Dobro jutro želim svima. Mi nastavljamo sjednicu sa dnevnim redom kako je to bilo predviđeno i sada je na redu: - Godišnje izvješće o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2014.godinu Podnositelj izvješća je Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva temeljem članka 16. Zakona o nacionalnoj zakladi za razvoj civilnog društva. Materijal ste primili u pretince. Želi li podnositeljica dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite uvažena upraviteljica nacionalne zaklade gospođa Cvjetana Plavša-Matić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici sukladno Zakonu o Nacionalnoj zakladi za razvoj civilnog društva utvrđena je obaveza izvještavanja zaklade o njenom radu Vladu RH i Hrvatskom saboru kao i cjelokupnoj javnosti u RH. S tim u vezi godišnji izvještaj o radu za 2014.upućen je 9.travnja prošle godine Vladi RH i Hrvatskom saboru. Izvještaj sadrži pregled rada, postignuća i novosti u poslovanju nacionalne zaklade. Pregled programa koje provodi zaklada, godišnje financijsko izvješće za 2014., te popis svih financiranih akcija, projekata, institucionalnih podrški višegodišnjih podrški programa razvojne suradnje, partnerstva, istraživanja, projekata međunarodne razvojne suradnje, programa centara znanja za društveni razvoj te popis odobrenih nagrada u 2014.godini. U 2014.je navršena 11 godina djelovanja u području pružanja podrške razvoju civilnog društva u RH. Nekoliko je postignuća obilježilo rad u toj godini. Prvo smo aktivno nastavili raditi kao provedbeno tijelo za upravljanje fondovima EU namijenjene organiziranom civilnom društvu. Isto tako postignuće je da su nas donatori odnosno Kraljevina Norveška i zemlje uključene u europski gospodarski prostor izabrale za provoditelja programa za civilno društvo u RH. Uspješno je proveden i program Europa plus kojim je omogućeno i osigurana normalna likvidnost, nesmetna likvidnost za 69 organizacija civilnog društva kojima su odobreni projekti iz fondova EU i na taj način je ta apsorpcija sredstava bila učinkovitija. Napravljen je i iskorak u području uključivanja novih vrsta organizacija civilnog društva u institucionalnom području i to prvenstveno saveza i udruga osoba sa invaliditetom, udruga mladih i za mlade te udruge iz Domovinskog rata. A uvođenjem novih oblika razvojne suradnje otvoren je prostor podrške razvoju filantropije i zakladništva, aktivne uloge organizacije civilnog društva u ruralnom razvoju, pilot program solidarnost 10, ulaganje u društvene i društveno kulturne centre u lokalnim zajednicama, etičnog financiranja sustava kvalitete djelovanja organizacija civilnog društva te metodologije mjerenja društvenog utjecaja organizacije civilnog društva. Nacionalna zaklada je s uspjehom zaključila 2014. godinu koju je odobrila i podržala kontinuitet za 486 financijskih podrška i povezanih aktivnosti organizacija civilnog društva raspoređenim u svim hrvatskim županijama a kojima je omogućeno zapošljavanje odnosno radni odnos za ukupno 829 osoba što je izuzetno važno u vrijeme recesije te uključivanje ukupno 7 637 volonterki i volontera u projekte razvoja lokalne zajednice i demokratizacije hrvatskog društva sa višestrukim učinkom na poboljšanje kvalitete života građana i građanki naše zemlje, povećanje razine društvenog kapitala, promicanje i zaštitu ljudskih prava, očuvanje okoliša, održivom razvoju, uključivanju na razne načine isključenih skupina u društvu, izgradnju demokratskih institucija društva, razvoj društvenog poduzetništva, ublažavanje siromaštva i ponovnom prepoznavanju vrijednosti, empatije i solidarnosti među ljudima. Naš doprinos povezivanju i sinergiji kroz drugačije djelovanje usmjereno razvoju i viziji ostvarenja aktivnog građanstva u modernom demokratskom i uključivom društvu predstavljan je u ovom godišnjem izvještaju. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a prva se javila uvažena zastupnica Sanja Putica. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici kao što smo mogli vidjeti i danas raspravljamo o izvješću u ovom slučaju Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva iz 2014.godine koje je već prošlo Vladu i saborski Odbor za financije u prošlome sazivu. No, iščitavajući ovo izvješće koje je poprilično iscrpno i detaljno sa razrađenim ciljevima ove zaklade, njihovom realizacijom, argumentima i svi aktivnosti zaklade koja evo postoji '13.-tu godinu. Kontinuitet programa ove zaklade, natječaja kao i godišnji porast suradnika zaklade, suradnih udruga institucija kazuje kako su programi zaklade u glavnini kvalitetni potrebni kao potpora obzirom da proračuni lokalnih zajednica vrlo često ne mogu podnijeti ni teret vlastitog funkcioniranja a kamoli da bi kroz svoje financiranje pomagali razvoj udruga koji se tiču civilnoga društva. Posebno se želim osvrnuti na suradnju zaklade sa mladim ljudima, poticanje na volontiranje, na dobrotvorni rad. I također zaklada iz godine u godinu uvodi inovacije u svoje djelovanje i one koji se tiču programa ali i one koji se tiču načina financiranja zaklade. Poznato je da je zaklada donijela i strategiju svoga djelovanja od 2012. do 2016. godine i u kojoj je utvrdila pet svojih strateških ciljeva. Ja se iskreno nadam da ćemo i u ovoj godini dobiti daljnju strategiju djelovanja ove zaklade kako bismo mogli unaprijed kao saborski zastupnici i saborski Odbor za financije vidjeti koji su to programi koje zaklada planira u svom budućem djelovanju. Također treba spomenuti posebno suradnju zaklade sa lokalnom zajednicom, jedinicama regionalne i lokalne samouprave kao i sa obrazovnim institucijama. Programi zaklade uglavnom su dugoročni čiji utjecaj na lokalnu zajednicu nije kratkoročan i često izravno utječu i na kvalitetu života lokalne zajednice i stanovništva. I mislim da na tom području postoji dosta prostora za unapređenje takvih programa kako bi oni bili još izravniji i učinkovitiji u svom utjecaju na lokalne zajednice u Republici Hrvatskoj. Obzirom na ulazak Republike Hrvatske u Europsku uniju zaklada je dobila mogućnost i za financiranje iz europskog socijalnog fonda. Također je tu suradnja i sa drugim zakladama sličnih ciljeva i aktivnosti. Znamo da ova zaklada nacionalni koordinator za euro mediteransku zakladu za dijalog među kulturama Anna Lindh. Ali treba kazati da je u zakladi napravljen i iskorak ka nekakvoj boljoj javnost dostupnosti zaklade i njezinih programa kroz dvije stranice ili portala civilno društvo hr. i za dobrobit hr. Ovim bih putem samo htjela kazati i sugerirati da bi bilo dobro da ti portali i mediji na taj način ostanu lišeni svakog političkog djelovanja. Iz izvješća se također može iščitati kako se mnoge udruge, programi i institucije financiraju dugi niz godina putem programa ove zaklade i da je količina sredstava koje se dostavljaju putem zaklade jedinicama koje za to apliciraju i udrugama koje za to apliciraju značajna u tom smislu i iskreno se nadam da korisnici svih financijskih sredstava koji dolaze iz zaklade podnose redovna financijska izvješća zaklade o načinu korištenja tih sredstava. I da ta sredstva to je eto jedna sugestija budu ujednačena i pravilno raspodijeljena na sve skupine u društvu i sve one koji se natječu za zakladine programe. Primjećuje se i veliki i rastući broj organizacija civilnog društva što je u svakom slučaju pokazatelj demokratizacije hrvatskoga društva i jačanja civilnoga sektora. Evo u ime kluba mi ćemo podržati ovo izvješće samo evo kažem uz napomenu da bi bilo dobro da rad zaklade u budućnost, pogotovo ono javno djelovanje i oglašavanje ostane lišeno svakog političkog utjecaja i da ta sredstva budu doista ravnomjerno raspodijeljena na sve skupne. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. To je uvažena zastupnica Karolina Leaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica Putica u svojoj ste raspravi evo u ime kluba HDZ-a dva puta naglasili kako je važno da portali i civilno društvo hr. i drugi kojima upravljaju i koje vodi Zaklada za razvoj civilnoga društva ostanu lišeni svakog političkog utjecaja. Također ste naglasili kako je važno u jednačeno i pravilno rasporediti sredstva zaklade na skupine u društvu. Budući da niste pojasnili o kakvom se političkom utjecaju moglo raditi i do sada i kakav to politički utjecaj očekujete u budućnosti evo prilika je da mi u odgovoru na repliku pojasnite. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Sanja Putica.
