini. U ljudskoj je prirodi da pritisnuti svakodnevnim brigama zaboravljamo puno toga, ali neke stvari se ne smiju zaboraviti, da nam se ne bi ponovile zato ću ih danas izreći jer javnost, a posebice mladi moraju znati istinu. Našu zemlju napali su srpski, crnogorski i agresor JNA, a nakon što se lokalno srpsko stanovništvo predviđeno Srpskom demokratskom strankom pobunilo protiv legitimno izabrane hrvatske vlasti. Za vrijeme okupacije hrvatskoj teritorija u toj tzv. Republici Srpskoj Krajini na vlasti je bila Srpska demokratska stranka koja je provodila teror nad nesrpskim stanovništvom te organizirala zvjerska ubojstva i vršila etničko čišćenje punih sedam godina. Čest i rado viđen gost na okupiranom području bio je sadašnji predsjednik Republike Srbije Aleksandar Vučić. Valja napomenuti da su istaknuti članovi Srpske demokratske stranke od kojih su neki osuđeni ratni zločinci 1997. godine osnovali na tada još okupiranom području Samostalnu demokratsku srpsku stranku SDSS kojoj se nakon mirne reintegracije pridružio Milorad Pupovac i ta stranka djeluje do dana današnjega, a evo već je u drugom mandatu najvjerniji koalicijski partner HDZ-a, čiji je predsjednik Andrej Plenković kako kaže, baš u SDSS prepoznao svjetonazorsku bliskost. SDSS po Vučićem naputcima iz Republike Srbije već godinama pokušava relativizirati i negirati srpsku agresiju. Srpskim političarima se okreće želudac od spomena „Bljeska“ i „Oluje“ jer je to njihov poraz i u pravilu su kada svi Hrvati obilježavaju legitimnu i pobjednički akciju „Oluja“, na četničkim okupljanjima na kojima se blati Hrvatska. Ove godine po prvi puta trgovački je ispregovaran odlazak potpredsjednika Vlade iz redova SDSS-a u Knin i generala pobjedničke hrvatske vojske Tome Medveda u Grubore. Potpredsjednik Milošević doći će na proslavu uspostavljanja cjelovitosti i slobode Hrvatske države, države u kojoj živi i u kojoj je jedan od najviših dužnosnika izvršne vlasti, državu koju treba poštivati kao i svaki drugi državljanin te uvažavati njezine zakone, običaje, kulturu i praznike. General Medved s druge strane, otići će se pokloniti žrtvama jer su sve žrtve, posebice nevine vrijedne spomena i poštovanja, ne samo dakle u Gruborima nego i u Širokoj Kuli, Ćelijama, Škabrnji, Lovasu, Voćinu, Četekovcu, Saborskom, Jazovci, Hudoj jami, Bleiburgu i mnogim drugim stratištima Hrvata na kojima se potpredsjednik Vlade Milošević mora pojaviti i pokloniti. U srpskom zarobljeništvu morao sam držati glavu dolje i ruke na leđima, ali danas u svojoj slobodnoj državi ne želim i neću sagnuti glavu pred očiglednom trgovinom i izjednačavanjem žrtve i agresora kao što ju je sagnuo Tomo Medved. Plenkovićeva protuustavna Vlada umjesto da traži ratnu odštetu od Republike Srbije za urbanocid, kulturocid, logoraše i ubijenu djecu pokušava Domovinski rat prikazati kao kvazi građanski rat i to sve zbog 76 ruku u zraku da bi bili na vlasti, ne shvaćajući dalekosežne posljedice ovoga čina. Žalosno je što je postrojbama Hrvatske vojske HOS-a koji su sa mnom obranili Hrvatsku zabranjen dolazak u Knin, a sve zbog Plenkovićeve oholosti i častohleplja [[Upadica: Zahvaljujem.]] Ovo što radite je izjednačavanje krivnje i bacanje ... /Govornici govore u isto vrijeme./ ... Hvala vam lijepa.
Isteklo je vrijeme. [[Pljesak]] Hvala vam lijepa.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HSLS-a i Reformista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Darko Klasić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Dobar dan najprije svima. Evo ja ću o aktualnim temama šta se je desilo u upravljanju Gradom Zagrebom tu sam najviše upoznat pa htio bih se osvrnuti sa ove govornice na problematiku u Gradu Zagrebu. Nedavne poplave u Gradu Zagrebu otkrile su do kraja loš model upravljanja u Gradu Zagrebu, proteklih godina gdje je često gradski proračun nije planiran prema potrebama građana i razvoja grada već je često vođen samo promocijom gradonačelnika i interesom pojedinaca. Prije dva dana smo raspravljali o Zakonu o obnovu Grada Zagreba i okolice, pitanje je hoće li Zagreb uopće moći pratiti financijski taj zakon. Nažalost, to je čest slučaj u lokalnoj samoupravi gdje pojedini dugogodišnji gradonačelnici i načelnici stvaraju lokalnu premreženost interesa i time osiguravaju svoj dugogodišnji izbor. U Gradu Zagrebu to je dodatno izraženo zbog količine sredstva kojima upravlja zagrebački gradonačelnik i gdje je upravljajući sa preko 20 milijardi dolara u proteklih 20 godina Milan Bandić zahvaljujući ovlastima koji mu omogućava Zakon o lokalnoj samoupravi stvorio interesnu mrežu koja mu omogućava višekratne izbore. Posljedice takvog upravljanja unatoč ogromnim sredstvima kojima je Grad Zagreb raspolagao je uništeni i financijski devastiran grad, glavni grad RH. Demokratski izborni procesi iako najbolji alat u demokratskom društvu u ovom slučaju su često zlouporabljeni te bi država kao prevenciju ovakvih procesa trebala intervenirati i ograničiti broj obavljanja dužnosti gradonačelnika i načelnika gradova i općina maksimalno dva mandata kako bi se onemogućilo ovo djelovanje i u budućnosti i spriječile malverzacija i korupcija u našem društvu. Hvala najljepša.
