Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Savjeta ministara i meĊunarodnih organizacija, poštovani predstavnici medija, srdaĉno vas pozdravljam i otvaram 3. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine. Obavještavam vas da je na sjednici prisutno 14 delegata i, naravno, gospodin Tihić je u zgradi Parlamentarne skupštine, pridruţiće se, pri ĉemu je zbog toga ĉetiri iz reda Kluba bošnjaĉkog naroda, pet iz reda hrvatskog naroda, evo tu je gospodin Tihić, izvinjavam se, znaĉi da je prisutno, korigujem zapisnik, 15 delegata i da su svi klubovi naroda u potpunosti prisutni. Za 3. sjednicu predloţen je sljedeći dnevni red, dakle imate ga svi u pregledu dnevnog reda, mislim da nema potrebe da se...
/nije ukljuĉen mikrofon/
Radi zapisnika sve?
Morate kompletno proĉitati.
Gospodine predsjedniĉe, dame i gospodo delegati Doma naroda, ja imam prijedlog da se izvrši dopuna dnevnog reda na taj naĉin što u svojstvu predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, a zbog nastalih okolnosti nakon odrţavanja sjednice Predstavniĉkog doma, te cijeneći kratak rok zakonodavne aktivnosti pred ljetnu pauzu, na osnovu ĉlana 8. i 9. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine, predlaţem da se usvoji sljedeći zakljuĉak: 'Predsjedavajući Ustavnopravne komisije Doma naroda predlaţe Domu naroda da s ciljem efikasnog sprovoĊenja zakonodavne procedure u julu 2011. godine donese zakljuĉak kojim bi se ... zakona razmatra na sjednici Doma 15. 7. 2011. godine iz nadleţnosti Ustavnopravne komisije, a koji su usvojeni u drugom ĉitanju na Predstavniĉkom domu 14.7.2011. godine, i to: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita; Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije BiH; Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacija BiH; Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o peĉatu BiH; Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH – skratila amandmanska faza, tako da umjesto 15 dana, kao što je predviĊeno ĉlanom 103. Poslovnika Doma, amandmanska faza traje sedam dana od dana usvajanja prijedloga zakona u prvom ĉitanju.' 5 Razlozi su sadrţani već u samom prijedlogu. Puno kasnimo, imamo potrebu da zaista pokušamo neka zakonska rješenja skinuti prije ljetne pauze s dnevnog reda i stoga predlaţem da se ova taĉka dnevnog reda uvrsti, mislim da je treća taĉka dnevnog reda iza zakljuĉka koji je predloţilo predsjedništvo Doma naroda. Hvala.
Havala kolegi Simiću. Da li se još neko javlja za rijeĉ? Još uvijek radi konsultacija a ne moja diskusija, dakle da vidimo da li je taĉka 3. taĉka u koju bi trebalo to da uvrstimo ili da eventualno idemo to kao posebnu taĉku, s obzirom da obuhvata više zakona, više drugih taĉaka dnevnog reda. Hoćete li da odmah s tim poĉnemo da to bude recimo prva taĉka ili posljednja, što ne mijenja stvar suštinski? Ili moţemo kod svakog od prijedloga, pošto sad niste obuhvatili generalno nego pojedinaĉne odreĊene zakone, da kod svakog donosimo posebno zakljuĉak za ... skraćenje amandmanske faze, s tim da Vas ja molim da imamo u vidu da prijedlog odluke koji je vezan za Kolegij a odnosi se na zakon o popisu, dakle, uz konsultaciju unutar samog Kolegija, dakle, obuhvatio petnaestodnevni rok, dakle onda da njega izuzmemo od ove. Dobro. Onda neka ide pod trećom taĉkom dnevnog reda. Je li se slaţete? Dobro. Dobro, ako nema više prijavljenih, ja zakljuĉujem ovu diskusiju. I, s obzirom na našu poslovniĉku odrebu, mi se trebamo izjasniti praktiĉno o dopuni 3. taĉke dnevnog reda i glasati samo o tome, a o ostatku dnevnog reda ne glasamo. Prva je sjednica ovako radna pa podsjećam. Ja ću u ovom trenutku da pokrenem glasanje uz, naravno, nadu da imamo tehniĉke uslove da to izvedemo dokraja. Ukoliko ne bude bilo tehniĉkih uslova, onda ćemo preći na glasanje putem kartona. /dogovor sa sluţbom/ Dakle, taĉka 3. se mijenja tako da pored prijedloga zakljuĉka Kolegijuma Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u vezi s produţavanjem amandmanske faze za Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine, broj navedeni, predlagaĉ Predstavniĉki dom Parlamentarne skupštine BiH, misli se na ovaj zakon, dakle dopunjava se sa prijedlogom gospodina Simića kao predsjednika Ustavnopravne komisije Doma naroda sa tekstom koji je izreĉen na zapisnik. Dakle, glasamo o tome da li smo za takvu izmjenu ove taĉke 3. Pokrećem glasanje. Glasanje je zakljuĉeno. Konstatujem, glasanje ... u raspravi o dnevnom redu od 15 prisutnih 'za' je glasalo 15, 'protiv' i 'uzdrţan' niko; iz Federacije BiH 'za' je glasalo10, iz RS-a 'za' je glasalo pet. Postoji opšta većina i postoji entitetska većina. Zakljuĉujem da je usvojena predloţena izmjena i zakljuĉujem da je usvojen predloţeni dnevni red. 6 Prelazimo na prvu taĉku dnevnog reda: Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 2. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine
/nije ukljuĉen mikrofon/
E ja nisam, evo sad tek imam, dobro. Konstatujem radi zapisnika da nismo zakljuĉili ovu taĉku dnevnog reda. Znaĉi, još uvijek je u toku taĉka 2. Za delegatsko pitanje javio se uvaţeni kolega Mladen Ivanić. Izvolite, gospodine Ivaniću.
Ja bih molio Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice odgovor na pitanje: 'Šta mogu uraditi da u Glamoĉu gdje je veliki broj srpskih povratnika ima jako puno i djece u školi, preko 100, nemaju nastavu na srpskom jeziku? I zaista bih zamolio odgovor na pitanje: Moţe li i šta misli Ministarstvo za izbjeglice da uradi da bi taj veliki broj povratnika koji je tamo prisutan i preko 100-njak djece bilo u prilici da se školuje na svom vlastitom jeziku? Mislim da ... na tome nije ništa uraĊeno, a to postaje problem jer jedan broj porodica zbog toga odluĉio je da se opet povuĉe sa tih prostora.' Hvala.
Zahvaljujem se uvaţenom kolegi Ivaniću. Da li predstavnik ovog ministarstva moţe da odgovori na pitanje i ima li predstavnika tog ministarstva? Nema. S obzirom da nema predstavnika ovog ministarstva, da li neko moţe u ime Savjeta ministara da odgovori na to pitanje? Ne vidim da bilo ko od ĉlanova Savjeta ministara ţeli da uzme rijeĉ. Mogu da konstatujem da ne postoje uslovi za odgovor na ovo pitanje u usmenoj formi. Molim kolegu Ivanića da dostavi pismeno ovo pitanje koje će biti proslijeĊeno adresi koju navede u svom delegatskom pitanju. Zahvaljujem se. Da li još neko ţeli da uĉestvuje u ovoj taĉki dnevnog reda? Nema više prijavljenih. Mislim da sad moţemo zakljuĉiti ovu taĉku dnevnog reda. Prelazimo na treću taĉku dnevnog reda: Ad. 3. Prijedlog zaključka Kolegijuma Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa produţavanjem amandmanske faze za Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine, broj: 02-02-9-37/10 od 2. 7. 2010. godine, predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH 8 Treća taĉka dnevnog reda je vezana za Prijedlog zakljuĉka Kolegijuma Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa produţavanjem amandmanske faze za Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine, ĉiji je predlagaĉ Predstavniĉki dom Parlamentarne skupštine BiH Prije nego što otvorim raspravu o navedenoj taĉki dnevnog reda, ţelim da vam dam nekoliko uvodnih napomena. Kolegijum Doma naroda Parlamentarne skupštine je na 2. sjednici, odrţanoj 6. 7. 2011. godine, prilikom utvrĊivanja dnevnog reda 3. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine razmatrao Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine, predlagaĉ Predstavniĉki doma Parlamentarne skupštine BiH, kao moguću taĉku dnevnog reda 3. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. S tim u vezi, Kolegijum Doma naroda usaglasio je Prijedlog zakljuĉka u vezi sa produţavanjem amandmanske faze za Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine, a koji se nalazi na dnevnom redu današnje sjednice. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 48. sjednici Doma naroda, odrţanoj 13.7.2010. godine, usvojio Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine u prvom ĉitanju. U prethodnom sazivu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u skladu sa ĉlanom 112. stav (2) Poslovnika delegati Slobodan Šaraba ( 26. 7. 2010. godine) i Zoran Koprivica (23. 7. 2010. godine) obnovili su amandmane na Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine. Prijedlog zakona nije razmatran u drugom ĉitanju. Kako bi se delegatima ostavilo dovoljno vremena i mogućnosti da amandmanski djeluju, a imajući u vidu novi saziv, Kolegijum Doma naroda usaglasio je Prijedlog zakljuĉka o kojem danas treba da se izjasnimo, koji glasi: 'Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH produţava amandmansku fazu za Prijedlog zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2011. godine za 15 dana od dana usvajanja ovog zakljuĉka na sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH.' Imajući u vidu da danas imamo i dopunu dnevnog reda, a pošto predlagaĉi u principu jedinstveno trebaju da predloţe prije otvaranja diskusije, ja bih radi poslovniĉkih razloga zamolio gospodina Krstana Simića da na zapisnik ponovi Prijedlog zakljuĉka koji je dao u obrazloţenju prijedloga o izmjeni i dopuni dnevnog reda kako bismo nakon toga mogli otvoriti jedinstvenu raspravu i vjerujem uspješno je zakljuĉiti i vrlo, vrlo efikasno. Izvolite, gospodine Simiću.