Poštovana zastupnice pri tome sam mislila dakle da bi civilno društvo kao nekakav dio našega društva općeniti kojim svi želimo pomoći i na koji smo poprilično osjetljivi uglavnom jer se radi o skupinama društva koje nisu uvijek jednako pravne da lišimo dakle ta javna glasila svakog političkog utjecaja. Dakle da možemo ravnomjerno sa svim strana i svih političkih grupacija dakle razmišljati o takvim skupinama.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba HSLS-a BUZ govoriti uvaženi zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine Reiner, poštovana gospođo Plavša-Matić, kolegice i kolege zastupnici. U Izvještaju o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2014. godinu tvrdi se da je Nacionalna zaklada unijela dodatnu stabilnost i održivost organizacija civilnog društva kroz više od 43 milijuna kuna uloženih u aktivnosti za opće dobro čime je omogućeno zapošljavanje za ukupno 829 osoba, te kako je uspješno pospješeno korištenje sredstava iz fondova EU. Istaknuto je također kako je posljednjih godina primijećena, kako se navodi projektizacija djelovanja organizacija civilnog društva, te je shodno tomu Nacionalna zaklada započela rad na kreiranju novog modela podrška, tematskog fonda demokratizacija razvoj civilnog društva dva nula u koju je uloženo početnih 15 milijuna kuna financijske imovine. S obzirom na navedeno i s obzirom na veliki iznos utrošen upravo u ovaj model, mi u klubu HSLS BUZ smatramo da je nužno informirati širu javnost o tijeku provedbe istoga i konkretnim ciljevima koji se njime ostvaruju. Vezano uz ulaganja u razvoj samih udruga u izvještaju stoji da su najviše sredstava dobile udruge koje se bave demokratizacijom s ukupno odobrenim iznosom od 9 milijuna 635 tisuća 170 kuna dok je najmanje izdvojeno upravo za udruge za mlade, a svi znamo u kakvoj situaciji se nalaze danas mladi u Republici Hrvatskoj. Smatramo da bi to trebalo dodatno stimulirati. Obzirom da se u samom izvješću navodi da je buduća, dakle budući da je kategorija demokratizacije društva izrazito fluidan po nama i širok pojam, a radi se o projektima koji su zastupljeni u značajnom iznosu smatramo da je poželjno da ga se u ovakvom izvješću operacionalizira, te da se na transparentan način prikaže na koje konkretno aktivnosti i koje projekte udruge kojima su dodijeljeni upravo ti iznosi sredstava primjerice do 400 tisuća kuna ta sredstva raspodjeljuju, te koji su praktični rezultati njihova djelovanja. Budući da su nejasni kriteriji na temelju kojih jedna organizacija dobiva više, odnosno manje sredstava bilo bi pošteno prikazati razlike u opsegu djelovanja broju članova, ambicioznosti samih udruga i društevnom utjecaju koji te organizacije civilnog društva imaju na samo društvo. U izvještaju se također spominje potreba za standardizacijom i jedinstvenom metodom primjenjivom za organizacije civilnog društva u Hrvatskoj predviđenoj za 2015. godinu. Taj će izvještaj sigurno biti zanimljivo proučiti kako bi se dobile metričke vrijednosti društvenog utjecaja organizacija civilnog društva u Hrvatskoj. Naposljetku javlja se pitanje velikog broja udruga koje su javno financirane, te smisla opstanka. Svi znamo da jedan dio organizacija postoji, dok postoji isto tako niz rodnih koji se bave praktički istom problematikom, a isto tako dobivaju sredstva odvojeno. Postavlja se isto tako pitanje je li moguće racionalizirati cijeli taj sustav na način da se povežu i spoje udruge koje se bave istim područjem djelovanja kako bi se izbjegla profesionalizacija civilnog društva i zlouporaba javnih sredstava. Jesu li u Republici Hrvatskoj pogotovo s obzirom na trenutnu ekonomsku situaciju u zemlji potrebna tri neovisna tijela koji prate razvoj civilnog društva. Navodim Ured za udruge Vlade Republike Hrvatske, Savjet za razvoj civilnog društva kao savjetodavno tijelo Vlade Republike Hrvatske i Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva. Dakle, tri institucije koje praktički pokrivaju isto područje. I na kraju neminovno je postaviti nekoliko važnih pitanja. Koji su razlozi da ovaj izvještaj dobivamo sa godinom dana zakašnjenja, budući da je u izvještaju naznačeno kako povrat … [[Govornik se ne razumije.]] neutrošenih sredstava u 2014. ukazuje na povećanje novih izvora financiranja naročito iz EU fondova što nam to govori o nužnosti toliko visokih subvencija udruga od strane Nacionalne zaklade. Kako se povraćen, dakle neutrošena sredstva dalje iskorištavaju u samoj zakladi? Ima li zaklada primjerice namjeru ostvariti učinkovitu suradnju sa još nekim ministarstvima osim Ministarstva socijalne politike i mladih, te Ministarstva branitelja? Ima li smisla dodjeljivati financijske potpore udrugama na ovoliko razina preko Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva, regionalnih zaklada, poglavito kada se uzme u obzir i činjenica da se značajna financijska sredstva udrugama dodjeljuju i sa pozicija ministarstava, vladinih udruga, jedinica lokalne, regionalne (područne) samouprave. Tu su i dakle nezaobilazni EU fondovi, ali i privatni donatori, razne korporacije i zaklade. Javlja se dojam neobuzdane multiplikacije izvora financiranja za udruge pri čemu dio troškova snose i porezni obveznici, stoga je nužno ovaj problem razjasniti. Zaključno, poštovane zastupnice i zastupnici, s obzirom na sve rečeno stječe se dojam da je izvještaj doista napisan koncizno i time odajemo jedno priznanje i da pruža korisne informacije o nizu inovativnih i hvale vrijednih akcije koje su se odvijale u 2014. godini, no da nedostaje konkretnijih informacija o aktivnostima pojedinih organizacija koje se uzimaju zdravo za gotovo. Također smatramo kako ni jedan izvještaj ne može biti u potpunosti pozitivan, te bi u svrhu izbjegavanja eventualnih daljnjih previda, teškoća ali i kritičkog sagledavanja rada udruga trebalo uključiti i neke potencijalno nepovoljne elemente, te izražene planove o poboljšanju nedostataka u sustavu financiranja i kontrolu udruga. Klub HSLS-a i Bloka umirovljenici zajedno podržat će ovakvo izvješće koje je dobro, koncizno, precizno. Ali isto tako očekujemo da se upravo ovi naši konstruktivni prijedlozi prihvate radi unapređenja same udruge i daljnjeg razvoja civilnog društva u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I na vaše izlaganje ima jedna replika i ta je uvažene zastupnice Karoline Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Hrebak, nazvali ste izvješće konciznim. Ono se ovdje daje na 125 stranica, ne znam baš da je koncizno. Ali u svakom slučaju je transparentno. Ono na što bih se zapravo osvrnula u ovoj replici je vaša izjava da niste sigurni da su potrebna tri neovisna tijela Savjet zaklada i Ured za udruge Vlade RH kao ona koja prate financiranje, odnosno prate izvršavanje projekata organizacija civilnoga društva koje dobivaju javna sredstva. Ja bih rekla da mi se čini kako je upravo potrebno imati sva ova tri tijela, neovisna tijela jer ste upravo vi kolega Hrebak doveli u pitanje transparentnost financija udruga i transparentnost njihovih, ostvarivanja njihovih projektnih ciljeva. Pa mi se čini da što više, dakle nadzora, što više kontrole i što više partnerstva između civilnoga društva, između institucija javne vlasti ali dakako i između građanki i građana i vlasti i organizacija civilnoga društva može doprinijeti ostvarenju ciljeva, a to su naravno demokratizacija društva. I ako ste vi, što mi je jako neobično ovdje naglasili kako je demokratizacija po vama nekakav fluidan koncept za koji ne znate kako se mjeri, dakle koji su to kriteriji kojima se mjeri demokratizacija jednoga društva. Ja se nadam da ovo nije najava smanjivanja sredstava organizacijama civilnoga društva i ja se nadam da ovo nije stavljanje organizacija civilnoga društva pod neku vrstu državnoga nadzora. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Dario Hrebak.
Poštovana uvažena zastupnice Leaković ja sam bio vrlo jasan. A k tome još dolazim iz liberalne stranke. Vaše subjektivne ocjene i procjene onoga što sam rekao su vrlo neutemeljene. Dakle, ne vidim što je loše u tome da je Hrvatska svi znamo već dovoljno birokratizirana, da osnivamo razna povjerenstva razna nadzorna tijela, razne birokratske prepreke. Ne vidim što je loše u tome da postoji samo jedno krovno tijelo koje će dodjeljivati sredstva temeljem kriterija, temeljem programa, temeljem onoga da razlikujemo kvalitetne udruge od onih koje su pasivne. S druge strane ova tri tijela koja sam nabrojio nemaju samo ulogu nadzora već imaju i ulogu dodjeljivanja sredstava. Moja jasna smjernica je bila čemu imati 3 različita tijela koja dodjeljuju sredstva. Mislim da pritom nećemo izgubiti ni na transparentnosti ni na kvaliteti rada samih organizacija ali ćemo ajmo reći organizirati cijeli taj sustav da funkcionira vrlo učinkovito. Svi smo svjesni u kakvoj se ekonomskoj krizi nalazimo. To ne znači da ćemo mi smanjivati sredstva potrebna za rad udruga jer ćemo sigurno time doprinijeti ne kvaliteti samih udruga i nemogućnosti rada nego dapače pokušat ćemo operacionalizirati i racionalizirati cijeli taj sustav da bude učinkovitiji, jeftiniji, na korist i udruga a i poreznih obveznika. