Добрий день, шановні колеги! Добрий день, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Шановні колеги, готові до реєстрації? Готові? Прошу реєструватись. Нагадую, реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва. [[10:06:39]] У залі зареєстровано 291 народний депутат України. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні в трьох наших народних депутатів день народження: це Владислав Валерійович Бородін, Мулик Роман Миронович і Валерій Олександрович Стернійчук. [[Оплески]] Також у віце-прем’єр-міністра Резнікова Олексія Юрійовича теж день народження. Я вас вітаю! [[Оплески]] Шановні колеги, переходимо до нашої роботи. Перше питання порядку денного – це питання про Програму діяльності Кабінету Міністрів України. Згідно пункту 11 частини першої статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить розгляд та прийняття рішення щодо схвалення програми Кабінету Міністрів України. Відповідно до статті 227 Регламенту пропонується наступний порядок розгляду цього питання: доповідь Прем’єр-міністра України – до 15 хвилин; відповіді на запитання народних депутатів України – до 10 хвилин: хвилина – на запитання, 2 хвилини – на відповідь; виступи від депутатських фракцій і груп – до 3 хвилин від кожної фракція та групи; виступи від народних депутатів – 6 хвилин; заключне слово Прем’єр-міністра, якщо необхідно, і прийняття рішення. Немає заперечень? Переходимо до розгляду питання. До слова запрошується Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль.
Доброго дня, шановна президія! Доброго дня, шановні народні депутати! Доброго дня, шановні українці! Уряд показав, що може опанувати разом з Україною коронакризу. Тепер ми пропонуємо новий план розвитку країни. Затвердження нашої програми – це підтримка українського виробника, це підтримка малого і середнього бізнесу, це підтримка енергетики і фермерів, це оновлена медична реформа і зміни до пенсійної системи, це здешевлення кредитів і підвищення соціальних стандартів, це підтримка дуже великої кількості кроків, які ми будемо робити, аби отримати спільний результат. Затвердження нашої програми – це виконання наших з вами зобов’язань перед українськими громадянами, це виконання курсу Президента України Володимира Зеленського. Наша програма діяльності – це новий суспільний договір з людьми, це закріплення нашої відповідальності саме перед українцями. Ми не уряд мрійників, не уряд популістів чи не уряд для піару. Ми прийшли виправляти чужі помилки і робити очікувані суспільством зміни. Ні мені, ні членам уряду не потрібен імунітет. Ми можемо і будемо працювати ефективно без жодних імунітетів. Ми некласичні, і я особисто некласичний політик, не популіст, ідентифікую себе державним менеджером. Тому нашому уряду і парламенту потрібна спільна дорожня карта і потрібна взаємодія двох ключових гілок влади. І ось це ця карта, яку ми з вами спільно і розробляли протягом останнього місяця. Програма дій – це також ваш інструмент контролю за діяльністю уряду. По кожному пункту і індикатору можна буде побачити, що виконується, а що залишилось на папері. Наразі середньострокові і довгострокові пріоритети включать 19 пунктів, 82 підпункти, загальна кількість очікуваних результатів – 320 позицій. Наша програма діяльності підкріплена програмою відновлення економіки, а також буде розширена планом дій уряду, де будуть представлені і цифри, і конкретно нормативні правові акти, конкретні виконавці. План дій – це документ, який слідує за програмою дій уряду, ми також представимо його парламенту і також спільно напрацюємо його з комітетами. Кожне міністерство має конкретний набір завдань і відповідальних за їх впровадження. Найбільше підпунктів в нашій програмі ми сформували в рамках блоку по економічній політиці. Я вже говорив, що ми будемо реалізовувати нову економічну філософію щодо пріоритетності українського виробника та українського бізнесу. Ми говоримо про новий період економічного націоналізму. Для цього уряд буде пропонувати: повноцінний запуск Експортно-кредитного агентства; зміни в структурі експорту від сировини до готової продукції; стимулювання промисловості через публічні закупівлі, державне замовлення; збільшення долі українського компоненту в товарах, роботах, послугах, тобто процес локалізації; сприяння розвитку індустріальних парків як ґрунтовних інвестиційних майданчиків; розвиток оборонно-промислового комплексу як майданчику для розвитку промисловості та нових технологій; таргетування аграрних субсидій для малих фермерів, а не для олігархів; розробка економічного паспорту громадянина; створення національного авіаперевізника. І ще маса завдань, які стоять перед нами, для спільної реалізації на благо нашої держави. Це лише невелика частка тих пропозицій, які я назвав. І жодна економічна політика не може дати результат для людей без розвитку регіонів та реформи децентралізації, звісно ж. Це основна реформа, яку підтримують люди. І ми до кінця року зробимо новий територіально-адміністративний устрій України. Проведемо, безумовно, місцеві вибори. Ми так само змінимо медицину і проведемо реальну реформу для людей. Вже в цьому році на виконання доручень Президента ми суттєво підвищимо заробітну плату всім медичним працівникам, а також повністю оновимо 212 приймальних відділень опорних лікарень, аби кожен українець мав доступ до належної медицини і відчув результат очікуваної реформи. Ми обов’язково закінчимо епоху низьких пенсій. І ми вже могли всі переконатися в тому, що попри кризу це для нашого уряду, для нашої держави не пусті слова. І ми вже реалізували три перших ініціативи з підвищення пенсій та плануємо додаткові кроки. Разом з Президентом ми не лише запустили найбільше будівництво з інфраструктури за історію України, а будемо його розширювати і далі. Кожен з вас міг детально ознайомитись з програмою. Я особисто і міністри приходили і працювали з комітетами. Готовий відповідати на всі питання. Вважаю, що програма діяльності уряду сьогодні – це можливість продемонструвати єдність політикуму та турботу про наших людей. Але ще раз підкреслю, торгуватися, розмінюватися на подачки ми не збираємося, наша програма – це документи, план дій, якими ми будемо керуватися і в роботі. Ми відрізняємося від попередників, нас не цікавить імунітет, нас цікавить добробут країни. Впевнений, що у фракції більшості та всіх відповідальних депутатів спільні з нами завдання і мета. Це сильна економіка, створення справжнього середнього класу в Україні, потужна армія, прогресивна освіта, ефективна медицина і інші завдання, прописані у цьому програмному стратегічному документі. Тому прошу сьогодні підтримати програму, прошу підтримати українців, прошу підтримати Україну. Дякую за вашу увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатися на запитання до Прем’єр-міністра України. Люшняк Микола Володимирович.
Шановний пане головуючий, шановний Денис Анатолійович, я вам дякую за змістовну програму уряду. Але хотілося почути більш розширено по галузях, як має розвиватися сьогодні економіка нашої держави. Тому що, ви розумієте, що споживання власної продукції – це і збільшення ВВП, це і збільшення соціальних гарантій, які ви декларуєте сьогодні у вашій програмі. Тому хотілося більш розширено по галузях почути, які необхідні кроки ви будете проводити далі. Дякую.
Дякую. Дякую за ваше питання. Окрім Програми діяльності Кабінету Міністрів, ви мали змогу ознайомитися з програмою подолання економічної кризи і наслідків COVID-19, там також прописані оперативні конкретні кроки. Перших топ-10 кроків. Це при переході на адаптивний карантин розвиток малого і середнього підприємництва і бізнесу; регуляторна гільйотина, де ми бачимо можливість зрізати 30 і більше обмежувальних регуляторних актів, які дадуть дерегуляцію малого і середнього бізнесу; вдосконалення податкової системи, коли можна ліквідувати підрозділи економічних розслідувань в різноманітних контролюючих правоохоронних органах; це впровадження "нульової декларації" так званої; скасування тотальної фіскалізації спрощенців з повноцінним введенням програмних РРО; перезапуск промислового сектору; вихід з енергетичної кризи, з якої ми вже почали виходити, і це складний процес тому що, дійсно, це глибока криза в енергетичній сфері; реформування транспорту та інфраструктури, яке ми розпочали. І також там цілий ряд кроків, також на комітеті ми мали можливість спільно це опрацювати. Розвиток міжнародної торгівлі (тут експортна орієнтація і допомога виходу на міжнародні ринки) – одне з пріоритетних завдань важливих, з цього року і з цього місяця починаючи. Підтримка агропромислового комплексу. І тут я казав і наголошував на тому, що нас цікавить не лише вирощування і продаж сировини, нас цікавить також глибока переробка з підвищенням доданої вартості, яка збільшить ВВП України. Цифрова трансформація, розвиток IT-сервісу. І ще порядку 320 цілей, які ми готові реалізовувати в цій програмі. Плюс 230 цілей в програмі економічного відновлення, плюс план дій уряду, який буде взагалі складатись з конкретних напрямів програм і цілей. Дякую.
Мороз Володимир Вікторович.
Передайте, будь ласка, слово Скорику.
Скорик Микола Леонідович.
Шановний пане Прем’єр-міністр! Запитання наступне. Вчора на засіданні комітету ми говорили щодо приватизації. І ви сказали, що курс уряду на тотальну приватизацію. Більше 1200 об’єктів ви вивели з тих об’єктів, стратегічних об’єктів, які не підлягають приватизації. Запитання наступне. Чи вважаєте ви, що це нормально в ситуації, коли немає ринку, коли є війна і багато проблем, що ми отримаємо ціну за ці підприємства. І чи знаєте ви, коли ви говорили про те, що цього від нас вимагають наші західні партнери, що успішні економіки Франції, Німеччини, Великобританії, у них держаний сектор становить більше 30 відсотків від їхніх економік, і у першу чергу вони формують валовий внутрішній продукт їхніх держав, і багато в чому впливають на ринок саме ринковими методами. Прошу відповісти на питання.
Отже, стосовно приватизації. Дійсно, підготовлений у цьому році доволі великий пакет малої, середньої, великої приватизації. Звісно, ми дуже уважно з Фондом держмайна оцінюємо можливості ринку, можливості інвесторів сьогодні. І в першу чергу ми говоримо про так звану малу приватизацію, коли в регіонах частина державних підприємств малого, середнього розміру, які сьогодні не приносять фактично доходів у вигляді дивідендів або податків до державного бюджету, частина з яких знаходиться у плачевному стані з невиплатою заробітної плати, бо там немає ефективного власника і держава не встигає контролювати ефективність цих підприємств, вони сьогодні розкрадаються, цю приватизацію необхідно здійснити в першу чергу. В Україні сьогодні понад 3 тисячі 900 державних підприємств різного розміру. І ви абсолютно праві, коли ми порівнюємо з іншими державами, то держава може ефективно управляти декількома десятками найбільших найбільш ефективних підприємств, які можуть наповнювати бюджет. Тобто сплачувати великі суми податків, сплачувати дивіденди і бути бюджетоутворюючими підприємствами, так, як ви і кажете, на 80 відсотків. Сьогодні такі підприємства визначені, вони не підлягають приватизації, вони будуть корпоратизуватися для того, щоб підвищувати їхню ефективність управління цими підприємствами, і надходження до державного бюджету від цих підприємств мають зростати. Всі решта неефективні державні дрібні і середні підприємства, які сьогодні є тягарем на тілі держави, мають бути однозначно приватизовані. І мова не йде про вимогу міжнародних партнерів, мова йде, що міжнародні партнери і міжнародні експерти однозначно підтримують такий шлях. Тим шляхом проходили всі цивілізовані країни, і сьогодні ми маємо це робити. Чим скоріше ми це зробимо, тим ефективнішою буде ось це якраз державне управління тими підприємствами, які є у нас основними наповнювачами бюджету. Дякую.
Лаба Михайло Михайлович.
Доброго дня, шановний Прем’єр-міністре. Хотів би звернути увагу, що, в принципі, є помітні зрушення у кадровій політиці по призначенням по областях, але є ще деякі питання, коли деякі агентства, скажімо, відомства не попризначали на місцях людей, і це стосується, наприклад, лісового господарства, лісового агентства, по Закарпаттю є дуже багато проблем з впорядкуванням цієї сфери. Тому я би попросив звернути на це увагу. Ще прошу звернути увагу, що багато розмитих зараз після невеличких повеней уже доріг і мостів у селах, гірських селах Закарпаття, де люди залишаються без комунікації, здебільшого це розбили ці шляхи лісовози. Хотів би також звернути вашу увагу на таке питання – про фінансування об’єднаних територіальних громад, повернення їм коштів. Тому що сьогодні невиконання бюджетів якраз закладено в тому, щоб були. секвестр бюджету, але.
Є можливість щоб першу частину питання повторив – не записав, нема. Яка перша частина, нагадайте? Лісове господарство. Стосовно оновлення кадрів дійсно є супротив в певних напрямках від системи. По лісовому господарству, ви знаєте, ми пішли шляхом розділення Міністерства енергетики і Міністерства екології. Сподіваюсь, що Верховна Рада підтримає кандидатуру на міністра екології, і ми зможемо ефективно, і швидко управляти всім напрямком, який стосується екології лісовим, Держлісагентством в тому числі. Тому сподіваюсь, що вже найближчі тижні ми отримаємо нову якість і ефективність відбору і призначення керівників на місцях після того, як буде утворено відповідне профільне міністерство і буде посилена оця роль і функція екологічного напрямку. Стосовно повеней вчора провели нараду селекторну з головами ОДА і окремо по чотирьох областях, де є наслідки повені, проговорили повністю, як буде проходити процедура визначення необхідної допомоги на районному, обласному, державному рівні в разі необхідності. Ця процедура зрозуміла, комісії ТЕБ і НС засідають обласні. В разі необхідності уряд підключиться і державна комісія в любий час може бути проведена, підтримка надана. Стосовно підтримки громад, також всі процедури є. Я вже казав, реформа децентралізації триває, тут, безсумнівно, ми працюємо з громадами безпосередньо і будемо продовжувати ту роботу, про яку ви говорите, на місцях, з головами також. Це постійно кожного тижня є предметом розгляду на селекторних нарадах. Дякую.
Костюх Анатолій Вячеславович.
Прошу передати слово Марині Олегівні Бардіній.
Бардіна Марина Олегівна.
Доброго дня, пане Прем’єр-міністре! Перш за все, хочу подякувати вам за підтримку програми "Партнерство Біарріц", ініційованої першою леді. Ми всі знаємо, що ця програма спрямована на досягнення рівних прав і можливостей для всіх наших громадян, зокрема чоловіків і жінок. Так само ми знаємо, що цією програмою передбачається і забезпечення інклюзивного простору для людей з інвалідністю. Сьогодні на вулицях України ми, на жаль, не бачимо цих людей. Але не бачимо не через те, що їх не існує, а через те, що немає належних умов їхньої життєдіяльності. Другий пункт – це насильство, запобігання насильства. Під час COVID ця цифра шалено збільшилася. І якщо французи, наприклад, виділяли бюджетні кошти на забезпечення шелтером, житлом постраждалих від насильства, то, на жаль, в Україні ми не можемо добудувати навіть мережу. Питання гендерної освіти, в першу чергу. Питання розриву в оплаті праці жінок і чоловіків. Я надіюся, що ви не лише прописали це в програмі, але й будете виконувати всі ті пункти, які уряд підтримав. Дякую.
Дякую вам. Стосовно осіб з інвалідністю, це є пріоритетом. Ми працюємо над цим. Призначена відповідно уповноважена уряду з цих питань. На кожному урядовому засіданні присутні представники і уповноважені. І для мене особисто це також важливе питання, яким я опікувався, будучи ще на посаді голови облдержадміністрації і, будучи в уряді, також це питання не відпущу. Міністр знає також про цей пріоритет, він прописаний в програмі, він є наскрізною червоною лінією в нашій діяльності. Стосовно домашнього насильства. Ми прийняли участь в зустрічі, які проводила перша леді. Проговорили всі ці питання, звичайно ж працюємо. Також міністерство профільне повністю задіяне. Ми дійсно, на жаль, увесь світ через коронакризу отримав підвищення, і проблеми ось цього домашнього насильства, вони вскрились таким сьогодні під особливим світлом. Тому будемо приділяти, безумовно, увагу не на папері, а в житті, і ми всіляко це сьогодні і демонструємо, і дійсно працюємо над цим. Стосовно інших питань, про які ми з вами вже говорили неодноразово, також від нас абсолютно конкретна дієва підтримка дій і політика. На всіх рівнях ми це проговорюємо, підтримуємо і закладаємо в програми і всі наші пріоритети. Дякую.
Папієв. А, ні, вибачте, все, час вичерпаний. Дякую, Денисе Анатолійовичу. Наталуха Дмитро Андрійович – голова Комітету з питань економічного розвитку. 3 хвилини, позиція комітету.
Шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги! "За винятком кількох країн-експортерів нафти, жодній країні ще не вдавалося стати багатою без попередньої індустріалізації". 2012 рік, слова керівника Світового банку Джастіна Іфу Ліна. Це говорить нам про те, наскільки навіть такі міжнародні фінансові установи, як Світовий банк, розуміють важливість промислового виробництва, індустріального потенціалу кожної країни та захисту національного промислового виробника. І це дуже корелюється з іншим висловом. "Не можна колоніям дозволити виробляти навіть цвяхи для підков", 1770 рік, Прем’єр-міністр Великобританії Вільям Пітт (старший). Тому, коли я чую про національний, економічний націоналізм, я надзвичайно задоволений, що у даній Програмі дій уряду він справді має місце бути. І ми як комітет вчора провели відповідне засідання і публічно підтримали наміри Дениса Анатолійовича його уряду здійснювати саме таку політику: політику підтримки національного виробника, політику захисту національних промислових інтересів, політику зміцнення і підтримки національного економічного суверенітету, політику, коли міжнародна торгівля, яку проводить Україна, буде здійснювати не в цілях того, щоб забезпечувати просто позитивний торгівельний баланс, а буде здійснюватися в цілях того, щоби експортувати не сировину, а додану вартість і щоби Україна експортувала якомога більше виробництва і продукції, і імпортувала якомога більше іноземної сировини. Але є інший документ, окрім програми діяльності уряду. Це меморандум з Міжнародним валютним фондом. І, на жаль, цей меморандум не дозволяє в нашому розумінні виконати програму в тій мірі, наскільки вона зазначена. В цій програмі, я повторююсь, є дуже багато гарних і абсолютно справедливих рішень, але меморандум містить обмеження як монетарного характеру, так і фіскального характеру, обмеження на зниження податкового навантаження на бізнес, обмеження на введення спеціальних економічних зон, обмеження на введення індустріальних парків і фактично унеможливлює виконання цієї програми. Ми щиро сподіваємося, що уряд у своїй діяльності керуватиметься, звісно, не меморандумом з Міжнародним валютним фондом, а власною програмою і тому комітет прийняв рішення в другому читанні та в цілому, я вибачаюся, рекомендувати залу визначитися шляхом голосування за цю програму. Дякую.
Дякую. Запишіться, будь ласка, на виступи від депутатських фракцій та груп. Білозір Лариса Миколаївна. Батенко Тарас Іванович.
Доброго дня, шановні колеги, шановні друзі! Для нас, для депутатської групи "Партія "За майбутнє", для простих людей, з цим урядом вже все зрозуміло. Цей уряд не вміє вести діалог ні з суспільством, ні з парламентом, ділячи депутатів парламенту на чорних і білих. Він вміє вести діалог тільки з МВФ, здаючи країну під зовнішнє управління. Ви, пане Прем’єр-міністр, не здатні дати відповідь, чіткий сигнал, кожному українцю, пояснити відверто і конкретно, яка ситуація з епідемією, сьогодні з трибуни заявляючи, що уряд опанував коронавірус. Це звучить як мінімум смішно. Ви не здатні сказати, яка реальна кількість хворих, і чи правда необхідно тримати більшість країни на паузі досі. Бо поки що ви сієте хаос і демонструєте абсолютну відсутність вертикалі влади в країні. Ви не здатні пояснити бізнесу, на що конкретно він може розраховувати. Або відверто скажіть, що він сам по собі, і ні на що розраховувати в державі він не може, і кожна людина, від найменшого ФОП до величезного підприємства, може прийняти рішення, як рухатися далі самому. Ви не можете пояснити випускникам, чи зможе він отримати освіту в цій країні і на яких умовах, плодячи далі чутки щодо зовнішнього оцінювання. Ви не здатні дати відповідь, куди рухається Україна. Бо поки що наша держава котиться в безодню. Ви "справедливо" (в лапках) розподілили соцекономрозвиток, ще раз наголошую, розділивши на "чорних" і "білих" депутатів. Але ви не можете поділити в такий спосіб Україну, тому що Україна єдина. І прості люди це будуть бачити в своїх регіонах. І ті абсолютно безглузді ініціативи, які пан Прем’єр-міністр намагається видавати за реформи, програми і так далі, тільки прискорює цей процес падіння економіки і країни. Ви заганяєте в круте піке енергетичну галузь України, довівши до кризового стану "Енергоатом", Східний гірничо-збагачувальний комбінат. І з аналізу програми діяльності уряду вбачається, що одним з головних пріоритетів країни, вибачайте, – діджиталізація. Це знову ж таки смішно звучить в очах цієї кризи, в якій ми сьогодні знаходимося. У сфері охорони здоров’я немає жодної конкретики. Але як приклад можу навести закупівлі засобів захисту (захисних окулярів, масок і так далі) за ціною, яка в 7-8 разів перевищує реальну їхню ціну. У сфері соціального захисту надзвичайне занепокоєння викликає пункт щодо підвищення рівня зайнятості населення з 15 років, у віці з 15 до 70 років. Що це таке, як не знущання, підлітків – іти працювати замість навчання, чи піднімати пенсійний вік? Люди розгублені, налякані і розчаровані. Але, повірте, вже незабаром це все стане злістю. Допоки ви вважаєте, що у нас все гаразд, вся країна ледь зводить кінці з кінцями. Якщо ви нездатні відповісти на це питання, то підіть з цієї посади, пане Прем’єр-міністре. Дякую.