Predsjedavajući, ja sam dostavio struĉnoj sluţbi tekst ovog zakljuĉka a ... potrebe moţda da ga ponovo ĉitam, ali razlozi koje ţelim navesti su upravo efikasan rad da bismo skraćenjem na ovih pet zakona dobili vrijeme da moţemo na sljedećem zasjedanju, koje je planirano za 28., i ove zakone uvrstiti u dnevni red, razmatrati ih i donijeti odluku. Ukoliko ima potrebe radi zapisnika ja ću proĉitati ili ukoliko je potrebno mogu vam dostaviti izvorni tekst. Evo, dostavljam izvorni tekst kao sastavni dio zapisnika, da ne gubimo puno vremena. Hvala. 9
Hvala kolegi Simiću. Otvaram diskusiju o ovoj taĉki dnevnog reda. Za rijeĉ se javio kolega Mladen Ivanić. Traţim ovdje da mi ostavite opciju da mu omogućim ... ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Molim?
/nije ukljuĉen mikrofon/
/nije ukljuĉen mikrofon/
A moţemo li riješiti ove probleme? ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ I to će stalno stajati tako? ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/
Hoćete li mi dati onda rijeĉ?
Pa hoćete li? 10
Kad otvorite...
Otvorio sam. Druga diskusija kolege Ivanića. Izvolite.
Biće danas još diskusija, samo da se zna. Ja mislim da je meni liĉno ohrabrenje što je Prijedlog zakona o popisu ostao ţiv i meni liĉno ohrabrenje, s obzirom na to da sam glasao i imao namjeru da glasam za taj zakon i u prošlom mandatu kada sam bio da sam bio u pravu. I ja se nadam da će se u ovoj amandmanskoj fazi još nešto popraviti, ako se moţe popraviti, ali ţelim svima nama da kaţem: onaj ĉlan koji govori o tome kad se i koji je kao bio povod je besmislen ĉlan koji ni na šta ne utiĉe. On jedino sluţi za priliku da kaţu kako su pobijedili, a drugima kako su kao toboţe izgubili. A niti je ko pobijedio, niti je izgubio. Mi smo odreĊeni Ustavom koliko nas je u ovom domu, Predsjedništvo je odreĊeno Ustavom, Savjet ministara je odreĊen Ustavom, reĉeno je da ne moţe manje od jedne trećinine biti iz RS-a, Predstavniĉki dom je odreĊen Ustavom i u suštini kada govorimo o institucijama BiH ovaj se zakon nema na šta primjenjivati. Kad se govori o roku njegove primjene, moţda moţe na neke od, hajde da kaţemo, ĉinovnika niţeg nivoa, ali ne mislim da je to toliko presudno da se zbog tih stvari moţe, pogotovo što sa stanovišta, sada govorim kao srpski delegat, ne vjerujem da će naše uĉešće u ukupnom stanovništvu znaĉajnije da se promjeni. Prema tome, podrţavam i iako sam iz opozicije glasaću za ovaj prijedlog zakljuĉka, ali zato što mislim da sam bio u pravu.
Hvala, gospodine Ivaniću. Da li se još neko javlja za rijeĉ od prisutnih delegata? Niko.
/nije ukljuĉen mikrofon/
Ne piše. Ja Vas molim da ponovite prijavu. Sada je prošla prijava. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Staša Košarac. Izvolite, gospodine Košarac.
Prije svega ţelim da pozdravim radno predsjedništvo, ĉlanove Savjeta ministara, uvaţene ministre i drage kolege i kolegice. Mislim da je veoma vaţno danas podrţati zakljuĉak Kolegijuma Doma naroda, s obzirom na ĉinjenicu da je 'Zakon o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH' veoma vaţan zakon za BiH koji moţe da se tretira kao veoma vaţno unutrašnje pitanje ukupnih odnosa u BiH 11 iz jednog prostog razloga što smo mi svjedoci razliĉite interpretacije odreĊenih odredaba i primjene Zakona o popisu stanovništva iz '91. godine i mislim da je veoma vaţno u ovom periodu od 15 dana obezbijediti potpuni politiĉki konsenzus da bi ovo kroz proceduru u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH prošlo veoma brzo, veoma afirmativno za ukupne unutrašnje odnose u BiH, štiteći naravno elementarna ljudska prava, naravno i Ustav BiH. S tim u vezi, naš klub će podrţati ovaj prijedlog zakljuĉka i smatramo da je to veoma korisno zbog budućih odnosa u BiH. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Košarcu. Da li mogu da konstatujem da nema više prijavljenih, jer sada više nisam siguran?
/nije ukljuĉen mikrofon/
Evo ĉekamo da se pojavi identifikacija za kolegu Tihića. Dakle, postoji prijava za diskusiju. Uvaţeni kolega Sulejman Tihić. Izvolite.
TakoĊer i ja ţelim da pozdravim sve delegate Doma naroda, da podrţim prijedlog ovoga zakljuĉka, da dopunim ovo što je rekao gospodin Mladen Ivanić, da su pitanja etniĉke zastupljenosti riješena ne samo Ustavom BiH nego i Ustavom entiteta, i jednog i drugog, da odredba koja se nalazi u Prijedlogu zakona o popisu stanovništva moţe da stoji, neće smetati, moţe da stoji i u Izbornom zakonu, ali u svakom sluĉaju ostavlja nam dovoljno prostora da u ovih narednih 15 dana postignemo jedan kompromis koji će omogućiti da usvojimo ovaj zakon i da Dom naroda da jedan dobar primjer dogovoru i rješavnaju ovih pitanja. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Tihiću. I dalje je otvorena ova taĉka dnevnog reda. Ne znam da li je neko pokušao da izvrši prijavu a ja nemam. Kolega Simić, ja se izvinjavam, samo da saĉekamo da se pojavi ovdje na monitoru. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Krstan Simić.
... ovaj zakljuĉak i da smatram da je zakon o popisu stanovništva nešto što je neophodno BiH i ovom društvu. MeĊutim, moram se osvrnuti na diskusije gospodina Ivanića i gospodina Tihića. Malo smo ušli već u samu sadrţinu zakona, ovdje je u pitanju da li podrţavamo ovaj 12 zakljuĉak ili ne. Ali ipak su pokrenuli neka pitanja koja su ozbiljna. Da bih odgovorio gospodinu Tihiću, slaţem se potpuno da je ovo pitanje riješeno, bilo na nivou Ustava BiH, bilo na nivou ustava entiteta. Ali ću podsjetiti na jednu anegdotu. Kada sam polagao jedan ispit kod profesora koga svi znamo, Admira Lukića, kada me je pitao kakva je razlika izmeĊu zakona koji su donijeti prije kapitulacije Jugoslavije i nakon, da li su nevaţeći i nepostojeći, pa kad sam ja pogodio, kaţe, recite zašto. A ja sam slegao ramenima, bilo je to ono vrijeme, kaţe, zakonodavac je glup. Bojim se da i mi ne pišući nešto u zakone što nema svrhe, što nema niĉega, ni potrebe, da ispadnemo glupi. To je suština ovog pitanja. A nema niko pravo da zadire u pitanje ... da uĉestvuje u vlasti a na naĉin kako je to regulisao Ustav. Ali takva odredba u zakonu bi nas dovela do pitanja ovog profesora Lukića: zašto je to nekad neko uradio? Ja bih ipak bio da ne ispadnemo glupi. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Simiću. Moţda samo da sad konstatujem da imamo nekako izgleda zajedniĉki sav SNSD-a i PDP-a po ovom pitanju pa pošto je amandmanska faza predloţite, je li, amandman kojim se ukida ovaj ĉlan za koji kaţete da je besmislen. To bi bilo moţda dobro. Zahvaljujem se. Da li se još prijavljenih pojavljuje u okviru ove taĉke dnevnog reda? Ja nemam identifikaciju. Ja se izvinjavam, ja ću vas morati ovako tokom ove sjednice više puta to upitati, plašeći se da sluĉajno nekom ne uskratim pravo uĉešća u diskusiji. Ne? Zahvaljujem se. Konstatujem da je rasprava o ovoj taĉki dnevnog reda zakljuĉena. I sada vas pozivam da se pojedinaĉno izjasnimo o dva predloţena zakljuĉka. Ja ću radi racionalnosti ovaj prvi zakljuĉak prilikom glasanja nazvati zakljuĉkom Kolegija koji je predloţio Kolegij, a ovaj drugi zakljuĉak nazvati zakljuĉkom koji je predloţio gospodin Krstan Simić, kao predsjednik Ustavnopravne komisije Doma naroda, s tim da sad imamo jedan tehniĉki problem koji se tiĉe toga da moramo izvršiti dva glasanja po jednoj taĉki dnevnog reda, a u ovom elektronskom obliku imamo jedan materijal, što bi znaĉilo ili da ponavljamo glasanje, što bi bilo nekorektno radi zapisnika, pa ćemo sada...
Ima druga funkcija.
