Poštovana predsednice, poštovani poslanici, ispred vas je danas zakon o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji, velika elementarna nepogoda koja je pogodila Srbiju i da bi uspeli, da bi našli način da javno, pregledno normalizujemo uslove života na poplavljenim područjima, Vlada Srbije je predložila zakon o otklanjanju posledica poplava u Srbiji. Ono što je važno, njime želimo zaista da osiguramo pravni okvir za ubrzanje procedura koje su bitne za proces obnove. Ovaj zakon se sastoji iz pet poglavlja i veoma je važno da se unutar ovog zakona, ukoliko se zakon bude izglasao, mi ćemo pripremiti takozvani državni program kroz koji ćemo odrediti kriterijume i mere i sektorski i teritorijalno, kako će se izvršiti prosto sanacija u svim opštinama, svega što se desilo nakon elementarnih nepogoda. Na samom početku želim da kažem da u članu 1. ovog zakona u stavu 2. imali ste pobrojane opštine. Ono što smo se mi sasvim sigurno dogovorili, budući da nisu pobrojane sve opštine koje su doživele elementarnu nepogodu, poplave, prema Izveštaju koji je Vlada Srbije usvojila, u pitanju je 126 opština, te će sasvim sigurno taj stav 2. biti promenjen i glasiti potpuno drugačije, odnosno sve one opštine koje se nalaze u Izveštaju, a koji je usvojila Vlada, posmatraju se i ulaze u sastav ovakvog zakona. Prosto želim na samom početku da kažem, jer znam da je bilo puno pitanja, vezano za član 1. stav 2. Ovim zakonom je tačno određen delokrug rada Kancelarije kao službe Vlade, izveštaja koje ministarstva sektorski dostavljaju Kancelariji, kao i same kancelarije koja dostavlja Vladi i jasno je određeno kako može da bude utvrđena pomoć, a isto tako je jasno određen način obezbeđenja sredstava, odnosno izvori finansiranja kroz ovaj zakon. Ono što je najvažnije ovim zakonom jeste da mi moramo da ubrzamo procedure i ovaj zakon nam to omogućava, kako bi svi građani koji su imali ili potpuno uništene kuće ili kuće za koje je potreban određen novac, da bi te kuće mogle da se poprave, da bi takve stvari mogli da rešimo do početka jeseni. Sve procedure, počev od postupka javnih nabavki, kao i drugih procedura koje se tiču izgradnje i sanacije kuća su ubrzane, ali potpuno pregledne i transparentne. Ovakav zakon i ovakvu vrstu zakona ne donosi, odnosno ne predlaže Vladi Srbije samo Srbija, ovakav zakon je usvojen i u Hrvatskoj i u Republici Srpskoj. Vrlo je važno 4. poglavlje ovog zakona koje tačno utvrđuje ko vrši nadzor nad svim ovim što se dešava, a vezano za ovaj zakon, a to je nadležno Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, a inspekciju, nadležni državni organi. Verujem i nadam se da ćemo danas u načelu, a naravno i kroz raspravu u pojedinostima razgovarati o ovom zakonu ukoliko je potrebno da se on još dodatno unapredi, mi smo tu da ga zajednički unapredimo i da ćemo praktično odmah po usvajanju ovog zakona, moći mnogo brže da se bavimo otklanjanjem posledica poplava u Republici Srbiji. Hvala vam.
Hvala. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li predsednici, odnosno poslaničkih grupa žele reč? Reč ima Aleksandar Jugović. Izvolite.
Poštovani ministri, poštovana predsednice parlamenta, kolege i koleginice, govorim u ime poslaničke grupe SPO-DHSS, glasaćemo za usvajanje zakona u otklanjanju posledica od poplava u Republici Srbiji, podržaćemo Izveštaj o elementarnoj nepogodi. U vremenu teške ekonomske krize, u vremenu kada nam na naplatu dolaze greške iz prošlosti, kada nasleđe bahatosti posle peto oktobarskog ne domaćinskog upravljanja državom tek sada ispostavlja račune, Srbiju je zadesila nepogoda kakvu novija istorija nije zabeležila. Moramo priznati da je, nažalost, ta nesreća ujedinila građane i da su svi, svako na svoj način, u tim kriznim trenucima dali doprinos u savladavanju te prirodne nepogode. Država je brižno reagovala u situaciji kada to nije bilo ni malo lako. Ne moram da podsećam da smo mi siromašna država bez mnogo iskustva ili opreme za spašavanje, a da je pomoć sporo pristizala sa strane. Premijer je bio na mestima gde se spašavaju životi ljudi. Motivisao je i ostale funkcionere, a naš narod, oni ugroženi, najveću pomoć kao i uvek očekuju od najvećih autoriteta. U takvoj situaciji odgovornost je na sebe preuzeo premijer, pa je pomoć u maksimumu mogućnosti i kapaciteta pristizala. Motivisani su i svi građani Srbije da budu na usluzi onima čije su životno i materijalno dobro ugroženi, pa čak i ljudi za koje sam mislio da ih ništa ne može motivisati da se pokrenu u akciju, kako bi bili od koristi drugima, a ne samo sebi, pokazali su se velikim u trenucima kada je to zaista važno. Svi mediji stavljeni su u službu pravovremenog izveštavanja o kritičnim tačkama i načinima za pružanje pomoći u poplavljenim mestima. Solidarnost je bila prisutna kao nikada do tada. Pomno sam čitao Izveštaj o elementarnoj nepogodi, poplavi koja je zadesila Republiku Srbiju i merama koje su preduzete radi spašavanja stanovništva i odbrane ugroženih od poplava, od odluke za proglašenje vanredne situacije pa sve do poslednje strane. Građani koji Izveštaj nisu čitali, mogli su iz medija da stvore jasnu sliku o angažovanju države. Pored premijera koji je sve vreme proveo na poplavljenim područjima, mogli smo videti maksimum angažovanja i ministra policije, Nebojše Stefanovića, kao i angažovanje ministra Gašića. Izveštaj MUP koji je stigao u okviru celokupnog izveštaja je obiman, realan i prati aktivnosti sektora kojima je rukovodio ministar Stefanović. Takvo angažovanje danonoćno zaslužuje svaku pohvalu i znam i od ljudi iz MUP koji se ne nalaze na rukovodećim mestima, da je njihovo požrtvovanje bilo na ivici ljudskih mogućnosti. U Izveštaju se navodi angažovanje posebnih jedinica, kao i uprava, pa je Izveštaj potpun, kompletan i pokazuje odgovornost ovog ministarstva, kao i odnos cele Vlade prema parlamentu i građanima Srbije. Šta nam je dalje činiti? Hrišćanski je princip – tvoje je samo ono što daš drugome. Pored zahvalnosti koju nesumnjivo dugujemo SAD, Nemačkoj, Norveškoj, Rusiji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, neka se ne uvrede ostali prijatelji koje nisam pomenuo, a ima ih puno, iako mislim da nam je svaka pomoć dobro došla, moramo biti svesni činjenice da nam pomoć iz inostranstva neće biti ni izbliza dovoljna u borbi za oporavak Srbije. Zato smo se udružili i humanitarnim akcijama pomogli i pomažemo koliko ko može. Pohvaliću imenovanje Marka Blagojevića da kontroliše obnovu poplavljenih područja. Transparentnost trošenja prikupljenih sredstava veoma je važna i dobro je što se razmišljalo i o tome. Ministarstvo odbrane najbolje se videlo u Obrenovcu, odakle je moja koleginica Olgica Batić, koja će kasnije o tome govoriti, maksimalno se angažovala. Hoću da se posebno osvrnem na činjenicu da ljudima koji su pogođeni poplavama nije potrebna pomoć samo u momentima samo kada su im životi ugroženi, već da im je podjednako potrebna i kada je u pitanju obnova porušenog i uništenog u elementarnoj nepogodi. Verujem da ćemo sve učiniti kako bismo im olakšali tešku situaciju u kojoj se nalaze, a da će najodgovorniji dati sve od sebe da budu jednako uz najugroženije, kao što su to bili i za vreme poplava.
Zahvaljujem. Reč ima Dragan Jovanović. Izvolite.
Uvažena predsednice, gospodo ministri, naravno, poslanička grupa NS će u danu za glasanje podržati izveštaj o poplavama, naravno i zakon o obnovi, ali ono što hoćemo da kažemo jesu pre svega, i što je moj prethodnik već podvukao, ogromni napori koje je Vlada Republike Srbije uložila da se pre svega spasu ljudski životi, materijalna sredstva u toj jednoj velikoj elementarnoj nepogodi koja je pogodila Srbiju u maju mesecu. Ono što,pre svega moram da kažem, jesu utisci jer sam i sam bio svedok i očevidac stradanja vatrogasca spasioca, Dejana Lazarevića, u Topoli i posle tog iskustva, drage kolege narodni poslanici, moram reći da ovaj izveštaj koji je inače pisan na 312 strana treba da nas nauči puno čemu, najpre da moramo jačati i kada donosimo budžete, moramo osnažiti Sektor za vanredne situacije i to je osnovni preduslov da neke buduće elementarne nepogode koje će se desiti što spremnije dočekamo. Svedoci smo da su nam se evo već posle tih poplava desili olujni vetrovi, koji su takođe naneli ogromnu štetu, a ne znači da već sledeće godine možda budemo imali požare, suše i sve ostalo, jer očigledno smo svedoci da se klima menja. Ono što nas takođe ovaj vrlo obiman izveštaj uči, jeste da bi trebalo ozbiljno razmisliti da se u osnovne ili srednje škole, da li pod fakultativnom, da li pod obaveznom nastavom vrati predmet – civilna zaštita. Posle ukidanja obaveznog služenja vojnog roka, nažalost smo svedoci da naročito mladi ljudi, kada je vanredna situacija i kada je prisutna panika i sve ostalo što se tada dešava, nemaju nažalost ni znanja ni elementarne obučenosti na koji način se ponašati u ovakvim situacijama. Šta još vidimo iz ovog izveštaja? Iz samog izveštaja i iz onoga što predsednik Vlade, što gospođa Mihajlović kao resorni ministar su iznosili jeste da je šteta ukupna oko milijardu i po evra, direktno oko 850 miliona i indirektno još skoro još toliko. Svedoci smo da je naravno najveća šteta u privredi, od toga posebno izdvajamo Elektroprivredu Srbije, gde su štete i najveće i kada pominjemo štetu u Elektroprivredi Srbije, zamolio bih gospođu Mihajlović da kao doskorašnji ministar energetike nam kaže koji je realan vremenski period da se isuše, pre svega ovo ogromno jezero koje je napravljeno na kopu Tamnava u Kolubari, jer odugovlačenjem svakoga dana mi uvozimo struju, a samo za plaćanje cene uvoza te struje mogli smo u značajnom delu obnoviti kuće koje su urušene usled posledica poplave. Takođe, zamolio bih i gospođu ministarku pošto je sada resorni ministar za saobraćaj, građevinu i urbanizam, od 312 strana izveštaja, samo desetak strana je od javnog preduzeća „Putevi Srbije“, „Železnice Srbije“, „Koridora Srbije“, „Instituta za puteve“, a moram da podsetim sve nas da su ta javna preduzeća trebali da budu glavni pokretači obnove zemlje. Da li je tu u pitanju možda i loše rukovođenje ili strah menadžmenta ovih javnih preduzeća, na koji način se ponašati posle ovakvih nepogoda ili ono što su svima nama, bar u medijima servirano kao objašnjenje, a to je da je problem u Zakonu o javnim nabavkama. Naravno, o samom zakonu, o obnovi ću govoriti kasnije kao jedna vrsta lex specialisa, to ste i sami rekli i koji jasno definiše javne nabavke o kojima će se sprovoditi i ugovarati poslovi, ali ako se vratimo na ovaj izveštaj, kada pominjem i menadžment javnih preduzeća, takođe smo bili svedoci preko sredstava javnog informisanja da se pominje i obnova barske pruge. Direktor JP „Železnice Srbije“ u više navrata je pominjao da će krenuti obnova javne pruge, a svedoci smo da se u ovom delu gde su bile do dan danas vrlo malo na tome uradilo. Takođe, ono što je posledica svega ovoga jeste da su lokalne samouprave, moram to da kažem kao neko ko dugo godina i sam rukovodi lokalnom samoupravom, nekako došle na neki optuženički položaj, pre svega, kada ljudi iz Kancelarije za obnovu zemlje kažu da su lokalne samouprave bile spore kod samih dostavljanja izveštaja o poplavama ili su to radile na jedan nekorektan način time što su uveličavale izveštaje. Ja ne bih mogao sa time da se složim i molim vas da kao resorni ministar uvažite da su pojedine opštine iste izveštaje slale tri do četiri puta. Sami ste u prvoj rečenici vašeg obraćanja poslanicima rekli da je i član 1. stav 2, taj pasus gde su nabrojane u Zakonu o obnovi, bio nažalost nepotpun i da je više od polovine opština i gradova bilo izostavljeno sa tog spiska. Zbog toga smo kolega Stanojević i ja u ime poslaničkog kluba Nove Srbije podneli amandman gde smo decidno pobrojali svih 126 opština i gradova, odnosno spisak koji je Vlada Republike Srbije usvojila na sednici od 4. jula 2014. godine. Zamolio bih vas da ljudi iz Kancelarije za obnovu zemlje prosto i po tom spisku se ponašaju i da u narednom periodu ne dolazi do ovakvih izjava. Pomenuli smo štetu u privredi, pomenuli smo EPS, gde su najveće štete. Šteta u infrastrukturi i poljoprivredi su te štete koje prate čitavu ovu priču. Kada govorim oko izveštaja, najpre ću se osvrnuti na poljoprivredu. Drago mi je da je ovde gospođa ministarka poljoprivrede, jer mi i dan danas imamo indirektne štete od poplava, a te indirektne štete u poljoprivredi se odnose na to što imamo kao posledicu od poplava. Moraću da dam samo jedan mali uvod. Na sajtu Ministarstva poljoprivrede su se pojavile mapirane opštine i onda se napominju, npr, ja ću samo jedan deo kazati, Kragujevac, Opština Topola, Gornji Milanovac i Čačak, gde se kaže da su pored pojedinih delova reka, pa se te reke ili rečice nabrajaju, zagađena područja, pa se kaže da ima olova, nikla u zemljištu pored tih reka i to je sada problem što mi… Evo primer Topole koja svake godine ima najveći izvoz voća na rusko tržište i sada imamo rekordno nisku cenu voća, gde su šljiva ili breskva 20 din. Zašto ovo govorim? Ovo je bitno zbog gledalaca koji ovo gledaju. Na vašem sajtu se ne pominje da je to samo desetak, 20 ili 30 metara pored tih reka ili rečica ili potoka, koje danas ako prođete one i ne postoje. Stranci kada gledaju to, oni misle da su cele opštine zagađene i zbog toga imamo danas sramotno nisku otkupnu cenu voća i te indirektne štete u poljoprivredi su bukvalno svakog dana sve veće i veće. Zbog toga vas, gospođo ministarka, pošto ste i sami iz Čačka, molimo da ovaj problem sagledate i da nađete mogućnost, jer niko od nas ne očekuje da se na bilo koji način to skriva. Ovde se samo očekuje da se jasno precizira koji su ti pojasi gde je zemljište zagađeno usled izlivanja tih reka i za koji je to vremenski period i da li je to danas kada govorimo sanirano. Da li ti vaši izveštaji mogu biti sklonjeni sa sajta Ministarstva poljoprivrede, jer veliki broj stranaca to prati i kao posledicu imamo to da su cene voća u ovom trenutku najniže u zadnjih 15 ili 20 godina? Osvrnuo bih se na još nešto. Kada sam govorio o šteti u infrastrukturi, pomenuo sam javna preduzeća i njihov menadžment. Zamolio bih gospođu Mihajlović, pre svega kada govorimo o štetama usled poplava, imamo s jedne strane puteve i mostove i, s druge strane, klizišta. I sam vodim opštinu koja je već krenula sama u podizanje kuća, a bojim se da ogroman broj lokalnih samouprava, oslanjajući se na državu, kasni sa ovom pričom. S druge strane, i posle usvajanja ovog zakona, kada država počne da ulaže ozbiljna sredstva u obnovu kuća, desiće nam se problem da nemamo obeležene terene koji su sigurni i bezbedni i gde se mogu odmah praviti kuće, jer osnovni impuls u obnovi nakon usvajanja ovog zakona treba da bude obnova kuća, da svi imaju krov nad glavom kada dođe predstojeća zima i da se veže putna infrastruktura, da se obnove putevi i mostovi. Očekujem da će za to biti dovoljno sredstava. Danas je i donatorska konferencija, a i Vlada se ozbiljno spremila za čitavu tu priču i očekujem da već nakon usvajanja iduće nedelje krene se sa ozbiljnom obnovom. Kada govorimo o obnovi putne infrastrukture, svedoci smo da određene nevladine organizacije stavljaju prigovore koji, moram da kažem, ne stoje, da zbog usvajanja ovog zakona i zbog suspendovanja Zakona o javnim nabavkama, može se doći do određene korupcije. Ja se apsolutno ne slažem sa tim. Vanredna je situacija. Imali smo ovakve poplave i država mora i ovo je pravi put da se nađe otvoreni postupak nabavki, jasno definisan i niko ne treba da se boji da će doći do bilo kakve korupcije. Šta morate ispratiti? Morate ispratiti kvalitet, odnosno izvođači koji budu dobili da rade određene putne pravce, a oni će raditi i projektovanje tih takođe, znači, biće isti ugovori za projektovanje i izgradnju. Moraju imati od strane ministarstva ili od JP „Putevi Srbije“ jasno definisane nadzorne organe koji će potpisivati i overavati svaku situaciju i rokovi moraju biti jasno definisani. U Srbiji su se pojavile određene table na putnim pravcima gde stoji – izvođači radova, rehabilitacija putnih pravaca i to dosta zbunjuje ljude. To sam rekao i na Odboru za infrastrukturu.
Ministar ne može da čuje govornika uopšte. Drage kolege, molim vas za malo pažnje.
U Srbiji su se već pojavile table sa logom Ministarstva za infrastrukturu i „Puteva Srbije“, na kojima stoji rehabilitacija određenih putnih pravaca. Tamo su upisani izvođači radova, ali je problem što je dat vrlo kratak rok. Ti rokovi su 1. oktobar 2014. godine. Gospođo ministarka, zamolio bih vas, a to sam zamolio i vaše saradnike, odnosno državne sekretare, da prosto povedu računa, jer to zbunjuje ljude. Imamo onda ogroman broj upita i pitanja da li će se to stići, da li neće, da li to fizički može da se uradi. Ja vas molim da tu prosto pojasnite kako stoje stvari. Što se tiče samog izveštaja, pomenuo sam štetu u privredi i infrastrukturi, poljoprivredi. Tu očekujem na ova pitanja koja sam podneo jasne odgovore od ministarke poljoprivrede. Zakon o obnovi je ključna stvar koju sada građani očekuju od nas. Sve ovo što smo govorili, rekli smo čeka se zakon. Već smo pomenuli javne nabavke koje će jasno definisati put na koji će se određivati izvođači radova. Rekao sam da jasno treba definisati nadzorne organe i to je sve u redu. Već sam pomenuo i oko ovoga i vi ste sami u uvodnom delu rekli oko 1. člana i tog 2. stava gde su pobrinete opštine i gradovi. Tu je došlo do određene omaške i sada će Ministarstvo dati u Predlogu zakona svih 126 opština, tako da nijedan grad niti opština niti ljudi koji vode te gradove nemaju više razloga da se brinu da li su na tom spisku da li nisu. Ono što je meni interesantno u ovom predlogu zakona o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji, osim procedura oko samih javnih nabavki, u članu 4. obezbeđivanje sredstava za otklanjanje posledica poplava kaže se – sredstva će se obezbeđivati iz budžeta Republike Srbije, budžeta AP, budžeta jedinice lokalne samouprave i donacija. Ja sam hteo da vas upitam i da vas zamolim, gospođo ministarka, da li možete uticati da se domaća fizička i strana lica oslobode plaćanja PDV-a kada daju donacije za obnovu zemlje? Kako smo mi kao narodni poslanici dobili obaveštenje da su strana fizička i pravna lica već oslobođeni plaćanja PDV-a, ja bih zamolio Vladu Republike Srbije da tu iznađe mogućnost da ne bude bilo kakve diskriminacije kod domaćih fizičkih i pravnih lica. Takođe, ono što je interesantno i što šira javnost treba da čuje, u ovom zakonu se pominje nešto što je interesantno, a to su javni radovi i radne akcije. Za sve nas taj pojam radnih akcija je nešto što smo gledali na filmovima i slušali od naših roditelja kako se to rešavalo, pre svega, u staroj, velikoj Jugoslaviji. Zamolio bih, pošto se ovde samo u jednoj rečenici pominje način organizovanja radnih akcija, izbor organizatora, visina troškova organizovanja radnih akcija, utvrđuje se državnim programom obnove. Naravno, pominje se da će se osmisliti, odnosno precizirati državnim programom obnove, ali bih voleo da čujem i od vas da li će te buduće radne akcije, ako se budu sprovodile, ti ljudi koji budu angažovani u radnim akcijama, na koji način, da li će biti plaćeni kao kod javnih radova, to je nešto što su već lokalne samouprave sprovodile prethodnih godina, ili će nešto što je bila ideja i što smo čuli preko masovnih medija, da će se eventualno tim ljudima samo upisivati radni staž za taj period koji su bili na radnim akcijama, a da akcijaši neće biti plaćeni na drugi način? Takođe, zamolio bih vas, gospođo ministarka, da nakon usvajanja ovog zakona više nikakvih opravdanja nema da obnova ne krene ubrzano. Očekujem da će Srbija nakon usvajanja ovog zakona biti jedno veliko gradilište. Iskreno vam, kao i poslanički klub NS, želim svaku sreću da ovaj ogroman posao, koji je možda najvažniji koji će Vlada Republike Srbije sprovoditi u 2014. i 2015. godini, odradite na jedan valjan način, na zadovoljstvo svih građana Republike Srbije. U svakom slučaju, želim vam svaku sreću u ovom ogromnom poslu koji je ispred nas. Mi kao poslanički klub NS u Danu za glasanje, to sam i u uvodnom delu rekao, podržaćemo kako Izveštaj, tako i Zakon o obnovi. Drago nam je da je ovo što smo mi primetili kao narodni poslanici, i Odbor za infrastrukturu, ova mala netačnost ili nepreciznost u prvom članu, drugom pasusu, otklonjeno. Hvala. Očekujem odgovore na ova pitanja od vas i od ministarke poljoprivrede. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Zorana Mihajlović.
Puno je pitanja i vrlo rado ću odgovoriti, mislim da treba i javnost Srbije da čuje sve odgovore na njih, iako je Vlada Srbije nekoliko puta govorila i o proceni štete i, naravno, najteže i najviše je pogođen naš energetski sektor. Procena štete u EPS je 119 miliona evra, od čega je gotovo preko 100 miliona evra upravo Rudarski basen „Kolubara“. Kada pričamo o tome kako, na koji način i kada će basen biti operativan, očekujem da EPS sprovede sve procedure, ali ono što su izveštaji inženjera i izveštaji svih onih koji se time bave, to je sasvim sigurno da pre proleća naredne godine ne možemo da očekujemo isušeno jezero. Odmah morate da znate da pored vode, jako je velika količina mulja. Nakon toga, one mašine i bageri koji su ostali u vodi, moraju se pregledati u smislu šta je od toga sad zdravo i šta može da radi, a šta ne može. Potrebno je naručiti potom sve ono što je potrebno za određene bagere. To sve iziskuje određeno vreme. Mi smo zemlja koja će sasvim sigurno imati problem sa energetskom stabilnošću. U tom smislu EPS je predložila svoj program, a taj program se, nažalost, svodi na, zbog ovakve situacije, činjenicu da ćemo sasvim sigurno uvoziti električnu energiju, što će zavisiti od toga kakva je sezona, odnosno kakva jesen i zima budu bili. Ono što je veoma važno, vezano za puteve i železnice, koje ste vi pomenuli, pored ovog zakona, koji nadam se da će biti usvojen u parlamentu Srbije, javna preduzeća koja su imala određenu štetu, a gotovo sva naša preduzeća, dakle, „Putevi Srbije“, „Železnice“, „Elektromreža Srbije“, EPS, „Telekom“ itd, su imale procenjene štete.Za taj iznos njihovih utvrđenih šteta urađeni su rebalansi njihovih budžeta, koji će uskoro biti usvojeni na Vladi. Jedno s drugim mora da postoji, i zakon i rebalans, da bi oni daljemogli mnogo intenzivnije da budu na terenu nego što su sada. Table koje vidite jesu table stavljene na one deonice gde se radi. Rok koji je postavljen, postavljen je tek na osnovu ukupne utvrđene štete, razgovora sa onima koji se time bave. To nije rok koji je postavio ministar ili neko ko nije potpuno u, onome što se zove, izgradnja puteva i rekonstrukcija i sanacija, nego ljudi koji se time bave. Putevi i železnica, sve ono što treba da se popravi, a vezano je za poplave, a rezultat je elementarne nepogode, biće popravljeno do 1. oktobra. Ono što sasvim sigurno ostaje i što možda možemo da kasnimo, jeste određeni broj klizišta koja sigurno jesu problem. Procena „Puteva Srbije“, zajedno sa CIP-om, jeste da je potreban novac da se reše klizišta koja su sada aktivna nakon elementarnih nepogoda, od 1,5 milijarde dinara. Dakle, 1. oktobar i table koje stoje, stoje vrlo jasno i mi iza tog roka stojimo, očekujući i zakon i rebalans. Verujem da će to biti završeno. Pominjali ste lokalne samouprave i položaj. Rekli ste da se optuženički nastupilo prema njima. Moram reći kao čovek koji vodi Komisiju za utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda Vlade Srbije da su lokalne samouprave u prvom trenutku odreagovale, dobile su zahtev od Komisije da dostave njihove prve preliminarne procene štete. Naravno da lokalne samouprave ne mogu da znaju potpuni način kako se utvrđuje elementarna šteta. Negde su grešile u tim svojim procenama, ali svejedno, to je bila prva procena štete. Nakon toga, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture je formiralo timove. Timovi su formirani od ljudi koji su članovi Inženjerske komore, Građevinske direkcije Srbije, dakle, svih onih koji imaju licence i koji mogu da se pojave na terenu, da procene da li nešto jeste ili nije i da li neka kuća treba da ostane tamo ili treba da joj se promeni mesto i zajedno sa lokalnim vlastima dogovarale dalje tokove i radile neku tu, rekla bih, jasniju procenu štete. Upravo na osnovu tih procena štete, Vlada Srbije je usvojila izveštaj Komisije i upravo na osnovu toga mi u ovom članu 1. stavu 2. moramo reći da to nije 26 opština, nego da je to 126 opština i da će sve one biti obuhvaćene ovim zakonom. Kada govorite o Zakonu o javnim nabavkama, kada pogledate ovaj zakon, videćete da se kompletan Zakon o javnim nabavkama primenjuje, izuzev što su vremena, odnosno rokovi skraćeni, kako bismo pokušali što brže, i zbog toga i pravimo zakon, prosto, da bismo ubrzali procedure. Ali, nijedna procedura nije izuzeta i mora da bude javno. Naročito se odnosi upravo na primer na javna preduzeća, na infrastrukturu. Mi ćemo imati procenjenu štetu na putevima i regionalnim, prvog, drugog reda i lokalnim 60 miliona evra. Dakle, daleko od toga da neće biti javnog poziva za rekonstrukciju tih puteva i za sanaciju tih puteva. Odnosi se i na železnicu. Pomenuli ste prugu Beograd-Bar. Procena je da ta pruga, dakle, ono što su oštećenja i to ozbiljna oštećenja, u toku avgusta mora biti popravljena. Naravno da je to ozbiljan problem kada govorimo o tome da je letnja sezona i da se ta pruga najviše tada koristi, ali, prosto, nije moglo brže. Radne akcije koje ste pomenule i javni radovi. Zajedno sa Kancelarijom, dakle, Kancelarija je ta koja će zajedno sa ministarstvima, ovaj predlog je, između ostalog, dalo Ministarstvo sporta, napraviće se program kako treba organizovati radne akcije ili javne radove. Ono što je važno, jedna od ideja koja je dominirala, dakle, nije još uvek odlučeno, jeste da ljudi koji budu radili na radnim akcijama imaju smeštaj, imaju hranu i upisuje im se radni staž. Nije se govorilo o nekoj dodatnoj plati, ali to je još uvek u razgovoru između Kancelarije i ministarstva i, naravno, samih lokalnih samouprava. Mislim da imamo jasan plan, kao što ste pomenuli danas za Donatorsku konferenciju, i znamo gde je novac potreban. Imamo timove stručnjaka i znamo tačno da od 485 potpuno uništenih kuća neće moći sve da budu na onim mestima na kojima su bile. Već su određene druge lokacije i zbog toga, između ostalog, nam i treba ovaj zakon, da bismo ubrzali proceduru, odnosno da bi se gradilo bez građevinske dozvole, odnosno da posle, u roku od jedne godine, građevinska dozvola i lokacijska dozvola budu date. Ovde bih stala. Ministarka poljoprivrede će ovaj drugi deo.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Snežana Bogosavljević.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, kada govorimo o Izveštaju o radu Ministarstva poljoprivrede za vreme vanredne situacije i kada treba odgovoriti na konkretna pitanja koja je postavio narodni poslanik Nove Srbije Dragan Jovanović, ako se ne varam, imala bih puno toga da kažem, ali evo, skoncentrisaću se samo na nekoliko tema. Pre svega, šteta u poljoprivredi je zaista ogromna. Podaci zvanične komisije postoje. Šteta je direktna, indirektna 228 miliona evra. Da bi se poljoprivreda oporavila od posledica poplave, potrebno je ova i naredne dve godine i 254 miliona evra. Što se tiče štete koja je načinjena ratarskoj proizvodnji, pre svega, odnosno poljoprivednim površinama, tačno je da je poplavljeno oko 90 hiljada poljoprivednih površina. Međutim, nakon povlačenja vode konstatovano je da se na određenoj poljoprivrednoj površini može nastaviti vegetacija, kao što su recimo kukuruz, pšenica, tako da su te površine praktično spašene. Jedna značajna površina je potpuno, da kažemo, uništena za ovu vegetacionu sezonu i potrebne su značajnije mere remedijacije i interesantan je podatak da je samo za uklanjanje mulja i remedijaciju ovih zemljišta potrebno 73 miliona evra. To je procena zvanične komisije i za ovu godinu potrebna sredstva su oko 29 miliona evra. Srećni smo, odnosno zadovoljni smo što se na 16 hiljada hektara proizvodnja mogla obnoviti i upravo za ovih 16 hiljada hektara u proteklom periodu obezbedili smo seme. U pitanju je seme hibrida kukuruza sa kraćim vegetacijama, prema preporukama stručnih instituta, i seme soje. Te površine su zasejane. Da je upitanju ogroman posao, dovoljno govori podatak da se radi o 16 hiljada hektara, a 11 hiljada gazdinstava korisnika ove vrste pomoći. Dakle, seme je obezbeđeno kompletno iz donacije i moram da pohvalim svoje saradnike i ministarstvo da smo mi jedino ministarstvo u regionu koje je na ovaj način obezbedilo seme. Od sutra kreće distribucija goriva za ove proizvođače, a u narednom periodu, i to vrlo brzo, i distribucija sredstava za nabavku đubriva. Moram da kažem da smo imali ogromne probleme vezane i za sredstva i za model raspodele đubriva i da smoi taj problem uspeli da rešimo. Što se tiče vašeg pitanja koje se odnosi na rezultate ispitivanja naše Uprave za zaštitu bilja. Odgovorno tvrdim da je Uprava za zaštitu bilja 25. juna na sajtu našeg ministarstva objavila rezultate ispitivanja hemijskog sastava zemljišta. Ovi rezultati ispitivanja su rezultat, znači ispitivanja koje su sastavni deo redovnih kontrola i koje mi sprovodimo, ne da bismo našim privrednim proizvođačima otežali poziciju, naprotiv, da bi im pomogli, a u isto vreme da bi obezbedili zdravstvenu i prehrambenu sigurnost građana na šta nas obavezuju zakonski propisi. Dakle, 25. juna na sajtu našeg ministarstva objavljen je tekst u kome se jasno kaže da su rezultati ispitivanja uzoraka zemljišta sa poplavljenih poljoprivrednih površina pokazali da se u najvećem procentu poplavljene površine mogu smatrati bezbednim sa aspekta sadržaja teških metala. Na pojedinim lokacijama konstatovan je veći sadržaj pojedinih teških metala. To jasno možete da vidite u tekstu koji je objavljen na našem sajtu. Navedene su lokacije koje su upitanju i s tim u vezi date su vrlo jasne preporuke, gde se našim proizvođačima savetuje da te površine ne koriste za uzgoj blitve, spanaća, kupusa, šargarepe. Nijednog momenta u kontekstu nedozvoljenih ili ugroženih biljaka nije pomenuta šljiva, kupina, suncokret, kukuruz, pšenica i sl. Dakle, svrha ovoga je da se našim proizvođačima ukaže da su ove kulture, koje sam pomenula, rizične, ali da se to zemljište može koristiti za druge kulture i data je preporuka kako da se to zemljište pripremi za iskorišćavanje u narednim vegetacijama. To nije priča. Svako ko želi da pročita, može da pročita. U kontekstu priče o tome da je izveštaj Uprave za zaštitu bilja doveo u pitanje otkup poljoprivrednih proizvoda, odnosno otkup voća na pojedinim područjima, ja sam se juče i danas bavila ovim pitanjem. Od stručnih ljudi, ljudi sa terena, argumentovano mogu da pokažem, imam informaciju da nikakve veze otežan otkup nema sa ovim izveštajem. Ovaj izveštaj više nije aktuelan. Tačno je da je otkup šljive smanjen, da je plasman otežan, ali je otežan zbog toga što je plod šljive ove godine slabijeg kvaliteta. Njegov izgled je takav da jednostavno ne zadovoljava potrebe, odnosno interese nekih velikih kupaca. Osim toga, otežan plasman naše šljive na ruskom tržištu je posledica većih količina ovih proizvoda iz nekih drugih područja, uključujući BiH. Osim toga, veći problem je u tome što je manja potražnja ovog proizvoda u ovom periodu na području Ruske Federacije, tamo gde su veliki potrošači, gradovi Sankt Petersburg, Moskva gde je sad u toku letnji odmor. Znači, manja je potražnja. Tu su nam sugerisali sa terena da postoje određeni problemi u funkcionisanju tržišnog lanca. Jasno nam je skrenuta pažnja o čemu se radi i mi ćemo se tim problemom posebno pozabaviti u narednom periodu. Molim vas da informaciju na sajtu našeg ministarstva precizno pročitate, a što se tiče same Topole i okolnih mesta oko Topole, dobila sam informaciju da su baš tamo prvi konvoji, odnosno prvi šleperi natovareni šljivom otišli za Rusiju. Toliko o tome. Iskoristila bih priliku da vam se zahvalim što postavljate pitanja u vezi stočarstva, pardon, u vezi poljoprivrede. Stočarstvo mi je u mislima. Želim da kažem zarad naših gledalaca, slušalaca da ćemo sa nadoknadom životinja, odnosno štete u stočarstvu, započeti naredne nedelje. U tom smislu smo bili izuzetno aktivni i obezbedili smo najveći procenat životinja koje su stradale, odnosno njihovu nadoknadu. Zahvaljujem.
Po kom osnovu se javljate, gospodine Jovanoviću? (Dragan Jovanović, s mesta: Replika.) Nemate pravo na repliku. Dobili ste odgovor od ministara. Imate tri minuta, ali na kraju rasprave. Reč ima narodni poslanik Dušan Petrović.
Gospođo predsednice, poštovani članovi Vlade, dame i gospodo poslanici, poslanička grupa Boris Tadić, Nova demokratska stranka, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije, glasaće protiv izveštaja i glasaće protiv zakona. O zakonu će više reči biti kada bude rasprava o amandmanima. Podneli smo amandmane i nadamo se daće to biti prilika da ozbiljno prodiskutujemo mogućnost da se uklone brojni rizici. Mislim da ćemo moći o tome da kažemo važne i bitne stvari. Velika elementarna nepogoda, kao što je poplava, uvek otvori mogućnost da sagledamo kakva je generalna politika, kakve su najvažnije mere koje Vlada preduzima i kakav je pristup Vlade prema celokupnom životu. To se desilo u ovim poplavama. O tome ću govoriti. Govoriću o pojedinim događajima, kao povodima da se na jedan ozbiljan način prodiskutuje. Mislim da je od izuzetne važnosti da što pre bude na odgovarajući način utvrđeno koliko su celishodno vršene investicije u sistemu odbrane od poplava u poslednjih 15 godina, a mislim da bi bilo dobro da to uradimo i u poslednjih 25 godina. To je kapitalno važna stvar. To je stvar važna za našu privredu. To je stvar važna za svakog građanina zemlje, ali to je stvar koja se bez države ne radi, jer je država investitor i nadležna je za to u Odboru za poljoprivredu. U tom smislu je jedan zaključak usvojen i mislim da bi pored Odbora za poljoprivredu trebalo da se pozabave i oni koji su u Vladi nadležni za to, a onda i parlament. Zbog čega to kažem? Ne samo zato što u javnosti je u poslednjih nekoliko meseci na različite načine otvoreno ovo pitanje, da li je novac iz kredita Svetske banke trošen na odgovarajući način, ili ne, da li je budžetski novac trošen na odgovarajući način, ili ne? Kakav je naš sistem odbrane od poplava i da li ga treba menjati? To su u dobroj meri i velika politička pitanja, a ne samo tehničke naravi zbog toga što se tiču nadležnosti Vojvodine, Beograda i republičkih ingerencija. Mislim da je to stvar o kojoj ovaj parlament treba, što je pre moguće, da dobije priliku da diskutuje, jer poplave su pokazale koliko je to kapitalno važna stvar. Sada o jednoj pojedinačnoj stvari. Kao što je opšte poznato, ja živim u Šapcu. Imao sam tu nepriliku da budem u središtu zbivanja dok su se sve ove stvari dešavale. Našao sam se zajedno sa drugim poslanicima iz ovog parlamenta, sa tadašnjim gradonačelnikom Šapca, gospodinom Miloševićem, jedan sat pre nego što su, prvo mislim, policijski general Dikić, pa posle toga i načelnik Generalštaba, pa posle toga i neki članovi Vlade, ministarka je tu,pojavili su se u Šapcu, i hoću da vam kažem svoje uverenje. Dakle, mislim nikakve vanredne prilike u ovim vanrednim neprilikama u Šapcu nije trebalo preduzimati. Neću govoriti o zakonskoj utemeljenosti ili ne, odluka koje su donete, jer možda i time treba da se bavi ovaj parlament, ali koliko mi je poznato, nadležna tužilaštva utvrđuju, ispituju ko je šta uradio, i važno je da se to sve na kraju rasvetli i obelodani. Hoću da još jednom kažem svoj utisak. Mislim da su gradske vlasti u Šapcu, imale plan kako da izađu na kraj sa svime čime je bilo moguće na kraj izaći. Sa druge strane, ako je bilo neophodno da se napravi jedna atmosfera koja je na kraju proizvela veliku solidarnost u državi, pa onda, Bože moj, neće biti kraj sveta i ako su neke stvari urađene kako ne treba. Želim da se zahvalim ovde u ime građana Šapca i vojsci i policiji, i svim ljudima dobre volje, koji su u Šabac došli, bez obzira da li je to sve na kraju bilo potrebno ili ne, kažem da se ta stvar da utvrditi, i važno je, za u buduće da imamo jasnu predstavu o tome. Želim i da se odavde zahvalim doskorašnjem gradonačelniku Šapca, gospodinu Miloševiću, što nije hteo svojom političkom sudbinom, i svojom političkom karijerom da opterećuje sve ove stvari. Na kraju je najvažnije da tamo nije bilo poplava i da smo se s tim izborili, a političke borbe smo vodili do sada, pa ćemo ih voditi i u buduće. Kao što rekoh, sve ove činjenice ima ko će da utvrdi, i ja sa nestrpljenjem očekujem da do toga dođe. Ali, šta, mislim da je ovde suštinski važno i zašto sam ovo sve izrekao? Mislim da postoji vrlo ozbiljna verovatnoća da su nadležni koji se staraju o sistemu odbrane od poplava, gradonačelniku Šapca davali jedna obaveštenja, i na osnovu toga preporuke kakve odluke treba da donese, a da su kriznom štabu, odnosno Vladi, Štabu za vanredne situacije, da budem precizan, i predsedniku Vlade, davali druge činjenice i druga obaveštenja i da koliko se meni u ovom trenutku čini, a videćemo na kraju šta je bilo, je to uzrok vrlo ozbiljnog jednog, ako hoćete, i poremećaja sistema do koga je došlo kada je ova stvar u pitanju. Važno je da imamo sistem koji je sposoban da funkcioniše tačno, da svakome da jasne informacije. Vrlo je važno za Vladu da ima potpuno jasnu svest o tome, da dobija jasne informacije i da ima jasnu predstavu na temelju kojih činjenica donosi odluke.Toliko o Šapcu. Još jednom kažem, da utvrdimo kako stoje stvari. Ali, evo i ovde još jedna bitna stvar, oko Šapca je urađeno u poslednjih tri, četiri godine 20 kilometara nasipa, i to pored, naravno činjenica da je voda u Hrvatskoj izašla iz korita Save je u stvari spaslo Šabac, ali, šta je suština? Suština je da četiri kilometra nisu urađena, i tu je bio rizik. Ovde se vama obraćam, gospođo ministarka, jer je vodoprivreda u nadležnosti poljoprivrede, i vrlo je bitno da ispitamo sve te stvari. Dakle, četiri kilometra nisu urađena 2012. godine u septembru mesecu. Dakle, u septembru mesecu 2012. godine iz kredita Svetske banke, imali smo obezbeđen novac i taj proces, tender je bio na samom kraju. U septembru je trebalo da bude izabran izvođač za ta četiri kilometra. Od septembra 2012. godine, do 15. maja 2014. godine je mnogo vremena prošlo. Važno je da se utvrdi zašto taj posao nije završen, jer ta četiri kilometara su proizvela sav ovaj rizik, bar kada je Šabac u pitanju i oko toga smo imali svu nevolju. Ko je šta radio, subjektivno, kao što rekoh ima ko će da utvrdi, važno je da se to desi. Jako je važno da to znamo. Dobra vest je, mislim da su danas ljudi iz „Srbijavoda“ i Direkcije za vode u Šapcu i da će sa gradonačelnikom pronaći način da se što pre uđe u izvođenje ovih radova, ali to ćemo sada platiti iz budžeta. Mislim da smo imali na raspolaganju novac iz Svetske banke, koliko mi je poznato Svetska banka se povukla iz ovog posla, negde početkom maja meseca. Šta je dalje važno? Gospođa Mihajlović je do skora bila ministar energetike, za 25% ćemo imati smanjenu proizvodnju struje zbog svega što se desilo u Kolubari, i to je viša sila. Ali šta nije viša sila? Nije viša sila to što nismo uspeli da napravimo ozbiljan pomak da eksploatišemo biomasu. Tvrdim vam da smo ove godine mogli da imamo proizvodnju energije, dakle, tople vode i struje ne manje od 60 miliona dolara. U punom kapacitetu taj sistem može preko 500 miliona dolara, kroz sisteme kogeneracija, isključivo da ima proizvodnju toplotne energije. To je velika stvar. Sada govorimo o deficitu budžeta, o rebalansu i o problemima koje ćemo imati zbog smanjene proizvodnje struje. Druga velika tema je energetska efikasnost, jer se 25% kuća i stanova greje na električnu energiju. I tu smo mogli da napravimo vrlo značajne pomake. Samo da vam kažem da su između jedne i dve milijarde evre vredne investicije za izolaciju naših kuća i stanova. U ekonomskom smislu su ogromni multiplikatori. To je jedna od stvari koja može da pokrene ekonomiju zemlje, i biomasa i energetska efikasnost. Da ne ulazim u navodnjavanje iako se to pominje u izveštaju „Srbijavoda“, to je stvar koja može da pokrene i generiše tri milijarde evra investicija i tu nema nikakvih ekonomskih dilema da li je to isplativo ili nije i za državu i za svakog građanina ove zemlje. Postoji jedna ozbiljna neusaglašenost u izveštaju „Srbijavoda“. Pogledajte to na stranama 154 i 155. Mislim da je kapitalne prirode. Na jednom mestu u izveštaju se kaže da je u periodu od 2005. ili 2006. godine do 2010. godine je sistem odbrana od poplava pokazao da je sposoban da odgovori na sve nevolje i nedaće do kojih može da dođe, uključujući istorijske vodostaje. Samo nekoliko redova iza toga u izveštaju „Srbijavoda“ stoji da su objekti koji služe za odbranu od poplava u takvom stanju da i vodostaji koji su niži nego što smo ih imali pre nekoliko nedelja, mogu da dovedu do katastrofalnih rezultata. Ovo mora da se razjasni jer je to stvar od nacionalne važnosti. Na samom kraju, kao što rekoh ovu su događaji koji uvek otvaraju pitanja najvažnije tačke državne politike. Želim da kažem da jako dobro sve ovo što se dešava u pogledu regionalne saradnje. To je po mom mišljenju dobra stvar koju Vlada Srbije i predsednik Vlade rade. Odlična stvar. O tome sam govorio u ovom parlamentu, manje – više ono što premijer sada govori, u zimu 2012. godine. Radujem se da stvari idu u tom smeru. Sada vas pozivam i šteta je što gospodin Vučić nije ovde, jer on je ipak suštinski komandovao odbranom od poplava, pa bi bilo dobro da je i on ovde, uz puno uvažavanje ovog respektabilnog sastava Vlade koji danas imamo ovde. Dakle, bilo bi važno, a to gospođo Mihajlović se na vas pre svega odnosi, da sada sa našim predstavnicima u Savskoj komisiji otvorite jedan ozbiljan proces kako da očistimo konačno korito reke Save, pa da se onda pozabavimo i pritokama Save, jer je to kapitalna stvar i u ekonomskom i u bezbednosnom smislu. Što pre očistimo Savu moći ćemo da otvorimo putni pravac do Šamca, ukoliko se ne varam. U svakom slučaju, tokom celog plovnog toka reke Save kroz Srbiju, što će nam otvoriti ekonomske mogućnosti, a svakako će smanjiti sve rizike od poplava. Bojim se da velikim delom i loše uređenje korita Save doprinosi da ti rizici budu veći nego što jesu. Dobra je prilika kada se sretnemo sa ovako teškim stvarima da budemo bolji nego što smo bili pre svih ovih događaja i kao država i kao sistem. Mislim da je sada trenutak da sve preduzmemo potrebne mere i korake da bi smo to i postigli. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Mihajlović. Izvolite.
Nekoliko stvari važnih ste rekli, mislim da ne možemo da ostanemo nedorečeni. Dakle, da krenemo prvo od Šapca. Potpuno se slažem da nadležni organi će dati dodatne izveštaje i to tako i treba da bude i to tako jeste kada je ova vlada u pitanju. Dakle, nadležni organi rade svoj posao i izlaze sa izveštajima i sa rezultatima rada. Ali, isto tako ne možete reći da poplava da možda čak nije ni trebalo da se reaguje i da poplava u Šapcu nije bilo. Nije bilo samo iz jednog razloga zato što se na vreme reagovalo i zato što je ova vlada sa svojim štabom reagovala na vreme. O ponašanju gradonačelnika Šapca mislim da sami Šapčani najbolje znaju i ja sam zaista sigurna da on apsolutno nije imao ni predstavu šta tačno treba da radi. Ne možete da kažete ili možete, ali hajde da vidimo zašto, da je neko gradonačelniku Šapca davao pogrešne informacije. Da li znate šta ste rekli? Pogotovo u trenutku kada smo se mi zaista 24 sata maksimalno borili zajedno sa građanima, kada pričamo o Šapcu, Šapca ili bilo kog drugog dela koji je bio poplavljen. Kada govorite o vodotokovima, mislim da ste vi bili ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva. Ja sam juče bila na primer u Smederevskoj Palanci, bila sam sa administratorom UNDP tamo. Dve reke postoje u Smederevskoj Palanci. Dakle, Smederevska Palanka ima štetu od poplava 900 miliona dinara. Jedan vodotok je rešen, drugi nije rešen upravo iz razloga što ministar Petrović kada je bio ministar je odbijao da se drugi vodotok reši. To je rečeno i pred drugim ljudima, bila sam svedok, to je rekao predsednik opštine iz DS, dakle ista ste stranka bili. Verujem naravno da to ne sme da ima nikakve veze koja smo stranka, ali zbog toga u Smederevskoj Palanci pet kuća je potpuno uništeno, a šteta, kao što sam rekla, je 900 miliona dinara. Prema tome, ova vlada nije Vlada koja je formirala toliko preduzeća koja upravljaju vodama, to su radile neke druge vlade i upravo zbog toga ide potpuna reforma tih preduzeća koja će se baviti vodama, i „Srbija voda“ i „Vojvodina voda“ i „Beograd voda“ itd. Politika ove vlade jeste da reši problem. Ne sme više da nam se desi, tu ste potpuno u pravu, iz ovoga moramo nešto da naučimo. Moramo da radimo na prevenciji od poplava, ali ne samo u Srbiji, ta prevencija mora da bude regionalna. Nije moguće da rešimo samo problem u samoj Srbiji. Što se tiče „Srbija voda“, ono što ja imam u svom izveštaju to je da su štete koje su prijavile „Srbija voda“ 3,5 milijardi dinara, a da se smatra da je potrebno uložiti do 2019. godine gotovo 19 milijardi dinara da bi mogli da govorimo da smo zaista osposobljeni i da ne treba da brinemo o mogućim poplavama koje su sasvim sigurno moguće, budući da ste i sami rekli da se klima menja. Vrlo važan deo – energetika. Energetska efikasnost, podsetiću vas, Vlada u kojoj je bila upravo SNS prošle godine je nakon četiri i po godina zakašnjenja usvojila Zakon o racionalnoj upotrebi energije. Vlade u kojima ste vi sedeli su kasnile četiri i po godine sa tim. Slažem se, to je prioritet države. Imamo zakon, imamo sada podzakonske akte, imamo Fond za energetsku efikasnost. Mislim da možda treba još više da se o tome govori, to je ono što pretpostavljam da će novo ministarstvo govoriti. Saglasna sam sa vama za biomasu. Takođe, se kasnilo sa podzakonskim aktima. Nažalost, mi smo verovatno u svim tim zakonodavnim okvirima kasnili zbog čega smo nakon toga imali problem, ali se potpuno slažem da su to stvari koje treba da nam omoguće sa jedne strane smanjenje potrošnje, a sa druge stranu dodatnu proizvodnju. Da li bi nas ovog trenutka baš izvuklo kada govorimo konkretno o elementarnoj nepogodi i tome što nećemo imati dovoljno električne energije zbog svega što nam se desilo u energetskom sektoru? Pomoglo bi, ali ne bi potpuno rešilo problem, ali bi i te kako pomoglo i manje bi novca dali za uvoz električne energije. Ovde bih stala.
Izvolite, dve minute, replika. Pomenut je ministar Petrović, mislim da se odnosi na vas.
I ja isto. Gospođo ministarka, što se tiče Šapca, samo kažem da mi je vrlo verovatno da su različite predloge dobijali gradonačelnik Šapca i predsednik Vlade i da to treba da se utvrdi ko je kakve predloge davao. To sve ima u dokumentima, to nije stvar rekla kazala. Za budućnost je bitno da imamo čistu situaciju oko toga. Još jednom ću reći, bio sam tamo sat vremena pre nego što su krenuli da dolaze generali policije i vojske. Moje uverenje je da je tamo stvar mogla da se drži pod kontrolom onako kako je od početka krenulo. Što se tiče Smederevske Palanke, znate gospođo ministarka, već dve godine ste ministar, pa vi znate kako se na jedan racionalan način obavlja posao koji vi sada radite, a nešto slično sam ja radio jedno godinu dana pre nego što ste vi to postali. Zar mislite da mi je palo nekada napamet da odredim šta će da bude rađeno u vodoprivredi, a šta ne? Postoje ovde različiti kompetentni u ovoj zemlji faktori koji to predlažu. Čak kao ministar nisam ni mogao, zato što postoji Direkcija za vode koja je, kao što znate, samostalni organ uprave, pa ne može evo ni sada ministarka to da radi nego postoji direktor Direkcije za vode koji čak ima ovlašćenja da donosi poslove, Vlada utvrđuje program. Tako da su to sve gluposti, da ja vama kažem gospođo ministarka, što su vama rekli.
Poslaniče, molim vas da obratite pažnju na izraze. Juče su me poslanici iz vaše poslaničke grupe za mnogo benignije stvari opominjali. Ne možete da govorite „gluposti“ za nečije izražavanje.
Uopšte ništa loše ministarki nisam rekao, nego sam kvalifikovao informaciju koju je ona dobila, a pošto je ona iskusan političar, pretpostavljam da je ona svesna da ovo što ja kažem je potpuno tačno. Hvala vam najlepše.
Reč ima Snežana Bogosavljević, ministar poljoprivrede. Izvolite.
… na informaciju koju smo čuli od ministarke Zorana Mihajlović. Interesantno je da su raspoloživa sredstva za izgradnju i održavanje objekata za odbranu od poplava u jednom dugom nizu godina bila daleko manja od potrebnih. Došla sam do podatka da je u periodu od 2006. do 2013. godine postignut istorijski minimum u izdvajanju sredstava za ove namene. Izdvajano je u tom periodu između 100 i 800 hiljada evra, a procene stručnjaka kažu da je za održavanje ovog sistema i njegovo unapređenje potrebno 30 miliona evra. Uz to, Zakon o vodama koji je aktuelan i važeći ima niz manjkavosti i nedostataka. Pre svega, nedostaci su mu u tome što su vodotokovi drugog reda povereni lokalnim samoupravama koje takođe nisu finansijski sposobne niti spremne da odgovore zadatku, a nisu spremne ni u smislu raspoloživog stručnog kadra. Zbog toga se i predviđaju izmene ovog zakona. Uz to naravno, izostao je integralni pristup rešavanju ovog problema, tako da su svi problemi praktično pali na Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede prethodno, odnosno sada Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine. Novi zakon mora da uključi i druge sektore u ovom smislu, znači i građevinarstvo i saobraćaj i infrastrukturu. Dakle, uz enormno niska sredstva i loša zakonska rešenja mi sada jednostavno imamo ovo što imamo, a inače, bujične poplave, kao što znamo, koje su zadesile nas su jedan prirodni fenomen, teško predvidivi fenomen koji niko, čak ni oni naši najstariji ne pamte. Tako da, želela sam samo, možda su ovi podaci interesantni i možda će nam poslužiti da objektivnije sagledamo stanje u kome se našla Vlada Srbije i Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine u ovim poplavama. Hvala lepo.
Reč ima ministar Zorana Mihajlović, samo da dopuni. Izvolite.
Jedna mala dopuna, a to je da Smederevska Palanka nije tek kakvo mesto, nego mesto koje je podložno poplavama. Prema tome, Direkcija za vode nalazi se u ingerenciji ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva. Postoje određene opštine koje nažalost stalno trpe zbog poplava i to svi znamo, jedna od njih jeste Smederevska Palanka. Veliki broj pisama je gradonačelnik Smederevske Palanke slao tadašnjem ministru, upravo zbog toga što je to jedan od prioriteta. Prema tome, možda se nije shvatilo šta je prioritet, te danas Smederevska Palanka ima štetu 900 miliona dinara od elementarne nepogode, koju je pogodila peti put. Dakle, pre 90-ih 96, 99, 2006, 2012. godine.