Кубів Степан Іванович. Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Я би попросив шановного пана Прем’єр-міністра послухати, бо я виступаю щодо вашої програми. А ту чергу прохачів, яка до вас стоїть за черговим "розпилом", можна і зупинити на якусь хвилинку. Тепер щодо тієї програми, яку ми зараз розглядаємо. Спочатку нам дали програму на 10 сторінок, тепер на 85. Шановний пане Прем’єр-міністр, ви недопрацювали, бо мали подати програму на 95 сторінках – це ж сакральне число для вашої влади. Ну, але взагалі немає сенсу обговорювати і жодну з цих сторінок. Тому що наш уряд вже перетнув межу 100 днів. Скажіть мені, яке затвердження програми після100 днів? У всьому світі вже відбуваються звіти за те, що зроблено за 100 днів. А ми ще тут з вами обговорюємо програму, що будемо робити. Шановні друзі, що ж будемо робити? В цьому немає абсолютного, жодного сенсу. Ми хотіли б почути відповідь, що ви вже зробили. А тут, на жаль, відповіді немає. Ви нам кажете, тільки що з трибуни ви сказали, ми вже перемогли коронакризу. Ви знущаєтесь над нами?! Сьогодні рекордна кількість за останню добу, вчора рекордна кількість, кожен день наростаючі цифри – це ви перемогли коронакризу? Ви нам розповідаєте про те, що вводите економічний націоналізм. У мене просте питання: економічний націоналізм – це що? Це російське вугілля на "Центренерго"? Чи економічний націоналізм – це китайські костюми захисні для наших медиків, чи французькі гелікоптери, чи єгипетська картопля в наших супермаркетах? Де ваш економічний націоналізм, про що ви нам розповідаєте? Всі ці пусті балачки ми їх вже багато разів чули, і ці загальні фрази, які ви тут понаписували. Де конкретні результати? А конкретні результати такі: економіка летить в прірву, такого падіння. Наш перший уряд Зеленського нам розповідав, що буде плюс 8 відсотків на рік ВВП. Знаєте, з цифрою вони вгадали – таки 8, тільки не плюс, а мінус. На цей рік прогноз – мінус 8 відсотків ВВП. Ви про це не кажете. Що ви з цим будете робити? Ви нам казали про доходи населення. Де вони ці доходи? Люди втратили роботу. Під час недолугого карантину, який ви ввели, працювали ваші заклади, різноманітні "велюри", в яких ви сиділи, а люди сиділи в карантині і втрачали свою останню копійку, де вони могли б щось заробити. За такі результати після 100 днів вас треба висилати за сотні кілометрів від Кабміну, щоб у цей радіус ви навіть не заходили. Тепер, що треба робити. Оце підписи, які фракція "Європейська солідарність" збирає за відставку цього уряду. Тут не програму треба приймати, тут треба гнати в шию. Тут вже 80 підписів. Я запрошую всіх, хто називає себе опозицією і народними депутатами України, гнати другий уряд Зеленського, бажано і разом з ним теж. Дякую.
Железняк Ярослав Іванович.
І знову цей уряд приходить до нас з програмою. І знову ця програма схожа на твір. І знову цю програму не схвалив навіть комітет. І знову двійка. Шановні урядовці, я хочу нагадати відомий вираз Рейгана, який цитував тут пан Зеленський: "Уряд не вирішує наших проблем, уряд і є нашою проблемою". Зараз цей вираз актуальний як ніколи. Уряд і є нашою проблемою, коли намагається замилити нам очі черговим твором. Уряд і є нашою проблемою, коли в поліцейських відділках не захищають громадян, а катують та ґвалтують. Уряд і є нашою проблемою, коли замість того, щоб набивати склади лікарень, вони набивають власні кишені. Уряд і є нашою проблемою, коли замість того, щоб дати майбутнє випускникам, вони намагаються відмінити ЗНО. Уряд і є нашою проблемою, коли замість чергової казки про зростання на 40 відсотків ВВП вони пропонують іншу нереалістичну казку про 500 тисяч робочих місць. Шановна коаліція, уряд і є нашою проблемою, тому вважають своїми роботодавцями не нас з вами, не парламент, а зовсім іншу будівлю по вулиці Банковій. І так, уряд є нашою проблемою, тому що за 100 днів показали, що вони не заслуговують на цей імунітет. Навіщо вони сюди прийшли? Для того, щоб отримати право не бути звільненими рік. Але я їм особисто не вірю. Вірю вам. Вірю, що комітет охорони здоров’я не дасть обкрадати лікарів. Вірю, що комітет освіти не дасть скасувати ЗНО. Вірю, що комітет економіки захистить промисловість. Я вірю в те, що цей парламент здатен міняти країну. Але цей парламент не може змінити країну, коли у нас є такий неефективний уряд. Шановні колеги, наша місія не тільки іноді щось прийняти. Наша місія в тому, щоб запобігти. І сьогодні незалежно від фракцій, незалежно від політичної позиції я вас прошу, давайте виконаємо нашу місію і не приймемо цю програму, нарешті натиснемо червону кнопку, скажемо їм, що вони не заслуговують на рік імунітету, і потім разом з вами покажемо, що таке є ефективна робота. Я закликаю всіх вас сьогодні проголосувати червоною кнопкою за цю програму і знову поставити їм двійку. Дякую.
Шановні колеги. Олег Іванович Кулініч.
Доброго дня, шановні колеги. Чи може сьогодні парламент бути повністю задоволений доопрацьованою програмою уряду? Звичайно, що ні. Тому що в цій ситуації, в якій сьогодні опинилася Україна, враховуючи світову економічну кризу, враховуючи ситуацію з пандемією коронавірусу, ми би хотіли від уряду значно більшого. Що стосується самої програми, вона стала більш системною ніж попередня, враховуючи пропозиції депутатів, у тому числі і нашої групи, вони враховані, які стосуються справедливого оподаткування, виведення економіки країни з тіні. А це основа для наповнення бюджетів, це основа для наповнення бюджетів усіх рівнів. Серед позитивного. Уряд декларує продовження європейської інтеграції, індексацію пенсій, створення нових робочих місць, залучення інвестицій. Це, власне, те, на чому постійно наголошує наша група, і це, власне, те, що потрібно нашій країні. Якихось кардинально нових речей у доопрацьованому документі ми, на жаль, не побачили. Звичайно, хотілося б побачити у програмі величезні кошти на боротьбу з коронавірусом, як це роблять Сполучені Штати Америки, Франція, Німеччина. Хотілося б побачити конкретні цифри по підтримці малого і середнього бізнесу при виході країни із складної економічної ситуації, при виході країни з коронакризи. І ще багато чого, що роблять потужні європейські країни, в тому числі і Сполучені Штати Америки. Але давайте будемо об’єктивними. На жаль, наша держава на сьогодні цього собі дозволити не може. Діючий уряд пропрацював 3 місяці. Це були складні часи і для уряду, і для всієї держави загалом. Карантинні обмеження, які були запроваджені, ми вважаємо, що своєчасно, хто б що не говорив, все ж таки убезпечили медичну систему від колапсу в державі. Звичайно, не все було зроблено. Були затримки з виплатою заробітної плати лікарям. Виплати проводилися не в тому обсязі, як цього хотілося б. Але зараз в Україні порівняно непогана статистика захворюваності на COVID-19, якщо ми будемо порівнювати її із європейськими країнами, із Сполученими Штатами Америки. На нашу думку, в існуючих умовах ми не можемо постійно змінювати уряд, який працює 100 днів. Це не на користь державі, це не на користь стабільності в державі. Я думаю, що сьогодні парламент має дати шанс Кабінету Міністрів показати свою ефективність у виконанні власної програми, особливо у подоланні економічних і соціальних викликів. Тому наша депутатська група вирішила підтримати сьогодні доопрацьовану програму уряду. А взагалі парламент має достатньо інструментів, якими уряд можна відправити у відставку у будь-який час, якщо ця команда покаже свою нездатність і не буде виконувати власну програму. Дякую.
Ніколаєнко. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Фракція "Батьківщина", Юлія Тимошенко. Шановні друзі, я сподіваюся, що хоча б в цьому залі всі розуміють, що мова йде не про програму дій уряду. Я думаю, ви розумієте, що це ритуальні танці, які зараз намагаються виконати на поганій політичній сцені. Я хочу нагадати зараз цьому залу і країні, що це вже третій уряд і третій Прем’єр-міністр, який працює при Президенті Зеленському. І зараз те, що ми зараз з вами бачимо, то вже і третій уряд отримав по суті квиток на вихід. Тому що, якщо ця програма не буде проголосована зараз у залі, це не тому, що погана програма чи гарна програма, а тому що є команда Зеленського голосувати за програму дій уряду чи її немає, і чи погодився Зеленський зливати цей уряд, чи він ще буде його тримати. От в чому питання. А тепер давайте подумаємо, чому перший уряд пропрацював 3 місяці, другий 6 місяців, третій 3 місяці, і скоріше за все вже зараз буде четвертий. Тому що не програма уряду цікава, реальна програма, по якій сьогодні живе абсолютна влада Президента Зеленського, це меморандум з Міжнародним валютним фондом, і там діаметрально інші речі написані чим те "солодке", що сьогодні подається у програмі уряду. Проблема і питання зовсім в іншому. Ви знаєте, що сьогодні вже 60 відсотків людей, за останнім соціологічним опитуванням, вважають, що країна рухається в неправильному напрямку, і тільки 26 вважають, що у правильному. На когось всі ці провали в управлінні країною, весь цей хаос, бардак, якщо можна так сказати, на когось треба списувати. І тому списали все, що змогли, на уряд Гончарука, і він пішов з нульовим рейтингом в країні. Сьогодні у Президента 33 відсотки підтримки, у парламенту – 9 і у цього уряду – 9. І тому зараз знаходиться чергова жертва, на яку абсолютна влада Зеленського буде скидати хаос в державі і політику, яка ведеться свідомо проти національних інтересів України і проти кожного українця. І тому я хочу просто поспівчувати цьому Прем’єр-міністру, який став черговою жертвою на заклання. Він не призначив самостійно жодного міністра, він не зробив самостійно жодної тактики і стратегії, він живе в парадигмі зовнішнього управління і тепер за це буде платити своєю посадою. Я прогнозую, що не буде підтримана ця програма. Ми не будемо за цю туфту голосувати, безумовно. Але зробіть свої висновки, тому що країна котиться просто в прірву. Треба виправляти. Слава Україні!
Бурміч Анатолій Петрович. Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги! Шановні присутні! Є таке захворювання і воно називається "роздвоєння особистості" або шизофренія. З цією хворобою не беруть людей в армію та не призначають на державні посади. Уряд Шмигаля, який підписав два документи, це меморандум з МВФ та програму дій уряду, продемонстрував клінічну картину цього захворювання, тому що ці два документи протирічать один одному. Як би ми з вами не ставились до МВФ, це серйозна міжнародна структура. І цей уряд "вициганив" у них гроші під певні зобов’язання. І що ми бачимо зараз? Вони принесли нам програму. Так скажіть, будь ласка, ви від імені України підписали зобов’язання перед МВФ, обманувши сьогодні всю країну. Ви будете виконувати програму уряду – тоді ви "кинете" МВФ. А якщо ви будете виконувати меморандум з МВФ, то тоді ви сьогодні обманюєте цю залу, так саме головне, ви обманюєте всю нашу країну і всіх людей. І судячи з таких дій, ми маємо справу з яркими наперсточниками, які сьогодні хочу приймати цю програму тільки з одною метою – отримати на рік право не бути звільненими. І судячи з всього цього, ми бачимо, що вони не збираються виконувати взагалі ніякої програми, і вони сьогодні не мають взагалі ніякого плану, тому що в них головна мета – це сьогодні здати країну в міжнародне таке, знаєте, зовнішнє керування, і після цього піти, хоча і обпльованими або ж забезпеченими, після цього на все життя. Тому наша позиція наступна. І ми звертаємося до залу, ми звертаємося до всіх відповідальних депутатів, цю програму приймати не можна, тому що це шахрайство, і ми повинні об’єднати всі наші зусилля та відправити цей уряд у відставку. Досить, хватить ставити експерименти над країною, хватить вже експериментувати над людьми. Сьогодні треба терміново виправляти помилки режиму Порошенка з цією медичною реформою – її відміняти, переглядати пенсійну реформу, а головне, об’єднати зусилля для того, щоб повернути мир у нашу країну. І ми звертаємося до Президента Зеленського. Вже, напевно, хватить призначати хороших друзів, своїх друзів на посади керівні в країні. Давайте створимо уряд національної довіри, об’єднаємо зусилля, відкладіть у бік наші політичні амбіції та.
Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Шановний Прем’єр-міністре, шановні члени уряду, насправді історія з програмою діяльності вашого уряду показала всьому українському народу, що ми будемо однозначно підтримати представників своєї команди, представників уряду, але ми не будемо прикривати, якщо хтось буде робити помилки, і будемо наполягати, щоб кожна ваша дія виконувалася якісно. Дійсно, програма "2.0", як ви називаєте, вона базується на програмі в першу чергу Президента України Володимира Олександровича Зеленського, програми політичної партії "Слуга народу". І це правильно, бо саме наша політична фракція вас делегувала працювати в уряд. Вона базується на пропозиціях профільних комітетів. За моєю інформацією, було враховано близько 80-85 відсотків тих пропозицій, які надійшли. Я вам скажу, що для мене було ключовим в прийнятті голосувати чи не підтримувати програму діяльності вашого уряду. По-перше, у вашій програмі є виписана стратегія підтримки малого та середнього бізнесу, це і програма "5-7-9", це і програма компенсації відсоткових ставок. І це правильно, адже під час пандемії коронавірусу, адже під час економічної світової кризи, яка на нас насувається, однозначно нам треба зробити акцент на підтримці малого, середнього бізнесу, збереження робочих місць, підтримки самих маленьких, у яких не такий великий запас міцності. Другий блок, який був для мене важливим і для всієї країни, це питання миру в Україні і реінтеграція Донбасу. Виписано повернення статусу резидентства українським громадянам, які зареєстровані і є мешканцями Донецької і Луганської областей. Це надання адміністративних послуг для переселенців, це повернення і забезпечення щонайменше 1 тисячі 500 сімей українських громадян-переселенців на підконтрольних територіях постійним або тимчасовим житлом. Це вирішення питання реєстрації близько 800 тисяч осіб українських громадян. Це питання, які стоять сьогодні найголовнішими: це питання продовольчої безпеки, це підтримка українського підприємництва, українського фермерства, створення умов для ведення сімейного фермерства. Ви повинні це все однозначно реалізувати. Але ми сьогодні голосуємо за стратегічний документ, за програму розвитку країни, а не за індульгенцію на один рік вашого перебування при керівництві державою. І ми з вами домовилися всередині на засіданні фракції, що якщо у нас виникне недовіра всередині парламенту до діяльності вас або вашого будь-кого з міністрів, ви підете у відставку і напишете цю заяву. Голосуємо. Підтримуємо програму. Розвиваємо українську державу.
Шановні колеги, час для виступів від депутатських фракцій та груп вичерпаний. Є у нас наступне питання розгляду програми дій уряду, це виступи від народних депутатів. Будь ласка, запишіться на виступи від народних депутатів України. Поляков Антон Едуардович.
Шановні колеги, я не знаю, що тут можна казати про цю програму "2.0" якщо наш Кабмін вже працює 100 днів, до цього пан Шмигаль працював з Гончаруком, і нам все розповідають казки про наше щасливе майбутнє. Де відповіді на питання про 500 тисяч робочих місць, про підтримку ФОПів, а саме прийняття законопроектів, які відміняють антифопівські законопроекти? Де всі вирішення тих питань, які ми вам задавали під час цієї вашої роботи? Чому ви обманюєте знову людей, я не розумію. Я розумію, що ви домовилися вже з фракцією "Слуга народу", все вже у вас гаразд. Але навіщо знову обманювати наш народ? Чому ви не можете просто взяти й піти у відставку і надати можливість працювати, дійсно, фахівцям замість того, щоб лобіювати інтереси певного олігарха, змінюючи, скажімо так, розход електроенергії? На що? На російське вугілля. Так, пане, Шмигаль? Я просто не розумію, що тут, просто сплошний фарс і все. В мене до вас особливо запитань нема, тому що я вже впевнений, що нічого з вашої програми абсолютно виконано не буде.
Макаров Олег Анатолійович.
Будь ласка, Юрчишину передайте.
Шановні колеги, насправді даючи колективний імунітет уряду, ми повністю знімаємо можливість отримати колективний імунітет для суспільства. Чому? Я не буду говорити про всіх виконавців цього чергового уряду, якого до вас принесли, як котів у мішку. Я тут буду говорити лише про персоналії. Якщо міністр охорони здоров’я в уряді замість того, щоб дивитися зниження показників захворювання, фактично наживається на закупівлях, і про це є звернення, зокрема і до правоохоронних органів; якщо підтримує не українського виробника, а стимулює закупівлю китайський костюмів, то чи вартує він імунітету, цей уряд, чи цей конкретний міністр мав би відповідати зовсім по-іншому? Якщо міністр економіки атакує чи не єдину адекватну реформу ProZorro, при тому системно, а сам увесь час працював на олігарха Бахматюка, про що відверто говорить, то чи вартий імунітету такий міністр? Якщо міністр внутрішніх справ ігнорує цей парламент, приходить лише на три запрошення із триста тридцяти двох на профільний комітет, просто показує, де він вас бачив, якщо в момент, коли в країні починається фактично посилення COVID, він тиском на уряд намагається видурити додаткових 2,7 мільярда зі стабілізаційного фонду, який ми сформували для цього уряду для боротьби з епідемією, чи вартує цей міністр імунітету? Я вже не кажу про те, що покриває ґвалтівників, вбивць дітей, до речі. І ви готові голосувати за імунітет для такого уряду? Цей уряд треба відправляти у відставку чи персонально, що ви, до речі, може підтримувати, підписи за відставку пана Степанова ще збираються, підходьте до нашої Ольги Стефанишиної і підписуйтеся, чи загалом, як пропонують наші колеги. Єдине, чого не заслуговує цей уряд, це імунітету, який він вкрав у нашого з вами суспільства. Доки поліція буде вбивати і катувати, доки медики будуть незахищені, а міністр розкошуватиме, доки будуть пропонувати на міністра освіти людину, яка витратила кошти не на зарплати викладачам, а собі на нову машину, доти єдине гасло: "Уряд – геть! Авакова – геть!".
Дякую. Андрійович Зіновій Мирославович.
Прошу передати Люботі Дмитру.
Не чутно. Шановні колеги, говоріть в мікрофон, будь ласка.
Прошу передати слово Люботі Дмитру.
Любота Дмитро Сергійович.
Валерійович. Дмитро Любота, 177 округ, Харківщина, фракція "Слуга народу". Шановний пане Прем’єр-міністр, перш за все хочу подякувати вам за належне реагування на звернення народних депутатів. Було зібрано більш ніж 70 підписів щодо відновлення дієвої системи урядового державного фінансового контролю. Сьогодні більше половини державних коштів розподіляються через місцеві бюджети. Це добре, але ми, депутати-мажоритарники, бачимо як на місцях відбуваються чисельні зловживання, утворюються вотчини місцевих князьків. Ці шахрайства з коштами в місцевих бюджетах бачать практично усі, але для їх практичного виявлення та документального оформлення потрібні рішучі кроки уряду щодо розбудови та підвищення інституційної спроможності Державної аудиторської служби, бо це практично єдиний орган здатний забезпечити належний контроль за місцевими бюджетами. На закінчення виступу хочу побажати успіхів в реалізації програми уряду. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, зараз заключне слово Прем’єр-міністра України – 3 хвилини. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Денис Анатолійович Шмигаль.