Sada je na redu iznošenje stajališta Stranaka s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a i poštovana kolegica Dalija Orešković. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedniče HS-a. Zastupnici i zastupnice. Danas ću govoriti o negativnoj selekciji i meritokraciji. Hrvatska je jedna od najneuspješnijih država u EU po svim parametrima, pod teretom koruptivnih, a za sve drugo nesposobnih vlasti, postali smo jedna siromašna, zapuštena i prilično napuštena zemlja. Naši vodeći stručnjaci i znalci iz svih područja prolaze kroz šikaniranje u svojim matičnim javnim institucijama zbog prljavih političkih interesa, zbog kvarne vlasti na svim razinama postali smo država i društvo koje ne podnosi kvalitetne ljude jer pored njih oni politički podobni gube na značaju. To su pravi razlozi odumiranja Hrvatske i njezinih građana. Kao primjer ponovno ću ukazati na slučaj Srebrnjaka. Iz bolnice čije je poslovanje do prosinca prošle godine bilo u plusu s rukovodećeg je položaja potjeran čovjek koji je ovoj državi osigurao projekt vrijedan 60 milijuna eura kako bi na njegovo mjesto došao Bandićev specijalizant, a sam projekt će najvjerojatnije biti uništen. S druge strane, nikakve se smjene ne treba bojati Krunoslav CApak koji je svojom odlukom omogućio Dariju Hrebaku da ne ostane u samoizolaciji jer je Krunoslav Capak s tim svojim potezom zadužio ovu vlast. Hrvatska je čista partitokratska država u kojoj o svemu odlučuje partija, pa čak ne niti partija već glavni čovjek partije na vlasti. Partitokracija je uništila razvoj Hrvatske na svim područjima jer je stvorila negativnu selekciju u okviru koje ne napreduju sposobni i kvalitetni, već samo poslušni ljudi. No još veći problem na kojeg želim danas ukazati je to, što je takva negativna selekcija koju nameće politika, formirala način ponašanja kod svih onih koji su na vlastitoj koži iskusili da znanjem, stručnošću i kvalitetom ne mogu napredovati. To je dovelo do potpunog gubitka interesa običnog čovjeka i za politiku i za državu, to je dovelo do male izlaznosti na izbore zbog kojeg sada HDZ sa svega 16,4% glasova birača drži svu vlast u državi. Da, HDZ, a ne ovaj dom. I uzalud stoga u Ustavu piše da je „Hrvatski sabor predstavničko tijelo građana, nositelj zakonodavne vlasti koje nadzire rad Vlade“ Uoči konstituiranja ovog saziva, predsjednik Vlade je pozivanje izabranih zastupnika koji tada još nisu bili čak niti stupili na svoju dužnost, pokušao opravdati željom da nas upozna sa situacijom u kojoj se Hrvatska sada nalazi. E pa danas kada se Sabor raspušta radi ljetne stanke, vidi se da takav sastanak nije bio potreban niti je to bio motiv pozivanja. Iz programa kojeg je predstavila Vlada jasno je ova Vlada nema plan za tešku jesen koja nas čeka. Ova Vlada ne zna, a čini se da niti ne želi provesti nužne reforme. Stoga smatram da ovaj HS, ovaj saziv mora pokazati veću zakonodavnu inicijativu i da mora biti proaktivan. Nisam postala zastupnica kako bi se uklopila u postojeći sustav, već kako bi iznosila ideje kako taj sustav promijeniti i očekujem da o tome u ovom domu ipak nisam sama. Problemi naše generacije, problemi koji će obilježiti ovaj saziv su golemi i te probleme ne možemo riješiti natjecanjem tko je podnio više prijedloga i amandmana, već jedino kvalitetom raspravom i suradnjom. Moramo težiti postizanju šireg društvenog konsenzusa u provođenju strukturnih reformi koje bi mogle ovu spaljenu zemlju izvesti na put izgradnje Hrvatske koju su nove generacije već počele opisivati kao Hrvatsku 2:0. No budimo svjesni, ovaj zadatak ne možemo riješiti sami, stoga pozivam da vrata ovoga Sabora otvorimo stručnjacima svih vrsta, pitajmo najbolje među njima za savjet, izaberimo ih po kriteriju kompetencija na funkcije vanjskih članova saborskih radnih tijela i napravimo iskorak. Ako ovaj saziv u tome ne uspje, bojim se da niti jedan drugi neće. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Zeleno lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
… pet minuta slobodnog govora da upozorim na pokušaje MUP-a da ograniče pravo na pristup informacijama građanima, a kroz zabranu snimanja i fotografiranja postupanja pripadnika policije. Kao što znate slučaj potaknut uporabom sile tokom privođenja gospodina Tihomira Blagusa to je gospodin koji je provalivši u prostorije ustave Hrvatskih voda i digavši ustavu uspio prevenirati još veću štetu od poplave na području ne samo Trnja nego i čitavog centra i šireg centra Zagreba. Ja i osobno mogu posvjedočiti koji je bio efekt tog dizanja ustave i u samom centru grada i kako se voda 10 do 15 minuta nakon toga naglo povukla. Gospodin Blagus kao prvo postupio je ispravno i njegov se postupak ne može tumačit kao protuzakonit jer je djelovao u javnom interesu i to u javnom interesu zaštite ljudi i imovine. Usprkos tome bio je priveden i to uz uporabu sile. E sad bez namjere da ulazimo u opravdanost takvog postupanja jer nemamo sve informacije, moramo upozoriti da je postojao jasan interes građana da se takov