Reč ima poslanik Petar Petrović. Izvolite. Molim vas da kolegi ne oduzimam reč, dogovorite se.
Gospođo predsednice, uvaženo predsedništvo, dame i gospodo ministri, dame i gospodo poslanici, što se tiče poslaničke grupe JS, ona će podržati Zakon o pružanju pomoći poplavljenim područjima a takođe i prihvatiće Izveštaj Vlade koji je pred nama. Ono što želim na početku da kažem u ime JS i poslaničkog kluba jeste da nije vreme da se vraćamo u istoriju šta je ko radio, koliko je radio, kako je radio, to najbolje ocenjuju građani kad se raspišu izbori. Da li će dati poverenje onima koji su da tada vršili javne funkcije ili će tražiti neke druge i dati im poverenje da obavljaju te javne funkcije. Sada je vreme da svi upremo snage uz našu i međunarodnu pomoć i da u najvećoj meri saniramo posledice katastrofe koja nas je zadesila pre par meseci. Ono što je vrlo bitno jeste da je u ovom zakonu koji je pred nama, na poseban, specifičan način zato i dobio naziv lex specialis, se regulišu poslovi javnih nabavki po skraćenom postupku. Skraćeni su postupci za podnošenje prigovora nezadovoljnih učesnika na tenderima, a takođe je i pooštrena odgovornost, kontrola utrošenih sredstava. Iz tog razloga, ne bih da komentarišem svaki član, ovaj zakon je za poslaničku grupu JS prihvatljiv, ali ono što želim da kažem, s obzirom da i u članu 1. Zakona i u Izveštaju o elementarnoj nepogodi, poplavi, navodi se da je u Srbiji tim poplavama obuhvaćeno oko 50, koje gradova, koje gradskih opština ili opština. Apelujem, na sve lokalne samouprave koje su zadešene ovim poplavama, da ne čekamo svi samo pomoć od Vlade i od donatora, nego da vidimo šta možemo i mi sami, na nivou lokala, da učinimo da pomognemo onim ljudima koji su ostali bez kuća ili su oštećeni u većoj ili manjoj meri, čija su poljoprivredna dobra oštećena, čiji su usevi oštećeni, tako da oni u ovoj godini neće imati prihod ili će imati vrlo mali prihod. Moram da naglasim i da pozovem ostale lokalne samouprave da se malo ugledaju na grad odakle dolazim, na grad Jagodinu, jer smo mi neposredno posle onoga što nas zadesilo, odnosno zadesilo sela u okolini Jagodine, koji čine gradsku upravu grada Jagodine, da smo im pružili prvo novčanu pomoć, a zatim i pomoć u pogledu nameštaja, bele tehnike i svih ostalih pomoći, kao što je pomoć u hrani, u vodi i svega ostalog i to ne čekajući da nam država da, da nam Vlada da sredstva, nego obezbeđujući sredstva od strane i funkcionera i odbornika i donatora lokalne samouprave da bismo pružili tim ljudima pomoć. To treba da rade i ostale samouprave. Ne treba samo trčati u Beograd i tražiti pomoć od Vlade. Ima rezervi i u lokalnim samoupravama gde može da se zatraži pomoć. S druge strane, prioritet svih prioriteta treba da bude saniranje onoga najgoreg što može jednu porodicu da zadesi, a to je da ostane bez krova nad glavom, da se do jeseni, kao što je i obećano od strane nadležnih ljudi iz ministarstva i Vlade Republike Srbije, izgrade kuće ljudima koji su ostali bez kuća, da se poprave kuće i stanovi tamo gde može da se poprave i da ljudi jesen i zimu sačekaju u normalnim uslovima. Ono što takođe želim da kažem ovom prilikom, a to je da ovo što se desilo kažu da se dešava jednom u 50 ili 100 godina, ali niko nam ne garantuje da ne daj Bože, ne može da se ponovi i za kraći vremenski period. Zato apelujem i na Ministarstvo poljoprivrede, i na Srbija vode, i na Direkciju voda Republike Srbije, i na Republički geodetski zavod, da učine jedan mali napor, a to je da se izađe na teren, da se pogledaju svi vodotoci mali, srednji, veliki u Republici Srbiji, da se izmeri dokle je granica neke reke, nekog potoka, da se oni koji su zauzeli te reke i vodotokove, potoke da se vrate na granicu svog domaćinstva ili svoje njive, da bi mogla voda da teče normalno. Takođe da se i ekološki posmatrano zabrani, na neki način, da se vidi kako to može da se uradi, da se u tim vodotocima ne baca i ostavlja sve i svašta, pa kada dođe do ovakvih malo većih padavina, ili nenormalno velikih padavina, da dođe do zagušenja i onda voda ne može da ide tamo gde treba da ide, nego ide ili u njive, ili kuće itd. i pravi štete koje su posle nesagledive, odnosno za čije otklanjanje je potrebno mnogo vremena da se otkloni. Dakle, poslanički klub JS će u danu za glasanje podržati, kako zakon, tako i Izveštaj i još jednom ponavljam i tražim i molim sve nosioce vlasti u lokalnim samoupravama da se malo pridržimo one naše srpske izreke – u se i u svoje kljuse, odnosno daj malo vidimo kakve rezerve imamo i što je moguće da iscrpimo iz tih rezervi, da sami pomognemo, a normalno da očekujemo i pomoć od strane i donatora i Vlade Republike Srbije i svih ostalih. Bez obzira kako to neko želi da shvati, dame i gospodo iz lokalnih samouprava ugledajte se malo na grad iz koga ja dolazim, na grad Jagodinu i biće vam svima bolje. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Branka Bošnjak. Poslaniku Martinoviću se izvinjavam, ali se uopšte ne vidi od ministra Velje Ilića i Marića, tako da vas molim da visoko dignete Poslovnik sledećeg puta. Zahvaljujem se što ste odustali. Izvolite, reč ima Branka Bošnjak.
Poštovana predsednice, poštovana potpredsednice Vlade, uvaženi ministri, predstavnici Vlade, poštovane kolege poslanici i poslanice, danas imamo zakon koji nijedna Skupština, nijedan poslanik ne želi da ima na dnevnom redu za usvajanje. Ovo je zakon koji se donosi posle velike elementarne nepogode koja za posledicu ima i velike materijalne troškove. Zakon je tu da propiše pravila i procedure. Nakon tih elementarnih nepogoda kojima će se što efikasnije sanirati posledice tih nepogoda. Zakon se donosi po hitnom postupku da bismo u što kraćem roku i po skraćenim procedurama otklonili štetu. Važno je da nas ta elementarna stihija ne uvede u proceduralnu stihiju. Posebno je važno što ovaj zakon definiše striktnu kontrolu nad procedurama i takođe je važno što obezbeđuje transparentnost svih procedura. Transparentnost u protoku novca, transparentnost u definisanju ugroženih područja i potrebe određenih područja i ljudi da im se izađe u susret i pritekne u pomoć. Bitno je da transparentnost bude nad kompletnim fondovima, jer smo svi nažalost svedoci velikih zloupotreba u radu dosadašnjih fondova na nekim prethodnim elementarnim nepogodama koje su zadesile Srbiju. Zakon o javnim nabavkama i Zakon o planiranju i gradnji, takođe definišu procedure i postupke po hitnosti u slučajevima elementarnih nepogoda. Međutim, bio je potreban jedan krovni zakon koji će se odnositi isključivo na ovu oblast i koji će se odnositi na majske poplave i klizišta koji su nas zadesili. Koje su osnovne karakteristike zakona? Prva i najvažnija je njegova efikasnost, obzirom da se ovim zakonom skraćuju procedure, a znamo da su mnoge kuće porušene, da su uništeni kako javni objekti i infrastruktura, oštećene škole, ustanove kulture, te se ne mogu čekati uobičajeno spore procedure, prvo pribavljanja građevinskih dozvola, a zatim raspisivanja tendera, javne nabavke, pribavljanje određenih garancija, postupanje po žalbama javnih nabavki. Država je investitor, u prilici je da donese zakon koji će skratiti te procedure i u ovom trenutku državi naravno, mora biti prioritet građanin koji ne sme da sačeka zimu bez svog doma. Druga karakteristika zakona je njegova transparentnost i tu uopšte ne smemo imati nikakvu dilemu da svi podaci moraju biti javni, od priliva sredstava, načina trošenja i javnost svih procedura. Jer, ovaj zakon propisuje različite izuzetke i mi moramo biti svesni, mora biti jasno zašto se postupilo sa izuzecima u odgovarajućim procedurama. Zakon je takođe, propisao ekonomičnost i on je predvideo racionalizaciju troškova. Ta racionalizacija troškova prevashodno ide u korist građana Srbije. Država neće naplaćivati troškove kao što su troškovi pribavljanja građanskih dozvola, troškovi uknjižbe objekata, troškovi prenosa vlasništva, takođe se neće naplaćivati prenos statusa zemljišta iz poljoprivrednog u građevinsko, te naravno to sve ide na korist građana. Za mene kao inženjera mislim da bi najvažniji doprinos ovog zakona mogao da bude u stvaranju budućih standarda u preveniranju ovakvih situacija. Pri tom mislim, naravno, koliko je moguće upravljati prirodom preveniranju tih situacija, ali ono što je u našoj nadležnosti, a to je da omogućimo da procedurama šteta u ovakvim situacijama bude minimalna. Ja sam svesna da jedan „leks specijalis“ ne može da promeni našu svest, ali bihvolela ako ovaj zakon za posledicu ima to što ćemo se odvići od gradnje bez građevinskih dozvola. Sada smo nažalost kroz loš primer, kroz ovu tragediju postali svesni kolika je prednost imati objekat sa građevinskom dozvolom. Kolika je prednost imati objekat koji je uknjižen. Shvatamo šta znači gradnja po projektu. Slika objekta u Krupnju koji je prevrnut govori mnogo, ona govori o tragediji te porodice, ali poslala je i sliku da taj objekat nema odgovarajući temelj. Ako gradite po projektu, vi onda imate geomehanički elaborat. Vi znate da na klizištu ne možete da gradite. Ako imate građevinsku dozvolu i odgovarajući projekat, vi onda znate da on sadrži i projekat konstrukcije. Taj projekat konstrukcije definiše odgovarajući temelj i naravno da se neće u ovom trenutku praviti selektivan pristup prema ovakvom ili onakvom objektu i da svakom građaninu mora da se obezbedi dom. Volela bih da nas ova tragedija u nečemu malo i nauči. Ovo se sve odnosi i na ilegalnu infrastrukturu. Znamo i svesni smo koliko je objekata prikopčano na improvizovanu, da kažem, divlje priključke, koliko je nelegalne kanalizacione infrastrukture, elektro-priključaka. Mi nismo ni svesni koliko tih nelegalnih, nezavedenih instalacija imamo i kolika je njihova šteta. Sve ono što se ne nalazi u Katastru podzemnih instalacija za državu i ne postoji. Sada je pitanje ko će i kako će tu infrastrukturu popraviti i građane dovesti u priliku da mogu da žive po standardima koji su primereni. Skupo plaćamo sve ono što nismo poštovali do sada procedure. Takođe bih želela osim da kažem, pohvala zakonu, da skrenem pažnju na neke rizike koje donosi ovaj zakon. On u svom bitnom delu se odnosi, definiše postupak eksproprijacije. Jako je važno da ta eksproprijacija se samo isključivo odnosi za postupke i za sve radove koji se tiču otklanjanja štete od poplava. Lokalna samouprava će definisati koja je parcela potrebna za privođenje nekom javnom interesu, koja parcela postaje javna. Za to ona ima neki postupak u trajanju od osam dana. Građanin ima osam dana da se žali na to rešenje. Nadležno ministarstvo finansija ima nekih narednih osam dana da donese konačnu odluku po toj žalbi. Ta procedura od 24 dana je zapravo opravdano kratka da bismo bili efikasni, ali s druge strane i opasno kratka da bismo možda mogli onekog građanina da se ogrešimo. Te tu molim i sigurna sam, uverena sam, da postoje instrumenti da do te zloupotrebe ne dođe. Ovaj zakon propisuje skraćene procedure i one su naravno neophodne kako bi smo otklonili pravovremeno štetu od poplava, ali dobro bi bilo da ne dovedemo sada, da kažem mešetare u priliku da reše svoje interese kroz moguće kratku proceduru i da naravno nekakav svoj interes, svoju dozvolu podvuku pod proceduru koja je neophodna za one koji su realno ugroženi. I još jedna delikatna tema za koju mislim da nije manje važna. To je obnova kulturnih dobara i žao mi je što i nadležni ministar nije više tu, bio je sa nama do malopre. Zakon kaže – sprovešće se po merama koje će propisati državni program obnove. To je nešto i ministarka u svom uvodnom izlaganju napomenula. Ja bih samo zamolila da se kroz taj državni program precizno definišu i što kraće procedure dobijanja dozvole za ove objekte.Znamo da je praksa čekanja predugačko dozvola, uslova, nadležni Zavod za zaštitu spomenika, te mislim da bi tu bilo korisno da se i to propiše ne bi li smo i te objekte pravovremeno, blagovremeno sanirali. Ovaj zakon važi godinu dana. I nije sporno da nešto možda ima prioritet, a to je dom, nečiji dom, nečija kuća. Ali, s druge strane, ako sve ne rešimo, ako sve objekte ne rešimo po ovom zakonu u proceduri od godinu dana, onda nismo valjano obavili ceo posao. Na samom kraju želim da podsetim građane, želim da podsetim direktore privatnih, javnih preduzeća, škola, ustanova, kulture, sportskih objekata, lokalnu samoupravu, da ako nisu podneli zahtev za štetu i prijavili nastalu štetu na svojim objektima, da za to imaju samo osam dana od dana stupanja ovog zakona na snagu. Te mislim da to treba ozbiljno da se shvati, da bismo em imali odgovarajuće budžete, em mogli da napravimo valjanu dinamiku realizacije, a naravno i da bi oni došli do onog rezultata koji im je potreban, a to je da im država pomogne da žive onako kako su živeli pre ove tragedije.Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar u Vladi, prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Vezano odmah da krenem od ovih osam dana. Za sada su svi, apsolutno svi prijavili, verujem da to ne bi trebao da bude problem. Zakon važi godinu dana, ali se ipak postupci koji se pokrenu u toku ovih godinu dana, normalno da će se nastaviti po ovom zakonu. Dakle, možda će godina i proći, ali će postupci biti nastavljeni. Slažem se da kontrola i nadzor moraju da budu ogromni, zbog toga smo i formirali sa stanovišta Vlade kancelariju, zbog toga razgovaramo stalno sa lokalnim samoupravama i to je nešto što i ja isto smatram kritičnim, o čemu moramo da vodimo računa, ali što se tiče eksproprijacije slažem se, s tom razlikom što, kao što znate eksproprijaciju, prvo će se pogledati da li postoji sve ono što je u državnoj svojini. Ako nema, onda će se zajedno sa timovima, ne mogu same lokalne samouprave to da rade, nego sa stručnim timovima odrediti dakle, lokacije koje su moguće. I to je najkraće bilo. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Mihajlović. Reč ima, prof. dr Žarko Obradović. Izvolite.
Poštovana potpredsednice Vlade Republike Srbije, gospođo Mihajlović, poštovani članovi Vlade, gospodine predsedavajući, pokušaću u ime Socijalističke partije Srbije da dam jednu ocenu svega onoga što se dešavalo u proteklih dva meseca, dva meseca i jedan dan i o ovom izveštaju i o Predlogu zakona. Iako je Predlog zakona tačka dnevnog reda koja ide po rasporedu pre Izveštaja, mislim da treba govoriti o Izveštaju o poplavama, zato što je to uzrok, a zakon je posledica. Zanimljiva je koincidencija da danas je tačno dva meseca i jedan dan od kako je Vlada uvela vanrednu situaciju. Danas imamo ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije raspravu o ova dva važna dokumenta, a u Briselu imamo Donatorsku konferenciju, te očekujemo da će biti prikupljena novčana pomoć za podršku i pomoć Srbiji, Bosni i Hercegovini, za postradale u poplavi. Mislim da na početku treba reći ono što je važno. Treba kada razgovaramo o Izveštaju o poplavama, apsolutno se treba ograničiti na vremenski period koji je sadržan u ovom izveštaju, koji smo dobili mi, narodni poslanici, jer i ovaj se vremenski period kreće u okviru 15. maja, kada je Vlada donela odluku o vanrednoj situaciji i 17. juna, kada je Vlada usvojila Izveštaj. To je sadržano u ovom izveštaju od preko 300 stranica. Prave razmere, elementarne nepogode koje su pogodile Srbiju se mogu shvatiti pažljivim čitanjem ovog izveštaja i kada se pogleda član 1. Predloga zakona o pomoći poplavljenima, jer taj Predlog zakona sadrži broj lokalnih samouprava koje su pogođene, moram reći da je ministarka potpuno upravu, to se pitanje mora rešiti, jer su brojke, odnosno one lokalne samouprave koje se pominju u Izveštaju, koji smo mi dobili 41, u Zakonu 45 plus pet gradskih opština u Beogradu, imamo situaciju da pojedine lokalne samouprave nisu uvrštene i to je jedno pitanje koje se apsolutno može i treba rešiti, ali je razumljivo što ovde u ovom izveštaju nisu sve uključene u tom trenutku. Da bi se shvatile opet razmere katastrofe kojima je Srbija bila izložena, ne mogu a da ne pomenem podatke iz Izveštaja. Izveštaj je po meni jako, jako kvalitetan i pažljivim čitanjem svih delova tog izveštaja, od svega onoga što su ministarstva napisala, u stvari dolazi se do odgovora na mnoga pitanja koja je postavljala javnost, koja se postavljaju danas i koja će verovatno biti potrebna za objašnjenje za vreme koje dolazi. Naime, mimo ovih 45 lokalnih samouprava, ne treba zaboraviti jedan podatak da je poplavama, odnosno površine opština koje su bile pogođene poplavama i klizištima je verovali ili ne 31.308 kilometara kvadratnih, a to je u odnosu na 88.361 kilometar kvadratni, kolika je površina Republike Srbije, nešto preko 35% teritorije. Mi u Socijalističkoj partiji Srbije smatramo da u odnosu na ono što se desilo da treba apsolutno danas dva meseca posle dati i jednu ocenu o radu Vlade, jer to građani Srbije očekuju, a mislim da je to potrebno reći. Mi u Socijalističkoj partiji Srbije smatramo da je Vlada Republike Srbije, predsednik Vlade, kao i svi ministri, kako oni koji su danas prisutni, tako i oni koji nisu, da je Vlada reagovala pravovremeno i veoma, veoma uspešno u odnosu na najavu elementarne nepogode, u toku poplave, pojave klizišta, pružajući podršku i pomoć stanovništvu područja pogođenih poplavama i klizištima. Vlada Republike Srbije je po mišljenju nas socijalista pokazala da je veoma kompetentna, odgovorna i hrabra, da je pokazala da je sposobna da se nosi sa elementarnom nepogodom, da pomogne ljudima, da je uspela da tačno, brzo i objektivno informiše građane i razmerama katastrofe koja je zadesila Srbiju i da suzbije glasine i paniku, da je Vlada imala hrabrosti da stvari nazove pravim imenom, da ono što ne funkcioniše promeni, da izvrši odgovarajuće promene i nađe bolja rešenja. Vreme je poštovanja da su predsednik Vlade i ministri lično učestvovali u spašavanju ljudi, u otklanjanju posledica elementarnih nepogoda, da su ličnim primerom i načinom rada i reagovanja na poplave i klizišta uspeli da mobilišu hiljade ljudi da se dobrovoljno uključuju u odbranu Srbije od poplava i spašavanju, da su efikasnim delovanjem, nekoliko desetina hiljada ljudi je angažovano. Kasnije ću to potvrditi i podacima. Nekoliko desetina ljudi iz različitih ministarstava uspeli su da suzbiju širenje poplava, da pomognu spašavanju ljudi, da su uspeli da zbrinu desetine hiljada onih koji su ostali bez svojih domova i koji su morali da potraže novo mesto za stanovanje, da su učestvovali u dostavljanju humanitarne pomoći u otklanjanju posledice poplave, da su vrlo efikasno i transparentno organizovali prikupljanje pomoći za stanovništvo pogođenih područja, kako u robi, tako i u novcu, da su brzo animirali međunarodnu zajednicu kroz različite vidove pomoći, kako kroz robu, novac, učestvovanje u akcijama spasavanja, posetama državnih zvaničnika, diplomatskog kora poplavljenim područjima, da je formirana Kancelarija za pomoć i obnovu poplavljenih područja, a radi otklanjanja posledica, da je podnošenjem ovog izveštaja Vlada pokazala spremnost da razgovara o ovoj temi i svoju odgovornost prema onom što je zadesilo Srbiju i predlaganjem zakona o otklanjanju posledica poplava, Vlada je pokazala i spremnost da se pređe, ako mogu reći u drugu etapu otklanja posledica poplave i pojave klizišta, to je izgradnja stambenih, infrastrukturnih objekata i nadoknada štete svima koji su oštećeni u elementarnim nepogodama. Jednom rečju, u odnosu na ono što je zadesilo Srbiju sredinom maja, a to je najveća prirodna katastrofa u novijoj istoriji i reagovanje povodom te prirodne katastrofe, Vlada Republike Srbije je po oceni nas Socijalističke partije Srbije položila ispit i za svoj rad zaslužuje najvišu ocenu. Ovu svoju ocenu, ocenu nas socijalista mi temeljimo na analizi Izveštaja onoga što je Vlada uradila i u odgovoru na nekoliko pitanja, a to je – kako je došlo do poplave i da li se mogla poplava sprečiti? Drugo pitanje – koje su posledice poplave, kakva je bila reakcija Vlade i drugih? Treće pitanje – kako je Vlada reagovala i drugi državni organi? Četvrto – kako je moguće otkloniti posledice poplave? Ako pokušamo da damo odgovor na pitanje kako je došlo do poplave i da li su se mogle sprečiti, odgovor je vrlo jasan, on je sadržaj u dva dodatna izveštaja ovom glavnom Izveštaju Vlade, to je Izveštaj Republičkog hidrometeorološkog zavoda Izveštaj Javnog preduzeća „Srbijavode“. Treba podsetiti, jer Izveštaj to vrlo jasno govori, da je ono što se dešavalo između 12. i 18. maja, nešto što nije u novijoj istoriji zabeleženo na prostorima Srbije. Pažljivo sam gledao Izveštaj i primetio sam neke podatke koje apsolutno treba javno saopštiti, primera radi da je količina padavina ti dnevni i mesečni maksimumi na pojedinim mestima kao što je Beograd, Valjevo, Loznica, Smederevska Palanka, bilo daleko iznad do tada zabeleženih maksimuma. U Beogradu je primera radi oboren apsolutni rekord 258 litara po metru kvadratnom do 16. maja u Valjevu 250, u Loznici 283 i u Smederevskoj Palanci 202. Ako pogledate Izveštaj o vodostaju reka od 64 merna mesta koja su zabeležena u ovom izveštaju, na 38 mernih mesta vodostaj je veći nego što je bio ikad u istoriji merenja nivoa ovih reka. To samo po sebi dovoljno govori. Ako uzmemo u obzir još da su bile obilne padavine mesec dana ranije, onda je razumljivo zašto je došlo sve ovo do čega je došlo. Kakve su bile posledice poplave? Pa, evo, mi smo izračunali, odnosno Kancelarija je izračunala da je direktna šteta milijardu 532 miliona evra. Kada pogledate ove druge podatke koji su navedeni u ovom izveštaju, videćete da je primera radi u okviru ovih 31.308 kilometara kvadratnih koje su bile zahvaćene poplavama, poljoprivrednog zemljišta zahvaćeno 10%. Ne pominjem broj opština, kojih je evo u ovom izveštaju 41. Moram da pomenem da je bilo evakuisano 31.879 lica. U ovom izveštaju koji obuhvata svega mesec dana, jer svi podaci još nisu bili obuhvaćeni, je daleko manji broj neko što je ukupna šteta, ali taj broj izaziva dužno poštovanje i ukazuje na razmere katastrofe koja je zadesila Srbiju, jer je poplavljeno, primera radi, u ovom izveštaju se kaže 2.260 objekata, a 1.730 i nešto je bilo ugroženo, pominju se putevi, pominju se mostovi, pominju se oštećeni infrastrukturni projekti. Primera radi, u 24 opštine, u devet upravnih okruga u Gradu Beogradu u određenim delovima bilo je zabrana korišćenja vode. Ovo sve govorim koje su bile posledice da bi se shvatilo koja bi bila razmera te katastrofe koja je zadesila Srbiju. Treće pitanje jeste pitanje kako je Vlada reagovala, ali ne samo Vlada nego i drugi državni organi, ali i građani. To je deo koji treba apsolutno afirmisati. Počeću od MUP-a, zato što bez uvrede po neke kolege, ja sam vrlo pažljivo gledao ovaj izveštaj i negde su navedeni i konkretne aktivnosti ministara, a negde nisu. Ja ću pomenuti svega nekoliko ministarstava, apsolutno ne dovodeći u pitanju da su se i drugi svako na svoj način angažovali. Činjenica je da je MUP angažovalo gotovo celo svoje ljudstvo, da je dnevno bilo angažovano 7.300 ljudi. Najviše 18. maja, 9.592, da nema praktično sektora uprave koji nije reagovao, da je ministar ličnim primerom davao podstrek ostalima da se angažuju da je zanimljivo pomenuti da su ljudi iz različitih policijskih uprava odlazilo u druga pogođena mesta i pružali pomoć u otklanjanju posledica poplava i klizišta. Kada je reč o Ministarstvu odbrane i vojsci, Izveštaj govori da je aktivnošću Ministarstva odbrane i Vojske Srbije bilo pokriveno 11 Upravnih okruga, oko 50 lokacija, da je dnevno angažovano 10.949 pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, najviše 17. maja. Posmatrao sam vrlo pažljivo brojke o broju ljudi koji su evakuisani - 10.299, od toga kopnenim putem skoro 70%, avazdušnim putem oko 30%. Jedan zanimljiv podatak koji sam našao, nisam dovoljno kompetentan da znam šta to tačno znači, časovi naleta, ali koristeći prostu logiku, kad uporedite ove brojke, onda dolazite do jednog frapantnog podataka, ali za nas vrlo važnog i koristnog, da su naši vazduhoplovi praktično od 33 dana, koliku su obuhvaćeni u ovom izveštaju, 16 dana bili po 12 sati u vazduhu ili svakog dana od 33 dana po četiri sata najmanje u vazduhu, što govori koliko je Vojska bila angažovana, da su se brinuli za smeštaj stanovništva u njihovim kasarnama, domovima vojske, gde su pružali humanitarnu pomoć, uređenje obale i nasipa, da su pružali inženjerske radove, da su radili na ispumpavanju voda, na biološkoj dekontaminaciji. Kada je reč o reagovanju Ministarstva saobraćaja, pomenut je jedan za mene jako važan podatak. Ima svega onoga što je ministarka uradila lično i njeno ministarstvo, ali i podatak da je 31 preduzeće za puteve i građevinske firme učestvovalo u vanrednoj odbrani od poplava Kada je reč o energetici, za mene je veoma impresivno ono što je urađeno u odbrani TENT-a i Kostolca i angažovanje Vojske, MUP-a, a pogotovo dobrovoljaca, jer ne treba zaboraviti, uprkos svemu što se dešavalo, uprkos svim ovim razmerama, mi nismo imali isključenje struje i to je nešto što treba apsolutno poštovati. Mislim da je Vlada vrlo pažljivo napisala ovaj izveštaj. Pominju se neka direktna i neka indirektna reagovanja na ono što je utvrđeno da nije dobro. Samo na dva mesta se konstatuje da nije bilo dovoljne saradnje Ministarstva zdravlja i Pokrajinskog sekretarijata za demografiju, u komunikaciji verovatno i onome što je trebalo učiniti, i pominje se da je bio propust Opštinskog štaba za vanredne situacije u Obrenovcu koji nije na vreme započeo delimičnu lokaciju i eskalaciju događaja. Kao direktan primer reakcije za mene je podatak koji se može analitički izvući. To je imenovanje vodećih ljudi iz Ministarstva odbrane i Ministarstva unutrašnjih poslova na čelna mesta u onim područjima koja su bila kritična i gde je trebalo reagovati povodom poplava, iu Sremskom upravnom okrugu, i kod odbrane Kostolca, i kod odbrane Obrenovca i kod odbrane Šapca. Kako su reagovali drugi? Mislim da ne možemo preskočiti ni tu stranu priče. Veoma je impresivno ono što je učinjeno od strane Ministarstva inostranih poslova. Ne treba zaboraviti da je ministar inostranih poslova ceo diplomatski kor, 70 ambasadora angažovao da obiđu Obrenovac i da neposredno vide kakve su posledice elementarne nepogode, da je organizovano pružanje pomoći. U okviru međunarodnog aspekta lično smatram da današnju raspravu ne treba preskočiti, a da se ne pomene da su u pružanju pomoći učestvovali timovi iz 15 zemalja Ruske Federacije, Crne Gore, Makedonije, Belorusije, Bugarske, Nemačke, Rumunije, Danske, Slovenije, Mađarske, Češke, Austrije, Francuske, Hrvatske, Kipra, da su učestvovali specijalni timovi iz UN i EU. Ako sam nekog zaboravio, ja se izvinjavam, ali treba spomenuti sve ove ljude i ove zemlje, jer to je najbolji dokaz u teškim vremenima da Srbija ima svoje prijatelje. Ne treba zaboraviti reagovanje predsednika Republike i svojim ličnim prisustvom i doturanjem humanitarne pomoćii međunarodnim aktivnostima i sve ono što je on učinio na podršci i pomoći ljudima poplavljenih područja. Iako u ovom izveštaju taj deo ne stoji, ne može se a da se ne pomene Beograd i rukovodstvo Beograda i ono što je Grad Beograd uradio u otklanjanju humanitarne pomoći. Bez uvrede bilo kogministra, i onih koji jesu tu i oni koji nisu, svi su se angažovali, ali kratkoća vremena ne dozvoljava da svi budu poimenice pomenuti, ali mislim da, kako sam i u ime SPS izrekao ocenu, je Vlada dobila najvišu ocenu za ono što je radila, onda se to odnosi na svakog pojedinačno. Posebnu pažnju zaslužuje i ono što smo videli prvi put posle nekoliko decenija, a to je solidarnost naših ljudi sa postradalima, njihova spremnost da pomognu, da se organizuju u radne humanitarne timove, da provedu dane i noći tamo gde je bilo najpotrebnije. Vlada je bila jedan motivacioni faktor. Poziv za podršku i pomoć je naišao na odgovor ljudi. Bilo je nekoliko desetina hiljada volontera, i mladih i starih, očigledno ljudi širokog srca i dobre volje, koji su hteli da pomognu oni koji su bili pogođeni nesrećom. Taj vid podrške i pomoći kojim su iskazali taj poseban vid patriotizma treba i isticati i stalno ga negovati. Pokušavajući da što konkretnije prođem kroz ovaj izveštaj, ne mogu a da ne pomenem i odgovor na pitanje kako otkloniti posledice poplave. Zato danas raspravljamo o Zakonu o otklanjanju posledica. Zakon treba usvojiti jer stvara pravnu institucionalnu strukturu za pomoć stanovništva područja obuhvaćeno poplavama, odnosno u sredinama gde su se aktivirala klizišta. Zakon daje mogućnost da se stambeni i drugi objekti što pre izrade, da se život što pre normalizuje, da se obnovi proizvodnja, poljoprivreda u svim onim sredinama gde su bile poplave i gde su bila klizišta. Zakon je kratak, ali je veoma jasan. Kažem kratak jer ima 46 članova, ali on daje odgovor na sva pitanja koja se tiču otklanjanja posledica poplave i pojave klizišta. On određuje teritoriju koja je pogođena poplavama i gde će se sprovoditi obnova. Utvrđuje da Vlada donosi državni program obnove na predlog Kancelarije za pomoć u obnovi poplavljenih područja. Propisuje šta državni program obnove sadrži, koji su kriterijumi, mere, rokovi, procene i finansijski aspekti. Da ne bih analizirao dalji sadržaj ovog zakona, ja ću svoje izlaganje završiti jednom ocenom. Mislim da je predlaganjem ovog zakona i rokovima koje je propisala, kriterijume koje zakon sadrži, Vlada pokazala svoju spremnost da odmah pređe u onaj drugi deo otklanjanja posledica elementarnih nepogoda, a to je da se ljudima direktno pomogne. Praviće se stambeni objekti, praviće se infrastrukturni objekti. Jako je važno da postoje kriterijumi za dodelu svega toga. Na kraju ono što sam rekao na početku. Mislim da je ono što nam se desilo nešto što niko nije znao, niti je mogao znati. Želeo bih da nam se nikad ne desi. Mislim da je Vlada reagovala veoma uspešno. Mi u SPS ćemo tu ocenu podeliti zajedno saostalim poslanicima koji budu glasali za Izveštaj o radu i koji budu glasali za Predlog zakona o otklanjanju poplave. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović.
Poštovane kolege narodni poslanici, ministri Vlade Srbije, gospodine predsedavajući, imamo dva akta koja ovde danas treba da razmatramo i, pretpostavljam, usvojimo, od kojih je jedan Izveštaj o katastrofalnim poplavama koje su zadesile Srbiju, a drugi je Zakon o otklanjanju posledica poplava, tzv. lex specialis. Prvo, moram više retorički da postavim par pitanja. Inače, moram da se zahvalim članovima Vlade što su došli u Skupštinu Srbije, iako mislim da je to jedna aktivnost koja spada u njihove redovne dužnosti. Zašto ministar Ilić nije predstavio ovaj izveštaj i branio ga, a ne vi, ministarko Mihajlović? Mislim da je to njemu u opisu posla i on taj portfolio pokriva. Inače, DS je, kao što znate, tražila posebnu sednicu o katastrofalnim poplavama upravo iz razloga da utvrdimo odgovornost i šta se tu zaista dešavalo, ne želeći ni na koji način, ponavljam, da umanjimo solidarnost, veliku energiju i ono što su građani Srbije pokazali tokom tih dana, kao ni ne želeći na bilo koji način da umanjimo veliku požrtvovanost, stručnost i energiju koju su pripadnici Sektora za vanredne situacije, Vojske Srbije i policije pokazali tokom tih neverovatno loših dešavanja, skoro nezabeleženih u našoj novijoj istoriji. Međutim, mi kao odgovorna stranka i kao ljudi koji su opozicija u ovom parlamentu, tražimo i odgovornost za očigledne propuste koji su se tu desili. Prva stvar kojom bih želeo da počnem je, pre svega, da ovaj izveštaj, poštovani građani, sadrži detaljno, taksativno nabrojane aktivnosti svakog ministarstva i javnih preduzeća tokom katastrofalnih poplava. Tu se navode stvari šta je ko radio u okviru svojih nadležnosti tokom poplava. Međutim, tu nema nekih po nama dosta bitnih stvari. Nema i dalje imena žrtava poplava koje su se desile, iako je premijer Vučić pročitao javno 24 ili 25 imena, a mi smo čuli na Odboru za odbranu da je bilo preko 50 žrtava poplava. Tu nedostaje određen broj imena, da čujemo ko su ljudi koji su tragično izgubili život. Druga stvar, ono što takođe ne postoji, jeste da smo utvrdili kolika je šteta, to je 1,5 milijardu evra, ali nema nijednog prikaza, nijednog broja, nijedne lokacije koja pokazuje koliko je ova država skupila sredstava, sa kog računa, koliko preko onog broja 1003, koliko iz inostranstva, koliko sredstava je skupljeno na ovaj ili onaj način, koliko donacija iz inostranstva i u robi i u novcu. To je ono što nas zanima. Ono što je možda najvažnije, to je pitanje odgovornosti. Nema i dalje jasno prikazanih, predstavljenih imena ljudi koji su odgovorni za propuste tokom katastrofalnih poplava, pri čemu mi smatramo u opoziciji da su to, pre svega, ljudi koji vode „Srbijavode“, „Beogradvode“ i ljudi koji su se bavili vanrednim situacijama u Vladi Srbije, koji moraju da odgovaraju, uključujući i gradonačelnika Beograda, Sinišu Malog. Znamo zašto, ali ću obrazložiti zašto. Smatramo da su i pored upozorenja RHMZ, što piše u Izveštaju, te službe značajno podbacile i nisu izvršile svoju dužnost, nisu pokrile svojim preventivnim delovanjem da do ovog dođe, u manjoj meri, pri čemu mislim, kad ovakva kiša padne, svakako je morala da se desi nevolja u Srbiji, ali su u većoj meri te štete i ljudski životi u nekom broju mogli biti spašeni da su službe Vlade Srbije radile svoj posao na vreme, a neke očigledno nisu. To, pre svega, mislim na ove koje sam nabrojao, a ima ih još. Međutim, i pored toga što tražimo posebnu sednicu i što tražimo formiranje anketnog odbora, još uvek se Demokratskoj stranci ne izlazi u susret, a mi bismo voleli da nam se izađe u susret, da imamo posebnu sednicu na koju će doći upravo ti ljudi koje smo apostrofirali i ti rukovodioci koje smo apostrofirali, da oni ovde pokušaju da odgovore šta se zaista dešavalo ili, recimo, gradonačelnik Siniša Mali da odgovori da li je tačno i zašto krije tekst o tome, sa svog sajta, da je pozivao ljude da ne izađu iz svojih kuća kad je već bilo očigledno i proglašeno da je voda ušla u Obrenovac i kada je bilo jasno da će ceo Obrenovac biti poplavljen. Takođe, ovde nema nikakvog anticipatorskog ili bar kritičkog osvrta na to šta se dešava u Obrenovcu danas, šta se dešava u Krupnju danas. Nema osvrta na to na koji način je Vlada Srbije smenila ljude koji su legalno izabrani u Šapcu i dovela ljude potpuno bez ikakvog zakonskog osnova da vode odbranu Šapca, bez ijednog papira, bez ijedne odluke. Nema toga u izveštaju, ali imamo Zakon o otklanjanju posledica poplava lex specialis. Taj zakon, poštovani građani, nama se čini, se donosi pre svega, i nemojte toga da se stidite, kažite otvoreno, da bi se izbegla primena Zakona o javnim nabavkama i da bi se formirala još jedna vladina agencija koju vodi, gle čuda, najavljeni, ovde ne prisutni privrednik Marko Blagojević, registrovan u Privrednom registru sa privrednim društvom koje se zove CeSID, samim tim u dubokom sukobu interesa. Vi ga stavljate na to mesto, bez obrazloženja čemu služi, za šta je kvalifikovan i ko je Marko Blagojević da odlučuje o raspodeli sredstava u državi Srbiji posle ovako katastrofalnih poplava. Možda to što se vrlo pohvalno izražavaoo predsedniku Vlade u više navrata na kontrolisanim medijima, rekao bi neko maliciozan, a ja nisam među tima. Ovim zakonom se stavljaju van snage upravo odredbe Zakona o javnim nabavkama koje obezbeđuju transparentnost i konkurentnost, molim vas, socijalisti, mislim da se ovo i vas tiče, naročito transparentnost i konkurentnost, a za koje ste se vi lažno toliko zalagali. Dve godine ste pričali o tom zakonu, mislim na Zakon o javnim nabavkama, a onda kad ste ga usvojili, niste ga primenili ni za jedan veliki posao koji ste sproveli u Srbiji. Sve poslove izgradnje ste ugovorili direktnom pogodbom. Sve značajne resurse ste davali tajnim ugovorima kroz privatne dilove. Zato i ne čudi što sada ponovo kada su u pitanju ogromna državna sredstva, nadamo se ogromna državna sredstva koja će biti izdvojena za popravku kuća i omogućavanje života, nameravate da delite mimo tog zakona koji ste toliko hvalili. Ili, niste predvideli ove situacije ili smatrate da možete da priznate da ste doneli zakon nedovoljno precizan i sveobuhvatan, pa morate doneti lex specialis? Jedno ili drugo je dokaz ili nekompetentnosti ili potpunog nedostatka vizije, što kaže NDS, ili kao potpunog nedostatka svesti na koji način da rešite ovaj problem i stručnosti. Možda ne svi od vas, ali sam siguran da ministar Ilić zna i te kako kako ovo da sprovede, ali ne date mu ni vozača, ni kancelariju. Nije korektno, ako smem kao narodni poslanik to da primetim. Onda čujemo da imamo i vodenu zmiju. Otvarate novu agenciju, zapošljavate nove činovnike, privredne CeSID-ovce, za posao koji će praktično trajati, daj Bože, šest meseci ili najduže godinu dana koliko formalno važi ovaj zakon. Da li je moguće da u državnom aparatu, od svih vaših stručnjaka, ne možete da nađete ljude i ne postoji služba koja to može uspešno da obavi? Ja sumnjam da ne postoji. Siguran sam da postoji. Ali, eto, vi ste to prenebregnuli. Sve ove poslove mogla je da obavi radna grupa sastavljena od stručnih lica koja već rade u javnom sektoru i dobijaju platu za to, a koje bi Vlada jednostavno ovlastila za ovaj posao. Vi to znate da je postojala ta opcija, ne znam zašto i pitam zašto nije? Opet se zapošljavaju neki partijski kadrovi koji treba na muci naroda, očiglednoj muci naroda, da se uče šta su potrebe građana, elektroprivrede, vodoprivrede, poljoprivrede, putne infrastrukture. Šta će biti sa tim ljudima koje zaposlite kada završe jednokratan posao za koji je ova kancelarija formirana? To je vrlo jasno i konkretno pitanje. Gde će ovi Blagojevići stručnjaci da idu posle? Da li u neko novo ministarstvo, u neko postojeće ili u neko javno preduzeće ili nazad u privredu iz koje su došli da opravljaju srpsku privredu, kao koza i kupus? Kao što su priprema zakona o formiranje nove vladine agencije odložili distribuciju pomoći, i vi to znate i javno kažete, jer svi čekaju to u Srbiji danas, i u Krupnju, i u Obrenovcu, i na mnogim drugim mestima, svi čekaju da vi ovo uradite, tako će i rad kancelarije sa nestručnim kadrovima samo usporiti obnovu i naknadu štete građanima koja bi trebala da bude jedini cilj Vlade, čini mi se. Zbog toga, na primer, EPS, a ministar nije tu, mada je bivši ministar tu, a znam da je kompetentna da o tome govori, žao mi je što ona nije na tom mestu, ali hajde, još nije počeo isušivanje kopova koje bi omogućili redovnu proizvodnju uglja i prestanak uvoza struje. O tome je govorio i premijer javno. Čeka se ovaj zakon da bi se raspisao tender mimo Zakona o javnim nabavkama. Da li vidite šta vi radite? Koliko je prošlo od poplava? Čekamo da formirate. Oni ljudi u Obrenovcu, u Krupnju i na drugim mestima stoje, gledaju, čekaju, a ovi tamo vaši partijski poverenici i ostali im kažu – evo, sad će, samo se strpite, para ima, a Blagojević viče na televiziji – ne dam pare i lupa rukom u sto. Umalo da postane ministar finansija, izgleda. Ne da pare, kvalifikovan je. Narod čeka neku nadu. Ovaj viče na ljude. Lupa u sto. Ne vidim da ga nešto branite, ali ne vidim i da ga nešto ne puštate u medije. Valjda ste shvatili da nije korisno. Mislim da kriterijume za dodelu pomoći, pre svega, treba utvrditi zakonom u Skupštini, umesto što po ovom predlogu radi Vlada. Zašto kriterijumi do sada nisu mogli biti utvrđeni, a prošla su skoro puna dva meseca od poplava? U predloženim tenderskim postupcima se obavezni uslovi za učešće dokazuju po principu „majke mi“. Pregovarački postupak odobrava kancelarija, a ne Uprava za javne nabavke, tj. ova kancelarija Marka Blagojevića, da budem precizan. Objasnite zašto je novoosnovana kancelarija Marka Blagojevića bolja, kvalifikovanija, stručnija za taj posao od Uprave za javne nabavke koju ste vi doneli u okviru zakona i ubeđivali ste nas da će biti ušteda od 600 miliona evra. Posle ste to zaboravili, pa ste rekli da vi nikada niste rekli 600 miliona evra, vi, gospodo, žuti lopovi, izmišljate. Dobro. Mi obično izmišljamo kada vas uhvatimo…
Gospodine Stefanoviću, vi ste danas vrlo nadahnuti, ali vas molim da poštujete dostojanstvo Narodne skupštine.
Cenim što ste to primetili. Vlada je, po nama, kriva zato što je 2012. godine izmenila zakone, smanjila prihode „Srbija voda“ za četvrtinu ukidanjem taksi i prebacivanjem para u budžet i zato nije bilo para za odbranu. Vlada je kriva jer je bila nonšalantna i neodgovorna pa je u spisak preduzeća koja treba da brane gradove po operativnom planu odbrane od poplava prvog reda, koje donosi Ministarstvo poljoprivrede, stavila i ona koja nemaju ni struju, ni telefone, niti primaju platu po šest meseci. Inače, imate tako katastrofalne primere da su, recimo, u Smederevskoj Palanci čekali da dođe neki čovek, jer niko ne sme dugme za sirenu da pritisne. Imali ste preko dve godine to da izmenite. Ako nešto očigledno nije bilo dobro, niste to uradili. Nemojte samo da pričate onu staru priču - šta ste vi radili. To šta smo mi radili, barem smo te pare opredeljivali i barem se taj novac koristio za prevenciju poplava. Vlada je kriva, posle donošenja zakona 2011. godine, jer nije donela sve uredbe, pa tako ni uredbe o radu sistema za uzbunjivanje, niti je organizovala sistem za uzbunjivanje. Vlada je kriva jer nije organizovala civilnu zaštitu, nije opremila, nije formirala jedinice za uzbunjivanje koje samo ministarstvo može da formira. Vlada je kriva zato što je neozbiljno vodila vanrednu situaciju u Srbiji, na neozbiljan način joj je prišla. Vlada je kriva, naročito, za nezakonito postupanje u Šapcu. Ovde je govorio kolega o tome. Objasnite nam nadležni ministri, prisutni ministri, kako može neko biti postavljen za šefa štaba za vanredne situacije u gradu Šapcu na osnovu usmene naredbe premijera? Koji to zakon omogućava? Gde je papir generalu Dikoviću, komandantu sve Vojske Srbije? Dvadeset osam hiljada uniformisanih ljudi bez papira brani jedan, doduše, veliki nasip.Jedan, ali veliki nasip. Onda on ode, pa onda kolega Birmančević ima papir i pečat sumnjivog porekla, i to on zna, i to zna gospodin Vučić, ali ne zna ko je Birmančević, njegov poslanik. To šta ste radili u Šapcu, da pozovete dve i po hiljade Beograđana da brane Šabac. Oni krenu autobusom, a tamo na spisku, koliko hiljada ljudi, dobrovoljaca stoji. Kaže malopre šef većine meni na radiju – nije bilo lopata, nije bilo pesma, nije bilo džakova. Zamislite to. Nije bilo, pa nije bilo verovatno u kancelariji. U kancelariji verovatno ima spajalica i papira. To su činjenice. U Obrenovcu je danas situacija katastrofalna. Ljudi i dalje jedu paštetu. Molio sam ministra Gašića, prisutnog, da nastavi sa idejom, sa planom da se poljske kuhinje angažuju. Šta je bilo od toga? Nema uslova na mestu gde se otvara poljska kuhinja. Normalno da nema kada su uslovi, maltene, kao u ratu. Vojska valjda to zna. Neverovatan je stepen propusta, javašluka i grešaka koje su postojale u okviru jednog plemenitog, hrabrog, energičnog odgovora naših građana na katastrofalnu situaciju. Da bismo to izbegli u budućnosti, vi morate učiniti sve da se to otkloni i morate učiniti sve, koliko se meni čini, da na ova pitanja adekvatno, bez strasti i bez politikanstva, odgovorite. Hvala.
Zahvaljujem se. Reč ima potpredsednica Vlade prof. dr Zorana Mihajlović.
Na prvo vaše pitanje zašto izveštaj predstavljam ja, mislim da ste pogrešili. Dakle, izveštaj o poplavama, predlagač je Vlada i Generalni sekretarijat upravo zbog toga što to nije izveštaj samo jednog ministra i samo jednog resora. Poplave su bile pitanje cele Vlade i svih ministara i zbog toga ni ministar Ilić, ni ministar Mihajlović, posebno, ni ministar Gašić, ne, nego jednostavno cela Vlada. Iz tog razloga su ovde svi ministri, i ministar sporta, zato što smo svi radili u vreme poplava i svi u ovom izveštaju napisali šta smo radili. Prema tome, svi smo tu da ga obrazložimo i objasnimo svako svoj resor. Sledeća stvar, ja sam kao ministar građevinarstva predlagač zakona i to je ono za šta sam ja najkonkretnije zadužena. Međutim, ovde ste u izveštaju napomenuli da nema imena žrtava. Odmah ću vam reći razlog zašto ta imena žrtava nisu u ovom izveštaju. To nije zato što bilo ko od ministara ili Vlada Srbije nisu želeli ta imena da stave, nego zbog toga što u konsultaciji sa poverenikom Šabićem to nije u skladu sa zakonom i nije moguće da budu stavljena. To je razlog i obrazloženje koje smo mi dobili i to obrazloženje smo ispoštovali. Kada govorite o donacijama, potpuno se slažem s vama. Bile su dve stvari, odgovoriću i na jednu i na drugu. Kancelarija kao služba Vlade je u obavezi, što je, između ostalog, i ovim zakonom propisanom, da svaku informaciju, ne samo u novcu, nego i o postupcima, mora da stavi na svoj sajt i mora da je učini javnom i dostupnom svakome. U svakom trenutku, na svako pitanje, vezano za ne samo ovaj zakon nego sprovođenje i sanaciju nakon poplava, dužna je da da tu informaciju. Dakle, Kancelarija je praktično slika svih resora u Vladi. Postoji zbog toga što mora da postoji jedno mesto gde mora da se centralizuje i iznos, odnosno informacija o novcu, ali isto tako i jedno mesto gde mora da se centralizuje način na koji vršimo sanaciju. Naravno da Kancelarija neće to sprovoditi potpuno, dobijaće iz resora informacije koje su potrebne. Na današnji dan, kada govorimo o novcu, iznos donacija od građana, stranih vlada, itd, iznosi 10 miliona 125 hiljada 872 evra, a po srednjem kursu u dinarima jedna milijarda 171 milion 898 hiljada 733 dinara. To mora da stoji na sajtu Kancelarije kao i sve drugo što oni budu radili. U jednoj stvari ste pogrešili. Kancelarija zapošljava jednog jedinog čoveka. Kancelarija nema dozvolu da zaposli jednog, naprotiv svi ministri su imali obavezu da iz svojih ministarstava daju najmanje tri do pet ljudi. Ministarstvo kojim ja rukovodim dalo je deset ljudi Kancelariji da bi mogli da rade sve ove poslove koje ste im vi govorili. Prema tome, nema novo zaposlenih u Kancelariji. Kancelarija ima jednog zaposlenog i ne sme da ima veći broj, nikog više zaposlenog budući da u državnoj upravi i u ministarstvima postoji dovoljan broj ljudi koji mogu da sprovedu sve postupke pri tome dovoljno obučeni da znaju kako izgleda rad u državnoj upravi, šta je sve potrebno da bi uopšte određeni postupci mogli da se urade. Takođe, pomenuli ste i mislim da je to važno, Upravu za javne nabavke. Uopšte kada ste govorili o Zakonu o javnim nabavkama da budemo potpuno jasni, ovim zakonom se samo skraćuje vreme ali sve ostaje onako kako je u Zakonu o javnim nabavkama. I mi jesmo i kao stranka, Srpska napredna stranka, i kao Vlada, vrlo ponosni što imamo Zakon o javnim nabavkama jer nam je on omogućio da napravimo ozbiljne uštede. Prema tome, Zakon o javnim nabavkama i u ovom zakonu ostaje s tom razlikom što je skraćeno vreme. Kada pominjete Upravu za javne nabavke treba da znate da Uprava za javne nabavke ne sprovodi postupak. Ona samo kontroliše. Dakle, nije ona ta koja će sprovesti postupak. Takođe, u jednom momentu ste rekli – ko je Kancelarija da raspolaže novcem? Ili ko je direktor Kancelarije da on deli kome će novac ići? Naravno da nije direktor Kancelarije taj koji će određivati, negona osnovu pravila, kriterijuma, na osnovu programa koji će uraditi, koja su već uradila ministarstva iz kojih nastaje državni program i na osnovu toga se tačno pravi gde u stvari tačno novac ide. Danas, direktor Kancelarije trenutno nije tu zato što je na donatorskoj konferenciji ali će svakako u petak biti prisutan, jer on jeste direktor kancelarije koja predstavlja službu Vlade. Ovde bih ja stala. Mislim da ministar Gašić ima reč.