Дякую, шановний пане Голово. Дякую, шановні панове і пані народні депутати. Дякую, шановні українці. Ще раз повторю, уряд, ні я особисто не женемося за імунітетом. І все, що сказано про те, що уряд отримає імунітет чи потрібен комусь імунітет, – ні, сьогодні потрібно діяти і показувати результат для українців. Для цього ми тут, на цих робочих місцях, а ці робочі місця – це важка робота, по 18-20 годин. І ми будемо робити цю роботу зі всією відданістю, зі всім професіоналізмом, який сьогодні є у кожного з міністрів. Я в цьому впевнений. І, звісно, що робота з комітетами Верховної Ради, підтримка парламенту є ключовим чинником успіху роботи нашого уряду. Тому лише в спільній роботі ми зможемо дати той результат, про який парламентська, головна фракція парламенту, всі інші фракції, парламент загалом обіцяв надати українцям протягом часу своєї роботи. Тому уряд – це дійсно інструмент виконання очікувань суспільства. І ще раз повторю, не в імунітеті справа. Справа в чітких, дуже чітких векторах, які ми маємо продемонструвати українському суспільству, куди ми рухаємося, для чого, яким буде цей результат. Ми маємо дати суспільству можливість контролювати діяльність уряду, контролювати ті обіцянки, які давали парламентарі, йдучи на вибори і розмовляючи з людьми. Дійсно, пройшов вже певний час. За 100 днів ми відзвітували. І цей звіт був абсолютно відвертим, відкритим і суспільство його оцінює так, як оцінює. Стосовно подальшої нашої роботи впевнений, що ця програма, напрацьована спільно з комітетами, спільно з Верховною Радою, буде дійсно ефективним, хорошим дороговказом, яким ми в будь-якому випадку будемо користуватись. З імунітетом, без імунітету ми будемо якісно, віддано, повноцінно виконувати свою роботу, відверто перед суспільством і в повній комунікації і співпраці з парламентом. Тому дякую за вашу підтримку. Дякую за ту роботу, яку ми вже зробили спільно. Прошу проект програми, яка дійсно є хорошим, стратегічним, правильним програмним документом для нашої держави. Дякую.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. Шановні колеги, переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Займіть, будь ласка, свої місця. Готові голосувати? Шановні колеги, відповідно до статті 85 Конституції України, статті 227 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування для прийняття в цілому проекту Постанови (реєстраційний номер 3330 від 12.06.2020 року) про Програму діяльності Кабінету Міністрів України. Готові голосувати? Голосуємо? [[Шум у залі]] Зараз, зараз, ми ж вас чекали, Ярославе Івановичу. Я впевнений, що ви підтримаєте. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:06:36]] За-207 Рішення не прийнято. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного. [[Шум у залі]] Дякую. Шановні колеги, з мотивів не передбачено, вибачте. Наступне питання порядку денного. Вам запропоноване до розгляду питання про звіт про виконання Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік". Слово для доповіді має. Вибачте. Відповідно до статті 162 Регламенту Верховної Ради України Верховна Рада України розглядає звіт за процедурою повного обговорення. Комітетом пропонується такий порядок розгляду цього питання: доповідь міністра фінансів України – до 5 хвилин, відповіді Міністерства фінансів на запитання народних депутатів – до 3 хвилин, співдоповідь заступника від Комітету з питань бюджету – до 5 хвилин, співдоповідь Голови Рахункової палати – до 5 хвилин, виступи від депутатських фракцій і груп народних депутатів – до 21 хвилин, потім прийняття рішення. Немає заперечення до такого порядку розгляду? Немає. Але, шановні колеги, в мене ще оголошення. Надійшов пакет документів на кандидата на призначення на посаду міністра освіти. І сьогодні будемо розглядати це питання після перерви в порядку, передбаченому нашим Регламентом. Слово для доповіді має міністр фінансів України. Сергій Михайлович, будь ласка. Ви його добре знаєте, да? Це ваш колега?
Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується звіт про виконання Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік". В цілому зростання в 2019 році вітчизняної економіки доходів населення та споживання позитивного впливу на наповнення дохідної частини бюджету. Тоді як зміцнення обмінного курсу гривні до долара США та дезінфляційні процеси мали негативний вплив на виконання доходів бюджету. Водночас зміцнення обмінного курсу сприяло забезпеченню макроекономічної стабільності та економії видатків на обслуговування державного боргу номінованого в іноземній валюті. На слайді представлені основні макропоказники на 2018 – 2019 роки. У 2019 році Верховою Радою України чотири рази вносились зміни до державного бюджету, які зменшили як дохідну так і видаткову частину. Так, доходи зменшились на 18,8 мільярдів гривень до 1 трильйона 7 мільярдів гривень. Видатки зменшились на 19,1 мільярд гривень. Надання кредитів збільшилось на 1,4 мільярда гривень до 15,1 мільярда гривень. Граничний обсяг дефіциту збільшився на 1,1 мільярд гривень. Основні зміни були здійснені в жовтні 2019 року, які передбачали фінансування програми об’єднання та нових міністерств, збільшення грошового забезпечення військовослужбовців, збільшення коштів резервного фонду, збільшення заробітної плати шахтарям. За 2019 рік державний бюджет був виконаний за доходами 998,3 мільярда гривень, що на 7,6 відсотка більше ніж за 2018 рік. За видатками 1 трильйон 75,1 мільйона гривень, що на 9,1 відсотка більше ніж за 2018 рік та з дефіцитом у сумі 81 мільярд гривень. Рівень виконання річного показника, затвердженого Верховною Радою України зі змінами, становив 99,1 відсоток. Рівень виконання річного розпису зі змінами, внесеними розпорядниками коштів державного бюджету зі спеціальним фондом в частині власних надходжень та видатків становив 96,3 відсотка. Доходи загального фонду держбюджету збільшились на 5,5 відсотка – до 879,8 мільярдів гривень. Рівень виконання річного розпису зі змінами в загальний фонд становив 96,9 відсотка, що обумовлено скороченим виробництвом тютюну, звільненням з січня 2019 року від оподаткування ПДВ сонячних батарей, запровадження з 1 червня 2019 року урядом Російської Федерації видачі дозволів на експорт до України вугілля, бензинів, дизпалива та скраплених газів, зміцнення обмінного курсу гривні. Із основних бюджетоутворюючих податків у 2019 році було перевиконано розпис за загальним фондом державного бюджету коштів, що перераховуються Національним банком України відповідно до Закону України про Національний банк, на 17,3 мільярда гривень, податку на прибуток підприємств – на 11,6 мільярда гривень, податку та збору на доходи фізичних осіб – на 3,8 мільярда гривень, в частині чистого прибутку доходу державних або комунальних унітарних підприємств – на 0,8 мільярда гривень. Перевиконання планів за вищезазначеними податками та зборами дало змогу частково компенсувати недовиконання запланованих обсягів з наступних джерел. Зокрема ПДВ – на 39 мільярдів гривень; акцизного податку – на 13,4 мільярда гривень; рентної плати за надра – на 11,3 мільярда гривень; ввізного мита – на 0,8 мільярда гривень. 76,2 відсотка у загальній сумі доходів Державного бюджету України займають п’ять бюджетоутворюючих податків та зборів: ПДВ – 37,9 відсотка; акцизний податок – 12,4 відсотка, ПДФ – 11 відсотків, податок на прибуток підприємств –10,7 відсотка, рентна плата за користування надрами – 4,1 відсотка. Надходження податку на прибуток підприємств порівняно з 2018 роком збільшилися на 10,5 відсотка або на 10,2 мільярда гривень – до 107,1 мільярда гривень. Надходження від податку на додану вартість до державного бюджету зросли на 1,1 відсотка або 4,2 мільярда гривень. Бюджетне відшкодування ПДВ з державного бюджету зросло на 15,4 відсотка або 20,2 мільярда гривень.
Сергій Михайлович, ми народним депутатам не даємо, при всій повазі, додаткового часу нема. Шановні колеги, до слова запрошується заступник голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету Олександр Миколайович Трухін.
Шановний Дмитро Олександровичу, шановні народні депутати. Комітет з питань бюджету 3 червня за участю представників Міністерства фінансів та Рахункової палати розглянув урядовий звіт про виконання Закону "Про Державний бюджет України на 2019 рік" і відповідні висновки Рахункової палати. У листі-висновку комітету наведений детальний аналіз щодо виконання державного та місцевих бюджетів за 2019 рік. Зокрема, за наслідками опрацювання звіту комітету звернуто увагу на таке: окремі фактичні макропоказники, насамперед валютний курс та інфляція, суттєво відрізняються від прогнозу, врахованого при затвердженні бюджету, що свідчить про недоліки їх прогнозування та негативно впливає на якість бюджетного планування. За оцінкою Рахункової палати, низька якість макроекономічного прогнозу призвела до недоотримання державним бюджетом 43 мільярдів гривень доходів, невиконання плану доходів загального фонду становило 28,6 мільярда гривень і є найгіршим показником за останні 5 років. При тому, що планові показники у жовтні були зменшені на 20,1 мільярд гривень. Цей обсяг невиконання був би ще більшим, якби незначне перевиконання надходжень від Національного банку та сплата наприкінці року "Нафтогазом" значної суми платежів. Рахункова палата вважає, що невиконання доходів спричинене низькою якістю макропрогнозів і недоліками планування доходів. Продовжував погіршуватись стан платіжної дисципліни платників податків. Зокрема, податковий борг перед державним бюджетом збільшився на 18,5 мільярда гривень. Це негативно впливає на виконання доходів бюджет та свідчить про недієвість заходів податкових органів щодо управління податковим боргом. Видатки загального фонду проведено на 30,8 мільярда гривень, менше бюджетних призначень, які у жовтні вже зменшені на 22 мільярди гривень, що також є найгіршим показником виконання цього плану за останні 5 років. Однак зменшення призначень виявилось недостатнім, тому в грудні за дорученням уряду на деякий час було обмежено проведення значної частини видатків. Традиційно значні обсяги видатків проведені на останній квартал, 28,7 відсотка річного обсягу, що збільшило ризики непродуктивного використання коштів та корупційної складової. На кінець року було недостатньо ресурсів загального фонду у зв’язку з невиконанням плану надходжень. Тому для здійснення витрат залучалися кошти єдиного казначейського рахунку, що не є надходженнями загального фонду. Загалом це свідчить про неналежне управління бюджетними коштами, неефективність заходів і забезпечення ліквідності ЄКР. Незважаючи на збільшення порівняно з 2018 роком перерахованих в Пенсійний фонд коштів державного бюджету на 32,2 мільярда гривень, відбулося подальше нарощування заборгованості цього фонду за показниками ЄКР. Хоча згідно з вимогами такі позиції мали би бути погашені до кінця току терміново. Не виправлено незадовільний стан проведення Міністерством охорони здоров’я видатків на централізовані заходи. А саме, за відповідною програмою використано 6,5 мільярда гривень або 99 відсотків плану. Проте відповідні видатки між адміністративно-територіальними одиницями становили менше 1 відсотка від плану. То є неприйнятним. Як наслідок, поставка лікарських засобів та медичних виробів здійснювалася із значним запізненням. У зв’язку з цим дебіторська заборгованість на кінець року становила 7,7 мільярда гривень. Загалом за видатками загального фонду дебіторська заборгованість зросла на 21 відсоток і на кінець року становила 27,4 мільярда гривень. Третина рішень уряду щодо розподілу міжбюджетних трансферів приймалася в останньому кварталі, що створила передумову для неповного освоєння коштів місцевими бюджетами, і свідчить про неефективне управління і планування розподілів, і використання. Як наслідок, на кінець року невикористаними залишилися значні кошти наданих місцевим бюджетам субвенцій, зокрема, із загального фонду у сумі 9,5 мільярда гривень, що спричинило неналежне нормативно-методологічне забезпечення, відсутність об’єктивної оцінки реальних потреб регіонів і недоотримання вимог законодавства при використанні субвенцій. У процесі опрацювання урядового звіту з урахуванням висновків Рахункової палати комітетом підготовлено новий проект Постанови щодо звіту номер 3269-д. Таким чином Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді за наслідками розгляду звіту прийняти проект Постанови за номером 3269-д. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. До слова запрошується Голова Рахункової палати Валерій Васильович Пацкан.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановні народні депутати! Рахункова палата здійснила аналіз виконання бюджету за 2019 рік і затвердила відповідні висновки. Загальна оцінка така. Уряд не забезпечив виконання Державного бюджету за 2019 рік. І це за умови зменшення у IV кварталі його доходів і видатків більше ніж на 20 мільярдів гривень. Коротко зупинюсь на тому, що впливало на виконання Державного бюджету і спостерігається цього року, і що варто врахувати при формуванні на наступний рік. Перше. Бюджет – це відображення економіки. У 2019 році державний бюджет виконувався в умовах рецесії в промисловості, де створюється найбільше доданої вартості. З III кварталу почалося уповільнення зростання реального ВВП. Цього року, ще до початку поширення коронавірусу, ці негативні тенденції тільки поглибилися, несприятливий інвестиційний клімат в Україні завадив залученню прямих іноземних інвестицій в запланованих обсягах. У 2019 році надійшло лише 2,4 мільярда гривень з США. Вдумайтесь, це в п’ятеро менше від обсягу приватних грошових переказів в Україну з-за кордну. Не вдалося залучити інвесторів до придбання державної власності. В результаті до державного бюджету не надійшло жодної гривні від великої приватизації, загалом бюджет недоотримав 16 мільярдів гривень. Зростання економіки стримувалося обмеженим кредитуванням. Залишки наданих в економіку кредитів у 2019 році зменшилися на 101 мільярд гривень або на 9 відсотків. Цього року запроваджена компенсація з бюджету більшої частини ставки кредиту. Але навіть державні банки уникають надання кредитів, причина – високі ризики втрати коштів. Друге. Уряду необхідно поліпшувати якість прогнозу основних макропоказників, які враховуються при затвердженні Державного бюджету. За оцінкою Рахункової палати, низька якість прогнозу на 2019 рік призвела до недонадходження 43 мільярдів запланованих доходів. Не винятком став і цей рік. В бюджет 2020 закладався середній обмінний курс 27 гривень за долар США, а в подальшому переглянути до 30. Фактично у січні-травні курс долара становить 25,8. За оцінкою Рахункової палати, через це державний бюджет недоотримав 7 мільярдів гривень. Третє. Невиконання з року в рік плану надходжень одних і тих самих податків. Це свідчить про недоліки в плануванні, так і про недостатні дії уряду щодо забезпечення запланованих обсягів надходжень. Зокрема, за рахунок скорочення контрабанди, зменшення тютюнового ринку пального і тютюнових виробів, про що ми неодноразово зауважували в своїх аудитах. Четверте. Через неналежне планування видатків щомісяця збільшується сума запланованих, але невикористаних коштів бюджету. На початок грудня вона досягла 68 мільярдів гривень. Як наслідок, вноситься велика кількість змін до розпису Державного бюджету. Вдумайтесь в цифру: У 2019 році так званих перекидок було 1100. П’яте. Щоб компенсувати свої прорахунки, уряд просить наперед сплачувати податки. Так, в грудні 2019 року до бюджету додатково мобілізовано 4 мільярди гривень – частина чистого прибутку державних підприємств і 8,5 мільярда гривень – дивіденди НАК "Нафтогаз", термін сплати яких настає у 2020 році. Майже 12 мільярдів гривень – переплати податків і зборів. Також стримувалося відшкодування ПДВ. Так, в грудні 2019 року було відшкодовано 10 мільярдів ПДВ, а у січні 2020 року – аж 18 мільярдів. Шосте. Пенсійний фонд і місцеві бюджети котрий рік поспіль винні Державному казначейському рахунку майже мільярд гривень, у 2019 році заборгував державний бюджет, і Прем’єр-міністр зупинив тимчасово обслуговувати платежі, не віднесені до захищених статей. Шановні народні депутати, сподіваюся, що наведені цифри у висновках Рахункової палати будуть враховані при виконанні Державного бюджету на цей рік і підготовці бюджету на.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на виступи від депутатських фракцій та груп. Білозір Лариса Миколаївна. Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, шановні громадяни України! За що ми сьогодні зібрались голосувати? Знаєте, я от зараз дуже уважно чув звіт Голови Рахункової палати України. Більше тисячі перекидок з однієї програми на іншу. Про що ж це свідчить? Про те, що не вистачало коштів, не могли зібрати, не знали, як латати діри, перекидали з однієї програми на іншу. А чому це відбувалося? А тому що замість того, щоб приймати дуже швидкі фахові рішення, займалися латанням дір. Можу навести тільки деякі цифри. Не зібрано до державного бюджету України податку на додану вартість 33 мільярди, з акцизного податку – 15,6 мільярда, з рентної плати – 10,9 мільярда, податку на додану вартість – 5,7 мільярда. Про що це свідчить? Про те, що взагалі таке враження, що уряд не розуміє, що таке бюджетний процес і як займатись збором коштів. Коли всі народні депутати, весь парламент вказував на корупційну діяльність, яка пов’язана з митницею, яка пов’язана з податковою, про те, що виходить сюди міністр фінансів і розказує, що тільки в місяць державний бюджет втрачає через оборудки з повернення НДС близько 5 мільярдів гривень у місяць, замість того, щоб наводити лад, таку людину відправляють у відставку. Тому, безумовно, в нас зараз ситуація, коли український парламент постійно наголошує на непрофесійній дії уряду. Зараз ми показали, що програма такого уряду не може бути затверджена. Ми показуємо і вкотре закликаємо уряд, якщо ви не можете справитися зі своїми прямими обов’язками, вибачте, не мучте громадян України, йдіть собі у відставку і будемо знаходити інших фахових людей. І, дійсно, депутатська група "Партія "За майбутнє" категорично виступає за те, щоб наступний уряд був сформований з представників всіх депутатських фракцій, всіх депутатських груп і цей уряд став урядом національного порятунку. І, врешті-решт, закінчуйте призначати людей в уряд по своїм політичним вподобанням. Давайте набирати фахівців. Вже довели ситуацію до такого стану, що скоро не буде через такі фінансові втрати державного бюджету чим заробітні плати бюджетникам платити. Тому вкотре ми закликаємо наших колег і партнерів з монокоаліції, це в першу чергу залежить від вас, як ви ставитесь до таких дій уряду, і вкотре вас закликаємо, що наводьте лад з цими урядами. Дякую.
Макаров. Цабаль Володимир Володимирович.
Шановні колеги, що ми зараз почули конкретно від Голови, наприклад, Рахункової палати, того єдиного незалежного органу, якому зараз всі ми народні депутати можемо повірити? Ми почули, що бюджет в 19-му році був суттєво невиконаний, він суттєво відрізнявся від того бюджету, який був закладений спочатку. Ми робили секвестр, уряд робив секвестр, зменшивши доходи на 21 мільярд, і навіть після того недовиконання доходів було ще на 29 мільярдів. Чому це відбулося? Тому що неправильно, неякісно було заплановано як доходи, так і видатки попереднім урядом. Як результат через такий неякісний прогноз дуже багато галузей економіки не отримали достатньо фінансування. Це і медицина, це і освіта, це і інші напрямки економіки. Але я хочу запитати вас інше. От взагалі чому ми, 420 народних депутатів, сидимо і тратимо на це час, все це слухаємо? Слухаємо Голову Рахункової палати, слухаємо міністра фінансів, слухаємо представників фракції. А ми це робимо для того, щоб робити висновки і щоб наступного разу такого не було. Так от я вам скажу наступне. Висновки зроблені не були. Бо якщо минулого року 28 мільярдів не були виконані доходи, цього року вже за 5 місяців доходи не виконані на 44 мільярди. Ніякі висновки новим урядом зроблені не були. Більше того, було зроблено ще гірше. Бо той результат, який ми бачимо за 5 місяців, в 2 рази гірший, ніж той результат недовиконання, який був за попередній рік. Чи мали ми можливість ці висновки зробити? Звісно, мали. Згадайте, 3 місяці тому, коли ми робили секвестр, багато народних депутатів, в тому числі фракція "Голос", натякали і показували, що цей бюджет нереалістичний. Але це не було почуто. Відповідно, що може зараз допомогти, щоб ці висновки були зроблені? Зараз може допомогти тільки одне – це відставка цього уряду, який вже за три місяці показав свою неспроможність. І сьогодні ми як Верховна Рада, як народні депутати, не проголосувавши за програму уряду, ми показали, що ми так думаємо. Тому я закликаю цей уряд піти у відставку. І давайте призначимо нарешті професійний уряд, який виведе Україну з кризи. Дякую вам за увагу.
Дякую. Чийгоз. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, я також дуже уважно слухала і як висновки комітету, так і Голови Рахункової палати. І дуже рада, що комітет віднісся до своєї справи дуже професійно, тому що в кожному реченні вони аналізували цілий блок питань, як і мало б бути, професійно і з висновками, з цифрами, з наданням оцінки саме професійними людьми, народними депутатами, які зібралися в цьому комітеті. Насправді, висновок комітету, це ваші колеги в переважній там більшості, з усіх питань негативні. Мене вразили ті слова, які були озвучені з цієї трибуни і висновок, який виніс комітет – визнати виконання Державного бюджету і роботу незадовільною. Насправді є над чим задуматись. І та цифра невиконання – 28,6 мільярда – насправді вона штучна. Ми знаємо, що фактичне невиконання набагато більше. Ми чули від Голови Рахункової палати про велику кількість, декілька десятків мільярдів сплачених наперед податків, несвоєчасне відшкодування ПДВ, яке було затримане в кінці року і відшкодоване в січні 2020 року. Це величезні махінації, які відбувались в адмініструванні задля "натягування" тих цифр, щоб в річному звіті вони були більш-менш прийнятними. Та неприйнятні вони, ні 28,6, ні інші. І тепер хотіла би ще наголосити, колеги. Бо ви дуже часто на ефірах говорите одне й те саме. Не я, тільки що Голова Рахункової палати сказав про стрімке падіння ВВП, починаючи з ІІІ кварталу 2019 року. Тому в IV кварталі вже можна було зробити певні висновки. І ви ж готувалися до влади. Ви готувалися і бачили, який стан на ринках у світі, що треба буде робити, коли ви прийдете. А не ознайомлюватися ще багато років, а потім вже і каденція закінчилась, і треба покидати цей зал. Я звертаюсь до міністра фінансів. От, дивіться, якби ви зробили аналіз виконання Державного бюджету і врахували навіть ту стратегію Мінфіну, яку ви презентували нашому комітету, то ви б не подали такі пропозиції до програми дій уряду, яку щойно не підтримав парламент. Не підтримав, тому що це не програма дій уряду, це просто "розмазана" історія, ні про що. Ви написали всі ті пункти, які писали кандидати в президенти, коли були вибори президентські. А що ви зрозуміли з цього, що робити, коли робити? Чому нема ніякого розуміння? Візьміться за одне питання, яке надасть додаткові надходження в бюджет. Жодне питання не доведено до логічного завершення. Прийняті закони не працюють. Чому ви саме цьому не приділяєте увагу? Адже все залежить від економіки. Економіка, надходження в бюджет.