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HNS-a riječ dobiti uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo ravnateljice zaklade, kolegice i kolege. Hrvatski sabor svake godine raspravlja o Izvješću Nacionalne zaklade za razvoj civilnoga društva i prije svega zbog novih kolegica i kolega koji su prvi put u Hrvatskom saboru dozvolite mi da podsjetim na jedan povijesni tijek koji će umnogome objasniti tokove razvoja, dakle infrastrukture koja opslužuje nevladin sektor u ime države. Ne mogu nikako preskočiti jedno razdoblje s konca '90-ih godina kada je odnos Vlade rekao bih vladinih organizacija i nevladinog sektora bio na kritično niskoj razini. Bilo je to vrijeme teških objeda na račun nevladinog sektora. Međutim, i vrijeme u kojemu se pojavila jedna iznimno pozitivna promjena, prije svega ovisna o osobi proaktivnoga karaktera koja je kao potpredsjednica Vlade tada utemeljila praktički potpuno novi odnos Vlade prema nevladinom sektoru to je gospođa Ljerka Mintas-Hodak. U njenome mandatu Vlada je napravila krupne korake u tome da se počne međusobno razumijevati ali isto tako i surađivati na relaciji Vlada-nevladin sektor. Na temelju toga razumijevanja stvoren je Ured za udruge Vlade RH, prva institucija takvoga tipa koja je kroz nekoliko godina razvila zapravo sjajne komunikacijske kanale prema čitavom nizu sektora kojima pripadaju nevladine organizacije. Korak naprijed svakako je bilo osnivanje Savjeta za razvoj civilnog društva kao savjetodavnog tijela Vlade RH u kojemu su podjednako sjedili i predstavnici sektora odabrani na javnom pozivu ali jednako tako i predstavnici pojedinih resora iz Vlade. U tome savjetu, koji je ispočetka bio nadležan čak i za raspodjelu sredstava, zapravo se brusila međusobna politika suradnje i unapređivala se praksa. Osobito jer je naslijeđen jedan sustav raspodjele sredstava preko ministarstava. Ta praksa je bila izrazito neujednačena pa je jedno ministarstvo objavljivalo natječaje u veljači, drugo u listopadu, treće u svibnju po potpuno različitim kriterijima i s različitim mehanizmima. Bilo je gotovo nemoguće pratiti kud, kako i zašto ide novac iz državnoga proračuna kad je riječ o korisnicima u nevladinom sektoru. Ta je praksa u prve 3 godine rada savjeta bitno promijenjena, unaprjeđena, standardizirana. Dakle još jedan korak naprijed bilo je svakako i osnivanje Nacionalne zaklade za razvoj civilnoga društva koja je kao jedan autonomni organizam dobila zadatak da sredstva koja se oprihoduju iz proračuna odnosno od sredstava od igara na sreću počne transparentno i učinkovito raspodjeljivati prema najvišim mogućim standardima. Učilo se iz godine u godinu, zaklada se stvarala uz jako mnogo dobre volje ali i onoga što zovemo know how od najboljih koji su postojali tada u Europi. Usudio bih se reći da je praksa Nacionalne zaklade za razvoj civilnoga društva ušla u EU mnogo, mnogo prije Republike Hrvatske jer zapravo usvojeni su standardi, usvojene su procedure, usvojena je tehnologija i usvojeni su što je najvažnije transparentni modeli i kriteriji po kojima netko može aplicirati, može proći kroz postupak evaluacije i na kraju dobiti sredstva. To je vrijeme, ako se sjećate, sve manjega i manjega izdvajanja iz državnog proračuna što se tiče raspodjele prema nevladinom sektoru i otvaranju nevladinog sektora prema ostalim izvorima financiranja. To su nekada bili pretpristupni fondovi, različiti fondovi kojima se poticao razvoj institucija, razvoj civilnoga društva kako bi se Hrvatska i njeno društvo što prije i što bolje pripremili za ulazak u EU a kasnije već danas mnoge od tih organizacija koje su dobile institucionalnu potporu od zaklade koje su u međuvremenu kapacitirane do te mjere da mogu, znaju i na koncu to i rade zapravo prelaze polako sa domaćih izvora financiranja na one druge i u svakom slučaju izdašnije koji potječu iz EU. Zaklada kao takva i cijeli ovaj sustav koji je sagrađen, dakle od Ureda za udruge, nakon toga Savjeta za razvoj civilnog društva pa i zaklade a ni jedna, ni druga, ni treća se uopće ne preklapaju u svojim nadležnostima nego svaka obavlja svoj dio zadaće zapravo su model kakvoga tako dobro razvijenoga nema južnije od Austrije. I to je nešto na što Hrvatska može biti ponosna jer je kažem učila od najboljih i postavljala standarde mnogo prije svih ostalih osobito u našemu što bi rekao ministar Kovač susjedstvu. Kapaciteti koje je zaklada razvijala rasli su iz godine u godinu, potrebe su uvijek daleko mnogo veće od onoga s čim se raspolaže ali su se zato izoštravali kriteriji i zaklada je došla do te razine da oni koji upravljaju njome, dakle ljudi koji sjede u upravnom odboru zaklade praktički nemaju nikakvoga doticaja sa konkretnim programima i donošenjem odluke o visini sredstava jer to radi čitav niz stručnih povjerenstava koja su osnovana i funkcioniraju na temelju pod sektorskih tema, odnosno pitanja kojima se bave pojedini pod sektori u udrugama. Upravni odbor zaklade je taj koji praktički amenuje ono što stručni ljudi predlože i dosad se nije dogodilo da je upravni odbor namećući svoju volju porušio ono što su stručna povjerenstva napravila. Međutim, radi boljeg razumijevanja mi moramo znati da postoji i čitav niz još uvijek izdvojenih sustava preko kojih se financiraju udruge civilnoga društva ne samo u socijali nego i kad je riječ o braniteljskoj populaciji, kad je riječ o nekim drugim organizacijama koje se bave specifičnim zadaćama. Dakle, nemojmo gledati zakladu kao jedini i isključivi kanal preko kojega se distribuiraju javna sredstva prema nevladinom sektoru. I u tome smislu mi nismo uopće nazadni niti lošiji od drugih, čak štoviše ono što smeta je što su mnoga ministarstva nastavljajući praksu direktne komunikacije sa svojim pod sektorom zapravo snizili kriterije odnosno drugačije postavili neke uvjete pa se još uvijek događa da neka ministarstva financijska sredstva iz tekuće godine oglašavaju preko natječaja tek u listopadu tekuće godine. Dakle potpuno je neshvatljivo budući da svake godine najkasnije u prosincu znademo koja su proračunska sredstva da ministarstvu treba deset ili jedanaest mjeseci da se odluči na raspisivanje natječaja i dodjelu tih sredstava. Međutim, kad je riječ o samoj nacionalnoj zakladi ona je napravila jedan ogromni korak i to ne zbog toga što je netko naredio, nego što je priroda situacije to zahtijevala i veliki broj udruga s terena su molili da se pristupi decentralizaciji sustava, regionalizaciji distribucije jer se ispostavilo, to znadete i sami, da su organizacije koje su u Zagrebu ili bliže Zagrebu uvijek kapacitiranije, bolje obrazovane, kadrovski ekipiranje na način da uvijek mogu predložiti i smisliti puno bolje, kreativnije i na papiru zanimljivije projekte pa je uvijek dolazilo do disbalansa između onoga što se zapravo plasira na prostor Zagreba i njegovo regije u odnosu na ostale regije u Hrvatskoj. Decentralizacija preko regionalnih zaklada koje ovdje vidite, a ona funkcionira već niz godina pokazala je zapravo jedan sjajan iskorak da se zapravo izađe u susret i udrugama koje djeluju u manjim sredinama, koje se bave socijalnom kohezijom, koje se bave socijalnom integracijom sa manjim kapacitetima, sa nešto drugačijim kadrovskim kapacitetom ali doista sa vrijednim idejama i vrijednim kreacijama. Iz ovoga se ne vidi, osim po ovom podatku o vraćenim sredstvima, zapravo koliko čvrst, rigorozan rekao bih policijskih sustav vlada što se tiče kontrole utrošenih sredstava u odnosu zaklada i onih koji su sredstva dobili. Ja ne znam ni jednog jedinog drugog financijera u RH koji tako pomno, tako striktno pa nekad i vrlo strogo nadzire kako su utrošena sredstva. To su dakle iznenadne kontrole, stalne evaluacije, to je kontrola dokumenata. U pravu je kolega Hrebek kad kaže da je ovo jedno izvješće zapravo koncizno jer kad biste vidjeli koliko tona materijala svake godine stiže u zakladu, a to su materijali koji prate aplikacije za programe i kad bi netko tražio nekakva detaljnija izvješća vjerujte da bi to bilo puno veće opsegom nego što mi u tri mjeseca ovdje dobijemo materijala kao saborski zastupnici. Dakle, ne moguće je plasirati sve informacije do detalja, ali ono što je moguće dakle da svatko onaj tko je zainteresiran u svako doba dana praktički može ući ciljano u bilo koji segment uvjetno rečeno i kontrolu kako funkcioniraju ti modeli, kako funkcioniraju ti sustavi odlučivanja i na kraju kako se kontrolira potrošnja sredstava. Zaklada ima i jedan edukacijski centar kao što znadete, ja bih volio da se on mnogo više i mnogo žešće koristi jer još uvijek svima onima koji rade u nevladinom sektoru treba dosta edukacije osobito kad je riječ o promjenama propisa. Vi znadete da je Hrvatski sabor promijenio jedan niz propisa koji se tiču računovodstva, financijskog poslovanja nevladinih udruga naravno ovisno o njihovom statusu, veličini i prometu koji ostvaruju ali definitivno dakle uvijek udrugama pogotovo zbog toga što preko 95% njih nema profesionalni kadar nego samo isključivo volontere uvijek treba stručnu potporu, uvijek treba edukaciju. I nemojmo zaboraviti još jednu stvar, veći dio javnosti kad se govori o nevladinom sektoru doživljavaju to prema najvećim udrugama koje su formalno dakle u statusu udruga. Ili koje su osnovane po posebnom zakonu. Neću sada se gađati postotcima ali pokazalo se da su udruge kao što je Hrvatski crveni križ, Hrvatski autoklub, veliki sportski klubovi. Dakle da su to zapravo najveći korisnici javnih sredstava a to nikakve veze nema sa zakladom niti sa onim što zovemo civilnim društvom u užem smislu. Dakle nemojmo brkati te pojmove, sve to što se događa i loše je i što je prononsirano bilo u javnosti kao zlouporaba, kao netransparentno trošenje, kao sporni slučajevi nikada nisu imali veze sa udrugama koje referiraju na sredstva iz proračuna odnosno iz sredstava igara na sreću preko nacionalne zaklade, uvijek se ispostavilo da se radi zapravo o nekim drugim udrugama koje se ne nadzire na tako efikasan način kao što se nadzire one koji apliciraju na nacionalnu zakladu. I na kraju želim reći da će Klub Hrvatske narodne stranke Liberalnih demokrata podržati i ovogodišnje izvješće, pozdravljajući dakle i još uvijek snagu zaklade koja ima sjajnu zakladnu imovinu, dakle stabilnost i dugoročnu održivost od preko 50 milijuna kuna i dakle možemo biti ponosni što imamo ovakvu jednu uvjetno rečeno instituciju i što onaj segment civilnoga društva koji ide na socijalnu koheziju, na obrazovanje, na rad s djecom i mladima, na rad na političkom obrazovanju i građanskom uvjetno rečeno aktivizmu, brizi o okolišu, brizi o svim onim ključnim problemima na koje nailazimo svakodnevno, u kojima je država inferiorna jer nema dovoljne kapacitete da ih rješava. A s druge strane nevladin sektor pruža 5 puta više energije za 5 puta manje sredstava, dakle da možemo biti ponosni i zadovoljni što taj sustav dobro funkcionira. Naravno uvijek smiješni da nema idealnog i da postoje mogućnosti uvijek nažalost da se zlouporabe javna sredstava ali ponavljam sve slučajeve koje znademo uglavnom vezujemo za neke druge udruge a ne one koje apliciraju na sredstva zaklade. U tom smislu u ime kluba HNS-a zahvaljujemo i vodstvu zaklade i ravnateljici što visoko drži ovu zastavu kvalitete, katkad i previsoko pa se neke udruge i bune što ne mogu ispuniti tako visoke kriterije ali zaklada im već godinama pomaže da budu bolji pa da i oni dođu nekada u poziciju da mogu s pravom računati na dio ovih sredstava. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je ona uvažena uvaženog zastupnika Daria Hrebaka.