Dobro, evo ima opcija za sve. Sada ćemo vidjeti da li radi. Dobro. Vi ćete glasanje provesti. Izvolite. Dakle, pozivam vas da se izjasnimo o prvom zakljuĉku. Molim vas da pokrenete glasanje. Konstatujem da je glasanje završeno. Redni broj 3. (u prvom krugu): od prisutnih 15, 'za' je glasalo svih 15 delegata; iz Federacije BiH 10, iz RS-a pet – svi 'za'. Time smo ispunili uslove vezane za opštu većinu i entitetsku većinu. Konstatujem da je ovaj zakljuĉak jednoglasno usvojen. 13 Pozivam vas da pokrenete drugo glasanje. Konstatujem da je zakljuĉeno glasanje. U prvom krugu glasanje o drugom zakljuĉku: od prisutnih 15 delegata, 'za' je glasalo 15; iz Federacije 10, iz RS-a pet, ĉime imamo i opštu većinu i entitetsku većinu. Konstatujem da je i drugi zakljuĉak jednoglasno usvojen. Prelazimo na ĉetvrtu taĉku dnevnog reda: Ad. 4. Prijelog zakona o vinu BiH, veza: akt broj 01,02-02-2-50/10, od 17. 8. 2010. godine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo ĉitanje Prijedloga zakona, u skladu sa ĉlanom 100. Poslovnika, pa se prvo vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste u prilogu materijala Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, sobraćaj i komunikacije koja je prihvatila principe Prijedloga zakona te predloţila Domu naroda usvajanje odreĊenog zakljuĉka. Predstavniĉki dom je usvojio Prijedlog zakona u prvom ĉitanju. Rijeĉ dajem predsjedavajućem Komisije, gospodinu Hasanu Bećiroviću. Morate se prijaviti kolega Bećiroviću, ja se izvinjavam.
...Gospodine predsjedavajući, da, konaĉno jeste, proradilo je. Ja mislim da obzirom da smo mi za zakone iz naše nadleţnosti dostavili pismene prijedloge, mislim da nemamo, i radi racionalnosti, potrebe posebno obrazlagati te prijedloge, obzirom da su oni kondenzovani nakon rasprave u konkretnom prijedlogu u Domu, kao što ste Vi rekli, pa ja predlaţem da Vi ta mišljenja samo ... napomenete i Vi kaţete kakva su. Ako bude u toku rasprave potrebe da se mi nešto dodatno oĉitujemo ili dodatno pojasnimo, onda ćemo to i uraditi, ako se slaţete.
Gospodine Bećiroviću, ja se zahvaljujem na ovom dijelu pitanja. MeĊutim, ovo što je povod za vaše uĉešće u ovom poĉetnom dijelu kao predlagaĉa u ime Komisije, jer imate prednost, vezano je za zakljuĉak Komisije u odnosu na jezik, pismo itd.
Jeste i taj zakljuĉak je u pismenoj formi predloţen. Pa evo, ako dozvolite, onda mi smo razmatrajući sve materijale uoĉili da ima odreĊenih problema oko ostvarivanja ustavnog prava oko jezika, ravnopravnosti jezika u raspravi materijala u skladu sa Ustavom, pa smo Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH uputili jedan zahtjev da od Vijeća ministara BiH za prijedloge zakona koje dostavlja u parlamentarnu proceduru, a kojima se vrši usklaĊivanje zakonodavstva BiH sa zakonodavstvom EU, obavezno dostavljaju uporedni prikaz o 14 usklaĊenosti ovih odredbi prijedloga zakona i odgovarajućih odredaba zakonodavstva EU. Dakle, predsjedavajući, ovdje se radi o drugom zakljuĉku. Radi se o drugom zakljuĉku, a ovo će oko jezika biti drugi zakon. Mi smo naime primijetili da Vijeće ministara ne pribavlja blagovremeno od nadleţnog tijela, da tako kaţem, izvještaj koji bi se integrisao u prijedloge zakona sa stanovišta usklaĊenosti našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU u odnosu na obaveze iz Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruţivanju, bez obzira na ĉinjenicu što je to u ovoj fazi moţda nekada i nemoguće uraditi, ali mislimo da bi kod prijedloga zakona trebalo naznaĉiti šta jeste a šta nije usklaĊeno i zbog ĉega nije usklaĊeno u datom trenutku u zakonu koji se predlaţe sa steĉevinama prava EU u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruţivanju. Molili bi Dom naroda da se ovakav jedan zakljuĉak usvoji. To je zakljuĉak uz ovaj Prijedlog zakona o vinu. Inaĉe predlaţemo da se Zakon o vinu, u prvom ĉitanju, usvoji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Bećiroviću. Sada pozivam predlagaĉa da obrazloţi pitanje vezano za ovaj zakon. Ministar Mladen Zirojević.
Poštovani predsjedavajući, poštovano predsjedništvo, uvaţeni delegati, kolege ministri, predstavnici medija, dame i gospodo, kako je prvi put da se obraćam ovom domu u ovom sazivu, evo koristim priliku da vas pozdravim, da vam ĉestitam na izboru u ovaj vaţan visoki dom i zaţelim puno sreće u vašem radu u mandatnom periodu za koji ste izabrani. Prijedlog zakona koji je pred vama, ali kratko par rijeĉi o vaţećem zakonu: vi znate da je Zakon o vinu donesen otprilike u isto vrijeme kada i Zakon o poljoprivredi, sredinom 2008. godine, objavljen u „Sluţbenom glasniku“ 25/08 i već sam pokušaj da donesemo nekih 17 podzakonskih akata, za što su bile zaduţene dvije radne grupe, pokazalo se da taj zakon, ovaj vaţeći zakon, ima jako puno manjkavosti, odnosno da ga je vrlo, vrlo teško implementirati. Krenuli smo u izmjenu i dopunu vaţećeg zakona i, kada smo ušli u dublju analizu, primijetili smo da broj odredbi koji se pokazao kao nedovoljno dobra rešenja i broj odredbi koji je potrebno preuzeti u smislu preuzimanja evropskih standarda da moramo ići na izradu novog zakona jer shodno Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa institucija BiH broj odredaba koji se mijenja prelazi 50%. Naravno da smo nacrt zakona uradili maksimalno transparentno, ukljuĉujući sva udruţenja vinara, vinogradara i proizvoĊaĉa vina a isto tako i kontrolno- inspekcijski organe, jer su upravo oni imali jedan veliki broj primjedbi vezano za implementaciju vaţećeg zakona. Jasno je ... i ovdje stoji u obrazloţenju da nije baš u potpunosti usklaĊen sa legislativom EU ali ima i kvalitetno obrazloţenje zašto je to tako. Kratak ostvrt na raspravu koja je voĊena u Predstavniĉkom domu. Iskreno, bio je jedan veći broj amandmana koje su vaše kolege u Predstavniĉkom domu uloţili. Većinu njih mi smo smatrali opravdanim, a isto tako bilo je, i po meni, vrlo neracionalnih primjedbi da se ovim zakonom razvlašćuje drţava. Apsolutno to ne stoji, pogotovo ako se uzme u obzir ĉinjenica da je Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa kao krov na nivou drţave predlagaĉ Savjetu 15 ministara svih propisa u ovoj oblasti, tako da ja mislim da ovaj zakon predstavlja dobru osnovu, ali svakako i vaše primjedbe i sugestije će biti uzete u razmatranje. A evo, moţda malo neuobiĉajeno, uradio sam to i pred ĉlanovima Predsjedništva i kolegama ministrima, mislim da će ovo što ću vam sada reći zvuĉati ohrabrujuće. Moraću naravno skrenuti s teme. Dakle, za vas informacija, mislim da smo na dobrom putu da konaĉno jedan od tri uslova za aplikaciju statusa kandidata riješimo. Naime, Zakon o drţavnoj pomoći, ja sam nedavno imao finalni sastanak sa svim nadleţnim institucijama u BiH. Bila je tu prisutna jedna vaţna delegacija iz Brisela, predvodila je gospoĊa Pampeloni i 98% odredaba smo usaglasili apsolutno, jedna-dvije su ostale sporne, mislim da će i tu biti kompromisa i da ćete i taj vaţan zakon ubrzo imati pred sobom. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Zirojeviću i ţelim mu sreću u traganju ustavnog osnova sa ovom drugom temom koja nije na ovoj taĉki dnevnog reda sada, oko Zakona o drţavnoj pomoći. Zahvaljujem se predlagaĉu. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ, odnosno prijavljuje za diskusiju? Dobro. Konstatujem da se za rijeĉ javila uvaţena kolegica Borjana Krišto. Izvolite, gospoĊo Krišto.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, zamjenici, uvaţene kolegice i kolege izaslanici u Domu naroda, poštovani ministri i zamjenici u Vijeću ministara, ovlašteni predlagatelji, uvaţeni gosti i poštovani mediji, sve vas srdaĉno pozdravljam. Evo, od ministra smo ĉuli oko Prijedloga zakona i, naravno, stavove Povjerenstva da ovaj zakon ispunjava, na neki naĉin, i osnov i sadrţi potrebna obrazloţenja za donošenje zakona uz ove tehniĉke primjedbe koje smo ĉuli, koje se odnose i na jezik, a i na odreĊenu usuglašenost sa propisima EU. Ali budući znamo da je donošenje ovog zakona i neophodno potrebno za kandidatski status BiH, u tom sluĉaju ţelim reći da podrţavamo donošenje ovog zakona. Ali u ovom sluĉaju mene interesira, pa ću skratiti sve ono zapravo što je ovlašteni predlagatelj, uvaţeni ministar, ovdje kazao da se donosi novi zakon zbog više odredaba koje se mijenjaju itd. Ja ţelim reći da je ovaj zakon prevaţan da bi se mi o njemu mogli na jedan jednostavan naĉin izjasniti. Ovaj zakon regulira kako proizvodnju, preradu vina, zaštitu, on nas i educira o razliĉitim vinima, a to je moţda u ovom trenutku najmanje vaţno, reguliran je i promet vina a ovo je zapravo sve prevaţno da bi se zakon implementirao jer je ovdje prevaţna uloga upravnog, odnosno, inspekcijskog nadzora. U ovom trenutku da bi se moglo jasno kasnije u amandmanskoj proceduri djelovati potrebno mi je da znam da li ste konsultirali struĉna mišljenja udruge, iako ste vi kratko rekli, ali uz ova obrazloţenja mi nemamo pismeno. Pa ukoliko nemamo stavove udruga, ja bih rekla da ću ispred kluba djelovati i obratiti se prema udrugama vinara, naravno i u Hercegovini i na prostoru BiH, kako bi u konaĉnici u amandmanskom djelovanju mogli donijeti zakon koji bi uistinu bio 16 kvalitetan, kako za vinare tako i za BiH i na njenom putu ka EU, a kako bi i mi, kao izaslanici, bili odgovorni u donošenju ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospoĊi Krišto. Sljedeći diskutant je uvaţeni kolega Mladen Ivanić.