Дякую. Тимошенко Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, вистава сьогоднішня продовжується. Щойно не дали голоси за програму дій уряду. Із всіх депутатів правлячої партії "Слуга народу" 72 депутати не проголосували. Я можу вам сказати, що означає це для політики. Це означає, що під килимом Президент України дав команду валити уряд, валити Прем’єр-міністра. Це означає, що ви, "слуги народу", зараз, не проголосувавши за програму дій уряду, відправили уряд де-факто у відставку. Тому що вони тепер не знають, що їм робити далі. І тоді питання. Чому Президент України дав цю команду не голосувати за уряд? Тому що він списує свої провали своєї абсолютної влади вже на третій уряд і зараз готується четвертий. А може бути й інше, може бути і розпуск парламенту, тому що ті провали, які є сьогодні в економіці і фінансах держави, комусь на когось треба перекладати. І тому Президент намагається це зробити. Але я хочу, щоб мене зараз почула Україна. Персональну відповідальність своєю абсолютною монопольною владою за все, що відбувається в Україні, несе персонально Президент України. Він дає вказівки урядам, як формувати уряди, він дає вказівки в парламенті, як голосувати, і він проводить політику зовнішнього управління. А те, що стосується бюджету, нема про що говорити. Бюджет – це концентроване життя нашої держави. І ми зараз говоримо про звіт по бюджету за 2019 рік. Тоді не було COVID, не було епідемії, але бюджет провалений, по цифрам, майже на 70 мільярдів по доходній частині. Це означає, що у 2019 році контрабанда йшла потоком, рікою, і це може бути тільки під прикриттям Адміністрації Президента і Президента. Це означає, що фальсифікації з податком на додану вартість і з податком на прибуток набули схематичного, системного характеру, і це довела наша тимчасова слідча комісія з вами, що йдуть корумповані зловживання доходів до бюджету. Це означає, що, як наслідок, розвалені всі видатки, нема індексації пенсій, підвищення заробітних плат, нема нічого, що треба щоб було у країни. І це означає, що особисто Президент завалив управління країною і треба виходити з цього стану, треба діяти, збиратися всім патріотам, сильним людям. Слава Україні!
Макаренко Михайло Васильович. Скорик Микола Леонідович.
Шановна президія, шановні колеги, шановні громадяни України! Народний депутат Скорик, фракція "Опозиційна платформа - За життя". Я хотів повідомити, що наша фракція прийняла рішення не підтримувати звіт про виконання бюджету за 2019 рік. Ви знаєте, я звернув увагу на те, що уряд навіть не присутній у ложі уряду, коли ми з вами розглядаємо це важливе питання. Я думаю, що це дуже символічно, і я маю честь привітати весь український народ з тим кроком, який сьогодні був зроблений українським парламентом, не підтримавши програму діючого українського уряду. Це програма абсолютно вела в нікуди, і якщо говорити про виконання бюджету і взагалі про бюджет, а це дійсно сьогодні говорилося про це з цієї трибуни, це відображення економіки, відображення життя в цілому соціально-економічного, культурного життя в країні, то якщо говорити про бюджет, який формувався ще урядом Гройсмана, потім вносилися косметичні зміни урядом Гончарука, і приймався уже бюджет 2020 року, і виконується урядом Шмигаля – це абсолютні спадкоємниці. Відмінність між ними тільки в тому, що виконується він на значно більш низькому професійному рівні. І це, скажемо так, провина не Мінфіну, в Мінфіні залишилися ті ж самі люди-професіонали. А це проблема Кабінету Міністрів, який сформований абсолютно не за професійним принципом, не за професійними ознаками. Я думаю, що сьогоднішнє голосування яскраво продемонструвало, що настають інші часи, дійсно, одужання українського суспільства від тотального захвату так званими новими обличчями і так далі. Я думаю, що настав час формувати уряд на професійних принципах. Я думаю, що настав час формування уряду національної єдності, який дійсно може врятувати країну від остаточного розпаду. Всі бачать, що сьогодні відбувається в сфері державного управління. Всі бачать, що сьогодні відбувається в сфері державних фінансів. Ті депутати, які вже не в першому скликанні і які уважно чули звіт не тільки урядовий, а звіт і Комітету з питань бюджету і Рахункової палати, звернули увагу, що такої критики нищівної з боку бюджетного комітету і з боку Рахункової палати щодо виконання бюджету ніколи не було. І та кількість порушень і прорахунків, які були зроблені в останньому кварталі, в III і IV кварталі 2019 року, вона величезна. Ми маємо зараз уже зараз не допустити того, щоб в 2021 році ця ситуація повторювалася. Бюджет 2021 року має бути сформований на зовсім інших принципах.
Шановні колеги, зараз виступить Шахов Сергій Володимирович. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Включіть, будь ласка, мікрофон Шахову.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, можна бути в опозиції і ні за що взагалі не голосувати, можна бути в конструктивній опозиції. Всі ви знаєте, що завжди ми критикували і будемо критикувати уряд, якщо вони не будуть виконувати свої обов’язки. Ми пропонуємо сьогодні, щоб Прем’єр-міністр взявся все ж таки за голову і навів лад в уряді, і він почав працювати. До коли можна змінювати, до коли можна призначати, коли нічого не працює? Ми почули щойно звіт міністра фінансів. Він сказав про те, що будуть надавати і збільшувати заробітні плати шахтарям. Яким шахтарям, які сьогодні не працюють в шахтах? Вугілля сьогодні не продається на "Центренерго". Правильно було сказано, що сьогодні вугілля везеться з Африки, з копанок, з Російської Федерації. Але не тільки наше вугілля не приймається на наші державні підприємства, шахтарі сидять взагалі без заробітної плати, не те, щоб підвищувати її. Сьогодні дають пільги на місцях людям, але не з державного бюджету, а з місцевого бюджету. Яким чином будуть компенсувати місцеві бюджети і наповнюватися з чого, коли йде пандемія? Вистачить сьогодні ховатися за пандемією чиновникам. Дайте нормально працювати людям! І ще раз звертаюся до міністра охорона здоров’я зробити українськими тестами безкоштовне тестування на антитіла. Я переконаний, що в цьому залі вже половина цього залу перехворіла на COVID. Не треба сьогодні знову залякувати людей і закуповувати за мільярди доларів закордоном ці тести по 8 євро до 37 євро. Це мільярди доларів, якими можна наповнювати український бюджет. Ми вимагаємо негайно зупинити контрабанду і, зупинивши контрабанду, з нормально сплатою до бюджету ви отримаєте мільярди не гривень, а доларів. Ми вимагаємо негайно звернути на Донбас увагу, Донецьку і Луганську області. Звернути увагу і дати нормальні робочі місця тим людям, які сьогодні виїхали за кордон, виїхали до Польщі годувати інші уряди. Поверніть людей, хай будують дороги, не руйнують, а будують. Зробити аудит всіх підприємств, які були за 28 років зруйновані. Якщо не були модернізовані підприємства, повернути їх в державу, дати робочі місця людям. Дякую. Сергій Шахов, депутатська група "Довіра", Луганщина.
Будь ласка, шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Я зараз все скажу. Шановні колеги, вам роздана всім постанова, проект постанови, так. Зараз я ставлю на голосування для прийняття в цілому запропонований комітетом проект Постанови (реєстраційний номер 3269-д) про звіт про виконання Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік". Всі почули, за що голосуємо? Ви не чуєте? Я ж тільки що сказав. Прочитайте, у вас є постанова, ми за неї голосуємо. Софія Романівна, я ж тільки що сказав. Шановні колеги, всі зрозуміли, за що голосуємо? [[Шум у залі]] Ще раз повторюю. Трухін, ще раз скажіть, будь ласка. Покладіть телефон, будь ласка, і скажіть, що в постанові, щоб всі почули.
В постанові зазначено, що, на відміну від урядового, цим проектом постанови передбачено звіт взяти до відома та надати уряду доручення щодо врегулювання наявних проблем і поліпшення управління бюджетними коштами, що є актуальним для виконання бюджету у поточному році та при складанні держбюджету на наступний рік.
Дякую. Ставлю на голосування для прийняття в цілому запропонований комітетом проект Постанови (реєстраційний номер 3269-д) про звіт виконання Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік". Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:49:36]] За-237 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. По фракціях покажіть. Шановні колеги, дивіться, у нас залишилося 15 хвилин до перерви. Є пропозиція наступна. Послухайте, будь ласка. Зараз проголосувати без обговорення проект Постанови реєстраційний номер 3661. Після цього розглянути питання щодо того, що деякі народні депутати будуть полишати нас, якщо на це буде згода залу і не буде заперечень. Немає заперечень? Немає? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про внесення змін до пункту 2 Постанови Верховної Ради України "Про структуру Апарату Верховної Ради України" (реєстраційний номер 3661). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:50:50]] За-318 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Покажіть по фракціях. Наступне питання порядку денного. Це два питання, які ми процедурно можемо об’єднати і розглянути одночасно, але голосування будуть окремо, обов’язково окремо. Це проект Постанови 3673 і 3674, це про дострокове припинення повноважень народного депутата України Вакарчука і Бєлькової. Шановні колеги, пропонується розглянути ці питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. З обговоренням, з обговоренням обов’язково. [[11:51:44]] За-251 Рішення прийнято. Шановні колеги, звернулася пані Бєлькова Ольга Валентинівна щодо прохання виступити. Я думаю, що ніхто не буде заперечувати. Будь ласка.
Вельмишановні колеги, сьогодні ви розглядаєте заяву від людини, яка абсолютно щиро і беззастережно закохана у парламентаризм – саме так. [[Оплески]] Дорогі мої, я вважаю, що саме парламент є найвидатнішим винаходом людства, який убезпечує нас від тиранії і веде нас вперед як суспільство, як людство. І український парламент не один раз приходив на допомогу своєму народові. Для мене було надзвичайною честю бути народним депутатом сьомого, восьмого і вже дев’ятого скликань і я вважаю, що наша робота є не лише почесна, вона є дуже важка, складна, багатогранна, якщо її виконувати так як годиться. І мене дуже ображає, коли деякі, можливо, по незнанню, говорять: "Я не знаю, що я тут роблю". Якщо не знаєте, запитайте у тих, хто був тут до вас, у народу, у експертів. Коли разом з "УДАРом" Віталія Кличка я пройшла у парламент у 2012 році, я сиділа у цьому опозиційному секторі, і тоді я мріяла про те, що я буду писати закони для айтішників, але самі айтішники, лікарі, студенти, інженери, вони пішли на Майдан боронити свої мрії, європейську мрію України. [[Оплески]] І я разом з іншими політиками мала забезпечувати їх і інших протестантів теплим взуттям, вести перемовини з тодішньою коаліцією – це теж робота політика, не тільки писати закони. У моїй другій каденції народ чекав реформ і вже як юристу мені довелося провести дуже складні тоді від коаліції закони: Закон про ринок газу, про прозорість видобувних галузей, про чесний розподіл ренти на місця, про енергорегулятор, і я точно знаю як складно з цієї трибуни шукати слова компромісу – це теж робота політика. У чинній каденції разом з "Батьківщиною", яка є у цьому залі найстаршою, можливо, наймудрішою фракцією і точно конструктивно опозиційною фракцією, я вчила боронити важливі червоні лінії. І народу дуже важливо знати, що є у цьому залі конструктивна опозиція, яка вміє це робити професійно. Я дякую моїй фракції. [[Оплески]] До речі, я хочу подякувати і коаліції. Попри те, що я була депутатом із формальної опозиційної фракції, мої поправки приймали, мої ідеї слухали як на комітеті, так і в цьому залі. Тому я абсолютно щиро і чесно вам говорю це. Були надзвичайні 8 років мого професійного життя. Але я закохана у ідею парламентаризму, не у себе саму у цій залі. Навіть найкращі професіонали мають проводити певне перезавантаження і час від часу звірити теоретичні концепції з реаліями. Я хочу переконатися як професіонал, що написано мною і проведено тут у цьому залі, працює так, як задумано там в реальному секторі економіки. Так буде відповідально. Перед Україною сьогодні є дуже багато викликів і в економіці в тому числі. І я планую використати мій парламентський досвід і роботу з вами саме на користь захисту великих українських інтересів. От із цих причин я і складаю повноваження, спокійно, з планами на майбутнє і з розумінням того, що у цьому залі в усіх абсолютно без виключення фракціях є люди, яких я знаю особисто і які в тяжкий, важкий момент для України обов’язково зроблять так, як треба великій Україні. [[Оплески]] Шановні колеги, для мене було надзвичайною особистою приємністю працювати з кожним із вас, навіть тоді, коли ми сварилися. І сьогодні я прошу проголосувати і підтримати мою заяву і вважати мене політиком запасу. Дякую.
Шановні колеги, потрібно обговорення? Можемо голосувати. Я, якщо можна, подякую від імені всіх колег і, Ольга Валентинівна, вам в першу чергу і за ту роботу, яку ви робили. І я впевнений, що ми можемо так само подякувати за ту роботу, яку ви будете робити. І будете такою ж фаховою, професійною людиною, якою були в парламенті. Ну, і не буває політиків запасу. Я впевнений, що ви будете завжди залишатись політиком. Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Бєлькової Ольги Валентинівни. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:58:14]] За-343 Рішення прийнято. Ще одне голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Вакарчука Святослава Івановича. [[Шум у залі]] Шановні. Ставлю на голосування номер 3673. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:59:02]] За-175 Рішення не прийнято. Оголошується перерва до 12:30.
Шановні колеги, займіть свої місця, підготуйтесь до роботи. Надійшла заява від двох фракцій із заміною на виступ. Слово надається Лубінцю Дмитру Валерійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Я хочу, щоб ви дуже уважно послухали, що вчора відбулось на засіданні комітету по правам людини. Я хочу вам показати відношення з боку Державної судової адміністрації до українського парламенту. Ми вчора запросили керівництво Державної судової адміністрації до нашого засідання. Ми хотіли задати запитання: чому вже 2 роки система "Електронний суд" працює лише в тестовому режимі; чому учасники судових процесів завчасно не повідомляються про засідання; чому справи лише накопичуються в судах і їх розгляд переноситься на декілька місяців вперед; чому в умовах пандемії коронавірусу не можуть забезпечити формат відеоконференцій. І, саме головне, чому постійно Державна судова адміністрація просить у парламенту додаткове фінансування. А вони звернулись до нас з вимогою, щоб ми додатково виділили більше мільярда гривень, але жодним чином ніхто за це не несе відповідальність. Я хочу вас всіх проінформувати, що вчора на засідання нашого комітету єдиний, хто був долучений, це радник голови Державної судової адміністрації, який працює на громадських засадах. Так само хочу вам всім повідомити, що щодо цієї особи не просто відкрите кримінальне провадження, а НАБУ повідомило йому підозру по статтям 191 та 366 Кримінального кодексу України. Оце відношення до українського парламенту, це відношення до нас всіх. Сюди вони приходять тільки за додатковими коштами. Я зараз звертаюсь до Голови Верховної Ради України. Я вимагаю, щоб була відповідь саме від парламенту. Я хочу, щоб на це звернув увагу окремо бюджетний комітет, бо ви будете розглядати додаткове виділення більше мільярда гривень на їх діяльність. Я хочу, щоб ви знали, що по тих матеріалах, які ми проаналізували, керівництво нараховує собі в місяць величезні заробітні плати, премії, працюють нібито понаднормово, а люди в регіонах отримають мінімальні заробітні плати. Вся судова система гнила, але в першу чергу показала своє відношення, цю гниль, відношенням до засідання парламентського профільного комітету. Ми звернулись до Президента України, до Мінфіну, Рахункової палати, Вищої ради правосуддя негайно розпочати дисциплінарне провадження, відсторонити керівництво Державної судової адміністрації від займаних посад. Призначити інших людей і терміново навести лад в тому, що відбувається в Державній судовій адміністрації України. Дякую.
Дякую, Дмитро Валерійович. Я думаю, що від будь-яких органів у відношенні до народних депутатів повинно бути інше, назвемо це так. І я думаю, що і комітети приймуть це до уваги, і бюджетний комітет, до якого ви також звернулись. Дякую. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до роботи, нам треба буде провести декілька голосувань. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. У мене була дискусія зі всіма депутатськими фракціями та групами. Вони всі звернулись з пропозицією щодо невідкладного розгляду законопроекту реєстраційний номер 3669. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань завершення у 2019 - 2020 навчального року. Розглянути це питання саме сьогодні. Чому? Тому що, якщо цей закон не буде прийнятий і не вступить в силу до 30 червня, він не буде працювати. Перш за все я хотів би, щоб ця пропозиція була підтримана залом щодо розгляду його сьогодні. А далі ми пройдемо по всім процедурам, які необхідні: включимо в порядок денний сесії, застосуємо процедуру ad hoc і перейдемо до його розгляду. Немає заперечень? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ця позиція була узгоджена всіма депутатськими фракціями та групами. Готові? Ставлю на голосування пропозицію, яка була озвучена депутатськими фракціями та групами, щодо розгляду цього законопроекту реєстраційний номер 3669 на сьогоднішньому пленарному засіданні. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:43:50]] За-296 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного сесії цього законопроекту. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:44:17]] За-300 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за процедурою ad hoc та прийняти рішення щодо розгляду його на цьому пленарному засіданні, також і прийняття рішення. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:44:46]] За-303 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:45:09]] За-282 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України, Представнику Президента України у Верховній Раді України Стефанчуку Руслану Олексійовичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги, вашій увазі пропонується для розгляду внесений Президентом України та визначений ним як невідкладний, проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань завершення 2019-2020 навчального року (реєстраційний номер 3669). Законом, зокрема, уточнюється прийнята відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв’язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" норма, яка з Кабінету Міністрів України знімає зобов’язання приймати рішення про тривалість навчального року, натомість надає йому можливість регулювати це питання залежно від ситуації зі станом захворюваності та поширення коронавірусної хвороби COVID-19. Крім цього, пропонується відмінити імперативну норму про проходження здобувачами освіти державної підсумкової атестації (ДПА) при завершенні здобуття повної загальної середньої освіти у 2019-2020 навчальному році. Така пропозиція обґрунтовується активною фазою перебігу хвороби, що сталася на сьогоднішній день, і спрямована на убезпечення та мінімізацію ризиків збільшення захворюваності. Натомість проектом передбачено, що зазначена категорія здобувачів освіти матиме право пройти державну підсумкову атестацію, у тому числі зовнішнє незалежне оцінювання, виключно за власним бажанням. Ще раз хочу наголосити, що запропонована Президентом України ініціатива жодним чином не спрямована на відміну ЗНО, а лише передбачає можливість охочим учням самостійно приймати рішення щодо проходження державної підсумкової атестації у формі зовнішнього незалежного оцінювання. ЗНО залишається основною можливістю вступу до вищих навчальних закладів. Тому прошу підтримати законодавчу ініціативу Президента України та прийняти законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань завершення 2019-2020 навчального року (реєстраційний номер 3669) за основу та в цілому. Дякую за увагу.
До слова запрошується для співдоповіді голова Комітету з питань освіти, науки і інновацій Бабак Сергій Віталійович.
Доброго дня, шановні колеги! Цим законопроектом пропонується внести зміни до Закону України "Про освіту" щодо надання права Кабінету Міністрів визначатися із датою початку або закінчення відповідного навчального року в умовах карантину, а також внести зміни до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв’язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", якими звільнити здобувачів освіти, які завершують здобуття повної загальної середньої освіти в 2019-2020 навчальному році від проходження державної підсумкової атестації та надати їм право пройти державну підсумкову атестацію, у тому числі у формі зовнішнього незалежного оцінювання, за власним бажанням. Враховуючи епідеміологічну ситуацію в Україні та з метою мінімізації ризиків захворювання на коронавірусну хворобу COVID-19 під час оцінювання результатів навчання учнів і студентів, які звершують здобуття повної загальної середньої освіти, Комітет Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій ухвалив рішення про прийняття проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань завершення 2019-2020 навчального року, поданого Президентом України, за основу та в цілому як закон. Дякую, колеги. І дуже прошу підтримати, тому що це потрібно зробити на цьому пленарному тижні для того, щоб ми встигли запустити цю процедуру. Далі вона просто не спрацює. Дякую вам щиро і прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, запишіться: два – "за", два – "проти". Санченко Олександр Володимирович.
Грищуку прошу передати слово.
Грищук Роман.