Poštovani kolega Beus Richembergh, u većem dijelu vašeg izlaganja se slažem. Slažem se da je razina organizacije Zaklade za razvoj civilnog društva dostatna, ne samo dostatna nego i na europskim standardima, dobro ustrojena, organizirana i da je iznad prosječne razine organizacije ali ono što je još bitnije i transparentnosti. Ono gdje se u biti ne slažemo, ne slažemo se u samo jednom, da obzirom na velike količine sredstava koji se izdvajaju na godišnjoj razini za razvoj civilnog društva mi osobno smatramo da cijelo to područje koje je vezano uz zakladu, dakle i uz organizaciju raspodjele sredstava vezano dakle uz tri institucije koje sudjeluju u istoj toj raspodjeli da je to ipak malo previše. Dakle tri institucije koje se bave vrlo sličnom djelatnošću mislimo da je preglomazno. Kao što sam i rekao i spomenuo administracija u Hrvatskoj je ionako prevelika i mislim da to građani vide. Osobno smatram da ovakva zaklada, dakle ovakav stupanj organiziranosti mogla bi vrlo vjerojatno to i sama podnijeti. I mislim da ni na koji način ne bi utjecalo na kvalitetu i zadovoljstvo rada samih udruga. Isto tako kao što sam napomenuo a vjerujem da ćete se i vi složiti sa time, hitno je i bitno poboljšati sustav i kriterije kako i na koji način se dodjeljuju sredstva. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Hrebak, doista evo ja vas molim ako možete posvetiti malo pozornosti pa malo dublje ući u ovu problematiku, vidjeti ćete doista da s jedne strane Vladin ured za udruge koji je Vladino tijelo on zastupa Vladu, njenu politiku. S druge strane savjet za razvoj civilnog društva koji je most, dijaloški most između Vlade i nevladinog sektora koji nema nikakvu izvršnu funkciju nego samo savjetuje Vladu što napraviti na unapređenju tih odnosa. I s treće strane zaklada koja je potpuno neovisno tijelo, koja ne predstavlja državu, koja samo odgovara za raspodjelu onog dijela javnog sredstava koje dobije sebi na raspolaganje. Dakle to su potpuno tri različite razine sa tri potpuno različite zadaće. Ako to nemate odvojeno onda imate centralizirani sustav u kojemu je zlouporaba između ostaloga od strane države itekako moguća. Taj sustav i jest razvijen na tri zbog pritiska iz vana koji je rekao ne možete dijeliti novce na taj način jer je to potpuno netransparentno. Dakle Vlada samostalno bez utjecaja ikoga sa strane, bez utjecaja eksperata ne smije na taj način dijeliti novce jer će se prije ili poslije po njenoj prirodi, po prirodi birokracije dogoditi da to radi in favorem nekome a ne da gradi stabilne i trajne sustave. Što se pak tiče ovoga što ste rekli oko administriranja. Kada pogledate koliko je tu novca posrijedi, vi to ne možete raditi kroz volonterski sustav niti kroz malu jedinicu u kojoj će biti dvoje zaposlenih. Samo evaluacija kada želite vidjeti tko, što i kako troši vam iziskuje ogromni angažman ljudi. Jer pogledajte, ovdje se radi o stotinama i stotinama udruga koje nisu samo u Zagrebu, to su udruge od Iloka do Dubrovnika. Dakle vi morate i regionalnim zakladama na neki način biti monitor. I na sve moguće načine učiniti da se igra po istim pravilima. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolega Beus dobro ste konstatirali da je ovdje stotine i stotine udruga koje su ostvarile svoje ciljeve i planove, da su kriteriji za stjecanje potpore kod Nacionalne zaklade jasni i da su oni strogo kontrolirani. Ja bih samo dodao, možda je dobro da u kriterije se stave i ono što bi bilo da su nacionalni interesi tih svih udruga prije svega, nacionalni interesi u djelovanju, izražavanju i istini bi trebali biti mjerilo i kriteriji koje bi sve te udruge korisnici sredstava trebali također u svojem opisu imati i mjeriti. Događa se da između ovih udruga postoje i one koje su puno puta djelovale protiv hrvatskih interesa i koje su puno puta sa ja bih rekao sa polu istinama ili bliže lažima okarakterizirale određene događaje iz Domovinskog rata, određene osobe iz Domovinskog rata i to bi trebalo također biti u Nacionalnoj zakladi mjerilo i kriterij da li one stječu ili ne stječu potporu.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kao što je predsjednik vaše stranke jučer rekao da je etička i politička odgovornost jedno vrlo fluidno pitanje. Znate, tako možemo reći i šta je nacionalni interes. Za nekoga je nacionalni interes samo ono što ima izričiti hrvatski predznak. Za nekoga je nacionalni interes ono što ima građanski predznak, za nekoga je građanski interes ono što je izričito kritično prema svemu. Dakle, u bazi svega filozofski. E sad je samo pitanje što vi želite kao dobro svojoj Domovini – jednoobraznost ili pluralitet. Želite li na neki način da se proglasi službena istina i da živimo u društvu službene istine ili želite da se za njom stalno traga. Ja sam uvijek skloniji ovome drugome. Dakle, stalni kritički odmak, stalna sumnja ili skepsa, ona intelektualna skepsa koja neće nikada pristati na samo jednu istinu. Zašto? Jer nismo sami u svijetu u kojem živimo i nismo na neki način niti pozvani da monopoliziramo istinu samo svoga vremena. Jer na žalost, htjeli mi to ili ne, kad legnemo svi u horizontalu netko drugi će zapravo procjenjivati istinu i o meni i o vama.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista riječ dobiti uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, odmah da kažem da ćemo mi u klubu Hrvatskih laburista podržati ovo izvješće. Smatramo ga vrlo detaljnim, transparentnim i u svakom slučaju po meni obrazac kako bi se trebala raditi izvješća. No, nekoliko riječi. Civilno društvo je svi znamo neka vrsta legitimacija kreativnosti i slobode jedne zajednice, jednoga društva, znači jedan društveni partner koji radi one poslove koji drugi ne želi, neće, ne može iz razno raznih razloga. Drugim riječima, znači to je neki segment, međuprostor između države i društva. Nacionalna zaklada je u ovom kontekstu vrlo važna za razvoj civilnog društva i to posebno za manje organizacije. Ja dolazim iz Osijeka, Osijek je relativno mali grad ali sa razvijenom civilnom scenom. I upravo Nacionalna zaklada je važna za razvoj tih NGO-a nevladinih udruga, udruga civilnoga društva koje zapravo onda obavljaju vrlo važan posao. Te se organizacije inače vrlo teško natječu za fondove i za sredstva na međunarodnom planu europske i međunarodne. I stoga im je zaklada zapravo jedini izvor ili glavni izvor vrednovanja njihovih programa i financiranja njihovih programa. Ali taj model zaklade je prepoznat, mislim da je ovdje bilo to rečeno ako ne, valja ponoviti i po vrlo uspješnom modelu kako se pruža potpora civilnom društvu i na međunarodnoj razini, pa predstavnici vladinih institucija i zemalja u tranziciji često dolaze tražeći informacije iz zaklade kako se to zapravo radi. Znači, neka vrsta kako da kažem upute i paradigme kako to može se raditi. Osim … [[Govornik se ne razumije.]] financiranja organizacijama odobrenim na godišnjim natječajima prema jasnim i unaprijed definiranim kriterijima. Znači, ovdje bi bilo govora i o kriterijima. Radi se o jasno definiranim kriterijima, barem po mom mišljenju. I općenito kad se govori o kontroli i kriterijima u radu zaklade ja mislim da je ona dovedena u okviru onoga što je moguće naravno do neke vrste hajde recimo perfekcije. To je možda prejaka riječ, ali otprilike to. Tako da, znači otvarate prostor predfinanciranja i međufinanciranja koja omogućava realizaciju poduhvata za koje je EU odobrila sredstva tek nakon podnošenja računa. Zaklada ulaže u razvoj filantropije posebno kroz razvoj regionalnih zaklada. Rekli smo slagalica Osijek, zamah u Zagrebu koje podržavaju i međugrađanske inicijative. To je otprilike ono što zaklada po mom mišljenju zašto je važna i ona pomaže na neki način ako se smijem, možda će bit neslana šala, ali pomaže sve od lijenih ljevičara do bijesnih desničara. U tom kontekstu kada se govori o tome da se mora zaklada depolitizirati, odnosno da ne smije biti politizirana. Pa naravno da nije i ne smije biti politizirana, ali ne možete lišiti udruge svjetonazora određenog. Ljudi koji u udrugama djeluju, rade imaju neke svoje svjetonazore bez obzira slagali se mi s njima ili ne. Ali mi smo svjesni, vidimo određenu tendenciju marginaliziranja pojedinih segmenata civilnoga društva što nije dobro. Ja kažem možemo se svjetonazorski ne slagati, možemo kao neki zastupnici kada vidimo udruge s kojima se ne slažemo pokazati prst u znak neslaganja što više govori o tim ljudima negoli o udrugama. Ali u svakom slučaju i oni su dio bez obzira koji predznak imaju ako možemo tako reći, ne mislim samo politički, nego svjetonazorski, onda zapravo je zaklada ispunila po meni tu funkciju jer naprosto financira sve, odnosno pomaže programe svih od onih koji se štite ljudska i građanska prava do onih koji se bave karitativnom djelatnošću. U Hrvatskoj danas postoji ogroman broj udruga, to je 53 271 udruga prema zadnjim podacima. Jedno od pitanja je zapravo važno, koliko tih udruga zapravo stvarno djeluje, koliko zapravo tih udruga samo postoji na papiru, a koliko stvarno djeluje. Također je vrlo važno upozoriti na činjenicu da u udrugama civilnoga društva radi veliki broj ljudi, zaposlen je veliki broj ljudi i to je onda prigovori idu na tu stranu da su to kao prije oni koji su se bavili nevladinim sektorom bili proglašavani za Soroševe plaćenike danas se to govori o socijalnim uhljebima koji eto tako koriste, ništa ne rade i koriste tuđi novac, novac poreznih obveznika. Doprinos civilnog društva ovoj zajednici je