Ja se nadam da ću sa ovim završiti i da danas više neću previše da vas opterećujem. Ja ću biti protiv ovog zakona, odnosno neću ga podrţati zato što mislim da je to prenošenje nadleţnosti. SNSD, odnosno vlast u RS-u, hajde da tako kaţem, se jako puno hvalila time kako će ona braniti oĉuvanje nadleţnosti RS-a. Ustavni osnov bi mogao biti spoljnotrgovinsko poslovanje vinom. Dakle, ono što bi moglo biti pravi naziv ovog zakona trebao bi biti 'Zakon o izvozu i uvozu vina u BiH' i onda bih mogao podrţati. A ovako, zakon koji reguliše sve – i šta je proizvodnja groţĊa, i šta je proizvodnja vina, i sve procedure na nivou BiH – ja smatram najdirektnijim prenosom nadleţnosti i zbog toga ne mogu podrţati ovaj zakon. Evo, ĉisto da znate moj stav.
Zahvaljujem se kolegi Ivaniću. Ja ću glasati onako kako je glasala kolegica Vesna Krstović-Spremo. Sljedeći koji se javio za diskusiju je uvaţeni kolega Krstan Simić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ova moja diskusija više će imati jedan opšti karakter obzirom na pitanje koje je pokrenuo Ivanić, koje smo mi već locirali, a novi sam u ovom domu i ne spadam u red onih koji idu sa uvijek destrukcijom radi destrukcije. Znaĉi, spadam u red onih koji ţele da naĊu kvalitetna rješenja i rješenja koja su temeljena na propisima i da iza nas ostaju zakoni kao što su ostajali, slobodno mogu reći, iza zakonodavaca 1990. u BiH, koja je sigurno imala najbolje zakone od svih republika koje su bile, zahvaljujući odreĊenim ljudima koji su ostavili traga. Naravno da smo mi već na prvoj sjednici Ustavnopravne komisije primijetili veliki problem koji se zove odreĊivanje ustavnopravnog osnova za donošenje odreĊenih zakona. Mislim da tu postoji jedna tolika šarolikost koja pomalo zabrinjava. Vidio sam jedan zakon koji je ovdje bio u nacrtu, juĉer je bio na Parlamentarnoj skupštini, ne znam da li je usvojen, gdje se kao osnov, ustavni osnov odreĊuje ĉlan I. Ustava BiH, to je ovaj zakon o drţavnim praznicima, odnosno vjerskim praznicima. Ĉlan I. Ustava ne moţe biti osnov. Stav koji sam ja zastupao prilikom ove prve sjednice Ustavnopravne komisije jeste da ovde imamo dosta zakona koji su već usvojeni u ovoj proceduri, ali da ćemo ukoliko ţelimo biti odgovorni morati pokrenuti pitanje ... da predlagaĉi ubuduće u svojim nacrtima i prijedlozima zakona, zaista, moraju jasno definisati ustavni osnov na ĉemu temelje svoju nadleţnost. 17 Pozivanje na ĉlan IV. gdje se kaţe da Parlament je ovlašten da donosi zakone? To je posao parlamenta svagdje u drţavi, to nije nadleţnost. Nadleţnost proizilazi iz neĉega drugog, da je parlamentu dato ovlaštenje da upravo tu oblast reguliše na naĉin kako je reguliše. Stoga ĉak imam jednu namjeru – danas sam razgovarao i sa sekretarom Ustavnopravne komisije da ukoliko gospodin Dţaferović pristane – da se odrţi zajedniĉki sastanak obje komisije, pa ĉak i predlagaĉa zakona, i da tematski ovo pitanje pokrenemo i da ovo tematski pitanje zaista razjasnimo kako bi ubuduće predlagaĉi imali jasne standarde šta jeste ustavno, šta nije ustavno. Teško je naći, ja se slaţem sa gospodinom Ivanićem, teško je naći u ovakvom Ustavu, koji je zaista, moţda, najuţi Ustav na svijetu koji postoji – u ĉemu se sastoji nadleţnost ovog parlamenta, Parlamentarne skupštine da usvoji ovaj zakon. Ali gospoĊa Krišto je sasvim lijepo rekla koliko je znaĉajan ovaj zakon, koliko treba, ali smatram da se mora i taj problem ubuduće otkloniti. Ubuduće, budite sigurni na Ustavnopravnoj komisiji ćemo biti puno, puno rigorozniji, bar govorim u ime sebe i gospodina Rodića, da ćemo zaista traţiti eksplicitan ustavnopravni osnov da bismo puštali takve zakone u proceduru. A mislim da u tom pravcu ne bi trebala izostati ni podrška ostalih delegata, jer neće biti destrukcija, već će biti samo poboljšanje kvaliteta ovih tekstova i jasno definiranje osnova. Imajući u vidu ĉinjenicu da je ovaj zakon već jednom zaţivio u BiH i da je usvojen, ja liĉno nisam mogao praviti problem, da sad se vraćamo na ... primjenu, onda ostao na snazi onaj zakon koji je puno, puno slabiji, nekozistentniji sa potrebama BiH na putu EU. Stoga je moj razlog bio i stoga sam bio vrlo, vrlo fleksibilan kada sam iskljuĉio ozbiljniju raspravu o ustavnopravnom osnovu, ali ubuduće to nećemo, nećemo na takav naĉin postupati. Hvala vam.
Uvaţene dame i gospodo, drage kolege, obzirom da se naredni za raspravu prijavio Ognjen Tadić, predsjedavajući, trenutno ja predsjedavam. Pa izvolite, gospodine Tadiću.
Uvaţene dame i gospodo, poštovane kolege delegati, radi se o prvom ĉitanju zakona i radi se o propisu koji dolazi nakon propisa koji je usvojen 2008. godine i koji praktiĉno odreĊuje svu materiju. Vjerovatno sam posljednji, i nekom po volji, nekom mimo volje, koji bi u ovom Parlamentu pristao na bilo kakav prenos nadleţnosti sa RS-a na nivo zajedniĉkih organa BiH. Ono što mi kao delegati iz RS-a radimo na primjeru ovog zakona je nešto što ţelimo da uvedemo kao praksu i kao kvalitet. A to je da, uz sva pitanja vezano za nadleţnosti ovog doma, uvrstimo i mišljenje i stav nadleţnih organa iz entiteta i pri tom ne mislim samo na RS nego vas pozivam da i vi stupite u saradnju sa nadleţnim organima Federacije BiH, naravno, koliko moţete i kako moţete da komunicirate sa njima, a vezano za ovo pitanje. Klub delegata srpskog naroda iz ovog Doma naroda se zbog toga obratio nadleţnom ministarstvu, to je Ministarstvo poljoprivrede RS-a, i mi smo dobili konkretne primjedbe vezane 18 za ovaj zakon. Te konkretne primjedbe mi ćemo svakako naći naĉin da uvrstimo u drugo ĉitanje i da onda taj zakon, eventualno kaţem, postane prihvatljiv i postane upotrebljiv. Samo pitanje da li treba donijeti ovakav zakon vezano je za politiĉku volju izraţenu 2008. godine, kako reĉe uvaţeni kolega gospodin Simić, tj. vezano je za ĉinjenicu da već postoji zakon koji rješava ovu materiju iz 2008. godine. Mi nismo ovdje samo predstavnici stranaka, već i naroda, ali podsjetiću da SDS tada nije uĉestvovala ni u kakvoj većini na nivou zajedniĉkih organa niti u RS-u. Zbog toga se nadam da ćemo na primjeru ovoga zakona svi pokazati potpuno razumijevanje kao i to da moţemo popravljati stvari koje su uraĊene u prošlosti, a što se posebno odnosi na usklaĊen odnos, dobar rad, dobru saradnju izmeĊu entiteta i zajedniĉkih organa. Pozivam zbog toga da u dobroj vjeri prihvatimo ovaj princip i da sutra, kada se konaĉno budemo opredjeljivali o samom zakonu, vodimo raĉuna o tome da ne dolazi do povrede nadleţnosti niti RS-a niti Federacije BiH, niti pojedinaĉno, niti u naĉelu. Hvala.
Hvala, gospodine Tadiću.
Sljedeći se za diskusiju javio uvaţeni kolega Staša Košarac. Gospodine Košarac, izvolite.