Шановні колеги, доброго дня! Я спробую зараз максимально просто пояснити про що даний законопроект, щоб не виникло жодних маніпуляцій стосовно скасування ЗНО. Давайте на прикладі. Давайте, уявімо, що позаду мене сидять не спікер і віце-спікери парламенту, а три випускники цього року. Якщо ми приймаємо даний законопроект, що відбувається? Вони всі звільняються від здачі державної підсумкової атестації і отримують атестати, з чим ми їх вітаємо. Далі, які є варіанти. Руслан Олексійович Стефанчук, отримавши атестат, не планує вступати до закладу вищої освіти. Все, він звільнений, він може не складати ЗНО. Дмитро Олександрович планує вступати до закладу вищої освіти, він йде і складає ЗНО, і за результатами ЗНО вступає до університету. Олена Костянтинівна також планує вступати ВЗО в Україні. Вона йде складає і складає його настільки круто, що ДПА, яке у формі ЗНО, може покращити середній бал її атестату. Вона приходить і каже, поміняйте мені атестат, зробіть його замість звільнення від ДПА поставте ці результати. Все. Всі у виграші. Навіщо ми приймаємо цей законопроект? Щоб на третину скоротити кількість людей, які складають зовнішнє незалежне оцінювання і тим самим убезпечити наших дітей. Ми маємо проголосувати за цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Романе Павловичу, давайте лише не скорочувати президію, хай буде в тому складі, який є.
Єдине, я маю право на репліку. Ви сказали, що на третину, якщо так глянути, то трошки більше, чим на третину.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Шановні колеги, я прошу дослухатися до голосу суспільства: батьків, учнів, викладачів. Адже ЗНО і та форма, яка запропонована в даному законопроекті, це саме те, що вимагало суспільство. І тому цей законопроект треба підтримати. Це раз. Це саме те, про що говорили наші колеги народні депутати на Погоджувальній раді, це те, про що просили і наша депутатська група "За майбутнє", і багато інших. Отже, цей законопроект на часі. Хоча насправді його треба було ухвалювати ще місяць тому. Тому, якщо ми працюємо в інтересах людей, даний законопроект має бути підтриманий. Тому група "За майбутнє" буде голосувати за цей законопроект. Дякую.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Прошу передати слово Наталії Піпі.
Піпа Наталія Романівна.
Шановні українці, шановні колеги! Фракція "Голос", 115 округ, Львів. ЗНО буде, і це гарна новина. Гарна новина також, що на ЗНО зможуть піти тільки ті, хто поступає в заклади вищої освіти. Погана новина – те, що вчителі і директори будуть багато мати проблем з видачею додатків до атестатів, і буде дуже багато непорозумінь з процесом. Ми пропонували іншу версію, як зробити це простіше, щоб не було хаосу. Полягала вона в тому, щоби цього року ЗНО зробити обов’язковим для тих, хто вступає в заклади вищої освіти, але при цьому скасувати середній бал за атестат. Тому що цього року ми маємо виклик – дистанційна освіта, не в кожній школі є проведена добре. Ми будемо мати цього року дуже нереалістичні і, в принципі, нижчі знання наших випускників ніж загалом. Тому ми пропонували би рішення зробити краще. Але загалом ідея добра, реалізація погана, ми будемо визначатися, як саме підтримувати. Але дякую в першу чергу за те, що ми сьогодні приймемо рішення, яке визначить долю випускників, адже від них дзвінків маса – від вчителів і директорів, які чекають сьогоднішнього нашого рішення. Я дуже вірю, що епідеміологічна ситуація нам допоможе, і 25 червня ЗНО почнеться. Дякую.
Кириленко Іван Григорович.
Шановні колеги! Іван Кириленко, фракція "Батьківщина". Хочу сказати, що питання, яке зараз розглядається, не залишиться в наших руках і не залишиться в руках Президента, і не залишиться в руках вищих навчальних закладів чи середніх шкіл. Воно залишиться в руках Ляшка і його відомства, і Кабінету Міністрів. Не дай Боже, порог, у нас зараз близько 40 на 100 тисяч, якщо, не дай Бог, дійде до 60, все буде відмінено. Все. А тому для того, щоб врятувати ситуацію із завершенням навчального року, вступної кампанії, ЗНО і так далі, доля понад 300 тисяч дітей, а це і члени сімей, батьки, викладачі, вирішується саме зараз, і нам не втратити час. Тому, друзі, треба одноголосно проголосувати і за перше, і за друге читання. Ми бачимо, що він трошки. можна було простіше виписати, зрозуміліше, але то вже дотягнеться міністерством у вигляді інструкцій, нарад, консультацій, прес-конференцій, роз’ясненням – те, що ми називаємо роз’яснюючою роботою. Негайно треба проголосувати. Питання здоров’я в значній мірі вирішується. Вчора на засіданні комітету презентувалися заходи, які будуть вживатися, щоб діти могли здати ЗНО, могли завершити спокійно навчальний рік і вступити до вищих навчальних закладів України. Друзі, давайте підтримаємо. Да, дійсно, треба було раніше це робити. Але хто в таких форс-мажорних обставинах працював? Це сьогодні складно. Нам треба допомогти врегулювати цю тему. І, не дай Бог, щоб у нас дальше це наростало. Голосуємо "за"!
Шановні колеги, переходимо до голосування. Хто ще? Геращенко – з мотивів, хвилина, будьте добрі. І після цього переходимо до голосування за закон, запросіть народних депутатів до зали.
Шановні українці! Якби Президент і монобільшість здавали ДПА і ЗНО цього року, очевидно, вони би отримали незадовільну оцінку. Тому що такого бардака не було вже давно в країні. Вчителі в дуже важких умовах змогли достатньо оперативно організувати дистанційне навчання. Від монобільшості вони очікували, від цієї влади законно очікували, що протягом 4 місяців карантину влада дасть їм якийсь орієнтир, що дітям, що випускникам робити з іспитами, з ЗНО, з ДПА і таке інше. І ми бачимо, що вже сьогодні 18 червня, коли іспити вже давно мали відбутися, тільки зараз монобільшість підходить до вирішення цього питання. В уряді і досі немає міністра відповідного, а тих, кого пхають, то ви б уже краще Табачника відразу пхали без всяких там, знаєте, попередніх там результатів. І, власне, ми підтримаємо вчителів і дітей в цьому питанні. Але вам усім – велика двійка за те, що ви всі питання вирішуєте в останній день.
Шахов Сергій Володимирович. Після цього переходимо до голосування.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, ми будемо підтримувати цей законопроект. Треба підтримувати молодь, треба підтримувати вчителів. І не тільки законопроектами про навчання, а ще й грошима хотілося б підтримати вчителів і дати їм премії за те, що вони сьогодні терплять від парламенту і взагалі від влади. Таким чином, сьогодні ми можемо дати можливість тим, хто вже вивчився, йти працювати, але хотілось би знову-таки, не за кордон щоб наші діти їхали, а працювали в нашій державі і наповнювали український бюджет. І тим, хто сьогодні буде поступати, дай Бог, щоб вони поступили нормально, нормально вивчилися безпроблемно і приводили в порядок нашу державу. Дякую. Сергій Шахов, депутатська група "Довіра".
Всі бажаючі виступили? Лукашев? А не виступала ОПЗЖ? Ні. Включіть, будь ласка, мікрофон Лукашеву.
Дякую. Лукашев Олександр. Фракція "Опозиційна платформа - За життя" буде підтримувати цей законопроект, оскільки він містить дві важливі гарантії. Враховуючи сучасну поточну епідеміологічну ситуацію, створюються всі умови для забезпечення здоров’я випускників закладів середньої освіти. А по-друге, надаючи право за власним бажанням випускникам закладів середньої освіти скласти державну підсумкову атестацію у формі зовнішнього незалежного оцінювання, ми гарантуємо принцип рівного доступу до вищої освіти. Саме тому ми підтримуємо цей законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Шановні колеги, цей законопроект голосується за основу і в цілому. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань завершення 2019-2020 навчального року (реєстраційний номер 3669). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:00:40]] За-356 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне голосування – це в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо окремих питань завершення 2019-2020 навчального року (реєстраційний номер 3669). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:01:24]] За-356 Рішення прийнято.
Шановні колеги, якщо ми так одноголосно, є пропозиція поставити доручення Голові Верховної Ради невідкладно підписати цей закон і направити на підпис Президентові України. Шановні колеги, заперечень не буде? Тоді я ставлю пропозицію про доручення Голові Верховної Ради негайного підпису даного закону. Невідкладного підпису, так.
Ніхто постанови вносити не буде? Точно? Ставлю на голосування пропозицію Руслана Олексійовича Стефанчука. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:02:30]] За-358 А хто там утримався? Покажіть по фракціях, будь ласка. Дякую. Арахамія – з процедури.
Шановні колеги, в мене є пропозиція, враховуючи те, що у нас там трошки вичерпується час, пріоритезувати і поставити на розгляд трошки раніше Закон 3509. Якщо немає заперечень, давайте поставимо на голосування. Дякую.
Надійшла пропозиція про зміну в порядку денному розгляду питань. Пропонується зараз розглянути питання 3509, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік". Немає заперечень? Ставлю на голосування вище зазначену пропозицію. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:03:44]] За-307 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання реєстраційний номер 3509, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік". На трибуну запрошується заступник голови Комітету з питань бюджету Трухін Олександр Миколайович. Скажіть, будь ласка, хтось буде наполягати на своїх правках? Ні? Васильченко. Більше ніхто? Галина Іванівна, яка правка, на яку наполягаєте? 25 правка. І можемо переходити до голосування після цього, да? 25 правка, Васильченко. Після цього голосуємо. Не розходьтесь, будь ласка.
Я дуже дякую. Галина Васильченко, фракція "Голос". Власне, моя правка стосується того, аби з цього фонду допомогти тим, хто зараз справді дуже потребує і, зокрема, постраждав в час пандемії і жорсткого карантину. Йдеться саме про представників малого і середнього бізнесу. І зокрема я подавала відповідний альтернативний законопроект. Але, оскільки ми тоді в першому читанні прийняли основний, то дуже прошу підтримати цю правку. І загалом в залі, сподіваюся, знайдеться достатня кількість голосів, зокрема і представників монобільшості, які завжди заявляють про те, що вони на стороні малого і середнього бізнесу. Тому давайте зробимо це справді своїми справами, а не просто пустими словами. Буду дуже вдячна за підтримку цієї правки.
Ставлю на голосування правку номер 25 Васильченко. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:05:49]] За-123 Рішення не прийнято. Наталія Юріївна, ви точно. Одна правка. 26 правка, Королевська, відхилена комітетом.
Шановні колеги, ми коли приймали антикоронавірусний закон, ми з вами внесли туди норму щодо підвищення заробітної плати медичним працівникам до 300 відсотків та працівникам соціальної сфери, які безпосередньо обслуговують людей на дому і також сьогодні подвергаются можливим опасностям щодо захворювання. Але ж, на жаль, по цей день ніяких доплат сьогодні соціальні працівники не отримують. І це питання, на жаль, замовчується. І уряд прийняв таке унікальне рішення, щоб покласти ці виплати на місцеві бюджети. Ну, шановні, місцеві бюджети, вони не безрозмірні, і вони не можуть сьогодні взяти на себе це. Тому в цій праці я уточнюю, щоб дати можливість безпосередньо виплатити людям, які надають соціальні послуги за місцем проживання або перебування їх отримувачів. Дуже прошу підтримати.
Ставлю на голосування 26 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:07:23]] За-92 Рішення не прийнято. Всі правки пройшли? Ні. Івченко, остання правка. Який номер? Шановні колеги, тільки давайте так, щоб ми наступного разу, якщо домовляємося, щоб ви. Всі чули, да, про що ми домовились. Яка правка, Вадиме Євгеновичу?
Вадим Івченко, "Батьківщина". Колеги, я хотів сказати, що ми як фракція внесли свою пропозицію, щоб ті кошти також розповсюджувалися на сільські ФАПи, на сільські амбулаторії. І я дякую бюджетному комітету, що ви підтримали дану пропозицію. Тому я не хочу, щоб мою правку голосували, але при цьому хочу сказати, що ми обов’язково підтримуємо таку пропозицію, яка сьогодні вноситься відповідним законопроектом. Відповідні ФАПи і відповідні амбулаторії будуть мати змогу звернутися, щоб отримувати кошти на закупівлю відповідного обладнання або на капітальний ремонт. Колеги, це добре. Це доступність медичних послуг перш за все в сільській місцевості. І я дякую, що ми цей закон нарешті проголосуємо і будемо використовувати кошти за призначенням, в тому числі по лікуванню СOVID. Дякую.
Переходимо до голосування. Ставлю на голосування. Сідайте, будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" (реєстраційний номер 3509). Готові голосувати? Всі готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:09:19]] За-331 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю! Наступне питання порядку денного – це комплекс питань, шановні колеги. Це три законопроекти. Без обговорення? Це три законопроекти реєстраційні номери 3612, 2182 та 3177, вони пов’язані між собою однією темою. Ми їх будемо розглядати по повній процедурі, однак всі три питання одночасно. Голосувати будемо окремо, тому що вони не є альтернативними. Шановні колеги, до слова запрошується щодо доповіді згідно законопроекту (реєстраційний номер 3612), проекту Закону про народовладдя через всеукраїнський референдум, Представник Президента України у Верховній Раді України Руслан Олексійович Стефанчук.
Вельмишановний пане Голово, шановні колеги, Конституція України визначає народ носієм суверенітету і єдиним джерелом влади в Україні. Воля українського народу, висловлена на всеукраїнському референдумі 1 грудня 1991 року, підтвердила Акт проголошення незалежності та утвердила Україну як самостійну, незалежну та суверенну державу. З цього часу, на превеликий жаль, воля українського народу жодного разу не була врахована під час вирішення ключових питань внутрішньої і зовнішньої політики держави. Президент України Володимир Зеленський неодноразово наголошував на пріоритетності унормування законодавчих питань, які стосуються народовладдя. Саме тому главою держави внесено на розгляд парламенту та визначено ним як невідкладний проект Закону України про народовладдя через всеукраїнський референдум (реєстраційний номер 3612). Ситуація, яка сьогодні існує, вона зводиться до того, що, на превеликий жаль, після визнання неконституційним у 2018 році Закон України "Про всеукраїнський референдум" народ України взагалі не має правової можливості щодо реалізації права на народовладдя шляхом всеукраїнського референдуму. Саме у зв’язку з цим була створена робоча група, яка відкрито, з обговоренням напрацювала законопроект про народовладдя через всеукраїнський референдум. Насамперед були визначені чотири основних складових предмету всеукраїнського референдуму. До них віднесені – це затвердження Закону про внесення змін до розділів І, ІІІ і ХІІІ Конституції України. Далі. Питання загальнодержавного значення. Наступне. Питання про зміну території України як конституційна норма, яка передбачена в 73 статті Конституції. А також питання втрати чинності законом України або окремими його положеннями. Водночас одразу, щоб зупинити всі маніпуляції, які тривалий час ллються з екранів наших телевізорів, ми на робочій групі напрацювали чотири основних запобіжники для того, щоб не допустити будь-яких махінацій, варіацій, пов’язаних зі зміною території України. Зокрема, ми вказали в законопроекті, що суперечить. не можуть бути предметом всеукраїнського референдуму питання, що суперечать положенням Конституції України, загальновизнаним принципам і нормам міжнародного права, закріпленим насамперед загальною декларацією прав людини, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод і протоколами до неї. Також не можуть бути віднесені, і це дуже важливо в контексті предмету референдуму, питання, спрямовані на ліквідацію незалежності України, порушення державного суверенітету і територіальної цілісності України, створення загроз національній безпеці України, розпалювання міжетнічної і расової, і релігійної ворожнечі. Також не може бути винесено на референдум питання щодо законопроектів з питань податків, бюджету, амністії, також як конституційна норма, яка передбачена 74 статтею Конституції України. І не може бути винесено питання, які віднесені Конституцією і законами України до відання органів правопорядку, прокуратури чи суду. Це означає, що через референдум ми не можемо призначати винних, встановлювати строки і так далі, і тому подібне. Крім цього, ми визначили в даному проекті, що на референдум може виноситися тільки одне питання з тим, щоб уникнути проблеми конкуренції питань, які можуть не знаходити одностайної підтримки. Крім цього, в законі чітко прописані етапність проведення всеукраїнського референдуму. Перший етап – це збори громадян не менше як 300 виборців. І найголовніше, що може бути вирішено на зборах, це формулювання питання всеукраїнського референдуму, а також створення ініціативної групи 60 виборців, і може бути створена одна група. Другий етап. Це також передбачено Конституцією України, необхідність збору 3 мільйонів підписів. Ці підписи будуть збиратися у двох третинах адміністративно-територіальних одиниць, передбачених 133 статтею Конституції по 100 тисяч підписів у кожній із них у паперовій або у електронній формі. Причому створюється як паперовий варіант формування, так і єдина електронна комісія. І третій етап. Президент зобов’язаний видати Указ про проголошення всеукраїнського референдуму в останню неділю 60-денного строку з дня видання цього указу. При цьому в законі передбачається можливість зупинення референдного процесу у разі відкриття конституційного провадження щодо конституційності питання всеукраїнського референдуму до ухвалення Конституційним Судом України. Тобто встановлений ще один запобіжник, коли є можливість звернутися до Конституційного Суду на предмет конституційності питання, яке виноситься на всеукраїнський референдум. В чому ще вигідна відмінність даного закону? Він на 80 відсотків складається з процедур і прописаний сумісно як представниками Центральної виборчої комісії, так і громадянським суспільством із залученням науковців. Крім цього, ще одна відмінність даного законопроекту, що ми відмовилися від питання консультативних референдумів. Референдум – це річ надзвичайно вартісна, і вона повинна проводитися тільки тоді, коли реально є необхідність визначити стратегічний напрямок розвитку держави. Крім цього, у даному законі передбачено обов’язковість положень референдуму, тобто що будь-який референдум, він має правові наслідки і породжує його як для Президента України, так і для Верховної Ради України. Крім цього, я хочу звернути вашу увагу, що, мабуть, при підготовці цього законопроекту було продемонстровано найвищий поки рівень відкритості і спілкування з громадянським суспільством. Тому що ми готували його практично рік, ми працювали разом з провідними науковими установами, з громадським сектором, з нашими міжнародними експертами. Крім цього, даний законопроект був виставлений на всеукраїнське і міжнародне обговорення, перекладений з української мови на англійську мову. Після цього ми отримали низку позитивних рецензій від Національної академії наук, Національної академії правових наук. Також ми отримали підтримку і від міжнародних організацій, зокрема організації IFES, яка займається міжнародними виборами, Швейцарської Конфедерації, інституції, які займаються виборами. Чому саме з ними консультувалися? Тому що досвід проведення референдумів саме в Швейцарській Конфедерації, мабуть, найбільший у світі. Крім цього, даний текст закону вже навіть після виправлень був додатково направлений на отримання висновку саме в Венеціанській комісії. Тому, вельмишановні колеги, на ваш розсуд ми представляємо даний законопроект. І ми усвідомлюємо, що можуть бути дискусії по тих чи інших питаннях. Дуже багато проблем, парламентських міфів нам вже вдалося усунути і до цього моменту. Але я прошу підтримати його за основу і після цього продовжити дискусію. Тому що для нас всіх є надзвичайно важливим і пріоритетним, щоб врешті-решт стаття 5 Конституції України, стаття 38 України, яка гарантує, народ України як вищий носій влади, а також можливість долучення до управління державними справами через референдум, врешті-решт в Україні запрацювала. Тому я прошу підтримати і проголосувати за основу даний законопроект і конструктивно долучитися до подальшого вдосконалення його положень. Дякую за увагу.
Дякую. Запитання до доповідача будуть? Запишіться, будь ласка, на запитання. Регламент – 3 хвилини, 1 хвилина – на запитання. Ар’єв Володимир Ігорович.
Руслану Князевичу, будь ласка.
Князевич Руслан Петрович.
Руслан Олексійович, у мене два питання коротенькі. По-перше, все ж таки поясніть, будь ласка, що таке адміністративно-територіальні одиниці, бо я не розумію, що це таке. В Конституції нема такого поняття. А є таке поняття, як адміністративно-територіальний устрій, до якого входять області, Крим, Київ, Севастополь, міста, райони, райони в містах, селища і села. Це ви про це говорите? Бо, якщо ви читали Конституцію, то там іде мова про дві третини областей України – це чітка норма того розділу, який взагалі не можна міняти, крім як референдумом, як ви пропонуєте. Шановні колеги, давайте вже, наскільки неконституційні відверті ляпати хоча би прибирати на первинному етапі, не ганьбити себе і всіх, хто слухає нас. І друге. Руслане Олексійовичу, законодавчий референдум, по суті, ви пропонуєте, з точки зору можливості визнання такими, що втратили чинність законів України. Ви ж знаєте, і позиція Конституційного Суду, Венеційської комісії, тільки Конституційний Суд в низці рішень чітко сказав, що категорично заборонено, це суперечить Конституції, підміняти парламент референдумом. Не може бути в країні два законодавчих органи. Це прямо заборонено Конституцією України. Для чого ми.
Дякую. Шановний Руслане Петровичу, Так, ви абсолютно праві, в Конституції передбачено поняття "область", про що ви говорили. Водночас, коли ми відслідкуємо питання, яким чином напрацьовувалася Конституція України, то стаття 72 писалася ще до того, як писалася стаття 133, в якій чітко визначено, що окремим суб’єктом буде Автономна Республіка Крим. Це, по-перше. По-друге, сприйняття цієї позиції, про яку ви говорите, воно ставить в нерівні умови Автономну Республіку Крим, місто Київ і Севастополь у порівнянні з іншими областями. Тому саме така пропозиція була запропонована Президентом України, тому що він глибоко переконаний, що особливо в сьогоднішній період ставити в дискримінаційні умови Крим, Донбас і інші речі, які є Україною, є недопустимим. Але, якщо у вас буде своя пропозиція, ми, безперечно, її обговоримо. Друге, що стосується законодавчих питань, пов’язаних із структурою даного закону. Пропонується виключне скасування, а неприйняття законів. Тому все-таки я би тут не передьоргував, тому що функція скасування – це фактично один з елементів питань.