ogroman, ali nemojmo zaboraviti još jednu važnu stvar koja je vrlo bitna kad se govori o civilnom sektoru, da osim što zapošljava veliki broj ljudi ona i rješava kroz svoje programe veliki broj socijalnih pitanja i problema što je također vrlo važno. Naravno to nije primarni segment ali i kroz svoju djelatnost i to čini. I utoliko kada govorimo o kriteriju koji je ovdje bio često spominjan kao sporan ja mislim da kriteriji ni građanski ni nacionalni, domoljubni to ne može biti kriterij, kriterij je jednostavno vrijednost. Vrijednost programa kojeg ponudite i iza kojeg ste spremni stati. Govori se o različitim vrstama kanala kojima se još dodatno financiraju pojedine udruge civilnoga društva. To postoji ali to nije predmet ovoga izvješća i to nije predmet zaklade jel'. To je predmet zapravo možda i ovoga Sabora i lokalnih i regionalnih vlasti, države koja zapravo dozvoljava da se ta sredstva odljevaju mimo zaklade. I govori se o tome da bi trebalo smanjiti sredstva za rad zaklade jer ima tih udruga previše, one zapravo baš i nemaju, nemamo neku veliku korist od njih. Ja mislim da bi to bila velika pogreška smanjiti sredstva. Svjestan sam situacije kao i svagdje, svi traže više, a svega ima manje i manje ali u nekim stvarima se ne mogu naprosto te stvari i vrijednosti platiti. Pa sam da se zadrži razina sredstava na onoj koja je prihvatljiva za razvoj civilnoga društva. Znači, u svakom slučaju prihvaćamo ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo tri replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolege slušajući ovu raspravu o nevladinim udrugama ja bih rekao što je zadaća ovih nevladinih udruga. Ne ovih udruga recimo za zaštitu životinja ili Hrvatskog autokluba nego one koje su odgovorne za izgradnju jednog funkcionalnog društva. Ja bih njima dao ne peticu nego jedinicu u zadnjih 20 godina. Ima li udruga u Hrvatskoj koje se bave modernizacijom pravnog sustava? Imamo pravni sustav sa totalno nedorečenim zakonima, jednu pravnu kaljužu koja se tumači svakodnevno koju ne mogu raščlaniti ni pravni eksperti. Imamo birokraciju koja više liči na Rumunjsku tamo kad je bio Ceausescu tamo. Ima li udruga koje se bave kad smo govorili o Domovinskom ratu o obrani Domovinskog rata? Ima udruga koje crpe novac ne samo iz državnog proračuna nego izvana npr. DOCUMENTA koja dobiva stotine tisuća eura od drugih zemalja ali dok je HHO, srbijanski HHO osudio agresiju Srbije na Republiku Hrvatsku to nikad nisu rekle ove navodno hrvatske nevladine udruge. Ima li udruga u Hrvatskoj npr. kao Memorijal u Rusiji koji se bavi dekomunizacijom? I to je najveći problem hrvatskog društva. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana, izvolite.
Poštovani predsjedniče zahvaljujem. Kolega Jaroslave, rekli ste u jednom momentu da za financiranje udruga je veći problem onim zaobilaznim putem i kanalima odnosno vi ste rekli da to nije problem, a ja repliciram i kažem uistinu jeste problem jer mislim da kroz Nacionalnu zakladu uistinu treba prolaziti svaki segment što se tiče svih udruga unutar RH. Ako ne može financijski se pokriti onda može barem tih rigoroznih kriterija koje Nacionalna zaklada ima kao davanje mišljenja za financiranje takvih udruga. I zato se zalažem da Nacionalna zaklada tamo gdje i ne može financijski određenim kriterijima pomoći može dati svoje mišljenje pa kad oni daju svoje mišljenje temeljem rigoroznih kriterija ne može se dogoditi da netko zaobilaznim ovim putem ću reći u zagradi političkim putem dobiva financijska sredstva i to javna financijska sredstva na način da vrlo često imate udruge koje se sastoje od svega 3 člana jer su formirale takvu udrugu. Toliko imaju aktivista, toliko imaju i korisnika. I na taj način se financiraju. Reći ću, dolazim iz lokalne uprave na čijem čelu sam već 11 godina, reći ću da je žalosno i slažem se sa jednim od govornika ovdje, da je uistinu gospođa Mintas-Hodak pokrenula pozitivan smjer financiranja udruga na području Republike Hrvatske. I to je moram reći išlo dosta dobro, sve do unazad 3, 4 godine. Reći ću na osobnom primjeru u mom gradu zamislite situaciju kada časne sestre formirane u udrugu vode brigu o 25 100%-nih invalida, napuštenih invalida i njima se uskraćuje zaobilaznim putem financiranje elementarno za ogrjev. S druge strane udruga koja ponovit ću ima tri člana jer je toliko dovoljno za formirati, toliko ima aktivista i toliko ima korisnika se može financirati cijelu svoju plaću sva ta tri člana cijelu godinu. Uistinu nije to primjereno i to moramo mijenjati na način da zaklada ako ne može financirati može dati svoj stav pa da vidimo tko će unutar politike na taj način reagirati.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
… [[Govornik naknadno uključen.]] na ovo što ste rekli u vezi zaobilaženja financiranja. Ja nisam rekao da to nije problem, naravno da je problem, to nije problem zaklade. Zaklada ne može kontrolirati, djelovati na način da ono što rade pojedina ministarstva recimo. Ja ne govorim da će o financiranju programa projekata na lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Svaki grad, svaka općina ima svoje programe i to financira. Nije to predmet i nije to zaobilazno financiranje i kanaliziranje sredstava nego se zapravo radi o tome, evo banalan primjer cijeli niz financijskih sredstava se dodjeljuje s razine različitih pozicija u ministarstvu primjerice udrugama koje dolaze iz sfere ajde recimo vjerskoga života da ne kažem drugo, a jasno je da postoje ugovori između Crkve i države, gdje se Crkva financira vrlo jasno i vrlo precizno. Prema tome, dodatno dostavljati ta sredstva je po meni mimo zaklade besmisleno.
Hvala. Slijedeća replika je uvažena zastupnice Karoline Leaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Pecnik, složila bi se s vama u onom djelu vaše rasprave u kojemu ste rekli kako ne možemo očekivati od organizacija civilnoga društva, odnosno nevladinih udruga da ne zastupaju određene vrijednosti, apsolutno se slažem. Vrijednosti koje bih ja podržala, odnosno one koje su definirane Ustavom RH i koje dakako mnoge organizacije civilnoga društva zastupaju su vrijednosti antifašizma, vrijednosti rodne ravnopravnosti, prava rodnih i seksualnih i svih ostalih manjina u hrvatskome društvu. I to je za mene, to su za mene vrijednosti koje moraju podražavati sve udruge koje se bave građanskim obrazovanjem ili demokratizacijom hrvatskoga društva nasuprot pokušajima da se zapravo javnim novcem isto tako financiraju one udruge koje se apsolutno protive ustavom definiranim vrijednostima na kojima počiva moderna hrvatska država. Ono na što bih apelirala je zapravo pokušaj na neki način čini mi se političkoga pritiska kojega već osjećamo ovdje u Hrvatskome saboru od strane nekih zastupnika parlamentarne većine, a to je da se pokušava nametnuti jedan obrazac ili jedan narativ koji se naziva ovdje nacionalnim interesom. Taj narativ koliko sam imala prilike čuti i nije ponekad u skladu sa ustavnim vrednotama RH. Dakle ja bih ovdje apelirala na nastavak neovisnog djelovanja zaklade, odnosno neovisnog načina na koji se financiraju a onda naravno i prati ostvarivanje ciljeva nevladinih organizacija nasuprot nekim tendencijama koje sam ovdje vidjela a koje se mogu nazvati i političkim pritiskom. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Pecnik.
Ja se kolegice s vama apsolutno slažem. Jer vrijednosti koje ste vi spomenuli dijelim ih i ja s vama zajedno, ali činjenica jedna da mi moramo biti svjesni da postoje ljudi koji različito gledaju na vrijednosti. Prema tome, moramo uvijek biti otvoreni i prema onim vrijednostima s kojima se ne slažemo ili ih ne prihvaćamo. Prema tome, sve vrijednosti ovoga društva ako su vrijednosti imaju pravo na ravnopravni tretman. Ali u svakom slučaju činjenica jedna je da doista pozivanje na neke nacionalne interese po ovom pitanju je ili bilo kakve političke interese je naprosto smiješno.
Hvala. I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Evo ovdje se svi slažemo da je razvoj civilnoga društva najbitnije za demokratsko društvo. Ono kontrolira u biti sve procese koji se događaju u društvu. Međutim, kad govorimo o zakladi, kad govorimo o utjecaju politike na zakladu na utjecaju u to nećemo ulaziti ali je činjenica da politika ne bi smjela utjecati na dodjelu sredstava, ako imaju tri člana da moraju imati brojne milijune kuna ili zbog toga, zbog ideološkog nekakvog predznaka udruge ili bilo kojega predznaka koje udruga nosi ili bliskosti sa političkom opcijom s moje desne ili lijeve strane ili sa nama koji smo sad novi ovdje. Najbitniji su kriteriji i pomoći tim udrugama za razvoj demokratskog društva, znači da se razvijaju kroz fondove, europske fondove. To su možda najbitnija sredstva koja mogu koristiti udruge za razvoj civilnoga društva poglavito osobe koje su sa teškoćama, znači invalidne osobe koje su u ovome društvu, treba dati veći značaj pa i ulogu možda da imaju i povjerenika u samoj izvršnoj vlasti da se ti ljudi, da dade im se na važnosti da mogu biti, da dadu od sebe štoviše i da budu za Hrvatsku bogatstvo, da ne budu terete hrvatskoga društva. U tome smjeru trebamo najpotrebitijim udruge usmjeravati a za razvoj civilnoga društva naravno nikakva selektivnost i nikakva ideološka podjela, nego razvoj civilnoga društva da ukazuju na ono što nije dobro i da se na taj način, po tim kriterijima i isključivo pod tim kriterijima bez utjecaja politike dijele sredstva. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Pecnik.