Zahvaljujem se gospođi Mihajlović. Za reč se javio ministar u Vladi, gospodin Bratislav Gašić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući, gospodo narodni poslanici. Gospodine Stefanoviću, zaboravili ste malopre kada ste nabrajali preduzeća koja trebaju da dođu i da podnesu svoj izveštaj. Svakako, mislim da se svi mi slažemo sa time, „Vojvodina vode“ njih ste zaboravili ali njihove teritorije je najviše problema bilo prilikom ovih nepogoda koje su nas zadesile. Takođe, pomenuli ste da gradonačelnik Beograda krije nešto sa svog sajta, ali zaboravljate da kažete građanima Srbije da je gospodin Siniša Mali pozvao građane onog trenutka kada je voda već došla, da tog trenutka u noćnim satima ne izlaze iz svojih kuća jer tima svoje živote dovode u opasnost. To je bitna razlika od toga što kažete da on nije učinio kako treba i od toga da je njihova bezbednost bila ugrožena tada u tim trenucima. Vezano za Kancelariju, moja koleginica vam je već objasnila ko će da bude plaćen i da nema plaćenih, a svakako da nismo želeli da uzmemo one stručnjake, pošto nemamo mogućnosti od silno zaposlenih u javnom sektoru, da one stručnjake koji su kod vas vodili Jašu Tomić i Kraljevo da uključimo u ovaj deo, da nam pomažu oko tih donacija. Što se tiče Krupnja, pomenuli ste Krupanj, biću posle podne tamo, ali pojedini mediji prikazuju ugrožene, oštećene kuće pojedinaca sa namerom da prikažu da svi ministri treba da dođu do svake oštećene kuće i u Krupnju i u Bajinoj Bašti. Inače, građani Srbije moraju da znaju da tamo već mesec i po dana preko 20 buldožera i mašina Vojske Srbije rade na raščišćavanju i pravljenju prohodnosti puteva i klizišta i svega ostalog. Tako da nije tačno da nismo na tom području prisutni i u Bajinoj Bašti, i u Ljuboviji i svuda se već dva meseca radi. Pozivate da dođu i da vam podnesu izveštaj o tome šta su radili, ali mislim da vi prvi treba da budete tu, da se manete organizacije sindikalnih protesta zajedno sa sindikalnim vođama, pa će onda imati kome da se to objasni i da se podnese Izveštaj. Daću vam sada i pravni osnov za angažovanje načelnika Generalštaba i Vojske Srbije u Šapcu. U strategiji odbrane Republike Srbije predviđeno je da je Vojska Srbije jedan od elemenata strukture sistema odbrane i da je jedna od njenih misija podrška civilnim vlastima u suprotstavljanju pretnjama bezbednosti. Podrška civilnim vlastima u suprotstavljanju pretnjama bezbednosti realizuje se kroz pomoć civilnim vlastima u suprotstavljanju unutrašnjem ugrožavanju bezbednosti, terorizmu, separatizmu i organizovanom kriminalu, kroz pomoć civilnim vlastima u slučaju prirodnih nepogoda i tehničkih, tehnoloških i drugih nesreća. Generalštab Vojske Srbije kao najviši stručni, štabni, organizacioni deo Ministarstva odbrane za pripremu i upotrebu Vojske Srbije sprovodi pripreme, upotrebu, komandovanje i kontrolu komandi jedinica Vojske Srbije, u skladu sa zakonom, odlukama, planovima i naređenjima nadležnih državnih organa kontinuirano izgrađuje operativne i funkcionalne sposobnosti komandi jedinica Vojske Srbije radi što uspešnijeg izvršavanja utvrđenih misija i zadataka. U Zakonu o odbrani predviđeno je u članu 41. da u slučaju prirodnih i drugih nesreća većih razmera u kojima su na određenoj teritoriji ugroženi životi, zdravlje ljudi i životinja i materijalna dobra, jedinice Vojske Srbije na zahtev organa nadležnih za zaštitu i spašavanje ljudi i materijalnih dobara mogu se angažovati na pružanju pomoći stanovništvu u skladu sa posebnim zakonom. Posebni zakon koji uređuje ovu oblast je Zakon o vanrednim situacijama koji u članu 12. predviđa da u uslovima kada druge snage i sredstva sistema zaštite i spašavanja nisu dovoljne za zaštitu i spašavanje ljudi, materijalnih i kulturnih dobara i životne sredine od katastrofe izazvane uticajem elementarnih nepogoda i drugih nesreća, na zahtev nadležnog ministarstva, organizacione jedinice nadležne za vanredne situacije Ministarstva odbrane obezbeđuju učešće organizacionih delova Ministarstva odbrane, komandi, jedinica Vojske Srbije za pružanje pomoći u zaštiti i spašavanju, u skladu sa zakonom. Kada u zaštiti i spašavanju učestvuju jedinice Vojske Srbije njima komanduju njihove nadležne starešine u skladu sa odlukama Štaba za vanredne situacije koji rukovodi i koordinira zaštitom i spašavanjem. Zakon o Vojsci Srbije predviđa u članu 2. stav 2. da predsednik republike ili ministar odbrane po rešenju predsednika republike može odlučiti da Vojska Srbije nadležnom državnom organu, odnosno organizaciji, organu AP i organu jedinice lokalne samouprave, na njihov zahtev pruži pomoć radi zaštite života i bezbednost ljudi i imovine, zaštite životne sredine ili iz drugih razloga utvrđenih zakonom, a u članu 19. stav 1. da načelnik Generalštaba i starešina Vojske Srbije komanduju i rukovode Vojskom Srbije u skladu sa zakonom i aktima komandovanja pretpostavljenih. Imajući u vidu navedene propise i procene ugroženosti koja je dao Republički štab za vanredne situacije obrazovan od strane Vlade, na osnovu sednice koja je održana 15. maja 2014. godine Vlada proglasila vanrednu situaciju na teritoriji cele zemlje, može se izvesti zaključak da se u konkretnom slučaju radilo o prirodnoj nesreći većih razmera u kojoj su bili ugroženi životi i zdravlje ljudi i životinja, materijalna dobra i da bez većeg angažovanja Vojske Srbije nije bilo moguće sprečiti katastrofalne posledice. Zbog težine situacije i procene da je potrebno veće angažovanje Vojske Srbije na pružanju pomoći stanovništvu, na sednici Republičkog štaba za vanredne situacije kao predstavnik Vojske Srbije prisustvovao je i načelnik Generalštaba Vojske Srbije koji je na zahtev nadležnih organa, Republičkog štaba za vanredne situacije preuzeo neophodne aktivnosti u skladu sa svojim ovlašćenjem iz člana 19. stav 1. Zakona o vojsci, komandovanju i rukovođenjem Vojskom Srbije i člana 12. stav 2. Zakona o vanrednim situacijama, kada u zaštiti i spasavanju učestvuju jedinice Vojske Srbije njima komanduju njihove nadležne starešine u skladu sa odlukama Štaba za vanredne situacije. S obzirom da je član Republičkog štaba za vanredne situacije ministar odbrane, a da je u Šapcu bila posebno teška situacija, na osnovu lične procene i usmenog ovlašćenja ministra odbrane, a kroz zajedničke analize ocenjena je neophodnost da se rukovođenje podigne na viši nivo. Imajući u vidu visok stepen opasnosti, veliki broj angažovanih vojnika, načelnik Generalštaba Vojske Srbije je posle odlaska na lice mesta i neposrednog upoznavanja sa stanjem na terenu odlučio da se lično angažuje u tom radu, ali uz prethodno upoznavanje i odobrenje ministra odbrane. Hvala.
Zahvaljujem se, gospodine Gašiću. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović, na direktno pominjanje imena. Izvolite. Replika dva minuta.
Zahvaljujem se ministrima što su mi spomenuli ime i time omogućili da repliciram. Dakle, ima nekoliko stvari. Zahvaljujem se za preciziranje oko imena poginulih. To prihvatam. Što se tiče predlagača zakona, mislim da ste i vi svesni da je logično pitanje zašto ministar Ilić nije predlagač zakona? Uporno pokušavam da čujem ministra Ilića koji je zadužen za vanredne situacije. Molim vas, ministre recite vi nešto. Nemojte sada, ministarka Mihajlović objašnjava nešto iz vašeg domena. Ona je ministar za saobraćaj.
Molim vas gospodine Stefanoviću, obraćajte se meni. Nemojte da se obraćate ministru.
Izvinite, molim vas. Mislio sam da mogu Vladi da se obraćam. Kancelarija za obnovu gospodina Blagojevića, kažete, zapošljava jednog čoveka. Vi znate da je toj kancelariji opredeljeno sedam miliona dinara ukupno, pola za ugovore pola za plate. Kome? Kome sedam miliona ako zapošljava jednog čoveka?Kancelarija je napravljena zato da odlučuje o potrošnji para, ona odlučuje o svemu, a Uprava za javne nabavke jeste kontrolni organ. Ali, u ovom slučaju ne. U ovom slučaju gospodin Blagojević će da odlučuje o svemu. To vas pitam, zašto se to uopšte radi? Zašto ta potreba da to uradite kada i sami lepo kažete da ste recimo i vi iz vašeg ministarstva neke ljude stavili da rade te stručne poslove. Šta će vam ta kancelarija? Dakle, zašto dajete toliku moć u odlučivanju jednom čoveku i pravite novu kancelariju, dok cela Srbija čeka da bilo šta uradite oko poplava? Zašto niko nije zvao šefa štaba za vanredne situacije Vojvodine na sastanke Štaba? Zašto? Zašto ni jednog momenta niste pokušali da s njim napravite sastanak sa premijerom? Zašto za Jašu Tomića ne pitate ministra Ilića, on je za to bio zadužen?
Zahvaljujem gospodine Stefanoviću. Reč ima ministar u Vladi, magistar VelimirIlić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pošto sam prozvan odgovoriću na par pitanja. Tačno je da smo mi radili obnovu Jaše Tomić, međe Bogdanja, valjevskog kraja, kopaoničkog kraja i negde preko 1000 i nešto kuća podigli u jednom periodu koji je bio nešto sličan kao ovaj, ali u nešto blažem obliku jer je bio manjeg intenziteta. U Jaši Tomiću nije bio ni jedan nikada prekršaj, sve su kuće urađene u najkraćem roku, predate, 285 evra po kvadratu, ključ u ruke. Ne vidim da je tu bilo ikakvih zloupotreba, ničega i tu je urađen najkorektniji, najčistiji posao. Naravno, kontrolisale su određene međunarodne institucije koje su dale donacije, kredite i svi su bili zadovoljni i sa izvedenim radovima i sa načinom kako se to rukovodilo. Mi smo imali tada cilj da branimo Banat, da branimo Zrenjanin, da branimo skladišta gasa, podzemna skladišta gasa i to smo uspeli sa velikim brojem mašina i jednom izuzetnom tehnikom koja se tada dovela na lice mesta. Imali smo jedan težak period, znate dobro da je područje Obrenovca bilo bombardovano, trafostanice, prenosni sistemi za vreme rata. Znate da je došlo do oštećenja koja su bila izuzetno velika, i na nasipima i na svemu, i prioritet je bio obnova celog energetskog prenosnog sistema, ali godinama se nije radilo ništa na nasipima jer nije bilo sredstava, svi to dobro znaju u Srbiji da je taj posao godinama bio zanemaren, ne u jednoj Vladi, u zadnjih pet, šest, sedam vlada. Naravno, zadesilo nas je to što nas je zadesilo i posledice su te koje jesu. Odgovorno vam tvrdim ovde da smo mi u Vladi svi sarađivali, i logično je, i sada nije bitno ko će biti predlagač, ko će raditi. Dogovor je da potpredsednik Vlade bude predlagač. Zašto? Zato što najveći deo tehnike, mogućnosti, građevinska direkcija, građevina, putevi, sve se nalazi u tom ministarstvu i logično je da može najveći potencijal da pokrene da se to u ovom momentu odradi i uradi. Nije tačno da ništa nije urađeno ovih dana, dok se čekalo da dođe do zakona. Evo ga jedan od projekata ovde imam desetine, Krupanj, Ljubovija, sve u detalje urađeno. Izveštaji i kako sanirati i koliko košta i kako reke dovesti u red i kako sve to regulisati, sve su uradile naše najmerodavnije institucije. Zahvaljujem se svim inženjerima iz Srbije, njih 26.500 je poslalo dopis i svi su radili na projektima volonterski i niko od njih nije naplatio ni jedan jedini dinar. Veoma kvalitetno su uradili sve ove poslove. Ovde se razradilo sve u detalje, samo mi sada treba da naravno, obezbedimo sredstva i da to počnemo da radimo. Ne može sve odjednom. Neki se poslovi već rade. Znate dobro da je bio problem da malinari dobiju puteve i to je urađeno. Svako selo može da dođe do hladnjače, da priđe, i svi smo radili na tome. Bilo je i jako puno donacija. Meni je drago, niko nije pomenuo, možda Vlada ne zna da jedan od vlasnika jedne firme naše koju je kupio u Londonu je donirao 50% na Velikom Majdanu i već se radovi maltene izvedeni po projektu koji smo mi uradili, revizija je završena. On je bio donator 50%, sam je donirao, sve je platio, izvođače, nadzor i sve ostalo. Želim da mu se zahvalim ovom prilikom, a rekao je – vi iz Vlade završite preostali deo. Prema tome, sada treba da budemo i složni i jedinstveni i da se ovde ne delimo na opoziciju i poziciju, da sve ove projekte koliko je moguće dovedeno u red. Neka mesta su ovo doživela, ali mnoga će doživeti. Nedavno sam posetio Leskovac. Tamo se izgradilo čitavo naselje na obalama reka, ono čuveno Bobište koje se godinama pravi. Tamo je jedino rešenje da se sada izmesti reka, jer od kuća ne možete da uradite ništa. Oni su podneli projekat i traže odobrenje Vlade da se kompletna reka dislocira iz naselja, jer je nemoguće da se ukroti kada je ona ušla, takva kakva je, u samo naselje. Problem je širom Srbije. Mi sada moramo raditi na ovim projektima da se svi realizuju, da uradimo koliko možemo i da mnoge gradove zaštitimo koji sada nisu pogođeni, ali će sigurno u nekim sledećim situacijama biti pogođeni i napraviti velike štete. Prema tome, nije ni mesto ni vreme sada da se ovde raspravljamo, šta, kako. Pozivamo sve inženjere, sve stručnjake i sve ljude dobre volje koji imaju rešenja, koji mogu da se uključe da se uključe, da pomognu. Ovo je zajednički posao. Sada su na vlasti jedni, sutra drugi, prekosutra treći, problem ostaje, problem vodotoka reka, problem bujičnih voda je 50 godina. Mi sada radimo na sistemu, Marić to dobro zna, protivgradne zaštite. Mi koristimo sistem star 60 godina koji je potpuno prevaziđen. Primenjivali smo ga kada smo imali prelete 10 puta manje preko Srbije. Sada, gospođa Mihajlović zna, mi imao 2500 preleta dnevno. Naša protivgradna zaštita nema termin kada može da dejstvuje i mi moramo ići na nove sisteme, moramo ići na nove sisteme zaštite od požara, na tome moramo svi zajednički raditi. Ne možemo se izolovati od Evrope i reći – mi nećemo u tome da učestvujemo. Verujte da su ogromne štete u Srbiji i od grada i od požara i od poplava i od svega ovoga, i naravno od zemljotresa. Prvo šta treba da uradimo to je da se katasterske parcele nabroje i da se dostave lokalnim upravama gde ima klizišta. Da li vi verujete gospodo da u Beogradu ima 2350 aktivnih klizišta, da se u Beogradu nalazi najveće klizište u Evropi, Duboka, da je tu reka Sava sužena na 180 metara a u proseku je 400 metara, da je debljina asfalta koji se godinama doasfaltira osam metara, jer zemlja stalno kliza i da 20 godina niko ništa nije preduzeo da taj projekat koji je urađen i revidovan, da se to pitanje razreši? Neko mora da ga reši. Koja politička opcija? Nije bitno. Ali, to je problem Srbije. Jer, ne dao bog da Umka skliza ima da napravi jezero do Siska. Prema tome, molim vas da ovo shvatimo kao jedan ozbiljan problem i da svi prionemo na posao i lokalne vlasti i Vlada i svi ministri. Logično je da u ovako veliko elementarnoj nepogodi ovo sve vodi premijer, jer to je bilo logično i za očekivati, jer štete su bile toliko velike, posledice izuzetno velike, prema tome logično je da na čelo štaba stane premijer Vlade Republike Srbije i da daje zaduženja ministrima da mu pomogne u tom poslu. Hvala i još jednom vas molim nemojmo sada šta je bilo, bilo. Događaće se elementarne nepogode, ali da budu štete što manje, ali da bi se to smanjilo moramo da ulažemo izuzetno puno i da svi zajednički radimo na tome.
Zahvaljujem se gospodine Iliću. Reč ima ovlašćeni predstavnik Srpske napredne stranke, zamenik šefa poslaničke grupe prof. dr Aleksandar Martinović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, šta je Vlada Republike Srbije radila u toku poplava u maju 2014. godine i šta su radila nadležna ministarstva to piše u izveštaju u koji je Vlada podnela. Ono što SNS zna i ono što znaju svi građani Srbije to je da je DS u Kraljevu krala u vreme zemljotresa i da su u režiji DS izvršene najveće moguće zloupotrebe finansijskih sredstava koje su prikupljene za obnovu grada Kraljeva u katastrofalnom potresu, odnosno zemljotresu u kojoj se desio 2010. godine. Onda oni koji su krali na najotvoreniji mogući način građane Srbije danas pitaju Vladu Republike Srbije ko je odgovoran za to što su bile poplave i onda samo što šef poslaničke grupe ne kaže, inficiran patološkom mržnjom prema SNS – za poplave je kriv Aleksandar Vučić. Pošto to prevazilazi moje pravničko znanje i obrazovanje i pošto je to u domenu nekih drugih naučnih disciplina, više se time neću baviti reći ću pre svega nešto vezano za Zakon o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji. Pre svega, želim da pohvalim u ime poslaničke grupe SNS, predsednika Vlade Republike Srbije, Vladu Republike Srbije u celini, sve pripadnike vojske i policije, sve građane Republike Srbije znane i ne znane koji su bukvalno preko noći, a da to i nisu hteli postali junaci i heroji, jer su branili svoje bližnje i svoje sugrađane od nezapamćene elementarne nepogode koja nam se desila. Ono što takođe želim da istaknem to je da je Vlada Republike Srbije u rekordnom, kratkom vremenu, posle svega dva meseca, praktično nepuna dva meseca od ukidanja vanredne situacije usvojila Predlog zakona o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji, što se nikada u dosadašnjoj političkoj istoriji Srbije nije desilo. Dakle, ovo je zakon koji će omogućiti da se u najkraćem mogućem vremenskom periodu otklone štetne posledice koje su prouzrokovane poplavama u maju 2014. godine, kada je reč i o stambenim objektima, tako i kada je reč o putnoj infrastrukturi, elektroenergetskim objektima i svim onim drugim vitalnim objektima koji su neophodni za normalno funkcionisanje građana i privrede Republike Srbije. Prednost ovog zakona je u tome što je on na neki način centralizovao obnovu Republike Srbije kroz Kancelariju za obnovu i pomoć poplavljenim područjima koja nije agencija kao što je istakao šef poslaničke grupe, nego je služba Vlade. Ta Kancelarija ima ključnu ulogu u prikupljanju finansijske pomoći, raspodeli te finansijske pomoći i na kraju krajeva, u onoj finalnoj realizaciji, a to je izgradnja stambenih objekata i to je obnova putne, železničke, elektroenergetske i druge infrastrukture koja je uništena ili teško oštećena u poplavama 2014. godine. Naravno, neću se osvrtati na insinuacije koje su ovde date na račun direktora Kancelarije za obnovu i pomoć poplavljenim područjima, neću se osvrtati na sve one teške reči i uvrede koje su izrečene na račun predsednika Vlade Republike Srbije. Mislim da je očigledno da se ovde radi o nastavku jedne negativne i patološke kampanje koja je vođena još u vreme vanredne situacije kada je javnost u Srbiji sistematski obmanjivanja od strane pojedinaca i grupa od kojih su neki bili politički motivisani, kako se u Obrenovcu ili ne znam ni ja gde pojavljuju velike ljudske žrtve, a Vlada to krije, kako je pukao nasip tamo ili kako je pukla neka brana ili kako se desila nekakva havarija. Vreme je pokazalo da ništa od toga nije tačno, ali su sve te insinuacije imale za cilj da stvore paniku kod građana Srbije. Naravno, Vlada Republike Srbije je reagovala na to saopštenjima i davanjem pravovremenih istinitih informacija građanima Srbije, ali nekima ni to nije bilo dovoljno, pa su nastavili medijsku hajku preko pojedinaca iz misije OEBS-a u Republici Srbiji, preko pojedinih nezavisnih novinara, kako navodno diktator i zlikovac Aleksandar Vučić koji želi da uvede diktaturu u Republici Srbiji guši slobodu medija u Republici Srbiji. Kao što vidite ta sloboda medija se guši na taj način da nemate danas nijedne televizije, uključujući i Javni medijski servis sa kojeg se bukvalno ne skidaju ljudi koji govore najteže moguće reči na račun predsednika Vlade, na račun Vlade, na račun pojedinih ministara. Nikome od tih ljudi ništa ne fali, ne fali im ni dlaka sa glave, a uporno pričaju kako se u Srbiji sprovodi diktatura, kako nema slobode javne reči, kako se novinarima preti itd. Sa tom praksom se, kao što vidite, nastavlja i danas. Ovaj zakon u čisto pravnom smislu samo jednim delom predstavlja tzv. poseban zakon, odnosno lex specijalis, zato što on ne suspenduje u celini, kao što je neko rekao važenje Zakona o javnim nabavkama, on ne suspenduje u celini važenje Zakona o eksproprijaciji, on samo delimično i to u najnužnijoj mogućoj meri predviđa odstupanja od pojedinih odredbi Zakona o javnim nabavkama, Zakona o eksproprijaciji i nekih drugih zakona, ali samo iz jednog razloga zato što u vanrednoj situaciji i zbog vanredne situacije prosto morate da preduzimate i vanredne mere. Ne moguće je da otklonite posledice vanredne situacije tako što ćete primenjivati vanredne mere koje se inače zakonom primenjuju. Mi imamo situaciju da nam je pola Srbije bilo poplavljeno, da su mnogi ljudi ostali bez svojih kuća, da su mnogi putevi uništeni. I danas u pojedinim delovima Republike Srbije u opštinama kao što su Obrenovac, Krupanj, Mali Zvornik itd, ljudi i dalje teško žive. Imajući u vidu obećanje i predsednika Vlade i Vlade da će do jeseni svi ljudi koji su ostali bez svojih kuća, da će im biti obnovljene kuće ili biti podignute nove. Prosto nema drugog načina i nema alternative da se sve to uradi, a da se ne donese jedan ovakav zakon, ponavljam još jedanput, kojim se delimično odstupa od režima koji je predviđen Zakonom o javnim nabavkama, Zakonom o eksproprijaciji i drugih zakona, da bi se omogućila normalizacija života u Srbiji. Pri tome, nema nikakvih zloupotreba, nema nikakvih povreda prava građana. Niko ovim zakonom neće biti ugrožen. Ovo je zakon koji je u najboljem interesu svih onih koji su ostali bez svojih kuća, svih onih kojima je život otežan zato što im je uništen put ili zato što im je negde prekinuta železnička pruga, jer je ovo zakon koji praktično omogućava da u naredna dva do tri meseca, mi koliko toliko, normalizujemo život u Srbiji. Onaj ko otvoreno kaže da je protiv ovog zakona, bilo bi dobro da kaže – a šta je alternativa? Sem što ćemo reći da je Marko Blagojević kriminalac, da je Aleksandar Vučić diktator ili da je neko, ne znam ni ja kakav. Dakle, šta je alternativa ovom zakonu? Alternative nema. Alternativa je da sedimo skrštenih ruku, da kritikujemo, da izgovaramo najteže moguće reči na račun predsednika Vlade i Vlade u celini i da onda, kada dođe septembar, oktobar, novembar ili decembar kažemo – znate, nismo vam napravili kuće zato što pojedini poslanici misle da nije baš sve transparentno oko javnih nabavki, ali to nema nikakve veze. Mi smo u Narodnoj skupštini slobodno rekli da Vlada guši slobodu medija, da Vlada nešto muti preko Marka Blagojevića i onda će navodno to da popravi životnu situaciju građana Srbije. Naravno da neće. Što se tiče izveštaja o elementarnoj nepogodi, poplavi koja je zadesila Republiku Srbiju i merama koje su preduzete radi spasavanja stanovništva i odbrane ugroženih mesta od poplava, želim da istaknem, zbog građana Republike Srbije, zbog svih onih političkih genijalaca koji od maja meseca pa do danas izriču najteže moguće uvrede i neprestano prozivaju kad će Vlada da podnese izveštaj, kad će Vlada da uradi ovo? Zašto Vlada već nije napravila hiljade kuća u Obrenovcu ili 5.000 kuća u Krupnju i Malom Zvorniku? Da podsetim te političke genijalce da je ovo prvi put u modernoj političkoj istoriji Srbije da Vlada Republike Srbije sa datumom 2. jul 2014. godine, a da vas podsetim, vanredna situacija je u većem delu Republike Srbije, sem u ona dva grada i 17 opština ukinuta 23. maja. Dakle, Vlada je 2. jula 2014. godine, podnela veoma iscrpan i detaljan izveštaj o tome šta je radila Vlada, šta je radilo svako pojedinačno ministarstvo i svako pojedinačno javno preduzeće u otklanjanju posledica poplava koje su zadesile Srbiju sredinom maja ove godine. Ja sada pitam one koji kritikuju Vladu Republike Srbije, zašto dok su bili na vlasti, nisu podnosili slične izveštaje, ni jednog izveštaja nema, a reći ću vam šta je sve zadesilo Srbiju od 1999. godine. Dakle, nemate ni jednog jedinog izveštaja, šta su tadašnje Vlade Republike Srbije uradile, da bi se štetne posledice, bilo kakve elementarne nepogode, da li su u pitanju poplave, grad, led, klizišta, otklonile? Nemate. Postoji samo jedan akt i to Zakon o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o saradnji u oblasti humanitarnog reagovanja u vanrednim situacijama, sprečavanje elementarnih nepogoda i tehnogenih havarija i uklanjanja njihovih posledica iz novembra 2010. godine, ali nemate ni jednog izveštaja Vlade, kao što je ovaj, koji je dat bukvalno hronološki po danima, šta je koje ministarstvo tog dana radilo i u kom delu Republike Srbije. Dakle, takvog izveštaja nemate. Ali, zato imate neprestane prozivke onih koji su od 2000. godine sistematski uništili ovu državu, koji su učinili sve što je do njih bilo, da parališu odbrambeni sistem Republike Srbije u situacijama kada nam se dese poplave, klizišta itd. i koji od maja meseca neprestano traže izveštaj, a kada dobiju izveštaj, onda kažu, da, ali u izveštaju ne piše ovo, a mi mislimo da treba da piše ili piše nešto, a to nije tačno itd. Dakle, sada ću vam reći šta se sve dešavalo u Republici Srbiji od 1999. godine, koje su se sve vlade promenile, pa ću da pitam predstavnike današnje opozicije,koji su do pre dve godine bili na vlasti i bili gospodari života i smrti u Srbiji, šta su oni uradili po pitanju podnošenja sličnih izveštaja. Dakle, u julu 1999. godine imali ste poplave na slivovima glavnih pritoka Velike Morave. Samo ću hronološki da pređem preko ovoga. U martu i aprilu 2000. godine, kao posledica naglog topljenja snega na obroncima Karpata, imali ste velike vode na Tisi i Tamišu. U junu 2001. godine, imali ste poplave u slivovima reka Jadar, Štira, Resnička reka, kada su bile poplavljene opštine Loznica, Ljubovija, Krupanj, Mali Zvornik, Šabac. Dalje, u junu 2002. godine imali ste poplave u slivu reke Mlave, a u aprilu 2005. godine, došlo je do izlivanja velike količine vode na Tamišu. U maju 2005. godine imali ste izlivanje velikih reka u slivu Južne Morave, pa ste u martu i aprilu 2006. godine imali veliki vodostaj Dunava kroz celu Srbiju koji je tada prevazišao istorijski maksimum. Godine 2006. ste imali poplave u Apatinu, Somboru, Bogojevu, Zrenjaninu, Beočinu, Senti, pa ste imali poplave u novembru 2007. godine, pa poplave u novembru 2009. godine. Pored poplava, imali ste 2010. godine zemljotres u Kraljevu, gde ste otvoreno krali narod Srbije, pa ste imali 2011. godine teške posledice grada na Zlatiboru, pa ste 2012. godine imali teške posledice usled ledene zime u Sjenici, pa ste 2012. godine imali sušu, itd. i ne nađe se ni jedan demokrata da podnese izveštaj građanima Republike Srbije, šta je to što su oni uradili da se ove teške posledice svih ovih elementarnih nepogoda, poprave. Nemate ni jedan izveštaj. Imate prozivke, uvrede i imate nešto što narod kaže da se zove – soljenje pameti. To su ljudi koji manje ili više nisu radili ništa, koji su sedeli za svojim računarima na Fejsbuku, Tviteru, govorili kako su naprednjaci lažovi i prevaranti, kako je Aleksandar Vučić diktator, zlikovac, kako spaljuje leševe ko zna gde, ljudi koji su radili da se pomogne građanima Srbije na najneposredniji mogući način, a ovde se od predstavnika današnje opozicije stavljaju na stub srama. Ono što je primetio gospodin Gašić, ministar odbrane, sasvim je tačno. Dakle, čudi me da je DS zaboravila da postoji jedno malo ostrvce na kome su oni i dalje na vlasti, a ono se zove AP Vojvodina. Znate, kada je u Prvom srpskom ustanku osvojen Beograd, onda su dahije pobegle na Adu Kale. Ove žute dahije su pobegle u Novi Sad i u AP Vojvodinu i sada sa te svoje …
Molim vas gospodine Martinoviću…
I sada sa te svoje Ada Kale prozivaju Vladu Republike Srbije, kako ona ništa nije uradila. Sada, gospodo demokrate, imam nekoliko pitanja za vas. Vi koji ste veliki zagovornici prava radnika, koji ste odjednom postali Marksisti koji se zalažete za ukidanje kapitalizma, za svetsku revoluciju, u 2014. godini kada je Srbiju zadesila poplava, evo šta su radili iz Fonda za razvoj Vojvodine, podelili su 35 miliona evra za subvencije privatnim preduzećima. Između ostalog… (Narodni poslanik, Borislav Stefanović sa mesta: Kakve ovo veze ima sa temom?) Sve je ovo tema, videćete.
Molim vas gospodine Martinoviću, obraćajte se meni kao predsedavajućem i vratite se na temu.
Evo sada ću vam reći gospodine Bečiću zašto je ovo tema, da ne kradu toliko para, bilo bi više para za obnovu poplavljenih područja i zato ovo govorim. Ovako, firmi „Tehnoeksport“, gle čuda iz Inđije, a iz Inđije je ovaj što je bio šef pokrajinskog štaba za vanredne situacije. Toj firmi je u 2014. godini dato 661.303,65 evra, od strane Fonda za razvoj Vojvodine, novac nije vraćen, nego šta se desilo. Ta firma je Direkciji za robne rezerve Vojvodine, umesto da vrati pare Fondu za razvoj Vojvodine, dala 21.280 jednodelnih sifona, po ceni od 38.418 evra i još 21.280 dvodelnih sifona, za škole u Vojvodini. To otprilike znači jedan sifon na osam učenika, odnosno 90 sifona po jednoj osnovnoj i srednjoj školi, u Vojvodini. Ostatak duga od 477.806 evra, takođe je vraćeno u naturi, i to tako što je Pokrajinska vlada donela odluku da se Savezu penzionera Vojvodine, pazite dobro, dodele tzv. „sanitarni paketi“ u koja su stavljena po dva elastična sifona i po 22.32 metara creva, ukupne dužine 667.8 km, ukupno 29.921 paket. E sad, nije to sve. U toj njihovoj Adi kale imate i pokrajinski fond koji se zove za sufinansiranje pogona novih tehnologija u AP Vojvodini, pa je tako taj fond zaključio ukupno 108 ugovora, pa je po osnovu tih 108 ugovora AP Vojvodina nabavila 249.487 četkica za zube i 90.000 pakovanja gela za ruke. Kako? Tako što je firmi „Dentosan trejd“ iz Novog Sada dato 151.612 evra subvencija za uvođenje nove tehnologije. Naravno, pare nisu vratili, nego su opet vratili u naturi i to tako što su isporučili 142.920 …
Vreme. Zahvaljujem gospodine Martinoviću.
Evo završavam, znači malih četkica za zube čiju je vrednost Pokrajinski sekretarijat za nauku i tehnološki razvoj procenio na svih 74.322 evra …
Zahvaljujem gospodine Martinoviću, isteklo je vreme.
… i još 106.560 veliki četkica za zube po ukupnoj ceni od 59.673 evra.
Zahvaljujem.
Evo završavam gospodine Bečiću. (Marko Đurišić, s mesta: Zašto on može još da priča?) Ne znam čemu ovolika nervoza.
Molim vas završite rečenicu.
Mnogo su nervozni, ne znam šta im je.
Dobiće reč, završite rečenicu, molim vas.
Kada postavljate pitanje šta je Vlada RS uradila i zašto nije uradila više, SNS pita njih - kada ćete prestati da kradete građane Vojvodine i kada ćete prestati da uništavate Republiku Srbiju?
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić, povreda Poslovnika. Koji član, molim vas citirajte.
Poštovani, naravno verujem da ćete računati ovih 15 sekundi koliko nisam bio u mogućnosti da govorim. Poštovani gospodine predsedavajući, povređen je član 108. ovog Poslovnika. Prethodni govornik koji je govorio više od 20 minuta, jedno 15 minuta iznosio je uvrede na račun poslanika i političkih stranaka u ovoj Skupštini, a vi ga niste opomenuli. Juče smo imali situaciju, gospodinu Babiću, vi ste se javiliovoj Skupštini, kada je spomenut Goran Knežević i tada smo ustanovili da ovo nije sudnica i da ne može na način na koji je govorio gospodin Martinović danas da se govori ni o kome u ovoj Skupštini, a gospodin Martinović je govorio o tome kako se krade, kako se kralo u Kraljevu. Na kom sudskom procesu je dokazano da je iko krao u Kraljevu, gospodine Martinoviću? Ako ima lopova u ovoj Skupštini i ako ćemo da delimo etikete jedni drugima, onda ću ja da kažem da ste vinajveći lopov u ovoj Skupštini. Imate pet plata, 400.000 dinara imate iz budžeta Republike Srbije i vi ste lopov. Ja ne dozvoljavam da me vi nazivate lopovom.
Molim vas, nemojte da se obraćate, isključiću vas. (Marko Đurišić, s mesta: Gospodin Martinović je četiri ili pet puta rekao da neko ovde krade.) Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović, replika. Izvolite. (Marko Đurišić, s mesta: Po kom osnovu ste mi oduzeli reč?) Po tome što vređate dostojanstvo Narodne skupštine. (Marko Đurišić, s mesta: Ja vređam dostojanstvo kada kažem da neko krade?) Vređate dostojanstvo. (Marko Đurišić, s mesta: Pet puta da neko kaže da neko krade, a on ne vređa? Nemate isti aršin prema svim poslanicima. On je govorio da poslanici opozicije kradu. Uzmite stenogram ako niste slušali.) Molim vas, on je govorio o predstavnicima političkih partija. (Marko Đurišić, s mesta: Valjda svi ovde imamo ista prava… Znači, juče smo rekli, ovo nije sudnica, a danas ovde može da se govori o ljudima koji nemaju nikakve veze…) Izričem vam opomenu. (Marko Đurišić, s mesta:A vi gospodine Babiću tapšete ovde.) Gospodine Đurišiću, izričem vam opomenu. (Marko Đurišić, s mesta: To je diktatura, gospodine Martinoviću, to je diktatura.) Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović, replika dva minuta. Izvolite.
Mislim da, sada emocije na stranu, gospodine predsedavajući, mislim da ste morali da prekinete doktora Martinovića …
Gospodine Stefanoviću, onda sam morao da prekinem i vas zato što ste vi iznosili slične optužbe na ovu stranu i zato molim vas, vi nemate prava da govorite o tome. Izvolite imate repliku dva minuta.
Samo mi vratite vreme, molim vas. Dakle, činjenica je da je narodni poslanik izneo najgnusnije uvrede na račun cele političke stranke, optužujući, citiram – Demokratska stranka krade. Dakle, morali ste reagovati.
Molim vas, morate se dogovoriti koje stranke.
U redu. Nikada niko sa ove strane nije rekao ni jednu reč mržnje protiv Aleksandra Vučića, niko ovde nije rekao ništa kao uvredu …
To govorite danima, gospodine Stefanoviću. Molim vas završite repliku, replicirali ste na izlaganje gospodina Martinovića…
Molim vas, šta govorimo danima? Gde ste vi čuli da je neko uvredio gospodina Vučića ili SNS zato što postavljamo pitanja koja su legitimna? Da li vi slušate svoju sednicu koju vodite? Ne može tako da se čovek ponaša u ovoj Skupštini.
Vreme, gospodine Stefanoviću.
Ako neko u ovoj Skupštini kaže, ovo je replika izvinite, ako neko u ovoj Skupštini kaže da su demokrate otišle na Adu kao dahije, a zna se šta se sa dahijama dešavalo na Adi. Tamo su pobijeni i čovek to kaže, a vi ćutite. Vi ćutite, pustite to. Čovek kad iznosi ovakve neistine, vređa. Obnova Kraljeva koju je vodio čovek, koji se zove Milan Marković koji je vamasada pisao ovaj zakon, pitajte gospodina Vučića koga pljujete ovde? Da li ste vi svesni toga? Taj čoveknije …
Potrošili ste vreme. Poslaniče Stefanoviću, nemojte se obraćati direktno, molim vas vičite na mene, meni recite šta hoćete.
Nije tačno, vraćeno mi je vreme, nije mi dao predsedavajući da kažem.
Jeste, 14 sekundi je još prošlo, toliko vam je oduzeo. Izvolite poslanik Veselinović, povreda Poslovnika.
Poštovana predsedavajuća, smatram da je povređen član 109. Poslovnika, da je predsedavajući pre vas prekršio član 109. Poslovnika jer je opomenuo gospodina Đurišića, izrekao mu opomenu samo zato što je gospodin Đurišić molio da se vrati dostojanstvo ovoj Narodnoj skupštini. Juče i danas je govoreno o genocidu, da je neko počinio genocid …
Molim vas, poslaniče, danas je nova sednica. Nećemo se vraćati na ono što je bilo juče. Povreda Poslovnika važi za ovu sednicu. Izvolite.
Ja govorim da je gospodine Đurišić pokušao da vrati dostojanstvo Narodnoj skupštini i pokušavam da objasnim zbog čega smatram da je povređen ovaj član.
Samo nemojte o jučerašnjoj sednici, molim vas, i o onim izrazima. I danas ih je bilo.
Dakle, organizovani zločinački poduhvat, a danas…
Poslaniče, molim vas o povredi Poslovnika.
Danas se govori o tome i sudi se ljudima, iako Narodna skupština ne predstavlja granu sudske vlasti nego granu zakonodavne vlasti, gde se donose zakoni i nije to kao nekad pod kruškom, gde su ljudi usvajali pravila i sudili, donosili preke kazne. Ovo nije takva institucija. Ovde se donose zakoni, ne sudi se ljudima. Ukoliko je gospodin Đurišić vrlo argumentovano tražio da se vrati dostojanstvo i da se Skupštini vrati uloga koju ima i ako je zbog toga dobio opomenu, ja smatram da je predsedavajući povredio Poslovnik. Smatram dana taj način vođenja ove skupštine ovo se pretvara u anarhiju
Zahvaljujem, poslaniče. Ne mogu da govorim o tome da li je prethodni predsedavajući povredio Poslovnik, ali mogu samo da apelujem na sve poslanike u ovom parlamentu da, što se tiče dostojanstva parlamenta, to ne može samo predsedavajući da vodi računa o tome. O dostojanstvu parlamenta moraju da vode računa svi, svih 250 poslanika. Molim vas da napor napravite, da napravite listu reči koje smeju da se upotrebljavaju, a koje ne smeju. Mislim da smo malo otišli predaleko u cenzuri vih nas međusobno šta sve sme da se upotrebljava, a šta ne. To govorim generalno. Da li želite da glasamo o povredi Poslovnika? (Janko Veselinović, s mesta: Da.) Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Član 27, 107. i 108. Poslovnika Narodne skupštine.
Ne može član 108, korišćen je. Zahvaljujem.
Član 107. Mislim da je unižavanje dostojanstva Narodne skupštine ukoliko se nekom narodnom poslaniku ograničava izražavanje. Mislim da je diktatura zabraniti drugom narodnom poslaniku da govori. Mislim da je to recidiv vremena do 2012. godine. Mislim da je diktatura zabraniti nekome da govori o nepravilnostima u našem društvu. Da li vas to bole sifoni? Da li vas bole nepravilnosti u raspodeli sredstava Fonda za razvoj AP Vojvodine? Da li očekujete od nas da ćutimo na to? Ne, nećemo da ćutimo. Nećemo da ćutimo kada se penzionerima daju sifoni umesto pomoći. Nećemo da ćutimo kada se daju sifoni umesto da se grade brane i odbrane od poplava. Nećemo da ćutimo ako očekujete od nas i napadate to što je Marko Blagojević, privrednik na mestu Kancelarije za obnovu, a nije vam smetao Dragan Đilas, privrednik na mestu gradonačelnika Beograda. To vam je tada odgovaralo? Diktatura je to što tražite od nas da ćutimo jer je mala opozicija. Diktatura je to što se kaže - na svaku kritiku ustane neki Zoran Babić, pa kaže tamo ne znam šta. Diktatura je to što očekujete od nas da na vaša saopštenja na gnusne laži ne odgovorimo. To je, gospodo, diktatura. Niko ovde nikoga nije optužio. To će raditi pravosudni organi ove države. Meni je zadovoljstvo to što vi ne kažete tako zato što nemate šta da kažete, zato što se SNS i pojedinci iz SNS prema državnom novcu, prema javnoj svojini ponašaju odgovorno.
Zahvaljujem. Kako primećujem da ima nekoliko podignutih ruku za povredu Poslovnika, moje je pravo da odredim pauzu od sat vremena da bi se smirile strasti i napravio red u vođenju sednice. Zahvaljujem. Nastavljamo u 14,00 časova.
Gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Pošto više nema prijavljenih ovlašćenih predstavnika, prelazimo na redosled narodnih poslanika koji su se prijavili po spisku. Prvi po spisku je narodni poslanik Mirko Čikiriz. Izvolite.
Hvala. Mislim da je dobro što je data ova pauza, jer da sam na mestu građana Obrenovca, koji gledaju ovaj prenos ili građana iz drugih poplavljenih područja i područja ugroženih klizištima, rekao bih da je rasprava koja je vođena u zadnjih pola sata velika neodgovornost prema tim građanima koji očekuju od zakona koji ćemo usvojiti, odluke koje ćemo doneti, da zimu dočekaju u svojim domovima, bezbedno i sigurno, a ne da gledaju stranke i njihove predstavnike ukopane u stranačke rovove, kako jedni druge optužuju ko je kriv za poplave, ko je šta preduzeo, ko nije preduzeo i da se međusobno politički prepucavaju. Mislim da postoje dani u Narodnoj skupštini kada svi treba da budemo narodni poslanici, a ne predstavnici svojih stranaka i da je upravo to današnji dan. Zbog toga ću pokušati da više sa aspekta ovoga, a potkrpljeno stručnom analizom, ukažem koji su to glavni razlozi koji su doveli do poplava, uz apsolutnu procenu da prvi put jedna Vlada posle ovakvih elementarnih nepogoda dostavlja jedan relevantan, ozbiljan i sveobuhvatan izveštaj. Mi smo i ranije imali slične poplave, slične prirodne katastrofe, ali nikada jedan ovako ozbiljan izveštaj. S druge strane, šta je to što mi moramo kao društvo od države Republike Srbije, preko onih gazduju vodama, znači, „Srbijavode“, „Vojvodinavode“, „Beogradvode“ i jedinice lokalnih samouprava preduzeti da nam se na ovakav način više prirodne katastrofe ne dešavaju, uz našu procenu, a na bazi stručnih procena da će se Srbija i dalje suočavati sa ovom vrstom problema. Doduše, verovatno se nikada više neće desiti jedan Obrenovac na koji se desio sada, ali Obrenovac se desio po sličnom scenariju kao pre 33 godine, 1981. godine, kada je poplavljen, jer se nalazi u niskom području i okružen je sa tri reke koje imaju svoje probleme u odbrani od poplava. Pri tom, apsolutno treba reći da mi nismo Holandija, da nemamo tako razrađen sistem odbrane od poplava, da nismo Nemačka, da nismo ni Engleska, da mi živimo u Srbiji i da živimo sa našim problemima i da je sistem odbrane od poplava, koji nije sveobuhvatan i koji je građen u različitim periodima sa različitim materijalima, sa različitim tehnologijama pokazao svoje nedostatke i da mnogo toga treba da se uradi u odbrani od poplava kod vodotokova prvog reda, a da sigurno država, odnosno lokalne samouprave sada neće moći da ulažu u vodotokove nižeg reda, drugog i trećeg, kod tzv. bujičnih reka, gde nastaju kod velikih padavina vrlo velike bujice, kratko traju, a nanose ogromnu štetu. Ono što je i gospođa Mihajlović rekla i što je gospodin Velimir nagovestio, mi treba da donesemo jednu projekciju za budućnost, ali za to će nam trebati do 2019. godine 19 milijardi dinara, što je velika svota novca za našu državu. Zbog toga treba analizirati kakve su mogućnosti da se unapredi prognoza i najava poplava, kakvu sigurnost pružaju izgrađeni objekti za odbranu od poplava, kako se upravlja vodama u Srbiji, da li su vodoprivredna preduzeća dobro organizovana, kako se finansira održavanje vodne infrastrukture i odbrane od poplava. Kod majskih poplava oboreni su brojni rekordi na više lokacija u Srbiji. Na pojedinim mestima u Srbiji količina vode je nadmašila jednu trećinu ukupnih godišnjih padavina, a poplavama je ugroženo 18% teritorije Republike Srbije, posebno priobalje Dunava, Tise, Save, Morave, Drine, Kolubare, Timoka. Potencijalna opasnost postoji i kod dobro izgrađenih sistema. Mi imamo negde oko 99 značajnih poplavnih područja u Srbiji. Zbog čega otkazuju i izgrađeni sistemi zaštite od poplava? Pre svega, zbog grešaka pri projektovanju, izgradnji i održavanju zaštitnih sistema, zatim, zbog grešaka naših građana koji razgrađuju nasipe, grade kuće na nasipima i kanalima itd. Zbog toga je stepen zaštite od poplava potrebno definisati državnim planskim aktima. Šta su naše smernice za budućnost? Kompletiranje, dogradnja, rekonstrukcija i redovno održavanje sistema vodnih objekata za zaštitu od poplava, redukcija poplavnih talasa i lokalne mere zaštite, bez obzira što znamo da su opštine, kao i sama naša država, u teškom stanju. Pomenuo sam da će ipak sve ovo što mi treba da uradimo zavisiti, pre svega, od novca, od ekonomske snage zemlje, a onda, samim tim dolazimo samo do jedne političke poruke, da moramo što pre uraditi sve da postanemo normalna, uređena država, da raščistimo sa kriminalom i korupcijom, da zaposlimo što više ljudi, da se što više novca odvaja za prevencije od poplava, a ne zaboravimo da u slivu, recimo, Velike Morave skoro svake godine dolaze poplavni talasi, ali se oni preusmeravaju na poljoprivredno zemljište da bi se spasili gradovi, naselja, industrijski objekti i ono što je od većeg značaja u odnosu na poljoprivredno zemljište, koje je takođe naše veliko blago. Zbog toga se moraju raditi rekonstrukcije odbrambenih linija, recimo, na desnoj obali Save. Onda, kejski zidovi i nasipi u centralnoj zoni Beograda ne obezbeđuju adekvatan sistem zaštite. To niko nije rekao. Gori scenario se može ponovo javiti. Bilo bi gore da talas nije smanjen posle popuštanja nasipa, izlivanja vode na teritoriji BiH i Hrvatske. Da se to nije desilo, mi bismo ovde imali tek posebnu katastrofu. Potrebno je kompletno preispitivanje koncepta zaštite poplave u slivu Kolubare. Recimo, u poplavama 2010. godine uočene su slabe tačke na Drini i Limu. Potrebno je preispitati i tu sistem zaštite u saradnji sa BiH.
Vreme.