postupanje snimi. Nedugo nakon privođenja i puštanja te snimke, privođenja u javnost, Policijska uprava Zagrebačka je reagirala priopćenjem u kojem je potpuno pogrešno upozorila građane da je snimanje policije zabranjeno i to temeljem prava na zaštitu osobnih podataka pozvavši se na GDPR uredbu. Znači treba jasno poručiti građanima da takvo postupanje nije protivno GDPR-u jer GDPR se ne odnosi na zaštitu osobnih podataka predstavnika tijela javne vlasti koje postupaju po javnim ovlastima i k tome na javnoj površini, vršeći određenu javnu dužnost, dakle GDPR se ne odnosi na to i ne može se na taj način tumačiti. Treba također uzeti u obzir da se ovdje radi o policiji, dakle javnim službenicima čiji identitet nije tajan, koji se zapošljavaju temeljem javnog natječaja da bi obavljali javnu službu i to prema građanima RH. Ne smijemo ni zaboraviti da u službene mehanizme nadzora policije kao što je interna kontrola, parlamentarni i građanski nadzor koji su često znali zakazati i da su zbog toga mnogi građani izgubili u njih povjerenje, ipak je važna komponenta nadzora rada policije i jesu sami građani koji to vrše i na ovaj način, dakle snimanjem postupanja zbog kojeg imaju određene sumnje da se radi o nezakonitom postupanju. Takva praksa je uobičajena u svim demokratskim društvima i podsjetit ću vas na nedavni slučaj ubojstva građanina SAD-a od strane američkog policajca koji je prerastao u nacionalnih pokret „Ne mogu disati“ i koji se ne bi dogodio da građani nisu snimili protuzakonito postupanje policije. Iz svih ovih navedenih razloga mi tražimo od MUP-a da ispravi navod da je snimanje policajaca na javnoj površini protivno GDPR-u i da građani ne smiju snimati postupanje policije na javnom mjestu iz razloga što policija ima dužnost ispravno informirati građane o njihovim pravima u odnosu na sva tijela javne vlasti pa tako i na MUP i njihov sastavni dio policiju. Stoga je ključno da što prije objavimo ispravak ove tvrdnje. Dakle, ne možemo zbog trenutnih interesa kao tijela javne vlasti ograničavati ustavna prava građana, ovdje se radi o ustavnom pravu na pristup informaciji i na širenje informacija zato što to nekome u određenom trenutku konvenira. Iz tog razloga važno je da s ove pozornice iz ove sabornice jasno poručimo građanima, imate pravo niste nezakonito postupali i dapače trebamo im zahvaliti. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anja Šimpraga. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Posljednjih dana svi pričaju o „Oluji“, baš svi, bez obzira koliko o tome doista znaju, jesu li proživjeli te ratne strahote ili su ih tek promatrali, bez obzira iz kojeg su i kuta ili iz koje su pripadnosti doživjeli. Svake godine u ove dane dijete progovori u meni. Sjećanje jedne djevojčice iz kolege. Tog 4. augusta 1995., imala sam tačno osam godina, najednom i nebo je promijenilo boju, sparina je otežavala disanje nije slutilo na dobro. S ruksakom kupljenim za 2. razred osnovne škole bila sam spremna za put, put koji nije imao ime, put koji je vodio tko zna gdje od Knina do Petrovačke ceste preko Banja Luke, a odatle bez stajanja prema Srbiji. Kolona je bila duga, zvuk traktora i plač okruživali su nas, posljednje komadiće kruha ispod peke podijelila sam s rodbinom moja ga je baka pekla, a taj miris me je pratio. Na granici Srbije htjeli su nas poslati u Niš, molili smo ih da nas puste u Beograd tamo smo imali daljnju rodbinu. Ne znam, možda su dječje suze presudile, pustili su nas do Novog Beograda. Tada sam odrasla, za tu jednu noć. Želja za rodnim krajem, tako 4 godine i onda smo napokon došli natrag u Knin, u ljeto '99.-te godine, opet na svoj kamen, kraj svoje rijeke, među svoje ljude. Znala sam da su i moji vršnjaci Hrvati s druge strane prošli patnju, strah i morali ići putem gdje nije bio njihov dom, ali sam isto tako znala da će ta ista djece s jedne i s druge strane jednom sjesti za taj isti stol i ne dozvoliti da se više niti jednom djetetu ukrade pravo na djetinjstvo, pravo na sreću. Mali čovjek uvijek bude taj koji pati, taj kojeg se ne pita ništa. Gledajući svojeg oca i svoju majku, njihove žuljevite i hrapave ruke koje su danonoćno radile u polju kako bi svoju djecu izveli na pravi put. Znala sam da je puno važnije bit čovjek nego samo Hrvat ili samo Srbin i ustrajati na trnovitom putu koji je pred svakim od nas. Djevojčica prošlost nije zaboravila, učila je iz nje, ali budućnost, budućnost mi je bila bliža i važnija i svima nama treba biti. Danas 25 godina poslije ova djevojčica iz kolone stoji pred vama i imam samo jednu želju, gradimo društvo slobode, gradimo zajedničku budućnost. Hvala. [[Pljesak]]
Sljedeći klub zastupnika. Poštovana zastupnice Krišto vi ste dignuli povredu Poslovnika? [[Upadica: Da.]] ja bih vas prvo molio da stavite masku pa da onda govorite.
Hvala na preporuci. Povreda Poslovnika, u Hrvatskoj i u HS službeni jezik je hrvatski. Nije tačno, nego točno, nije 4. august, nego 4. kolovoza. Trčala sam uz stepenice pa sam malo zadihana. Hvala lijepa.