Ono što sam shvatio gospodine Bulj, a s tim se mogu složiti, ono što nisam ostavit ću da razmislim o tome. Ali ono što želim reći, na što se želim osvrnuti to su EU fondovi. Jasno je da EU fondovi nisu svemoćni, sve što god želimo nešto reći kako ćemo poboljšati stvari prebacujemo na EU fondove, ali ovdje se radi o cijelom nizu malih nevladinih udruga koje obavljaju vrlo važan posao u lokalnoj sredini ali koji ne mogu i nisu dorasle da sudjeluju u natječajima za EU fondove bez pomoći zaklade. U tom smislu mislim da zaklada treba, da tu treba gledati vrijednost zaklade.
Hvala. Sljedeća će biti pojedinačna rasprava uvažene zastupnice Karoline Leaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo Plavša-Matić, kolegice i kolege evo ovaj godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva je iz 2014.godine kojega nažalost doista tek sada raspravljamo. Detaljan je, transparentan i moderno priređen dokument. To je izvještaj koji potvrđuje uspješnost modela kojega u Hrvatskoj imamo i koji je doista kao što su već neki kolege rekli uzor mnogim drugim državama i članicama EU i državama kandidatkinjama odnosno onima koji se pripremaju pridružiti EU. I ja ću ga naravno svakako podržati. Poticanje razvoja civilnoga društva, uključivanjem građanki i građana, posebno mladih, izgradnja kapaciteta organizacija civilnoga društva i participacija u donošenju odluka i na lokalnoj razini dakako kako bi se potaknuo razvoj u interesu građana zajednički a ne pojedinačni interesi kojima upravljaju centri moći a posebno kapital, mislim da je to jedna od najvažnijih uloga civilnoga društva odnosno zaklade za razvoj civilnoga društva. Kao što smo već i čuli i znamo naravno organizacije civilnoga društva raznorodne su pa se tako okreću u rasponu od udruga za zaštitu životinja do onih kojima se bave programima demokratizacije društva, potom kulture zagovaranja radničkih prava ili prava diskriminiranih skupina po svim osnovama itd.. I mislim da je važno a vidjelo se i danas u raspravi i pri tome znati kako se ulaže u razvoj organizacija civilnoga društva iz kojih se one izvora financiraju, njihovi projekti i programi naravno, kako se prati izvršavanje njihovih obveza i njihovih ciljeva, kako se mjeri njihova učinkovitost i korisnost zapravo aktivnosti udruga a sve to ili velik dio toga sastavnim dijelom ovoga izvještaja. Mislim da je važno znati dakle kako se financiraju udruge, kako se prati izvršavanje njihovih ciljeva. Važno je dakle to znati zbog ovih napada prozivanja i prijetnji koje smo čuli i u javnosti pa i u Hrvatskome saboru a dolazile su od nekih zastupnika predstavnika parlamentarne većine među kojima ima, usudila bih se reći i ljudi sa osebujnim shvaćanjem uloge civilnoga društva u demokratskom, političkom, ekonomskom i socijalnom razvoju Republike Hrvatske. Dakle danas u Saboru isto tako među nama sjede kolege koji predstavljaju političke opcije koji otvoreno zagovaraju pa ja bih rekla i progon neistomišljenika odnosno ljudi koji se ne slažu sa njihovim političkim stavovima, oni koji se usuđuju misliti i govoriti, propitivat, kritizirati i otvarati prostor za raspravu, koji istražuju, koji objavljuju i traže zapravo posve legitimno odgovore na posve legitimna pitanja u našem političkom prostoru. Nisam prva koja će reći kako su u Hrvatskoj izborom ove Vlade u pitanje dovedeni za sada vidimo sloboda mišljenja i sloboda govora. Pa samo tako jučer ovdje u Saboru od kolege Glasnovića čuli pozive za lustraciju u medijima. Na djelu su sutra tko zna, možda, zabrane, ucjene i tko zna kakve metode. I kolega uvaženi zastupnik Glavaš je prošloga tjedna tijekom rasprave o povjerenju hrvatskoj Vladi vrlo jasno izrazio svoj stav spram određenih udruga i kao što sam i onda rekla a ponoviti ću i danas to smatram apsolutno neprihvatljivim. Vladajuća koalicija odnosno neki njezini zastupnici nepogrešivo su se negativno u prvim danima mandata odredili spram dvaju neprijatelja kako ih oni vide, odmah su ih prepoznali a to su mediji s jedne strane a s druge strane to su organizacije civilnoga društva ili barem one koje se bave zastupanjem vrijednosti kao što sam rekla koje su temeljem Republike Hrvatske i kao takve definirane u Ustavu. Zaključujem dakle kako su pritom kolege iz vladajuće koalicije pokazali ne samo kako ne poznaju nego niti ne vrednuju doprinos svih ljudi koji su angažiran u organizacijama civilnoga društva, takvim su pristupom, takvim su napadima doveli u pitanje programsku, financijsku, projektnu transparentnost djelovanja tih organizacija i integritet onih koji su sudjelovali u donošenju odluka u raspodjeli financijskih sredstava. To je moj zaključak. Stavili ste kolege pod znak pitanja svojim napadima na organizacije civilnoga društva i pojedince, možda i natječaje koji su provedeni a na temelju kojih je samo zaklada i to u 2014. godini jer se referiramo na to razdoblje odobrila 486 podrški projektima i povezanim aktivnostima a iz izvora navedenih na stranici 54.-oj ovoga izvještaja za te su aktivnosti izdvojena više od 43 milijuna kuna. Neargumentiranim i paušalnim nabacivanjem izjavama o preplaćenim udrugama, odnosno kao što je kolega Đakić dao sugerirati onima koji ne rade u ostvarivanju nacionalnih ili državnih interesa ali samo kako ih on vidi stvara se atmosfera netrpeljivosti, straha i ucjena. Neki dan smo tako imali pohod na jedno neovisno regulatorno tijelo Republike Hrvatske na Agenciju za elektroničke medije a jučer smo recimo imali pohod tih istih ljudi ili dijela ljudi koji su napali gospođu Rakić na Kuću ljudskih prava. Oni su jučer haračili po toj kući Ljudskih prava i zastrašivali aktiviste i aktivistkinje organizacija civilnoga društva koje koriste taj prostor. Kolegice i kolege važno je znati a to je vrlo jasno vidljivo u ovom izvještaju kako djelovanje organizacija civilnoga društva jest podložno stalnom propitivanju nadležnih tijela. Djelovanje organizacija civilnoga društva je javno i transparentno. Podrška djelovanju civilnoga društva demokratska je, decentralizirana i odvija se u suradničkom odnosu odnosno u partnerstvu. I na kraju volonterke i volonteri nevladinih i nevladine organizacije dali su značajan doprinos a o tome je govorio i kolega Beus Richembergh, nemjerljiv doprinos u dvama procesima koje bih ovdje posebno spomenula a to je proces pridruživanja Republike Hrvatske Europskoj uniji ali dakle i u ovom razdoblju nakon pridruživanja u proteklih evo gotovo 3 godine, 2,5 godine potaknuli su brojne rasprave o važnim politikama Europske unije u kojima naravno i Republika Hrvatska daje svoj doprinos. Istaknuti ću meni posebno važnu raspravu o transatlanskom trgovinskom investicijskom partnerstvu ili o digitalnoj Europi recimo. Također bih naglasila izuzetnu važnost i doprinos volonterki i volontera članica i članova nevladinih organizacija u procesu prihvata izbjeglica u Republici Hrvatskoj i pružanja odgovarajuće stručne pomoći. Ovaj izvještaj dio je slike o doprinosu građanki i građana udruženih u nevladine organizacije u Hrvatskoj u odnosu na to kakva bi ona trebala biti i kakvu barem ja priželjkujem i sa zadovoljstvom ću ga podržati. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Vaše je izlaganje izazvalo više replika. Prva na uvaženog zastupnika Željka Glasnovića.
Draga kolegice ovako, pitanja izgradnja funkcionalne države nisu ideološka pitanja nego praktična pitanja. Vaša partija je bila na vlasti duže od kraljice Viktorije, ona je vladala 80 godina pa šta imamo danas? Imamo pravnu kaljužu, gdje imamo, u Hrvatskoj imamo 1,2 milijuna neriješenih sudskih slučajeva. Finska ima nula. Bili ste na vlasti, zašto niste objavili spisak menadžerskih kredita? To ste mogli napraviti. Imali ste puno vremena da raščlanite sve pravne norme EU, ali objasnimo ljudima šta je lustracija hrvatskom narodu. To nije lov na vještice. Prvi stupanj obrazovanje i edukacija da ljudi znaju šta se je događalo ovdje, jer bez poznavanja povijesti mi ne možemo … [[Govornik se ne razumije.]] posljedice i uzroke što se nama danas događa. Drugi stupanj je otvaranje svih arhiva. Gdje su arhive Hrvatske države? Nešto je u Beogradu, a dosta je spaljeno ili otklonjeno. A šta je u tim arhivama? Oni koji su se obogatili, koji su novac izvlačili odavde do devedesete godine na strane tvrtke vani, tzv. crveni menadžeri koji danas vraćaju natrag kod … [[Govornik se ne razumije.]] u investiciju. Tu su ljudi koji su otkucavali ljude, možda danas sjede u pravosuđu, koji su dobivali 4 i pol do 14 godina za čitanje novina. To su uništavani životi obitelji. 10% stanovništva bivše Jugoslavije je radilo za UDBA-u gdje je žena otkucavala muža, muž ženu itd. To je totalno razorilo hrvatsko društvo. Lustracija je rasvjetljenje. Treća je kadrovska lustracija. Kako može netko sjedit u sustavu ako je čovjeka osuđivao 4 i pol godine što je rekao da je Tito farbao kosu. To je zastrašujuće. Ako hoćemo istinsku katarzu hajdemo sve rasvijetliti.