Završavam. Srpski pokret obnove apsolutno oseća potrebu da se zahvali građanima Srbije, posebno mladim ljudima koji su pokazali veliku solidarnost i odgovornost. Ono što očekujem od narodnih poslanika, to je da ubuduće pričamo o onome što je tema, da se makar danas zbog ugroženih građana ne bavimo politikanstvom. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Hvala. Ovolika šteta i ovolike propuste teško je objasniti u pet minuta, ali pokušaću. Prvo, izveštaj o poplavama koji ima 300 i nešto stranica svega i svačega, jedna kupusara koja je spoj raznih izjava i raznih izveštaja od kojih dva zavređuju pažnju. Svi ostali mogu da uđu u onu kategoriju ko je pravio sendviče, vozio jogurt i kifle, ali dva izveštaja su jako važna. To je izveštaj Republičkog hidrometeorološkog zavoda na 50 i nešto stranica iz koga je jasno da je bilo dovoljno vremena da oni najave od 9, preko 12, 13. i 14. maja šta se sprema. To su bile crvene najave. Prema tome, svaki nadležni organ, telo u ovoj državi je morao da zna šta se sprema, sedam dana ranije, pet dana ranije, tri dana ranije. Nije urađeno ništa u Obrenovcu. Te najave su pomogle da Šabac ostane suv, da Sremska Mitrovica ostane odbranjena, ali u Obrenovcu se to nije desilo. Moje pitanje – zašto? Odgovor na to pitanje daje već sledeći izveštaj, po redosledu, iza izveštaja Hidrometeorološkog zavoda je izveštaj „Srbijavoda“ na osam stranica. „Srbijavode“ daju izveštaj na osam stranica o poslu koji je njihov jedini zadatak, a to je da gazduju vodotokovima i da sprečavaju razne loše stvari, od kojih je poplava nešto najgore moguće. U tom izveštaju ćete videti zašto nije branjen Obrenovac. Tamo se u jednoj rečenici napominje da su se poplave desile u zadnjih 25, 26 godina i da su 2006. godine bile velike, a da su 2014. godine bile najveće. To je na nivou osnovne škole. Nema nikoga ovde ko bi mogao da nam da odgovor na ova pitanja, jer ministarka i potpredsednica Vlade nije zadužena za to, a ministar Ilić je formalno zadužen za tu oblast, ali očigledno da to Ministarstvo nije počelo da radi za ovih četiri, pet meseci. Ono što govori stručna javnost i opšta javnost, to je da je Obrenovac poplavljen zato što se neko igrao sa dolmom koja je trebala da zaštiti Obrenovac od Tamnave, da je eksplozivom ili na neki drugi način razorio tu dolmu i da je voda ušla u obrenovački atar, potpuno bez bilo kakvog plana odbrane od poplava i to je krivica zašto je Obrenovac prošao kako je prošao. Elektrodistribucija Srbije, kaže ministarka da je 119 miliona evra štete. Naravno da je ta šteta mogla da bude naplaćena od osiguravajućih društava da nije došlo do velike igre oko osiguranja EPS-a. Decembra prošle godine je bio raspisan tender za osiguranje, poništen je odlukom direktora zbog čega su ponuđači dobili odštetu od EPS-a u visini od preko devet miliona dinara, a moglo je da tih 120 miliona evra šteteveć bude naplaćeno. Konačno, šta će nam zakon o poplavama? Šta će nam zakon kada je sve to već definisano u nekim drugim zakonima, osim ukoliko tu ne stoji neka loša namera? To da će to biti podsticaj da se sve štete brzo reše je potpuna, što bi rekao jedan srpski političar – veću glupost u obrazloženju nisam mogao da čujem do sada. Dva meseca je prošlo od poplava, a nije urađeno ništa. Kancelarija je osnovana pre sedam dana. Danas je ozakonjujemo, a već je dobila iz budžetske rezerve devet miliona dinara za plate radnika i za ugovore o delu. Četvrtog jula je doneta ta odluka na Vladi, a ja se pitam – kome idu te pare, ako smo rekli da je samo jedan zaposlen? Neće valjda Marko Blagojević da ima platu od pola miliona. Siguran sam da neće. Prema tome, mislim da je urađeno puno loših stvari. Ovo nije politički sud. U parlamentu treba da se podstaknu neki problemi, neka pitanja, ali Srbija zaslužuje odgovore za to ko je zaslužan, i njima hvala. To su policajci, vojnici, vatrogasci i to je tviter zajednica Srbije koja je učinila više nego svi ministri u ovoj srpskoj vladi. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, očekivao sam da moj prethodnik kaže nešto povodom štete u poljoprivredi, s obzirom na našu profesionalnu zajedničku orijentaciju. Pred nama su dva dokumenta. Jedan je zakon, a drugi je izveštaj. Pokušaću da budem objektivan i Vlada treba da bude zahvalna, ne samo na pohvalama, već i na savetima i kritikama, pa čak i onim kritikama koje nisu dobronamerne, a ni utemeljene. Odmah na početku moram da objasnim mom kolegi, sabratu po profesiji, poljoprivredniku da je velika razlika između Sremske Mitrovice i Šapca, Save i Dunava, jer nisu toliko ugroženi bujičnim pritokama, kao što je to slučaj sa Kolubarom, Tamnavom itd. Mislim da sam dovoljno kvalifikovan, s obzirom da mislim da u ovoj Skupštini nema poslanika koji nije u ovoj poplavi imao toliku štetu, a kod mene se poplava desila na zakupljenom poljoprivrednom zemljištu i ne tretira se kao poplava, jer je došlo do velikog vodostaja Save i podzemnih voda koje su ušle u njive i napravile štetu. To se čak ne beleži kao poplava, niti imam pravo na nadoknadu povodom toga. Mislim da nema poslanika koji je u bližoj familiji imao žrtvu, na sreću, nema ga, sem mene. Mislim da sam potpuno kvalifikovan, čak bih mogao biti oštriji od nekih drugih poslanika povodom ove teme, ali očigledno da oni koji su prošli, na sreću, sa manjom štetom su daleko kritički raspoloženiji od mene samog. Podsetiću da je Vlada formirana 16. aprila. Da je to bila neka od prethodnih vlada, taman bi imala vremena da sastavi ovakav izveštaj od 320 strana. Mislim da te prethodne vlade za dva meseca ne bi sigurno, ne samo se branile od poplava, već ne bi uspele da otkucaju i da srede izveštaj koji nazivaju kupusarom, ne bi uspele da srede takvu vrstu izveštaja, ni da ga napišu. Kao što smo čuli ranije, uopšte nisu napisali izveštaje povodom nekih nesreća slične vrste koje su se dešavale za vreme neke prethodne vlade, odnosno za vreme neke prethodne vlasti. Na Odboru za poljoprivredu smo razmatrali ovaj izveštaj od 320 strana. Bez obzira što je obiman, ima nekih svojih nedostataka, pa ću ja početi od životne sredine koja je obuhvaćena samo sa pola stranice. Dakle, Ministarstvo za poljoprivredu i životnu sredinu u svom izveštaju o životnoj sredini je napisalo izveštaj na pola stranice. S tim u vezi, moram da pitam, s obzirom da se priča da je sanitarna deponija „Duboka“ u nekoj krizi, odnosno da je sklona klizištu, da li je to tačno, s obzirom da je bivši režim izdvojio za nju negde oko 25 miliona evra? Ukoliko je tačno da se tamo pojavilo klizište, onda imamo problem uzalud bačenih para. Šta je sa drugim sanitarnim deponijama? Da li od ovih poplava ima određenih šteta, s obzirom da je životna sredina veoma bitna? Takođe, imali smo zamerke na izveštaj koji je bio veterinarske prirode. Nisu nam se neke cifre složile, ali sveobuhvatno nismo videli do sada neki izveštaj koji je bio sveobuhvatniji. Velika voda je velika nevolja. Dakle, ona može da bude i velika korist. To zavisi od toga kako to ljudi prime i kako se pripreme za to. Nijedna vlada, posebno ne ona od 16. aprila, a ni vlada koja je bila pre 16. aprila, a ni vlade koje su vladale od 2000. godine ne snose isključivu odgovornost za nesreće koje nam se dešavaju. Poplave i suše ne možete izbeći, ali njihove posledice možete umanjiti ukoliko se na vreme i permanentno pripremate za takvu vrstu nesreće, obezbedite i preventivno delujete. Ukoliko čekate da vam se one dogode, a to se radi 30, 40 godina, onda kada vam se dogode, donesu daleko veće štete, nego što bi to uradile da se na vreme to radilo. Pre dva veka, sa ašovima, lopatama, motikama i kolicima, Austrougarska je poprilično sredila vodotokove u Vojvodini. Dakle, mi koji živimo u Vojvodini to znamo, kao što znamo da je popriličan broj kanalske mreže, odnosno dužina kanalske mreže u kilometrima, posebno one sekundarne, pored njiva, zatrpan. Krivica je malo i do bivših ministarstava građevine koji nisu propisali da je svako pored svoje parcele u obavezi da iskopa šanac, jarak, da se na određeni način voda sklanja sa parcela i da se na takav način buduće posledice poplava smanje. Ako su se za vreme Austrougarske mogli srediti vodotokovi, koji su danas zapušteniji nego u to vreme, srediti kanalska mreža u Vojvodini, koja je u popriličnoj meri bila čak i močvara, šta to danas u opštoj eri besposlice, gde nam je narod nezaposlen, gde su nam građevinske firme bez posla, posebno one koje se bave niskogradnjom, šta nam je sve to malo novca trebalo, a koliko ja znam, bivšem režimu je čak neki novac i vraćen, za neki se ne zna gde je tačno upućen od Svetske banke, šta nam je to trebalo da uz malo novca, uz te nezaposlene ljude i nezaposlene mašine, sredimo te vodotokove tako da Vlada formirana 16. aprila ne bi bila suočena sa posledicama elementarne nepogode? Ukoliko se na vreme ne postaramo o poplavama, ukoliko ne saniramo, ukoliko na vreme ne uredimo vodotokove, očistimo kanalsku mrežu, onda su posledice neminovne, a u takvim situacijama možemo da krenemo od Boga pa od Boga da tražimo ostavku, pa posle Boga, od Vlade od 16. aprila, pa posle toga ostavku one Vlade koja je bila do 16. aprila, a onda možemo da tražimo ostavku i svih ministara koji su vladali do 2012. godine. Ako ne možete da koristite vodu, onda voda često može da koristi one koji vodu nisu umeli da koriste. Voda i vatra su velike nevolje, ali je po meni voda još veća, jer voda može vatru da ugasi, a obrnuto je to malo teže. Što se tiče ovih izveštaja, ja ću probati malo oko energetike, s obzirom da je ministarka ranije bila ministar energetike, ukoliko mogu, imam pravo da delim savete, ja bih krenuo od saveta da uvezete električnu energiju odmah, da prenesete Vladi da uvezete električnu energiju odmah, dok je cena po 40 evra, a da sušeni ugalj iz Kolubare podelite stanovništvu, odnosno korisnicima koji to koriste za grejanje, a mislim da su potrebe od 500 do 800 hiljada tona. Po meni, bolje je da uvezete struju sada kada je cena 40 evra megavat-čas, ako sam tu mernu jedinicu dobro zapamtio, jer, ukoliko to ne učinite, za očekivati je da tamo krajem oktobra ili u novembru svi oni koji nisu imali ugalj i koji ga na leto ne obezbede, pređu na grejanje električnom energijom, što će nas dovesti do toga da ćemo uvoziti električnu energiju u povećanoj količini u zimu, kada je cena od 60 do 80 evra po megavat-času. Znači, bolje je to uvesti sada, kada je jeftinije, a narodu podeliti ugalj, jer sem što će se na istu količinu struje uštedeti neki novac, sprečićemo i to da prelaskom na električnu mrežu preopterete sistem. Dakle, mi možemo po onome što struka kaže da uvezemo električne energije koliko hoćemo, ali ne možemo da je transportujemo do potrošača i može doći do ozbiljnih havarija. To bi bila ona vrsta saveta koju sam izneo na početku, kad već opozicija nije iskoristila priliku da podeli tako neki savet. Ministarka poljoprivrede nije ovde, ali, predložio bih da podelu semena, goriva itd, svakako zemljoradnicima vrši ali da se setva ne zanavlja, s obzirom da rana setva ponekad omane, a kasna setva gotovo uvek. S obzirom da se bavim poljoprivredom, gotovo je nemoguće napraviti bilo kakav agrotehnički rok sada, već savetujem da onima koji su pretrpeli štete od poplave, koji su obeleženi, za razliku od mene, to se seme dodeli, ukoliko mu nije prošao rok trajanja, da se ti repromaterijali, đubrivo, seme i gorivo podele i dodele za sledeću sezonu, jer sada optimalno možete da sejete samo uljanu repicu. Što se tiče novca za odvodnjavanje, o tome je kolega Petrović govorio i ja ću se u potpunosti složiti s njim, bez obzira što ta kritika dolazi od opozicije, koja je nekada bila vlast i koja takođe nije kontrolisala da li se novac koji je namenjen za odvodnjavanje i navodnjavanje koristi u te svrhe, ima velikih indicija da je gospodin Dinkić taj novac na određeni način prisvojio i ubacio ga generalno kao opštu budžetsku stavku, dakle, da nije odvajan na poseban račun i da često nije dolazio do korisnika. Takođe treba voditi računa i o nasipima. Cenim kritiku opozicije, ali oni ne žele da kažu da je to tamo gde su bili vlast, navešću primer Obrenovca, da se godinama nasipi nisu održavali, da imamo situaciju da je po nasipima pravljen put. Dakle, mi koji živimo u Vojvodini, koja je nekada bila sređena po pitanju nasipa, znamo da tu postoje određene rampe, da se nikakav saobraćaj ne može vršiti po nasipima, a ovde je jednostavno nasip bio zarezan na odgovarajuću visinu, da bi se napravio što širi put i naravno da se saobraćajem oštećivala takva vrsta nasipa i da u te nasipe nije godinama uložen nijedan dinar. Recimo i to da su milionske sume izdvajane za zaštitu hrastova lužnjaka, pet ili šest hrastova koji se nalaze u blizini nasipa, pa su čuvari koji su čuvali te hrastove kod Jozića kolibe dolazili kolima, saobraćajući po nasipu koji je bio zarezan, po kome je napravljen put, što je svakako prekršaj i što je neodrživo. Dakle, po tome su saobraćali i upravo je jedno pucanje nasipa bilo baš upravo na tom mestu, slučajno ili nije slučajno. Uglavnom, da se taj nasip nije zarezivao, da se nije pravio put, da se nije vršio saobraćaj, da se nije više vodilo računa o hrastovima lužnjacima a manje o nasipima, možda bi šteta po Obrenovac danas bila manja, možda bi čak i broj žrtava bio manji, ali, svakako bi materijalna šteta bila manja. Kad smo već kod tih hrastova lužnjaka, neodrživo je da neko samo za lečenje jednog hrasta izdvoji 1,4 miliona dinara, a da pri tome u toj godini ne odvoji ni jedan beli dinar za održavanje nasipa, vodotokova, itd. Takođe, na određeni način meni smeta i bode oči to što niko neće da spominje korita reka. Neko iz opozicije je to pominjao, ali niko ne želi da kaže da ta zapuštenost traje godina i zašto niko ne govori o ovim splavovima koji se protežu duž Save od Beograda do Obrenovca? Ja kao laik pitam da li je moguće da ti splavovi i ti objekti na određeni način usporavaju tokove Save? Ukoliko usporavaju takav tok, onda vodostaj raste. Ukoliko vodostaj raste, onda i Kolubara zbog povećanog vodostaja Save ne može da se uliva. Dakle, da li su ti splavovi nastali od 16. aprila do danas, ili su oni možda u poslednjih 10-15 godina permanentno podizani? Da li na određen način učestvuju u sporijem toku Save i zajedno sa neodržavanjem korita i kanalske mreže učestvuju da nam rezultati ovakvih nesreća, odnosno posledice, budu daleko veće nego što bi bile da takvih sitnica i krupnica nije bilo? Što se tiče daljih zamerki, jedino što bih preporučio Vladi da dopuni u izveštaju jeste da povede računa o Zakonu o vodama. Tvrdim da taj zakon nije dobar. Mi smo na odboru o tome govorili, da je zakon pocepao jedinstveno vodoprivredno preduzeće u tri vodoprivredna preduzeća. Umesto „Srbijavoda“ sada imamo „Srbijavode“, „Vojvodina vode“ i „Beogradvode“, što možda ne bi bilo loše da su im data ovlašćenja isključivo kao nekog lokalnog tipa. Međutim, ukoliko podelite glavna ovlašćenja od odbrane od poplava, izgradnje nasipa itd, onda zahvaljujući tome što imate tri vodoprivredna preduzeća, što imate, na primer, tri inspekcije i tri budžeta ili sam možda pogrešio, ima dva, ali uglavnom taj jedinstveni Zakon o vodama je pocepao jedinstveni način odbrane i održavanje naših vodotokova, reka i kanalske mreže. Jednostavno se može desiti, a u Obrenovcu se prepliću „Srbijavode“, „Beogradvode“ i „Vojvodinavode“, možemo da ako se ubuduće budemo branili od poplava doći u sledeću situaciju da dođe do nekog rivalstva i da recimo „Vojvodinavode“ igrade malo veći nasip nego sa druge strane „Srbijavode“ i da pokušamo da potapamo jedni druge. U svetu je poznat primer da u odbrani od poplavi i izgradnji nasipa se više država udružuju da bi rešili određeni problem. Gotovo mi je neverovatno da u jednoj državi pocepate sistem na tri dela i da je on pocepan i po pitanju odbrane od poplave i izgradnji nasipa, pa i u ovim glavnim vodotokovima, a ne samo u manjim rekama i potocima. Dakle, poplave i suše se stvarno ne mogu izbeći. Takođe želim da zahvalim vojsci, ali takođe moram vojnicima, posebno onim profesionalnim da kažem da kad god dođe nevolja mi se onda Bogu i vojniku klanjamo. Kada nevolje prođu Boga zaboravljamo, vojnika zapostavljamo, ali to nije razlog da se na određen način zahvalimo posebno vojnicima, naravno i svima onima koji su učestvovali u spašavanju i odbrani od poplava. Naravno da ću ja glasati za ove zakone, jer to je jedini način da u što kraćem roku obnovimo neki život onima koji su u velikoj nevolji, koji su pogođeni ovom poplavom. Uopšte, situacija sa vodotokovima je zapuštena, a nasleđena je kao takva, naravno i 16. aprila zapuštena kao što je zapuštena i napuštena naša država, nedovršena i ja često imam običaj da kažem da u ovoj državi nema države, da paralelno sa državom moramo da pravimo sve pa i odbranu od poplava. Dakle, država je jednostavno samlevena u prašinu, a da bi od prašine nešto napravili morate prvo da zamesite glinu, ispečete crep, ciglu pa tek onda možete da praviti građevinu. Dakle, i država je tako složen proizvod koji dugo treba praviti. Na kraju da zaključim, ukoliko želimo nešto više i mi moramo biti nešto više nego što smo bili do sada. Hvala vam.
Reč ima ministar Zorana Mihajlović, izvolite.
Hvala. Da krenemo prvo od Kolubare. Odmah da kažem da je Kolubara osigurana i reosigurana upravo za poplave. Znam da postoje problemi unutar EPS. Upravo je Ministarstvo energetike u prethodnoj Vladi uputilo nadležnim državnim organima da se pozabave upravo načinom na koji je birana kuća koja treba da osigura EPS i sve nakon toga šta se dešavalo. Ja stvarno očekujem da dobijem taj izveštaj. Kada konkretno sada govorimo o ovome na našu sreću oni su osigurani. Što se tiče životne sredine, odnosno sanitarne deponije Duboka, da, pojavila su se dva klizišta i naše projektantske kuće, odnosno pre svega CIP su pripremili izveštaj o tome, prvo o stanju svih klizišta, pa i tih, pa onda šta je sve potrebno uraditi i kako to sanirati. Očekujem da ćemo u narednom periodu sa našim partnerima, budući kako se već finansira Duboka, sesti i razgovarati kako ćemo to da rešimo. Pominjali ste korita reka, nasipe, kuće. Čekam informaciju o 485 kuća koje su potpuno uništene, dakle 100% uništene, koliko njih uopšte imalo građevinsku dozvolu, odnosno koliko njih je izgrađeno tamo gde u stvari mogu da budu izgrađene. Bojim se da ćemo se tu iznenaditi. Kada budemo imali tu informaciju javnost Srbije će o tome znati. Što se tiče uvoza električne energije, koliko smo informisani od EPS, EPS je već rezervisao određene količine električne energije za period koji je ispred nas, dakle za jesen i za zimu. Ono što će Vlada Srbije sigurno uraditi, Vlada će i te kako iskontrolisati ne samo cene nego i načine i uopšte način na koji je nabavljena električna energija od trenutka kada smo ušli u elementarnu nepogodu, danas, na jesen, itd. Mi svi moramo da znamo, jer to je veliki novac koji Srbija treba da da za uvoz električne energije u narednom periodu, posebno imajući u vidu da naša energetska bezbednost može da bude ugrožena ukoliko budemo imali problem eventualno u snabdevanju gasom zbog krize u Ukrajini. Što se tiče Zakona o vodama, na sednicama Vlade smo razgovarali o tome. Znam da će se raditi izmene i dopune Zakona o vodama upravo iz razloga koji ste i sami napomenuli, a koji smo i mi videli iz svega ovoga što smo doživeli. Ne mogu da funkcionišu na ovaj način preduzeća, jer automatski nam usporava mogućnost da mi kao država budemo efikasni, ne samo u normalnom trenutku, normalnim svakodnevnim trenucima, nego u momentima kada može da dođe do ozbiljnih problema ili nepogoda, kakva je bila ova koju smo preživeli. Hvala.
Gospodine Stefanoviću po kom osnovu?
Ja nisam tražio reč.
Gospodine Petroviću po kom osnovu vi?
Replika, gospodin Rističević me je pomenuo imenom i prezimenom.
Gospodine Petroviću, nemate pravo. Gospodin Rističe-vić vas nije poimenično, molim vas.
Gospodine predsedavajući, oko investicija je govorio i o tome šta je urađeno u navodnjavanju ili nije. Pomenuo me je po imenu i prezimenu.
Pročitaću vam stav 104, a vi onda sami zaključite, da ja ne obrazlažem – Ako se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici Narodne skupštine uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku koji nije član iste poslaničke grupe, navodeći njegovo ime i prezime ili funkciju, odnosno pogrešno protumači njegovo izlaganje, narodni poslanik na koga se izlaganje odnosi ima pravo na repliku. Drugi stav – ako se uvredljivi izraz odnosi na poslaničku grupu, odnosno političku stranku čiji narodni poslanici pripadaju toj poslaničkoj grupi, u ime poslaničke grupe pravo na repliku ima predsednik poslaničke grupe. Zadnji stav - odnosno o korišćenju prava iz stava 1. i 2. ovog člana odlučuje predsednik Narodne skupštine, odnosno predsedavajući. Na osnovu ovoga nemate osnova za repliku ni po jednom stavu. Molim vas da nastavimo dalje. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsedavajući, uvažena podpredsednice Vlade, uvaženi ministre, poštovane koleginice i kolege, danas je valjda jasno da živimo sa ekološkim rizicima i čini mi se da je to sada već svima jasno. Ekološka katastrofa koja nam se desila je posledica klimatskih promena i ono što nas očekuje i na čemu bi trebalo ubrzano da radimo je nacionalna strategija adaptacije na klimatske promene. Na taj posao čekamo već 15-ak godina. Nažalost, Republika Hrvatska je odustala od izrade takve nacionalne strategije, a mi možda možemo da budemo lider u regionu, pa da predložimo da uradimo strategiju zapadnog Balkana kao odgovor ili adaptaciju na klimatske promene. To je samo jedna ideja sa željom, da kažem ovde ne apostrofiramo krivce, nego da pronađemo način kako da izveštaj bude bolji, a kako da zakon bude delotvorniji, s obzirom da građani Obrenovca, Lazarevca, Krupnja, Vladimirca, Koceljeva, itd, očekuju pomoć već dva meseca. Zbog toga moramo da budemo brzi i da što pre pomoć stigne do tih ljudi. Nažalost, u izveštaju koji imamo ispred sebe od mnoštva detalja ne vidi se suština. Mi ovde nismo ni sigurni šta usvajamo. Imamo 20-ak različitih izveštaja koji ne sadrže ništa od suštine. Najmanje što možemo da očekujem je novi izveštaj u kome je elaborirano prethodno stanje nadležnosti i odgovornosti, sadašnje stanje posle poplave, gde je sistematizovana procena štete, metodologija kojom je to urađeno i naravno zaključak sa predlogom mera. Ovaj izveštaj možemo da shvatimo kao polazni izveštaj, kao polazni dokument i najmanje što očekujemo je novi izveštaj. U ovom izveštaju nema izveštaja nema izveštaja o analizama voda, zemljišta, namirnica, voća i povrća i to je ono što je najkritičnije sada u ugroženim područjima i u posebno ugroženim područjima koja su pod poplavama. Nažalost, prikaz postojećeg stanja samo donekle su dale „Srbija vode“ i one u svom izveštaju veoma slikovito govore o tome šta je problem. Citiram: „Gotovo sva teritorijalna nadležna vodoprivredna preduzeća iz operativnog plana su zbog smanjenja obima potrebnih radova i ne naplaćenih dugovanja za izvršene radove u veoma teškoj kadrovskoj i materijalnoj situaciji, zbog čega ovi važni subjekti nisu dovoljno spremni za izvršenje obaveza po opštem planu za odbranu od poplava“. Ovo stanje se i dalje pogoršava, a može se popraviti izmirenjem dugovanja i obezbeđenje potrebnih finansijskih sredstava za održavanje sistema za odbranu od poplava. Mi u ovom izveštaju nemamo izveštaj „Vojvodine voda“, nemamo izveštaj „Beograd voda“, po onome što ja znam samo na teritoriji „Beograd voda“ imamo štetu od jedne milijarde dinara i imamo ljude koji šest meseci nisu primili platu. Onda je licemerno, da kažem tako brzo i tako hitro očekivati da sve bude u stanju da može da reaguje istog trenutka. On što je najvažnije u ovom trenutku za građane Obrenovca je kada će biti sredstva koja su obećana i kada će početi sa isplatama. Ono što ne smemo da zaboravimo to su ljudi i firme koji su učestvovali u odbrani dajući sredstva, dajući tehničku opremu, dajući ljude, koji bi morali na neki način da budu obeštećeni, jer nemamo pravo da sahranimo sada još jednu novu privrednu granu na taj način, što za vreme poplave smo uzimali, razume se, vanredna je situacija, bez ikakvog redosleda, ali da kažem, da mislimo i o tim firmama i o načinu kako ćemo da ih obeštetimo. S druge strane, poslaničko pitanje koje sam postavio pokazalo je da je Republiki hidrometeorološki zavod bilo jedno od najhrabrijih i očigledno najstručnijih institucija da da ranu najavu i prognozu katastrofe. Sada je jasno da ovo pitanje nije pitanje elementarne nepogode, nego ekološko pitanje, da na mnogim delovima slivova nedostaju biološki pokrivači, nema dovoljne pošumljenosti i da mi imamo problem sa uzrocima. Izlečili smo, ili da kažem, sanirali smo prvi deo posledica, ostaje nam da lečimo uzroke, i ostaje nam da popravimo sistem da se ne bi ponovile ove stvari. Kada govorimo o zakonu uz Predlog zakona najmanje što je trebalo da se nađe je nacrt programa i ono što bi mogli da očekujemo da Izveštaj usvaja parlament. Mi očekujemo odgovore koliko će biti činovnika u kancelariji i kako će se oni angažovati, da li će biti i na koji način plaćeni za svoj rad, i verujte da bi „Zeleni“, govorim samo u ime „Zelenih“,bili spremni da podrže Vladu i da je dala uputstvo za postojeći Zakon o javnim nabavkama i reagovali odmah, 25-og i da po ubrzanim procedurama, s obzirom da su vanredne okolnosti, krene u nabavke i krene u rešavanje problema. Mi danas, dva meseca posle katastrofalnih poplava ne možemo neke probleme više ni da saniramo, ne možemo neke probleme ni da ispravimo. Naravno, trebalo bi da apelujemo na socijalnu odgovornost banaka, koje su prema nekim procenama, izvukli nekoliko milijardi iz Republike Srbije, od građana i građanki, da se apeluje na njih da naprave konzorcijum banaka, da daju poplavljenim područjima beskamatne kredite, sa grejs periodom od dve godine, i da na taj način vrate građanima i građankama poplavljenih područja, makar deo profita koji su za ovih 25 godina, ali u poslednjih 15 godina intenzivno izvlačili iz Republike Srbije. Mi imamo predlog i dea se organizuje jedan fond solidarnosti za razvoj. Ministar Vujović u odgovoru na poslaničko pitanje je tu ideju oglasio, ili da kažem, proglasio veoma interesantnu, i da bi o tome trebalo dalje da se razmišlja. Ono što je veoma interesantno da smo mi u toku prošle godine u raspravi za rebalans budžeta preporučili da se budžetski fond za vanredne situacije sa 81 milio i 148 hiljada, podigne na 281 milion i 148 hiljada. Verujte, da one tri noći kada je bila voda u Obrenovcu, vatrogasci koji su bili ispred mog stana nisu imali ni jedan čamac, nisu imali ništa od opreme za reagovanje u situacijama poplave, imali su samo protivpožarnu opremu, a svakako da ovim amandmanom koji sam ja prošle godine podneo mogli smo na neki način da ih opremimo i da ih pripremimo da na vreme, i na najbolji način angažuju, jer u subotu u toku noći nije bilo moguće doći do mnogih ljudi u Zabrežju i u selima oko Obrenovca. Ono što je pitanje iz gradske opštine Obrenovac - da li je zakonom predviđena rekonstrukcija toplovodne mreže, i da li Obrenovac ima ingerencije za otklanjanje posledice, s obzirom da Obrenovac nije jedinica lokalne samouprave? Infrastruktura se ovde pominje, naravno. Za nas je veoma važan toplovod u Obrenovcu, s obzirom da je od 420 podstanica 390 bilo poplavljeno i bilo apsolutno pod vodom. Ono što je najvažnije da pomenemo male heroje, koje gotovo niko ne pominje. To su građani Obrenovca, to su građani Boljevca, Jakova, građani koji su petak na noć i subota ujutro, samoorganizovali se, izvlačili svoje komšije i svoje sugrađane, da bi izbegli veću katastrofu. Mi imamo šansu da opasnost i rizik koji se pred nas stavlja pretvorimo u prednost i šansu. Zelena ekonomija je odgovor na to. Zelena ekonomija slabosti pretvara u snage i opasnosti pretvara u šanse. Evidentno je da nakon ovog izveštaja imamo krizu javnog upravljanja u lokalnim samoupravama u Srbiji, da imamo krizu menadžmenta od lokalnih samouprava do samog vrha. Ono što je definitivno jasno da besomučno arčenje prirodnih resursa nije održivo, da je neophodno novo jedinstveno ministarstvo prirodnih resursa i zaštite životne sredine, kao odgovor na klimatske promene, kao odgovor na zagađenje životne sredine i kao odgovor na sve ono što nas očekuje. Zahvaljujem se, a u delu kada budemo raspravljali o amandmanima, nadam se da ćemo moći da govorimo i o nekim detaljima.
Hvala. Reč ima ministar Zorana Mihajlović.
Prvo odgovor na ovu toplovodnu mrežu u Obrenovcu. Da, dozvole će glasiti na grad, odnosno grad će urediti dozvole, ali će korisnik da bude naravno opština Obrenovac. Naravno, da je to obuhvaćeno ovim zakonom. Drugo, kada ste pominjali izveštaj, pošto ste rekli da nema analize procene štete, pa nema nekih drugih dodatnih analiza itd. Prvo da vas podsetim ovaj izveštaj je i jasno glasi o elementarnoj nepogodi poplavi koja je zadesila Srbiju i merama koje su preduzete radi spasavanja stanovništva i odbrane ugroženih mesta od poplave. Dakle, samo ono što se dešavalo u trenutku od početka poplava do samog završetka. Dakle, nije obuhvatio ovaj drugi deo, a to je procena štete koju smo radili naknadno na osnovu utvrđenih metodologija. Dodatno ovaj izveštaj Vlada Srbije nije imala obavezu da piše niti da daje, ovaj izveštaj je Vlada Srbije uradila samoinicijativno smatrajući da je važno da napravi izveštaj i pokaže šta se sve radilo iz sata u sat i zato možda nekome zato delujem previše detaljno, ili ga možda zato neko naziva na ovaj ili onaj način. Ali, iz sata u sat, šta je ko radio, a predstavljao Republiku Srbiju. Analiza štete, odnosno procene štete je utvrđena nakon toga, kroz komisiju i kroz određene metodologije koje su urađene i zato sa tom drugom procenom štete mi smo danas na donatorskoj konferenciji. Pominjali ste bolju koordinaciju lokalnih samouprava. Svi smo se složili oko toga. Naročito smo se složili takođe oko toga da je krajnje vreme da se potpuno drugačije ophodimo, ne samo prema prirodnim resursima nego da vodimo računa o vodotokovima i da nađemo jasan program kako ćemo to da uradimo. Nisam sigurna da imamo dovoljno novca za to, ali sa druge strane postoje jasni razgovori sa mnogim partnerima i regionalno, ne samo unutar Srbije, kako možemo to rešiti. Verovatno ne možemo za nekoliko meseci ali bar u nekom narednom periodu time ozbiljno moramo da se bavimo. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dubravka Filipovski. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Gospodo ministri, kolege i koleginice narodni poslanici, mislim da je veoma važno što mesec dana, nešto više od mesec dana posle ukidanja vanrednog stanja danas u parlamentu raspravljamo o izveštaju o poplavama, Zakonu o obnovi posle poplava, ali i što upravo danas imamo i donatorsku konferenciju. Međutim vrlo brzo će doći jesen i zima i Vlada je svesna da je svaki trenutak dragocen za izgradnju kuća i za uopšte sanaciju i obnovu. Očekujem da će Srbija posle donošenja ovo zakona koji je prvi korak u tome biti jedno veliko gradilište i da će do početka zime sve biti izgrađeno i obnovljeno dinamikom koja je utvrđena ovim izveštajem i zakonom. Očekujem, takođe od ove vlade da uzme u obzir i pozitivna iskustva iz prethodnog perioda kada smo se suočavali sa elementarnim nepogodama. Kada to kažem mislim na poplave u Banatu, na klizišta u Kopaoničkom kraju i Bogdanju gde je postajala jedna izuzetna koordinacija između ministarstva koje je tada vodio Velimir Ilić, lokalnih samouprava i izvođača radova. Mislim da je to jako važno zato što su te kuće izgrađene u rekordnom roku i sve je završeno zaista fantastično i značiće sada u ovoj obnovi. Paralelno sa obnovom moje je mišljenje da moramo da vodimo računa i o prevenciji i zato u narednom periodu očekujem da će se izvršiti neka vrsta sektorskog pregrupisavanja iz ostalih ministarstava u Ministarstvo za vanredne situacije kako bi to ministarstvo u slučaju eventualnih elementarnih nepogoda u nekoj situaciji koja će se pojaviti moglo brže i efikasnije da reaguje. Vi ste, gospođo Mihajlović danas rekli da je šteta u oblasti elektroprivrede 119 miliona evra. Takođe, u jednoj izjavi od pre nekoliko dana ste rekli da niste zadovoljni dinamikom i brzinom kojom se otklanjaju štete u EP, iako je EPS preduzela sve potrebne mere. Zbog toga je moje pitanje vama – kada očekujete da će se u oblasti elektroprivrede sanirati sve što je potrebno i kada ćemo se vratiti na proizvodnju struje pre poplave? Poslanička grupa NS smatra da nam je potreban i novi zakon iz oblasti vodoprivrede. Mi smatramo da je zakon na jedan neprirodan način podelio reke po opštinskim granicama, a ne po slivovima i da su lokalne samouprave, praktično nemaju ni stručni, ni finansijski, ni tehnički kapacitet za ovlašćenja koja im je dao zakon iz 2010. godine. Takođe, u postojećem zakonu po nama nedostaju sankcije koje moraju biti jasno definisane. Veliki je problem što su proteklih 40 godina ljudi gradili kuće u koritama bujica, koja su im sada prošla direktno kroz kuću. Vi naravno niste krivi za to, vodite ovo Ministarstvo za građevinu i urbanizam nepunih 100 dana, ali moje pitanje za vas i za celu Vladu – da li ste nešto preduzeli oko revidiranja tih spiskova oko bujičnih tokova kako se to više ne bi događalo? Da li je Ministarstvo za građevinu i urbanizam dalo dodatne, u stvari preuzeo dodatnu kontrolu i dao dodatne naloge građevinskim inspektorima i građevinskim načelnicima da ne daju građevinske dozvole za izgradnju kuća na ovim mestima. Možda ćete reći, zakon to reguliše, da ima li smo zakon i do sada, ali videli smo šta se dogodilo. Takođe, žao mi je što danas ovde nije ministar obrazovanja, gospodin Verbić. Poslanička grupa NS će ministru Verbiću uputiti jedan konkretan predlog. Mi smatramo da građansko obrazovanje kao izborni predmet koji u osnovnoj školi traje osam godina, a u srednjoj školi četiri godine, treba smanjiti i uvesti predmet civilne zaštite i još neke predmete kao izborne, na primer razvoj preduzetništva, ali civilna zaštita je veoma važna i pokazalo se da to znanje nedostaje svima nama, pogotovo našoj deci posle ovih poplava. Moram da vam postavim još jedno pitanje za kraj. Veliki broj domaćih firmi se javlja upravo nama kao poslanicima, poslaničkoj grupi NS i pita nas da li će biti ukinut PDV za donacije koje oni daju posle ovih poplava, kao što je to urađeno za strane donacije. Premijer Vučić je rekao da je bilo određenih zloupotreba. Mislim da se te zloupotrebe mogu kontrolom sankcionisati. Da li Vlada priprema neku vrstu uredbe ili bilo šta, kako bi oslobodila ove firme od PDV? U svakom slučaju, poslanička grupa NS će izveštaj i zakon podržati u danu za glasanje.
Reč ima ministar Zorana Mihajlović.
Samo kratko da vam odgovorim na ova pitanja koja ste postavili. Dakle, što se tiče EPS i štete u energetskom sektoru, procene su da to ne može da bude pre proleća sledeće godine. Kada govorimo o tome kako se gradilo i kako se gradi, ne treba mnogo da se govori. Jasno je svima. Mi danas imamo u proceni 1,5 miliona nelegalno izgrađenih objekata u Srbiji i za prethodnih 10 godina gotovo ništa nije srušeno, a kada kažem gotovo ništa, onda to znači da se to meri otprilike brojem do 100. Pripremili smo jedan predlog za premijera i za Vladu, vezano za legalizaciju, generalno, i očekujem da do jeseni donesemo određenu odluku na Vladi i to pokušamo da rešimo. Zašto vam ovo govorim? Zato što mi jesmo pokušali sa inspekcijom, pokušavamo da šaljemo inspekciju gde je god moguće. Ono što je potpuno neverovatno je da je Ministarstvo građevinarstva danas ima sedam građevinskih inspektora za celu Srbiju, što nije normalno, takođe. Znači, imamo zakon, treba da izvršimo kontrolu, imamo inspekciju, a onda se na kraju ispostavi da je broj ljudi koji to treba da radi mali, a da je to na nekim drugim pozicijama drugačije. Budući da se priprema i reforma državne uprave i da se na potpuno drugačiji način, tako će raditi inspekcija, a kada kažem priprema, ne mislim u mesecima ispred nas, nego u par meseci ispred nas, mesec ili dva i verujem da ćemo taj problem rešiti. Naše je da budemo nadzor nad ovim zakonom. Dakle, ovaj zakon koji se danas raspravlja u načelu, a u petak po amandmanima i nadam se da će biti usvojen, naše je kao Ministarstvo građevinarstva da vršimo nadzor i mi ćemo se maksimalno potruditi da sve ono što se radi, pogotovo što se pominjalo gde će biti evidentiranje, gde će to moći da se vidi, a kancelarija će imati obavezu da to stavi i objavi u javnosti. Mi ćemo se truditi da o tome vodimo računa.
Po Poslovniku Dušan Petrović.
Gospodine predsedavajući, ja sada moram da intervenišem i sa ovom knjigom. Na osnovu člana 103. sam tražio povredu Poslovnika u odnosu na stav 104. koji ste vi pročitali. Dakle, ja sam govoreći ovde, kada sam imao red po Poslovniku, rekao šta sam imao o sadržaju rasprave na sednici Odbora za poljoprivredu, a gospodin Rističević je predsedik Odbora za poljoprivredu. Tu sam govorio o određenim odlukama koje je taj odbor doneo i one se odnose na proveru utrošenih sredstava u proteklih 15 godina za navodnjavanje, odvodnjavanje i za odbranu od poplava. Gospodin Rističević je govorio o toj stvari. Pomenu je tu raspravu i moje ime i pogrešno protumačio ono što sam ja rekao. Prema tome, na osnovu člana 104. sam ja tražio repliku, a vi mi repliku niste dozvolili, pa sam sada zbog toga tražio povredu Poslovnika i tražim da mi date pravo na repliku koje ste mi uskratili prošli put.
Stojim pri stavu da niste imali pravo na repliku, ništa nije bilo uvredljivo. To ne znači, ako vas je i pomenuo, da imate obavezno pravo na repliku. Ja to nisam tako doživeo i smatram da nemate pravo na repliku. Što se tiče same povrede Poslovnika iz ovog mog odgovora je i zaključak da nije došlo do povrede Poslovnika, a vaše je pravo da se izjasnimo o povredi Poslovnika, ako želite. Da li želite? (Narodni poslanik Dušan Petrović, sa mesta: Nije me uvredio, nego me je pogrešno protumačio. Tražim da se izjasni Skupština.) Gospodo poslanici, nemojte molim vas da jednu bezazlenu situaciju sada prevedemo u jednu situaciju koja ne dolikuje ovde. Mislim da stvarno nema razloga da se prepucavamo da li sam ja dozvolio repliku ili ne. Ako tako nastavite, ja ću strogo primenjivati kriterijume Poslovnika. (Narodni poslanik Dušan Petrović, sa mesta: Ne prepucavamo se, pričamo.) Svaku zloupotrebu Poslovnika ću kažnjavati. Prvi ima reč Borislav Stefanović. Izvolite.
U pokušaju, uvaženi gospodine generale, da pomognem, reklamiram član 104. – ukoliko se uvredljivo izrazi, tačno je, ali imate i deo koji ste isto pročitali, odnosno pogrešno protumači njegovo izlaganje. Vi možete restriktivno tumačite Poslovnik. To nekada radi i predsednica Skupštine, nekada i vi radite, nekada gospodin Bečić, ja vas samo molim da to ne radite zato što, ako se to tako uradi onda zaista neće biti mogućnosti da se neka osnovna prava koja Poslovnik omogućava poslanicima opozicije iskoriste, a istovremeno kada se govore neprikladni i uvredljivi izrazi, onda se ne reaguje. Ja vas molim da u celosti onda primenite pravilo da bi se omogućilo poslanicima da reaguju. Uvredljivo je jedna stvar a pogrešno tumačenje je druga. Da nema tog pogrešnog tumačenja niko ne bi mogao ovde da se javi za bilo šta, jer svi tumačimo onda isključivo ono što mislite vi ili vladajuća većina. Hvala.
Ja i dalje stojim pri stavu da nije došlo do povrede Poslovnika. Vaše je pravo da se izjasnite da li u danu za glasanje tražite da se Skupština izjasni?
Ne tražim da se izjasni.
Marijan Rističević, isto povreda Poslovnika. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani predsedavajući, reklamiram član 103. i odmah da kažem da ništa uvredljivo nisam rekao u vezi sa 104. Ništa nisam, samo sam rekao da potvrđujem izlaganje, deo izlaganja gospodina Petrovića vezano za naknadu za odvodnjavanje. Dakle ništa nisam rekao uvredljivo zato se slažem sa predsedavajućem da to nije bio predmet replike i da krivica bude na meni. Na određen način sam želeo da gospodinu Petroviću omogućim dodatno vreme da, s obzirom na kvalitet diskusije, iskoristi još neko dodatno vreme, tako da je krivica do mene. Hvala.
Smatram da nije vaša obaveza da se pravdate, moja je obaveza to. Isto smatram da nije došlo do povrede Poslovnika. Nemojte, još jednom vas molim da ne zloupotrebljavate. Reč ima Vladimir Đukanović, samo po kom osnovu? (Vladimir Đukanović, s mesta: Povreda Poslovnika.) Izvolite.
Reklamiram povredu Poslovnika u članu 107. Inače sam još i pre pauze želeo, ali ne znam iz kog razloga mi nije dato da reklamiram povredu Poslovnika, ali posebno zbog malopređašnjeg govornika koji nas ovde uči lepom ponašanju, a ja ću sada da kažem zarad javnosti, pošto u nekim dnevnim listovima se pojavila neka neistina, izvinite, ovo ste dužni da mi kažete.
Ne, neću vam dozvoliti.
Ovo ste dužni da mi dopustite.
Neću vam dozvoliti, ovo je zloupotreba Poslovnika. Prvo se pozivate na povredu Poslovnika, neću vam dozvoliti. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite, imate četiri minuta i 15 sekundi.
Hvala. Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko, potpredsednice Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, nekoliko reći ću reči o zakonu koji bi trebalo da otkloni u narednim mesecima posledice poplava koje su zadesile Srbiju. Osnovni problem ovog zakona jeste što on derogira Zakon o javnim nabavkama. Ima nekih deset razloga zbog kojih smatram i naša poslanička grupa, da ovaj zakon ne treba prihvatiti. Dakle, derogira odredbe Zakona o javnim nabavkama, stvara mogućnost korupcije, mogućnosti zloupotreba i daje velika diskreciona prava Vladi, predsedniku Vlade i direktoru kancelarije koja je formirana. Najdrastičniji primer jeste član 13. u kojem se praktično na bazi izjave učesnika u javnom pozivu, prihvata da on ispunjava uslove, kao što je neko malopre rekao na bazi - majke mi ja ispunjavam uslove, to je dovoljan razlog da neko dobije posao. Međutim, ono što je možda i najvažnije u ovom zakonu, jeste činjenica da se njime formira kancelarija koja treba da realizuje obnovu zemlje koja je posledica poplava. Međutim, imamo jedan drugi problem. Ova kancelarija je već formirana bez zakona. Gde je bio zakonski osnov za formiranje te kancelarije, ukoliko je tek ovim zakonom predviđena mogućnost da se ona formira? Ova kancelarija već ima i direktora. Za direktora, pošto je on u svojstvu državnog službenika po položaju, traži se radno iskustvo od devet godina u struci. Gospodin Marko Blagojević je bio i radio u CeSID. Od dostupnih podataka o njegovoj biografiji, došao sam do činjenice da njega nervira jesen u Beogradu, jer ne voli ovo godišnje doba i postoji mogućnost da čovek na jesen stvarno podnese ostavku i da ostavi obnovu zemlje nekom drugom. Još se kaže u njegovoj biografiji da čita beletristiku, a najviše voli Toma Klensija, on je napisao „Lov na crveni oktobar“, po tome je posle snimljen i film. Od filmova voli Džejms Bonda, a sluša AC/DC, Zizi top, Duran – Duran. Da li su to …
Poslaniče, da li je to bitno jako ko koju muziku voli da sluša? Pohvalno je da čovek sluša roken rol.
Jako je bitno, to je ono što Marka Blagojevića kvalifikuje iz dostupnih podataka nama poslanicima, da bude direktor Kancelarije za obnovu zemlje. Da li je on završio fakultet, koji fakultet i da li ima devet godina rada u struci, što se traži? Da li je istraživanje javnog mnjenja posao u struci, u građevinarstvu, u javnim nabavkama itd? Dakle, u njegovoj biografiji piše da ne voli domaću muziku i da ne voli jesen u Beogradu. Da li na bazi toga možemo da zaključimo da će Marko Blagojević …
Može da se zaključi kakvog je profila ličnost i iz kakvog je kulturnog miljea.
Nema ništa o njegovoj stručnosti, u tome je problem. Dakle, ja govorim o podacima koji su nama dostupni, da li će taj čovek, pitam potpredsednicu Vlade, uspeti da realizuje ovaj zahtevan projekat od koga se očekuje da na jesen svaki čovek, na jesen koju on ne voli, ima krov nad glavom.
Potrošili ste vreme, to da vam kažem.
Ali vi ste mi uzeli 30 sekundi.
Nisam baš 30 sekundi, tri sekunde. Izvolite.
Tri sekunde…
Nemojte se raspravljati, ako hoćete iskoristite ovo vreme, biću tolerantna, iskoristite još 10 sekundi.
Dakle, nemamo na bazi ovog što je do sada Vlada uradila i na bazi ovog zakona i na bazi ovog izveštaja, nemamo nikakvu mogućnost da verujemo da ćete uraditi ono što se očekuje od ove kancelarije. Hvala.
Sad ste iskoristili vreme. Zahvaljujem. Reč ima ministar Zorana Mihajlović. Izvolite.
Kancelarija je formirana na osnovu Zakona o Vladi dakle, nije formirana tek tako i postoji zakonski osnov, pravni osnov da ona bude formirana, član 31. i 32. Imenovan je direktor kao postavljeno lice i to tako da kada govorimo o postavljenim licima, kao što govorimo o postavljenim licima kao što su recimo ministri ili direktori kancelarija, ne stoji jasno određeno koje je struke i na koji način oni treba da budu, odnosno šta oni to sve treba da imaju od svojih sposobnosti, pošto sta vi spominjali neke stvari. Ono što je po meni još važnije, nije ovde stvar, i vi možete da govorite o kancelariji i treba, to je služba Vlade, ali iza ovog zakona, iza svega što se radi u Srbiji nakon poplava, stoji Vlada Srbije koja ima svog premijera, koja ima svoje potpredsednike i ministre. Mi smo ti koji smo odgovorni za sve ono što se dešava i danas i sutra i za mesec dana kada se budu takođe gradile kuće, kada budu ljudi imali, kao što smo rekli i obećali nekoliko puta, svaki dan, da oni koji su ostali bez svojih kuća, oni će te svoje kuće imati pre jeseni. Kao što sam rekla, svi ti putevi koji su uništeni ili su prosto oštećeni nakon poplava, biće sanirani do 1. oktobra. Mi smo ti koji stojimo iza toga. Imamo zbog toga zakon, imamo zbog toga formiranu kancelariju koja treba da sprovede državni program koji će formirati resorna ministarstva. Kada govorite o Zakonu o javnim nabavkama, niste potpuno u pravu. Zakon o javnim nabavkama je ovde primenjen u otvorenom postupku. Jedina stvar koja je iz tog zakona, da tako kažemo, u članu 12, u poslednjem stavu, koja se ne primenjuje iz Zakona o javnim nabavkama, odnosi se na plan nabavke. Da li znate zašto? Zato što sada, nakon usvajanja ovog zakona, formiraće se program obnove koji će usvojiti Vlada Srbije, koji predstavlja u stvari plan nabavke, koji će onda da se realizuje kroz Kancelariju, ali zajedno sa ministarstvima. Prema tome, baš zbog toga da bi svi bili informisani, da bi sve bilo javno, da bi se tačno video svaki korak koji ova Vlada radi, zbog toga imamo Kancelariju, zbog toga imamo program, zbog toga imamo zakon. Takođe, Zakon o javnim nabavkama, ono što u ovom zakonu o saniranju posledica poplava, a vezano za Zakon o javnim nabavkama stoji, skratili smo samo vreme, ali je takođe ostala mogućnost svakoga da se žali, recimo, Komisiji za javne nabavke, s tim što Komisija za javne nabavke, po ovom zakonu, je dužna da u roku od pet dana da svoje mišljenje i to rešenje je konačno. Znači, svi instrumenti, sve što je postojalo u Zakonu o javnim nabavkama i što postoji, postoji i ovde, izuzev ovog plana nabavki i što je skraćeno vreme. Skraćeno je vreme da bi bili brži, da bismo bili efikasniji. Ne možemo da pustimo da se javna nabavka odugovlači, jer prosto nemamo vremena. Mi do jeseni zaista posaomoramo da završimo posao. Ono što je ovim zakonom takođe predstavljeno jeste da sve ono što sada ja govorim i što pričamo, dakle, i o samom programu i o svim javnim nabavkama, mora da bude na sajtu, mora da se vidi. Za svaki posao koji se bude radio, svi koji se budu za taj posao prijavili stajaće ko se prijavio, koliko to košta, kakav je ugovor sklopljen, s kim je sklopljen, upravo zbog toga da ne bi došli u situaciju da za godinu ili dve pričamo da nešto nije bilo dobro. Dakle, sve će postojati u papirima.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. (Janko Veselinović, s mesta: Replika.) Nemate pravo na repliku po članu 104. Dakle, pročitajte ga, ministarka je samo odgovorila na vašu diskusiju. (Janko Veselinović, s mesta: Pogrešno tumačenje. Ja vas molim...) Ne, nije vas pogrešno tumačila, ona je odgovorila. Reč ima narodni poslanik Marija Jevđić. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, ministri, kolege narodni poslanici i uvaženi građani Srbije, na samom početku svoga izlaganja želim da naglasim da će narodni poslanici poslaničke grupe Jedinstvene Srbije u danu za glasanje podržati Predlog zakona o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji, kao i Izveštaj Vlade o elementarnoj nepogodi. Elementarne nepogode koje su ovog proleća zahvatile veliki deo Evrope, najteže posledice prouzrokovale su na teritoriji Balkana, posebno Republike Srbije. Poplavljene su velike površine poljoprivrednog zemljišta, značajni privredni i stambeni objekti, a što je najvažnije, u vodama je nestao ne tako beznačajan broj ljudskih života. Sve to navodi na potrebu donošenja propisa kojima bi se stvorili uslovi za preventivno delovanje i u sličnim situacijama svođenje posledica na najmanju moguću meru. Ma koliko posledice ovogodišnjih majskih poplava bile teške, ne možemo da zanemarimo činjenicu da su mogle biti i pogubnije da nije bilo pravovremenog i adekvatnog odgovora Vlade Republike Srbije i svih njenih ministarstava, posebno Ministarstva odbrane i Ministarstva unutrašnjih poslova, ali i brojnih dobrovoljaca koji su priskočili u pomoć postradalom stanovništvu. U vreme kada je, nakon martovskih izbora, odgovornost za vođenje države preuzeo predsednik Vlade Aleksandar Vučić, koji je vrlo hrabro započeo korenite reforme na svim nivoima, elementarna nepogoda je zapretila da zaustavi proces od koga se očekuje da za dve ili tri godine Srbiju postavi na zdrave noge. U takvim trenucima gospodin Vučić se uhvatio u koštac sa još jednim problemom i zahvaljujući ugledu koji uživa u svetu, a i ličnim vezama, obezbedio je značajnu humanitarnu pomoć poplavljenom stanovništvu. Ne mogu da ne spomenem ni veliki doprinos ministra inostranih poslova gospodina Ivice Dačića, koji je koordinacijom aktivnosti sa srpskom dijasporom uspeo da obezbedi značajna materijalna sredstava za pomoć stanovništvu stradalom od poplava. Po mojim informacijama, sredstva su stigla u Srbiju i već počela da se dele onima kojima je u ovom trenutku najpotrebnije kako bi se što pre eliminisale ili bar ublažile posledice elementarne nepogode i svako od ugroženih zimu dočekao u obnovljenom domu. Ono o čemu bih ja danas govorila i na šta bih stavila akcenat je situacija u Gradu Kraljevu, koji je u dva navrata tokom ove godine bio zahvaćen poplavama i to u mesecu aprilu i maju. Katastrofalne poplave koje su tokom aprila i maja meseca ove godine pogodile kraljevački kraj, nanele su ogromne štete infrastrukturnim i stambenim objektima, ali i poljoprivrednom zemljištu. Prvi poplavni talas je početkom druge polovine aprila prekrio više od hiljadu hektara obradivog zemljišta, pa su poljoprivrednici nakon što se voda povukla bili prinuđeni da ponovo zasejavaju njive sa obe strane Morave. Nabujala Ribnica ugrozila je deo istoimenog prigradskog naselja, ali je pravovremenom reakcijom kriznog štaba tokom samo jedne noći nasipanjem kamena na obale reke sprečena katastrofa. Bujični potoci u gledićkom kraju u dva navrata, u aprilu i maju, odneli su veliki broj mostova različite veličine, pa su brojna domaćinstva nekoliko dana bila bez komunikacije sa ostatkom sveta. Brzom i efikasnom akcijom pripadnika inženjerskih jedinica druge brigade kopnene vojske, čije je sedište u Kraljevu, montirana su tri teška mehanizovana lansirna mosta u Ravanici, Godačici i Bogutovcu i tako ponovo uspostavljena komunikacija do konačnog rešavanja problema. Deo onog što je oštetio prvi poplavni talas, dodatno je uništio i drugi poplavni talas, između ostalog i delove infrastrukture koji su u međuvremenu popravljeni. Znatno veće štete pretrpelo je oko 500 domaćinstava na potezu od Mrsaća do Vitanovca, gde je nivo vode u stambenim objektima na pojedinim mestima dostizao i do dva metra. Čim se voda povukla u prigradskom naselju Grdica, na teren je izašlo oko 200 dobrovoljaca, uglavnom učenika Saobraćajno-tehničke škole „Nikola Tesla“ i studenata Mašinskog fakulteta, koji su se organizovali putem društvenih mreža. Tako je u Kraljevu, među prvim gradovima poplavljenih područja u Srbiji, iz kuća uklonjen kompletan nanos mulja i druge prljavštine, što je bio uslov za dezinfekciju, deratizaciju i zaštitu od komaraca. Pravovremeno su reagovala i javna preduzeća, „Čistoća“ i „Putevi“, čijom mehanizacijom je na deponiju transportovan sav otpad iz poplavljenih kuća, kao i deo uništenog pokućstva. Vrlo brzo je reagovala i Skupština grada odlukom da se 64 miliona dinara iz Fonda za solidarnu stambenu izgradnju preusmeri na saniranje posledica poplava, da bi gradsko veće donelo rešenje o dodeli jednokratne novčane pomoći od po 120.000 dinara vlasnicima svih domaćinstava koja su pretrpela štetu. Reagovali su kraljevački umetnici, različita esnafska udruženja, koja su na svoju ruku organizovala raspodelu pomoći. Novac je pristizao i na namenski račun za otklanjanje posledica poplava, a najveća donacija od 40.000 evra stigla je od partnerskog grada Maribora. Šleperi humanitarnih pomoći stigli su sa različitih strana, a jedan takav sa 25 tona različitih artikala, uz moje angažovanje, dostavili su naši ljudi koji žive i rade u Nemačkoj. Uzpomoć prijatelja iz Italije, dvadesetak dece sa poplavljenog područja letovalo je na crnogorskom primorju. Naši prijatelji iz italijanske pokrajine Trantino prikupljaju delove nameštaja koji se u Kraljevo očekuju najkasnije za mesec dana. Drugi poplavni talas primorao je poljoprivredne proizvođače da po treći put obrađuju njive i presejavaju ih, a Komisija koju je formirala lokalna samouprava procenila je štetu na 900 miliona dinara. Prema informacijama kojima ja raspolažem, podatke o tome je dostavila resornim ministarstvima. Posebno treba spomenuti i pohvaliti one gradove i opštine koji su se samovoljno organizovale i proaktivno reagovale u otklanjanju šteta i pružanju pomoći ugroženom stanovništvu. Sigurno je da je u efikasnosti prednjačila Jagodina, gde su se gradski funkcioneri, koji inače ne primaju naknadu za svoj rad, odvojili po 20.000 dinara, lokalna preduzeća i preduzetnici donirali su u proseku po 300.000 dinara, a fabrike po milion dinara. Uz pomoć tih sredstava kupljen je nameštaj i bela tehnika kako bi domaćinstva što pre počela normalno da funkcionišu. Tim ljudima je uručena i nova garderoba kao donacija privrednika iz Novog Pazara i fabrike „Prvi maj - Pirot“. Zahvaljujući toj pomoći, stanovništvo se vrlo brzo vratilo svakodnevnom životu. Na kraju želim da ponovim da će poslanička grupa Jedinstvene Srbije u danu za glasanjepodržati Izveštaj Vlade i glasati za Predlog zakona o otklanjanju posledica poplava u Srbiji. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Milena Ćorilić.
Poštovana predsednice, poštovana ministarka, poštovani poslanici, iz Izveštaja o poplavama koje su se dogodile u našoj zemlji evidentno je da je Vlada blagovremeno reagovala od proglašavanja vanredne situacije na teritoriji Republike Srbije do preduzimanja svih mera u cilju spašavanja, pre svega, ugroženog stanovništva, a zatim i materijalnih dobara, kao i preduzimala je sve mere u prikupljanju i distribuciji pomoći u ugroženim područjima. Kao stanovnik grada Šapca, koji je bio jedan od najugroženijih, a odbranjen je zahvaljujući pozivu Vlade Srbije, želim da se zahvalim Vladi, pripadnicima Vojske, policiji i svima koji su došli da brane naš grad od poplava, zajedno sa građanima Šapca. Takođe, zahvaljujem se studentima, omladini, srednjoškolcima, koji su sve vreme radili na podizanju nasipa na Savi. U su Izveštaju opisane aktivnosti koje je Vlada preduzimala za vreme vanrednog stanja od poplava. Moj grad je odbranjen od reke Save, ali delovi grada su poplavljeni, kako od atmosferskih padavina, tako i od izlivanja manjih potoka i javne kanalizacije. Postavlja se pitanje – pored pomoći ugroženim i saniranju infrastrukture, šta je neophodno uraditi da se prilikom mogućih sledećih poplava, koje će se desiti ako se ne unaprede odvodni sistemi, jer sistem zaštite od poplava se radi kada je lepo vreme? Mišljenja sam da u svakoj opštini treba uraditi izveštaj o kritičnim mestima na kojima je došlo do izlivanja vode i koji su uzroci izlivanja i šta je potrebno uraditi da se to ne ponovi. Kao što se može videti iz Izveštaja, Šabac je odbranjen od reke Save, ali izlivanja vode u gradu i okolini su se desila iz reke Dumače i Dobrave, Cerskog obodnog kanala, gradske kanalizacije, prodora vode iz kanalizacionog sistema Hemijske industrije „Zorka“ i bujičnih potoka u prigradskim naseljima i seoskom području. Potopljeni su samo neki delovi grada. Zato je bitno napraviti izveštaje i ostaviti zapis o tome kako i gde je neko područje poplavljeno. Prikupljanjem ovih informacija unapredilo bi se stanje i pripreme za odbranu od sledećih eventualnih poplava. Odbrana od poplava nije samo zadatak „Srbijavoda“, već komunalnih preduzeća, policije ili vojske. To je spektar mera celog društva. Mišljenja sam da se moraju definisati nadležnosti po opštinama i gradovima gde to nije urađeno. Svi znamo da „Srbijavode“ brani od poplava od reke Save, Dunava i drugih većih reka, ali ko je odgovoran za male potoke, kanale i kanalizaciju? Prilikom poplava pokazalo se da se neki delovi poplavljuju u većoj ili manjoj meri svake godine. Ovaj put je to bilo drastično. U razgovoru sa građanima koji žive u tim delovima, postavljali su pitanje – a zašto su nam dali gradske dozvole? Svaki grad i opština imaju površine, delove koji se vekovima plave, samo što poplave nisu svaki dan, pa se to zaboravi. Urbanizacijom tih prostora i naseljavanjem plavnih površina samo se problem odbrane od poplava uvećava. Dakle, prilikom izrade planske dokumentacije generalnih urbanističkih projekata moraju se imati u vidu delovi grada koji se prirodno tope i u njima ne dozvoliti izgradnju, jer kuće koje su izgrađene u tim mestima teško se brane. Takođe, neophodno je analizirati stanje kanalizacionih sistema. Većina je građena pre 50 i više godina. Gradovi su se proširili. Da li kapaciteti dovoljni, s obzirom na veću količinu vode koja u njih dolazi? Da li je potrebna rekonstrukcija? Sve su to pitanja na koja dana moramo tražiti odgovor, jer smo u poplavama uvideli sve nedostatke. Svi sistemi odbrane od poplava koštaju mnogo, kao i njihovo održavanje, ali odbrana od poplava je posao celog društva. Zato je potrebna edukacija stanovništva i dizanje svesti o važnosti sistema odbrane od poplava. Kada pogledate naše kanale i rečice, pa čak i velike reke, one su deponije starih šporeta, frižidera i isečenih automobila i drugog otpada. Sigurna sam da ih tamo nisu doneli ni „Srbijavode“ ni vojni, ni policija. To čine meštani koji su kada su došle poplave trpeli i posledice, potopljene kuće i dvorišta. Ne možemo očekivati da ćemo time što ćemo odgovornog za održavanje kanala sve probleme rešiti. Ne može hiljadu da pravi štetu, a jedan da održava. Ako edukacijom građana ne podignemo svest o važnosti sistema odbrane od poplava, tada primeniti oštre mere. Na kraju, mislim da bi svaka opština morala da napravi analizu svojih plavnih područja i istraži uzroke koji su do toga doveli, kao i da predloži mere kako bi se to unapredilo, da ne sačekamo nove poplave, već da odbranu podignemo na viši nivo. Poslanička grupa PUPS će u danu za glasanje podržati i glasati i za Izveštaj i za Zakon o otklanjanju posledica od poplave. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Miletić Mihajlović.