To nije povreda Poslovnika, niste se pozvali na članak niti jedan pa dobivate opomenu. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolege zastupnici. Vlada RH je na svojoj sjednici održanoj 8. ožujka 2017. godine osnovala je Savez za Slavoniju, Baranju i Srijem koji će Slavoniju staviti u fokus aktivnosti. U 2020. godini ta ista Vlada tek uvodi projekt za usmjereniji pristup kako bi se omogućilo brže, pazite brže i učinkovitije korištenje europskih strukturnih investicijskih fondova i tek se očekuje provedba mjera kao što su izrada novog modela indeksa razvijenosti, izrada mape siromaštva te izrada analitičkih prijedloga za redefiniranje strateških regija. Dakle, tri godine su prošle, koliko će još proći obzirom da znamo da Vlada nije uspjela iskoristiti više od 35% ukupno dodijeljenih sredstava od 10,7 milijardi eura, dok se s druge strane razmeću brojkama i milijardama? Nadalje, i ono malo što je uloženo u Slavoniju pogrešno je usmjereno. Dolazim iz Slavonije, živim u Slavoniji gdje imamo slučajeve da se u našim općinama u kojima je mahom staro stanovništvo grade društveni domovi, dok se u isto vrijeme zatvaraju škole jer nema dovoljno učenika. U Slavoniji se mora više ulagati u poljoprivredu i u poljoprivrednu proizvodnju kao vrlo važnu granu gospodarstva, kako u svih pet slavonskih županija tako i u mojoj Brodsko-posavskoj županiji poljoprivreda je zanemarena i ugušena. Sveli smo se na to da se u našim selima poljoprivredom bave još umirovljenici za vlastite potrebe dok naši mladi beru jabuke i jagode diljem Europe. Ono malo OPG-ova što je ostalo ugušeno je nametima i neadekvatnim zakonima ove Vlade. Koliko mi je poznato Hrvatska je jedina država članica EU koja ima zakon o OPG-ovima. Unatoč tome zahvaljujući bezidejnim, nerazrađenim i neodrživim projektima, slavonske njive stoje neobrađene, a stočarstvo gotovo i ne postoji dok Hrvatska najviše uvozi meso i kruh. Slavonija koja može hraniti cijelu Hrvatsku i imati veći izvoz nego uvoz ako se pravilno usmjere sredstva te ako se uvede reda na tržište poljoprivrednih proizvoda i ako se zaštiti domaća proizvodnja. Usmjerili smo se na turizam, bez daljnjeg vrlo važan za Hrvatsku, ali pitanje je što ćemo ponuditi turistima, koje autohtone proizvode, čiju hranu? Sada nam dolazi nova višegodišnja financijska perspektiva, a na Vladi da sada pokaže kakvu ima viziju gdje i kako ćemo usmjeriti te puste milijarde koje je premijer slavodobitno donio iz Bruxellesa. Što želimo s poljoprivredom, koje grane želimo razvijati i kako? Želimo li biti proizvođači eko hrane, želimo li biti stočari, želimo li razvijati vinogradarstvo i proizvodnju vina, želimo li razvijati mliječnu industriju sve su to pitanja na koja još nemamo odgovor. Ministar Tolušić je još prije par godina govorio o Strategiji razvoja poljoprivrede koja samo što nije gotova, godinama poslije strategije nema i mi dalje ne znamo u kojem smjeru idemo. Razvojna strategija i vizija što želimo osnovni je preduvjet za uspješno korištenje eu fondova. Činjenica da su nam milijarde na raspolaganju ne znači da ćemo ih iskoristiti. Sada je sve na nama, a bez vizije i strategije nećemo daleko doći. Vlada RH mora se ozbiljno pozabaviti ovim pitanjima, pokrenuti tromost sustava, dati razrađena i održiva rješenja jer Hrvatska, a osobito Slavonija više ne mogu čekati. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Celjak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Pred nama je obilježavanje jednog od najvažnijih i najvećih datuma u hrvatskoj povijesti 5. kolovoza, obilježavanje Dana pobjede i domovinske zahvalnosti i Dana hrvatskih branitelja. „Oluja“ je zakonita, politički opravdana, moralno ispravna, briljantno isplanirana i vrhunski izvedena vojno-redarstvena operacija kojom su hrvatski branitelji osigurali mir, slobodu i neovisnost hrvatskom narodu. Mnogi velikani hrvatske povijesti pokušali su ostvariti hrvatski san kojeg su ostvarili hrvatski branitelji, hrvatski san o neovisnosti, slobodi i samostalnosti, zato su hrvatski branitelji najveći junaci i hrvatsko povijesti. Danas 25 godina nakon završetka Domovinskog rata jasno je tko je agresor, jasno je tko je obrambena osloboditeljska vojska. I danas su prisutne bolne teme iz Domovinskog rata i za neke neće nikada ni nestati, vrijeme ne može vratiti izgubljene živote, narušeno zdravlje niti izbrisati bolne obiteljske tragedije, a s mržnjom se ne može i ne smije živjeti. Jedan od onih naših heroja iz Domovinskog rata, možda i najveći od najvećih general Ante Gotovina, prije osam godina rekao je okrenimo se budućnosti. Hrvatska je moderna europska zemlja, iznimno cijenjena u svijetu sa gospodarskim, znanstvenim, sportskim, kulturnim, političkim uspjesima. U odnosima u hrvatskom društvu kada su pred nama neki novi izazovi, posebice na gospodarskom području ne treba razvijati netrpeljivosti. Hrvatska je danas zemlja u kojoj mi, djeca onih koji su stvarali našu domovinu u Domovinskom ratu i pripadnici nacionalnih manjina gradimo svoj dom, tu nam je obitelj, tu živimo i tu radimo i danas gradimo bolju budućnost u Kninu i u drugim dijelovima lijepe naše. Niti jedna vlada do sada nije uložila toliko napora da se gospodarski i politički stabilizira situacija u Hrvatskoj koliko je učinila Vlada pod vodstvom Andreja Plenkovića. Svako potpirivanje i izazivanje nesuglasica i podjela donosi veliku štetu. Hrvatski branitelji su se borili za mir u svojoj zemlji i poštujmo to pravo. Za kraj citirat ću Karla Čapeka češkog pisca koji je rekao „Borbu je stvorila priroda, a mržnju je pronašao čovjek“.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili izlaganja klubova. Sada bismo imali jednu stanku do 12:30, kao što je najavljeno u 12:30 biti će glasovanje o točkama o kojima smo raspravljali tijekom ovih zadnjih dana. Hvala lijepa. STANKA U 12:15 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:35 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli pristupiti glasovanju. Prvo na redu je Izvješće Mandatno-imunitetno povjerenstvo o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Josipa Salapića i početku obnašanja zastupniče dužnosti zamjenice zastupnika Maje Grba Bujević, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje odluku o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Josipa Salapića i početku obnašanja zastupniče dužnosti zamjenice zastupnika Maje Grba Bujević. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno 132 glasa za donesena odluka kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo pa nakon što smo donijeli ovu odluku prelazimo na davanje prisege zastupnice. U čl. 7. Poslovnika utvrđeno je predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ „prisežem“. Sada ću pročitat tekst prisege. „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni predak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Zastupnica Maja Grba Bujević.