Ще запитання? Зараз, одну хвилинку. Цимбалюк Михайло Михайлович. Шкрум Альона Іванівна.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановний Руслане Олексійовичу! Дякую вам, що ви представляєте цей законопроект. І, мабуть, хотіла б подякувати Президенту Зеленському, що він, нарешті, виконав свою першу передвиборчу обіцянку. Він обіцяв подати цей законопроект першим, подав він його, мабуть, уже 171, через рік. Але все одно це позитив. У мене два до вас коротких запитання. Перше. "Батьківщина" виконала передвиборчу обіцянку Президента Зеленського ще у вересні минулого року, коли ми подали власний якісний законопроект про всеукраїнський референдум. На жаль, з того часу він не розглядався в цій залі, він буде розглядатися сьогодні. Але чому законопроект Президента Зеленського не є альтернативним до нашого законопроекту про всеукраїнський референдум? Це є неправильно, це є маніпуляцією, це є порушенням. І друге коротке питання. Вчора антикорупційний комітет, на жаль, не зміг зібрати кворум з цього питання, я так розумію, що не прийшли деякі "слуги народу". Але він зазначив, що є зауваження і потенційні корупційні ризики в цьому законопроекті. Чи відомо вам про це? Дуже дякую.
Дякую. З приводу виконання обіцянок, я ще раз. Я просто вам на ці питання вчора відповідав на комітеті, я відповім вам і зараз. З приводу виконання обіцянок. Президент саме в частині народовладдя першим вносить законопроект про народовладдя через всеукраїнський референдум. Друге. Що стосується питання, які ви задавали, чому от саме зараз, а не пізніше. Мабуть, політика така річ, коли ти робиш рано – тобі говорять, не на часі, коли ти робиш пізно – тобі говорять, чому. Головне, що він є, тому що в мене є підбірка невиконаних, вмерлих обіцянок політиків багатьох тисячоліть, які працювали тут. І останнє. Що стосується висновків антикорупційного комітету. Так, безперечно, він вчора не зібрався, висновків немає. Але по тому законопроекту, який внесли ви, ваша фракція, висновок є, що ваш законопроект містить антикорупційні ризики. Дякую.
Дякую, Руслан Олексійович. Будь ласка, сідайте. Сідайте, будь ласка. До слова запрошується народний депутат України Тимошенко Юлія Володимирівна щодо представлення законопроекту 2182. Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, я думаю, що вся країна пам’ятає блискучу перемогу діючого Президента на виборах. Це дійсно була блискуча перемога. І я думаю, що програму кандидата в Президенти пана Зеленського уважно читала вся країна. Я вам можу сказати, що ми як ваші опоненти теж її дуже уважно читали. І мені було дуже приємно, що починається програма Президента Зеленського з дуже важливих слів. Він там сказав, що не можна приймати в країні жодного рішення важливого, не можна приймати жодного закону, якщо народ не дав на це своє "добро". І він тоді написав в своїй програмі, що перший закон, який він внесе до Верховної Ради, це буде Закон про народовладдя, де через референдум будуть вирішуватися всі без виключення питання перед тим, як він буде приймати рішення, або перед тим, як Верховна Рада буде голосувати. І ви знаєте, що, власне, з похожими речами йшла і наша команда на вибори до влади. І я вважаю, що, можливо, це єдине, що треба зробити в країні – це слухати людей і давати їм право бути не на маргінесі управління країною, не тими, кого використовують в кожну виборчу кампанію, а коли вона закінчується, про людей просто забувають. А у нас з вами інтелектуальний народ, інтелектуальна нація, і якщо б ми здатні були долучити людей до управління країною, це був би такий унікальний потенціал випущений, який би дав можливість Україні підніматися. А тепер у мене декілька питань. Питання номер один. Чому Президент України, який обіцяв перший закон внести до парламенту про народовладдя, де референдумом вирішується все, не зробив цього? Чому сотні законів прийняті в парламенті, а Закону про референдуми, про народовладдя перший рік не було? Я дам вам відповідь на це питання. Тому що, на жаль, через Президента України, через парламент, через кожен з останніх трьох його урядів вносилися законопроекти, рішення, які нічого спільного не мають ні з інтересами людей, ні з національними інтересами України, ні з нашим сьогоденням і майбутнім, ні з нашим можливим процвітанням – нічого спільного не мають. Тому що одна з найважливіших проблем – це що робити з нашими ресурсами, з нашою землею сільськогосподарською, з нашими державними монополіями, стратегічною власністю. Це, власне, є те, що складає все, що є у нас з вами, у народу України. Так чому без будь-яких референдумів, знаючи абсолютно точно, що 70 відсотків суспільства проти продажу сільськогосподарської землі, 70 відсотків суспільства проти продажу стратегічних державних монополій, що точно люди не підтримують Закон про гральний бізнес, точно люди не підтримують Закон про легалізацію марихуани, скажіть, будь ласка, чому Президент, знаючи, що люди проти цього, розуміючи точно, що він діє проти інтересів держави і народу, без референдуму, він проводив ці питання? Тому що у нього були інші замовники для прийняття таких рішень. І він крушив і крушить українську державу, позбавляючи її суверенітету кожним законопроектом, який йому нав’язується маріонетками ззовні, і він продовжує це робити без будь-яких референдумів. І ви знаєте, боляче, що він це робить свідомо і боляче, що люди бачать заставку – відосики, картинки красиві, а за кулісами йде здача національних інтересів і руйнація сьогодення і майбутнього держави. І тепер я можу вам дати відповідь, чому досі не було Закону про референдум у країні. Тому що він заважав Президенту України Зеленському проводити чужі інтереси через парламент, через уряд, через свої підписи законів. Тому що референдум точно не схвалив би 90 відсотків того, що він робить сьогодні. Інакше б він вночі під час карантину, коли люди не можуть зібратися і захиститися, не проводив би Закон про розпродаж сільськогосподарської землі. Якщо б він служив людям і слухав людей, і хотів референдуми. І тому сьогодні нам абсолютно зрозуміло, чого досі не було Закону про референдум і чому ми як партія "Батьківщина", багатократно вносячи Закон про референдум, законопроект, постійно отримували повернення з профільного комітету цього законопроекту про референдум назад до нас, тому що він нікому не був потрібен. А сьогодні, коли вже майже все передали в управління іноземним наглядовим радам, коли вже прийняли Закон про розпродаж землі і державної власності, коли вже прийняли меморандум з Міжнародним валютним фондом, який несумісний з суверенітетом України, тепер вноситься законопроект, який якби-то проводить референдуми. А я вам ще хочу нагадати, що у вас вже у партії "Слуга народу" була обіцянка в вашій програмі дати людям право ветувати ті закони, які прийняті в парламенті, але людям не подобаються. З цим ви вже йшли на парламентські вибори – дати народу ветувати. Так скажіть, будь ласка, як ви і ми можемо навіть через рік правління Президента Зеленського пропустити законопроект, який нам зараз пропонують, в якому ніякий народ ніякий референдум провести не зможе? Ви самі сядьте почитайте цей законопроект про референдум, який зараз вам пропонується, з олівцем і порахуйте чи зможуть пересічні громадяни просто виконати ті процедури бюрократичні, які там прописані і чи зможуть вони хоч один референдум ініціювати. Ви подивіться, що там Центральна виборча комісія перетворена по суті в Дамоклів меч над конституційними її повноваженнями, щоб жодного референдуму руками ЦВК (Центральної виборчої комісії) не пропустити. А скажіть, ви можете пропустити ситуацію, коли ми тут з вами щотижня приймаємо десятки законів, а людям цим законом, що щойно пропонувався, дається право раз на рік по одному закону застосувати право вето і через такі процедури, які людям непосильні? Ви знаєте, що багато людей вірять в те, що ви, "слуги народу", прийшли реально виконувати свої програми. Люди сподівалися на молодих нових людей, які не будуть сповідувати подвійні стандарти, які не будуть на біле казати чорне і навпаки, які не будуть, симулюючи служіння, реально працювати проти людей. Я хочу нагадати вам цю вашу місію. І, якщо сьогодні ми обговорюємо таке складне питання, як референдум за народною ініціативою і як вето народне на закони, то давайте не будемо лукавити і не будемо підставляти людей під той закон, який для них працювати не буде. Один референдум по вето на закон на рік. Це, що народовладдя? Це обман. І тому я хочу продовжувати разом з українським народом вірити в те, що в цій Верховній Раді у "слуг народну" не обман, не приниження, не позбавлення людей останніх їх прав, навіть ті, які в Конституції прописані, а, що дійсно ми всі разом попрацюємо і зробимо Закон про референдум і про вето на ті закони, які прийняв парламент, такі, які для людей будуть доступні і які дадуть можливість людям, нарешті, прийняти участь в управлінні своєю державою. Тоді це буде чесно. І саме тому наша команда внесла законопроект про референдум, який теж, можливо, недосконалий, можливо, він там теж не такий прекрасний, як хотілося би людям, але давайте всі разом попрацюємо над тим, щоб ці закони реально дали людям право проводити референдум, накладати вето на закони, які їм не подобаються, і щоби люди відчули, що їх хоча б раз за всі ці роки не "намахали", як це робили всі попередні президенти, які були в нашій країні. І я вірю в те, що саме фракція "Слуга народу", розуміючи всю важливість Закону про народовладдя, стане на захист того, щоб ця процедура була реальною. І зробимо це один раз і в тому числі разом. Але не всіх, а для народу. Слава Україні!
Юлія Володимирівна, запитання до доповідача. Запишіться, будь ласка, на запитання до доповідача. Регламент – 3 хвилини, хвилина – на запитання, хвилина – на відповіді. Наливайченко.
Власенку.
Власенко Сергій Володимирович.
Дякую, шановний пане Голово, шановна Юлія Володимирівна. Між вашим законопроектом і законопроектом Президента є низка концептуальних відмінностей, концептуальних. Ну, зокрема, припустимо, в президентському законопроекті обмежується референдум лише одним питанням. У вас такого обмеження в законі немає. При цьому, якщо ми будемо торкатися того питання, яке ви піднімали про референдум, про землю, і якщо треба буде задати українському народу три питання, перше: чи треба продавати сільськогосподарську землю; чи можна її продавати іноземцям і чи можна її продавати юридичним особам, то за законопроектом Президента треба три референдуми провести, а не один за цими нездійсненними процедурами. Чи не вважаєте ви, що таке обмеження прав людей не має ніякого відношення до народовладдя, не має ніякого відношення до реального отримання волевияву людей? Я ще раз підкреслю, на щастя, у вашому законопроекті такого обмеження немає. Дякую.
Я, безумовно, знала, що Сергій Власенко задасть мені складне питання, і мені важко буде на нього відповідати. Я можу сказати, що реально нам треба поправити той закон, який прийде в першому читанні. І нам треба зробити так, щоб економлячи і час людей, і державні кошти, ми мали можливість поставити і два, і три, і десять питань, головне, щоб вони були конституційними. Ви знаєте, що чим більше ми людям дамо влади, чим більше ми людям дамо право впливати на наші рішення, тим краще буде жити країна. Можливо, нам думки людей і не подобаються. Але демократія, навіть якщо вона недосконала, вона передбачає те, щоб люди мали можливість своє слово сказати. Ви знаєте, є країни, де по 200 референдумів у рік проводяться, і це найзаможніші країни світу. Давайте чесно попрацюємо над цим законом і виправимо ці недолугості, які обмежують право людей висловлювати свою волю.
Цимбалюк Михайло Михайлович. Однак, я думаю, що не варто такі важкі запитання ставити, шановні.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановна Юліє Володимирівно, у мене два запитання до вас. Перше. Як ви думаєте, ваш законопроект був поданий у вересні минулого року, а президентській щойно. Чи згідно Регламенту не мав би бути саме президентський альтернативний до вашого? І наступне питання. В президентському законопроекті пропонується електронне голосування на референдумі. Як ви думаєте, чи після того, як сьогодні ЗНО не можуть провести шляхом голосування, чи зможуть на референдумі громадяни України якісно волевиявлення саме висловити через систему електронного голосування? Дякую наперед за відповідь.
Дякую. Ну, мені приємно, що, в принципі, ніякі інші фракції до мене питань не мають, тобто все зрозуміло і з усім погоджуються. Тільки моя фракція ще бореться. Ну, я можу сказати, дорогі друзі, що електронне голосування і взагалі всі електронні процедури – це, безумовно, сьогодення і майбутнє світу, це є правда. Але в той же час нам потрібно закон виписати так, щоб у людей не було підозри до того, як ці результати голосування підводяться. От в чому питання. І сьогодні в дуже багатьох людей є справедлива недовіра до електронного підрахунку голосів на виборах, до електронного підрахунку голосів на референдумах. І тому нам тут треба більше думати про довіру людей до результатів цього голосування, чим до будь-чого іншого. Сумнівів немає, що організувати електронне голосування можливо і на референдумі і на виборах. Але в той же час, якщо тут в залі сидять профі в цій сфері, ви знаєте, що поки не вигадана технологія, як захистити від зовнішнього втручання.
Ні, Юліє Володимирівно. Дякую. Юліє Володимирівно, час вичерпаний. Шановні колеги, до слова запрошується народний депутат України Німченко Василь Іванович щодо представлення проекту Закону про всеукраїнський та місцеві референдуми за народною ініціативою (реєстраційний номер 3177).
Доброго дня, шановні колеги. Доброго дня, народ України, шановна президія. Я думаю, що сьогодні історична подія, коли появилася спроба повернути народу владу, повернути народу право на управління державними справами і участі в референдумах та реалізації інших форм демократії в Україні. На жаль, я хочу повернути ваш час в далекі ті часи V століття до нашої ери, коли в Афінах зароджувалось питання і поняття демократії. Так там управляли в Афінах люди, громади, але принижували і лишали можливості приймати участь в управлінні справами іноземців, рабів і жінок. А ми сьогодні йдемо в Україні до того, що у нас будуть управляти справами лише іноземці та їх опричники, які заведені на територію України і розсаджені в інститутах влади, включаючи законодавчу, виконавчу і судову. В оцьому ми вбачаємо біду. І народ з цього приводу має сказати своє слово. Але, на жаль, починаючи з десятого року, поскасовували всі норми і закони, які давали право якого-небудь допуску до управління державними справами. Ви знаєте, що був скасований Закон 91-го року про всеукраїнський референдум, що був скасований Закон про місцеві, саме, референдуми. І ми майже півтора десятиріччя працювали і не мали ніяких механізмів забезпечити волевиявлення народу України. Останній закон, який було прийнято стосовно референдумів, теж скасований. Теж скасований по процедурним мотивам. І тому ми по суті на сьогоднішній день "маємо те, що маємо", як сказав великий філософ, політик з цього приводу. А маємо ми те, що по суті народ України, на жаль, відсторонений від реалізації своїх природних конституційно закріплених норм. Давайте ми подивимося, про що каже стаття 69, про що каже стаття 38, та на якій підставі ми не можемо забезпечити громадянам право управління державними справами. Безперечно, це ганебне явище. Більше того, якраз вказується на те, що народ за своєю ініціативою бере участь у референдумах, бере участь через такий спосіб реалізації демократичних інститутів. Я хочу звернути вашу увагу на те, що нами запропонований законопроект має назву "Про референдуми за народною ініціативою, референдум всеукраїнський і референдум місцевий". Ще раз акцентую увагу, за народною ініціативою, коли народ вирішує, виходячи із статті 5 Конституції, як єдине джерело влади вирішувати любе питання. Ще раз повторюю, любе питання, за виключенням. Я прошу пробачення. За виключенням, визначених Конституцією, недопустимості прийняття законопроектів. Ще раз наголошую, стосовно того, що президентським законопроектом заборонено народу приймати, законопроекти розглядати і приймати закони. А Конституція каже, можна приймати все, за виключенням неможливо приймати законопроекти щодо податків, щодо амністії і щодо законопроекту про бюджет. То, скажіть, Конституція передбачає право народу на прийняття законів? І от тому наш законопроект якраз і передбачає можливість проведення, перше, такого референдуму, як законодавчий. Що у ньому закладено? Прийняття та скасування законів в повному об’ємі чи в частині і в тому числі прийняття Конституції України. Я хочу повернутися в екскурс історії і сказати, що для тих апологетів, які вважають недопустимості прийняття законів чи Конституції народом і неспроможності народу приймати такі закони, хочу повернути до Єгипту, який під час бойових дій, повторюю, гражданского противостояния, громадянського протистояння, вони прийняли Конституцію на всенародному референдумі. А ми що? Це не народ не хоче, це не хоче влада, яка стала у теренів цього законопроекту, який вам запропонований. Крім законодавчих референдумів, безперечно, ми вважаємо і просимо вашої підтримки у законопроекті пропозиції підтримати щодо погоджувального референдуму. Що таке погоджувальний референдум? Це повсякденна діяльність нашого суспільства, органів влади, і коли виникає питання на проведення погоджувальної ради від народу, народ повинен прийняти акт, так званий акт народної волі. Про що йде мова? Ми якраз і пропонуємо, якщо ви почитаєте статті, конкретно вказуємо, що якраз виключно через погодження народу може йти питання про розпродаж, про реалізацію цих корисних копалин і землі, включаючи і землі сільськогосподарської. Кому ще незрозуміло те, що не можна національне багатство, яке визначене в Конституції в статті 14, єдиний раз застосовується слово "багатство" – це земля народу, і ми не можемо вирішувати питання без волі і без погодження із власником цієї землі. Безперечно, що такі питання і мають виноситись на референдум. На жаль, ми не бачимо цього в президентському законопроекті. Там взагалі на цьому напрямку нічого з цього приводу нема, як такої мотивації погодження через волевиявлення. І останнє, що ми пропонуємо. Дійсно, ми погоджуємося з тим, що не підлягають взагалі оприлюдненню і проведенню консультативні референдуми. Хоча не включаючи нас до розгляду, посилались експерти і комітет профільний раніше на те, що не потрібно мати консультативні референдуми. А в нас їх нема, а вони і не потрібні. З ким народ повинен консультуватись? Це повинні консультуватись органи влади з народом. А народ є джерелом влади. То про що ми ведемо мову? І третя група виключних питань, які виносяться на референдум, це ми вважаємо питання контрольно-відкличних референдумів. Нас б’ють за те, що ми пропонуємо на референдумарному рівні ставити питання про недовіру з боку народу Верховній Раді, про недовіру Кабінету Міністрів і про недовіру на рівні місцевих органів. Тому що наш законопроект передбачає проведення референдумів за ініціативою народу як на рівні всеукраїнському, так і на рівні місцевому. Я стосовно тих людей наших опонентів, які вважають, що народ не може вирішувати питання про недовіру Верховній Раді і припинення її діяльності. Хочу повернути вас до статті Конституції, де чітко вказано, що Президент у трьох випадках може припинити діяльність Верховної Ради. В тому числі у нас є недовіра Кабінету Міністрів, і це є в Конституції, 116-й. Чому ми не можемо це закласти в законопроекті? І ми якраз і просимо підтримати наш законопроект. Чи є там шороховатості? Безперечно, є. Але в основі цей той законопроект, який дасть можливість громадянам доступу до управління державними справами і до контролю над органами державної.
Дякую. Запитання до доповідача будуть? Запишіться, будь ласка, на запитання до доповідача. На важкі запитання до доповідача. Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Прошу передати слово Пузанову Олександру Геннадійовичу.
Пузанов Олександр Геннадійович.
Дякую. Шановний Василю Івановичу, у мене буде дуже коротке і просте запитання. Скажіть, будь ласка, в чому так, якщо можна, п’ять відмінностей вашого законопроекту порівняно з президентським законопроектом, в чому переваги вашого порівняно з президентським? Дякую.
По-перше, хочу сказати про те, що наш законопроект передбачає можливість реалізації народу своїх природних конституційно закріплених прав до управління справами, в тому числі народоуправління (є зараз таке в теорії права "народоуправління"), де вони мають право управляти, в тому числі через створення законодавчих механізмів, в тому числі через реалізацію контрольних функцій, і на місцевому рівні, що у нас передбачено, і на національному рівні. Це перше. І друге. Я хочу сказати, що те, що в президентському законопроекті передбачено звуження об’єму прав народу на волевиявлення стосовно проведення референдуму і яке вийшло за межі Конституції статті 74, де чітко передбачено три випадки і не більше. От і все. Все це неконституційно. І тому я ще хотів би сказати, шановні колеги, звичайно, ви можете проголосувати на його доработку.
Дякую. Поляков Антон Едуардович.
Шановний Василь Іванович, повністю погоджуюсь і з вами, і з Юлією Володимирівною, тому що законопроект Президента нічого про народовладдя нам взагалі не каже. І ті процедури, які в ньому прописані, референдуму ніяким чином не допоможуть відбутися, тільки з адміністративним ресурсом. І я дуже радий, що у вас є і місцеві референдуми, передбачені у вашому законопроекті. Хочу запитати вас. Скільки підписів треба зібрати для проведення всеукраїнського референдуму і для місцевого референдуму? Адже в президентському треба зібрати аж 3 мільйони підписів по 100 тисяч у кожній області, дві треті області – це нереально, це не народовладдя. Скільки у вас треба зібрати підписів для проведення референдумів. Дякую.