Poštovana predsednice, poštovana potpredsednice Vlade, saradnici u Vladi i u Ministarstvu, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SPS, kao što je već naglasio i podvukao ovlašćeni predstavnik koji je govorio, prof. dr Žarko Obradović, svakako će podržati predloženi Zakon o otklanjanju posledica poplava i ovaj Izveštaj o elementarnoj nepogodi. Ovaj izveštaj je sveobuhvatan i dao je potpunu sliku o težini i razmerama elementarne nepogode koja je jedna od najvećih i najtežih koja je zadesila Srbiju. Takođe, daje potpunu sliku o angažovanju Vlade, državnih organa, nadležnih institucija, lokalnih samouprava, njenih organa i stanovništva. Pokazalo se da smo imali na delu potpunu posvećenost, akciju i brigu Vlade Republike Srbije i svih ministarstava. Pokazalo se da su u okviru svojih nadležnosti svi postupali najbrže što se moglo i to je dalo rezultate. Naravno, nekih propusta je bilo, ali odavno u Srbiji nismo imali tako dobru koordinisanu akciju i funkcionisanje jednog sistema koji je bio fokusiran ovog puta na spašavanje ljudskih života, na spašavanje materijalnih dobara, evakuaciju stanovništva. Koliko je sa jedne strane delovalo zastrašujuće i katastrofalno stanje u najugroženijim područjima zahvaćenim poplavama, toliko je sa druge strane delovalo ohrabrujuće i, rekao bih, nadležno rad Vlade i prisustvo i prisustvo na licu mesta najodgovornijih ljudi u ovoj državi, na čelu sa premijerom Vučićem. Zatim, tu su bili i ostali ministri: Selaković, Stefanović, Gašić, ministar energetike Aleksandar Antić, ministarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković, a Ivica Dačić je svakako zaslužan za to što je okupio veliki broj ambasadora i diplomata, koji su na licu mesta videli posledice ove katastrofe. Naravno, zaslužuje i svaku pohvalu da se pomene i Predrag Marić, čovek koji vodi Sektor za vanredne situacije. Pored potpune i velike posvećenosti i koordiniranog funkcionisanja celokupnog sistema u odbrani od elementarne nepogode, nije bilo u mogućnosti da se odbranimo od razuzdane i pobesnele prirode, da tako kažem. Štete su zaista velike u svim sferama i u svim sektorima života i rada. S toga, svakako valja izvući određene pouke i ukazati na ono što treba da budu mere, a to je upotreba namenskih sredstava za regulisanje vodotokova, koja nije bila onako kako bi trebalo u prošlosti. Sada se vidi šta znači nedostatak dve ili tri ili čak i više hiljada vatrogasaca i spasilaca i treba raditi na takvom popunjavanju. Takođe, zanavljanje opreme i dodatno opremanje je veoma značajno zbog budućeg vremena kako se u ovim razmerama ne bi ponovile i da ne bi bile takve posledice. Potreban je veći nadzor nad subjektima koji imaju konkretne nadležnosti u ovim oblastima. Ne sumnjam da će organi Republike Srbije, kao i Vlada, voditi računa o svemu ovome. Dolazi iz Braničevskog okruga, tačnije iz Petrovca na Mlavi, sa reke koja je označena vlastitom imenicom Mlava, a koja ima glagolsko značenje i činjenje da ona mlavi ili, kako bi se drugačije reklo, mlevi, melje, ona nosi, valja, ruši sve pred sobom onda kada nabuja i veoma je tada opasna. U medijima nije bilo dovoljno reči o poplavama na reci Mlavi u mestima kao što je Petrovac na Mlavi i Malo Crniće. U Petrovcu smo imali da je nastradao u poplavi dečiji vrtić, sa velikom štetom, gimnazija, 257 kuća, 72 pomoćna objekta, 183 hektara zasejane površine. Kada je reč o zakonu, u prvom članu stav 2. nije navedena opština Malo Crniće koja je bila obuhvaćena poplavom i postoji o tome dokumentacija. Čuo sam da i neke druge opštine nisu obuhvaćene. Podneli smo amandman, ali nadam se da će amandman odbora obuhvatiti sve te opštine i da će to biti rešeno na najbolji mogući način. Takođe, Mlava je ugrozila termo-energetski gigant TEKO, odnosno termoelektranu „Kostolac“ i površinske kopove u „Kostolcu“ i okolini. Tamo je nekoliko puta dolazio ministar energetike i rudarstva Aleksandar Antić u društvu sa direktorom EPS Obradovićem, zajedno sa direktorom TEKO Draganom Jovanovićem i predstavnicima lokalne samouprave Grada Požarevca, takođe, uz prisustvo specijalnih grupa iz Francuske učinjena je značajna odbrana ovog termo-energetskog giganta, što je ipak veliki uspeh u poređenju sa „Kolubarom“. Zadivljuje zainteresovanost i aktivnost mladih ljudi koji su u svemu ovome učestvovali. Tako je bilo na svakom mestu. Tako je bilo u Petrovcu na Mlavi kada su otklanjane posledice u vrtiću ili u gimnaziji ili u privatnim domaćinstvima. Važno je učiniti pohvalu i fondacijama, humanitarnim organizacijama, donatorima. Pomenuću fondaciju Ane i Vlade Divca, fondaciju Novaka Đokovića koja je dala 10 miliona dinara za renoviranje dečijeg vrtića u Petrovcu. Kada je reč o Predlogu zakona o otklanjanju posledica o poplavama, njime se uspostavlja transparentnost, legalitet, pravednost u poslu otklanjanja posledica od poplava i efikasno završavanje svih poslova do početka grejne sezone. Završiću sa ovakvom jednom konstatacijom, uz napomenu da će SPS glasati za jedan ovakav izveštaj i zakon. Ujedno će glasati o onome što je bila aktivnost, trud i velika posvećenost Vlade Republike Srbije i svih organa u otklanjanju i odbrani od ove poplave.
Reč ima ministarka Mihajlović.
Htela sam samo da pojasnim, vezano za član 1. stav 2, kako će da glasi, pošto znam da ste dali amandman. Ne samo vi, nego i članovi odbora, budući da mnogih opština nije bilo u stavu 2. Glasiće drugačije. Dakle, područje pogođeno poplavama, u smislu ovog zakona, obuhvata poplavljene i klizištima ugrožene delove teritorije Republike Srbije, gradove, opštine koje prijave štetu Komisiji za utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda u roku predviđenom ovim zakonom. Spisak gradova i opština u kojima će biti otklonjene posledice poplava i aktiviranja klizišta, u skladu sa ovim zakonom, utvrđuje Vlada na predlog kancelarije. Odnosi se na sve opštine. Sada ih ima 126, a ne 26, koliko ih je u trenutno predlogu. Verujem da će odbor to prihvatiti.
Reč ima narodni poslanik dr Aleksandar Peranović.
Poštovana potpredsednice Vlade, kolege poslanici, poštovani građani Srbije, pred nama se danas nalazi izveštaj o velikoj tragediji koja se dogodila u Srbiji, u maju, u poslednjih 20 godina, tragedija koja je ujedinila građane Srbije i pokazala koliko smo složni, koliko smo jaki. Iz ove tragedije mnogo smo naučili kako bi smo još bolje reagovali ako ikada, ne daj Bože, dođemo u istu situaciju. Prethodnih dana mogli smo da čujemo brojne kritike na izveštaj, da izveštaj predstavlja samo brojke. Međutim, moram da vam kažem da su to apsolutno netačne stvari, jer analizirajući ovaj izveštaj o poplavama, utvrdio sam da je iscrpan i sveobuhvatan zato što obuhvata detaljno objašnjenje i hronološki poređane događaje. Takođe, ono što svedoči o sveobuhvatnosti ovog izveštaja je činjenica da sadrži detaljnu analizu preduzetih mera na sprečavanju poplava, kao i situacije nastale štete nakon poplava. Ovako koncipiran izveštaj predstavlja i predstavljao je dobru osnovu za donošenje zakona koji se bavi postupkom otklanjanja posledica od poplava, koji je takođe pred nama. Zakon o otklanjanju posledica od poplava u Republici Srbiji je pravni akt koji predstavlja okvir i pravni osnov za obnovu zemlje nakon katastrofalnih poplava koje su nas zadesile. Zakonom se definiše koji deo teritorije Republike Srbije je bio pogođen poplavama i definiše se u kojim oblastima Republike Srbije će se baviti obnova zemlje. Zakon definiše i državni organ, tj. Kancelariju za pomoć i obnovu poplavljenih područja na osnovu čijih će predloga Vlada sprovoditi program obnove zemlje, kao i kriterijume po kojima će se sprovoditi i delokrug delovanja ovog organa. Ovom prilikom želim da istaknem da će se kroz Kancelariju na jedan transparentan način obavljati obnova zemlje, da ćemo na internet stranicama moći videti gde ide novac, roba ili bilo koji drugi vid pomoći. Moram da istaknem da za vreme majskih poplava Vlada Republike Srbije je bila maksimalno angažovana. Dolazim iz grada koji je više puta pominjan u ovoj Skupštini, koji je uspeo da se odbrani od katastrofe, grad Šabac. U Šapcu su za sve vreme poplava bili prisutni i premijer i ministri i načelnik generalštaba. Prve noći poplava u gradu je bilo preko 10.000 ljudi. Ovom prilikom želim da se zahvalim svim građanima Srbije iz svih gradova iz kojih su došli, koji su pomogli. Zaista mislim da je ta prva noć poplava bila presudna. Preko 350.000 vreća džakova je napunjeno samo te noći i postavljeno je na nasip pored Save. Za sve vreme poplava utrošeno je preko milion vreća i to je detaljno objašnjeno u ovom izveštaju. Zato mislim da izveštaj i ovaj predlog zakona treba podržati. Ono za šta se ne bih složio i što i što često u Srbiji imamo situaciju da posle bitke smo svi pametni i svi znamo šta bi trebalo raditi. Mislim da u prvi mah nije bila spremnost štaba na nekom najvišem nivou i stoga jeste reakcija Vlade da se formira jedan novi štab, ali Šabac nije samo odbrana od reke Save. Tačno je, odbranili smo se mi od najveće vodene površine, Sava je, kako reče general Diković ukroćena i to je zaista jedan veliki uspeh svih nas koji smo tih desetak dana bili u Šapcu. Mislim da nema čoveka koji nije aktivno učestvovao na odbrani grada, na odbrani tih prigradskih mesta i mesnih zajednica. Mislim da smo dobili poplave u određenim mesnim zajednicama od malih rečica ili kanala, potoka koji danas u mirnodopskim uslovima jedva da postoje. Zaista kao lekar nikada se nisam bavio palijativnim poslom. Uvek sam razmišljao da treba da se bavimo preventivom. Šta to znači? Propustili smo dugi niz godina prethodnog perioda vladavine nekih drugih političkih organizacija da se ti kanali i te rečice odmulje, očiste, a verovatno određena sredstva koja su bila namenjena za to su utrošena na neku drugu stranu, pa smo dobili poplavu i od Dobrave i od Tamnave i od Umače, nije bitno da ih ne nabrajam i određene mesne zajednice su pretrpele izvesne štete kako na poljoprivrednim usevima, stočarstvu, u svojim domaćinstvima. Posle ovakve situacije kada je obnova treba istaći da nam predstoji jedan period zaštite životne sredine, pre svega mislim na aktivnosti Ministarstva zdravlja da izbegnemo tu zdravstvenu katastrofu i da izbegnemo sve te zarazne bolesti. Mislim da u nekim segmentima nismo imali adekvatnu spremnost sektora za vanredne situacije, te ovog trenutka sam mišljenja da Sektor za vanredne situacije treba podići na jedan još viši nivo. U narednom periodu treba razmišljati o civilnoj zaštiti, jer pored pripadnika Vojske, Policije i Žandarmerije i svih građana Srbije, mora da postoji jedno rukovodeće telo koje će se baviti tim civilnim sektorom, a to je u prethodnom periodu uništeno, razoreno i nije delovalo na neki odgovarajući način u svim trenucima. Tačno je da smo imali pomoć od zemalja od okruženja, iz Francuske, Švajcarske, da ne nabrajam sve zemlje, ali moramo da imamo jedno svoje telo, jedan organ koji će se baviti vanrednim situacijama. Ovde je mnogo toga izrečeno i o zakonu i o svemu. Reći ću da u narednom periodu moramo da izgradimo nešto čime ćemo se zaštititi, zakon, akt, i od poplava, požara i svih drugih elementarnih situacija. To je nešto na osnovu čega ćemo delovati. Bićemo spremni ako to dođe. Svi smo svedoci da ne daj Bože Srbiji i zemljama u okruženju preti neka nepogoda ili elementarna katastrofa. Baš iz tog razloga moramo to izraditi, da napravimo jedan akt na osnovu koga ćemo delovati i raditi u narednom periodu. Još jednom, Vlada je pokazala jednu ozbiljnost i jednu doslednost. I juče i danas pričamo o reformama i o ulasku Srbije u EU. Baš na ovakav način kada treba napraviti i izgraditi, doneti jedan akt pokazujemo i ozbiljnost i doslednost i rešenost da se uhvatimo u koštac sa svim problemima. Više ne želimo da se bavimo posledicama, nego želimo da idemo korak napred i da se bavimo budućnošću. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Vera Paunović.
Poštovani gospodine potpredsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani članovi Vlade, elementarna nepogoda u vidu poplave koja je pogodila pojedine delove zemlje pre dva meseca, predstavlja verovatno najveću prirodnu katastrofu i razaranje koje nam se dogodilo u prethodnih nekoliko decenija, a možda i više. Sva ona tuga i bol desetine hiljada unesrećenih građana koji su samo u jednom danu izgubili svu svoju imovinu, duboko su potresli sve naše građane koji su u tim danima pokazali veliku solidarnost sa građanima iz ugroženih područja, pružajući nesebično sve vidove pomoći. Dolazim iz Opštine Lazarevac koja je u ovim poplavama pretrpela ogromne materijalne gubitke. Pored jedne ljudske žrtve koju smo imali, naneta je velika šteta rudarskom basenu Kolubara. Poznato je da je rudarski basen Kolubara kičma našeg energetskog sistema čija je proizvodnja uglja za vreme poplava dovedena u vrlo tešku situaciju. Radnici Kolubare su još jednom pokazali i dokazali svoju hrabrost, umeće i visok profesionalizam danonoćnim radom na saniranju posledica od poplava održavajući nivo proizvodnje na kopovima gde se mogla pokrenuti proizvodnja da bi se obezbedila dovoljna količina uglja za snabdevanje Termoelektrane „Nikola Tesla“ Obrenovac čija je proizvodnja električne energije od vitalnog značaja za celu Srbiju. Voda je tamnavske kopove pretvorila u jezera, a da se ona ispumpa potrebno je pored najsavremenijih pumpi i mnogo vremena. Ova šteta je ogromna i jasno je da nju Kolubara neće moći sama da sanira, već se tu mora uključiti cela država i društvo i to što pre kako bi zimski period dočekali sa dovoljnim količinama električne energije i stabilnim snabdevanjem. Velike štete pretrpela je i poljoprivreda a to se zna da je potopljeno oko 900 hektara najplodnijih njiva i oranica uz same vodotokove, da je uginulo preko 3000 grla stoke, povrtarstvo je uništeno. Infrastruktura je pretrpela velika oštećenja. Pojavila su se 82 klizišta koja prete da ugroze stambene objekte i putne pravce. U Opštini Lazarevac zabeležene su velike štete na stambenim i privrednim objektima. Da situacija bude još teža postarao se vetar orkanske veličine koji je nosio krovove, čupao drveće i uništio voćnjake desetak dana posle poplavnog talasa. Neću vam trošiti vreme sa ciframa, ti podaci su prosleđeni u Izveštaju o visini materijalne štete nadležnim ministarstvima. Iskoristila bih ovu priliku da sa ponosom istaknem veliko srce mojih sugrađana Opštine Lazarevac na solidarnosti koju su pokazali u ovim teškim danima, danonoćnim samoprekornim radom dajući sve od sebe su pomagali poplavljenima i spašavali šta se spasiti moglo. Ne mogu pronaći ni jednu slabu kariku u lancu javnih preduzeća i ustanova, jer je lokalna samouprava funkcionisala dosta dobro u zbrinjavanju unesrećenih porodica, u dopremi i podeli humanitarne pomoći. Opština Lazarevac, međutim, ima mali budžet od 720 miliona dinara čija sredstva nisu dovoljna ni za osnovno funkcionisanje opštine, a kamo li da u većoj meri sanira štete nastradalim građanima bez pomoći Vlade i države. Moram posebno da pohvalim pripadnike policije, vatrogasnih službi i vojske, inostranih spasilaca na iskazanom velikom samopregoru i zalaganju prilikom izvršavanja zadataka u spasavanju ljudi i imovine. Ovoga puta Vlada je reagovala na najbolji mogući način, funkcionisala je kao dobro uigran tim na evakuisanju, spasavanju ljudskih života i kao i prikupljanju i podeli humanitarne pomoći. Zakon o otklanjanju posledica poplava, koji se takođe pred nama nalazi predstavlja jedan uspešan pokušaj da se sistematski na jednom mestu predvide sve ili bar većina mera koje bi trebalo preduzeti da bi se otklonile ili makar što više ublažile posledice šteta od poplava. Smatram da su brojne mere i procedure u ovom zakonu dobro postavljene i propisane, mada imajući u vidu razmeru šteta koje su nanete, teško da će sve one moći da budu otklonjene u periodu od godinu dana. Kao ključnu meru u ovom zakonu vidim onu iz člana 28. Predloga zakona kojom se država kao investitor obavezuje da izgradi tipske stambene objekte, određene kvadrature, onima koji su ostali bez krova nad glavom. Zato je ovde veoma bitno da se ovi glavni projekti urade što pre, kako bi ovaj najvažniji segment obnove što pre započeo. Naravno, apelujem na sve učesnike u postupku i sve ugrožene da se u postupku obnove rukovode savešću, kao prvim načelom, kako bi pomoć bila upućena i stigla do onih kojima je zaista najpotrebnija. Svi smo svesni da uvek može biti bolje, ali sa prirodom i vodenom stihijom teško se može boriti. Ovo je najbolje što se u datom trenutku moglo preduzeti. Sve nas je spojila ne sebična borba za spasavanje ljudskih života, pa sam sigurna da smo u tom naumu svi bili jedinstveni. Uspelo se i više od očekivanog, a svi smo svedoci šta nam se dogodilo. Svako je u granicama svojih mogućnosti odradio koliko je znao i mogao. Svakome se može potkrasti greška, pa i neka je bude, ali najveća je greška i greh na onim koji nisu ništa uradili. Moramo biti svesni teške ekonomske situacije u Srbiji, moramo biti strpljivi i svi se uključiti u pomoć da obnovimo poplavljena područja i pomognemo da se svi oštećeni obeštete i vrate u normalne tokove života. Stoga predlažem da se ovaj izveštaj i zakon o otklanjanju posledica od poplava usvojen. Poslanička grupa PUPS u danu za glasanje daće svoju podršku. Na kraju moram da napomenem da mere za saniranje šteta od poplava ne smeju biti kratkog daha, već se moraju pripremiti dugoročni programi za sanaciju šteta, a posebno se moraju izvući određena iskustva iz ovih događanja kako bi u nekoj novoj sličnoj vanrednoj situaciji imali manjih posledica i ljudskih žrtava. Hvala na pažnji
Zahvaljujem gospođo Paunović. Reč ima potpredsednica Vlade prof.dr Zorana Mihajlović.
Hvala. Samo mala informacija, rekli ste da trebaju da se rade odmah glavni projekti vezano i za kuće. Odmah da vam kažem da je odmah nakon poplava, u prvih deset dana Ministarstvo građevinarstva u dogovoru sa Arhitektonskim fakultetom i građevinskim fakultetom, oni su uradili projekte, tipske projekte, besplatno su ih uradili. Dakle, to su tipske kuće 60, 80 i 100 kvadrata i tipske su od temelja ka gore. Biće dostavljene lokalnim samoupravama i to je nešto što je već pripremljeno i sada samo čekamo da možemo da počnemo da radimo.
Zahvaljujem gospođo Mihajlović. Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević, a neka se pripremi narodni poslanik Slobodan Gvozdenović. Izvolite gospodine Milićeviću.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade, poštovani predstavnici ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, najpre želim da kažem, mnogo toga je rečeno, ali želim da kažem kada je reč o samom izveštaju o kojem danas govorimo, on zapravo predstavlja i jeste jedan skup aktivnosti, sublimacija svih aktivnosti Vlade Republike Srbije, svakog ministarstva unutar Vlade Republike Srbije, celokupnog javnog sektora, dakle sublimacija svih aktivnosti koje su preduzete tokom jedne teške elementarne nepogode koja je tokom maja meseca zadesila, na žalost, zadesila građane Srbije. Sagledavajući ovaj izveštaj može se jasno videti jedna opredeljenost, odlučnost, jedan jasan opredeljen, odlučan i posvećen pristup Vlade kada je reč o elementarnim nepogodama. Jasno je da je Vlada najbolje moguće uradila posao u datom trenutku kada je reč o suočavanju sa elementarnim nepogodama. Brzo se reagovalo, odlučno, vodila se borba za svaki ljudski život, vodila se borba za svaki stambeni objekat, da se sačuva svaki krov nad glavom, da se sačuva svaka kuća. Ono što je suštinski najvažnije, Vlada Republike Srbije, premijer Vlade Republike Srbije, svako ministarstvo unutar Vlade Republike Srbije je bilo uz svoj narod onda kada je to bilo najpotrebnije, onda kada je bilo veoma teško. Nema Vlada Republike Srbije po ovom pitanju bilo šta da prikrije i nema Vlada Republike Srbije po ovom pitanju apsolutno ničega da se postidi i spremnost za jedan otvoren razgovor Vlada Republike Srbije i danas potvrđuje, počevši raspravu o ovom izuzetno važnom izveštaju i takođe važnom i značajnom zakonskom predlogu. Nema ovde apsolutno mesta nikakvoj politizaciji, jer to prosto ne bi bilo korektno. Urađeno je sve što je moguće, sve što je bilo moguće, najbolje moguće u datom trenutku u skladu sa zakonom. To je potvrda koju su čini mi se izrekli i predstavniciEU, ali i predstavnici UN. Jedna je dimenzija, ako postoji krivična odgovornost pojedinaca u lancu odbrane od poplava time neka se bave nadležni organi i nadležne institucije. Mi ovde danas govorimo o važnom dokumentu, a to je izveštaj i ovaj izveštaj jeste skup aktivnosti Vlade Republike Srbije, svakog ministarstva unutar Vlade Republike Srbije, što se tiče poslaničkog kluba on je za nas veoma prihvatljiv, on je jasan, precizan, pokazuje odlučnost i opredeljenost Vlade Republike Srbije i ne predstavlja, rekao bih, jednu političku proklamaciju. Na drugoj strani, govorimo o jednom veoma važnom, značajnom zakonskom predlogu kojim se stvara pravni okvir da se ubrzaju procedure da bi se krenulo u neophodnu obnovu i sanaciju. Ako bi sagledali ovaj izveštaj, rekao bih da su tri ključna segmenta, tri su ključne aktivnosti koje bih ovom prilikom istakao. Prva – zaštita i spašavanje ugroženog stanovništva, druga – prikupljanje i distribucija humanitarne pomoći, treća – jedna veoma uspešna koordinacija u radu Vlade Republike Srbije i javnog sektora, odeljenja, svih onih koji su učestvovali u odbrani od poplava i elementarne nepogode. Skoro je nemoguće u ovom trenutku izdvojiti bilo koje ministarstvo unutar Vlade Republike Srbije. Svako ministarstvo u skladu sa svojim mogućnostima, svojim nadležnostima jeste uradilo najbolje moguće posao. Ono što bih želeo da kažem i što je krajnje evidentno kada je reč o elementarnoj nepogodi koja je u ovoj godini zadesila Srbiju, definitivno Srbija je jaka onoliko koliko je jedinstvena, a Srbija je najjača onda kada je najjedinstvenija, kada je najsložnija i kada postoji jedna opšta i potpuna solidarnost. Naravno da mi i kao poslanici i kao građani Srbije najveću zahvalnost dugujemo pre svega jednoj profesionalnosti, hrabrosti predstavnicima Vojske Srbije, predstavnicima Ministarstva odbrane, predstavnicima MUP i predstavnicima Sektora za vanredne situacije. Ono što je u ovom trenutku najvažnije, dakle imamo izveštaj, imamo kompletnu procenu štete, sve relevantne podatke. Sada je najvažnije da Vlada ima jasnu dinamiku, Vlada ima jasnu viziju i jasan plan i o tome govori i ova današnja rasprava. Važno je da građanima u što kraćem vremenskom periodu vratimo ono što im je priroda oduzela i da svi građani do zime dobiju svoj krov nad glavom. Naravno da je važno, i složićemo se u potpunosti sa potpredsednicom, važno je da ova obnova bude i brza, važno je da obnova bude i jasna, važno je da obnova bude i transparentna. U tom kontekstu mi u potpunosti podržavamo formiranje Kancelarije koja će da koordinira, koja će da organizuje i koja će na neki način i da kontroliše sve aktivnosti koje su vezane za obnovu i sanaciju. Upravo zbog te transparentnosti i javnosti dobro je da na čelu ove kancelarije bude neko iz nevladinog sektora i da neko iz nevladinog sektora upravo upravlja tim sredstvima. Veliki je posao pred nama i zakon o kojem danas govorimo vrlo jasno potvrđuje opredeljenost Vlade Republike Srbije da što pre otpočne sa obnovom i sanacijom i da u što kraćem vremenskom periodu završi obnovu i sanaciju. Dolazim iz kolubarskog okruga i grada Valjeva. Svih pet opština kolubarskog okruga i Grad Valjevo jesu nažalost osetili negativne efekte i posledice elementarne nepogode. Velika je šteta i na stambenim objektima i na kućama, na putnoj infrastrukturi, toku reke Kolubare. Velika je šteta i u oblasti privrede, oblasti poljoprivrede. Ono što želim danas da učinim pre svega kao građanin Valjeva, da pohvalim Vladu, da pohvalim ministre koji danas nisu sa nama, ali koji zaista jesu pokazali jednu posvećenost tokom elementarne nepogode kada je reč o Gradu Valjevu i građanima Valjeva i ministra Gašića, i ministra Stefanovića koji su u jednom teškom trenutku bili uz Grad Valjevo i bili uz građane Valjeva. Ubeđen sam da će takva posvećenost, odlučnost, opredeljenost biti i u narednom vremenskom periodu kada je reč o samoj obnovi i sanaciji. Gospodin Marić je, i sa time želim da završim, jednom prilikom nakon posete Valjevu rekao – Valjevo je jedan jako dobro i kvalitetno utvrđen grad. To nije rezultat samo dve ili tri godine unazad. Dugo godina unazad se ulagalo u tok reke Kolubare, ali elementarna nepogoda je nešto što ne možete u celosti ni da predvidite, a ne možete u celosti ni da kontrolišete. Još jednom, zahvalnost Vladi Republike Srbije, ministarstvima unutar Vlade Republike Srbije, pre svega kao građanin Valjeva na jednoj posvećenosti, odlučnosti, opredeljenosti i naravno da ćemo kao poslanički klub podržati i izveštaj i zakonski predlog. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Milićeviću. Reč ima narodni poslanik Slobodan Gvozdenović, a neka se pripremi narodna poslanica Suzana Spasojević. Izvolite.
Hvala. Poštovani poslanici, poštovani predsedavajući, poštovane ministarke, takođe dolazim kao i moj prethodni govornik i kolega gospodin Milićević iz kolubarskog kraja. Poznato je da kolubarski kraj, zapravo sam grad Valjevo, bio prvi na udaru u onoj kobnoj noći 13. maja. Što se tiče samog opština kolubarskog okruga nedvosmisleno je da je najviše postradala opština Ub. Sada ću vam izneti neke podatke od 30.06. koje možda niste znali, a koje javnost treba da zna, a to je da je oko 1.500 stambenih objekata u toj opštini poplavljeno, da je šteta 626 miliona i 760 hiljada, da je poplavljeno deset stambenih objekata za kolektivno stanovanje, da je šteta oko 14 miliona, da je poplavljeno 1.306 pomoćnih objekata, javnih objekata i da je poplavljeno poslovnih objekata 65 gde se takođe štete mere u milionima. Ono što je karakteristično za opštinu Ub jeste da je predsednik opštine munjevito reagovao i veoma brzo stavio sistem, zapravo momentalno, pod kontrolu. Ono što javnost treba da zna jeste da je u toku izgradnja tri objekta za koje su izdate lokacijske dozvole, a čekaju se projekti da bi se izdale građevinske dozvole. Ministarstvu građevinarstva saobraćaj infrastrukture poslati su upitnici sa podacima o srušenim stambenim objektima koji su rešenjem inspekcijskog organa zabranjen za stanovanje. Što se tiče štete u stočarstvu, sama opština je pretrpela štetu od 15 miliona i915 hiljada, a šteta nastala na mehanizaciji i poljoprivrednom zemljištu i proizvodnji meri se stotinama miliona. Ona iznosi negde preko 600 miliona, tačnije 641miliona i 634 hiljade dinara. U opštini Ub smo imali primer veoma brzog reagovanja, kompetentnosti njihovog kriznog štaba i zapravo sve pohvale za predsednika opštine i za štab koji je vodio. Što se tiče samog Valjeva, problematika u Valjevu je sasvim drugačija. Rekao sam da je Valjevo bilo na udaru 13. maja i da je zapravo Kolubara prvo u Valjevu nanela prve štete, a pre svega u izgrađenom i regulisanom vodotoku reke Kolubare kroz sam grad koji je s početka 80-ih godina svakako bio najskuplja investicija u to vreme, u samom gradu. Tu se postavlja pitanje problematike samog korita reke Kolubare, a voleo bih da javnost bude upoznata sa tim. Naime, problematika se odnosi na izgradnju magistralnog cevovoda za upravljanje i korišćenje višenamenskog hidro snabdevanja ako je poveren Javnom preduzeću „Stubo-Rovni“ iz Valjeva. Od samog početka se ušlo u realizaciju tog magistralnog cevovoda, bez zakonom propisane dokumentacije. Naime, sama realizacija projekta je poverena javnom preduzeću „Stubo-Rovni“, a išla je preko evropske delegacije gde Javno preduzeće „Stubo-Rovni“ označeno i kao korisnik i kao investitor. Dok su postupkom javne nabavke radovi na cevovodu povereni preduzeću „Jedinstvo“ iz Sevojna. Neću vas dugo zamarati ovom problematikom, suština stvari ogleda se u tome da izvođač radova koji je 22.11.2012. godine počeo posao uvodi se u posao na osnovu dozvole za izvođenje radova koje je izdalo resorno ministarstvo, a da nisu rešeni imovinsko pravni odnosi. Dokaz za to je pismo Javnog preduzeća „Kolubara“ koje gazduje „Stubo-Rovni“ upućeno „Srbijavodama“ 06.08.2013. godine, gde se od „Srbijavoda“ traži uspostavljanje prava službenosti za izgradnju, odnosno regulisanje imovinsko-pravnih odnosa. Dakle, deset meseci nakon uvođenja izvođača radova u posao. Sam projekat magistralnog cevovoda predviđa postavljanje vodovodnih cevi sredinom levog forlanda, odnosno major korita reke Kolubare koja ide kroz sam grad gde je vodnim uslovima predviđeno da nakon izvedenih radova izvođač radova korito vrati u prvobitno stanje. Izvođač prilikom izvođenja radova zatiče da je već sredinom levog korita postavljen, zamislite, visoko naponski kabl koji nije bio identifikovan u katastru podzemnih instalacija i investitor i izvođač u tom momentu na svoju ruku, a bez dobijanja dozvola od „Srbijavoda“ za izmenu trase cevovoda pomeraju i idu bliže minor koritu reke Kolubare dovodeći u pitanje njegovu stabilnost i tako direktno ugrožavaju regulisani vodotok reke Kolubare. Da ne bih zamarao javnost dalje detaljima, pošto sam siguran da je resorno ministarstvo upoznato sa ovim stvarima, ono što je simptomatično u samoj priči jeste da poznajući opštu situaciju sa izvođenjem radova koji nisu u skladu sa projektnom dokumentacijom, okružni štab za vanredne situacije na sednici održanoj 11. marta ove godine donosi zaključak u kome se konstatuje da sistem odbrane od poplava na teritoriji Kolubarskog okrug ne zadovoljava. Znači, nakon prvih velikih padavina od 24. aprila ove godine, i nastalih poplava, loš kvalitet izvedenih radova potpuno izlazi na videlo u vidu oštećenja levoobalnog korita reke Kolubare, a u zoni izvođenja radova. Okružni štab za vanredne situacije ponovo na sednici održanoj 29. aprila ove godine, donosi novi zaključak koji u tački 6. nalaže republičkom vodnom inspektoru da izvrši inspekcijski nadzor u zoni izvođenja radova, a koji su doveli do oštećenja levoobalnog korita reke Kolubare, čime je ugrožen sistem odbrane grada od poplava. Posle toga poznato je šta se desilo 13. maja. Nakon svega iznetog, ne bih javnost zamarao, a istine radi, svim ovim navedenim stvarima, jasno je da je više puta upozoravano da radovi u koritu reke Kolubare, izvedeni na gore opisan način ugrožavaju sistem odbrane grada, a samim tim i bezbednost građana. Stoga je možda pravo pitanje šta dalje sa javnim preduzećem „Stubo-Rovni“ i da li su lokalne samouprave, u ovom slučaju kao najveći suosnivač, jer Valjevo učestvuje 58% u osnivanju javnog preduzeća „Stubo-Rovni“, sposobne da dalje vode takav jedan sistem. U celoj ovoj priči jasno je da nije došlo do dobrog rada Štaba za vanredne situacije grada Valjeva, da grad Valjevo nije uradio sve kako treba, pa se postavlja pitanje ko je odgovoran? Svakako da je odgovoran onaj ko je komandovao Štabom, odnosno gradonačelnik. I, zaista možda, kada je Valjevo u pitanju, ako gradonačelnik Terzić voli Valjevo, možda bi bilo najbolje da bude gradonačelnik da bude gradonačelnik nekog drugog grada. Što se tiče javnog preduzeća „Stubo-Rovni“, ovde se isto vide propusti. Pre svega njihovi inženjeri nisu ništa uradili da kada su uočili nedostatke na samom magistralnom cevovodu, a u centru grada, nisu znači, vršili nadzor. Zapravo čini se da oni ništa i ne rade, ne projektuju ne vrše nadzor, a zato primaju ogromne plate. Šteta koja je proračunata na samom koritu reke Kolubare iznosi oko pet miliona evra i siguran sam da grad u ovom momentu nije sposoban da tu štetu nadoknadi i otkloni. Ko će platiti štetu nastalu postavljanjem magistralnog cevovoda? Da li osiguravajuće ili reosiguravajuće društvo? Videćemo. U svakom slučaju, vidite primer jedne opštine u Kolubarskom okrugu, opštine Ub, gde predsednik opštine munjevito reaguje, gde stavlja sve brzo pod kontrolu i Valjeva gde se stalno ponavlja jedna ista teza i pišu izveštaji da je sve urađeno dobro, a zapravo šteta je ogromna u samom gradu i u samom tom slivu, odnosno koritu reke Kolubare koja je bila papreno skupa investicija. Zato bih zamolio nadležnu ministarku da prokomentariše sve ovo što se dešavalo sa magistralnim cevovodom ili možda nekom drugom prilikom da dobijemo jasan odgovor. Hvala vam.
Zahvaljujem dr Gvozdenović. Reč ima podpredsednica Vlade prof. dr Zorana Mihajlović, izvolite.
Mislim da tu ima posla za još neke organe, a ne samo za Ministarstvo građevinarstva. Dakle, dobićete kompletnu informaciju kada se stvari budu kompletno ispitale.
Zahvaljujem gospođo Mihajlović. Reč ima narodna poslanica Suzana Spasojević, a neka se pripremi narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite gospođo Spasojević.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko, predstavnici Vlade, danas smo se svi složili oko toga da je Srbiju zadesila katastrofa dramatičnih razmera. Iz Izveštaja koji je pred nama vidimo da su štete i gubici od poplava i klizišta veći od 1,5 milijardi evra. Izveštajem su obuhvaćeni svi sektori, i institucije i infrastruktura i proizvodnja i poljoprivreda i stambeni i poljoprivredni objekti. Kada na zemlju koja je već u krizi, i ekonomskoj i privrednoj, naiđe još veća kriza u vidu velikih elementarnih nepogoda onda je neminovno da to vodi ka još većem osiromašenju i zemlje i građana. Ljudima su uništene i kuće i pokućstvo, uginula stoka, višegodišnji zasadi, a ako se uzme u obzir kolika je šteta od izgubljene dobiti onda to poprima značajno velike razmere. Jasno i razumljivo je da su građani koji su ovakvom egzistencijalnom problemu i nervozni i nestrpljivi i da žele da im se problem reši što pre, koliko preko noći. U vreme majskih poplava Vlada je uložila ogroman napor da se spreči i ublaži ova elementarna nepogoda i da prođe sa što manje posledica, najviše se brinući za ljudske živote, a zatim i za imovinu. Građani moraju da budu uvereni da je Vlada i dalje tu za njih, da će Vlada učiniti sve da svi oni koji su ostali bez krova nad glavom dobiti svoje domove do zime ili dobiti sredstva da svoje kuće saniraju. Takođe, biće nadoknađena šteta i svima onima koji su pretrpeli gubitke u poljoprivrednoj proizvodnji ili u nekim drugim oblastima. Usvajanjem predloga zakona o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji je prvi korak ka normalizaciji života u poplavama i klizištima u ugroženim područjima. Važno je da do jeseni, kao što je ministarka i rekla, budu popravljeni stambeni objekti, ali je važno da budu popravljene i škole kako bi deca na vreme krenula, da bude popravljena putna infrastruktura kako bi se život koliko toliko normalizovao, ali da budu popravljeni i domovi zdravlja, naročito u onim mestima koja su udaljena od većih zdravstvenih centara, jer zaista je teško starima, bolesnima, trudnicama da i zbog fizičkog napora, ali i zbog finansija, zbog lečenja putuju u druge gradove. Naravno, najbitnije je da ne bude ostavljenih, da ne bude zaboravljenih i da ne bude gladnih. Kod dodeljivanja pomoći važno je da pomoć ne bude dodeljena po principu povlašćenih ili više ili manje omiljenih i zato je ova transparentnost koju zakon predviđa kod dodeljivanja sredstava izuzetno dobra. Posledice poplava i klizišta u Smederevskom kraju, odakle ja dolazim, su gotovo identične kao i u drugim mestima zahvaćenim poplavama i ako to medijski nije bilo ispraćeno. Gradski štab za vanredne situacije u Smederevu podneo je izveštaj koji pokazuje da je u nedavnim poplavama pričinjena šteta u iznosu od 484 miliona dinara. Od toga je najveća šteta na poljoprivrednom zemljištu, proizvodnji i stočarstvu, 197 miliona dinara, veća šteta pričinjena je i na infrastrukturi i na stambenim i privrednim objektima. Pošto i Smederevo nije bilo obuhvaćeno ovim zakonom u članu 1, podneli smo amandman i zahvaljujemo se i Vladi i vama, gospođo ministarka što ste uvažili sugestiju i što će ovaj član biti proširen i što će biti obuhvaćene sve opštine i svi gradovi koji su u ovim poplavama oštećeni. Moram da kažem da je reakcija nadležnih republičkih i lokalnih organa u Smederevu bila i pravovremena i svrsishodna, da su i vatrogasci i policija reagovali zaista na vreme i da smo izbegli ono što je najbitnije, da nije bilo ljudskih žrtava, jer sve se drugo može nadoknaditi, samo ljudski život ne. Sada kada su poplave iza nas, ispred nas je obaveza da normalizujemo život u poplavljenimi klizištima ugroženim područjima. Lokalne samouprave neće moći same da saniraju posledice poplava i klizišta. Vi znate u kakvom su stanju lokalni budžeti i zato su sve oči uprte u Vladu i u državu, da će odmah nakon usvajanja ovog zakona država krenuti da realizuje, odnosno da sprovodi aktivnosti na sanaciji i adaptaciji. Saniranje posledica na svim nivoima i u svim oblastima je prvo što se mora uraditi, a nakon toga je potrebno raditi na informisanju i edukovanju građana kada dođe do elementarnih nepogoda šta raditi i šta raditi nakon elementarnih nepogoda. Videli smo da su neki životi izgubljeni jer građani nisu hteli da poslušaju nadležne organe i napuste svoje domove. Moramo da edukujemo građane i o tome šta su neplanska i divlja gradnja u blizini reka i koliko uticale da posledice ove nepogode budu još veće i koje su prednosti kada imate objekat koji je izgrađen u skladu sa planskim dokumentom, objekat koji je izgrađen u skladu sa građevinskom dozvolom, za koji je izdata upotrebna dozvola i koji je ukžinjen. Takođe je veoma bitno edukovati građane o prednostima i neophodnosti osiguranja i njihove imovine i mehanizacije i poljoprivrednih površina i proizvodnje. U razvijenim državama više od 90% proizvodnje je osigurano, dok je to u Srbiji samo 2%, tako da u razvijenim zemljama se poplavom ne bavi država, već se bave osiguravajuća društva. Sve loše što se dogodi sa sobom donosi posledice, ali donosi i mogućnost da se iz toga izvuku mnoge pouke.U ovim majskim poplavama videli smo kakvi smo ljudi i koliko smo solidarni. Videli smo i koliko smo spremni da se organizujemo, ali što je najbitnije, videli smo u ovim nevoljama da su mladi bili prvi ti koji su izrazili spremnost da se angažuju i da pomognu gde god je trebalo. Zato tu energiju, želju i volju mladih ljudi da pomognu treba organizovati i voditi. Predlogom ovog zakona predviđene su mogućnosti organizovanja radnih akcija. Juče smo na Odboru čuli da je to predlog Ministarstva sporta i omladine i zaista nam je drago što ste to uvrstili u zakon, jer to je nešto po čemu je Srbija nekada bila prepoznatljiva. Iz svega što se dogodilo, moramo da izvučemo i pouku da je potrebno organizovati i raditi i na jačanju civilne zaštite i Sektora za vanredne situacije. Činjenica je da je nemoguće predvideti sve što se oko nas i kod nas događa, ali moramo da se pripremimo da te posledice budu što manje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovana ministarko, koleginice i kolege, već ceo dan vodimo dosta korektnu i vrednu raspravu i ne želim da dužim, da oduzimam vreme i onim kolegama iza mene koji bi nešto da govore i da upotpune ovaj današnji dan. Pre svega, želim da kažem da Izveštaj o elementarnoj nepogodi, poplavi koja je zadesila Republiku Srbiju je sveobuhvatan, iscrpan, sa svim merama koje su preduzele i preduzimaju u cilju spašavanja u onom trenutku kada nas je zadesilata elementarna nepogoda, sva ministarstva i sve službe koje su zadužene bile da reaguju u tom trenutku i odbrane pre svega ugrožene ljudske živote i odbrane ugrožena naselja. Izveštaj do detalja navodi koje su i kakve radnje izvršene u svakom od ministarstava Republike Srbije, kao i u RHMZ, te javnim preduzećima i ustanovama. Iz Izveštaja se vidi da su razmere katastrofe baš katastrofalne, kakve nisu zadesile ovo područje, ne samo Republiku Srbiju, u zadnjih sigurno stotinak godina. Nažalost, i pored svih preduzetih mera, ono što je najtragičnije, imali smo 57 ljudskih žrtava i materijalnu štetu koja je otprilike od oko 1,5 milijardi evra. Na Odboru za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije smo iskazali jedan zaključak da je deo ovog Izveštaja trebalo da bude i onaj deo za osam gradova koji su imali istu ovakvu katastrofalnu situaciju mesec dana pre toga, a to je ona aprilska poplava. Koleginica Marija Jevđić je dosta toga govorila sa stanovišta grada Kraljeva, s obzirom da grad Kraljevo, s jedne strane kad gledate, lepo je živeti na tri reke, ali kada imate ovako katastrofalne nepogode, imate nesreću da vas mesec dana pre ove velike nesreće zadesi poplava sa juga, a nakon mesec dana i sa zapada. Do dana današnjeg mi znamo da nam neki putni pravci, kao što je Ušće-Studenica-Ivanjica i dan danas ne funkcionišu i da je to još jedan detalj koji bi pokazao da su te štete, čini mi se, možda i veće nego ovih 1,5 milijardi, ako ih nismo obuhvatili, a mislim da nismo. Kao nešto što je normalno i kao normalan sled ovakvog izveštaja, to je Predlog zakona o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji. Osnovni motiv za donošenje ovog zakona je što hitnija normalizacija života u poplavljenim područjima i područjima koja su ugrožena klizištima. Takođe, da se ne bih ponavljao, ono što je meni dosta korektno u ovom Predlogu zakona naglašeno, to je ono što je gospođa ministarka rekla, da će država odraditi to u onom svom državnom delu, a da lokalne samouprave i pokrajina imaju određene nadležnosti. I o tome je dosta govorila koleginica Marija Jevđić, pa se ne bi ponavljao. Grad Kraljevo je već preduzeo konkretne mere i za sve one, a to je negde oko 470 kuća koje su u ovom drugom poplavnom talasu ugrožene, mi smo obezbedili određena sredstava i preduzeli konkretne mere, ne čekajući ono što će državadoneti. Ono što je najvažnije i što želim da pozdravim, obzirom da je grad Kraljevo preživeo jednu katastrofu pre četiri godine, to je formiranje kancelarije i to je što će kancelarija voditi računa o svim primanjima i davanjima i da ćemo imati redovne tromesečne, mesečne izveštaje kako lokalnih samouprava prema kancelariji, tako i kancelarije prema Vladi i prema Narodnoj skupštini. Nadam se da ćemo o tome diskutovati. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milan Latković.
Uvaženi predsedavajući, poštovane gospođe ministarke, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, danas raspravljamo o izuzetno važnom Predlogu zakona o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji i Izveštaju o merama preduzetim tokom trajanja elementarne nepogode. Usvajanje ovog Predloga zakona je, složićete se, krajnje neophodno kako bi se u najkraćem roku otklonile posledice poplava i kako bi se našim građanima, poljoprivrednicima i poljoprivredi pomoglo što pre da se oporave. Upravo zbog toga ću na početku istaći da će poslanička grupa SPS podržati Predlog zakona i Izveštaj, kako bi što pre pomogli u rešavanju ovog izuzetno velikog problema koji nas je zadesio tokom majskih poplava. Značaj zakona shvatamo upravo zato što smo i mi poslanici iz Srema bili svedoci poplave. U skladu sa tim, želeo bih da vas upoznam sa aktivnostima koje smo preduzimali kako bi se sprečilo izlivanje reke Save u gradu Sremska Mitrovica i opštinama Šid, Ruma i Pećinci. Nepovoljne metereološke prilike u aprilu uticale su i na aktiviranje štabova za vanredne situacije koje su sa svojim aktivnostima nastavili i tokom majskih poplava. Naglasio bih da su sva odgovorna lica, koja su bila uključena u rad štabova za vanredne situacije ili neke druge aktivnosti vezane za odbranu od visokih voda, kao što je npr. evakuacija i zbrinjavanje ugroženog stanovništva, obezbeđenje i distribucija obroka, zdravstvena i socijalna zaštita stanovništva i drugo, iskazala maksimalnu ozbiljnost u radu i pozitivan odnos prema svojim zaduženjima, disciplinu i poštovanje linije rukovođenja. Svakodnevno su prikupljane informacije i vršene analize stanja na oko 160 kilometara dugog zaštitnog bedema u delu toka Save kroz Sremski okrug. U očekivanju tendencije rasta vodostaja, pojačani su nasipi na mestima koja su bila kritične tačke ovog našeg odbrambenog nasipa u Sremskoj Rači, Bosutu, u samom gradu Sremska Mitrovica, zatim u selima Klenak i Hrtkovci u rumskoj opštini i Kupinovo i Ašanja u pećinačkoj opštini. Posebno bih ukazao da su se ove pravovremene akcije izvele posle javnog poziva Republičkog štaba za vanredne situacije, danonoćnim radom na hiljade volontera dobrovoljaca iz grada Sremske Mitrovice i drugih mesta Srema, Vojvodine i Srbije, uz stručni nadzor i angažovanje ljudstva i mehanizacije vodoprivrednih preduzeća iz Sremske Mitrovice, Šapca, Zemuna i Novog Sada. Broj volontera dobrovoljaca u gradu Sremska Mitrovica je nemoguće tačno odrediti, ali se pretpostavlja da je kod Sremske Mitrovice u vreme odbrane bilo angažovano najmanje 10.000 dobrovoljaca najrazličitije starosne, obrazovne i profesionalne strukture. Prema njima građani Sremske Mitrovice osećaju veliku zahvalnost za sve što su učinili za njihovu bezbednost i bezbednost grada. Istakao bih da je za ove akcije JP „Vode Vojvodine“, po naređenju Pokrajinskog štaba za vanredne situacije, obezbedilo preko milion i 200 hiljada komada vreća različite veličine, a na punjenje istih utrošeno je oko 15.000 kubnih metara peska. U ovom poduhvatu, ujedinjeni duhom solidarnosti za opštedruštveno dobro, sa sigurnošću se može nazvati najširom manifestacijom sabornosti građana Srbije u jedinstvenom naporu za ostvarenje zajedničkog dobra, u ovom slučaju odbrane od preteće poplave nabujale reke Save. Za vreme opasnosti od poplava u značajnoj meri bio je ugrožen i grad Sremska Mitrovica. Vodostaj Save kod Sremske Mitrovice 17. maja prevazišao je nivo zaštitne linijske odbrane, preteći da prevaziđe i tzv. stogodišnje vode, što se u jednom trenutku i desilo. Nivo vode dostigao je kotu od 880 santimetara…
Vreme.
Izvinjavam se, samo još rečenicu da završim.
Završite.
… 880 santimetara izlivanja vode je sprečeno džakovima koji su postavljeni u visini od jednog metra i dužini od 17 kilometara. Ujedno osećam potrebu da kao zdravstveni radnik iskažem i veliku zahvalnost svojim kolegama lekarima, medicinskim sestrama, tehničarima, vozačima Hitne pomoći i radnicima doma zdravlja na samopregornom radu i požrtvovanju u teškim vremenskim uslovima za naš grad. Na samom kraju ukazaću još jednom da će poslanička grupa SPS podržati Predlog zakona i Izveštaj o elementarnoj nepogodi, kako bi što pre sanirali posledice poplava koje su zadesile Republiku Srbiju. Hvala vam, predsedavajući.
Reč ima narodni poslanik Mileta Poskurica.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, možda o tragizmu ove nesreće i njenim razmerama najviše govori broj umrlih lica, 51 žrtva je ogroman broj, ne računajući jednu osobu koja se vodi kao nestala, polovina njih je stradala zbog utapanja, druga polovina zbog prirodne smrti, dakle teškog kritičnog događaja koji je životno ugrozio te osobe. To najbolje govori o tome koliko je bilo nemoguće predvideti šta će se dešavati, jer bi svako sigurno na individualnom planu učinio nešto da sačuva glavu. Stigla pomoć blagovremeno ili ne, instinkt bi čoveka terao da se spasi od toga što mu je neposredno pretilo. Dakle, razmera je kataklizmička, a o tome govore i drugi podaci koji su u Izveštaju, koji ocenjuju da je sadržajan, dobar, da je prikazao radove onih službi i onih organizacija koje su u ovome neposredno učestvovale. Nažalost, ovde ne mogu da se potpišu grupe dobrovoljaca kojih je bilo na hiljadu i čija zasluga ništa nije manja od one što su učinili vojnici, od onoga što je doradilo sedam do devet hiljada milicajaca, uključujući tu i vatrogasce i ostale, tokom svakog radnog dana, a posebno u danima u kojima je kataklizma bila najžešća, prva tri ili četiri dana. Kasnije su svi pokazali srazmerno odgovornost prema onome što im je država stavila kao obavezu, a i prema ličnom osećaju odgovornosti, gde su pre svega došli dobrovoljci u prvi plan. Šta hoću i zašto izdvajam ovakav način izlaganja? Izdvajam ga zbog značaja službe koja je ovde prikazana u relativno skromnom i pristojnom broju stranica, ako se tako meri. Istovremeno, pokazuje koliko je zdravstvena služba bila uključena od samog početka. Ministar je, poštujući odluku Vlade, naložio svim zdravstvenim ustanovama da odmah promene režim rada, uvedu neprekidna dvadesetčetvoročasovna dežurstva u pogođenim oblastima, formirao mobilne ekipe i uključio relevantne zdravstvene institucije koje će početi, od „Batuta“ ili Gradskog zavoda za javno zdravlje, da prate epidemiološku i higijensku situaciju na terenu, da prave mikrobiološke izveštaje, da vrše redovne i vanredne sanitarne preglede i kontrole. U sadržaju ovoga Izveštaja, koji imamo ispred sebe, vidi se da je urađeno mnogo, da je rađeno uz pomoć, pre svega, beogradskih zdravstvenih ustanova, ali i velikog broja zdravstvenih ustanova i radnika i saradnika u tom planu koji su došli iz unutrašnjosti i bili su gosti pogođenih opština. Dakle, radili su svi, radili mnogo i radili odgovorno. Zato i nije iznenađenje što se i u Predlogu zakona poseban član u ovom zakonu ostavlja ili daje pravo ministru da na predlog Instituta za javno zdravlje, vodeće preventivne institucije, može da utiče na to da se proglasi, da Vlada proglasi zdravstveno stanje na tačno definisanom području, tačno definisanim opštinama, u tačno definisanoj razmeri, da ima ovlašćenja koja je sada ministar upotrebio na pravi način, ministarstvo zajedno sa Vladom, dakle saglasno u tom segmentu delovalo. Nama je svima u prvi plan padala aktivnost Vojske, aktivnost policije, aktivnost dobrovoljaca, aktivnost građana. Nismo preterano videli u televizijskim prilozima aktivnost zdravstvenih radnika, kojih je bilo na svakom od mesta mobilizacije, na 160 ili više punktova, na svakom od mesta gde su se zbrinjavali oni koji su po 32.000 ili 33.000 evakuisanih osoba došli da negde provedu prvu, drugu ili narednu noć, pa da onda budu propraćeni i oni i škole koje su ostale da rade i novi školski objekti i nove institucije i druge ustanove u kojima se vrši pripremanje hrane itd. „Batut“ je pripremio posebna uputstva kako se ponašati kod rizičnih epidemija, alimentarnih toksikacija, kako da se stanovništvo ponaša u pogledu upotrebe hrane, kako upotrebiti hranu koja se nalazi na tezgama, na pijacama, odakle je došla itd. Jako veliki broj korisnih postupaka i radnji u kojima se zdravstveni sistem pokazao kao uhodan, da može da prepozna aktuelnost trenutka i da na njega adekvatno odgovori. Tako da je u ovom predlogu zakona dobio značajno mesto i pravo da učestvuje u, ne daj Bože, ponovljenim situacijama ovoga tipa, ali istovremeno da shvatimo da ovo sve nije gotovo, da u periodu obnove, manjih ili većih kataklizmičkih događaja, manjih ili većih rizičnih susreta sa situacijama na terenu tokom njihove sanacije nađenoga. Recimo, 300 tona hrane ili uginulih životinja je moralo biti iseljeno. To je opet jedan problem koji se ne tiče striktno zdravstvenoga nadzora, ali sanitarni veterinarski nadzor je tu veoma bitan itd. Mnogo toga nas još čeka u periodu obnove, a mehanizmi kojima će se to uraditi, da Vlada to kontroliše, provodi, organizuje preko svoga plana, koji zajedno u dogovoru sa Kancelarijom, koja daje predlog, to sprovodi po lokalnim samoupravama je zakonom regulisani mehanizam najbržeg mogućeg delovanja. Zaista nemamo nikakvu drugu alternativu niti imamo sopstveno životno iskustvo o tome, sem modela koji smo davno odbacili, tzv. civilne zaštite, gde se u svakoj mesnoj zajednici znalo ko je za šta bio nadležan, ko će da evakuiše, po imenu i prezimenu, šta će ko da radi u takvim situacijama. Imam dovoljno godina i sam sam bio učesnik takvih vežbivno utvrđenih manira ponašanja, naravno o tome će razmišljati ko treba da razmišlja, da se možda sadržaji naših programa u nečemu izmene, da pokušamo da zaista naše građane pripremimo na vreme koje, ne znamo kada, ali teorijski može da nam se ponovi, možda i previše brzo, a svi bismo voleli da to nikada više se ne desi, nikome ni u regionu, ni u svetu. Svedoci smo da su kataklizmički događaji zaista nepredvidivi, mogući i veoma razorni. Hvala.