Hvala. Mene raduje ĉinjenica da je vino veoma aktuelno pitanje u BiH. MeĊutim, ţalosti me ĉinjenica da veoma ĉesto priĉamo o naĉinu prenošenja nadleţnosti a da pri tome zanemarujemo ĉinjenicu o pojedinaĉnim ulogama aktera koji su olako prenosili nadleţnosti sa entiteta na nivo BiH, koji su veoma ĉesto ĉak i prihvatali razliĉita mišljenja meĊunarodne zajednice u vezi sa tumaĉenjima i Dejtonskog sporazuma i ukupnih prilika u BiH. I ovom prilikom bih htio da kaţem da je gospodin Simić upravo rekao jednu vrlo vaţnu karakteristiku da je ovdje veoma vaţno i treba se posvetiti pitanju ustavnog osnova za donošenje zakona na nivou BiH. I ono što je veoma vaţno i što će biti praksa u Domu naroda BiH, a vjerujem i u Predstavniĉkom domu, da ćemo itekako znati da artikulišemo naše interese i stavove Narodne skupštine RS-a, koja je nas i izabrala, prilikom analize ustavnog osnova za donošenje bilo kakvih zakona u BiH. S obzirom na ĉinjenicu da je ovaj zakon usvojen 2008. godine, da je Ministarstvo koje je nadleţno za implementaciju ovoga zakona uoĉilo niz nedostataka i potreba da je neophodno utvrditi Zakon o vinu BiH, da je pri tome tretiralo više mišljenja relevantnih institucija u BiH, entitetska ministarstva, kako sam shvatio, i udruţenja, s obirom na ĉinjenicu da je ovaj zakon prošao prvo ĉitanje u Predstavniĉkom domu, da imamo, nadam se nakon usvajanja, amandmansku fazu, mi ćemo sigurno prije svega insistirati, osim o ovome o ĉemu je Simić govorio o razlozima, odnosno ustavnom osnovu, itekako ćemo insistirati na zaštiti interesa proizvoĊaĉa iz RS-a i, naravno, temeljnih stavova nadleţnog ministarstva iz RS-a. Prema tome, mislim da imamo dovoljno 15 dana da definišemo odreĊene amandmane, usaglašavamo odreĊene amandmane i mislim da je za nas sasvim korektno prihvatiti ovaj zakon 19 u prvom ĉitanju, a onda otvoriti potpunu diskusiju kada su u pitanju amandmani, pokušati eventualno inkorporirati odreĊene naše sugestije u vezi sa ovim zakonom. Hvala vam.
Zahvaljujem se kolegi Košarcu. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Sulejman Tihić. Gospodine Tihiću, izvolite.
Vidite, ja bih se sloţio sa prethodnim diskutantima da je ustavni osnov poĉetak od kojeg mi krećemo uopće u raspravi o bilo kojem zakonu, bilo kojoj odluci koju usvaja ovaj parlament i da je to vaţno pitanje koje je osnova svakog daljnjeg našeg djelovanja i u Zastupniĉkom domu i u Domu naroda. Kada je u pitanju ovaj konkretni zakon, ustavni osnov je postojao i ranije kada je usvajan taj zakon i Vijeće ministara i Parlament je sigurno vodio raĉuna o tome. Slaţem se sa gospodinom Krstanom Simićem da mi moramo sjesti na jednom i struĉnom nivou i politiĉkom nivou da pitanje ustavnog osnova – ne samo ovoga zakona nego niza zakona i Sporazuma o stabilizaciji i pridruţivanju, Evrpskom partnerstvu itd. – moramo da razmotrimo i naĊemo rješenja za to pitanje. Moţda jedan od ustavnih osnova je i ovaj Sporazum o stabilizaciji i pridruţivanju, moţe nam i on pomoći. To je meĊunarodni dokument koji ima prioritet u odnosu na domaće zakonodavstvo. Ako smo to jednom usvojili, zbog ĉega ne bi to bio osnov da moţemo usvajati okvirne zakone, gdje drţava odredi otprilike 30%, 40%, 20%, ne znam nija, principa osnovnih postulata tog zakona, a entiteti dalje razraĊuju izvršenje i sve drugo. I pretpostavljam i da je i ministar i svaki ministar usvajanjem tog zakona konsultovao resorna ministarstva, odnosno entitetske vlade u tom pogledu, tako da mi ćemo iz SDA sigurno podrţati u prvom ĉitanju ovaj zakon, iako moţda u amandmanima ćemo imati nekih primjedbi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Tihiću. Pregled stanja vezan za diskusiju o ovoj taĉki dnevnog reda mi kaţe da se niko od drugih delegata nije javio za rijeĉ. Konstatujem da je to stanje promijenjeno i da se za rijeĉ javio uvaţeni kolega Dragutin Rodić. Gospodine Rodiću, izvolite, i priĉekajte samo crveni marker. Hvala, izvolite.
Uvaţeno predsjedništvo, poštovane kolege, ĉlanovi Savjeta ministara, dame i gospodo, nisam mislio da se javljam za rijeĉ, ali obzirom da su svi ĉlanovi Kluba delegata srpskog naroda rekli svoje mišljenje, reći ću i ja samo iz jednog razloga. 20 Ja dolazim iz Demokratskog narodnog saveza i Demokratski narodni savez do sada nije ni u jednom zakonu prekršio pravilo prenošenja nadleţnosti. Ne ţelim to da kaţem da bih potvrdio da mi kao stranka vodimo jednu rigidnu politiku, ne shvatajući ţivot i realnost u kojem ţivimo. Ţelim da kaţem da sam imao priliku da prije nekoliko godina razgovaram sa zamjenikom visokog predstavnika. Kada sam mu rekao da studenti prava na prvoj godini Pravnog fakulteta uĉe šta je to ustavnost i zakonitost i da svaki akt niţe pravne snage mora biti u skladu sa aktom više pravne snage, a dobio sam sljedeći odgovor: da li moţete da razmišljate i na sljedeći naĉin, da donošenjem ĉitavog niza zakona koji na izvjestan naĉin regulišu odreĊene pravne oblasti doĊete u priliku da jednom Ustav BiH i ne bude sam po sebi svrsishodan jer imamo zakone koje odreĊene pravne materije regulišu na odreĊeni i drugaĉiji naĉin. To me je u to vrijeme, razmišljajući, zabrinulo, ali kada danas pogledam stvarnost u kojoj ţivimo u BiH i kada vidimo da pod plaštom funkcionalnosti drţave smo dobili ĉitav niz zakona koji regulišu odreĊenu oblast a nemaju ustavnopravnu nadleţnost, a ne smatrajući da vrijeme u BiH poĉinje od dana konstituisanja ovog Doma naroda, mislim da danas smo ĉuli ĉitav niz dobrih prijedloga, prije svega, uvaţenog kolege Krstana Simića, jer smo mi na prošloj sjednici Ustavnopravne komisije, na kojoj su uĉestvovali i kolege iz drugih klubova i konstitutivnih naroda, mislim da smo tragom traţenja rješenja došli do jednog mogućeg zakljuĉka, a to je upravo ovo što je rekao gospodin Krstan Simić. Ne smatram ja da je ustavni osnov tabu tema, ali trebamo sjesti, trebamo razgovarati i trebamo doći do odreĊenih zajedniĉkih zakljuĉaka. Ja iskreno mislim da u naredne ĉetiri godine pred nama će se naći mnoge krupne politiĉke teme i sve te teme ćemo nositi, i mi kao pojedinci i klubovi, odgovornost za ono što ćemo raditi. Ja sam duboko opredijeljen da zajedno sa vama tragam za odreĊenim rješenjima upravo traţeći ono što će biti ustavno, ali na izvjestan naĉin da bude i funkcionalno. Mi danas u pravnom poretku BiH imamo ĉitav niz pravnih praznina s jedne strane, a s druge strane imamo prenormiranost. Kako naći u svemu tome mjeru? Mislim da ovaj saziv to moţe uraditi. Hvala vam.
Hvala i Vama, gospodine Rodiću. Sljedeći diskutant je gospodin Halid Genjac. Prije nego što odobrim diskusiju, ja bih samo podsjetio na odreĊene obaveze vezane za vjerski sadrţaj, pa tako, gospodine Genjac, ne ţelim skraćivati Vašu diskusiju ali Vas molim da imate to u vidu, kao što ću to isto kasnije zamoliti i gospodina Zirojevića koji se javio za rijeĉ, tako sam iz Sekretarijata obaviješten. Gospodin Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Mi smo vezano za ovu taĉku dnevnog reda otvorili jednu temu koja ... ne samo da je od velike vaţnosti nego i odreĊuje našu svakodnevnu stvarnost i naše kretanje prema EU i na izvjesni naĉin moţe se reći da je razlogom što mi zaostajemo za ostalim zemljama u regionu u tom poslu. 21 Ja mogu razumjeti da delegati traţe konsultacije sa entitetskim parlamentima, sa udruţenjima, sa udrugama, i to je njihovo legitimno pravo, meĊutim formalizirana institucija da ovaj parlament traţi stavove od entitetskih parlamenata ne postoji i ona nije potrebna, jer po toj logici vrlo brzo bi se moglo traţiti da i entitetski parlamenti traţe stav Parlamentarne skupštine BiH o nekim zakonima. Onda bi moţda kantonalne skupštine trebale traţiti itd., itd. To je posao nekih drugih institucija i mislim da ... ne promakne nam taj stav da bi sad trebalo traţiti stavove od entitetskih parlamenata o nekim zakonima. Ima u Ustavu i jasnijih nadleţnosti, ima i dvosmislenih nadleţnosti, ali kaţem to su neki drugi organi pozvani da rješavaju. A ja samo hoću da kaţem, ukoliko budemo pozitivno orijentisani i ukoliko zaista nam bude prioritet ono što iznosimo deklarativno da nam je prioritet, vrlo dobro ćemo naći osnova za sve ono što ţelimo da uradimo u Ustavu. Tamo se spominje i o nadleţnostima za ostvarivanje meĊunarodnog subjektiviteta, nadleţnostima za provoĊenje meĊunarodnih sporazuma itd.,itd. Dakle, ukoliko pozitivno gledamo, vrlo lako ćemo moći naći rješenja. MeĊutim, ja mislim u ovoj raspravi koju ćemo mi otvoriti, i mislim da treba da je otvorimo, ja barem vidim dva bitna elementa. Zbog ove priĉe mi jedno ĉetiri godine kasnimo u najvaţnijim pitanjima, a na kraju će se priĉa svesti na to ne da li je entitet nadleţan ili BiH, na kraju će se priĉa svesti na to na koji naĉin da u BiH donesemo odluke da se nadleţnosti prenesu u Brisel. Slovenija je imala ustavnu odredbu da je suverena za sva pitanja gdje niko ne moţe odluĉivati. Tri puta su morali mijenjati Ustav da bi omogućili da se nadleţnosti koje su samo slovenaĉke bile ... da se prepusti da Brisel odluĉuje. I to je naš put. Jednostavno, ako mi hoćemo u EU, ne postoji drugi naĉin, tako da mislim da se ponekad, i ne ponekad nego vrlo ĉesto, zarad politiĉkih rješavanja nekih rivalskih takmiĉenja u pojedinim entitetima, pitanje nadleţnosti previše istiĉe u prvi plan, previše je dnevnopolitiĉkih koristi, a u suštini svesti će se priĉa na to koje ćemo nadleţnosti prenijeti na Brisel. Ali, slaţem se da moramo sa više osjetljivosti i više pravniĉkog znanja ovo pitanje definisati da se ne bi sudarali sa ovim pitanjem. Hvala vam.