Hvala lijepa. Digla je uvažena zastupnica Sabina Glasovac povredu Poslovnika. Koja je točka povrijeđena?
Poštovani gospodine predsjedniče, kolega Glasnović povrijedio je temeljem članka 236. zlouporabivši institut replike u članku 235. povrijedio je članak 232. jer je kroz zlouporabu instituta replike ni u jednom trenutku nije replicirao kolegici Leaković, nego je ponovno počeo provoditi svoju politiku jučer lustracije medija, prekjučer lustracije ne znam političkih neistomišljenika, a danas je nastavio sa pokušajem lustracije udruga i civilnog društva. Stoga vas molim evo da reagirate na eklatantno kršenje Poslovnika i zlouporabu ovog poslovničkog instituta replike koju kolega Glasnović opetovano radi i na ovoj sjednici Sabora.
Kolegice što se tiče takvog tipa povrede Poslovnika ja bih vjerojatno morao reagirati na gotovo svaki govor svakog zastupnika, jer ja sam načelno to i jučer, pa i prekjučer ukazivao na to da se na žalost i replika i pojedinačne pa čak i u ime kluba zlorabi da se govori o temama koje nisu one koje su zapravo predviđene po dnevnom redu. I kad bih ja svaki puta reagirao na to bojim se da bi onda se ovo pretvorilo u jednu veliku zabranu govora. Ja sam sklon do jedne mjere naravno, naravno do jedne mjere pustiti da ljudi govore što misle. A ako prijeđu jednu mjeru onda itekako sam reagirao ili ću reagirati. Hvala vam lijepo. Sljedeći se za repliku, o pardon. Odgovor na repliku. Oprostite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo odgovorit ću samo spomenuvši dvije stvari, ne znam na koju partiju gospodin Glasnović misli. SDP s koalicijskim partnerima u 25 godina od samostalnosti Republike Hrvatske bio je na vlasti 8, možda i nepunih 8. A drugo kad ste govorili o tome da nismo kao SDP implementirali europsko zakonodavstvo i prilagodili hrvatski legislativni okvir europskim normama ja bih vas podsjetila da je konsenzus o pristupanju, odnosno pridruživanju Republike Hrvatske EU postignut davnih dana između dva najjača politička bloka. Prema tome, mi smo donosili zakone koji su bili, zakoni koji se moraju uskladiti sa zakonodavstvom EU u ovom Domu koliko se sjećam jednoglasno. Ne možete predbacivati, barem SDP-u da nije učinio sve kako bi se hrvatsko zakonodavstvo prilagodilo zakonodavstvu EU.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Bobana Blaženka.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice Karolina, vi ste kroz svoju raspravu niz kolega ovdje etiketirali da su osebujni, da su isključivi kad je u pitanju civilno društvo, a svega deset minuta prije toga vam je kolega Pecnik odgovorio što znači pogled na civilno društvo. Dakle, svi oni tolerantni su koji gledaju široko lijevo i široko desno na civilno društvo, a vi ste naravno u tome isključivi jedini ovdje za sada kroz ovu raspravu. Podsjetit ću vas još nešto. Četvrtak uoči sjednice na kojoj se konstituirala hvala Bogu nova hrvatska Vlada, na jednoj tv emisiji "Otvoreno" reći ću, vaš kolega gospodin Stazić je najavio dan ranije okupljanje civilnih udruga pred ovim časnim Domom. Kako to nije politički obojano, ukoliko jedan od zastupnika iz jednog spektra zna da će se već udruge okupiti sutradan u protestu formiranja nove hrvatske Vlade. Jako interesantno poštovana kolegice i zato vas molim okanite se etiketiranja poglavito kad su u pitanju civilne udruge u Republici Hrvatskoj koja napokon hvala Bogu demokratskim visokim koracima ide naprijed.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Karolina Leaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega nikoga osobno nisam prozvala ali mogu na temelju onoga što su kolege i kolegice iz vaše koalicije govorili ovih dana koliko smo od imenovanja i potvrđivanja Hrvatske vlade ovdje u Hrvatskome saboru i onog što sam vidjela u medijima mogu donositi ovakve zaključke. To mi morate dopustiti. Dakle, mislim da među vama postoje ljudi koji imaju po mome sudu osebujno shvaćanje demokracije. Što se tiče ovoga što ste upravo spomenuli a to je informacija koju je kolega Stazić dao u nekoj emisiji Hrvatske televizije pa taj prosvjed o kojemu govorite, a dogodio se ovdje u petak ujutro, dakle imali ste prosvjed čitavog jednog spektra aktiviskinja i aktivista organizacija civilnoga društva protiv tada još kandidata za ministra kulture gospodina Hasanbegovića zbog njegovih stavova za koje mi smatramo isto tako u opoziciji da su protivni vrednotama Ustava Republike Hrvatske. Dakle, taj prosvjed je bio javan, nije ga niti organizirao gospodin Stazić, koliko znam nije mu se niti pridružio ali je imao informaciju kao i ja i kao mnogi drugi koji čitaju i gledaju medije da će se on dogoditi.
Sljedeća replika uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolegice kazali ste da su određeni kolege zastupnici iznijeli svoj stav o određenim udrugama ovdje za saborskom govornicom. Pa mi smo ovdje znači pluralno društvo, višestranačko društvo i ne smije biti jednoumlje. Meni je drago da svi ovdje i lijepo je da naša javnost čuje od svakog saborskog zastupnika koji ima stav i taj stav se ne trebate slagati, možete debatirati na demokratski način. Ali način da je netko komentirao prije 10-ak dana u sabornici nešto izgleda mi kao da ne bi smio nešto komentirati. Prema tome, ja mislim da je sabornica mjesto gdje svaki zastupnik ima pravo kazati što misli. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Karolina Leaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Bulj nipošto mi dakle ne pada na pamet nekome ovdje uskraćivati pravo da govori ali ne radujem se i ne podržavam govor koji ide na isključivanje i na prijetnje, a upravo se to dogodilo prošloga tjedna. Ja sam samo upozorila na to. Prema tome, ni na koji način ne bismo da bismo u Hrvatskome saboru niti u javnome govoru mi kao osobe koje se bave politikom trebali podržavati, zastupati ili pljeskati onima koji pozivaju na progon, koji pozivaju na samo jednu vrstu nacionalnih interesa koju moramo zastupati i koji pozivaju dakle na netrpeljivost prema onima koji se zalažu za demokratsko, pluralno, razvijeno društvo kakvo Hrvatska mora biti.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani predsjedniče, poštovana zastupnice. Kako ne odgovoriti na ovo pitanje o udrugama. Nacionalne manjine one su cvijeće hrvatskoga naroda. Međutim, u tom cvijeću hrvatskoga naroda postoje i oni i one udruge koje kao i svaka moraju imati svoj status rada za što će se zalagati pa tako i raznorazne udruge s područja s kojeg ja dolazim, posebice kulturno-umjetnička društva koja vrhunac znači svoga djelovanja doživljavaju povodom Vinkovačkih jeseni, jedne kulturne manifestacije svima vama dobro znane, naše Slavonije. I tada sve nacionalne manjine dolaze i daju svoj doprinos jednoj takvoj svečanosti. Nikada se još nije desilo da je došla jedna udruga a ona se zove Kulturno-umjetničko društvo "Sloga Vukovar" da da svoj doprinos toj manifestaciji i mnoge druge udruge iz nekih sela. Ali morat ću ubrzati jel me gleda sat. Ovako, gospodin zamjenik Željka Sabe je posjetio paravojni kamp u Banji Junaković kod Apatina gdje su djeca od 10 do 19 godina provodila obuku u patriotskoj fronti udruženja ratnih veterana srpskih zemalja '90.-'99. Sjedište im je u Bačkoj Palanci trg Bratstva i jedinstva 21. Ja mislim da bi se trebalo dobro povesti računa koje udruge, koje grupacije ljudi i iz čijeg proračuna se sufinanciraju i financiraju i potiču, koji su im statuti i što rade u svojem djelovanju. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Karolina Leaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Intervencija kolege Culeja nije imala nikakve veze s onim o čemu sam ja pričala ali pokazuje i upravo potvrđuje ono što sam napomenula, a to je da s vaše strane dolaze sad vidimo direktno, konkretno prozivanje i prijetnje. Ne znam kolega Culej jeste li pogledali pročišćeni dnevni red koji smo dobili? Sad imate pod točkom 14. ovdje Izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti financiranja programa nevladinih udruga i ustanova nacionalnih manjina. To je dakle idealna prilika da u tom kontekstu postavite ova pitanja, ali ne da sad zazivate na progon KUD-a "Sloga" koji nije došao na Vinkovačke jeseni. Ja stvarno o tome tko dolazi na Vinkovačke jeseni nemam nikakvih saznanja, ne znam što je to KUD "Sloga", a ovo o čemu ste kasnije govorili uopće ne želim komentirati. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Daria Hrebaka.
Uvažena kolegice Leaković današnja tema je rasprava o Izvješću Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva. Ja ne znam kako smo od nacionalne zaklade prešli na temu medija. Mi jesmo dio saborske većine, u saborskoj većini ima ljudi koji su izabrani na svojim stranačkim listama koji su dobili svoju potporu. Vi i ja se možda ne moramo slagati s gospodinom Glasnovićem, ali on sigurno ima pravo reći to što govori. Druga stvar koju bih spomenuo da je propitivanje cijelog ovog sustava rada sa udrugama legitiman, zato su zastupnici izabrani da propitkuju. Ono što smatram da nije dobro da ste prešli recimo primjerice na stranu, na temu medija, na pitanje ugrožavanja ljudskih prava. Mislim da je već nebrojeno puta dosad u ovom visokom domu rečeno i od Kluba zastupnika HDZ-a i od Kluba zastupnika HSLS-a, BUZ-a i nekih drugih klubova da postojeća razina ljudskih prava u RH koja je na europskoj razini se sigurno neće smanjivati, dapače ona se može samo unaprijediti. Stoga doista ne vidim razloga zašto stalno inzistiramo na plašenju javnosti, na plašenju naših građana i plašenju naših birača da će se nešto mijenjati ako je to već nekoliko puta demantirano? I zadnje za kraj, mislim da bi se trebali stvarno usmjeriti na temu, a ne kao jučer primjerice da o poslovniku određenog povjerenika za informiranje raspravljamo cijeli dan i da izbjegavamo cijelo vrijeme temu. Stoga evo apeliram i na predsjedavajućeg da isto tako pokuša usmjeriti temu na ovu dobro izvješće Zaklade za razvoj civilnog društva. Hvala.