Zahvaljujem profesore. Reč ima narodni poslanik Veroljub Matić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovane ministarke, koleginice i kolege, poplava je došla u eri ekonomske krize. Na to sigurno nismo mogli uticati, ali imaju neke stvari koje i ova Skupština i Vlada i naša javnost treba da znaju. Dolazim iz Koceljeve, opštine koja je prva zajedno sa Valjevom bila na udaru poplava i prva opština koju je premijer posetio, s obzirom na razmeru poplave koja se desila u Koceljevi. Kada već pominjem premijera, da pomenem i celu Vladu, ministre, predsednika države koji je kasnije došao, tako da je to bila jedna velika moralna i realna podrškau tim trenucima kada je startovala poplava, kada još nismo bili spremi na sve izazove, praktično da rešimo na pravi način. Ima ovde nešto što niko nije pomenuo, a mislim da je jako bitno, a to je 2010. godina. Godine 2010. svi vodotoci i sve reke su pripadali Republici. Godine 2010. pravi se presek, pa se deo reka proglašava državnim, a vodotoci ostaju opštinama bez ikakvog rešenja i finansijske podrške lokalnim samoupravama, tako da je to jedan veliki problem koji se akumulirao do dana današnjeg. Kada posmatramo štete na teritoriji opštine Koceljeva, one su velike. Međutim, iz šteta smo izašli, ali nismo imali gubitke ni povređene ljude, što je mislim veliki dobitak. Još nešto što bih rekao, mada je kolega Zoran Živković otišao, on je rekao nešto što je pročitao iz štampe i gde je nešto rečeno u određenoj štampi da je miniran magistralni put kod Koceljeve i da se čula eksplozija u Obrenovcu i da je odmah zatim Obrenovac poplavljen. To apsolutno nije tačno, niti je išta minirano, niti voda putuje brzinom zvuka, nego odgovorni koji su donosili određene odluke doneli su i takve odluke da spasu Koceljevu, a da to ne utiče na građane Obrenovca ili bilo koga nizvodno. Ono što građani Koceljeve očekuju, to je brza reakcija na izgradnju mosta na državnom putu prvog B reda i na rešavanju određenih lokalnih mostova koji su jako bitni za život tih građana, jer u selu Ljuticama i u selu Družetiću postoje dva lokalna mosta, gde praktično građani obilaze i po dvadesetak i tridesetak kilometara više nego što bi realno trebali obilaziti da dođu ili do svojih domaćinstava, ili do svojih parcela. Tako da jednostavno molim, mada sam to i ministarki rekao i ona je to prihvatila na jedan zadovoljavajući način, da pokušamo da to uradimo što pre, bar što se tiče tog dela da ima određeni prioritet. Dalje, saobraćaj je premešten kroz gradsko tkivo, ulice se uništavaju. Mislim da nema rešenja nego da se to tako radi, ali barem da to ubrzamo jer mislim da je to dobro i za ekonomiju ove zemlje. Što se tiče zakona, vrlo ću kratko. On je ograničen na godinu dana, dakle, mora biti brzo realizovan. Očekujem da će se brzo doneti podzakonski akti, da ćemo brzo reagovati i da brzina i efikasnost za sprovođenje ovog zakona znači i uspešnost rešavanja posledica od poplava. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Obrad Isailović.
Poštovani predsedavajući, poštovana gospođo ministarko, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, Izveštaj o elementarnoj nepogodi, poplavi koja je zadesila Republiku Srbiju i merama koje su preduzete radi spašavanja i odbrane ugroženih meta od poplava, koji je Vlada dostavila Narodnoj skupštini je vrlo iscrpan. Obiluje detaljima i jasno ukazuje na sve bitne elemente, tj. jasno opisuje hronologiju događaja pre elementarne nepogode i za jedan period posle. S obzirom da sam narodni poslanik iz Obrenovca, smatram da mi je obaveza da stanovnike opštine Obrenovac koja je najviše nastradala od poplava, upozna sa delom izveštaja koji se odnosi na rad opštinskog štaba za vanredne situacije u Obrenovcu. Pre toga imam obavezu da u ime stanovnika Obrenovca izrazim zahvalnost predsedniku Vlade Aleksandru Vučiću, kao i celoj Vladi za sve što su učinili. Zahvaljujem se MUP-u, posebno ministru dr Nebojši Stefanoviću na izuzetnom zalaganju i požrtvovanosti u pružanju pomoći ugroženom stanovništvu, kao i Ministarstvu odbrane na čelu sa ministrom Gašićem. Ministri Nebojša Stefanović i Bratislav Gašić su sve vreme bili uz narod u najtežim trenucima i neposredno pomagali najugroženijima, ne vodeći za sobom snimatelje. Mnogi ih čak u tim trenucima nisu ni prepoznali. Bez pomoći policije i vojske Obrenovac bi doživeo mnogo veću katastrofu. Hvala i Ministarstvu zdravlja na svemu učinjenom, da ne dođe do masovnih epidemija i zaraznih bolesti. Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja upućujem apel da pomogne da se što pre osposobi Gerontološki centar u Obrenovacu kako bi se 300 korisnika što pre vratilo. Gerontološki centar ima kapacitet 340 korisnika i 143 zaposlena. Da se vratim na deo Izveštaja koji sam dužan da citiram stanovnicima Obrenovca. Citiram – uočen je propust opštinskog štaba za vanredne situacije u Obrenovcu koji nije na vreme započeo delimičnu evakuaciju, a eskalacijom događaja i potpunu evakuaciju. Donošenjem naredbe o potpunoj evakuaciji odmah je trebalo organizovati i vršiti hitno obaveštavanje stanovništva putem sirena i medija i na improvizovani način koji je trebalo razraditi u planu evakuacije, koji je opština trebala da pripremi i donese. Završen citat. Građani opštine Obrenovac su doživeli veliku katastrofu. Očekujem da se utvrdi odgovornost svakog pojedinca u opštinskom štabu za vanredne situacije u Obrenovcu u čijem radu je bilo nedopustivih propusta. Od premijera i Vlade očekujem brzinu i efikasnost u saniranju posledica poplava. U isto vreme molim građane za strpljenje, razumno ponašanje i poverenje u Vladu i premijera Vučića. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Uvaženi predsedavajući, ja ću svoje izlaganje započeti jednim sećanjem na 2011. godinu kada je Savet za borbu protiv korupcije kojim je predsedavala Verica Barać izneo jedan stravičan podatak prilikom zloupotrebe za nabavku protivgradnih raketa. Tada je izvršena određena nabavka, neko je prijavio da ćemo kupiti 15.000 protivgradnih raketa, pritom je naduvao cenu u vrednosti jedne protivgradne rakete. Kupili smo negde 3.000 protivgradnih raketa, a država je oštećena za nekih 8,5 miliona evra otprilike. Naravno sad kad ovo govorim, znači, ovo nisam rekao ja, niti bilo ko iz SNS, to je tada objavio Savet za borbu protiv korupcije. Iskreno se nadam da ovo što sam sada rekao, da ja ovim ne rizikujem da s druge strane mi neko dobaci da sam đubre, kao što je kolegi Martinoviću jedan poslanik koji nas voli mnogo da uči o lepom ponašanju dobacio zarad, naravno, istine ovo govorim zato što u medijima na jedan jako neprikladan način preneto šta se ovde zaista događalo tokom dana. Zašto sve ovo govorim? Nas ovde neko danas optužuje što možda država nije bolje reagovala prilikom ove katastrofe koja nas je zadesila vezano za poplave. Otprilike je neko tražio da za dva dana država napravi sve bedeme kraj reka, da otprilike za dva dana iskopamo sve jarke, šančeve i šta god je zatrebalo, da očistimo naravno za dva dana sve naše vodotokove, a eto bar evo u ovom slučaju koji sam naveo vezan za protivgradne rakete, i to je naravno elementarna nepogoda i zaštita na neki način, ne neki, nego sigurno, mi vidimo kako je država sistemski ovde pljačkana i kako zapravo neko nije godinama vodio računa šta može da nam se dogodi. Danas neko od nas traži da cedimo suvu drenovinu. Naravno da moraju da se nabave sredstva, ali godinama, i ja vas tu pitam gospođo Mihajlović, pošto sam pročitao vrlo pažljivo ovaj izveštaj, žao mi je što tu nije neko iz MUP, recimo, što nije gospodin Stefanović ovde, ali moje pitanje je konkretno. Sve ovo što smo pročitali – da li će neko odgovarati, posebno u lokalnim samoupravama? Zato što ogromna sredstva su se izdvajala u lokalnim samoupravama za zaštitu od elementarnih nepogoda, ta sredstva ko zna gde su nestala, nisu uložena tamo gde je trebalo da se ulože i zato smo danas doživeli potpuni kolaps. Mi smo nažalost danas poprilično nebranjena zemlja od elementarnih nepogoda. Nas čekaju, ne daj Bože, i požari tokom leta, nas čekaju opet poplave. Stravična cifra koja je nama potrebna za neku minimalnu zaštitu i zaista ne znam kako ćemo mi to da izvedemo, a posebno zato što je država sistematski opljačkana na najgori mogući način upravo kroz ova sredstva koja su se izdvajala za elementarne nepogode. Što se tiče samog zakona o obnovi zemlje, on je nešto što je nužno, šta je proisteklo iz ove situacije koja nas je zadesila. Naravno, ja ovde imam neka pitanja. Zakon je inače dobar, moram da pohvalim Vladu za ovakav zakon, ali neka pitanja prosto imam na koja bih voleo da dobijem odgovor. Vezano je za sistem javnih nabavki, konkretno član 16. koji omogućuje primenu drugog postupka javne nabavke. Razumem da nekada mora nešto hitno da se nabavi, ali sam rok koji je ovde ostavljen u ovom prvom postupku, to je 10 dana. Mislim da je to nešto što je sasvim dovoljno da idemo u drugi postupak. Znate, tu neretko dolazi do one situacije gde imamo neposredne dogovore i jako se plašim toga, mada vidim da je ovde stavljena vrlo rigidna i vrlo kvalitetna kontrola i svaka javna nabavka mora da bude na sajtu kancelarije. Ali, prosto, koga su zmije ujedale i guštera se plaši. U ovoj zemlji su tim neposrednim pogodbama, svašta se ovde zbivalo i dešavalo, tako da, voleo bih da nam date odgovor, da nam se prosto to pojasni da li će zaista ta kontrola biti adekvatna i svakako da li će i na koji način, odnosno šta će se više primenjivati. Plašim se da možemo da dođemo u situaciju da se ovaj drugi postupak mnogo češće primenjuje nego ovaj prvi. Takođe, želeo bih da vas pitam za radne akcije. Ovo je izuzetno dobra stvar i drago mi je što je ovde definisano da lica koja su najpre nezaposlena, socijalno ugrožena, mladi, itd, da će imati prioritet, posebno u područjima koja su pogođena poplavama, da će imati priliku da rade u ovim javnim radovima, odnosno na radnim akcijama. Ima jedna reč, odnosno sintagma gde se kaže – lice iz kategorije teže zapošljivih. Voleo bih da malo pojasnite kako će se to tumačiti, šta to znači lice koje je teže zapošljivo. Bilo bi dobro da se to malo precizira. Inače, ne volim zakonske odredbe gde se ostave tako široka tumačenja, jer to smo videli u prošlosti da uvek su se namerno neke odredbe tako ostavljale široko da se tumače kako bi se vršile razne zloupotrebe, pa prosto voleo bih da se to malo precizira. Takođe, ono što se plašim da bi možda mogao da bude jedan problem, nadam se da neće biti, a to je u članu 41. Kaže – rešenja o vrsti i visini pomoći donosi nadležni organ jedinice lokalne samouprave na osnovu kriterijuma utvrđenih državnim programom od odbrane. To je sve jako lepo, ali mi smo čuli čak i od samog premijera Vučića da već u ovim prvim procenama koje su dolazile vezano za štetu u nekim lokalnim samupravama, imali smo očigledno neke procene koje su namerno bile naduvavane. Iskreno se veoma plašim tih ljudi po lokalnim samoupravama zato što, neretko smo bili svedoci da su tu bile razne prevare, odnosno da je neko sklon da malo naduva cenu, pa da onda dobije višak novca, pa se to tako podeli. Zaista bih voleo da ovde ta kontrola bude i te kako rigidna, jer ovde se radi o svima nama, o životima našim. Posebno bi mi bilo strašno da neko uhvati i da krade državu u ovako teškoj situaciji, a imali smo primere, navodili smo primer i Kraljeva itd, gde smo imali situaciju sa zemljotresom, pa pogledajte šta se dogodilo, da smo utvrdili da postoje zloupotrebe prilikom obnova kuća. Na kraju, vezano sam nadzor. Iskreno, dobro je što će vaše ministarstvo biti to koje je nadležno, ali mislim da je i Ministarstvo poljoprivrede trebalo da uđe u sam sistem tog nadzora zato što imamo puno poljoprivrednog zemljišta koje je potpuno oštećeno, koje je devastirano, koje je upropašćeno i mislim da ne bi bilo loše da i oni uđu u taj sistem nadzora. I naravno vezano za, to bih zamolio gospođu Kori Udovički, verujem da gleda ovaj prenos, s obzirom da je Zakonom o ministarstvima utvrđeno da Ministarstvo državne i lokalne samouprave je to koje je najviše nadležno za nadzor nad trošenjem sredstava u lokalnim samoupravama, da ovde budu jako rigidni i da mere svaki dinar gde je otišao i gde je potrošen. Nadam se da se nama ovako nešto više nikada neće dogoditi, ali s obzirom i da se menja klima i da imamo evo i danas jednu neverovatnu elementarnu nepogodu koja je zadesila naš glavni grad i svaki dan imamo strašne pljuskove i grad itd, mislim da moramo da napravimo mnogo bolji sistem zaštite od elementarnih nepogoda. Slažem se da su sredstva veliki problem, ali znate šta, mi drugu državu nemamo, ovu moramo da štitimo. Nadam se da će ova Vlada uspeti da pribavi sredstva i kroz ove donatorske večere. Uglavnom, čeka nas jedan veoma težak posao, a ovaj sistem kroz ovaj zakon koji se ovde utvrđuje, a posebno oko radnih akcija i oko javnih radova nadam se da će biti dovoljno efikasan i da će se čitava država odazvati.
Zahvaljujem gospodine Đukanoviću. Reč ima potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović, izvolite.
Hvala. Vezano prvo za izveštaj koji je Vlada dostavila i za vaše pitanje da li će neko odgovarati kada su potpuno svesni da je bilo propusta u ranijem periodu, a vezano za novac koji su lokalne samouprave imale na raspolaganju, a nisu ga iskoristile za ono za šta su trebale da iskoriste. Mislim da je izveštaj samo osnova i jedan od dokumenata koji je biti osnova da se utvrde odgovorni, jer dok ne budemo imali imenom i prezimenom odgovorne, onda nam se može desiti da nam se ponekad i u budućnosti takve stvari ponove. Samim tim što je ova Vlada samoinicijativno ovakav jedan izveštaj dala, potpuno je jasno da mi nemamo nameru da ostavljamo stvari sa strane i da će i te kako sve imati svoje ime i prezime. Kada govorite o javnim nabavkama i o ovom drugom postupku, on će najmanje biti korišćen. To je samo u iznimnim situacijama, budući na sve resore koje sada kada pogledate šta sve treba da bude obuhvaćeno zakonom i šta ćemo sve uraditi u naredna dva meseca, mi moramo da imamo tu mogućnost. Ono što je sasvim sigurno to je otvoren postupak Zakona o javnim nabavkama, samo sa skraćenom vremenskom procedurom. Javni radovi koje ste pomenuli, a vezano za teže zapošljive, dakle prema sadašnjem, taj pojam je stavljen iz sadašnjeg Zakona o radu. Odnosi se na žene, samohrane majke, osobe sa invaliditetom, dakle to je ta kategorija ljudi koji svakako imaju pravo i treba da imaju pravo da učestvuju u takvim radovima. Kada ste govorili o lokalnim samoupravama i o tome da li će oni potrošiti više ili prosto dati informacije o svojoj šteti koje su više od onih koje su u stvari realne, ništa ne može da se radi prvo dok Vlada ne donese državni program obnove, koji će biti u narednih nadam se sedam dana usvojen. Svaka lokalna samouprava i svaka stvar koja se bude obnavljala proćiće verifikaciju. Verifikaciju vrši Kancelarija Vlade zajedno sa stručnim licima iz sopstvenih ministarstava. To je još jedan od načina kontrole svega onoga što se bude radilo. Naravno, u smislu kada ste govorili o poljoprivredi, naravno da će njihove inspekcijske službe da budu direktno nadležne u onome što je njihov resor, kao što će recimo i naše inspekcijske službe da budu nadležne u onom delu kada govorimo o kućama ili drumska inspekcija kada govorimo o putevima, železnička, itd. Slažem se sa vama da je najvažnije da pored toga što imamo zakon, što imamo Kancelariju, što smo uspostavili sistem, kontrola mora da bude možda najvažniji deo svega što budemo radili u narednom periodu.
Zahvaljujem se gospođi Mihajlović. Reč ima narodna poslanica Marija Stevanović, a neka se pripremi narodna poslanica Biljana Ilić Stošić. Izvolite gospođo Stevanović.
Poštovani predsedavajući, ministarke, koleginice i kolege poslanici ja ću biti inženjerski kratka i dati vezano za ovaj izveštaj jedan komentar, jednu sugestiju i jedan predlog. Komentar je sledeći. S obzirom da ja dolazim iz poplavljenog područja, iz Svilajnca, vrlo dobro znam da ovo što je napisano u izveštaju je samo deo onoga što je Vlada radila. Tako da, zahvaljujem se svim ministrima koji su pomogli, i znajući ove druge očekujem u narednom periodu još veću pomoć. Ali, ono što je evidentno to je da nam zaista brzo treba taj zakon o vodama i da zajednički treba da napravimo taj neki zajednički plan odbrane od poplava, jer ne možemo parcijalno da radimo, pojedinačno za bilo koju opštinu, nego moramo da posmatramo te slivove reka. Neki poslanici su već to istakli i ja podržavam njihovo mišljenje. Možda treba da pogledamo iskustva zemalja kao što su Amerika ili Kanada, gde je voda ovako bitno pitanje u ingerenciji Vojske, ali, o tom potom, to je tema za razmišljanje. Druga stvar, iliti sugestija jeste sledeća, s obzirom da su štete ogromne trebalo bi da mi kao poslanici, da malo vidimo šta su radile i lokalne samouprave. Znači, nije ovo političko pitanje. Ako uzmemo Svilajnac kao primer i skoro ceo Pomoravski okrug, ali hajde da se zadržimo na mestu iz koga potičem, imali smo jednu ljudsku žrtvu, 80% gradskog naselja koje je potopljeno, 2000 domaćinstava, 3000 objekata, šteta 19 miliona evra. Priznaćete da je to jako mnogo za ovako siromašnu zemlju i za jedan ovako mali grad. Uzbunjivanje ljudi je loše odrađeno. Nakon svegatoga što se izdešavalo, bili su čak i neki protesti građana, podnošene su krivične prijave, ali zaista smatram da stručna javnost treba da da svoje mišljenje da li je bilo nekih propusta. To još jednom ponavljam nije političko pitanje. Ako je neko pogrešio, stvarno treba da odgovara, ne znam zašto bismo se mi sada krili iza određenih funkcija, bilo ko od nas. To isto važi ne samo za Svilajnac, Paraćin, Rekovac. Prenosim upravo mišljenja građana. Na kraju, kao treće, predlog, drago mi je što je ministarka Mihajlović ovde jer će ona razumeti o čemu govorim, a to je da iskoristimo pepeo iz naših termoelektrana za obnovu zemlje posle poplava. Mislim da su tu neki ekolozi, da su tu ekonomisti koji će se takođe složiti, jer ću navesti primer naše Termoelektrane „Morava“ iz Svilajnca. Mi trenutno imamo 4,5 miliona tona pepela koji nam je balast. Mi plaćamo izgradnju kaseta gde se skladišti pepeo, plaćamo održavanje, plaćamo rekultivaciju, razne takse. Samo za Moravu koja je 3,58% TENT-a je za prošlu godinu, troškovi su iznosili za pepeo nešto više od milion evra. Pepeo se svugde u svakoj razvijenoj zemlji sveta koristi kao građevinski materijal, koristi se za izgradnju nasipa, puteva i železnica. Sa ekipom profesora sa Građevinskog fakulteta u Beogradu sam bila već u „Železnici“. Znači, izgradnja bi bila 50% jeftinija. Ako poredimo te neke zemlje EU gde bukvalno kupci stoje ispred termoelektrana sa džakovima da uzmu pepeo, znajući koje su karakteristike njega kao građevinskog materijala i nas, tako siromašnu zemlju koja em plaća za deponovanje pepela, em plaćamo neke materijale skuplje, ne znam ko je ovde lud. To je moj dobronamerni predlog i da malo razmislimo o tome. Vi znate koliko su sada šljunkare iliti eksploatacija šljunka doprinela rečnim koritima da naprave ovaj haos koji su napravili. Hajde da nešto kreativno uradimo, nadam se da ćemo svi imati korist od toga. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Biljana Ilić Stošić, a neka se pripremi narodni poslanik Vladan Milošević.
Poštovani predsedavajući, poštovana gospođo potpredsednice Vlade, gospodine ministre, gospođo ministarka, naš veliki Ivo Andrić je umeo da kaže da kada svakih pola veka veliki povodan naiđe ništa ne ujedini ljude onako kao zajednička nesreća. To je tačno, jer tada je Srbija disala jednom dušom u trenucima nezapamćene katastrofe. Jedno je sigurno da je prethodnih godina preventiva bila bolja, da je država bila odlučna, efikasna, kao što je bila u danima za vreme i posle poplave razmere nacionalne drame bi bile daleko manje. Zato me čude disonantni tonovi koji se iz redova opozicije čuju čak i po ovom pitanju. Deo odgovornosti sviđalo se to nama ili ne moramo priznati snosimo i mi sami kao pojedinci. Pogledajte samo najbližu reku ili potok, oni su odavno pretvoreni u deponije. Gradnju na geomehanički neadekvatnim terenima, to ne želim ni da pominjem. Sva ta nebriga država, lokalnih samouprava, maćehinski odnos svih nas kao pojedinaca plaćena je najstrašnijom cenom gubitkom ljudskih života i nebrojanim ličnim i porodičnim dramama. Dramama ljudi koji su primorani da život počnu ispočetka. To su ljudi kao i svi mi koji muku muče da prežive svakodnevnicu. Odjednom su suočeni sa saznanjem da do tog dana nisu imali ništa, a onda je naišla voda i odnela im sve. Voda se polako povukla, a nama je ostala poplava problema i poplava pitanja da li je moralo baš ovako i ovoliko da nam se desi. Čime još sve priroda može da iznenadi društvo koje nije imalo snage da predviđa, predupređuje i sprečava katastrofalni scenario kakav ne bi smeo da nam se desi na početku trećeg milenijuma. Moramo da verujemo da nam je poplava pored sve nesreće donela i nešto korisno i upotrebljivo, da nam je donela ne samo opomenu već i poruku da se ovako više niti može niti sme i da sistem moramo urediti tako da nikada više ne bude toliko nemoćan pre stihijom prirode, za šta je neophodna ljudska priroda najboljeg kvaliteta u šta smo se uverili svi. Građani kažu da ne smeju ni da zamisle šta bi se sve dogodilo sa tim sirotim, poplavljenim ljudima da nismo imali u tim strašnim trenucima ovakvog premijera koji je prosto snagom svoje ličnosti mobilisao celu državu u odbranu. Veoma je teško kada se govori o katastrofi koja nas je zadesila naći pravu meru reči. Zato opet citiram našeg nobelovca koji bi za nas rekao – tih dana smo bili ljudi. Molim sve građane da to i ostanemo, da nastavimo sa upućivanjem pomoći za obnovu poplavljenih. Svaki, pa i najmanji prilog je značajan, dragocen. Još jednom podsećam, većina poplavljenih ljudi je verovala da nema ništa, a onda je došla voda i odnela im sve. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Vladan Milošević, neka se pripremi narodna poslanica Velinka Tošić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, uvažene kolege, dolazim iz jedne male opštine koja se zove Vladimirci i nalazi se između Šapca i Obrenovca, koja je takođe bila ugrožena ovim poplavama. Pogotovo treba da znate da reka Sava protiče mojom opštinom 29 km. U tom delu je izgrađen nasip koji je srušen u dužini od 500 metara. Kompletan ovaj zakon se zasniva na tesnoj saradnji Kancelarije za pomoć i obnovu u poplavljenim područjima i lokalne samouprave. Ovde se sada javlja problem. Pojedine lokalne samouprave se nisu najbolje snašle ili nisu imale kapacitete, ili iz bilo kojeg drugog razloga nisu uradile poslove koje je trebalo uraditi do određenog roka. Na kraju ispaštali su građani. Takav je slučaj sa opštinom Vladimirci. Mi smo takođe pogođeni ovim poplavama, naravno što nije uništila poplava, uništio je grad, ali smo i jedina opština u okruženju koja nije dobila seme za presejavanje zbog neažurne dokumentacije. Ne želim da licitiram ko je kriv, ali meštani Dragojevca, Proova, Beljina i ostalih sela sigurno nisu krivi zbog toga. Pošto se radi o ogromnoj površini koja je poplavljena, oko 5.000 ha, ovo nije mali problem. Nešto je zatajilo na relaciji lokalna samouprava – nadležno ministarstvo. Da se ovakve stvari ne bi ponavljale mora postojati sistem kontrole koji bi bio dostupan svim građanima, pa ukoliko negde zataji da građani imaju kome da se požale i učinjena greška mogla da se otkloni. Ovo govorim zato što na teritoriji opštine Vladimirci najgore je prošla poljoprivreda, ali isto tako i putna infrastruktura, elektro mreža, ali i stambeni i ekonomski objekti u sklopu poljoprivrednih gazdinstava. Zato pozivam predstavnike Vlade da posete Vladimirce i sami se uvere u stepen štete koji je naša opština pretrpela. U Vladimircima nije moglo da se vidi ni u sredstvima informisanja, jer opštinsko rukovodstvo u tom trenutku nije najbolje reagovalo, i nije uspelo da zainteresuje javnost za našu nesreću. Ovom prilikom bih želeo da se zahvalim gospodinu ministru Velimiru Iliću, koji je došao, video naš deo nesreće i uputio nam pomoć od 40.000 komada crepa i ostalim poslanicima koji su u skladu sa svojim mogućnostima pomogli da prebrodimo ovu krizu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Da odgovorim poslaniku. Pomenuli ste Ministarstvo poljoprivrede i raspodelu semena koja je izvršena u prethodnom periodu i činjenicu da vaša opština nije dobila seme. Molim vas da imate u vidu, da smo mi učinili sve da dođemo do podataka, koji su nam bilineophodni, da bismo i u tu opštinu opredelili seme. Kako vaši nisu odgovorili na naše bezbrojne pozive, mi smo prosto morali da zaključimo spiskove, ali to ne znači da neće naši proizvođači i na tom području dobiti gorivo i da neće dobiti i đubrivo. Znači, nakon ove raspodele koja je bila, možemo reći u krajnje optimalnom roku, koja je izvršena za ostala područja, za vaše područje nismo imali podatke, ali sada smo ih dobili i dobićete đubrivo i gorivo. Zahvaljujem.
Reč ima narodna poslanica Velinka Tošić, a neka se pripremi narodna poslanica Violeta Lutovac.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministri, poštovane koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, dolazim iz Loznice i želim da prenesem deo situacije koja nas je zadesila ovim poplavama. Povodom nezapamćene elementarne nepogodne poplave, koja je zadesila grad Loznicu, kada je na teritoriju grada Loznice za samo dva dana palo 217 litara po m2 atmosferskih padavina, što predstavlja apsolutni istorijski maksimum u pogledu količine padavina od kada se vrši merenje istih. Gradski štab za vanredne situacije je pravovremeno reagovao. Najvažnije od svega jeste da ljudskih žrtava nismo imali. Vanredno stanje je uvedeno 14.5. i bilo je na snazi do 23.5. Velike padavine su pored plavljena izazvale i velika klizišta. Teška situacija je bila na području Loznice, Malog Zvornika, Krupnja i Ljubovije. Gradski štab za vanredne situacije je ostvario saradnju sa svim relevantnim ministarstvima. U najtežim danima grad su posetili ministri Bratislav Gašić, Lazar Krstić, Kori Udovički i Snežana Bogosavljević Bošković i gospodin Velimir Ilić. Svima zaista zahvaljujem. Šteta je velika i treba naći mogućnosti da se ona ublaži, ako ne može da se u potpunosti sanira. Šteta se ogleda u sledećem: na stambenim objektima šteta je procenjena na oko 660 miliona dinara, lokalna infrastruktura oko 80 miliona dinara, lokalni putevi i putni objekti oko 172 miliona dinara, privredni objekti oko 127 miliona dinara, poljoprivreda oko 440 miliona dinara, distributivno elektroenergetski sistem oko 27 miliona dinara, vodotokovi oko 155 miliona dinara. Ukupna šteta je oko 1,6 milijardi dinara, što je veličina godišnjeg budžeta grada Loznice. Grad Loznica nije u stanju sam da reši nastale štete i očekuje pomoć od svih relevantnih činilaca. Jadar je svojim plavljenjem izazvao veliku štetu i za sobom ostavio veliku pustoš. Most na reci Jadar u Draginjcu je uništen, nije više za upotrebu, tako da je blokirana komunikacija žitelja Gornjeg Jadra prema Loznici i žitelja Donjeg Jadra prema školi, ambulanti, crkvi, mesnoj zajednici u Draginjcu, kao i imanjima sa obe strane reka. Neophodan je pontonski most na reci Jadar u Draginjcu. Gospodin Velimir Ilić dolazio je kod nas u posetu i bio je na licu mesta i on nam je zaista mnogo u tome pomogao. Napravljene su prilazne rampe za taj isti, ali treba nam i tu pomoć države jer grad nije u stanju da plati sve troškove oko postavljanja i opsluživanja mosta. Može samo elementarnu logistiku da pruži, a to je ishrana, smeštaj, nafta. Potrebno je izgraditi novi most na reci Jadar, ali ni za to grad Loznica nema novac, i tu očekujemo pomoć države. Problem mosta je i u Gornjoj Trešnjici, problem puta u Velikoj Reci, Krupnju, problema ima na sve strane. Imamo i brojnih ekoloških problema izazvanih klizištima. Jedan deo je vezan za rudnik „Zajaču“ odnosno rudnik „Kostajnik“ u kojem je došlo do pucanja brane i izlivanja jalovine u reku Korenitu, dalje u reku Jadar, pa u Drinu itd. Problem je ozbiljan. Potrebna je hitna sanacija. Molim Vladu Republike Srbije da zaista ozbiljno sagleda probleme našeg kraja, odnosno moga kraja i celog Mačvanskog okruga i da nam pruži relevantnu pomoć. Moram istaknem i to, da je Loznica poplavni talas dočekala sa dva čamca, od kojih je jedan bio neispravan, bez džakova za pesak, bez čizama, mada to nije slučaj samo sa Loznicom, manje-više situacija je ista ili slična i u drugim gradovima, pored kojih protiču reke. Molim nadležne organe da ispitaju trošenje novca koji je odvojen u gradskom i opštinskom budžetu za te namene, kako bi za slučaj neke nove elementarne nepogode bili blagovremeno spremni i bili u stanju da ublaže posledice te nepogode. Želim da se zahvalim svim građanima dobre volje u Srbiji i inostranstvu koji su lozničkom kraju uputili veliku humanitarnu pomoć. Hvala svima i zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Velimir Ilić. Izvolite.
Želim da se zahvalim poslanici koja je intervenisala i uradila jako puno da se sagledaju posledice. Mogu vam reći da sam projekte mosta predao. Oni se intenzivno rade u „Putevima Srbije“, projektantska kuća, koja je uzela da uradi novi projekat da pokuša da izbaci onaj srednji stub što je oštetio most, što je prelomio most i ja mislim da će to veoma brzo biti gotovo, a ministar odbrane Gašić je obećao da će završiti oko montaže pontonskog mosta i sve se to priprema. General je zadužen, ja mislim Đurović, da to izvede. Tako da, očekujemo da će to biti veoma brzo urađeno. Prema tome, projekti se rade i upoznata je gospođa Mihajlović. Ja sam je upoznao i veoma brzo će dobiti kompletno nove projekte revidovane, završene i radovi će moći da počnu.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Violeta Lutovac. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministri, poštovane kolege narodni poslanici, ja ću u svom izlaganju vrlo kratko reći o Izveštaju o elementarnim nepogodama koje su pogodile opštinu Varvarin, iz koje dolazim, kao i o merama koje su preduzete i sprovedene, pre svega, radi zaštite stanovništva i otklanjanju posledica od elementarnih nepogoda. Zapravo, u noći između 14. i 15. maja počinje borba sa vodom u opštini Varvarin, tako što se najpre reaguje na crpnoj stanici koja je izvorište pijaće vode za građane opštine Varvarin. Zahvaljujući pravovremenoj reakciji lokalne samouprave i javnog komunalnog preduzeća voda biva zaštićena od kontaminacije, što je od velikog značaja za meštane opštine Varvarin. U slivu Kalenićke reke najpre nam je stradalo selo Donji Katun, selo koje se pretežno bavi poljoprivredom. Sa strane Pojata, zapravo sa bočne strane, je Kalenićka reka vrlo brzo poplavila poljoprivredne kulture, gde je stradalo oko 100 hektara, prvenstveno kulture pšenice, kukuruza i ječma. U slivu Zapadne Morave oko 150 hektara nam je stradalo od poljoprivrednih useva. Pogođena su sela Bošnjane i Maskare, ali je najveća šteta u selu Obrežu, gde je poplavljeno preko 500 hektara poljoprivrednih kultura. Nije samo šteta na poljoprivrednim dobrima, već i na stambenim objektima, privrednim objektima, kao i na infrastrukturi. Takođe bih naglasila da je selo Obrež pretrpelo veliku štetu i na stočnom fondu, gde je stradalo 42 hiljade tovnih pilića, što je otprilike oko 90 kilograma hrane i, takođe, 60 plastenika. Ne bih vam pričala o tome koliko je to značajno za najveće selo, koje je drugo po veličini i gde se stanovništvo pretežno bavi poljoprivredom i stočarstvom. Zahvalila bih ministru odbrane gospodinu Bratislavu Gašiću, koji je 19. maja posetio tada najugroženije selo u opštini Varvarin, kao i Vojsci Republike Srbije, koja je aktivno učestvovala u procesu pre svega evakuacije stanovništva, a zatim i u procesima dekontaminacije, dezinfekcije i deratizacije poplavljenog područja. Takođe bih pomenula da su opštinu Varvarin i poplavljena sela posetili poslanici iz Odbora za poljoprivredu. Gospodin Tomislav Nikolić, predsednik Republike je takođe posetio najugroženije mesto, selo Obrež. Tom prilikom je doniran građevinski materijal za popravku oštećenih stambenih objekata, a u toku je i izgradnja kuće od strane Fondacije Dragice Nikolić, takođe u Obrežu i najugroženijoj porodici, porodici Živković. Svakako bih se zahvalila svim ljudima koji su učestvovali u sprovođenju humanitarne pomoći u opštini Varvarin i rekla bih da će SNS podržati u danu za glasanje Zakon o otklanjanju posledica elementarnih nepogoda. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Milena Turk.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, dame i gospodo narodni poslanici, takođe dolazim iz poplavljenih područja, iz opštine Trstenik. Navela bih u kratkim crtama situaciju koja nas je zadesila. Naime, prvi poplavni talas je naišao od Ljubostinjske reke, koja je ugrozila jednu od dva izvorišta, drugo poplavila. Nakon toga je usledila poplava Zapadne Morave. Reka je dostigla svoj istorijski maksimum, bedem probila na dva mesta i ono što je Ljubostinjska reka započela, ona je dokrajčila. U potpunosti je poplavila izvorište. Na ovaj način je trstenička opština ostala bez vode u trajanju od pet dana. Ogromnim zalaganjem JKSP „Komstan“ i ogromnim radom, nakon pet dana je uspostavljeno vodosnabdevanje, izvršeno ispiranje bunara, hlorisanje. Ovo napominjem zato što je za opštinu Trstenik vodosnabdevanje veoma važna stavka. Mi smo prošle godine sredstvima lokalne samouprave uradili čišćenje dva akumulaciona jezera i izgradnju trećeg. Na ovaj način je bilo rešeno vodosnabdevanje koje je višedecenijski problem u opštini Trstenik. Ovim poplavama je čitav proces ugrožen. Dakle, ponovo smo se vratili na isto i imamo ogroman problem. Imaćemo ga verovatno i u narednom periodu. Institut „Jaroslav Černi“ je procenio štetu i ono što je najvažnije za opštinu Trstenik je ta neka prva radnja u vrednosti od 27 miliona dinara. Ovom prilikom izražavam nadu da će Vlada imati razumevanja i da će država pomoći u rešavanju ovog problema. Ove reke su napravile ogromnu štetu na infrastrukturi, na putevima. Urađena je ta neka osnovna sanacija i raskrčenje tih nekih ključnih puteva za komunikaciju. Stradala je poljoprivreda. Budući da smo poljoprivredni kraj, ovo je veoma važno, jer je stradala i povrtarska proizvodnja, ali i voćne i lozne sadnice. Kada su upitanju voćne i lozne sadnice, to nije trenutno šteta, već se ona proteže i na neki naredni proizvodni ciklus. Postoji šteta i na stambenim objektima. Na 147 objekata je utvrđena procena štete, gde je nivo vode bio ne tako veliki, a dostizao je dva metra. Stradali su podovi, zidovi, nameštaj. Kada se pristupilo sanaciji štete, svi su se angažovali. Tu moram ogromnu zahvalnost da iskažem i ljudima koji su bili volonteri i građanima opštine Trstenik. Zaista smo imali veliku pomoć i ministarstava. Imali smo veliku humanitarnu pomoć u vodosnabdevanju. Dolazile su cisterne, flaširana voda. Kada se radi o Ministarstvu odbrane, gospodin Bratislav Gašić je obišao Grabovac i Vojska Srbije, tačnije vod ABHO Kruševac je uradio dekontaminaciju područja u cilju što ranijeg vraćanja stanovništva u ovo poplavljeno područje. Takođe su helikopterom dovozili humanitarnu pomoć. Kada se radi o Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, moram da se zahvalim i ministru Rasimu Ljajiću, koji je obezbedio 30 isušivača zidova i Ministarstvo poljoprivrede, koje je obezbedilo seme, kukuruz, stočnu hranu i naročito poslanicima članovima Odbora za poljoprivredu, koji su obišli ova poplavljena područja. Moram još par reči o ovom Zakonu o uklanjanju posledica poplava. Moram da istaknem značaj osnivanja ove Kancelarije za pomoć i obnovu poplavljenih područja, koja će centralizovati i objediniti čitav proces obnove, koja će odgovarati ministarstvu i podnositi izveštaje, koja će koordinisati prijem i distribuciju humanitarne pomoći i određivati prioritete ko će je dobijati, ali i značajno ubrzanje procesa javnih nabavki, koji će, kako je rekla gospođa Mihajlović, nijedna procedura neće biti zaobiđena, već će samo biti ubrzani ovi koraci da bi se u što ranijem roku pristupilo sanaciji područja. Zahvalila bih se na pažnji. Naravno, u danu za glasanje, glasaću za ovaj predlog zakona.
Reč ima narodni poslanik Miloš Tošanić.
Poštovani predsedavajući, poštovana gospodo ministri, dame i gospodo narodni poslanici, moj osvrt i diskusija u vezi Izveštaja o elementarnoj nepogodi će se najviše odnositi posebno na tačku 2. koju je podnelo MUP i tačku 3. koju je podnelo Ministarstvo odbrane. Kao član Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, bio sam prisutan sednici odbora koja je razmatrala ovaj izveštaj. Voleo bih da iznesem moje mišljenje u vezi pomenutog izveštaja. Dolazim iz Lazarevca, područja koje je takođe bilo pogođeno ovom elementarnom nepogodom. Želeo bih da napomenem da su upravo prvi izveštaji dolazili sa ovih područja. Tačnije, već 14. maja područje mesta Junkovac su prvi obišli ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović, koji je svojim prisustvom i zalaganjem dao primer kako se odnosi prema poslu koji obavlja i na najbolji mogući način dao primer svima ostalima, zatim gradonačelnik grada Beograda, ministar energetike, načelnik Uprave za vanredne situacije grada Beograda. Želeo bih da uporedim Izveštaj o poplavama gradske opštine Lazarevac sa Izveštajem na celoj teritoriji Srbije, tačnije koliko je taj izveštaj ugrađen ili implementiran u gore pomenuti. Mogu vam reći da je sadržina izveštaja vezana za celu Srbiju obuhvatila sve vezano za događaje i stanje u opštini Lazarevac. Želim da napomenem da se slažem sa svim kolegama i članovima Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, koji misle da je neophodno civilnu zaštitu angažovati i da je njeno nepostojanje u ovom trenutku zaista dovelo dotle da smo mogli bolje i efikasnije da delujemo. U Lazarevcu nismo mnogo osetili taj nedostatak, samim tim što je naš krizni štab na čelu sa gospodinom Bojanom Stevićem odradio odličan posao i vrlo brzo se snašao u datoj situaciji i bio na visini zadataka. Koliko je gospodin Stević dobro vodio i organizovao krizni štab, dokaz je i to da je najviše zbog toga i dobio „Vidovdansku nagradu“ od opštine Lazarevac za sve učinjeno. Ovom prilikom ne mogu, a da ne pomenem i radnike „Kolubare-usluga“, pored ostalih firmi koje su učestvovale u velikoj borbi protiv nepogode koja nas je zadesila, koji su sa direktorom Draganom Jeftićem bili danonoćno na terenu i pomagali ljudima u nepogodi. Mnogi su ovde govorili danas o Kolubari i situaciji u rudarskim basenima. Gospođa ministarska Mihajlović je podrobno govorila o tome i podrobno rekla kakvo je stanje, ali jednostavno samo u par reči bih želeo da kažem nešto u vezi toga. Na strani 171. Izveštaja je Izveštaj JP „Elektroprivreda Srbije“ vezano za privredno društvo „Kolubaru“ i posledicama od poplava i ne funkcionisanje određenih sistema na površinskim kopovima polje B, polje D, „Tamnava-zapadno polje“ i „Veliki Crljeni“, a na strani 83. Izveštaja je opis kako su se dnevno dešavali događaji u rudarskom basenu „Kolubara“. Danas, kada govorimo o ovom izveštaju, želim da vam kažem da je pokrenuta proizvodnja na polju B i polju D i da se sa ovih kopova šalje prema TENT-u oko 45 hiljada tona uglja dnevno, što je polovina proizvodnje rudarskog basena „Kolubara“. Takođe, velikim zalaganjem menadžmenta RB „Kolubara“, na čelu sa direktorom Miloradom Grčićem, uz sve pohvale za sve postignuto što je do sada uradio, u avgustu se očekuje da će i površinski kop „Veliki Crljeni“ davati oko 20 hiljada tona uglja, što je oko 65 hiljada tona dnevno, što predstavlja oko 70% ukupne dnevne proizvodnje. Napominjem da je i na površinskom kopu „Tamnava-zapadno polje“ počela proizvodnja otkivke i ako ima dosta vode na tom površinskom kopu. Na strani 15. Izveštaja pomenuto je da su, pored ostalih, na dan 23. maja, najugroženija područja u opštini Lazarevac bila mesta Veliki Crljeni, Stumić i Tamnava. Toga dana da. To je tačno, ali želim da napomenem da je 14 mesnih zajednica u opštini Lazarevac bilo pogođeno ovom elementarnom nepogodom sa ukupno 1113 domaćinstava, a od tih 14 mesnih zajednica sa 12 su evakuisani ljudi sa ukupnim brojem od 3112 evakuisanih. Ovim putem bih da se zahvalim svim pripadnicima Vojske Republike Srbije i pripadnicima MUP na nesebičnom i požrtvovanom zalaganju tokom poplave koje su zadesile poplavljena područja. Vlada je ispit ovim putem položila i to je bilo njeno vatreno krštenje. Želim Vladi, na čelu sa gospodinom Vučićem, puno sreće i uspeha u radu i da nastave ovako uz napredno vam bilo.
Reč ima narodni poslanik Miodrag Linta.
Gospodine predsedavajući, poštovani članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, Srbija je u majskim poplavama doživela najveću prirodnu katastrofu u svojoj istoriji. Sa tog aspekta treba posmatrati Izveštaj Vlade o kome danas raspravljamo. Moram priznati da ne razumem kritike opozicije koji taj izveštaj kvalifikuju negativno. Ako uzmemo razmere katastrofe, možemo reći da je Vlada pokazala maksimalnu angažovanost, da je Vlada pokazala sposobnost i odgovornost da se nosi sa poplavama, da je Vlada učinila sve što je u njenoj moći da smanji razmere katastrofe. Međutim, moramo priznati da je u jednom delu lokalnih samouprava, na nižim nivoima, bilo nesnalaženja, da je bilo određenog javašluka, ali za to sigurno nije odgovorna Vlada i ministri koji su svakodnevno bili sa građanima, koji su pomagali lokalnim samoupravama u saniranju posledica tih poplava. Zbog toga maksimalno podržavam ovaj Izveštaj i želim da se zahvalim svim članovima Vlade, na čelu sa premijerom Vučićem, da se zahvalim svim pripadnicima vojske i policije, da se zahvalim hiljadama građana koji su se maksimalno angažovali. Posebno želim da istaknem jednu ciljnu grupu, a to su izbegla rasna lica, koji su se takođe u velikom broju odazvali da pomognu u izgradnji nasipa, da pomognu u prikupljanju humanitarne pomoći, jer to je populacija koja najbolje zna šta je tragedija i katastrofa. Nažalost, imamo takve građane koji su po drugi, treći put, doživeli tragediju. Prvi put su proterani sa svojih ognjišta, drugi put mnogi proterani sa KiM 1999. godine, a sada su neki od njih, po treći put, u dve decenije, doživeli ličnu tragediju, imaju ogromne probleme da se vrate u normalan život. Što se tiče Predloga zakona o otklanjanju posledica poplava, mislim da je on dobar, da ističe dva važna momenta. To je maksimalno ubrzanje procedura da se završi obnova u sledećih godinu dana i, druga stvar, insistiranje na transparentnosti i trošenju sredstava na namenski način. Nažalost, u prethodnom periodu smo imali dosta slučajeva zloupotrebe tih sredstava. Želim da pomenem samo jedan primer. Banka za razvoj Saveta Evrope je 2004. godineodobrila kredit od 20 miliona evra za rešavanje stambenih potreba izbeglih i rasnih lica. Vlada Vojislava Koštunice je 2005. godine, nenamenski 10 miliona evra potrošila za sanaciju klizišta u Vojvodini. Ne znamo kako su ta sredstva potrošena. Vlada Mirka Cvetkovića je 2010. godine, od preostalih 10 miliona, osam miliona potrošila navodno za sanaciju posledica zemljotresa u Kraljevu. Potrošeno je 18 miliona evra nenamenski, a bilo je usmereno na rešavanje potreba jedne ugrožene ciljne grupe u Srbiji. Očekujem da Vlada, pored niza drugih potreba, preispita i trošenje tih 18 miliona evra koji su bili, ponavljam, namenjeni za izgradnju kuća izbeglim rasnim licima. Na kraju, želim samo da kažem da ću u danu za glasanje podržati zakon o otklanjanju posledica poplava.
Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić.
Poštovani potredsedniče Narodne skupštine, poštovana potpredsednice Vlade Republike Srbije gospođo Mihajlović, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je Izveštaj Vlade Republike Srbije o elementarnoj nepogodi, poplavi i merama koje su preduzete radi spašavanja stanovništva i odbrane ugroženih mesta od poplava, kao i zakon o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji sa predlogom mera. SNS će glasati za usvajanje, kako zakona, tako i Izveštaja. Poštovani narodni poslanici, pored teške ekonomske krize, jedne od najvećih u modernoj istoriji, koja je zadesila čitavu Evropu i šire, pa i našu zemlju, Srbiju je zadesila, pored ostalog, i elementarna nepogoda, poplave i klizišta, što dodatno usložnjava našu ekonomsku i sveukupnu situaciju. Odmah, na početku da naglasim da su kataklizmičke poplave i klizišta koja su zadesila naš narod i našu državu, pokazale jedinstvo države i građana Republike Srbije. Ponavljam, još jednom pokazale jedinstvo države i građana Republike Srbije. To je ogromni kapital, da ne kažem da je to najveći kapital, ali je i velika opomena za budućnost da izvučemo određene pouke kako bi u budućnosti otklonili i najmanje nepredvidive probleme, ukoliko se budu javili. Poštovani narodni poslanici i građani Republike Srbije, država se izvanredno snašla u poplavama, a Vlada Republike Srbije na čelu sa gospodinom Vučićem besprekorno je obavila svoj posao. Ne samo Vlada Republike Srbije, nego i naši građani, radnici, seljaci, omladina, naši sportisti, naši lekari, naši đaci i studenti, naša junačka Vojska Srbije, naš MUP, jednom rečju – svi segmenti društva. Ono što je sigurno to je da su poplave pokazale, bez obzira na materijalnu štetu koja je ogromna, preko milijardu i po evra, da građani Srbije i država Srbija imaju budućnost, jer su položili jedan od najvećih ispita, ispit humanosti i ispit jedinstva. Već sam rekao da je Vlada Republike Srbije sa svojim predsednikom izvanredno obavila svoj posao. To nisu samo moje tvrdnje i SNS, nego i građana Republike Srbije i nekih susednih zemalja i evropski zvaničnici su potvrdili to svojim izjavama. Veliku veštinu, hrabrost i brigu za ugrožene pokazao je MUP Republike Srbije, na čelu sa ministrom, gospodinom Nebojšom Stefanovićem i Predragom Marićem, načelnikom za vanredne situacije, koji su se lično angažovali pokazavši da su dostojni funkcije na kojoj se nalaze. Nesebičnu hrabrost pokazala je i herojska Vojska Srbije. Po ko zna koji put ona je potvrdila svoju istorijsku tradiciju da je srasla sa svojim građanima i da deli sudbinu građana Republike Srbije. Šta reći o gospodinu ministru vojnom, gospodinu Gašiću i gospodinu generalu Dikoviću? Mogu da im kažem u ime velike većine građana jedno veliko, ljudsko, hvala vam. Siguran sam, građani Srbije će znati da cene i neće vam to zaboraviti. Vojska Srbije se angažovala, pored ostalog, i velikim brojem svojih pripadnika, kao i helikoptera, motornih vozila, čamaca, pumpi, kamiona, cisterni za vodu, da pomognu ugroženim građanima. Poštovane dame i gospodo, izašla je Vojska Srbije i specijalne brigade kopnene vojske, rečne flotile, Drugog i Trećeg centra za obuku, Komande za razvoj Rasinske brigade, kao i 98. i 204. Vazduhoplovne brigade i naravno obavila izuzetno efikasno posao. Posebnu zahvalnost zaslužuje studentska omladina, koja se organizovala i pokazala visoku svest što je u tradiciji srpskih studenata. Isto tako veliki gest pokazali su studenti sa KiM, sa Univerziteta u Kosovskoj Mitrovici, koji su samoorganizovani, bez znanja svojih profesora došli na poplavljena i ugrožena mesta i pružilipomoć. Jednom rečju, uključili su se svi elementi društva. Ne smemo zaboraviti ni naše susedne zemlje koje su nam pritekle u pomoć, pa, da ne kažem, i čitava Evropa, a posebno izdvajam ljude iz majke Rusije, koji su se nesebično angažovali na spasavanju ljudskih života. Građani Srbije im nikada to neće zaboraviti. Kako ste čuli, tokom majskih poplava evakuisano je preko 31.000 građana, iz samog Obrenovca preko 25.000. Ja vam neću o tim brojkama govoriti, jer su izuzetno dobro obrađene u Izveštaju. Na kraju, poštovane dame i gospodo, poštovani građani Srbije, dobro je, prvo, što će zakon obezbediti normalizaciju uslova života na ugroženim mestima. Drugo, dobro je što će se ovim zakonom osigurati egzistencijalni uslovi porodicama i pojedincima čiji su stambeni objekti srušeni ili teško oštećeni. Treće, dobro je što će ovaj zakon da stvori uslove za obavljanje privredne i poljoprivredne delatnosti na ugroženim područjima. Četvrto, dobro je što će ovaj zakon omogućiti da se sanira šteta na infrastrukturnim objektima. Peto, dobro je što su sredstva informisanja, posebno Javni servis Srbije, obavili izuzetno svoj posao. Šesto, dobro je što je Vlada Republike Srbije na čelu sa predsednikom izuzetno brzo, odgovorno, državnički postupila u toku poplava. Sedmo, dobro je što su predsednik Vlade i predsednik države pokrenuli održavanje donatorske konferencije koja se danas održava. I osmo, dobro je što se predsednik poslaničke grupe SNS, gospodin Zoran Babić, najaktivnije od svih predstavnika poslaničkih grupa pokazao u ovoj nevolji. Pozivam vas, dame i gospodo, da u danu za glasanje date svoj glas za ovaj zakon i Izveštaj. Posebno pozivam vas, gospodo iz opozicije, da glasate za ova dva dokumenta, jer ste i vi uvereni da su izuzetno dobro sačinjeni. Time ćete i vi dati signal za modernizaciju Republike Srbije jer nam je to valjda zajednički interes. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Boban Birmančević.