Ja se zahvaljujem gospodinu Genjcu. Na monitoru, koji mi pomaţe u voĊenju sjednice, ne vidim da ima više prijavljenih za diskusiju. Evo pojavilo se. Uvaţeni kolega Krstan Simić javio se za repliku: 'ispravak krivog navoda', tako meni piše ovdje. Izvolite.
Gospodine Genjac, bojim se da ste me pogrešno shvatili. Moja diskusija kroz otvaranje ovih pitanja nije bila pitanje da li imamo ili nemamo nadleţnosti. Moja kritika i moja sugestija je bila da predlagaĉi zakona su duţni da nam jasno pokaţu taj osnov, da ga navedu zbog kvaliteta zakona, zbog ĉega sam spomenuo i uvaţenog akademika, imajući u vidu ĉinjenicu, pogledajte sad zakon o kojem ćemo danas raspravljati, o antidoping kontroli itd., gdje je navedeno, ____________(?) Nije danas. 22 nije danas, gdje je navedeno da je ustavni osnov sloboda okupljanja graĊana. Ja ţelim zaštititi dignitet ovog doma, a gdje god ima osnova, a Vi ste pomenuli neke stvari koje u velikoj mjeri mogu otvoriti pitanje ustavnog osnova kad je u pitanju set zakona koje BiH mora usvojiti na svom putu ka Evropi, ali moramo to navesti da je to taj meĊunarodni sporazum, Sporazum o stabilizaciji i pridruţivanju itd., itd. Znaĉi, ovdje je suština ne politika dnevna već kvalitet za koji dijelim mišljenje da se slaţete i Vi. Moramo svi zajedno naći, svi ga definisati, i u zakonima imati da iza nas ostanu zakoni za koje neko neće reći zakonodavac je bio budala. Hvala
Zahvaljujem se uvaţenom kolegi Krstanu Simiću. Konstatujem da su to sve razlozi više da se upravo otvori ovakva rasprava. Na monitoru, ponavljam, nema više identifikacije da se neko javio za rijeĉ. Hvala vam. Postoji prijavljeno uĉešće u diskusiji od strane gospodina Mladena Zirojevića koji se mora obratiti sa ove sveĉane govornice. Izvolite, gospodine Zirojeviću.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, kratak komentar na bar neke od diskusija. Opet kaţem, sredinom 2008. godine je usvojen ovaj zakon i da sam bio na ĉelu ovog ministarstva vjerovatno ne bi ovaj vaţeći bio bolji, jer jednostavno mislim da je u tom trenutku uraĊeno najbolje što se moglo. Ali evo, praksa je pokazala da privrednici i vinari hoće izmjenu Zakona, njima ovo treba. I na osnovu brojnih inicijativa i sugestija njihovih krenuli smo u ovaj posao. Za gospoĊu Krišto, evo samo kratka informacija. Na nivou BiH pri izradi nacrta zakona traţili smo i uĉešće radne grupe i mišljenja sljedećih nadleţnih institucija: Direkcije za evropske integracije, Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva pravde, Ministarstva finansija, Agencije za sigurnost hrane i Uprave za zaštitu zdravlja bilja; na entietskim nivoima: Ministarstva poljoprivrede, šumarstva, vodoprivrede RS-a, Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Odjeljenja za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Brĉko Distrikta, Inspektorata turistiĉke inspekcije Federalne uprave za inspekcijske poslove, Inspektorata poljoprivredne inspekcije Federalne uprave za inspekcijske poslove, Uprave za inspekcijske poslove RS-a, Inspektorata Brĉko Distrikta – i sve njihove primjedbe i sugestije su unijete u Nacrt zakona i ako hoćete moţemo to prezentovati. Dakle, ja zaista mislim ako je već donijet onaj zakon i ako se onda našao ustavni osnov, ne vidim razloga da to bude problem sada. Naravno, kad je rijeĉ o prenosu nadleţnosti, konsultovali smo nadleţna ministarstva, pogotovo Ministarstvo poljoprivrede RS-a i oni nisu imali tu vrstu primjedbe. Ja zaista mislim da je ovaj zakon dobra polazna osnova koju vi svakako trebate još kroz raspravu unaprijediti. Hvala. 23
Zahvaljujem se gospodinu Zirojeviću. Konstatujem da nema više prijavljenih za diskusiju i zakljuĉujem diskusiju o ovoj taĉki dnevnog reda. Izjašnjavaćemo se o predloţenom zakonu u prvom ĉitanju, kao i o predloţenom zakljuĉku od strane Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine i oprostićete mi što ću reći itd. Dakle, molim struĉnu sluţbu da nam omogući glasanje kao i prošli put u dvije taĉke. Dakle, pokrećemo glasanje. Konstatujem da je u vezi sa glasanjem pod rednim brojem 4. o Prijedlogu zakona o vinu BiH, predlagaĉ Savjeta ministara BiH, u prvom ĉitanju, ... u prvom krugu prisutno 15 delegata. 'Za' je glasalo 14, 'protiv' jedan, pri ĉemu je iz Federacije BiH 'za' glasalo 10, iz RS-a 'za' je glasalo ĉetiri, jedan 'protiv', pa konstatujem da uz postojanje opšte većine i entitetske većine ovaj zakon u prvom ĉitanju je usvojen i ide u dalju proceduru. Sada vas pozivam da se izjasnimo o ovom zakljuĉku Komisije. Konstatujem da je po glasanju ... o predloţenom zakljuĉku Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku Doma naroda u prvom krugu, od prisutnih 15 delegata, 'za' glasalo 14, 'protiv' nijedan, 'uzdrţan' jedan. Iz Federacije BiH 'za' je glasalo 10, iz RS 'za' su glasala ĉetiri delegata, 'uzdrţan' je bio jedan delegat i, uz konstataciju da su ispunjeni uslovi vezani za opštu većinu i entitetsku većinu, konstatujem da je ovaj zakljuĉak usvojen. Završavamo ovu taĉku dnevnog reda, ali ne prelazimo na sljedeću taĉku dnevnog reda već, u skladu sa ustaljenim obiĉajem, dajem pauzu koja traje do 13,45 radi poznatih razloga. [[PAUZA]] Uvaţene kolege, slaţete li se da nastavimo? Mislim da nismo oštećeni niti kao stranke niti kao klubovi, jel' tako, gospoĊo Kapetanović, tako da... oni će se pridruţiti, tu je gospodin Genjac u zgradi, a za gospodina Tihića nemam informaciju. Je li u zgradi? Neće se on ljutiti. Dobro. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/
Devet.
Jel' devet? Izvinjavam se, devet: Ad. 9. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine, veza: akt broj 01,02-02-5-52/10, od 30. 8. 2010. godine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH U skladu sa ĉlanom 100. prvo raspravljamo o neophodnosti donošenja i principima. Mišljenje Ustavnopravne komisije je pozitivno. Predstavniĉki dom je usvojio ovaj zakon. Gospodine Simiću, da li ţelite rijeĉ? Ne ţeli. U ime predlagaĉa? Predlagaĉ takoĊe nema potrebe da se obrati. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ? Niko. Zahvaljujem se. Zakljuĉujem raspravu. Pokrećem glasanje. 27 U glasanju pod rednim brojem 9. o Prijedlogu zakona iz taĉke 9. od prisutnih 15 u prvom krugu 15 je bilo 'za'; iz Federacije 10, iz RS-a pet. Zadovoljena naĉela opšte i entitetske većine. Zakon usvojen. Prelazimo na taĉku 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti ličnih podataka, veza: akt broj 01,02-1-2/11, od 22. 3. 2011. godine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH
/mikrofon nije ukljuĉen/
Nije se glasovalo, pa onda idu 'suzdrţani' glasovi.
Ponovo glasanje. Dobro. Dame su nam danas malo odsutne. Uz duţno poštovanje, nije provokacija, hvala na tom pogledu. Neću više preći granicu. Kako kaţe gospodin Tadić, ima crvena linija.