Спасибі за це запитання. Я відповідаю. Ми зараз пов’язані з конституційною нормою. Конституційна норма, визначаючи референдум, його проведення за народною ініціативою, передбачає саме 3 мільйони, дві третіх і по 100 тисяч. Разом з тим, у нас в законопроекті стосовно внесення змін до Конституції, тому що на цьому рівні, на цьому рівні грають, щоб не дати доступу до реалізації владних повноважень саме безпосередньо народу. І я хочу з цього приводу сказати, що Комітет з правової політики не підтримав і не знайшов конституційності в законопроекті Президента, не знайшов, не було голосів. А це значить про те, що він в корні своєму є неконституційним і вносити це, це буде повтор законопроекту, який проходив і підставив і главу держави, і підставив і парламент, і підставив нашого.
Дякую, Василь Іванович. Дякую. Шановні колеги, представлення всіх законопроектів відбулося. Прошу записатися депутатські фракції та групи на виступи. Регламент – до 3 хвилин. Шановні колеги, може спочатку все ж таки позицію комітету по всіх трьох, а потім вже обговорення? А? Комітет? Аліна Леонідівна Загоруйко від комітету. Щодо всіх трьох законопроектів. Регламент – 5 хвилин.
Дякую. Доброго дня, шановні колеги, шановна президія. Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування розглянув на своєму засіданні 17 червня усі три законопроекти. Це законопроекти: про всеукраїнський референдум за реєстраційним номером 2182, доопрацьований і внесений народними депутатами України Тимошенко і Соболєвим, про всеукраїнський та місцеві референдуми за народною ініціативою за реєстраційним номером 3177, внесений народними депутатами Німченком, Медведчуком та іншими, та про народовладдя через всеукраїнський референдум (реєстраційний номер 3612), внесений Президентом України та визначений ним як невідкладний. Щодо законопроекту реєстраційний номер 3177. Законопроектом запропоновано визначити порядок організації та проведення всеукраїнського і місцевого референдумів за народною ініціативою. Перш за все, звертаю вашу увагу на те, що пропонується врегулювати порядок ініціювання організації та проведення всеукраїнських і місцевих референдумів виключно за народною ініціативою в той час, коли Конституція України передбачає можливість проведення всеукраїнського референдуму з питань про зміну території України, який призначається Верховною Радою України, а також проведення всеукраїнського референдуму щодо затвердження прийнятого Верховною Радою України законопроекту про внесення змін до Розділу І, ІІІ та VІІІ Конституції України, що призначається Президентом України. Комітет пропонує відхилити даний законопроект. Щодо законопроекту 2182. Законопроектом пропонується, що предметом всеукраїнського референдуму може бути ухвалення нової Конституції України, установчий референдум. Водночас Конституцією України наразі не визначено порядку прийняття нової Конституції. Натомість розділом ХІІІ Основного Закону України встановлено лише порядок внесення змін до Конституції України. Комітет пропонує відхилити даний законопроект. Що стосується законопроекту (реєстраційний номер 3612). Комітет зауважує, що законопроект за реєстраційним номером 3612, поданий Президентом України, передбачає більш комплексний та системний підхід до вирішення питання законодавчого врегулювання організації та порядку проведення всеукраїнського референдуму. Комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про народовладдя через всеукраїнський референдум за реєстраційним номером 3612 прийняти за основу. Комітет також вирішив звернутись до Голови Верховної Ради України з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України на пленарному засіданні під час розгляду даного законопроекту про необхідність внесення пропозицій поправок щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Дякую за увагу. Просимо підтримати.
Дякую. Приходько Наталія Ігорівна. Пузанов Олександр Геннадійович.
Дякую. Шановна президія, шановні колеги, я хочу сказати, що фракція "Опозиційна платформа - За життя" прийняла рішення не підтримувати президентський законопроект 3612 з причини того, що він, окремі його положення суперечать, прямо суперечать Конституції України. Як ви знаєте, вчора відбулося не тільки засідання комітету з питань державної влади та місцевого самоврядування, вчора також проводив своє засідання Комітет з питань правової політики. І одним з питань порядку денного цього комітету був розгляд питання про конституційність, відповідність Конституції цього президентського законопроекту. Як вже згадав мій колега Василь Іванович Німченко, це питання не знайшло підтримки комітету і комітет не зміг зібрати голоси і визнати президентський законопроект таким, що відповідає Конституції. Зокрема, ми констатували, що стаття 74 Конституції встановлює вичерпний перелік питань, з яких не дозволяється проведення всеукраїнського референдуму. Всупереч цій статті Конституції України стаття 3 президентського законопроекту суттєво розширює перелік питань, які не можуть розглядатися на всеукраїнському референдумі, і встановлює виключний перелік питань, які можуть розглядатися. Тобто таким чином закон звужує обсяг повноважень народу України на вирішення питань державної важливості на всеукраїнському референдумі. Проект Президента встановлює нереальні строки для збору підписів. Як ви знаєте, 3 мільйони підписів необхідно зібрати для того, аби питання було винесено на всеукраїнський референдум. Президентським законопроектом пропонується всього 60 днів для того, аби це питання було підтримане необхідною кількістю голосів громадян України. Далі. Обмеження, про яке йдеться, встановлення, що протягом року можна розглядати тільки одне питання і відповідно до бюлетеню про голосування можна включати тільки одне питання – воно також звужує повноваження і права народу України порівняно з Конституцією України. Саме тому комітет не зміг знайти голоси на підтримку цього законопроекту і окремі його положення визнані, фактично визнані такими, що не відповідають Конституції України. Також хочу нагадати, що ми казали про те, що перед тим як ухвалювати Закон про всеукраїнський референдум ми отримаємо висновок Венеціанської комісії. Цього немає. Ми досі не знаємо, що про це скаже Венеціанська комісія. Влада на засіданні також констатувала, що ми вже одного разу з вами ігнорували вимоги Конституції України, ігнорували зауваження опозиції щодо того, що не можна ухвалювати закон, в якому є ознаки неконституційності, який визнається таким відповідними фахівцями, що не відповідає Конституції України, йдеться про закон 1008. Шановні колеги, прохання дослухайтеся до опозиції зараз, не приймайте неконституційний закон, закон, який порушує.
Слово надається народному депутату Бондарю Віктору Васильовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє". Тарас Іванович Батенко. Будь ласка, Тарас Іванович.
Шановні друзі! Шановні колеги! Депутатська група "Партія "За майбутнє" бореться і ратує постійно за розширення можливостей і прав демократії в цьому залі і поза парламентом. І ми вдячні насправді за таку ініціативу в цілому, що ми сьогодні обговорюємо. Це велика робота, я хочу сказати, яка була пророблена робочою групою, яку очолював Руслан Олексійович Стефанчук. В цілому це стосується і інших робочих груп, в яких ми залучені, це і стосовно змін до Регламенту Верховної Ради України, і появи проекту Закону про політичну і парламентську опозицію. Але разом з тим, декларуючи мету розширення народовладдя і реалізації конституційного права громадян, ми повинні розуміти, наскільки це буде просто на папері, наскільки це буде реально здійснено в наших сучасних реаліях, і як це виписано насамперед в президентському базовому законопроекті. Ми бачимо складнощі і труднощі, які виникають у громадян з ініціюванням референдуму в цьому законопроекті. Тому що для визнання зборів громадян з підготовки референдуму такими, що відбулися, обов’язково необхідна присутність Центральної виборчої комісії. Ну, ми розуміємо, що ЦВК і сьогодні, як і в минулі часи при попередніх президентах, завжди очевидно керується настановами дружніми з Офісу Президента чи з Адміністрації Президента. То очевидно без присутності ЦВК така ініціативна група ніколи не збереться і не реалізує свою ініціативу. Крім цього, не менше нереальним для виконання є і норма щодо збору ініціативною групою 3 мільйонів підписів за 60 днів. 60 осіб найменше має збирати фактично 3 мільйони підписів, ну, не менше 50 тисяч підписів в день, що очевидно теж є мало реальним. Ми бачимо також значні ризики, про що говорили мої колеги, порушення конституційного ладу країни і основних засад її функціонування, адже згідно нього питання, що виносяться на всеукраїнський референдум, не повинні обов’язково проходити через Конституційний Суд України. Навіть якщо це питання внесення змін до розділів Конституції, які визначають загальні основи існування України. Очевидно, тут теж проглядаються можливості впливу і маніпуляції влади на питання, які будуть виноситись на загальноукраїнський референдум. Інші питання, які так само ми бачимо, в цілому говорять про те, що благородна мета – проведення референдуму – ми чекали на такий референдум по землі, який був обіцяний Президентом Зеленським і не був реалізований до прийняття Законопроекту про обіг земель сільськогосподарського призначення, але я вважаю, що ця благородна мета насправді сумнівна, що це механізм "зшивання" країни з таким механізмом проведення референдуму. Тому ми так само чекали на висновки Венеціанської комісії, яких немає. І наша позиція, депутатської групи "Партії "За майбутнє" – утриматися від голосування за президентський законопроект. Дякую.
Будь ласка, Княжицький Микола Леонідович, фракція "Європейська солідарність".
Дякую. Шановні колеги! Ну, я по-перше, хочу ще раз висловити співчуття Петру Олексійовичу Порошенку у зв’язку зі смертю батька, і наголосити на неприпустимості провокацій. Як заява Генпрокурора Венедіктової про те, що похорон буде сьогодні, а суду не буде. Суд буде. І наша фракція туди поїде. А ховати Олексія Порошенка будуть завтра. Тепер по суті. Отже, шановний доповідач посилався на швейцарський досвід. А знаєте, чому у Швейцарії так багато референдумів? Тому що у Швейцарії немає опозиції. Всі партії, які там обираються до парламенту, створюють спільний уряд довіри. І коли не можуть прийти до спільної позиції, оголошують референдум, який обов’язковий у двох третинах кантонів, не адміністративно-територіальних, не визначених одиниць, а саме кантонів. В таких країнах як Австрія, Данія, Естонія, Ірландія, Італія, Голландія, Польща, Угорщина, Швеція референдум проводиться тільки, коли треба змінювати Конституцію. В Данії, Естонії, Ірландії, Латвії, Литві, Словаччині і Франції – коли ратифікація, денонсація міжнародних угод і питання обмеження державного суверенітету. Наш закон, президентський, не містить чітких норм предмету референдуму. А коли немає цих чітких норм, то в даному випадку, за висновком Венеційської комісії, можливий лише консультативний референдум. І це невірно тлумачив один з попередніх доповідачів, який говорив, що народ не має консультуватися з урядом. Якраз цей референдум і проводиться, щоб проконсультуватися з народом. Очевидно, референдум в багатьох країнах став базою для маніпуляцій. Ми пам’ятаємо референдум в Криму. От зараз у Росії буде референдум про довічний термін Путіну. Може і для цього Президент Зеленський подає законопроект про референдум. Навіщо тоді, якщо ні, вводиться це так зване електронне голосування? Електронне голосування, яке ЦВК підзаконними актами визначає порядок його проведення. Хоча відповідно до статті 92 Конституції організація і порядок проведення референдуму можуть визначатися виключно законами України. Подивіться, друзі, на нашу країну, розділену гібридною пропагандою. Ні, народ наш єдиний, але Російська Федерація як агресор ділить цей народ, використовує засоби масової інформації для ведення гібридної війни. І референдум у запропонованому варіанті – це ще один інструмент гібридної війни, який ні до чого, крім до розвалу держави, не приведе. Голосуємо червоною кнопкою. Дякую.
Будь ласка, Кабаченко Володимир. А, будь ласка, Власенко Сергій Володимирович, перепрошую, "Батьківщина".
Дякую, шановний пане головуючий. "Одразу хочу запевнити: іду на один термін, щоб змінити систему заради майбутнього. Мій перший законопроект – про народовладдя. У ньому ми разом закріпимо механізм, за яким тільки Народ України (два слова з великої літери) буде формувати основні завдання для влади через референдуми та інші форми прямої демократії". Це цитата із передвиборчої програми тоді ще кандидата у Президенти Володимира Зеленського. Тут моя колега сказала, що президентський законопроект виконує цю обіцянку. На жаль, ні, шановна колего. Ну, по-перше, цей закон не перший, бо першими Президент вносив закони про збільшення власних повноважень – зміни до Конституції. Але, на жаль, слово "народовладдя" є лише в заголовку, а не в змісті цього законопроекту. Тому це не перший законопроект і це не законопроект про народовладдя. Колеги вже неодноразово говорили про те, що вчора на засіданні Комітету правової політики, дійсно, точилася жорстка дискусія і абсолютно чітко було визначено, що законопроект президентський не відповідає Конституції. Тому підтримати його, при всій повазі до посади Президента, неможливо. Законопроект інших колег, це 3177, він поєднує два види референдуму – референдум загальнодержавний і референдум місцевий. На жаль, за цих умов його теж не можна підтримати, тому що це два різних підходи до референдумів. Це повинно регламентуватися іншими законами. Тому я буду агітувати за законопроект 2182, внесений Юлією Тимошенко і Сергієм Соболєвим. Цей законопроект не суперечить Конституції. Він встановлює чіткі і зрозумілі процедури, які дозволять громадянам здійснити реальне волевиявлення своє по будь-яких питаннях, по яких громадяни захочуть. Я би ще хотів зазначити, що який би законопроект не було прийнято за основу, його треба буде доопрацьовувати не так, як готувався президентський законопроект. Тут доповідач президентського законопроекту говорив про те, що він готувався там широким консенсусом. Ось у мене в руках склад робочої групи. Із 13 депутатів, які залучені до робочої групи, 11 "Слуга народу", двоє позафракційних, жодного представника інших політичних фракцій. Якщо так і далі буде продовжуватися робота над цим законопроектом, то це шлях в нікуди, це шлях в чергове порушення Конституції, це шлях в чергове рішення Конституційного Суду. Тому я ще раз підкреслюю, будь-який законопроект, який буде прийнято, треба доопрацьовувати. Тому що, незважаючи на те, що Президент Зеленський не виконує власних передвиборчих обіцянок, але люди очікують Закон про референдум. Так, цей закон повинен бути таким, щоб референдум було можливо провести, щоб у людей не було обмежень щодо кількості тих питань, які вони можуть поставити, щодо якості тих питань, які вони можуть поставити, окрім тих обмежень, які прямо є в Конституції. Всім цим вимогам відповідає законопроект "Батьківщини". Дякую.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановний український народе! Павло Бакунець, Жовківський, Яворівський райони, Львівщина, депутатська група "Довіра". Відповідно до статті 5 Конституції України єдиним джерелом вдали в Україні є народ. І ця стаття закріплює право народу здійснювати свою владу безпосередньо. Тому наша країна вже давно потребує врегулювання законодавчого цього питання щодо всеукраїнського референдуму. Сьогодні в сесійну звалу винесені одразу три законопроекти. Вони кожен по-своєму пропонують врегулювання цієї проблеми щодо референдуму. Вони не є альтернативними. Але хочу підкреслити, це добре і правильно, що ми їх розглядаємо сьогодні разом. Це дає можливість нам з вами тут, в залі, визначитися з найкращим, з найоптимальнішим механізмом для проведення референдуму. Депутатська група "Довіра" готова підтримати усі три законопроекти, винесені сьогодні в зал. Наша позиція полягає в тому, аби з кожного законопроекту були відібрані найкращі норми і до другого читання були винесені в одному документі. І цей документ допоможе розвитку демократії в нашій країні. Адже в такому важливому для суспільства питанні як референдум, нам з вами слід відкласти політичні амбіції. Ми повинні надати можливість єдиному джерелу влади в Україні, українському народові, здійснювати владу і цим виконати норму Конституції. Павло Бакунець, депутатська група "Довіра".
Веніславський Федір Володимирович.
Шановні президія, шановні народні депутати, народ України, Президент України Володимир Зеленський дійсно, і вже неодноразово звучало з цієї трибуни обіцяв, що одним із перших його законопроектів буде Закон про народовладдя. Але Президент Зеленський він є зважена людина і він закликав широке коло експертів, громадських діячів, неурядових організацій до обговорення напрацьованих командою Президента пропозицій до цього законопроекту, і внесений Президентом Зеленським законопроект про народовладдя через всеукраїнський референдум, він дійсно є компромісним, консенсусним і таким варіантом, який враховує результати широкого суспільного обговорення. Я хочу нагадати шановним народним депутатам, що єдиний законопроект, який був вивішений на сайті Верховної Ради України для широкого обговорення, це був саме президентський законопроект, і він готувався не кулуарно, він готувався не з метою досягнення певних політичних інтересів, а він готувався для того, щоб забезпечити реальне народовладдя. Що стосується тих критиків, які виступали щодо президентського законопроекту, то я хотів би закликати їх, по-перше, почитати Конституцію України, яка чітко однозначно визначає кількість громадян України, які мають зібрати підписи під проведенням всеукраїнського референдуму за народною ініціативою, і закон не може зменшити 3 мільйони підписів, і закон не може по-іншому регламентувати процедуру їх збору, окрім як передбачено Конституцією України. Окрім того, я хочу нагадати всім народним депутатам України, народу України, що Конституційний Суд України неодноразово розглядав питання щодо реалізації права народу на всеукраїнський референдум і давав свої висновки у відповідних рішеннях. Щодо законопроектів номер 2182, то я хочу прямо зауважити, що Конституційний Суд України чітко однозначно зазначив, що прийняття на референдумі нової Конституції має відбуватися виключно у порядку, який має бути визначений Конституцією чинною. Тобто для того, щоб ініціювати проведення всеукраїнського референдуму щодо ухвалення нової Конституції, спочатку парламент у встановленому порядку розділу XIII Конституції України має ухвалити законопроект про внесення змін до Конституції, і лише після того виносити на референдум Конституцію. А це означає, що законопроект 2182 не відповідає Конституції з урахуванням правової позиції Конституційного Суду України. Так само не відповідає Конституції законопроект 3177, тому що Конституційний Суд України прямо однозначно сказав, що не може на всеукраїнських референдумах вирішуватися питання, яке вирішується іншими формами безпосередньо демократії, а саме: питання про дострокове припинення повноважень, зокрема Верховної Ради України. Тому закликаю всіх народних депутатів підтримати в першому читані за основу.
Василенко Леся Володимирівна. Рахманін Сергій Іванович.
Сергій Рахманін, фракція "Голос". Шановні колеги, абсолютно очевидно, що єдиний законопроект, який має шанс бути ухваленим цією Верховною Радою, це законопроект, поданий Президентом, 3612. При всіх перевагах і недоліках інших законопроектів саме цей законопроект може стати основою нового нормативного акту. І тому я звертаюся в першу чергу до тих, хто збирається за цей законопроект голосувати. Тут дуже багато говорили про народовладдя. Але хочу сказати, що світова практика, світова історія підтверджують, що референдум – це дуже тонкий інструмент, який може зробити тонку важливу медичну хірургічну операцію, а може зарізати. Тут уже згадували псевдореферендуми на Донбасі чи карликові, карикатурні референдуми в Росії. А я нагадаю інші приклади. Пан Гітлер свого часу дуже широко застосовував практику всенародного референдуму. За допомогою чого він, наприклад, вивів Німеччину з Ліги націй, чим розв’язав собі руки перед Другою світовою війною, незаконно приєднав Австрію і об’єднав посади президента і канцлера, чим зробив свою владу абсолютною. Це було зроблено абсолютно демократично, за допомогою референдуму. Тому референдум – це річ, наслідки використання якої залежать від фаху, сумління і ситуації. Це треба пам’ятати, коли ви, голосуючи, можливо, за цей законопроект, хочете віддати право законодавчої ініціативи в руки тим, хто маніпулює. Згадавши про Німеччину, я нагадаю, що саме після досвіду, сумного досвіду Гітлера, в Німеччині в демократичній повоєнній було обмеження права громадян на загальнонаціональні референдуми. Саме тому, щоби народ не був інструментом маніпуляцій. Я нагадаю також те, що щонайменше в одному рішенні Конституційного Суду було зазначено, що належне використання демократії не означає підміну парламенту референдумом, а референдуми парламенту. І, якщо ви збираєтесь надавати право законодавчої ініціативи або право корегування законів чи скасування законів народу, то треба розуміти, яким чином це робиться. Кодекс належної практики встановлює чіткі правила, за допомогою яких є запобіжники, за допомогою яких маніпуляції скасовуються або не допускаються. У законопроекті цих запобіжників немає. Наступне. Будь-який закон має відповідати Конституції. Щонайменше 72 статті Конституції цей законопроект не відповідає, бо там чітко вказано про дві третини областей. Тому в мене пропозиція. Уважно почитайте, за що будете голосувати, хоча б інколи це робіть, для того, щоб ваш ніж не перетворився на ніж м’ясника. Дякую.
Шановні колеги, час на виступи від депутатських фракцій вичерпаний, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали і підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання, згідно зі статтею 116 Регламенту Верховної Ради України, проект Закону про народовладдя через всеукраїнський референдум (реєстраційний номер 3612). Зараз всі прийдуть, всі автори зайдуть. Є представник Президента. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:20:58]] За-252 Рішення прийнято. Дякую. Ще два голосування, тому що це не альтернативний законопроект, а просто законопроект, який стосується одного предмету. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про всеукраїнський референдум (реєстраційний номер 2182). Прошу визначатися та голосувати. [[14:21:37]] За-68 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про всеукраїнський та місцеві референдуми за народною ініціативою (реєстраційний номер 3177). Прошу визначатися та голосувати. [[14:22:07]] За-75 Рішення не прийнято. Дякую. Шановні колеги, надійшла заява від двох депутатських фракцій про перерву з заміною на виступ. Хто буде виступати? Герасимов Артур Володимирович. Які фракції, Артур Володимирович? "Голос" і "Європейська солідарність".