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam zastupnici na položenoj prisezi i želim joj puno uspjeha u obavljanju ove časne i odgovorne zastupničke dužnosti. Prelazimo sada na Prijedlog zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije, prvo čitanje, P.Z. br. 2, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Vidim javio se kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a, a sukladno čl. 248. Poslovnika HS-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi prije svega još jednom istaknuli razloge zbog kojih će Klub zastupnika SDP-a podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Kao što smo već i govorili tijekom rasprave, naravno da je nužno da se Zakon o obnovi Grada Zagreba donese što prije, realno trebalo ga je već i donijeti. No što je tu je. Nije na nama da to u ovom trenutku blokiramo, na nama je da iznesemo prijedloge, primjedbe i razloge zbog kojih smatramo da ovaj zakon može biti bolji. Usvajanje tih primjedbi, prijedloga i razloga naravno o tome će ovisiti hoćemo li zakon podržati i kada u HS dođe u drugom čitanju. Spomenut ću samo neke, problemi sa hipotekama, problemi sa socijalnim kriterijima, problemi sa time kako ćemo osigurati da građanima koji nemaju dovoljno materijalnih sredstava olakšamo da plate svojih 20%, problemi sa imenovanjem tijela stručnog savjeta i fonda, problemi koji se tiču nadzora nad onim dijelom programa kojeg će izrađivati Grad Zagreb, konačno problemi sa zaštićenim najmoprimcima čiji trajni status nije riješen ovim zakonom. Ukoliko ovi problemi budu adresirani, tada ćemo i u drugom čitanju moći podržati zakon. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepe predsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime kluba Stranke s imenom i prezimenom Pametno i GLAS-a. Mi ćemo u odnosu na prvo čitanje i ovaj zakon biti suzdržani. Suzdržani ćemo biti iz razloga koje smo istakle i u raspravi u ime kluba i u pojedinačnoj raspravi. Pažljivo smo jednako tako slušali premijera koji je nekoliko puta rekao da sve konstruktivne prijedloge oporbe će prihvatiti i ja se nadam da naše prijedloge oni koji će analizirati zakon i pripremati ga za drugo čitanje smatrati konstruktivnim, a ovo je prilika da još jedanput ukažem na nekoliko osnovnih stvari. Prva stvar je ovdje zaista nije riječ o sveobuhvatnoj obnovi, ovdje je riječ o konstruktivnoj obnovi. Bilo bi neusporedivo bolje da su uzeti svi ovi drugi elementi i da ovaj zakon bude zaista iskorak za glavni grad jedne zemlje koji će pokazati način na koji se može nositi sa neprilikom, koji će nepriliku pretvoriti u priliku, ne samo u smislu urbane obnove nego i razvoja i gospodarstva. Drugi razlog o kojem smo jednako tako govorili da je puno stvari prebačeno kroz program mjera koji će donositi Vlada i gdje ovaj Sabor neće ništa o tome znati. Puno bolje je da neke stvari koje će biti u programu mjera budu u zakonu da bi tu mogli jasno artikulirati i reći o čemu je riječ. Treća stvar je financijski model koji ovakav kakav je predložen nije prihvatljiv, koji treba dobiti jednu dodatnu analizu gdje trebate dati scenarij odnosno prijedlog nekoliko modela. Sljedeće je da zakon ima i obvezu odnosno prijedlog da će se osnivati fond. Ne vidimo niti jedan razlog, mogao je biti jedno tijelo unutar ministarstva, ovako ćemo samo dobiti fond, nove zaposlene i novi teret, a teret bi trebao biti što manji i sredstva bi trebala biti za obnovu Grada Zagreba. Hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu kolega Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa u ime Kluba HDZ-a tražim stanku kako bismo još jednom raspravili odnosno utvrdili da je model podjele troška 60-20-20 zaista ispravan iz više razloga, a to je s jedne strane pokazuje stav Vlade RH koliko su nam važni naši sugrađani koji su pogođeni ovim potresom i s druge strane ta solidarnost će biti u dva smjera. S jedne strane u smislu obnove, dakle pomoći našim sugrađanima 80% od toga najveći preuzima država na sebe, ali također solidarnost u smislu da će svi mali poduzetnici, mali obrtnici, naši sugrađani su to sve iz cijele RH imat posla na, na toj obnovi. Dakle, ponovit ću još jednom. Ovaj zakon je vjerojatno nakon Domovinskog rata i obnove nakon Domovinskog rata najkompleksniji i najsveobuhvatniji zakon, to nije zakon koji se, koji pokušava skupit jeftine političke poene i pro forme nego se zaista bavi suštinom problema i nastoji trajno riješiti probleme naših sugrađana i na to smo cijelo vrijeme lijepo pozivali i opoziciju i danas pozivamo sve one koji su zainteresirani popravit, predložit, na bilo koji način ovaj, ovaj naš zakon. Što se tiče samog fonda, mislimo da s obzirom na trajnost tog procesa zaista visoku cijenu, dakle gotovo 90 milijardi procijenjenog troška, sve vrste zgrada, poslovnih, privatnih, obiteljskih kuća koje to, taj zakon pokriva, mislimo da je fond jedini ispravan način koji će osim toga ne samo efikasnost nego i tu transparentnost o kojoj svi stalno pričamo, u koju se zaklinjemo, podić na sasvim jednu novu razinu. I na kraju i ne najmanje važno, mislimo da je solidarnost i socijalna osjetljivost koju se pokazuje u mnogim, mnogim rješenjima ovog zakona najvažnija za naše sugrađane. Hvala.
Dobro, idemo sad na 4. zahtjev, poštovani kolega Tomašević, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka isto tako tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi kolege i kolegice iz kluba utvrdili još jednom razloge zbog kojima ćemo glasati suzdržano oko ovog prijedloga zakona. Naime, kao što smo i najavljivali već i na, u raspravi po odborima i na plenarnoj raspravi u sabornici, smatramo da zakon ide u dobrom smjeru, on je više-manje na tragu onog što smo predlagali u predizbornoj kampanji vezano za institucionalni okvir i vezano za financijski okvir. Međutim, ima još stvari koje bi trebalo doraditi i popraviti vezano uz socijalne kriterije, vezano uz definiranje boljeg založnog prava, vezano uz participaciju sa osiguranjem, vezano uz institucionalni okvir i Zavod za obnovu Zagreba koji predlažemo i dalje po uzoru na Zavod za obnovu Dubrovnika, tako da iz te perspektive bi glasali suzdržano za sada i onda vidjeli kako će nam doći konačni prijedlog zakona nakon drugog čitanja koji po meni bi mogao doći već za nekoliko tjedana jer mislim da je bilo dosta veliko ipak preklapanje različitih političkih opcija i iz oporbe i iz vladajuće većine u HS kad smo imali ovo prvo čitanje rasprave. Hvala lijepa.