/nije ukljuĉen mikrofon/
Hoćemo li ponavljati? Nema potrebe. Mislim da ... svi smo 'za'. Dobro. Gospodin Genjac, da li je prisutan u sali? ____________(?) On je izašao kad je poĉelo glasanje. Raĉuna se, prema Poslovniku, ako je van sale a ukljuĉen da je 'uzdrţan', tako da molim da se to konstatuje na zapisnik. Dakle, u ponovljenom glasanju o Prijedlogu zakona iz taĉke 11. ovog dnevnog reda ... od prisutnih 15: 'za' je bilo 13, 'protiv' niko, 'uzdrţana' dva delegata, i to iz Federacije osam je bilo 'za', dva su bila 'uzdrţana', iz RS-a pet je bilo 'za'. Zadovoljeno naĉelo opšte i entitetske većine. Konstatujem da je ovaj zakon usvojen u prvom ĉitanju. 29 Prelazimo na taĉku 12. Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim Ďubrivima, veza: akt broj 01,02-02-2-53/10, od 5. 10. 2010. godine (prvo čitanje), predlagač: Predstavnički dom BiH
/mikrofon nije ukljuĉen/
Hvala, gospodine Bećiroviću. Da li predlagaĉ ţeli rijeĉ? Niste vidjeli predlagaĉa? Hvala vam. Otvaram raspravu o ovoj taĉki dnevnog reda. Da li se neko javlja za rijeĉ? Niko. Hvala vam. Prelazimo na glasanje. Pokrećem glasanje. Glasanje ... o Prijedlogu zakona iz taĉke 12. je završeno u prvom krugu. Od 14 prisutnih 14 je bilo 'za'; iz Federacije devet, iz Republike Srpske pet. Opšta i entitetska većina zadovoljene. Konstatujem da je usvojen ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim Ċubrivima u prvom ĉitanju. Prelazimo na sljedeću taĉku dnevnog reda: Ad. 13. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici BiH, veza: akt broj 01,02-02-1-9/11, od 24. 5. 2011. godine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH U skladu sa ĉlanom 100. rasprava o neophodnosti donošenja i principima treba da se povede. Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije je pozitivno. Predstavniĉki dom je usvojio Prijedlog zakona. Gospodine, da li ţelite da se obratite? 30
/mikrofon nije ukljuĉen/
Hvala Vam, gospodine Bećiroviću. U ime predlagaĉa da li neko ţeli da se obrati? ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Vaši prethodnici su govorili da ne ţele da se obrate. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. 31 Vrlo kratko. Današnje zasjedanje našeg povjerenstva je jednoglasan 'zakljuĉak da se amandmanska faza po ovom zakonu skrati na sedam dana kako bi u ovom mjesecu mogli završiti kompletnu proceduru'. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Ĉoviću. Da li ima od predlagaĉa neko potrebu da se obrati? Imamo li uopšte predlagaĉa? Hoćemo li se izjašnjavati o tome ili ćemo nastaviti ovu taĉku dnevnog reda, a po Poslovniku bi se trebali izjasniti o tome da li ćemo nastaviti s ovom taĉkom, ukoliko predlagaĉ nije prisutan? _____________(?) /mikrofon nije ukljuĉen/ Da ispoštujemo Poslovnik, znaĉi, imaćemo sada tri glasanja: 1. Da li nastavljamo taĉku dnevnog reda; 2. Da li usvajamo ovakav Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona; i 3. Izjašnjavanje o Zakljuĉku koji je prijedlog Komisije; Pokrećem prvo glasanje. Da li ćemo raditi? [[zajedniĉka diskusija]]
Morat ćemo ponoviti.
Hoćemo li morati ponoviti? Moraćemo. Hajte Vi onda upravljajte sada u ovom dijelu kada ima više ovih. Znaĉi, vraćamo se na dnevni red. Ponovićemo glasanje. Znaĉi, prvo glasamo sada o nastavku rada po ovoj taĉki dnevnog reda radi odsustva predlagaĉa. Ponavlja se radi tehnike. Izvolite. Dajte nam opciju. Glasanje ... o tome da li da nastavimo rad po ovoj taĉki dnevnog reda u skladu s poslovniĉkom odredbom radi odsustva predlagaĉa u prvom krugu je završeno tako što je od 14 prisutnih za nastavak rada bilo 14 glasova 'za'; iz Federacije devet, iz Republike Srpske pet. Zadovoljeno je naĉelo opšte i entitetske većine. Prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona. Konstatujem da je ovaj zakon usvojen ... u prvom ĉitanju. Od 14 prisutnih 14 je bilo 'za'; iz Federacije devet, iz RS-a pet. Zadovoljeno je naĉelo opšte i entitetske većine. 32 Prelazimo na glasanje o Zakljuĉku pod brojem 023582432a11 od 15. 7. 2011. godine. Dajte nam uslove. U glasanju ... o Prijedlogu zakona u prvom krugu, ... pardon, Zakljuĉka: u prvom krugu od 14 prisutnih 'za' je glasalo 14, od toga devet iz Federacije, pet iz Republike Srpske. Zadovoljeno naĉelo opšte i entitetske većine. Konstatujem da je jednoglasno usvojeno skraćenje amandmanske faze za Prijedlog zakon u prvom ĉitanju na sedam dana. Nastavljamo sa dnevnim redom.
/nije ukljuĉen mikrofon/
Ja se izvinjavam. Duţan sam ponovo da dam rijeĉ predsjedavajućem Komisije za finansije i budţet, gospodinu Ĉoviću.
Moja isprika ili onih koji nas nisu upozorili. Mi smo na prethodnoj sjednici Povjerenstva takoĊer donijeli još jedan zakljuĉak, sjednica povjerenstva od 7.7. gdje smo kazali 'da zaduţujemo Upravni odbor Uprave za neizravno oporezivanje da Povjerenstvu za financije i proraĉun Doma naroda dostavi mišljenje o Prijedlogu zakona'.
Do drugog ĉitanja mislite. Dobro. Formalno mi moţemo, dakle, da stavimo ovo na glasanje, pošto je ovo prijedlog Komisije za finansije i budţet. Da li ţelite da diskutujete o ovoj taĉki dnevnog reda? Ne. Hvala. Dakle, pozivam vas da se sada izjasnimo i o ovom zakljuĉku. U glasanju ... o Prijedlogu zakljuĉka Komisije za budţet i finansije u prvom krugu od 14 prisutnih 'za' je bilo 14; iz Federacije devet, iz Republike Srpske pet. Zadovoljena su naĉela opšte i entitetske većine. Konstatujem da je ovaj zakljuĉak usvojen. Prelazimo na sljedeću taĉku dnevnog reda, to je taĉka broj 15. Ad. 15. Izbor članova delegacija iz Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u: a) Parlamentarnu skupštinu Savjeta Evrope (PSSE), 33 b) Parlamentarnu skupštinu Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (PSOEBS), c) Centralnoevropsku inicijativu (CEI), delegaciju pri Centralnoevropskoj inicijativi, d) delegaciju u Parlamentarnoj skupštini NATO-a (PSNATO), e) delegaciju u Parlamentarnoj skupštini Mediretana (PSM) i f) delegaciju u Interparlamentarnoj grupi BiH pri Interparlamentarnoj uniji (IPU) Predstavniĉki dom Parlamentarne skupštine BiH obavijestio je Dom naroda Parlamentarne skupštine da je na 2. sjednici Predstavniĉkog doma imenovao ĉlanove stalnih delegacija iz Predstavniĉkog doma. Kolegijum Doma naroda je na drugoj sjednici, 6. 7. 2011., razmatrao kriterije za izbor delegata za ĉlanove stalnih delegacija koje je utvrdio Predstavniĉki dom. S tim u vezi Kolegijum Doma naroda odluĉio je da u skladu sa ĉlanom 170. Poslovnika Doma naroda Zajedniĉki kolegij oba doma utvrdi kriterije za izbor stalnih delegacija. Zajedniĉki kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine uz uĉešće predsjedavajućih klubova naroda i predsjedavajućih klubova stranaka na prvoj sjednici, odrţanoj 7. 7. 2011. godine, utvrdio je kriterijume koji su vam dostavljeni. Nama ostaje da imenujemo delegate iz Doma naroda u skladu sa Poslovnikom u stalne delegacije Parlamentarne skupštine BiH, uvaţavajući postignute kriterije u skladu sa ĉlanom 170. Poslovnika oba doma. Imate u materijalima (ne bih sad ĉitao sva imena) vezano za ĉlanove ovih delegacija pa bih na taj naĉin ovaj dio svog poĉetnog obraćanja završio. A, imajući u vidu da sam informisan da su klubovi naroda razmatrali ovo pitanje i utvrdili odreĊene prijedloge, pozivam sada da u svojstvu predlagaĉa šefovi klubova naroda, svaka od tri naroda, zapravo se izjasne o svojim prijedlozima za popunjavanje ovih stalnih delegacija. Pa evo, moţda da redom krenemo, gospodin Staša Košarac, uvaţeni delegat i šef kluba; ja se izvinjavam, gospoĊa Borjana Krišto se već javila. Gospodine Košarac, kao dţentlmen ja Vas molim da priĉekate da gospoĊa Borjana Krišto završi. Ja se izvinjavam, pa vidi se koji je klub najbolje uradio posao. Uvaţena kolegica, gospoĊo Krišto, izvolite.
Hvala lijepo. Evo sukladno, kako ste već kazali, zajedniĉkim kriterijima na ... Zajedniĉkom kolegiju utvrĊeni su kriteriji i sukladno tome u izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe od pet ĉlanova i pet zamjenika iz Doma naroda ispred Kluba hrvatskog naroda predloţena je Borjana Krišto. Što se tiĉe zamjenika, ĉlan iz Doma naroda gospodin Krunoslav Vrdoljak. 34
Ja se izvinjavam, gospoĊo Krišto, govorite o delegaciji Parlamentarne skupštine u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope.
Tako je. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Da, pod jedan.
Ja imam materijal koji, moţda, ja se zaista Vama izvinjavam, dakle govorite sad o gospodinu Krunoslavu Vrdoljaku iz SDP-a iz Kluba delegata hrvatskog naroda.
Tako je, tako je. Ne znam šta je sporno.
Pa malo me gospodin Tihić zbunio.
Ja sam rekla ispred ... Kluba hrvatskog naroda ... Znaĉi, završili smo izaslanstvo pri Vijeću Europe.
Jeste, hvala.
Pod broj 2. izaslanstvo u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju – doktor Dragan Ĉović. Zatim Interparlamentarna skupina BiH, znaĉi pod 6. u Interparlamentarnoj uniji 11 ĉlanova. Ĉlan iz Doma naroda ispred Kluba hrvatskog naroda gospodin Krunoslav Vrdoljak. Hvala lijepo.