Шановні українці! Обвинувачення, які були висунуті Петру Порошенку, мають тривожний відтінок вибіркового правосуддя та політичної помсти, це частина минулого України, а не її майбутнього. Саме так Генсекретар НАТО Андерс Фог Расмуссен відреагував на спробу оголосити фіктивну підозру п’ятому Президенту. Увесь цивілізований світ засуджує політичні репресії проти опозиції і її лідера Петра Порошенка. Навіть вчорашні соратники Зеленського називають ці підозри нікчемними та юридичним трешем. Влада сьогодні будує в Україні модель кремлівського режиму з автозаками і побиттям активістів. Вони штурмують музеї і незаконно стежать за опозицією. Вони проводять фіктивні обшуки о 6 ранку, як трапилося з Володимиром Омеляном. Вони тримають патріотів у тюрмах без доказів, як у справі Шеремета, або судять їх за те, що не дали себе вбити, як у справі Стерненка. Зверніть увагу, що режим Зеленського переслідує саме тих, хто стоїть на захисті України від агресії Кремля. І апогеєм цих переслідувань є фіктивні, нікчемні справи проти п’ятого Президента України. І мова не тільки про Порошенка. Зламати хочуть Україну. Авторитаризм починається з придушення опозиції, а закінчується порушенням прав кожного. То ж відомі українські вчені, громадські діячі та колишні політв’язні за ініціативи учасника "Першого грудня" Йосифа Зісельса публічно звернулися до Зеленського з вимогою припинити будувати поліцейську державу і зосередитися на протидії російській агресії. Сьогодні о 15:15 режим Зеленського організовує не суд, а відверте незаконне судилище над лідером опозиції Петром Порошенком. Нас знову повертають в темні часи політичних переслідувань, повністю копіюючи кремлівські підходи і відкидаючи Україну геть від Європи. І відбувається це вкрай цинічно, бо цинізм і брехня – це сутність цієї влади. Сьогодні це брехня від Генпрокурора про те, що вони нібито хотіли перенести суд. І це після того, як Петро Порошенко був змушений перенести похорон батька через це судилище. Суд не перенесено. Саме тому наша фракція "Європейська солідарність" повним складом вирушає туди, до печерського суду на вулицю Володимирську, 15. Закликаємо всіх небайдужих до долі України доєднатися до нас. Ми змогли протистояти агресії Росії, і тим паче готові протистояти, насправді, дуже слабкому і дуже закомплексованому режиму Зеленського, який постійно замовляє кримінальні справи для переслідування будь-яких своїх опонентів. Ми не боїмося. Україна переможе!
Шановні колеги, переходимо до наступного питання денного. Це проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (щодо недопущення зловживань у сфері банкрутства на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби) (друге читання). Доповідає голова підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Мовчан Олексій Васильович. Вірніше, запрошується до виступу. Скажіть, будь ласка, хтось буде наполягати на правках? Да? Можемо голосувати? Гарний виступ, дякую. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (щодо недопущення зловживань у сфері банкрутства на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникнення і поширення коронавірусної хвороби) (реєстраційний номер 3322). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:27:00]] За-307 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це 2285-д. Є пропозиція сьогодні в нього не заходити, тому що в нас там залишилося півгодини. Перейти і далі почати його розглядати. Нормально? До наступного питання, да? Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін. "Про Вищий антикорупційний суд" щодо забезпечення суду приміщенням та інших питань роботи суду (реєстраційний номер 3348). До трибуни запрошується голова Комітету з питань антикорупційної політики Радіна Анастасія Олегівна. Скажіть, будь ласка, хтось буде наполягати на правках? Ні? Будь ласка, підготуйтесь до голосування, шановні колеги. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Вищий антикорупційний суд" щодо забезпечення суду приміщенням та інших питань роботи суду (реєстраційний номер 3348). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:28:56]] За-253 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про реструктуризацію заборгованості державного підприємства "Антонов" щодо уточнення деяких питань реструктуризації заборгованості з метою створення передумов для забезпечення Вищого антикорупційного суду приміщенням". До трибуни запрошується голова Комітету з питань економічного розвитку Наталуха Дмитро Андрійович. Законопроект, реєстраційний номер 3350). Хтось буде наполягати на правках? Можемо голосувати? Будь ласка, підготуйтесь до. Є Мамка Григорій Миколайович? Яка правка? Мамка, яка правка? Перша?
А там на початку таблиці зразу правка перша. По суті цей закон є підміною рішення судів, підміною рішення комісії і всього іншого. Неможливо Верховній Раді на законодавчому рівні приймати рішення і визнання заборгованості одного державного підприємства перед іншими суб’єктами, взяти цю заборгованість монетизувати у вигляді приміщення і передати до тієї чи іншої установи. Для цього в держави є інші запобіжники: судова гілка влади, претензійна робота і рішення Кабінету Міністрів. Я пропоную відхилити цю правку і поставити на голосування.
Всі готові? Ставлю на голосування правку? Ставлю на. [[Шум у залі]] На врахування він ставить. Вона відхилена. Правильно, так він ставить її на врахування. Все правильно. Ставлю на голосування пропозицію номер один народного депутата Мамки, вона була відхилена комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[14:31:22]] За-90 На жаль, ні. Рішення не прийнято. Все, можемо голосувати за закон, да? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про реструктуризацію заборгованості державного (Шановні колеги! Дякую. Альона Іванівна!) підприємства "Антонов" щодо уточнення деяких питань реструктуризації заборгованості з метою створення передумов для забезпечення Вищого антикорупційного суду приміщенням" (реєстраційний номер 3350). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:32:27]] За-244 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Господарського кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби. На трибуну запрошується член Комітету з питань правової політики Павліш Павло Васильович. Реєстраційний номер законопроекту 3383. Скажіть, будь ласка, хтось буде. Буде наполягати. Власенко. Власенко, правка номер 2.
Дякую, пане Голово. У мене сім правок, дайте мені 3 хвилини.
2 хвилини, да?
3. Або хочете, 4, я не буду заперечувати.
3 хвилини, давайте.
Шановні колеги, я просто хочу нагадати, що декілька місяців назад, на початку пандемії коронавірусу, ми прийняли закон, яким встановили порядок обчислення процесуальних строків. І ми заклали певні підходи до порядку обчислення процесуальних строків. На сьогоднішній день нам пропонується кардинально змінити підходи до обчислення процесуальних строків під час коронавірусу. На моє глибоке переконання, це потягне за собою хаос в судовій системі, це потягне за собою помилки під час прийняття відповідних судових рішень, які стосуються процесуальних строків. Так, я розумію зауваження колег, які лунали в тому числі і під час засідання правового комітету, якими критикувався той підхід, який ми запровадили. Можливо, в цій критиці є певна доля розумних аргументів. Але тоді давайте по-інакшому зробимо. Тоді давайте, можливо, лише зупинимо дію попереднього закону і не будемо встановлювати нові спеціальні процедури. Бо ми сьогодні запроваджуємо цим законопроектом, на моє глибоке переконання, ми запроваджуємо реальний хаос. Тому що судді не будуть знати, який закон приймати, як закон приймати з точки зору строків процесуальних. Процесуальні строки – це одна з найважливіших, один із найважливіших інститутів процесу. Якщо є хаос у строках, то сторони непевні, що їм треба робити, як їм треба робити, коли їм треба робити. Судді є непевними, що їм треба робити, коли їм треба робити і як їм треба робити. Тому мені здається, що з точки зору концептуальної, такий підхід, як запропонований цим законопроектом, він є в принципі неправильним. Неможна під час дуже короткого періоду концептуально запроваджувати два різних підходи щодо обчислення процесуальних строків. Так, дехто каже, що певні категорії справ "заморозили" у зв’язку з нашим попереднім законом. Нема питань, можливо, так і є по деяких категоріях справ. Але я ще раз підкреслю, попередній механізм, який був затверджений цією Верховною Радою лише декілька місяців назад, надавав всім учасникам судового процесу і гарантії, і можливості. Якщо їм треба пришвидшити розгляд справи, вони могли це зробити. Але це точно не впливало на жодні їхні права. Нам же пропонують зараз що. Щоб суддя вирішував, чи строк пропущений, чи не пропущений, чи поважна причина, чи неповажна причина. При цьому карантин у нас продовжується. При цьому ми не розуміємо, коли він закінчиться. При цьому я розумію, що в місті Києві трошки легше пересуватися, але, повірте, а як пересуватися по районах, де, припустимо, село знаходиться від районного суду на відстані до 60 кілометрів. Тому я прошу не підтримувати зазначений законопроект, а мої правки не ставити на голосування.
Дякую. Ще хтось буде наполягати? Позиція комітету.
Комітетом даний законопроект опрацьований. І, дійсно, коли ми приймали зміни до процесуальних кодексів, ми тоді ще не знали, яким чином буде просуватися пандемія. І зараз для того, щоб був доступ до правосуддя, для того, щоб рішення судів набрали законної сили, і розуміючи, що суди працюють і сторони мають змогу звертатися до суду, і для того, щоб рішення суду набирали законної сили, нам необхідно прийняти даний законопроект. Дякую.
Дякую. Є ще, хто наполягає? Немає. Можемо переходити до голосування? Юрію Олексійовичу, не наполягаєте? Номер правки який? Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, зараз переходимо до голосування. Єдине, що може одна правка бути на підтвердження. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. 18-а? Шановні колеги, 18 правка на підтвердження, Юрій Олексійович Павленко. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка. Павленко.
Шановний пане Голово, шановний доповідач! Я, власне, хочу поставити запитання. І в разі, якщо я отримаю достатню відповідь, я не буду наполягати на голосуванні за підтвердження. Але я хочу наголосити, що сьогодні понад 400 дітей усиновлені, але рішення суду по їх усиновленню набере законної сили лише після закінчення карантину. Таким чином вже понад 3 місяці в інтернатах перебувають діти, які могли би жити в сім’ях. Друга ситуація. 1 тисяча 500 дітей, сьогодні ухвалено рішення про позбавлення батьківських прав. І фактично так само рішення суду не набувають статусу, а відповідно ці діти не отримають передбаченої законом допомоги і знову ж таки перебувають або в інтернатах, або ж в небезпечних для себе умовах. Скажіть мені, в разі ухвалення цього закону, зокрема "Прикінцевих положень", чи виправиться ця ситуація, і чи діти зможуть бути в сім’ї, і бути під захистом держави?
Позиція комітету.
Якщо не буде подано апеляційні скарги, або не буде подано однією із сторін заяв про продовження строків, то дане рішення набуде законної сили. Дякую.
Готові голосувати, шановні колеги? Підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (реєстраційний номер 3383). Готові всі голосувати? Там написано, бачите, там зверху. Дякую. Можемо, да, голосувати? Дякую, Сергій Володимирович. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:40:44]] За-264 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Констанкевич Ірина Мирославівна – з процедури. Включіть мікрофон.
Шановний пане Голово, я прошу поставити на розгляд Постанову про відзначення ювілею Василя Стефаника, 150-річчя. Прошу включити до порядку денного і проголосувати.
Вона є в порядку денному. Ви маєте на увазі, щоб перенести її в порядку, правильно я розумію? Немає заперечень? Без обговорення можемо її проголосувати? Мені здається, що це трохи затягне час "ігорка". Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про відзначення 150-річчя з дня народження Василя Стефаника (реєстраційний номер 3472). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:42:11]] За-304 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону 3438. До трибуни запрошується голова Комітету з питань екологічної політики та природокористування Бондаренко Олег Володимирович. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" щодо запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (реєстраційний номер 3438). Шановні колеги, хто буде наполягати на правках? Будете наполягати. Лабунська, бачу. Хто ще? Анжела Вікторівна, а яка ваша правка? Включіть мікрофон Лабунській. Яка правка, 3 правка?
У мене одна правка. Так, 3 правка.
Да, бачу 3 правка. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, доброго дня. Я звертаюся все ж таки ще раз до голови комітету, тому що по тексту закону була врахована правка голови комітету. Але фактично в тій редакції, у якій вона є, вона не вирішує того питання, яке ставилося. Давайте собі скажемо відверто, сьогодні громадські слухання після всіх прийнятих законів провладною партією, сьогодні повністю усунули місцеве самоврядування взагалі від цих питань. І сьогодні громадські слухання залишилися взагалі єдиною комунікацією між громадою, і сьогодні вирішення цього питання. Тому прошу все ж таки поставити на голосування, і фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей закон у разі врахування. Це наша спільна правка разом з "Голосом" і з.
Позиція комітету. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до голосування.
Анжеліка Вікторівна, шановні колеги, я прошу не плутати громадські слухання, які відбуваються у порядку, визначеному Законом про місцеве самоврядування, і ті громадські слухання, які відбуваються відповідно до Закону "Про оцінку впливу на довкілля". Відповідно до цього закону громадські слухання є тільки однією з форм. Я прошу зауважити, шановні колеги, що непроведення зараз громадських слухань як однієї з форм громадського обговорення призвело до того, що ми є заручниками, заручниками того, що у нас вся запланована діяльність зараз не відбувається. У зв’язку з тим, що уряд, на жаль, не зміг своєчасно напрацювати зміни до Постанови про проведення громадських слухань, громадські слухання ми повинні владнати. Тому я дуже прошу підтримати цей законопроект і прийняти його зараз.
Про правку питання було.
Правка була не врахована комітетом.
Ми зрозуміли, це побачили. Позиція комітету, наполягаєте, щоб вона залишалася неврахованою. Правильно?
Так.
Ставлю на голосування правку номер 3 народного депутата Лабунської, комітетом вона була відхилена, зараз комітет займає ту ж саму позицію. Прошу визначатися та голосувати. [[14:45:48]] За-84 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Переходимо до голосування за закон в цілому. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" щодо запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (реєстраційний номер 3438). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:46:43]] За-231 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" (щодо обов’язку виконавця проводити індексацію розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі) (реєстраційний номер 3112). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. За скорочену процедуру. [[14:47:24]] За-239 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Діденко Юлія Олександрівна.
Шановні українці, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" (щодо обов’язку виконавця проводити індексацію розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі). Проект закону направлений на захист прав та інтересів дітей, аліменти на утримання яких присуджені у твердій грошовій сумі. Починаючи з 2016 року розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, віднесений до об’єктів індексації грошових доходів населення. Проте Законом України "Про виконавче провадження" не передбачено обов’язку державного чи приватного виконавця проводити індексацію розмірів аліментів. Слід зазначити, що норма про індексацію аліментів у твердій грошовій сумі закріплена у статті 184 Сімейного кодексу України вже понад 14 років. Проте відсутність механізму її реалізації в Законі "Про виконавче провадження" призводить до того, що питання про проведення індексації аліментів можна вирішити виключно в судовому порядку. При цьому відсутність механізму такої індексації у спеціальному законі у свою чергу створює колізію у законодавстві. Запропонованим проектом закону передбачається покладення на виконавців обов’язку щорічно проводити індексацію розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі, та у подальшому стягувати їх у боржників у проіндексованому розмірі. Щорічне проведення виконавцями індексації розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі, та подальше стягнення з боржника аліментів у відповідному розмірі надасть можливість оперативно у позасудовому порядку хоча б частково відшкодувати кошти на подорожчання споживчих товарів та послуг, що особливо важливо для дітей та реалізації їх потреб у всебічному духовному та фізичному розвитку. Дана норма допоможе забезпечити виконання конституційних прав та свобод громадян у питаннях щодо виплати аліментів. Прошу.
Дякую. Слово для співдоповіді має голова підкомітету Комітету з питань правової політики Фріс Ігор Павлович.
Добрий день, шановні колеги! Я не буду довго затримувати вас час. Єдине питання, на чому хочу наголосити, вказані аліменти кожного року для того, щоб оновити цю індексацію і індексувати цю суму, необхідно звертатися до суду. Уявіть собі, яку кількість судових справ швидких, звісно, але тим не менш, яку кількість величезну кожний рік судам треба розглядати, щоб вирішити таку маленьку проблему, як індексація у твердій грошовій сумі виплату по аліментах. Єдине, що я як співавтор хотів би додати до цього законопроекту, але, на жаль, вже пізно, що не тільки аліменти стосовно утримання дітей повинні індексуватися, і батьків так само, це абсолютно було би нормально. Але одночасно із цим нами к членами комітету під час розгляду вказаного законопроекту ми побачили певні недоліки, певні неточності, які ми, звісно, будемо намагатися разом з авторами цього законопроекту і вами, шановні колеги, поправити до другого читання. Враховуючи це, Комітет з правової політики вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону "Про виконавче провадження" (щодо обов’язку виконавця проводити індексацію розміру аліментів, визначених судом в твердій грошовій сумі) (реєстровий номер 3112), поданий народним депутатом Діденко та іншими, за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Прошу вас підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на виступи: два – за, два – проти, від фракцій. Ніколаєнко Андрій Іванович. Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, мета закону досить вірна. З огляду на те, що в Україні приблизно 8 мільйонів дітей і підлітків. Зрозуміло, що батьки, які сьогодні не сплачують аліменти, користуються там всіма послугами. Якщо ми побачимо статистику Мін’юсту: 125 тисяч порушень, 125 тисяч – обмеження у користуванні транспортними засобами, 125 тисяч – обмеження у використанні зброї, стільки ж обмежень у перетині кордону. Правильний шлях задля того, щоби діти отримували фінансову підтримку батьків. В минулому скликанні до мене звернулася донька, її батько був депутатом Полтавської обласної ради. Батько заборгував родині 107 тисяч гривень. Колеги, варто було прийняти закон тоді ще для того, щоб сьогодні ми змогли в грошовій формі давати можливість таким донькам отримувати аліменти. Індексація має проводитися, і колега Фріс вірно сказав, зараз потрібно звертатися до суду. Уявляєте, скільки цих судових справ буде? Ми сьогодні спрощуємо саме цим законом, щоби через виконавчу службу ми могли індексувати. Тому, насправді, закон потрібний, мета потрібна, але ті технічні зауваження, про які говорять колеги, вони важливі для того, щоб цей закон працював. Ще раз вам хочу нагадати, 8 мільйонів дітей і підлітків сьогодні зростає в країні. І 125 тисяч порушників, які не сплачують аліменти, але справно ходять на охоту в мисливські угіддя і відпочивають десь в інших країнах. Тому давайте сьогодні чітко пропишемо це в законі, і цей закон буде працювати, дійсно, для наших дітей. Дякую вам.
Железняк Ярослав Іванович. Папієв Михайло Миколайович. Михайло Миколайович!
Дякую. Прошу передати слово депутату Німченку Василю Івановичу.
Німченко Василь Іванович.
Німченко Василь Іванович, "Опозиційна платформа - За життя". Шановні колеги, наша політсила буде підтримувати цей законопроект, виходячи з того, що він саме передбачає питання матеріального захисту дітей. Це в цьому ми вбачаємо раціоналізм і користь цього законопроекту. Разом з тим, я хотів би сказати, що тут ми не повинні перешагнути межу для діяльності і зловживання діями судових виконавців. Ви знаєте, що на сьогоднішній день відмінено питання добровільного виконання рішень по матеріальній зацікавленості в справах, стягнення матеріальної шкоди. І тому, не дай Бог, ще судові виконавці стануть на стезю зловживання для отримання вигоди. Я хочу вам розказати один приклад, і я закінчу. Йде питання про те, коли судові виконавці вирішували питання про стягнення в пользу "Таскомбанка" із залізної дороги нашої країни, 150 мільйонів, 150 мільйонів гривень. Служби знали про те, що такий виконавчий лист буде. Було перероблено в цьому залі, змінено Закон про примусове виконання. І вони в безакцентному порядку стягнули 150 мільйонів у "Таскомбанк", а собі залишили 14 мільйонів. І тому я хотів би, щоб на цей рахунок не було допущено зловживань, і до другого читання вирівняно ці положення недопустимості зловживань. А так ми підтримуємо.
Дякую. Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, підготуйтесь до голосування. З мотивів? Шахов Сергій Володимирович – з мотивів. І запросіть народних депутатів до зали, ще раз прошу. Шахов.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, я прошу всіх зосередитися, всіх – опозицію, коаліцію, конструктивну опозицію, і підтримати дітей і матерів, які сьогодні виховують дітей самі, які не отримують аліментів, яких батьки поїхали кудись на заробітки, кудись поїхали і кинули своїх дітей напризволяще. І також підтримати дітей, які сьогодні потребують допомоги від держави. Є Конституція України, і ми повинні її дбати. Нас обирали люди, ті ж матері, які сьогодні страждають, яких сьогодні кинули чоловіки, буває таке в житті, психологічно. Треба культура ще, яка є в сім’ях. Також треба і виховувати в сім’ях, коли вони спочатку одружуються, а потім розходяться, а діти страждають. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Займіть свої місця, будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" (щодо обов’язку виконавця проводити індексацію розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі) (реєстраційний номер 3112). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:58:55]] За-274 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Треба скорочувати наполовину строки, ні? Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту, реєстраційний номер 3112. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:59:33]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги, 15:00. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.