Hvala vam. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, postupio bih onda kao što smo radili na kraju prošlog zasjedanja ako se slažete da ne radimo stanku nego da odmah nastavimo s glasovanjem oni koji ste zatražili, jel može tako? U redu, hvala vam, onda prelazimo na glasovanje. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se prijedlog Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 134 zastupnika i zastupnice, 105 za, 28 suzdržanih i 1 protiv, dakle usvojili smo zaključak u tekstu kako je bio predložen. Sada je na redu izbor, imenovanja i razrješenja, molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Nadu Murganić da podnese izvješće. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 3. sjednici dana 31.7.2020. godine donio je slijedeće odluke. Prijedlog Odluka o razrješenju članice i izboru člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora razrješuje se dr. Katarina Peović za člana odbora predlaže se Tomislav, mr. Tomislav Tomašević. Prijedloge Odluke o izboru člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora, za člana predlaže se dr. Damir Bakić. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora, za predsjednika Gari Cappelli, za potpredsjednicu Sanja Udović, za članove dr. Ivan Ćelić, Davor Ivo Stier, mr. Zdravka Bušić, akademik Željko Reiner, Domagoj Ivan Milošević, Marijana Balić, Ivana Posavec Krivec, Domagoj Hajduković, Arsen Bauk, Stephen Nikola Bartulica, Bojan Glašević. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora, za predsjednika Nikša Vukas, za potpredsjednika Mario Kapulica, za članove Ante Sanader, Dario Hrebak, Ivan Budalić, Anđelko Stričak, dr. Miroslav Tuđman, Ermina Lekaj Prljaskaj, Franko Vidović, Mišel Jakšić, Željko Sačić, Miro Bulj, Miroslav Škoro. Prijedlog Odluke o izboru članka Odbora za obranu Hrvatskog sabora bira se Stipo Mlinarić. Prijedlog Odluke o razrješenju izbora članova Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora, razrješuju se članovi odbora dr. Vesna Vučemilović, Branka Juričev Martinčev, dr. Damir Bakić, a predlažu se Marijana Puljak, Josip Begonja i Dario Zurovec. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora, za predsjednika Žarko Tušek, za potpredsjednicu Anka Mrak Taritaš, za članove Grozdana Perić, Danica Baričević, Domagoj Ivan Milošević, Damir Habijan, Tomislav Klarić, Branka Juričev Martinčev, Zvane Brumnić, Željko Pavić, Zvonimir Troskot, dr. Vesna Vučemilović, Dario Zurovec. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za turizam Hrvatskog sabora, za predsjednika dr. Branko Grčić, za potpredsjednika Anton Kliman, za članove Jure Brkan, Danica Baričević, Branka Juričev Martinčev, Mato Franković, Gari Cappelli, Josip Borić, dr. Siniša Hajdaš Dončić, Boška Ban Vlahek, Željko Lenart, Katarina Nemet i Davor Dretar. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora, za predsjednika dr. Milorad Pupovac, za potpredsjednika dr. Zlatko Hasanbegović, za članove Ljubomir Kolarek, dr. Furio Radin, Vladimir Bilek, Robert Jankovics, Ermina Lekaj Prljaskaj, Veljko Kajtazi, Dragana Jeckov, Barbar Antolić Vupora, Boška Ban Vlahek, Domagoj Hajduković, Krešo Beljak, Katarina Nemet, Marin Miletić. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora, za predsjednika Mišel Jakšić, za potpredsjednika Krunoslav Katičić, članovi Marija Jelkovac, Dražen Bošnjaković, Damir Habijan, Ljubica Lukačić, Ermina Lekaj Prljaskaj, Ivan Celjak, Peđa Grbin, Vesna Nađ, Nikola Grmoja, Ružica Vukovac, Sandra Benčić. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalnoj partnerstvo Hrvatskog sabora. Za predsjednika Davorko Vidović, za potpredsjednika Darko Sobora, za članove: Nada Murganić, Nikolina Baradić, Mladić Karlić, Ljubica Lukačić, Anita Pocrnjić Radošević, Maja Grba Bujević, Erik Fabijanić, Martina Vlašić Iljkić, Silvano Hrelja, Ante Prkačin, dr. Katarina Peović. Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednice i članova Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora. Za predsjednicu Renata Sabljak Dračevac, za potpredsjednicu Maja Grba Bujević, za članove: Darko Klasić, dr. Ivan Ćelić, Ivan Kirin, Mladen Karlić, Ljubica Ljukačić, Hrvoje Šimić, Andreja Marić, Davorko Vidović, Silvano Hrelja, Marijan Pavliček i Milan Vrkljan. … [[Upadica se ne razumije.]] Zašto jel vas smeta?
Kolege molim vas da to ne činite, kolegica će sama odlučiti što će napraviti.
Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora. Za predsjednicu Karolina Vidović Krištvo, za potpredsjednika Ante Bačić, za članove: Dragana Jeckov, Nada Murganić, Vinko Zulim, dr. Vesna Bedeković, Ivan Budelić, Ante Deur, Irena Šimunić, Andrea Marić, Romana Nikolić, Marko Milanović Litre i magistrica Rada Borić. Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora. Za predsjednicu magistrica Zdravka Bušić, za potpredsjednika dr. Nino Raspudić, za članove: Nevenko Barbarić, Radoje Vidović, dr. Goran Dodig, Ante Deur, Ljubica Maksimčuk, Ankica Zmajić, Ivana Posavec Krivec, Marina Opačak Bilić, Marijan Pavliček, Dalija Orešković i Milan Vrkljan. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. Za predsjednika Josip Đakić, za potpredsjednika Miro Bulj, za članove: Darko Sobota, RAdoje Vidović, dr. Miroslav Tuđman, Ante Deur, Rade Šimičević, Nevenko Barbarić, Martina Vlašić Iljkić, Vinko Grgić, Željko Sačić, Stipo Mlinarić i dr. Katarina Peović. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo, razrješuje se članica Anka Mrak Taritaš, predlaže se za članicu Katarina Nemet. Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora. Za predsjednicu Sandra BEnčić, za potpredsjednika Josip Borić, za članove: Ante Sanader, Jure Brkan, Dražen Barišić, Pero Ćosić, Ljubomir Kolarek, Dragana Jeckov, Katica Glamuzina, Sanja Udović, Mirela Ahemtović, Marin Miletić i dr. Vesna Vučemilović. Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Za predsjednicu dr. Vesna BEdeković, za potpredsjednika Marijan Pavliček, za članove: Rade Šimičević, RAdoje Vidović, Ante Bačić, magistar Marko Pavić, Krešimir Ačkar, dr. Milorad Pupovac, Sabina Glasovac, dr. Rajko Ostojić, Marijana Puljak, dr. Zlatko Hasanbegović i dr. Damir Bakić. Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednice i članova Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora. Za predsjednicu Marijana Petir, za potpredsjednicu Ružica Vukovac, za članove: Siniša Jenkač, Josip Đakić, Goran Ivanović, Ljubomir Kolarek, Anja Šimpraga, Stipan Šašlin, Martina Grman Kizivat, Nikša Vukas, Željko Lenart, Marin Lerotić i Vilim Matula. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora. Za predsjednika magistar Marko Pavić, za potpredsjednika Marin Lerotić, za članove: Marijana Balić, Branka Juričev Martinčev, Vladimir Bilek, Dražen Barišić, Nevenko Barbarić, Josip Begonja, Sanja Radolović, Katica Glamuzina, Silvano Hrelja, Ante Kujundžić i dr. Vesna Vučemilović. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora. Za predsjednika Pero Ćosić, za potpredsjednicu Mirela Ahmetović, za članove: Siniša Jenkač, Darko PUljašić, Josip Borić, Vinko Zulin, Josip Šarić, Ljubica Maksimčuk, Marina Opačak Bilić, Matko Kuzmanić, Tulio Demetlika, Marko Milanović Litre i Davor Dretar. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članova Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora, razrješuju se članovi Nikša Vukas, Mirela Ahmetović, Ružica Vukovac, a predlaže se Dalija Orešković, Renata Sabljar Dračevac i Danijel Spajić. Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednice i članova Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Za predsjednicu Ivana Posavec Krivec, za potpredsjednicu Anja Šimpraga, za članove: Krešimir Ačkar, Marin Mandarić, Ivan Radić, Ankica Zmajić, Darko Puljašić, Goran Ivanović, MIšel Jakšić, Stjepan Kovač, Miro Bulj, Ante Prkačin i Vili Matula. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora. Za predsjednika Erik Fabijanić, za potpredsjednika Davor Ivo Stier. Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Za predsjednicu Natalija Martinčević, za potpredsjednika Željko Pavić, za članove: Dario Hrebak, Maja Grba Bujević, dr. Vesna Bedeković, Vladimir Bilek, Goran Ivanović, Mario Kapulica, Matko Kuzmanić, Zvane Brumnić, dr. Nino Raspudić, Karolina Vidović Krišto i Vilim Matula. Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednice, članove Odbora za ravnopravnost spolova HS-a, za predsjednicu dr. Marija Selak-Raspudić, za potpredsjednicu Branka Juričev-Martinčev. Za članove: Anita Pocrnić-Radošević, Anamarija Blažević, Nada Murganić, Ankica Zmajić, Grozdana Perić, Sabina Glasovac, Romana Nikolić, Mirela Ahmetović, Dragana Jeckov, dr. Zlatko Hasanbegović i mag. Rada Borić. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu HS-a. Za predsjednika Ivan Penava, za potpredsjednika mag. Miro Totgergeli, za članove: Anja Šimpraga, Stipan Šašlin, Ivan Budalić, Marin Mandarić, Anamarija Blažević, Josip Šarić, Mišel Jakšić, Stjepan Kovač, Sanja Udović, Tulio Demetlika i Ante Kujundžić. Odluka o razrješenju i izboru članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva HS-a, razrješuje se Ante Kujundžić i dr. Zlatko Hasanbegović, a predlaže se za članove Hrvoje Zekanović i Daniel Spajić. Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, za predsjednika predlaže se Nikola Grmoja, za potpredsjednika Ivana Radić, za članove: Siniša Jenkač, Dalija Orešković i Mirela Ahmetović. Prijedlog odluke o imenovanju Izaslanstva HS-a u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe, za voditeljice Marijana Balić, za članove: mag. Zdravka Bušić, Davor Ivo Stier, Domagoj Hajduković, Sabina Glasovac, za zamjenike članova: dr. Marija Selak Raspudić, Marijana Petir, Mato Franković, mag. Rada Borić i Stephen Nikola Bartulica. Prijedlog odluke o imenovanju Izaslanstva HS-a u Parlamentarnoj skupštini NATO-a. Za voditelja dr. Miroslav Tuđman, za zamjenika voditelja Stjepan Kovač, za članove: Ante Bačić, Dario Hrebak i Ante Prkačin. Prijedlog odluke o izboru Izaslanstva HS-a u Parlamentarnoj skupštini Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, za voditelja Davor Bernardić, za članove dr. Furio Radin i Hrvoje Šimić, za zamjenike članova Arsen Bauk, Zvonimir Troskot i Josip Begonja. Prijedlog odluke o imenovanju Izaslanstva HS-a u Parlamentarnoj dimenziji Srednjoeuropske inicijative, za voditelja dr. Ivan Ćelić, za članove: Anamarija Blažević i Peđa Grbin, za zamjenike članova Hrvoje Šimić, Babrara Antolić Vupora i Marko Mlinarić. Pardon, Marko Milanović Litre. Prijedlog odluke o imenovanju Izaslanstva HS-a u Parlamentarnoj skupštini Mediterana. Za voditeljicu Ljubica Maksimčuk, za članove Katica Glamuzina i Anita Pocrnić-Radošević, za zamjenike članova: Grozdana Perić i Danica Baričević. Prijedlog odluke o imenova Izaslanstva HS-a u Parlamentarnoj skupštini procesa suradnje Jugoistočne Europe, za voditeljicu Ivana Posavec Krivec, za članove Darko Sobota i Ivan Kirin. Za zamjenika Anđelko Stričak i Nikolina Baradić. Prijedlog Odluke o izboru Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskoga sabora pri Interparlamentarnoj uniji. Za predsjednika dr. Branko Grčić, za potpredsjednika Josip Šarić, za članove: Natalija Martinčević, akademik Željko Reiner, dr. Ivan Ćelić i mag. Tomislav Tomašević. Prijedlog odluke o imenovanju 2 člana Izaslanstva HS-a u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran. Predlaže se mag. Marko Pavić i Sanja Radolović. Sve odluke objavit će se u Narodnim novinama, a stupit će na snagu danom donošenja. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Murganić na ovom iscrpnom izvješću i otvaram raspravu. Budući da nema zainteresiranih, zaključujem raspravu i dajem objedinjeno na glasovanje predložene odluke. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je 131 zastupnik i zastupnica glasovali su za, tako da smo jednoglasno donijeli odluke kako ju je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove i čestitam svim izabranim zastupnicima i zastupnicama na izboru i želim uspjeh u budućem radu. Ovime smo došli do kraja 1. sjednice 10. saziva Hrvatskoga i ja ju zaključujem. Druga izvanredna sjednica planirana je za 2. rujna 2020. g. O početku sjednice bit ćete izvješćeni na uobičajeni način na vrijeme. Želim vam svima svako dobro i vidimo se uskoro. SJEDNICA ZAVRŠENA U 13,16 SATI. Idemo sad na Izvješće o aktivnostima i rezultatima hrvatskog predsjedanja Vijećem Europske unije od 1. siječnja 2020. do 30. lipnja 2020. g. Podnositelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika HNS-liberalnih demokrata i nezavisnih zastupnika, Kluba zastupnika HSLS-a i Narodne stranke-reformista, Kluba zastupnika nacionalnih manjina i Kluba zastupnika SDSS-a i saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Prihvaća se Izvješće o aktivnostima i rezultatima hrvatskog predsjedanja Vijećem Europske unije od 1. siječnja 2020. do 30. lipnja 2020. g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 138 zastupnika, 76 za, 52 suzdržana, 10 protiv te smo usvojili Izvješće o aktivnostima i rezultatima hrvatskog predsjedanja Vijećem Europske unije.