Poštovani predsedavajući, ministri, poslanici, građani, u ime Štaba za vanredne situacije koji je formiran odlukom Vlade i kojim je predsedavao prvo komandant Diković, a kada se vratio u Beograd na stare dužnosti, ja sam preuzeo i želim da u ime tog štaba i ime istine kažem i iznesem u ovom domu da je istina samo jedna. Istina o situaciji u gradu Šapcu, o poplavama, o opasnostima, o načinu na koji je sprečena katastrofa širih razmera i istina o vanrednoj situaiji u celoj Srbiji samo je jedna i insistiraćemo na tome. Utvrđena je šteta i pitanje nekog od poslanika opozicije – ko je odgovoran za poplave, postavljamo i mi i insistiraćemo na tome da vidimo kako i na koji način sprečiti buduće poplave, a pre toga utvrditi ko je i koliko odgovoran što je do ovakvih i u ovakvom obimu do poplava došlo. Kao direktan učesnik od 16. pa na dalje potvrđujem svojom čašću i imenom da su ovi ministri u svojim izveštajima naveli upravo onako kako je bilo. Svi ministri, predsednik Vlade, predsednik Republike Srbije su bili na poplavljenim područjima, pružili su svu svoju pomoć i sve što je u tom trenutku bilo raspoloživo je dato na upotrebu štabovima i verujte da posebna i zaista posebna zahvalnost, bar kada je Šabac u pitanju, a kako vidim i drugi gradovi Generalštabu i Vojsci Srbije. Kada je Šabac u pitanju za nas ne važi ona narodna – posle bitke svi su generali. Mi smo imali tu sreću da smo za vreme bitke imali generala i u skladu sa tim su donošene odluke, formiran je krizni štab koji je funkcionisao savršeno i verujte za one koji postavljaju pitanje da li je bilo ili nije bilo opasnosti u Šapcu, da bilo je. Ta opasnost je bila na najvišem mogućem stepenu, upravo intervencijom predsednika Vlade, ministara, Generalštaba Vojske Srbije, građana, ne samo Šapca, nego cele Srbije, sprečena je katastrofa. Ne možemo ne spomenuti da postoji jedan deo grada Šapca koji je poplavljen. To su sela Oridskog basena, Miokus, Mrđenovac, Orašac i Orid. Verujte, koliko je bila teška situacija 16. na 17. i 17. da je nivo u tim selima bio toliko visok od poplave reke Dobrave i Dumače, da je voda preko nasipa prelivala u Savu. Zaista za ljude iz opozicije koji tvrde da nije bilo opasnosti, pozivam ih, možemo odmah posle ove Skupštine, a možemo sutra ili bilo koji dan da odemo kod tih ljudi i da im kažemo da nije bilo poplave i da nije bilo opasnosti. Pohvaliti rad svih, naravno, Direkcija za vodu, Srbija vode, verujte da postoji mogućnost i moguće je nešto uraditi za vreme vanredne situacije i već je završena popravka nasipa, odnosno izgrađen je nasip na poziciji Kočinog kanala, obala Utvrda kod grada Šapca u dužini od 2,7 kilometara, urađeni su pristupni i podužni putevi, znači može nešto da se uradi, uvek se može naći i sredstava, samo su bitni projekti i bitne su ideje. Ako pitate ko je odgovoran za odbranu grada Šapca, ponoviću još jednom, odgovorna je Vlada, odgovorni su ministri, odgovoran je štab, odgovorni su građani Šapca, odgovorni su građani Srbije i to je jednostavno tako. Kome se ne sviđa, neka bira drugu državu. Završiću sa konstatacijom da je ova situacija zaista bila teška, ali je pokazala i dokazala da u Srbiji žive vredni, pošteni i pre svega humani ljudi. Kriza je ujedinila sve nas i zaista iz ove krize smo izašli jači i bolji ljudi, nego što smo bili pre nje. Zakon o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji zaista je istorijski, zaista je za svaku pohvalu i pre svega, ne samo za građane ugroženih područja nego i za sve građane, jer pokazuje da ova vlada, da ovi ministri razmišljaju o tome kako sprečiti buduće poplave, a kako pomoći i sanirati na najbrži i na najjednostavniji način ono što se već desilo. Da ne bi čekali da se ponovo nešto novo desi, uradimo sve što je u našoj moći da pojačamo Vojsku Srbije u delu intervencija, da pojačamo Sektor za vanredne situacije, da pojačamo preventivne aktivnosti i da učinimo sve kako bi spremno dočekali neku buduću vanrednu situaciju. Još jednom hvala svima, hvala građanima, hvala u ime Šapčana. Verujte, Šabac je zahvalan Srbiji što je odbranjen i što je u ovom trenutku u situaciji da samo sanira posledice izlivanja manjih reka, a nemamo problem sa izlivanjem reke Save. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik, Balša Božović. Izvolite.
Poštovani građani, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi predstavnici Vlade, predsedavajući, pred nama su danas dva veoma osetljiva pitanja.Prvo je pitanje Izveštaja Vlade o poplavama, drugo je pitanje obnove poplavljenih područja. Upravo zbog toga što se radi o tako osetljivoj temi, što se radi o povećanom interesovanju građana, posebno onih koji su bili ugroženi poplavama, Demokratska stranka je tražila i posebnu sednicu Vlade o poplavama, ali ne na ovaj način da se vodi objedinjena rasprava, ne na način da se vode politički govori, jer ne želimo da se ova stvar politizuje, već smo tražili posebnu sednicu Vlade na kojoj će biti prisutni direktori vodoprivrednih preduzeća, predstavnici Vojske Republike Srbije, predstavnici Ministarstva unutrašnjih poslova, svi oni koji su bili na terenu i koji su bili nadležni. Videli smo kako izgleda kada političari preuzimaju posao za koji nisu ni stručni, ni adekvatno obučeni. To je sve proizvelo dodatne otežavajuće okolnosti i onako teškoj situaciji u Srbiji, dodatno otežavajuće okolnosti posebno za opštine poput Krupnja, Obrenovca, Šapca, Paraćina, Smederevske Palanke, kao i mnogih drugih gradova i opština širom Srbije. Zbog svega toga Demokratska stranka traži da Skupština napravi anketni odbor, koji bi do detalja ispitao sve što se dešavalo i da li je bilo moguće izbeći žrtve, pa i veću materijalnu štetu. To na kraju svi zajedno, kao narodni predstavnici u ovom domu, dugujemo građanima Srbije. Iskoristio bih i ovu priliku i postavio nekoliko pitanja predstavnicima Vlade, pre svega kada je u pitanju Izveštaj o poplavama za koji je Demokratska stranka rekla da neće podržati. Prvo pitanje je – kako se trošio novac u poslednje dve godine naplatom naknada od korisnika voda? Novac za vodoprivredu, i da građanima bude jasnije, dobija se naplatom naknada od korisnika voda. Prema Zakonu o naknadama taj novac mora da se troši namenski. Međutim, po Zakonu o budžetu iz 2012. godine, kada je i ova vladajuća većina stupila na vlast, i naknade ulaze u opšti budžet. Odatle se ta sredstva raspoređuju po nahođenju Ministarstva finansija, po nahođenju Vlade. Mislim da je ovo jedna od suštinskih stvari koja mora da zaokupi pažnju narodnih predstavnika, jer se ovde pokazuje odgovornost Vlade Republike Srbije. Da ne ispadne da je samo Vlada ta koja je imala propuste za ovde dve godine, postoje primeri vodoprivrednih preduzeća koji nisu radili stvari za koje su bili nadležni. Najdrastičniji jedan takav primer se upravo vezuje za opštinu Smederevska palanka gde su „Srbijavode“ prinudno blokirajući opštinski račun naplatili 14 miliona dinara za sanaciju nečeg što uopšte za dve godine nikada nije ni sanirano. Ni jedan jedini dinar za dve godine nije uložen u osam crpnih stanica ni u rečna korita, što je dovelo do ogromne štete koja broji oko 900 miliona dinara u toj opštini. Ni u jednoj od tih osam crpnih stanica koje bi trebalo da brane grad od poplava, ne postoje ni motori ni dodatna oprema, zbog čega je ta opština i tužila „Srbijavode“. Takođe, sledeće pitanje, a unapred bih zamolio predstavnike vlasti da se ne ljute, jer polako ulazimo i u onu fazu kada se Vlada i predstavnici vlasti ljute kada opozicija postavi pitanje – kada ćemo dobiti konačno tačan spisak svih imena i prezimena tragično nastradalih u poplavama? Kada god postavimo ovo pitanje, a tu su i kolege narodni poslanici koji su imali prilike da prisustvuju tim dešavanjima, predstavnici vlasti kažu da je to napad na Vladu. Građani i porodice nestalih i nastradalih na kraju zaslužuju to. Zatim na primer iz Šapca i Obrenovca, postojalo je mnogo propusta i ono što smo čuli i danas od predstavnika građana iz Šapca, naravno poslanika Dušana Petrovića, zatim kolege gospodina Borka Stefanovića – da li je tačno da je gradski krizni štab smenjen protivno zakonu, na potpuno nelegalan način? Lično sam se uverio u dokumentaciju i prepisku kriznog štaba u Šapcu i „Srbijavoda“, gde je krizni štab ispunio svaki nalog „Srbijavoda“ koje su jedine koje su nadležne bile u ovoj situaciji. Svaku stvar koju su tražile „Srbijavode“ krizni štab je ispunio u potpunosti ili je premašio sa 20 ili 30%. S druge strane postojalo je to veče atmosfera, a mislim da ste se i sami uverili u to i čini mi se da je postojala na kraju i zabrinutost predstavnika Vlade koji su bili to veče u Šapcu, da neko čak bude i linčovan samo zato što je član kriznog štaba grada Šapca. Na svu sreću to se nije dogodilo, ali su to ljudi koji su pretrpeli i lično veliku štetu, pre svega njihov ugled je doveden u pitanje. Da li je takođe tačno da i moju prethodnik, gospodin Mirvančević, da je falsifikovao ne samo dopis Vlade, ne tvrdim, pitam da li jeste, i ne samo dopis Vlade, nego i pečat Vlade? Zamislite situaciju u kojoj bi nekom palo na pamet da svako falsifikuje dopise i pečate Vlade i da se lažno predstavlja u Republici Srbiji, nastala bi u zemlji potpuna anarhija. Da se vratim na kraju, kao i poslanik koji dolazi iz Beograda, na Obrenovac koji je ne jedini naravno, ali je najviše pretrpeo štetu u ovim poplavama. Kiša koja je padala od utorka 13. maja do petak na subotu 17. maja u kontinuitetu. Republički hidrometeorološki zavod je sigurno na vreme obavestio „Srbijavode“, o tome sigurno postoje i dokumenti. Međutim, izostala je pravovremena reakcija svih nadležnih organa. Niko ovo nije želeo da se dogodi, da se razumemo, ali je usledilo nešto što moramo da predupredimo da se nikada više ne ponovi. Treba biti pošten, a to na kraju i reći, a mislim da to u izveštaju Vlade koji smo dobili i ne piše. Podsetiću vas, samo i na još jednu stvar koja je zaokupila pažnju Beograđana, posebno građana Obrenovca, pa na kraju i građana Srbije kada je predsednik Srbije, gospodin Tomislav Nikolić u četvrtak u 16,00 časova bio u selu Poljane.To jeste jedno od tri sela gde su poplave česte i dešavaju se skoro svake godine u toj opštini. Međutim, ni tada nije ukazano da Obrenovcu sledi kataklizma. Podsetiću na izjavu predsednika Republike svega nekoliko dana nakon toga kada su manje više optuženi građani da se na vreme nisu evakuisali. A kako da se evakuišu na vreme ako je poziv za evakuaciju izostao? Tek u četvrtak uveče u 21,00 čas na lokalnoj televiziji išao je kajron da se svega nekoliko mesta u Obrenovcu evakuišu. Iz tog razloga je DS u Skupštini Grada Beograda zahtevala izvinjenje od strane predsednika Republike, ne samo građanima Obrenovca i Beograda, već i građanima Srbije, jer su na kraju to zaslužili, s obzirom na sve ono što ih je snašlo. Bilo je da se razumemo, i olakšavajućih faktora i okolnosti o tome su danas govorili mnogi. Dunav je na svu sreću bio nizak da primi Savu, Sava nije bila na maksimumu, pa je deo Kolubare mogao da se odlije u Savu. Sava se izlila tamo negde u Hrvatskoj. Kolubarski kopovi su potopljeni i primili su milione kubika vode. Šta da nije bio tih, nazovimo, srećnih okolnosti u toj velikoj nesreći. Odbrane, kao što predstavnici Vlade sasvim sigurno znaju, odbrane danas nema. Nasipi se ne popravljaju. Tamnava se ne uređuje, kao jedna od reka koja je najviše pogodila i najveću štetu nanela Obrenovcu, a jesen kao godišnje doba, a čuli smo da gospodin Blagojević ne voli jesen u Beogradu, nosi jednu potpuno novu neizvesnost. Oporavak i obnova ne smeju biti individualni i ne smemo dozvoliti da se obnove samo oni koji imaju. Vlada mora zato da obezbedi velika dodatna sredstva da se ova stvar reši do kraja septembra. Država zato ima ogroman posao. Ogroman posao je u mnogim mestima po Srbiji i nadamo se da će ti rokovi biti ispoštovani do kraja. Mi želimo da tako bude i od nas uvek možete očekivati što se toga tiče pomoć u meri u kojoj je to moguće sa naše strane. Takođe, ministarki Mihajlović, bih želeo da postavim pitanja koja interesuju građane Srbije. Šta je sa građevinskim dozvolama? Šta se dešava sa legalizacijom nelegalnih objekata? Da li će neko moći da dobije dozvolu, a da prethodno ne legalizuje svoje objekte. To je jedan vremenski rok koji je prilično dug i koji na kraju otežava celu ovu stvar. Pretpostavljam da se građani u mnogim opštinama u Srbiji i gradovima Srbije suočavaju sa istim problemom. Nemamo poverenje iz nekoliko razloga, a o tome su govorili i moji prethodnici u šefa obnove ili direktora Kancelarije za obnovu Vlada Republike Srbije ne možemo imati, s obzirom, da je neko ko ne dolazi niti iz vladajuće stranke, niti iz Vlade, niti kao predstavnik građana, niti iz ovog doma neko ko nije dobio podršku ni na jednim jedinim izborima. Verujte mi na reč, iako sam predstavnik opozicije, kao građaninu Srbije lakše bi mi bilo da je ministarka Mihajlović ta koja je direktorka Kancelarije za obnovu, ali ukoliko Vlada ne pokazuje poverenje prema njoj ili prema gospodinu Velimiru Iliću, već prema privredniku Marku Blagojeviću, postavljamo pitanje zašto bi onda građani imali poverenja u ceo ovaj posao. Demokratska stranka na kraju neće glasati ni za ovaj izveštaj, ni za zakon. Izveštaj, kao što smo pomenuli ima mnogo propusta, nije sveobuhvatan i naravno da se u njemu govori samo od dana vanrednog stanja, a ne onih nekoliko dana ranije koje takođe podležu odgovornosti svih onih koji su bili nadležni za ovaj slučaj. Toliko. Zahvaljujem.
Reč ima doktorka Zorana Mihajlović. Izvolite.
Poverenje o kome vi govorite stiče se rezultatima. Dakle, građani svoje poverenje koje daju određenim političkih partijama ili vladama daju na osnovu određenih rezultata. Poverenje koje ste vi dobili na izborima pokazuje kakvu su vam bili rezultati. Moram da kažem da ste izneli nekoliko stvari koje prosto nisu tačne i moraju da se kažu zbog građana, a vi verujem i znate da nisu tačni. Kada govorite o toj Smederevskoj Palanci koju sam takođe ja danas spominjala, te crpne stanice o kojima pričate, i problemi sa crpnim stanicama traju najmanje dvadeset godina i crpne stanice i ta šteta koja je nastala u Smederevskoj Palanci nije nastala zbog problema u vodovodu, nego je nastala zbog toga što dva vodotoka koja su važna u Smederevskoj Palanci, samo je jedna regulisan, a drugi nije regulisan, zbog toga što tadašnji vaš kolega, sada više nije u vašoj stranci, ali je bio ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, ni na jedna jedini dopis predsednika opštine, vašeg člana nije želeo da odgovorim. U tom smislu drugi vodotok nije regulisan i zbog toga je Smederevska Palanka poplavljena. Šteta koju je Smederevska Palanka iskazala biće na verifikaciji zbog toga što se ispostavilo da u toj šteti, spisku štete koje Smederevska Palanka dala postoje neke stvari koje su nastale i pre poplava pa su stavljene u štetu, a nisu šteta. Tako otprilike funkcioniše pretpostavljam partija kojoj pripadate. Dakle, delimično tačno. Kada govorite o imenima i prezimenima ljudi, ne znam da li ste bili prisutni u sali, ako niste, onda je neko od kolega mogao da vam kaže, alu ću vam rado pomognem. Rečena su imena i prezimena ljudi koji su izgubili živote, ali ta imena i prezimena ne mogu da se nađu i izveštaju i to je zahtevPoverenika gospodina Šabića. Kada govorite o tome da treba biti pošten, mislim da prvo vi treba da budete pošteni i da kažete koliko su u periodu dok ste bili na vlasti, koliko ste uopšte ulagali u regulisanje vodotokova i koliko ste se uopšte bavili onim zbog čega svi mi trpimo posledice. Ne može se za godinu dana rešiti sve i ne može se za godinu dana regulisati sve u vodoprivredi. Dakle, duboko verujem da ćemo mi u narednom periodu se baviti pre svega prevencijom od poplava. To je ono što je jedan od prioriteta ove vlade. Takođe kada kažete za Šabac, da je sreća da niko nije linčovan. Da, niko nije linčovan od ljudi koji su bili ispred opštine ne zato što je odličan gradonačelnik i što je znao šta treba da radi u Šapcu, nego zbog toga što je došla Vlada Srbije, ministri, generali itd. da pomognu da se stvari reše. Zato niko nije linčovan, jer gradonačelnik nije imao viziju šta treba da radi. Gradonačelnik je sedeo u drugoj prostoriji gde je bio štab sa jednim od poslanika, doduše ne vaše stranke, i bavili su se svim drugim samo se nisu bavili prevencijom od poplava, nisu se bavili da zaštite Šabac, što im je tog trenutka po meni bio prioritet, naročito njemu što je gradonačelnik. Kada govorite protivzakonito, sve to što se dešavalo u Šapcu, reći ću vam da grešite. Takođe, izgleda da niste bili prisutni u sali kada je ministar odbrane upravo pročitao sve zakone, sve strategije i sve članove zakona koji su omogućili da se promeni štab u Šapcu. Bez obzira na to koliko delimično se bavite istinama i poluistinama, ono što će Vlada sigurno u narednom periodu da uradi, prva stvar mi se sa obnovom ozbiljno bavimo. Dakle, mi imamo izveštaj koji je Vlada uradila u toku poplava. Mi smo napravili zakon koji traje jednu godinu, mi ćemo u narednom vremenskom periodu, onako kako smo obećali i onom dinamikom kojom smo rekli, uraditi da građani koji su osetili, odnosno koji su pretrpeli štete, te štete nadoknadimo. Neko će dobiti kuću, neko će imati sređenu kuću. Dobiće se seme, đubrivo i svakom resoru šta je potrebno. Dakle, iza ovog zakona i svega stoji Vlada. Vi možete i svi građani Srbije znaju ili ne znaju, mogu da misle ili ne misle o tome, to je naša dužnost, to je naš posao i mi to moramo da uradimo, a vi ćete nakon određenog vremenskog perioda biti tu da kažete ovo je dobro, ovo nije dobro, ovo ste uradili, ovo niste uradili. Što se tiče prevencije od poplava, kao što sam rekla, to je jedan od prioriteta rada Vlade i Vlada će pripremiti program i nekoliko puta sam rekla, ne samo za Srbiju, mi ne možemo da se bavimo pričom o poplavama, a da ne vodimo računa o regionu, odnosno da zajednički ne radimo na tom projektu i to je ono na čemu ova Vlada zajedno, ministri, radimo već mesec dana i verujem da ćete uskoro i vi i javnost Srbije, to moći da vide. Hvala.
Pošto ima više prijavljenih, samo polako, imam situaciju – svi na sve, prvo Balša Božović repliku kratko ministru Zorani Mihajlović. Onda Zoran Babić replika Balši Božoviću na prvo obraćanje, a onda Dušan Petrović ministru, pa onda svi na sve. Replika Balše Božovića ministru Zorani Mihajlović.
Samo ću izneti jedan podatak istine radi. nije tačno da se nije ulagalo u četiri godine, pet godina, DS, uloženo je 150 miliona evra, što sredstava iz budžeta, što iz budžeta pokrajine, što od kredita Svetske banke. To je nešto što predstavlja činjenicu i to su proverljivi podaci koje građani, a naravno, vi to znate mogu proveriti tražeći zvaničan podatak od Vlade Republike Srbije. To je ono što predstavlja rezultat rada na ovom pitanju u tih pet godina. Nemojmo da se konstantno vraćamo na to šta je bilo za tih pet godina, jer to sam mogao da kažem u prvom svom izlaganju. Nije više na vlasti DS. Sada ste na vlasti vi i mislim da građanima treba da kažete šta ste vi uradili za ove dve godine. Zahvaljujem.
Replika Zoran Babić, Balša Božović, prvo obraćanje.
Žao mi je gospođo predsedavajuća, zato što prethodni govornik nije dosledan. Ne možete sa jedne strane da kažete, nisu političari sposobni i spremni da urade odbranu ili da urade obnovu. Onda, sa druge strane kada Vlada vođena odgovornošću, vođena transparentnošću i u prikupljanju i trošenju sredstava, angažuje za direktora Kancelarije, gospodina Marka Blagojevića iz nevladinog sektora, da nije sposoban ni on i da ne valja ni to. Šta je dobro? Ne valjaju političari, ne valjaju privrednici. Vama izgleda ne valja ono što predloži Vlada i recite to. Nemojte da koristite kao argumentaciju da ne valjaju privrednici ili da ne valjaju političari, ili budite dosledni. Neka od te dve kategorije ljudi ne valja, ali ne mogu da ne valjaju svi. Dosta više da mašemo iznad glava svima, svima, ovde u ovoj Narodnoj skupštini, znate, podneli smo zahtev da se napravi anketni odbor. Mi smo rekli istog dana, istog trena, da, SNS se slaže, napravićemo anketni, skupštinski anketni odbor koji će pratiti prikupljanje sredstava, trošenje sredstava za obnovu naše zemlje, ali želimo da taj anketni odbor se bavi i trošenjem sredstava posle zemljotresa u Kraljevu, posle poplava u Jaši Tomiću, posle svih onih muka koje su zadesile našu zemlju, ali nisam čuo sa vaše strane da kažete – da, mi smo i za to, da se stavi tačka jednom za sve nedaće i nevolje koje su se desile u našoj državi. Rekli smo, da, želimo taj anketni odbor i dajemo saglasnost sa 136 narodnih poslanika, ali da se ispita gde se potrošio novac za gradnju bedema. Ne kažem da je taj novac ukraden, nemam dokaze, neću da budem neodgovoran i da tvrdim tako nešto, ali mogu da sumnjam da je otišlo za plate, na neke druge stvari, koje su se u tom trenutku nekim lokalnim političarima ili političarima na vlasti u Beogradu, činile mnogo bitnije. Bitnije su plate nego bedemi.
Vreme, hvala.
Hajde da jednom stavimo tačku na to. I ja želim da se napravi anketni odbor, podnesite zahtev, ali anketni odbor će ispitati sve nepravilnosti.
Zahvaljujem poslaniče. Povreda Poslovnika, Gordana Čomić.
Povređen je član 27. u vezi sa članom 85. i obaveza je predsedavajuće da daje obaveštenja potrebna narodnim poslanicima za rad. Narodni poslanik Zoran Babić je u izlaganju koje smo pomno pratili, govorio o osnivanju anketnog odbora i mislim da je dužnost predsedavajuće da podseti narodnog poslanika da zahtev za osnivanje anketnog odbora može da se podnese, a mora da bude na sednici Skupštine, da ovlašćeni predlagač mora da predloži sastav anketnog odbora, temu rada anketnog odbora, cilj rada anketnog odbora i da se o tome vodi plenarna rasprava. Nije dobro po jednu tako ozbiljnu temu, koju imamo nadležnost da o njoj raspravljamo, a predsednica Narodne skupštine pravo da predloži da bude tačka dnevnog reda, da jednu tako ozbiljnu poslovničku nadležnost politizujemo, ismevamo i govorimo da bilo ko može da reaguje na predlog koji je već neko podneo, o sastavu anketnog odbora. Može, ali na sednici na kojoj je to tačka dnevnog reda, na sednici na kojoj se o tome vodi rasprava i na sednici na kojoj se o tome donose odluke. Ne sumnjam da je samo zbog nesnalaženja i zbunjenosti narodnog poslanika, došlo do ove veoma ozbiljne omaške, za koju mislim da je potrebno da i javnost zna, a i da vas podsetim. Hvala.
Smatram da nisam povredila Poslovnik. Čini mi se da niste razumeli poslanika Babića u njegovom obraćanju. Ovo je bio odgovor na proceduralno, predlog ili zahtev DS, čini mi se da je samo DS poslanička grupa tražila da se formira anketni odbor sa ovom temom trošenja para, ali u ono vreme kada ste podneli to možda usmeno na konferenciji za štampu, nisam videla pismeni otpravak tog usmenog obraćanja, šef poslaničke grupe SNS i u ono vreme je ponovio, dakle, ovo što je rekao da se slaže sa osnivanjem anketnog odbora.
Da li to znači da nažalost nije pročitao odredbe Poslovnika?
Nisam vas razumela da li želite povredu Poslovnika, da glasamo o tome?
Ne, ne, ovo je samo iz poštovanja procedure Narodne skupštine.
Ovo ostalo ne čujem, jer nije običaj da dobacujemo. Hvala. Replika Dušan Petrović ministru Zorani Mihajlović, jer je vas spomenula kao bivšeg ministra poljoprivrede iz bivše DS, tako sam razumela.
Ja ne znam, gospođo predsednice, šta ministarka ima protiv mene, ali to nije ni važno. Čitam poruku koju mi je poslao predsednik Opštine Smederevska Palanka. Biraću reči. On kaže da ministarka ne govori istinu i da on njoj nikada nešto tako nije rekao. Ja u to ne mogu da ulazim, to će ministarka sa predsednikom opštine da raspravi. Nisam hteo da repliciram prvi put kada je rekla istu stvar ili sam nešto i rekao, nisam ulazio u činjenice. Raspitao sam se i sa druge strane. Dakle, za regulisanje vodotoka reke Jasenice u 2011. i 2012. godini je utrošeno 80 miliona dinara. Svi ti dopisi o kojima govori ministarka, kaže predsednik opštine da to nije istina i da je on spreman da javnosti stavi svu korenspondenciju na uvid. Ne mislim da mi sada ovde možemo da utvrdimo šta jeste, a šta nije, ali znam da se te stvari, pošto je to oficijelna komunikacija, daju raspraviti. Postoje naravno, ovde mnogi poslanici i naši građani koji niti treba, niti mogu da znaju kako funkcionišu stvari. Još jednom ću ponoviti, sve što se tiče uređenja vodotokova, radi se na osnovu programa za ovaj deo Srbije, „Srbijavoda“, za Beograd i Vojvodinu, drugih institucija, a iznad „Srbijavoda“ se nalazi Direkcija za vode koja ima direktora, koji je samostalan u svom poslu, čak i u odnosu na ministra, tako da ovo ni logički nije održivo o čemu ministarka govori. Šta sam o Šapcu imao da kažem, rekao sam. Postoje indicije da su različiti predlozi davani gradonačelniku i predsedniku Vlade i svima koji su bili u štabu. Ja ne mislim da mi ovde možemo da utvrdimo šta jeste šta nije. Ono što ja hoću da kažem.
Vreme. Zahvaljujem se. Dve minute.
Da vam kažem još jednu stvar. (Narodni poslanik Marko Đurišić, sa mesta: Dva minuta i 23 sekunde je govorio.)
Šta kažete poslaniče. Hoćete se javiti za reč. Ne čujem, zaista ne čujem dobacivanja. Praviću se da ne čujem, posle našeg kolegijuma.
Dve reči i završiću. Kada neko kaže da ukoliko se ne slaže sa zvaničnom verzijom i sa istinom koja je negde utvrđena, može da se seli.
Hvala vam poslaniče. Dve minute i 31 sekunda. Eto da se ne bi ljutili u vašoj poslaničkoj grupi poslanici, dve minute i 38 sekundi sam dozvolila da govorite i tolerisala sam i čitanje SMS poruka i Tviter i sve što možemo da tolerišemo ovog puta. Prihvatam da ste u ime naroda pročitali SMS poruku. Zahvaljujem ministru što je odustala. Reč ima Borisav Kovačević. Da li je tu? (Ne.) Jovana Jovanović poslanica. Izvolite.
Poštovana predsednice, uvažena ministarka, ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, danas su nam tema izveštaj o poplavama i Zakon o otklanjanju posledica poplava. Ono što, kada pogledamo zakon možemo da vidimo dve stvari. Prva stvar je da premijer očigledno nema poverenje u svoje najbliže saradnike, da nema poverenja u institucije, pa da će stručno odraditi ovaj posao, pa posao direktora Kancelarije za pomoć i obnovu poplavljenih područja poverava gospodinu Blagojeviću, direktoru privatne firme. Druga stvar koju možemo da uočimo kada pogledamo ovaj predlog zakona, da iako ste ministarka pomenuli da su iz svakog ministarstva po tri osobe date na raspolaganje gospodinu Blagojeviću, ovo možemo da protumačimo kao to, da Vlada zapravo želi da umanji posao i da pobegne od odgovornosti, jer će za rad, odnosno nerad tih ljudi odgovarati upravo gospodin Blagojević. Gospodin Blagojević, koji za razliku i od kolega iz vladajuće većine i koji za razliku od ministara za svoj rad ne odgovara ni biračima koji su ih birali, ni svim građanima Srbije, ali ni Narodnoj skupštini koja je postavljala ministre. Znate, već je dva meseca prošlo od poplave. Moram da izrazim sumnju da će za manje od mesec dana nastava u svim školama početi na vreme, kao što ste najavili i da će svi oni koji su ostali bez svog krova nad glavom do početka jeseni, odnosno pre početka jeseni, kako ste maločas rekli dobiti svoje kuće. Još jedan dokaz da bežite od odgovornosti je taj što za pomoć nije odvojen nikakav novac iz budžeta, već samo onaj novac koji je stigao iz donacija. Još neka od mana je ta da će, kako ste malo pre pominjali biti izgrađeni tipski objekti površine 60, 80 i 100 m2, ali da te tipske objekte građani neće moći da prodaju u narednih pet godina. Pitam šta se dešava ukoliko je neko već planirao da proda svoju kuću iz razloga, što recimo želi da se preseli u inostranstvo ili ukoliko neko želi ili možda sada nakon što obnovi svoju kuću, želi da je proda kako bi detetu mogao da plati školovanje, ili ukoliko se ne daj bože neko razboli pa mu je neophodan novac za lečenje? Ono, takođe što ne bi trebalo zaboraviti jeste da će izgradnju svih tih i obnavljanje svih tih objekata biti neophodno izdavanje i građevinskih i upotrebnih dozvola. Smatram da će građani nepotrebno za te dozvole, ako recimo želi da izgradi kuću od 100 m2 morati da daju i do 15.000 dinara za različite takse, što će za sve te kuće koje će biti sagrađene iznositi negde oko 10% od svog novca koji će biti izdvojen za obnovu kuća Kada pogledamo ovaj izveštaj o poplavama, osim što na prvi pogled možemo da uočimo da poplavljenih područja nema, jer nam već na prvoj stranici piše da potražimo plavom bojom obeležene poplavljene opštine na crno-beloj fotografiji, a osim toga možemo da uočimo da su postojali još neki veći nedostati. Neko od poslanika vladajuće većine je pomenuo da se posledice mogu izbeći ili umanjiti ukoliko se preventivno deluje. Ja se apsolutno slažem. Između ostalog možda su posledice mogle biti umanjene da je za odbranu od poplava bilo dovoljno novca. Novca nije bilo dovoljno zbog toga što su, između ostalog, 2012. godine izmena zakona umanjen novac prihodi „Srbijavoda“. Takođe je neko od poslanika vladajuće većine pomenuo da neko godinama nije vodio računa o tome šta može da se dogodi. Ja se još jednom slažem sa poslanicima vladajuće većine, kada je ova izjava u pitanju, jer nakon što je donet zakon 2011. godine imali smo tri Vlade, ovo je treća Vlada i neko godinama nije vodio računa. Evo treća Vlada nije donela sve uredbe, pa između ostalog ni uredbe o sistemu za uzbunjivanje, ni o formiranju jedinica za uzbunjivanje i o civilnoj zaštiti. Hvala.
Zahvaljujem. Dr Zorana Mihajlović.
Hvala na vašim komentarima, ali dužna sam određeno objašnjenje. Kad kažete da novca nije bilo za upravljanje vodama. Slažem se da je došlo do promena načina finansiranja od 2012. godine, ali isto tako reći ću vam da novca nije bilo zbog toga što je ova država siromašna deset prethodnih godina. I tih deset prethodnih godina nije SNS činila vlade, nego upravo vaša stranka, DS. Bez obzira na sve, na žalost to je stanje. Drugo, kada kažete Kancelarija. Ja bih volela da pročitate, to bi bio red, da pročitate Poslovnik Vlade, pa ćete lepo da vidite da je Kancelarija služba Vlade. Pa u članu 31. piše – Vlada uredbom osniva službe za stručne ili tehničke poslove za svoje potrebe ili za poslove zajedničke za sve ili više organa državne uprave i propisuje njihove uređenje i delokrug. Znači Kancelarija je služba Vlade, nije negde sa strane. Vlada odgovara. Dakle Kancelarija ima svog direktora, ali Vlada je ta koja je želela kroz Kancelariju da centralizuje ono što su prilivi, znači izvori sredstava i ono što je posle sama obnova. Pominjali ste građevinske dozvole. Ja ne znam gde ste vi pročitali da će ljudi za građevinske dozvole sada nakon poplava da plaćaju neki iznosi koji ste pomenuli. Izvinjavam se, ja to nisam videla u zakonu. Ako ste videli, kažite mi gde ste to videli. Neće plaćati. Imaće i građevinske i lokacijske dozvole. Zato i pravimo ovaj zakon koji ovakav kakav jeste traje godinu dana. Rekli ste takođe da, kada dobiju svoje kuće od 60, 80 ili 100 kvadrata, onda u narednih pet godina neće moći da prodaju. A šta ako su baš hteli da prodaju kuću. Na žalost desila se elementarna nepogoda. U pitanju je poklon države. Mi ćemo urediti svu dokumentaciju, što se ranijih elementarnih nepogoda nije dešavalo. Građene su kuće, ali se nije vodilo računa o tome da li te nove kuće koje se grade imaju građevinske dozvole, lokacijske dozvole, da li su izgrađene na sigurnim mestima itd. Država će svaku kuću, od njih 485 izgraditi na prostoru, dakle koji je prvo siguran, drugo daće i građevinsku i lokacijsku dozvolu i sve što je potrebno da neko kada dobije svoju kuću ima kompletnu dokumentaciju i da je izvršen i prenos svojine. Ja mislim da sam na najosnovnije stvari odgovorila. Ako ima potrebe za dopunom dopuniću.
Reč ima poslanica Nada Lazić. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane gospođe ministarke, ministri, poštovane kolege i koleginice, odmakli smo već dugo u današnjoj raspravi. Pretpostavljam da smo svi već umorni. Ja ću samo pokušati da se osvrnem na nekoliko stvari vezanih pre svega za izveštaj o elementarnoj nepogodi. Na žalost po svojoj staroj navici mi uvek delujemo na nesreću, delujemo na posledice, a ne delujemo preventivno i ne poštujemo onu narodnu – bolje je sprečiti nego lečiti. Tako da evo danas zbog ovoga sedimo ovde ovoliko dugo i normalno i velika sredstva će biti upotrebljena da se saniraju štete. Želim samo na nekoliko stvari da se osvrnem u ovom izveštaju. Pre svega nešto što je meni bilo i čudno i ako hoćete i zasmetalo. U ovom izveštaju nema podataka o poplavama u Vojvodini tj. nema izveštaja „Voda Vojvodine“ o aktivnostima koje su preduzimane na teritoriji Vojvodine, pre svega u opštini Šid i Sremska Mitrovica ili bar nema izdvojeno. Pominju se u nekim delovima pojedinačnih ministarstava. Ovde je jedan kolega pomenuo aktivnosti u Sremskoj Mitrovici i hvala mu na tome, ali nije njegovo da nas on o tome obaveštava. Ovaj izveštaj treba da sadrži i tu informaciju. Toga ovde nema. Posebno bih se osvrnula sa aspekta zaštite životne sredine i resornom ministarstvu da uputim svoje opažanje. Naime, u izveštaju ovog ministarstva stoji da je sa ugroženih područja sakupljeno 288.328 kilograma životinjskog otpada i 133.729 kilograma hrane životinjskog porekla, koja je uništena u kafilerijama. Nažalost, u ovom dokumentu ne stoji u kojim kafilerijama, niti stoji podatak koliko kafilerija postoji na teritoriji Srbije, što je veoma važan podatak, s obzirom da su tri kafilerije u Srbiji negde 2006/2007. godine preko projekta Svetske banke dobile opremu. To su bile u Ćupriji, Padinskoj Skeli i Somboru. Nažalost, Padinska Skela i Sombor su početkom ove godine prestale sa radom zbog, tako bar u medijima stoji, finansijskih razloga i čekaju pomoć resornog ministarstva. Jedina koja je primala konfiskate i spalionica u Inđiji, ispostavilo se da su one jedine i funkcionisale u celoj regiji, pa je, koliko vidimo iz medija, a to ne stoji u izveštaju, ovde dovožena uginula stoka i sa područja Republike Srpske, odnosno Bosne i Hercegovine. Ovo je veoma važno sa aspekta zaštite životne sredine i veoma je važno napomenuti da su ti objekti i te kako korisni i važni i da u suštini jedino na teritoriji Vojvodine rade. Druga stvar koju bih napomenula je kada je upitanju stanje vodovodnih i kanalizacionih objekata, jer složićete se da je to nešto što je najveći problem, odnosno sa najdužim trajanjem ne rešavanja u opštinama koje su zahvaćene, odnosno naseljima koji su zahvaćene poplavama. U izveštaju koji daje Ministarstvo za zdravlje stoje podaci vezani za zabranu korišćenja voda u pojedinim naseljima, voda za piće, ali ne stoje podaci vezani za stanje vodovoda i kanalizacije, s obzirom da ta infrastruktura masovno uništena ili su bar pretpostavke da je uništena, jer u izveštaju takvi podaci ne stoje. Mi smo u okviru Odbora za zaštitu životne sredine, čiji sam ja član imali javno slušanje baš na temu posledice poplave po životnu sredinu. Nažalost, na tom javnom slušanju, da li zbog toga što je ono bilo organizovano relativno rano, pa nije bilo dovoljno podataka, ili predstavnici ministarstva i agencije koji su bili prisutni nisu bili spremni, odnosno sposobni, tako da kažem, da nas informišu. Tamo nismo mogli skoro ništa da čujemo, sem jednog fantastičnog izveštaja i prezentacije, bolje tako da kažem, profesora sa Šumarskog fakulteta o eroziji u Srbiji i posledicama koje takve pojave mogu da se dese. Kada ljudska delatnost napravi pogrešne poteze, ne stručno reaguje, ne stručno radi onda imamo takve pojave. Nažalost, stručnjaci su se u celoj ovoj priči, moj je utisak, malo slušali, odnosno malo videli ili su se naknadno pitali za posledice, odnosno kako i šta treba raditi. Mislim da u budućnosti moramo mnogo više stručnjake iz oblasti hidro-tehnike, stručnjake za eroziju, za bilo šta vezano za ovu oblast, jer mi se kao društvo moramo potpuno drugačije ponašati. Prisutan je veliki amaterizam u toj oblasti, pogotovo kada je izgradnja upitanju. Ovde smo imali prilike da čujemo šta će se sve događati oko gradnje kuća i tom slično. Još nešto bih rekla. Nije prikazano stanje vezano za odnošenje otpada sa ovih područja koja su zahvaćena poplavama. Na pitanje koje sam ja uputila na tom javnom slušanju - šta se radi sa otpadom koji se odnosi iz zahvaćenih područja, dobili smo odgovor od predstavnika ministarstva da se preporučuje opštinama, odnosno naseljima da definišu privremenu lokaciju za odlaganje, što u prevodu znači bivša ciglana ili bivša nekakva depresija na terenu u kojoj će se bacati otpad i to je kao privremeno rešenje, a iz iskustva znam da su privremena rešenja nešto što najduže traje i ovo nije dobar pristup kada je upitanju zaštita životne sredine. Osvrnula bih se samo još najedan detalj kada su mediji upitanju. Mediji su bili veoma puno prisutni tokom poplava, da ne kažem da su neki čak sa nekim sladostrasnim uživanjem snimali tuđu muku i jad, a nisu, recimo, učili stanovništvo kako se, između ostalog, ili kako bi moglo da se da uputstvo za čišćenje bunara posle poplava. Ja ovde kod sebe imam jedan isečak iz novina koji bi bio fantastično uputstvo za građane, gde bi zapravo preko javnog servisa moglo da se organizuju tematske stvari vezano za postupanje u ovakvim situacijama, odnosno kako ljudi u domaćinstvu mogu da prevaziđu probleme i kako mogu da normalizuju svoj život. Ja očekujem da posle ovog izveštaja, koji za mene nije ni potpun ni dovoljan, da dobijemo poseban jedan detaljan izveštaj kada je upitanju uticaj na životnu sredinu i posledice, jer to može da posluži posle i za apliciranje za različita sredstva. Predstavnici Lige socijaldemokrata Vojvodine neće podržati ovaj izveštaj, a ni njegov zakon koji je proistekao iz njega. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću samo kratko. Pomenuta je aktivnost Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine u smislu Uprave za veterinu i njene uloge u asanaciji terena. Želim da istaknem da su poplave nanele velike štete stočnom fondu, tako da se na terenu pojavio veliki broj uginulih životinja. Naša Uprava za veterinu u koordinaciji sa veterinarskim institutima, u koordinaciji sa odgovarajućim službama drugih ministarstava, kao što je Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo odbrane, delovala je tamo gde je bilo moguće odmah nakon povlačenja vode. Sakupljani su leševi i specijalnim vozilima prevoženi su u kafilerije, gde je izvršeno njihovo neškodljivo uklanjanje. Uklanjanje leševa, odnosno njihovo neškodljivo uklanjanje se odvijalo u dve kafilerije. Jedna je u Inđiji, a druga je u Somboru. Takođe, pomenuli ste da je Vlada Srbija posebnom odlukom odobrila uvoz uginulih životinja sa područja BiH samo za ovu situaciju, za vanrednu situaciju, kada smo od ljudi iz BiH, od nadležnih službi dobili zahtev i molbu da im se izađe u susret pošto ne raspolažu sopstvenim spalionicama. Mi smo smatrali da je to opravdano ne samo zbog njih, nego i zbog činjenice da bi ne uklanjanjem leševa sa njihove teritorije bila ugrožena zdravstvena bezbednost i našeg područja. Dakle, nakon uklanjanja lešev, izvršena je i dezinfekcija terena i moram da kažem da su naše službe vrlo kvalitetno, profesionalno i efikasno odradile svoj deo posla, tako da možemo reći da na terenu nije zabeležena nijedna pojava bilo kakve zarazne bolesti ili njenog širenja. Toliko.
Hvala. Reč ima Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ukratko o razlozima zašto ću glasati protiv izveštaja. Zato što na od ukupno 310 strana i 114 strana pravog teksta, ovo ostalo priloga, ja ne vidim ono što bih volela da vidim i kod Vlade kojoj sam opozicija i kod Vlade koju sam podržavala, a to je svest o realnosti, kao što to ne vidim ni u raspravama posle. Znate, velike kiše i poplave padaju jednako i na vlast i na opoziciju, ali je vlast odgovorna da smanji štetu i da sprovodi nadležnosti i prevenciju, a opozicija je odgovorna da obelodani sve ono što vlast želi da sakrije. Ako pri tome zaboravimo da kiša pada i po vlasti i po opoziciji, imaćemo na jesen ponovo kiše i ako na jesen kiše dočekamo bez podzakonskih akata u Ministarstvu unutrašnjih poslova, ako na jesen kiše dočekamo sa tim da li je važnije ko je šef štaba, a ne da li je urađeno sve što Direkcije za vode treba da urade, onda će nam se mnogi pridružiti u glasanju protiv ovog izveštaja. Ukratko zašto ću biti protiv zakona. Tri strašno važne stvari ostaju bez odgovora. Prva je pitanje zašto Kancelarija ima nalog za direktna plaćanja, po kom osnovu? Po kom osnovu će Kancelarija raditi isto što i Ministarstvo, odnosno davati naloge Trezoru? Drugo, nije tačno da u zakonu piše da su dozvole i da je sva dokumentacija za one pogođene poplavom, da će biti besplatna. Nema razloga da opština ili bilo ko kaže da neće naplatiti, ako treba takse, ako treba da se plati plan. Zašto o tome govorim? Zato što u zakonu piše - rekonstrukcije. Mi svi ovde znamo da za to treba dozvola. Ako vam treba građevinska dozvola, neko će od vas da traži pare za tu građevinsku dozvolu. Tražiće pare za plan. To, ministarska, u zakonu ne piše da će biti besplatno. Drugo, odnosno poslednje vreme, prijava, to je stvar koja mi najviše smeta vezana sa Kancelarijom i vezana sa idejom da direktor Kancelarije, ko god on bio, ili ona bila, meni je to svejedno, ja gledam šta radi, a ne ko je, da radi direktna plaćanja. Vreme prijava od osam dana, zašto se traži od ljudi osam dana? Kako možete da znate da možete da nađete sve ljude u osam dana da se prijave? Zašto vam treba još jedan registar onih koji će imati zahtev za štetu od poplava? Nemojte to da radite ljudima i odredbom u zakonu da očekujete da mi kažemo – super, sve ćete one obuhvaćene poplavama stići da registrujete u osam dana. Nećete, prosto zato što ljudi nisu na terenu, jer mnogi od njih ne mogu u kuće. Lokalnim samoupravama treba vreme da ih nađe. Mi smo pokušali da podnesemo amandmane koji su u korist pojašnjenja ovih zakona, kojima treba da bude jasno da li će stradale u poplavama da košta nešto dodatna dokumentacija, koja treba da bude jasna, razlozi otkud Kancelariji nalog za direktna plaćanja i, naravno, molbu za produženje roka. Hvala vam za produženje vremena.
Reč ima ministarka Zorana Mihajlović. Izvolite.
Hvala. Vi ste to i u amandmanu predložili. Slažem se, da preciziramo. Mi ćemo taj amandman prihvatiti. Dakle, sasvim sigurno i članom Zakona o planiranju i izgradnji 143. i piše da u vanrednim situacijama neće plaćati, ali ćemo precizirati dodatno, da sasvim sigurno neće imati dodatne troškove kod izdavanja građevinskih dozvola, odnosno kod prikupljanja papira, gde ćemo mi, naravno, pomoći. Kada govorite o Kancelariji, samo sam dužna dodatno objašnjenje. Oni zaključuju ugovore. Normalno je da se kuće grade i šalju se određene situacije. Da bi sprečili zloupotrebe po lokalnim samoupravama da one to rade, mi smo to centralizovali, da te privremene situacije dolaze na Kancelariju. To je razlog zašto ona ima mogućnost direktnog plaćanja.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Upravo zbog rečenice koju ste podelili, argumentacija je – lokalne samouprave će zloupotrebiti, a Kancelarija neće, časna reč. O tome vam govorim u razlozima zašto glasam protiv Izveštaja, kada kažem kiša pada i na vlast i na opoziciju. Ako nemamo poverenja u ljude koji su na lokalnim izborima dobili obavezu i pravo da upravljaju poslovima na lokalnom nivou, kako onda od njih očekujemo da isto to rade kada su u pitanju vanredne situacije i poplave? Zašto smatramo da osnivanjem ove nove Kancelarije i direktnim plaćanjem odatle sprečavamo zloupotrebe? Zato što je u pitanju Vlada? Nemam za vas predlog da to bude na lokalnoj samoupravi. Imam apel za sve nas, da počnemo da posmatramo Srbiju takva kakva jeste. Dva puta godišnje se u Srbiji negde nešto plavi. Dva puta godišnje imate erozije i klizišta. Srbija je zemlja, geografija koju volimo, a koja ima na godišnjoj bazi više problema sa poplavama nego druga susedna teritorija. Ja vas molim da time počnemo da se bavimo, da poslušamo stručnjaka o kojem je govorila moja koleginica Nada Lazić i da prestanemo da pokazujemo toliko nepoverenje svima drugima sem nama u Vladi, koji znaju da će Kancelarija da radi plaćanja besprekorno. Pratićemo i nadamo se da će biti besprekorno, zbog i vas zajedno, a ne zbog toga što ćemo uhvatiti nekoga da zloupotrebljava novac iz donacija. Hvala.
Reč ima ministarka.
Nisam rekla da će zloupotrebiti. Rekla sam da ne bi možda zloupotrebili. Znam tačno šta sam rekla. To je pod jedan. Pod dva, mnogo je lakše kontrolisati na jednom mestu 126 situacija koje mogu da dođu ili 50 situacija koje mogu da dođu, nego ih kontrolisati po svim lokalnim samoupravama. To je bio jedan od razloga, ne zato što će Vlada ili Kancelarija to da urade besprekorno, a lokalne samouprave neće, nego je jednostavnije i efikasnije zato što nam je potrebno da brže reagujemo, budući da ćemo za mesec i po dana imati mnogo privremenih situacija u mnogo opština. To je bi jedini razlog, a ne nepoverenje o kojem vi govorite.
Zahvaljujem. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog načelnog i jedinstvenog pretresa pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz član 96. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Bojan Kostreš.
Hvala. Uvažene dame i gospodo, uvaženi predstavnici Vlade, ukratko ću, pošto je kraj današnjeg radnog dana. Bilo je puno emocija, puno teških reči. Mislim da su ovi događaji upravo danas u ovoj sali i mene naterali možda govorim drugačije nego što sam inače planirao. Pre svega, želim da kažem da je moj utisak i utisak nas u poslaničkoj grupi LSV takav da Republika Srbija nije spremna da se na pravi način uhvati u koštac sa elementarnim nepogodama i prirodnim katastrofama ovih razmera. Nažalost, nije nam prvi put da doživljavamo elementarne nepogode i prirodne katastrofe. Na svu sreću, nije bilo u ovim razmerama. Nadam se da se ove razmere više nikada neće ponoviti. Ali, činjenica je da smo u poslednjih desetak godina imali poplave i u Banatu, Jaši Tomić, zemljotres u Kraljevu i klizišta po centralnoj Srbiji i ono što, nažalost, mogu da primetim i moram da zaključim jeste da će se to što se događalo događati ponovo. Priroda je takva. Dolazimo u situaciju da imamo i klimatske promene. Mislim da je realno pretpostaviti da će se takve stvari događati sve češće i češće. Dolazimo sad u letnjim periodima da danas, posle svih ovih obilnih kiša koje su se desile i kod nas u Vojvodini i ovde u Beogradu ne liči, ali ukoliko dođemo u situaciju da se veže kraj jula i početak avgusta ili ceo avgust, možda i septembar, dabudu visoke temperature, da imamo konstantno visoku temperaturu, nama mogu da prete i požari. Da li je Republika Srbija spremna u ovom momentu da se suoči sa eventualno tom nepogodom i na koji način možemo da sprečimo požare ili da im se suprotstavimo? Da li imamo kapaciteta? Ovo govorim ne zato da bih plašio ljude i ne govorim zato da bih tražio krivce, nego govorim zato da ukažem na ozbiljnost situacije u kojoj se svi nalazimo i na potrebu da fokusiramo snage, da fokusiramo znanja, da fokusiramo svu energiju koju imamo, da probamo da napravimo regulativu koja će biti dovoljno dobra i dovoljno kvalitetno da ovakve situacije predupredimo i da se one više ne događaju. Mislim da ovu Skupštinu, ovaj visoki dom, da nas očekuje jedan veliki posao pisanja zakona o civilnoj zaštiti. Mislim da civilna zaštita mora da funkcioniše mnogo bolje, mnogo efikasnije nego danas i mnoge poslove koje su i u Šapcu i u Obrenovcu i u Sremskoj Mitrovici i u Šidu i u drugim mestima radili dobrovoljci, to je upravo posao civilne zaštite. U ovom momentu, nažalost, nemamo u onoj meri i na onaj način organizovanu civilnu zaštitu koja bi mogla da učestvuje u rešavanju ovakvih problema. Mislim da je posao ovog visokog doma i, na kraju krajeva, Vlade da probamo zajedničkim snagama, da na osnovu iskustava koja imamo ovde iz prethodnog perioda, na osnovu iskustava iz regiona, na osnovu iskustava koje imaju druge zemlje, da pronađemo snagu da donesemo taj zakon i da taj zakon što je pre moguće usvojimo, jer će nam u velikoj meri pomoći da imamo preventivu, s jedne strane, a sa druge strane da možemo efikasnije , bolje i kvalitetnije da reagujemo. Postaviću hipotetičko pitanje. Na poziv premijera se odazvao veliki broj dobrovoljaca i to je odlično. To samo pokazuje kakav je duh naših građana, da su ljudi kada je teško spremni da pomognu i spremni su na sebe da preuzmu i odgovornost i da uđu u opasne situacije. Šta bi se desilo da su kola krenula nizbrdo? Šta bi se desilo da je negde nasip pukao? Šta bi se desilo da ti ljudi, koji su otišli tamo punog srca, u želji da pomognu, da urade nešto korisno, šta bi se desilo da je došlo do nepredviđene situacije? Ti ljudi nisu bili obučeni za taj posao, ti ljudi nisu imali adekvatnu opremu. Ponoviću, ne tražim krivce. Ne želim da uperim prst ni u koga. Znam da je u tom momentu to rešenje verovatno bilo i sigurno i jedino realno. Možda bih i ja postupio tako. Hajde da nam se takve situacije više ne događaju. Hajde da na takva mesta u takvim situacijama, bez obzira na dobru volju, ne odlaze dobrovoljci, nego odlazi civilna zaštita, odlaze ljudi koji su za to obučeni, ljudi koji su za to opremljeni. Neće to ići ni lako ni brzo. Znam kakva je situacija i vezano za novac i vezano za sredstva kojima Republika raspolaže, ali ako ne krenemo da se time bavimo, opet ćemo doći u situaciju da u nekoj novoj elementarnoj nepogodi imamo iste ili slične probleme. Na Ligu socijaldemokrata Vojvodine u ovom smislu možete računati, kao podrška ili da učestvujemo u poslovima pisanja tog zakona, ukoliko je to neophodno. U Izveštaju koji sam pročitao, nisam video da je bilo izveštaja Javnog vodoprivrednog preduzeća „Vode Vojvodine“ i mislim da je to veliki problem. Mislim da je to problem i govoriću samo kratko, ali u jednom političkom aspektu, jer ako tu u tom izveštaju republičke administracije nema mesta za informacije iz pokrajinske administracije, onda mi stvaramo problem. Te dve administracije su ista jedna administracija na dva različita nivoa. Zato mislim da mora u budućnosti da se pronađe mesto za izveštaje Javnog vodoprivrednog preduzeća „Vode Vojvodine“ i Vlade Vojvodine i svih ostalih institucija koje funkcionišu na teritoriji. Samo zbog javnosti ću pročitati izveštaj iz jednog dokumenta, prikaz troškova odbrane od spoljnih i unutrašnjih voda u periodu maj – jun 2014. godine. Neću čitati po stavkama. Na kraju, izdvojeno je 329.092 dinara od strane „Voda Vojvodine“. Ako ni zbog čega drugog, zbog toga što su ljudi radili na području odbrane obala Save i kod Šida i kod Sremske Mitrovice i mislim da su zaslužili da budu pomenuti. Da ne govorim o tome, ako se nešto desi na teritoriji Republike Srbije, a ja nekako doživljavam Vojvodinu delom Republike Srbije, da to onda treba da bude u ovom izveštaju. Čitajući ove izveštaje, koje sam dobio od Javnog vodoprivrednog preduzeća „Vode Vojvodine“, došao sam do još jedne informacije koja je meni bila veoma zanimljiva. Sva ulaganja koja su se dogodila, a vezana za rekonstrukciju vodozaštitnih pojaseva i izgradnju novih, za izgradnju dokumentacije za eksproprijaciju, sve što je rađeno, rađeno je u periodu između 1980. i 1990. godine. Gle čuda, u vreme kada je Vojvodina imala punu autonomiju i upravljala svojim novcem. Možda bi bilo dobro da malo razmislimo o tome da ljudi, ne samo u Vojvodini, nego i u drugim krajevima mogu možda bolje i kvalitetnije da vode računa o svojoj sredini. Ne zato što neko u Vladi Republike Srbije ne želi da uradi dobar posao ili ne želi da bude od koristi ili ne voli ovaj ili onaj kraj, nego zato što mislim da ljudi u Vladi Republike Srbije, bez obzira na njihove sposobnosti i kvalitet, ponekad ne mogu da pokriju sve oblasti. Završio bih sa nekoliko pitanja, odnosno dva pitanja. U izveštaju Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine stoji da su uzeti uzorci poljoprivrednog zemljišta na 300 lokacija. Nemamo podatke o tim uzorcima šta se jasno događa. Drugo, interesuje me da li se na poplavljenim područjima, znači na poljoprivrednom zemljištu, tamo gde je moglo, obnovila proizvodnja? Da li je Ministarstvo poljoprivrede savetom ili na neki drugi način pomogla poljoprivrednicima u tom kraju? Da li je nešto urađeno, šta je urađeno, na koliko hektara i kakve rezultate možemo očekivati na tom području? Na kraju, hoću da kažem, bez obzira na veliku nesreću koja se dogodila, da su svi oni koji su učestvovali u odbrani od poplava sigurno dali svoj maksimum i verujem da su se trudili da urade najbolje što je moguće. Mislim da jedini način da nam se katastrofe ne događaju, jedini način da ne dođe do velike materijalne štete i ljudskih žrtava jeste preventiva, jeste dobra organizacija i jeste saradnja svih nivoa vlasti. Hvala.