Hvala gospoĊi Krišto. Sljedeći koji se javio za rijeĉ je uvaţeni kolega Staša Košarac u ime Kluba srpskog naroda. Izvolite, gospodine Košarac, uz izvinjenje što nisam vidio da se gospoĊa Krišto ranije javila pa sam Vas morao prekinuti. 35 Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. U vezi sa delegacijom u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope mi predlaţemo gospodina Mladena Ivanića kao zamjenskog ĉlana. Pod 3. Centralnoevropska inicijativa, ĉlan iz Doma naroda gospodin Krstan Simić. Pod 5. Parlamentarna skupština Mediterana, ĉlan iz Doma naroda gospodin Ognjen Tadić. Pod 6. Interparlamentarna grupa BiH u Interparlamentarnoj uniji, ĉlan iz Doma naroda gospodin Dragutin Rodić. Hvala.
I ja se Vama zahvaljujem, kolega Košarac. Gospodine Genjac, moraćete se prijaviti.
/nije ukljuĉen mikrofon/
Ne niste, ja nemam evidenciju.
Klub Bošnjaka predlaţe pod 1. u delegaciju u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope zamjenik Nermina Kapetanović. Pod 6. u delegaciju Interparlamentarne grupe BiH u Interparlamentarnoj uniji iz Kluba Bošnjaka Hasan Bećirović. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Genjcu. Otvaram diskusiju o ovoj taĉki dnevnog reda. Evidencija koju imam govori mi da nema prijavljenih za diskusiju. Zahvaljujem se. Zatvaram diskusiju o ovoj taĉki dnevnog reda i konstituišem sljedeći prijedlog (molim vas da paţljivo pratite ovo šta govorim, ne bih volio da pogriješim radi zapisnika). Dakle, Dom naroda na 3. sjednici, odrţanoj 15. 7. 2011. godine, za stalnog ĉlana delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope bira gospoĊu Borjanu Krišto, a za zamjenike gospodina Krunoslava Vrdoljaka, gospoĊu Nerminu Kapetanović i gospodina Mladena Ivanića. 36 Za ĉlana delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju bira gospodina Dragana Ĉovića. Za ĉlana delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Centralnoevropskoj inicijativi bira gospodina Krstana Simića. Za ĉlana delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Mediterana bira Ognjena Tadića. Za ĉlanove Interparlamentarne grupe BiH u Interparlamentarnoj uniji bira Krunoslava Vrdoljaka, Hasana Bećirovića i gospodina Dragutina Rodića. Ovo je, dakle, prijedlog o kome se izjašnjavamo. Pokrećem glasanje. Glasanje je zakljuĉeno. U glasanju ... po prijedlogu odluke kao sa zapisnika po taĉki 15. dnevnog reda ove sjednice u prvom krugu od 15 prisutnih 15 je glasalo 'za', i to iz Federacije 10, iz Republike Srpske pet, sa zadovoljenim naĉelima opšte i entitetske većine. Konstatujem da je odluka jednoglasno usvojena. Prelazimo na taĉku 16. Ad. 16. Imenovanje tri člana iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u Zajedničku komisiju radi postizanja identičnog teksta Prijedloga izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH, predlagač je Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Dom naroda Parlamentarne skupštine na 49. sjednici, odrţanoj 1. 9. 2010. godine, usvojio je Prijedlog izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH, sa jednim amandmanom koji glasi: 'Glava I briše se'. Predstavniĉki dom Parlamentarne skupštine na 77. sjednici, odrţanoj 12. 7. 2010. godine, usvojio je Prijedlog izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH u predloţenom tekstu. S obzirom da je navedeni Prijedlog izmjena i dopuna Kodeksa usvojen u razliĉitom tekstu u odnosu na Predstavniĉki dom, Dom naroda je na 49. sjednici imenovao tri delegata u Zajedniĉku komisiju za usaglašavanje teksta Kodeksa. S obzirom da imenovani delegati nisu više delegati u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, nama sada preostaje da imenujemo tri delegata u Zajedniĉku komisiju za usaglašavanje teksta Prijedloga izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. Predstavniĉki dom Parlamentarne skupštine BiH na 3. sjednici, odrţanoj 22. 6. 2011. godine, imenovao je ĉlanove Zajedniĉke komisije za usaglašavanje teksta Prijedloga izmjena i 37 dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH, i to: gospodina Boška Tomića, gospoĊicu Danijelu Martinović i gospodina Šefika Dţaferovića. Pozivam šefove klubova poslanika da u skladu sa dogovorom unutar kluba, a obaviješten sam da takvi dogovori postoje, u svojstvu predlagaĉa predloţe po jednog ĉlana ove komisije kako bi formirali troĉlanu komisiju Doma naroda. Za rijeĉ se javila gospoĊa Borjana Krišto.
Hvala lijepo. U Zajedniĉko povjerenstvo za usuglašavanje izmjena Kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika Parlamentarne skupštine BiH ispred Kluba hrvatskog naroda predlaţemo gospodina Josipa Merdţu. Hvala.
Zahvaljujem se gospoĊi Krišto. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Staša Košarac. Izvolite, kolega Košarac.
TakoĊe, mi u ovu Zajedniĉku komisiju predlaţemo ispred Kluba Srba gospodina Dragutina Rodića.
Zahvaljujem se kolega Košarac. Pozivam kolegu Halida Genjca, uvaţenog delegata, da uzme rijeĉ.
Dakle, Klub Bošnjaka predlaţe gospoĊu Nerminu Kapetanović.
Zahvaljujem se, gospodine Genjac. Otvaram diskusiju o ovoj taĉki dnevnog reda. Moţda da pitam da li svi ĉlanovi prihvataju ovu obavezu. Hvala vam. Zatvaram diskusiju, nema prijavljenih. Pozivam vas da se izjasnimo o ovoj odluci. Pokrećem glasanje. Završeno je glasanje. .... Donesena je odluka u vezi sa taĉkom 16. ovog dnevnog reda, i to u prvom krugu od 15 prisutnih 15 je bilo 'za'; iz Federacije 10, iz Republike Srpske pet. Zadovoljeno naĉelo opšte i entitetske većine. Konstatujem da su u ovu komisiju izabrani gospodin Josip Merdţo, gospodin Dragutin Rodić i gospoĊa Nermina Kapetanović. 38 Prelazimo na sljedeću...
/nije ukljuĉen mikrofon/
Ja se izvinjavam. Dakle, na dnevnom redu današnje sjednice ostalo nam je još više taĉaka dnevnog reda nego što smo obradili do sada, meĊutim u skladu sa ustaljenom procedurom a i poslovniĉkom mogućnosti imamo mogućnost da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma koji se nalaze u vašim materijalima od taĉke 17. do taĉke 34., ukljuĉujući i taĉku 34. Predstavniĉki dom je dao saglasnost za ratifikaciju navedenih sporazuma, amandmana, protokola i ugovora. Sada otvaram raspravu ... da li da pristupimo ovakvom naĉinu rasprave, rada i izjašnjavanja. [[zajedniĉka diskusija]]
Ja, predsjedavajući, prije svega zbog insistiranja Vas na Komisiji na ovom zakljuĉku, samo bih htio da ponovim još jednom ovaj zakljuĉak koji je predsjedavajući malo poţurio da usvojimo, a vezan je upravo za ove sporazuma. Dakle, Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i komunikacije predlaţe sljedeći zakljuĉak: 'Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od predlagaĉa da se prilikom dostavljanja akata Parlamentarnoj skupštini BiH na razmatranje i usvajanje striktno pridrţavaju ustavnih odredbi u vezi sa jezikom i pismom.' Hvala lijepo.
Ja se zahvaljujem gospodinu Bećiroviću. Da li se neko javlja za diskusiju? Ne javlja, hvala. Zakljuĉujem diskusiju o ovoj taĉki dnevnog reda. Sada prelazimo na glasanje kojim objedinjujemo sve, dakle taĉke od taĉke 17. do taĉke 34., ukljuĉujući i taĉku 34. Pokrećem glasanje. Dakle, konstatujem da je u glasanju ... Dom naroda, izjašnjavajući se o svim sporazumima, dogovorima i ugovorima od taĉke 17. do taĉke 34., ukljuĉujući i taĉku 34., u prvom krugu glasanja glasao tako što je od 15 prisutnih 15 glasova bilo 'za'; iz Federacije 10, iz Republike Srpske pet, pri ĉemu su zadovoljena naĉela i opšte i entitetske većine pa su svi sporazumi, ugovori i drugi akti od taĉke 17. do taĉke 34., ukljuĉujući i taĉku 34., dobili saglasnost Doma naroda. Sad vas pozivam da se izjasnimo o ovom zakljuĉku koji je obrazloţio gospodin Hasan Bećirović u ime Komisije na ĉijem se ĉelu nalazi. Pokrećem glasanje. Konstatujem da je Dom naroda glasajući o Prijedlogu zakljuĉka Komisije za spoljnu i carinsku politiku Doma naroda u prvom krugu od 15 prisutnih: 15 je bilo 'za' predloţeni zakljuĉak; iz Federacije 10, iz Republike Srpske pet, pri ĉemu su poštovana naĉela i opšte i entitetske većine pa je predloţeni zakljuĉak usvojen. Imajući u vidu da smo na ovaj naĉin do kraja iscrpili dnevni red, ja se zahvaljujem svim prisutnim delegatima i obavještavam vas da će Kolegij Doma naroda nakon ove sjednice odrţati svoju sjednicu kada će utvrditi termin odrţavanja sljedeće sjednice Doma naroda, o ĉemu ćete naravno biti pravovremeno obaviješteni. Hvala vam. Sjednica je završena u 14,35 sati. 40