Tako je poštovani predsjedniče sabora. Evo tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista i koristim ovu prigodu da još jedanputa istaknem jednu ključnu činjenicu, a to je da će RH, prema onome što piše u izvješću predsjednika vlade, plaćati 650 milijuna EUR-a članarine EU, a što je za 155 milijuna EUR-a više od onoga što smo plaćali. A to je informacija koju nama predsjednik vlade za govornicom i nakon mog pitanja nije rekao. Dakle, radi se o milijardu kuna više iz državnog proračuna koje će RH uplaćivati u proračun EU i to nije kraj. Hoće li ta cifra rasti, ja ću reći vjerojatno i to je također nagoviješteno u samom izvješću. Niti ministar Marić, niti predsjednik vlade Andrej Plenković o povećanju članarine, značajnom povećanju članarine, nisu rekli niti riječ. Milijardu kuna će RH davati više iz svog džepa za članarine u EU. Druga stvar koju je jako bitno naglasiti, EU taj novac nema, taj novac je posuđen i vraćat će ga proporcionalno sve članice EU. Na koji način će ga vraćati to nitko ne zna. Planira li EU ono što predlaže g. Macron, uvesti neki novi porez, čemu se Hrvatski suverenisti protive, e to je ono što mi ne znamo. Hoće li to biti porez koji će opteretiti hrvatsko poduzetništvo i hrvatske građane? Hoće li to biti početak jednog novog globalističkog, globalističke politike u EU? Na ta pitanja odgovore nismo dobili. I stoga, upravo zbog ovih razloga što nam nije odgovoreno na ključna pitanja tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta.
Imamo još jedan zahtjev, poštovana kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Tražimo stanku u ime Kluba MOST-a kako bismo imali dodatne konzultacije o ovom izvještaju zato što u njemu nije jasno navedeno kakva je bila politika RH u pogledu različitosti pogleda koja je bila izražena u pogledu upravljanja EU pri čemu se većina država članica založila za zadržavanje vodeće uloge Europske komisije, dok su neke države članice tražile znatno jaču ulogu vijeća. Niti znamo koje su države tražile što niti koji je bio naš stav po tom pitanju niti odnosi li se to samo na lokacijski ključ, kao što je navedeno ranije ili na ukupnost odlučivanja u EU. Također, nije nam jasno kakvo je bilo stajalište RH u pogledu vladavine prava u EU. Sve što smo iz ovog izvještaja mogli shvatiti da je premijer bio za kompromisno rješenje. Što je to kompromisno rješenje u europskom duhu, osim neke načelne floskule europskog novog govora, nama nije jasno i postavljamo ovdje otvoreno pitanje tko bi o tome trebao odlučivati, odnosno hoće li se o ta dva pitanja išta pitati Hrvatski sabor kao najvažnije tijelo u RH. Iz ta dva razloga tražimo stanku kako bismo se dodatno konzultirali o ovoj točki. Hvala vam.
Zahvaljujem. Javlja li se još netko? Možemo li postupiti na isti način kao i kod prve točke? Hvala vam lijepa. Onda ćemo sada prijeći na glasovanje. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika HNS-liberalnih demokrata i nezavisnih zastupnika, Kluba zastupnika HSLS-a i Narodne stranke-reformista, Kluba zastupnika nacionalnih manjina i Kluba zastupnika SDSS-a i saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Prihvaća se Izvješće predsjednika Vlade Republike Hrvatske o izvanrednom sastanku Europskoga vijeća održanom od 17. do 21. srpnja 2020., molim glasujmo. Samo sekundu. Izvolite kolega Hajduković.
Znači proceduralna je stvar. Budući da je, ja sam pohvalio tu praksu, prvi put je ovakvom izvješću raspravljao Odbor za europske poslove, ne vidim zašto su i klubovi morali donijeti prijedlog zaključka, jer mi smo donijeli isti zaključak, a klubovi koji su ga predložili imaju većinu u Odboru.
Rekao sam i saborskog matičnog radnog tijela.
Okej, onda dobro.
Molim vas da se koncentrirate. Idemo sada onda na glasovanje, dakle, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 137 zastupnika, 76 za, 37 suzdržanih i 24 protiv te smo prihvatili izvješće predsjednika Vlade. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za odgovor na krizu i podršku oporavku, drugo čitanje, P.Z. br. 3., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 134 zastupnika, 116 za, 17 suzdržanih i 1 protiv te je donesen Zakon o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za odgovor na krizu i podršku oporavku.