Reč ima ministar Velimir Ilić.
Prokomentarisaću nešto po drugi put. Opet se čuje priča o Jaši Tomiću. Ponavljam, to je CEB-ov kredit koji je strogo kontrolisan i sproveden do kraja. Međutim, posle Jaše Tomić, Vojvodina je zatražila sredstva za sređivanje svih kanala u Vojvodini i odbrambene nasipe. Sredstva su dobili. Nikakva povratna informacija kako su sredstva iskorišćena nije došla nikada i građani koji tamo žive kažu da ti kanali nisu rađeni, završeni. Bila je izborna kampanja i to je sve otišlo. Pričamo o klizištima u Vojvodini. Da li su podignuta sredstva? Koja su to klizišta? Gde su izveštaji? Povratni izveštaj nije došao, a nadležnosti su prenete i nije bilo mogućnosti da se iskontroliše. Ako hoćete anketni odbor, kontrolišite, nema nikakvih problema. Druga stvar, da li vi verujete da je rađen most na Dunavu bez dozvole? Da li verujete da nije urađena zaštita u koritu Dunava? Da li vi verujete da se stari most na Beškoj sanira po drugi put za 20 godina? Da li vi verujete da je i drugi most urađen bez ikakve zaštite? Zato nije mogao da dobije građevinsku i upotrebnu dozvolu i ne može je nikada dobiti dok se to ne uradi. Želim sada da vas opomenem da sam gradonačelnicima Beograda, prethodnim, ne ovima sada od skora, poslao upozorenje za klizište Duboka i za Savu i poslao im projekat koji je urađen kompletno da zajednički uđemo u realizaciju. Tu je trebao da prođe Koridor 11. Oni su doneli odluku i prešli na drugu obalu i rekli – idemo levom obalom od Obrenovca, ovo sve nije u redu. Da li verujete da korito Kolubare, posle izmeštanja i pomeranja kopova… Nije završen projekat regulisanja reke Kolubare, nego je samo delimično urađen i 2010. godine prekinuti su radovi? Da li znate gde je najveća divlja gradnja? U Pančevačkom ritu. Da li verujete da je Jaroslav Černi upozorio da stogodišnje vode Dunava će poplaviti Pančevački rit? Najveća divlja gradnja je tamo. Da li verujete da sam ja pet puta upozorio rukovodstvo Beograda da se uradi kanalizacija Umke i da se barem 30, 40% smanje klizišta zato što svako dvorište ima od tri do pet septičkih jama? I danas Umka nema kanalizaciju. Trideset tri posto Beograda nema kanalizaciju. Ovča, Borča, da ne nabrajam, Kaluđerica, Umka itd. To su sve ozbiljni problemi koji treba da se rešavaju. Zato smo tu svi zajedno. Nemojmo sada – ovo su ovi, ovo su oni. Bilo je svega. Došao je jedan zakon da nešto uradimo, obnovimo, napravimo, da shvatimo da se sa prirodom teško bori, ali moramo da se borimo. Lepo je imati reke, ali treba ih uvesti u red, u vodotoke, itd. Lepo je praviti nešto, graditi, ali ne sme se graditi. Znate da je najveća divlja gradnja u Novom Sadu, to je ono, kako zovu naselje „Dolina lopova“, tako ga zovu. Ili bedem da se pravi, ili naselje da se dislocira. Vi znate, kad god Dunav naraste, tamo je poplava. Znači, gradimo u potpuno plavnom području i svi to tolerišu na lokalu. Ja ne bih želeo sada da kažemo kriv je Pera, Žika, Mika. Lokalne inspekcijske službe to dozvoljavaju. Vi znate da je na Karaburmi napravljeno nekoliko zgrada u prethodnih četiri, pet, šest godina, na lokalitetu Karaburme, Zvezdare, koje tonu. Dolaze građani, svaki dan su dolazili kod mene u ministarstvo. Klizišta, a data je dozvola da se pravi zgrada na sred klizišta i upozorenja i ne vredi, zgrade su napravljene. Ljudi su kupili stanove i šta sada da rade? Prema tome, neka ovo služi kao neka opomena svima i da svi shvatimo, ima tu krivice, svega i da se to uvede u red i zato svi da se potrudimo, posebno parlament, da vršimo svi kontrolu, da izađemo iz onih okvira, da bi imali neku situaciju, pa da posle jurimo krivca. Ne možemo sada da jurimo krivca kada odemo u opoziciju, a kada smo pozicija nismo rešili nijedan problem. Opet dođemo na vlast, opet jurimo krivca iz neke opozicije, a ovamo napad na vlast – ona je kriva, a mi smo danas opozicija, mi ništa nismo krivi. Ne znam ko je vodio ove gradove gde su nastali ovi problemi koji su sada eskalirali. Prema tome, zna se tačno, svako klizište je obeleženo u Srbiji gde ne sme da se gradi. Zna se tačno koji je bedem propao, zna se tačno, imate sve izveštaje. Možete to pogledati i stručnjaci su upozorili. Reka Sava mora da se izbageruje. To se odlaže 10 godina. Duboko mora da se reši. Ne možemo bežati od toga. Mi prebacimo autoput pored Bariča, pređemo na surčinsku stranu i kažemo – rešili smo problem, a nismo rešili problem. Hajde da rešimo problem po problem i da svi uložimo napor da to rešimo. Sutra će neko biti opet vlast, sad je opozicija, problem će ostati stalno i on će se vrteti. Prema tome, nemojmo tako prilaziti. Dajte da nešto uradimo, da ovaj program koji je dat, on je takav kakav je, ali je napravljen. Nešto je ostalo napisano da neko sutra može čitati, a ne da se pitamo šta je bilo pre pet, 10 ili 20 godina, ko je kriv, itd. Ja vas molim da podržimo sve ovo što je Vlada predložila, da što pre krenemo u gradnju. Tačno je da „Srbijavode“ trebaju puno novca, ali tačno je da „Srbijavode“ mora da budu kapa za sve vode. Nemojmo sada da se takmičimo, desna obala je „Srbijavode“, a leva je „Vojvodina vode“. Mi smo uspešni i kod nas nije probilo, kod njih je probilo. A, ko će da plati štetu? Pa, Srbija cela, kao država. Moramo svi da platimo štetu. Mora da bude jedinstven sistem odbrane od poplava. Nemojmo reku deliti na levu i desnu stranu, pa ćemo se takmičiti sa koje strane će da probije bedem. Bedem mora da bude dobar i sa leve i sa desne i jedna kontrola mora da bude ista. Neka postoje „Vojvodina vode“, ali neka bude neka kapa, neko odozgo ko će ipak to sve da iskontroliše i da da određene saglasnosti. Hvala.
Reč ima ministarka Snežana Bogosavljević Bošković. Izvolite.
Samo kratko da odgovorim poslaniku Kostrešu na postavljeno pitanje koje se tiče preseljavanja poljoprivrednih površina koje su bile zahvaćene poplavama. O tome sam govorila, ali opet ću, nije mi teško, već sa zadovoljstvom mogu da ponovim i sada i koliko god puta treba. Mi smo se angažovali odmah nakon povlačenja voda sa poplavljenih područja da procenimo koje su sve to poljoprivredne površine koje se mogu presejati. Naše stručne službe su bile na terenu i došli smo do podatka da je to ukupno 16 hiljada hektara. Naravno, sa ovim poplavljenih površina uzimani su uzorci zemljišta za ispitivanje mikrobiološkog i hemijskog sastava. Na bazi rezultata tih istraživanja i u saradnji sa stručnim službama predložili smo našim proizvođačima da te površine zaseju hibridima kukuruza grupe zrenja od 100-300. To su hibridi sa kraćim vegetacijama. Jedna manja površina od ukupno zasejanih površina, zasejana je semenom soje. Prema našim informacijama sa terena, a sutra ćemo krenuti u obilazak ovih zasejanih poljoprivrednih povrina, stanje ovih useva je zaista dobro i mi se nadamo da će biti i dobar prinos u skladu sa tehnološkim normativima zasejanih kultura. Kao što sam jutros nagovestila, od sutra počinje raspodela goriva našim proizvođačima. Za nekoliko dana će krenuti i raspodela sredstava za nabavku đubriva. Celom ovom poslu prethodio je jedan intenzivan rad na obezbeđivanju semena. Semena smo obezbedili od donatora, naših instituta, od inostranih instituta. Prethodio je rad na obezbeđivanju sredstava i prihvatljivog modela za nadoknadu u smislu potrebnih mineralnih đubriva. Tako da očekujemo da će vrlo brzo ova aktivnost biti završena i da ćemo dobiti očekivane prinose. Ono što je još interesantno, prema našem akcionom planu veoma brzo, u narednih nekoliko dana ćemo započeti nadoknadu štete u stočarstvu. Imamo u velikom broju životinje koje smo planirali da nadomestimo našim stočarima, koji su pretrpeli štetu u tom smislu, a prema našem planu ide i nadoknada šteta u rasadničkoj proizvodnji, u plasteničkoj proizvodnji, nadoknada za uništene ribnjake i pčelinjake, ali o tome kada se završi prethodni posao. Očekujemo da će se sa ovim nadoknadama krenuti već krajem septembra i početkom oktobra meseca. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović, tri minuta i trideset pet sekundi.
Hvala. U ovom kratkom vremenu koje je preostalo našoj poslaničkoj grupi, samo da dodam nekoliko stvari i da postavim dva pitanja za koja ću zamoliti ministarku bar pismeno da mi odgovori, ako ne može danas. U svakom slučaju smatramo da je ovaj zakon donet da bi se izbegao Zakon o javnim nabavkama, kao što smo više puta rekli, da bi se formirala samo još jedna Vladina agencija. Rekli smo ko je čovek i kakav koji treba da je vodi. Možda sada izgleda i da ste sproveli zakon koji ste pre toga slavodobitno najavljivali, a posle doneli. Možda bi ste i stigli. Kako gospodin Blagojević najavljuje do prvog avgusta počinje isplata preko 200 hiljada dinara u Obrenovcu. Zaista verujem i želim da to bude tako, a vreme će pokazati. Plašim se da ponovo bude još jedno prazno obećanje od strane ove Vlade. Dakle, zanima me ono što nisam stigao da pitam – zašto je direktor „Železnica“ gospodin Simonović tražio od poslovnih partnera i firmi da donacije za poplave uplaćuju direktno na račun „Železnica“? Znate za taj slučaj i ako je to tačno, a jeste, šta ćete tim povodom uraditi, pošto znam da ste na predsedništvu stranke bar ga pet puta smenjivali. Mislim da je red da to više rešite. Drugo pitanje, videli smo svi kako je u Obrenovcu otvoreno gradilište, premijer je bio tamo i gospodin Blagojević, za nekih desetak kuća. Sećate se toga, montažnih objekata. Moje pitanje je ko vrši nadzor nad izgradnjom tih objekata u Obrenovcu i ko je izdao odobrenje za izgradnju, na osnovu koje projektne dokumentacije, na osnovu koje tenderske dokumentacije su pribavljene ponude? To me živo interesuje. To su tipski montažni objekti i nije mi jasno kako će gospodin Blagojević sada biti garant sprovođenja radova na zakonit način, ako to nije bio u stanju da uradi za ovih deset kuća, pošto znamo da nema ni dokumentacije, niti je bilo tenderske procedure, niti bilo čega drugog. Evo, to su ta dva pitanja koja bih ja postavio, želeći da zaista dođemo do istine koja će uveren sam spasiti Srbiju i da dođemo do onoga što ne valja da nam se to ne bi ponavljalo, a ne zato što neko nekog mrzi, ne voli, patologija i ostale stvari koje su ovde spominjane, a kojima u ovoj sali nije mesto. Ja mislim da ministre Iliću možete vrlo tako dobro da pitate, a niste, da li verujete da je predsednik Nikolić napravio nelegalne objekte u plovnom delu reke Save. Da li vi verujete u to? Ja verujem da jeste, video sam. Pa šta ćemo sa tim? Pa ko će te stvari, pa da li je on poplavljen? Pa hoćemo te stvari da ispravljamo zakonski već, i vi ste vodili neke resore, mogli ste nešto i da uradite u tom smislu. Govorite o divljim naseljima, pa vi ste vodili taj resor. Šta je sa Kaluđericom? Spominjete dolinu lopova, ima tih dolina skoro u svakom gradu. Problem je samo što ti koji su ih pravili mahom su sada vrlo bliski, ne vama lično, nego vašoj koaliciji.
Da li se sećate našeg dogovora do pre nekoliko sati? Zahvaljujem.
Hvala.
Hvala. Ministre, želite sada, ili da odgovorite na sva pitanja. Izvolite.
Biću kratka. Vezano za železnicu i to što smo pročitali iz medija, dakle tim za borbu protiv korupcije i Ministarstva koji je bio i u energetici, a postoji sada i u građevinarstvu i u saobraćaju i u infrastrukturi radi svoj posao. Svu dokumentaciju koju budemo imali, kao što smo i za sve drugo što smo predali predaćemo nadležnim organima ukoliko se utvrdi da je sve ono što je u medijima pisalo tačno, a vezano za direktora Železnice. Kada pitate za Obrenovac, u pitanju je pre svega donacija. Nadzor vrši donator. Napravljen je ugovor između donatora i kancelarije u kojem tačno piše, ne mogu tačno da vam kažem koji član, ali je u pitanju ključ u ruke. Znači, oni su ti, fondacija je „Blic“. Oni su ti koji će te kuće predati kao ključ u ruke. O tome šta se priča na predsedništvu SNS, vi niste član SNS, niti ste član predsedništva SNS i to o čemu se priča naša je stvar. Ono što mi želimo da izađe u javnost mi to i kažemo, tako da ne znam kako vi to znate o čemu se priča i koliko puta je neko smenjen na predsedništvu itd, ali to ostavljam vama. Kada govorite o objektima koji su legalizovani ili nisu, odnosno nelegalno su izgrađeni, podsetiću vas, a moram da se vratim na to i to je ono što sada pokušavamo da ispravimo to je zakon koji je, šta ćemo, moramo da kažemo, vaš ministar Dulić pravio, a vezan je za upravo izgradnju. Najveći problem u izgradnji sa nelegalno izgrađenim objektima desio se upravo za vreme ministrovanja ministra Dulića.
Zahvaljujem. Reč ima Olgica Batić, izvolite. Koleginica čeka 30 minuta.
Hvala puno. Konačno. Poštovana predsednice, potpredsednice Vlade, uvaženi ministre, kolege i koleginice narodni poslanici, pravo da vam kažem da kada sam detaljno pročitala svih ovih 312 strana, a koliko broji ovaj Izveštaj Vlade Republike Srbije, tek onda mi je u potpunosti postala jasna prva strana koju je potpisao premijer. U njoj se između ostalog i kaže da se navedeni Izveštaj dostavi Narodnoj skupštini sa predlogom da se njegovo razmatranje, ponavljam razmatranje obavi na sednici Narodne skupštine po hitnom postupku. Kada neki akt uđe u skupštinsku proceduru uobičajeno je da stoji razmatranje i usvajanje. Mislim da ovde nije reč o previdu, mislim da je ovde reč o nameri i to stvarnoj nameri. Pohvaliću naravno tu nameru. Pre svega predstavlja oprez gospodina Vučića, njegovu odgovornost, ali isto tako mogu da kažem poštovanje apsolutno svih narodnih poslanika i, bilo da dolaze iz redova opozicije, bilo da dolaze iz redova pozicije, a sve iz razloga da pojedinim izveštajima pojedinih ministara koji u svom skupu predstavljaju ovaj celovit izveštaj, naravno, ni sam premijer nije zadovoljan, pa je zato lepo čovek uzeo, prikupio ove izveštaje, preuzeo odgovornosti, ovde doveo, doduše ja sam očekivala mnogo veći broj ministara, ali danas je prisutan daleko manji broj ministara od očekivanog, da čuje šta o sastavu njegove Vlade misli kontrolni organ, a to je naravno Narodna skupština. Naravno, pokušaću da pođem nekim redom. Nisu mi na prvom mestu jasne konstatacije, česte izjave poslanika da će se oni izjasniti, da će oni glasati ili neće glasati za Izveštaj, jer na prvoj strani, kao što sam rekla, nigde ne piše da će se o Izveštaju glasati. Mi Izveštaj samo razmatramo i tu je svaka tačka. Već sam objasnila, nije privid nego namera. Neki spore to da se u Izveštaju iznose brojke, da su oni pretrpani nekakvim podacima, da su tu i slike, grafikoni. Vidite, po svojoj formi jedan izveštaj to mora da predstavlja, jer u suprotnom ne bi bio izveštaj, čisto pojašnjenja radi. Sve ovo sa svim tim tabelama, grafikonima, ciframa što u svojoj ukupnosti predstavlja ono što se zove izveštaj, ja delim, gledam i čitam u tri grupe. Prvo su oni izveštaji koji su izuzetno dobri izveštaji gde se taksativno navodi sve što je rađeno, ne samo kao neka mapa gde se bilo, gde se boravilo, nego apsolutno sve šta se radilo, mere koje su preuzete i ono što se tek namerava preuzeti, a koje se odnose pre svega na resore. Tu prvo nabrajam one izveštaje koje smatram izuzetno kvalitetnim, a takve izveštaje predstavljaju izveštaji ministra Gašića, ministra Stefanovića, Selakovića, gospođe Mihajlović. Naravno, pohvaliću Izveštaj Generalnog sekretarijata Vlade, mislim da je izuzetan, kao i izveštaje gospodina Udovičića i gospodina Tasovca. Drugu kategoriju Izveštaja po svom ličnom ubeđenju, a dozvoliću sebi naravno da budem lična, u tu grupu svrstavam one izveštaje koji teško da zaslužuju prelaznu ocenu, a to su izveštaji, moram spomenuti naravno i iskoristiti prisutnog, meni ovde omiljenog ministra, gospodina Velimira Ilića, onda Izveštaj Kori Udovički i Izveštaj Lazara Krstića, sada već bivšeg ministra. Ostali izveštaji koje nisam spomenula ne zaslužuju posebne pohvale, ne zaslužuju posebne ni pokude. Teško da se mogu pohvaliti kao dobri. Na kraju krajeva, ono što je dobro mislim da nema svrhe nešto preterano ni hvaliti, ali neki od izveštaja su nekonkretni, neki od izveštaja u pojedinim delovima sadrže i netačne podatke, a pojedina ministarstva čak u svojim izveštajima nisu mogli ni da poentiraju, a to je lako bilo učiniti, naravno, samo da su predstavili sve ono što su trebali da rade, a nisu uradili i da su svojim izveštajima obuhvatili sve ono što je u njihovom domenu i njihovom resoru bilo, a nažalost, to se ovim izveštajem pokazalo da jednostavno sopstvene nadležnosti svojih resora ne poznaju. Pokušaću da krenem nekim redom. Izveštaj ministra finansija, kažem bivšeg ministra finansija, Lazara Krstića, počev od strane 100, pa tako ministar finansija navodi - u centrali Uprave za trezor određena su lica koja su bila neprekidno dostupna. Vidite, ovo je potpuno netačno. Kada zovem ili kada sam zvala ili pozovite vi sutra ili prekosutra, velika je verovatnoća da vam se apsolutno neće niko javiti i to ceo dan. Naravno, kaže se dalje u Izveštaju gospodina Krstića – omogućeno je svim korisnicima budžetskih sredstava da izvršavaju svoja plaćanja. Izvinite, pošto se svi predstavljaju, da se i ja predstavim, Olgica Batić, građanka Obrenovca, poplavljenog područja naravno. Morala bih gospodinu Krstiću da je ovde prisutan da kažem – vidite gospodine Krstiću, to u Obrenovcu ne funkcioniše. Apsolutno se ne vrše nikakva plaćanja, do skoro nismo bili ni u mogućnosti da vršimo ikakva plaćanja ičega. Kaže – u pripremi je zakon kojim će se urediti način, evidentiranje i kontrole primanja i trošenja sredstava. Ovo je izvrsna, gotovo epohalna ideja bivšeg ministra Krstina, samo što je to prvo moralo da se uradi, pa onda da se unese u ovaj izveštaj. Kaže se dalje – otvoren je račun za brze donacije, pa se kaže – uplaćeno 500.000 evra. Super, ovde se postavlja pitanje – a gde je novac, koliko je potrošeno, da li se možda trošilo nenamenski i to jedinice lokalne samouprave, kome je novac dat, kome se to pomoglo od ovog novca? Naravno, ima li tu gde recimo Obrenovca, Krupnja i drugih poplavljenih područja? Onda se kaže da su poreske prijave umesto do 15.5. mogu se, zamislite, primiti i do 19.5. i to stoji u izveštaju bivšeg ministra Lazara Krstića. Sve je to super, samo da posle tog 19. maja u poresku upravu je moglo da se uđe, a pazite gle čuda u Poreskoj upravi u Obrenovcu je čak i 20. maja bilo vode i nije moglo da se uđe u zgradu poreske uprave. Ne znam samo kome bi se te poreske prijave u to naknadno ostavljenom roku mogle dostavljati. Toliko o izveštaju gospodina, bivšeg ministra Krstića. Što se tiče Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, pre svega sramno je da jedno ministarstvo koje nosi taj naziv, dakle, državne uprave i lokalne samouprave daje svoj izveštaj na nepunu jednu stranu. To je jako neozbiljno. Vidite, izuzetno neozbiljno. Znači, na strani 120 nalazi se izveštaj Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave. Tu se navodi da je organizovano dvadesetčetvoročasovno dežurstvo, naravno ministarka nije prisutna, ja bih je pitala – izvinite, a koja je korist iz toga i šta smo mi to imali od tog dvadesetčetvoročasovnog organizovanog dežurstva na dvije lokacije zamislite, na kojima se ministarstvo nalazi? Mislim da bi s te stavke i tog detalja ovaj izveštaj bi gotovo bio potpuno obesmišljen, a i ovako je obesmišljen. Kaže se – formiranje zajedničkog centra za podršku lokalnim samoupravama. Pazite, u Obrenovcu je, ja dolazim iz Obrenovca, idem tamo svaki dan, spavam tamo, u onome što se kućom može nazvati, u stvari u onome što je ostalo od kuće. Tamo nisu čuli za to, ili srpski rečeno tome u Obrenovcu pojma nemaju. Onda, kaže se – gradnja Sekretarijata za javnu politiku radi razvoja metodologije za procenu šteta. Meni je jako interesantno i zanimljivo kada se neko bavi osnivanjem bilo kakvog sekretarijata, bilo kakve javne politike, samo je moje pitanje ovde opet ne, naravno neću dobiti odgovor: Ko je ovo koristio? Gde je koristio? U kojim zemljama u sličnim situacijama se takvo nešto koristilo itd? Naravno mnoštvo je potpitanja, ali niste resorno odgovorni za tako nešto pa je iluzorno da vama postavljam ta pitanja. Na kraju se navodi da je naravno, ministarka državne uprave u dva navrata posetila poljoprivredno područje. Izvinite, više nego sramotno. Ministar državne uprave da poseti u dva navrata poplavljena područja, pa se takstativno navodi koja poplavljena područja i oni se mogu navesti na prste jedne ruke. Naravno, što se tiče, meni omiljenog uvaženog, cenjenog gospodina Ilića, s kojim sam vrlo rado u prošlom sazivu ulazila u raspravu, i zadovoljstvo je ulaziti, a i opšte poznata činjenica je već da mi volimo naše duele. On kao resorno nadležan za vanredne situacije, ne sporim to da ste obilazili, svaka čast, ja gotovo da sam fascinirana onim što ste na strani 117. naveli 17. maja gde ste sve bili i ja vam na tome čestitam, ja fizički ne bih mogla to izdržim i da obiđem sva ta mesta, eto duplo sam mlađa od vas, možda čak i viš. Ali, izveštaj ste dali na strani i po. Mislim da ste prvo pozvani bili da date od svih ministarstava, ako izuzmemo ova po „difoltu“ ministarstva silna koja su bila prvo pozvana da reaguju kao što su policija i vojska. Posle njih je trebalo vaš izveštaj upravo da bude najobilniji. Naravno, u izveštaju ne navodite efekte, ne navodite konkretne mere, ne navodite pomoć, ne navodite procenu stanja, ne navodite predvidivost budućeg stanja, ništa od toga se ne nalazi. Što se tiče Ministarstva poljoprivrede i tu imam zamerke. Prva radikalna zamerka, u stvari ja ne znam kako je to moglo uopšte da se desi, Ministarstvo poljoprivrede, da kada nabrajate područja, poplavljena područja kažete na strani 73. – na teritorijama gradova i opština gde je vanredna situacija na snazi, pa onda nabrajate: Šabac, Sremska Mitrovica, Ljig, Ub, Lajkovac, Osečina, Paraćin, Mionica, Svilajnac, Smederevska Palanka, Šid, Trstenik, Kosjerić, Bajina Bašta, Krupanj, Mali Zvornik, Koceljeva, Vladimirci sve veterinarske organizacije itd, ja ne znam da li znate da je i u Obrenovcu bilo poplava. Evo, završiću, pa mi slobodno odgovorite. Znači, u vašem izveštaju Obrenovac se ne pominje kao poplavljeno područje. Mislim da je ovaj izveštaj mogao biti daleko kompletniji kada sam rekla da su neka ministarstva mogla poentirati zaista to zaslužilo da poentiraju, mislila sam upravo na Ministarstvo poljoprivrede, ali naravno vaš izveštaj je morao za tako nešto da bi dobio višu ocenu, morao biti detaljniji, morao biti konkretniji, svega znate ima malo pomalo, ali ničeg dovoljno. Naravno nije sve obuhvaćeno ili je nedovoljno obuhvaćeno, pa recimo, tako imate stranu 73. što sam spomenula poplavljeno područje Obrenovca nema na vašoj mapi, u vašem ministarstvu, stanje objekata za klanje, stanje prerađivačkih kapaciteta, stanje stoke. Naravno, moram da vam dam jedan primer. U Obrenovcu imate dve privatne veterinarske stanice. Jedna od njih je samo dan ranije, znači, 15.5. završila državni program mera zaštite i stoka i zato je to razlog zašto u Obrenovcu sada nema zaraze. Namerno to govorim neću reći koja je stanica u pitanju, da ne bi bilo subjektivna ili bi mi se to spočitavalo. Vidite ta ista stanica je bila poplavljena, a već 22. maja su dobili nalog Uprave za veterinu, ta ista veterinarska stanica, da organizuje službu. To je ta ista veterinarska stanica koja je primila grupu međunarodnih veterinara, a koji su došli da pomognu, oni su to uradili. To je za svaku pohvalu. Na ovom mestu, budući da mi vreme ističe, iskoristiću da pohvalim prvenstveno građane Republike Srbije i volontere, koji na žalost u mnogim lokalnim samoupravama nisu naišli na tretman, na kakav su trebali da naiđu, pristojni, mladi ljudi, željni i spremni da pomognu ljudima u nevolji. Ali, na kraju krajeva moram ovde da spomenem još i to da je u Obrenovcu mnogo bolje organizovana veterinarska nego zdravstvena služba, zamislite. Pomoć seljaka, seme đubra, nafta, od toga ništa. Znači, morali ste biti efikasniji brži i morali ste biti inventivniji. Naravno, kada je ovaj izveštaj u pitanju, mislim kada bi ovaj izveštaj što u svojoj ukupnosti predstavlja pojedinačnih ministara koji čine Vladu Republike Srbije bilo merilo rada svakog ministra ponaosob, mislim da bi premijer Vučić mogao već odmah da izvrši rekonstrukciju i četiri, pet ministara odmah da smeni pošto se pokazalo da nisu moralno odgovorni da sami podnesu ostavke. Na samom kraju moram da spomenem, budući da u na 123 strani počinje izveštaj Hidrometeorološkog zavoda, moje pitanje, i pitam se svo vreme od kada smo dobili izveštaj, ne znam za koga jeHidrometeorološkog zavod uopšte pisao upozorenja, zašto je pisao, kakav je efekat i kome je pisao. Naravno, na sve ovo sam ukazala, a mislim da građani Obrenovca ovo vrlo dobro znaju. Budući da me vreme ograničava, mislim da sada kada bi i blanko rekli da vanredna situacija se u Obrenovcu produži i traje narednih pet godina ništa ne bi promenili jer situacija u Obrenovcu je daleko od redovne, daleko od normalne. Ono što je najbitnije jeste da pre svega ovo što sam rekla, ne govorim kao narodni poslanik, niti politički koristim, ovo govorim kao građanka Obrenovca, kao neko ko je tamo odrastao, kao neko kome je tamo dom, kao neko kome je tamo porodica, kao neko ko je tamo svaki dan. Nažalost Obrenovac kao grad više ne postoji. Sve što je ostalo od Obrenovca, ostala je još jedino opštinska vlast, a pri tom moram biti potpuno iskrena, pa na komentare nekih kolega koji su ovde spočitavali mnogo toga reći, da obrenovačku vlast ovakvu kakva je čine koalicija DS, URS i SPS. Hvala.
Reč ima Marko Đurišić, a neka se pripremi Aleksandra Tomić.
Hvala poštovana predsednice, prisutni ministri, kolege poslanici, željno sam čekao ovo diskusiju i ceo dan danas proveo u sali sa željom da dobijem odgovor na neka pitanja koja me muče od dana kada je proglašena vanredna situacija. Osećao sam da tu nešto nije u redu. Ovaj izveštaj, koji smo dobili pre dve nedelje počinje tako što govori o tome kako je 15. maja u 11, 00 časova održana vanredna sednica Republički štab za vanredne situacije na kojoj je predloženo da se proglasi vanredna situacija koja na sednici Vlade u 13, 00 časova i proglašena. Onda se ovaj izveštaj uglavnom bavi stvarima koje su se dešavale od tog trenutka ali mogu da se pronađu i neke stvari koje su se dešavale i u danima pre. To su ovi izveštaji Hidrometeorološkog zavoda o kojima je i koleginica Batić malopre govorila i sada to na ovom papiru izgleda crno ovde. To crno u prirodi je crvene i znači da su prognozirane naročito opasne vremenske pojave takvog intenziteta da mogu da predstavljaju opasnost za bezbednost ljudi i životinja. Ovo prvo upozorenje koje je izdato 12. maja govori da će 14. i 15. da su prognozirane takve prilike. Moje pitanje koje sam postavio premijeru Vučiću, koji nažalost nije ovde kada smo ovde jedini put do sada govorili ovde kada su bili odgovori Vlade na poslanička pitanja – zašto vanredna situacija nije proglašena ranije. Bio je odgovor kako u Bosni i Hrvatskoj nikada nije proglašena vanredna situacija na celoj teritoriji. Za mene to nije odgovor. Želeo sam da dobijem odgovor, zašto je Štab za vanredne situacije formiran tek 15. maja, kada je već u 18 opština dan ranije bila proglašena vanredna situacija? Zašto je vanredna situacija proglašena tek u 13, sati 15. maja? Poplave su elementarna nepogoda koja može srećom da se predvidi jednim delom. Obim padavina, pa možete da predvidite šta će da se dešava. Zemljotresi nisu ta vrsta elementarne nepogode. Požari takođe. Zakon o vanrednim situacijama kaže da se vanredna situacija za Republiku Srbiju, odnosno njen deo, proglašava ako postoji neposredna opasnost da će zahvatiti, ili ako je već zahvatila najmanje dve opštine. Ovde su se dešavale stvari i situacije u kojima su sati i minuti imali veliku odluku. Da se nešto uradilo dan ili dva ranije, možda bi neki život bio spašen, možda bi neka materijalna šteta bila manja. Naravno da nije moglo da se spreči sve, ali nešto od toga jeste. Ja sam želeo, i čekao sam ovu raspravu da bi dobio odgovore na ta pitanja. Pošto premijer danas nije tu, iako je najavljivao da će biti kada bude ova rasprava. Nije tu ni ministar unutrašnjih poslova ceo dan. Ja se bojim da ja neću dobiti odgovore na ta pitanja. Čuli smo, ja kada sam pročitao ovaj izveštaj mogao sam da vidim i gde je bio ministar Velimir Ilić. Tada sam postavio pitanje, takođe gde je bio ministar za vanredne situacije. Ima na dve strane u ovom izveštaju gde je bio sve ministar. Ali ministar je danas rekao, za mene jednu frapantnu stvar. Ministar za vanredne situacije je rekao kako je takva bila situacija da smo mi morali sve da damo u ruke rukovođenje predsedniku Vlade. Evo je odluka o obrazovanju republičkog štaba za vanredne situacije od 15. maja. Za komandanta dr Nebojša Stefanović, za načelnika Predrag Marić, i za članove svi ministri Vlade. Gospodina Vučića nema nigde. Gospodin Vučić nije bio ni komandant štaba, ni član štaba. Onda se postavlja pitanje u kom svojstvu se on obraćao građanima svih tih dana. Mi smo svi gledali na televiziji direktno prenošene sednice Republičkog štaba za vanredne situacije i gledali smo obraćanje gospodina Vučića. Bio sam siguran u tom trenutku da je on komandant, ali on nije bio komandant. Ono što sam takođe hteo da pitam, danas ponovo, pošto sam to pitanje postavio na Odboru za odbranu i bezbednost, koju smo imali 4. jula, šta je sa četiri nestale osobe, koje smo čuli da je to i toliki broj čini mi se 29. maja. Pa je prvo meni ministar koji je bio na toj sednici rekao, nema više nestalih osoba. Posle 20 minuta se ipak ispravio i rekao da ima još dve. Hteo sam da čujem da li se nešto promenilo u ovih poslednjih 11 dana. Hteo sam da razgovaram o tome zašto nije proglašena mobilizacija civilne zaštite? Zakon o vanrednim situacijama jasno definiše postojanje civilne zaštite. Na Odboru smo mogli da čujemo, između ostalog, kako u poslednjih godinu dana Sektor za vanredne situacije ne može da nabavi opremu za 1.000 pripadnika civilne zaštite, od 1.500 koliko je obučeno, a predviđeno je da ih bude 8.000. Mislim da su to ozbiljne stvari koje zahtevaju odgovor. Jer ono u čemu se slažem i sa ministrom Stefanovićem i komandantom štaba, koji je rekao da nas u budućnosti čekaju ovakve stvari. Klima se promenila i sve češće ćemo se suočavati sa elementarnim nepogodama. Hteo sam da pitam, kada je počelo ispuštanje na Đerdapu? Koliko se sećam to je negde bilo kad je već bila proglašena vanredna situacija 15. ili 16. i trajalo je skoro dve nedelje. Sećam se te vesti da je završeno ispuštanje i da je to spušteno na najniži nivo. Ja nisam dovoljno stručan, ali sigurno da je pomoglo to što je urađeno da vodostaj na Dunavu ne pređe bilo kakvu opasnu granicu, kao ni vodostaj na Savi. I da li da je to urađeno dan, dva ili tri ranije, a moglo je već 12. maja, kada je prvo upozorenje od Hidrometeorološkog zavoda izdato. Da li je mogla da se smanji negde neka šteta? To su pitanja na koja mi moramo da odgovorimo, odnosno ova Vlada koja je bila odgovorna za rad Republičkog štaba.
Vreme ste prekoračili. Zahvaljujem. Prvo Zorana Mihajlović. Izvolite.
Žao mi je što nemate poverenja u lokalne samouprave i u lokalne štabove, što ste sada i pokazali. Dakle, 12. maja kada je RHMZ dao svoj prvi izveštaj, da li stvarno mislite da lokalni štabovi se nisu već organizovali. Iz ovog istog izveštaja koji ste čitali, onda ste takođe mogli da vidite da mnogo pre 15. maja, ne mnogo, nego dan pre 15. maja ste imali proglašene vanredne situacije u nekim opštinama gde je procena lokalnih štabova bila da to svakako treba da se uradi. Znači, nije tačno da niko ništa nije radio, otprilike kako sam ja mogla da razumem. Izvinjavam se ako sam pogrešno razumela, do 15. maja. Ono što je za mene neverovatno, to je da vi pitate u kom svojstvu se Aleksandar Vučić obratio građanima, u kom svojstvu je bio na štabu, u kom svojstvu je on, eto uopšte nešto govorio za vreme vanredne situacije u trenutku kada je Srbiju pogodila neverovatna nepogoda. Pa u svojstvu predsednika Vlade. Predsednik Vlade brine o građanima svoje zemlje. Premijer jedne države treba da se pojavi i treba da priča u trenutku kada su onakve poplave kakve su se dešavale u Srbiji. Šta je tu problem? Naprotiv, treba da budemo ponosni što imamo premijera kome nije teško da bude sve vreme tu sa svojim građanima. Što se tiče drugih pitanja koje ste postavili ja ne mogu da dam odgovor na to, ali ću insistirati da dobijete u pisanom obliku odgovor od nadležnih ministarstava. Odnosi se i na Đerdap i na mobilizaciju civilne zaštite.
Zahvaljujem. Repliku je tražio Zoran Babić, kao šef poslaničke grupe. Pomenut je predsednik SNS. Ima pravo dve minuta.
Zahvaljujem se gospođo predsednice. I opet dupli aršin i opet dupli standardi, i opet zahtevi koje ja zaista ne mogu da uhvatim ni za početak ni za kraj. Danas smo u holu Narodne skupštine čuli zahtev jednog opozicionog narodnog poslanika koji je rekao – a bože moj u Vladi se ništa ne radi, tamo sede neki dokoni ministri, pa nemaju šta da rade, pa su došli u Skupštinu da sede. Ne odgovara vam kada dođu ministru u Skupštinu, a zaboravljate da Skupština nema samo zakonodavnu već i kontrolu ulogu prema Vladi Republike Srbije. Ne odgovara vam ni kada Vlada radi, ne odgovara vam ni kada Vlada ne radi. Ne odgovara vam kada ministri dođu, pa kažite jednom šta vam odgovara. Pa kažite jednom šta hoćete. Nije vam odgovaralo kada se premijer Vlade zimus, gospodin Vučić, kada su bili smetovi na Feketiću, kada se umešao. Sada vam ne odgovara zašto se umešao. Pa kažite jednom šta želite da se radi. Ako ste mislili da ćemo iz toplih soba tvitovati ili slati poruke na društvenim mrežama, umesto pomagati ljudima, e to nećemo da radimo. Uvek ćemo biti uz građane, uvek ćemo biti uz one koji su ugroženi, uvek će premijer raditi svoj posao, a ako vam smeta što u tim danima velike nesreće za naše građane, bio i na bedemima Čevrentije i na Crnoj Bari i u Obrenovcu, stigao i do Koceljeve i do Verana. Ako vam smeta to angažovanje, pa kažite šta hoćete. Ali samo jednom imajte neke normalne i iste standarde i na početku rasprave i na kraju rasprave, a Vladu pustite da radi odgovorno posao koji je radila. Danas sam slušao, znate zašto je u Šapcu tako formiran krizni štab? Umesto da kažete hvala bogu, hvala Vladi Republike Srbije, zato što je Šabac odbranjen, a ne ko je šef kriznog štaba ili zašto je načelnik Generalštaba angažovan u samom Šapcu.
Ministar Snežana Bogosavljević Bošković se javila pre, ima prednost.
Narodna poslanica Olgica Batić pitala me je da li znam gde je Obrenovac, verovatno podstaknuta izveštajem koji je stigao iz Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine. Naravno da znam gde je Obrenovac. Mislim da je nesporazum nastao iz razloga što je ovaj izveštaj pisan, pre nego što je ukinuta vanredna situacija u Obrenovcu. Naime, ja kao ministar i moje službe su u Obrenovac mogle da uđu kasnije nego što je pisan izveštaj. Voda u Obrenovcu se, kao što znate, sporo povlačila. Naše službe nisu mogle da deluju. Ja sam u Obrenovcu bila dva puta. Prvi put sam bila kada je voda bila još uvek dosta visoka i naše službe nisu mogle da reaguju. Znači, mislim na službe koje su zadužene za sanaciju terena. Tom prilikom sam u kombijima, odnosno onim žandarmerijskim džipovima, prošla kroz Obrenovac i videla sam sve razmere štete i sve razmere nesreće koja je zadesila građane Obrenovca i to je bio najteži utisak koji sam ja doživela, odnosno koji sam ponela iz svih poplavljenih područja, a bila sam na mnogim područjima. Zaista me je najviše pogodilo stanje i dešavanje u Obrenovcu. Drugi put sam bila kada se voda već povlačila i kada su naše nadležne službe mogle da deluju na terenu. Znači, Uprava za veterinu, veterinarska inspekcija, u saradnji sa institutima za veterinarstvo, vršili su dezinfekciju terena okolnih sela, takav je bio dogovor, da za dezinfekciju i asanaciju gradskog područja bude nadležno Ministarstvo zdravlja, a ovaj okolni deo, prigradska naselja su pripala našem ministarstvu. Lično sam bila po ovim mestima. Sve su to snimile televizijske ekipe i bilo je prikazano i na lokalnim, ali i na državnim medijima. Na kraju, hoću da kažem i da se pohvalim da sam lično od generala Božovića posle svega ovoga, u znak zahvalnosti koju sam učinila ja i moje ministarstvo u asanaciji posledica poplave na području Obrenovca, dobila i zahvalnicu i da sam znala, ja bih je ponela da vam je pokažem. Hvala lepo.
Reč ima mr Velimir Ilić. Izvolite ministre.
Na postavljeno pitanje bih odgovorio da sam 14. maja, kada je već poplava krenula punim jekom, dobio rešenje od premijera da sam postavljen za ministra bez portfelja za vanredne situacije. Nisam imao pravo da primim nijednog službenika dok se ne uradi iz budžetske rezerve izdvajanje sredstava za kabinet ministra, tako da me je vanredna situacija dočekala bez ijednog službenika. Tačno je da je premijer odredio ministrima gde će ko da ode na teren, gde je bilo najkritičnije u tim prvim danima i meni je rekao da sam zadužen za Moravički okrug, prvo je počelo – Lučani, Čačak, Čemernica, Dičina i zapadna Srbija. Ja sam otišao tamo gde mi je premijer rekao. Premijer je bio s nama u kontaktu i u 1 sat, i u 12 sati je zvao i pitao o stanju na terenu – da li je popustio bedem, šta je bilo, kakva je situacija, ima li žrtava, itd. Naravno, logistiku je davala Vojska, ministar Gašić, policija. Svi smo bili u svakodnevnom kontaktu. U opštini Ražanj u toku dana smo nabavili pontonski most, montirali i trafo stanicu, pustili vodu. Takođe, u opštini Ljig, Bajina Bašta, to znaju dobro gradonačelnici, u opštini Kosjerić, trebalo je nabaviti naftu, nije bilo litar nafte, sve su pumpe bile poplavljene, trebalo je nabaviti u Požegi, Lučanima, trebalo je rešavati mnoge gradove širom Srbije, Ljuboviju, krenuli smo svi redom prema Krupnju i pomagali jedni drugima i bili u svakodnevnom kontaktu. Prema tome, ja nisam imao koga da mi piše izveštaj. Verujte mi, bio sam na terenu. I tačno znam gde sam bio, postoje izveštaji i sada ćete dobiti i projekte i možete da vidite to brdo papira. Ali, ja sam bio sam, ja nisam imao ni vozača. Nisam mogao da primim vozača jer nisam imao sredstva da ga obezbedim. Mnogi kabineti nisu bili formirani. Ali, bio je jedan izuzetan napor i izuzetna saradnja između ministara. Prema tome, mi smo se borili. Pomagali su nam ministri drugih ministarstava, davali svoja vozila, prevozili i pratili logistikom sve ono što se radilo. Nema smisla sada pitati neke sitnice, bilo je jedno teško vreme i logično je da premijer stane u ovako teškoj situaciji na čelo i najlogičnije je da premijer održi prvi sastanak i da kontroliše sve što je rađeno, kao i da se predsednik uključi u celu priču. Svi su uključili. Verujte. Ali, mi nismo mogli da se javljamo. Na primer, sećam se kad sam bio u Paraćinu, Svilajncu, nije bilo ni vode, ni struje, niti rade mobilni, niti bazne stanice – ništa ne funkcioniše. Nije to bilo tako jednostavno. Kada sam došao u Bajinu Baštu, tamo je bilo 500-600 klizišta, to ministarka Mihajlović bolje zna. Ljudi su bili u panici, klizaju brda, nestaju reke, odlaze putevi, tope se, građani se uplašili, kuće nestaju. Bila je jedna složena situacija u kojoj se učinio jedan maksimum da se nešto uradi u tom momentu. Sada je najlakše kritikovati. Ali, činili smo sve da spasimo što se spasti moglo. Naravno, mi smo tek bili došli. Nemojmo sad o propustima – te došlo je do toga i toga, itd. Sigurno je da nije bilo sve u redu i da je moglo preventivno da se deluje i zato se i borimo sad, o čemu je govorila potpredsednica Vlade – o preventivi. Preventiva je izuzetno važna i značajna, da ne bi došli u ovakve situacije. Ponavljam, ja mislim i koliko se sećam da ni Ministarstvo energetike nije formiralo kabinet kad je bila vanredna situacija. Jednostavno, nije imalo vremena. Jer, to se dogodilo u jedno nevreme, u jednom momentu kada se Vlada formirala, konstituisala. Mogu vam reći da se sećam noći kad smo bili na rekama, čitave noći me zvao premijer i tražio informaciju – jel puko bedem, jel puko bedem, javi ako je pukao, kad je pukao, itd? Narod je došao da brani, da li će da odbrani, da li neće, narod je ostao po krovovima kuća, general Diković je poslao helikoptere, možda se i sećate kada su se ljudi skidali sa krovova, kada ljudi nisu hteli da napuste kuće i imovinu. Bilo je jedno teško stanje. Zamislite vi sad da ubedite jednu staricu, da je vežete sajlom i da je nosi helikopter na primer 500 metara, da je skine sa neke terase i da iznese na suvo tamo gde nema poplave, itd. Da li vi verujete, ja sam gledao kada na Čemernici, jednoj maloj rečici nije uspeo nijedan čamac da se održi više od jednog minuta? Tolika je bila bujica. Vi ne možete da verujete koliko je to bio jedan težak udar. Nijedan čamac. Da nije bilo helikoptera i vojske, bilo bi mnogo više žrtava, ali ovako, zahvalnost svima, učinili su sve što su mogli. Drago mi je da niko nije pravio pitanje i stranaka i ko je gradonačelnik, iako mi smeta ako se to sada potencira. Sećam se u Paraćinu, na primer, ja sam našao gradonačelnika da je spavao u svom kabinetu na dušeku i bilo je jedno vanredno stanje, ljudi su učinili koliko su mogli, neko je znao, neko nije znao, ko je znao uradio je više. Prema tome, hvala vam i meni je drago da se sve to završilo, možda najbolje što je moglo i neka ovo bude nauk za budućnost, da se mnogo više radi na preventivi.
Hvala. Reč ima dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministri, kolege poslanici, da privedemo kraju današnju sednicu i ono što treba kao zaključak da izađe sa današnjeg plenarnog zasedanja, to je da je ovaj izveštaj precizan, detaljan, ali za trenutnu situaciju kada je pisanje, sasvim dovoljan. Ono što još treba istaći, to je da ministarstva nisu imala definisanu formu kako ti izveštaji treba da izgledaju i zbog toga dolazimo u situaciju da su neki izveštaji detaljni i zaista usklađeni sa onim formama koje smo navikli da dobijamo u Skupštini Srbije, a neki jednostavno nisu. Ono što treba reći to je da treba da se ponosimo time što imamo odgovornu Vladu i premijera, jer, daću vam primer, prošle godine su Nemačku zadesile iste ovakve poplave i premijerka je podigla potpunu gotovost u smislu odbrane od poplava, iako je šteta bila samo 100 miliona evra za jednu Nemačku, ali je non stop bila prisutna na terenu i svi ministri su radili u funkciji odbrane od poplava. Na kraju treba reći da su određeni odbori razmatrali ove izveštaje, kao što smo čuli, ali da nisu baš svi odbori u kojima stoje ovde izveštaji razmatrali. Jedan od odbora je Odbor za zaštitu životne sredine, jer prosto nije bilo materijala u samom izveštaju da bi razmatrali to. Zašto ovo govorimo? Zato što je ipak Skupština nešto uradila kao podršku Vladi, odnosno samo Ministarstvo životne sredine i poljoprivrede, a to je da je održavala javno slušanje koje se odnosi na procenu štete i metodologije, uopšte procene štete koja je trebala da bude sastavni deo praktično izveštaja, na osnovu koga bi se uradio jedan finansijski plan. Moje pitanje je da li uopšte imate saznanja o tome u kakvom stanju su sanitarne deponije otpada, kojih ima sedam, koje su građene u saradnji sa EU? Da li znamo da se neka nalaze na potencijalnim klizištima? Ako jesu, da li klizaju ili ne? Da li to Ministarstvo životne sredine ima kao informaciju? Drugi deo je onaj koji se odnosi na tu procenu štete sa ekološkog aspekta - da li je ona ušla u ovu evidenciju od 1,5 milijardi evra? To nam je bitno kao informacija i zbog pozicije i zbog opozicije, jer smo hteli kao poslanici da damo svoj doprinos upravo sa time kroz Odbor za zaštitu životne sredine. Drugi deo pitanja, ako smo pričali o sanaciji terena od životinjskog otpada – da li su određene privatne kafilerije učestvovale u prikupljanju tog otpada i sanaciji tog otpada? Znate, kada pričamo o privredi i kada pričamo o firmama koje su učestvovale u toj sanaciji, ako dolaze iz privatnog sektora, za njih to predstavlja jednu vrstu dobiti i možda na adekvatan način mogu da se oduže državi za to što su dobili repromaterijal sa kojim će izaći na komercijalno tržište. To su neki detalji koji zaista u tom privrednom smislu nama daju veliki podstrek da u budućem vremenu zaista učinimo sve da ovu štetu svedemo na minimum, a da na što efikasniji način ljudima sagradimo nove kuće i postane Obrenovac jedan novi grad, ne bude više mrtav grad, nego da dobiju neku svoju novu budućnost. Zahvaljujem.
Hvala. Za reč se javila narodna poslanica Olgica Batić. Po kom osnovu želite reč? (Olgica Batić, s mesta: Replika.) Nemate prava na repliku.
Davali ste svima pravo…
Koji je to argument? Davala sam svima pravo samo kad ima osnova. Po članu 104. stav 3. predsednik parlamenta odlučuje o tome da li su ispunjeni uslovi za repliku. Nije bilo nikakvih uvredljivih izraza po stavu 1. Pročitajte. (Olgica Batić, s mesta: Bilo je pogrešnih tumačenja.) Nisam vam dala reč. Za reč se javio narodni poslanik Marko Đurišić. Po kom osnovu želite reč?
Pravo na repliku.
Nemate pravo na repliku.
Gospođa ministar je pogrešno protumačila moje izlaganje, stav 1. član 104.
Pročitajte čitav član 104. Ja sam pravnik. (Marko Đurišić, s mesta: Kaže – ako je pogrešno protumačeno izlaganje.) Pozivam vas na lepo ponašanje i dostojanstvo parlamenta. Nemojte govoriti u glas sa predsedavajućim. Tako smo se dogovorili na Sastanku šefova poslaničkih grupa. (Marko Đurišić, s mesta: Ne, nismo se dogovorili.) Pročitajte stav 3. ko odlučuje o pravu na replici. Nemate pravo na repliku. Saglasno članu 98. stav 4. Poslovnika, zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima akata iz tačaka 3. i 4. dnevnog reda. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 101 narodni poslanik. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 127 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Čotrić.