Hvala. Evo odgovor na repliku uvažena zastupnica Karolina Leaković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hrebak, hvala na ovim dobronamjernim savjetima o čemu bih ja trebala govoriti kad je tema izvješće o radu Zaklade za razvoj civilnoga društva. Govorit ću o onome što zaklada radi, a to su programi koje podržava, a naravno da u tom kontekstu mogu i želim i hoću i nitko mi to neće zabraniti govoriti o tome, o načinu na koji vladajuća koalicija u posljednjih nekoliko dana govori o organizacijama civilnoga društva, nikada niste se ogradili od onih koji su neke ljude ovdje aktiviste i aktivistkinje civilnoga društva imenom i prezimenom prozivali, prozivali ih za njihove stavove, prozivali ih za njihovo djelovanje i prozivali ih za navodno netransparentno trošenja javnoga novca. Ja nikada nisam čula ni od koga iz vaše koalicije da je rekao ne to nije točno, mi ne mislimo da su ljudi koje je recimo ovdje prozvao gospodin Glavaš u četvrtak radili protiv nacionalnih interesa. Naravno da treba govoriti o medijima zato što u najmanju ruku kao što sam vam spomenula prije dva dana je i potpredsjednik Hrvatskoga sabora iz vladajuće koalicije sudjelovao u pohodu na neovisno regulatorno tijelo Agenciju za elektroničke medije i podupirao je ljude koji su ondje doista izvršili čin nasilja ne samo prema predsjednici gospođi Rakić nego isto tako i prema svim ljudima koji ondje rade. Prema tome, moje kolegice i kolege i ja govorit ćemo o problemima koji se javljaju u hrvatskome društvu od kad ste vi na vlasti.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolegice Karolina, lijepo je govoriti o tome kako danas u današnjoj domovini Hrvatskoj postoje sva prava, kako svi imamo pravo na mišljenje, stav, slobodno djelovanje, udruživanje, političke aktivnosti, prosvjede, govore sve je to danas lijepo. Stvarno je domovina demokratska, slobodna, no međutim postoje stvari koje nisu baš takve i koje kroz ovu moju repliku koju sam danas uputio ste vi zaključili možda i pogrešno. Civilne udruge imaju pravo na rad, djelovanje, na sve ono što je u opisu njihovoga posla i što su se registrirali. Jednako tako domovina postoji sa svojim Ustavom i zakonima kao i istinama. I teško je razumjeti da neke od udruga proglašavaju da je u Hrvatskoj bilo građanski rat, da je Oluja pa i generali u datim momentima okarakterizirani kao zločinci ili zločinački pothvat da takvo zastupanje se šalje u Haag, da se svjedoči o tome i da to sve stvar teškoće i hvala Bogu te obmane izjednačavanje, žrtva i agresora, pobjednika i poraženog, istine i laži, političke konstrukcije i manipulacije o građanskom ratu, o agresoru i žrtvi stvarno su bile u fokusu pojedinih udruga civilnog društva. I to je ono o čemu sam htio reći da tako ne bi smjelo biti i da bi kriteriji trebali biti i po tom pitanju jasni, nacionalni kriteriji Nacionalne zaklade za civilno društvo.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Karolina Leaković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Đakić, imate li bilo kakvih saznanja o tome da neka udruga, neki pojedinac, neka pojedinka radi protivno Ustavu RH i ondje zapisanim temeljnim vrednotama? Imate li bio kakvih saznanja da se radi protivno zakonima RH? Molim da to prijavite nadležnim tijelima. Ali lijepo vas molim da se u Hrvatskome saboru ne govori o nacionalnim interesima kao interesima jedne političke stranke ili jedne političke opcije odnosno HDZ-a samo na to plediram.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
Poštovana kolegice ako sam dobro čuo da u Hrvatskoj ima 53 tisuće udruga, da vam prvo kažem da sam ja i bio predsjednik jedne udruge, jedne podružnice, jedne velike udruge koje smo mi školovali nekakvih 70 đaka i studenata sirotinje. Ja prvi nisam htio u svojoj podružnici uzeti sredstva RH. Smatrao sam ako sam uključen u jednu udrugu, da trebamo nešto pomoći i sami od sebe. Ako to stoji da 53 tisuće udruga djeluju u Hrvatskoj i uzimaju sredstva iz ovakve siromašne države a znamo da ima udruga koje trebaju biti koje djeluju i stvarno dobro rade a ima i onih koji uzimaju sredstva i ništa ne rade. Pa i vjerujem da od tih 53 tisuće 50% odmah možemo otkloniti i ne treba im dati sredstva iz Hrvatske Republike, sredstva Hrvatske Republike da troše u nenamjenska sredstva jer sam to vidio, jer sam i sam bio predsjednik te udruge. Ljudi su htjeli da se sredstva povuku, da netko nešto ima. Ne znam gdje ćete mene svrstati sada, ja nisam član ni HDZ-a, ni SDP-a, niti jedne stranke, pa se postavlja pitanje i postavljam vama skupa pitanje je li čovjek samo mora biti u stranci da bi volio svoju državu? Ja je istina volim. Ja isto tražim kao i svi drugi ljudi ovdje da se malo ovo naše društvo raščisti, da se u ovoj našoj državi vidi tko, šta i tko je radio i u prethodnoj državi koja se spominje, lustracija, da se vidi koji su ljudi oštećeni, šta se je to sve radilo. Ja samo želim istinu, neka jednom ako smo dobili i imamo ovakvu našu lijepu državu da se jednom iznese prava istina bez stida, bez srama i da mi krenemo jednim normalnim, svakako sam ja za to da svi ljudi žive lijepo u ovoj državi i da poštuju ovu državu. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Karolina Leaković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega ako kao što ste rekli znate da su se neka sredstva iz državnog proračuna, odnosno sredstva namijenjena financiranju udruga trošila nenamjenski, pa dajte to isto tako kao što sam savjetovala kolegi Đakiću, dajte to prijavite nadležnim tijelima ako imate takva saznanja. Čini mi se iz vaše rasprave dakle da ste pogrešno zaključili kako se niste svrstali, pa svrstali ste se vi, naravno uz vladajuću koaliciju je li tako. Prema tome imate i snosite dio odgovornosti za ono što ljudi iz vladajuće koalicije pričaju, ne možete se od toga na neki način otkloniti. Ja se nikako ne mogu složiti sa tvrdnjama onih koji a i vi ste među njima, tako sam barem zaključila koji govore da je na neki način sramota prijaviti se na natječaje za financiranje programa i projekata organizacija civilnoga društva jer to znači da niste sposobno samostalno skupiti novac nego želite nešto uzeti i onda na tome, od toga živjeti a zapravo ne doprinositi zajednici. Ja se nikako ne bih mogla složiti sa tom tvrdnjom koju ste vi zapravo ovdje sada meni u replici izrekli. Obveza je Republike Hrvatske poticati razvoj pluralnoga civilnoga društva i obveza je naravno a to smo u prošlom mandatu i napravili, donijeli smo nekakve nove zakone, neke nove uredbe, neka nova pravila o nadzoru organizacija civilnoga društva i u administrativnom a pogotovo u financijskom pogledu i ja uopće ne sumnjam u to da je taj nadzor i ta kontrola vrlo rigorozna. Kolega Beus je rekao ponekad možda, ilikolega Pecnik ponekad možda i čak i prerigorozna.
Hvala. Za raspravu pozivam uvaženog zastupnika Ladisliva Ilčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Jedna od temeljnih pretpostavki funkcioniranja demokratskog društva dakle vladavine naroda je aktivnost građana. Ako građani nisu aktivni, ako ne sudjeluju u funkcioniranju tog društva onda jednostavno demokracija malo po malo gubi svoj smisao. Civilne udruge u tome imaju svoj jako veliki značaj i zato civilno društvo treba razvijati. Mnoge civilne udruge to rade jako dobro. Znači kada imate recimo roditelje koje imaju djecu sa posebnim potrebama i kada ih država potpomogne da im kupe recimo pse vodiče ili ne znam nova invalidska kolica onda je to ono što bi država trebala raditi. Ili kada imate udrugu branitelja, maslinara pa im organizirate edukaciju da bi te masline bolje uzgajale. Međutim u našem civilnom društvu nažalost ima ljudi koji jednostavno su ušli u to kao jedan velik biznis i u kojem su jako dobri i profesionalni. Jako dobro pišu projekte, jako dobro podnose izvješća, jako dobro komuniciraju s medijima i imaju jako dobre veze sa medijima, imaju jako dobre veze u inozemstvu, jako dobro se grupiraju, dakle u svojem poslu su jako dobri. Međutim, to nije ono što bi mi trebali podržavati. Naime, vidjeli smo, dobili smo materijal na kojem imamo slogan "Važno je imati podršku. Podrška je ključna riječ.". Znači nešto što bi samo po sebi trebalo funkcionirati a onda ih država u tom podržava. Biti ću i konkretan, Udruga GONG ili građani organizirano nadziru izbore, glasovanje. Udruga, jako plemenita ideja i bilo bi super da država to podržava kada bi zaista GONG izvodio građane da nadgledaju glasovanje kao što je recimo, kao što smo mi u Ime obitelji imali preko 6 tisuća promatrača na izborima. Govorimo o godini 2014. U toj godini održali su se na kraju godine prvi krug predsjedničkih izbora. Znate koliko je GONG imao promatrača na tim izborima? 15. Ne 15 tisuća nego 15. Da stavimo to u jedan kontekst, godišnji proračun GONG-a je oko 7 milijuna 650 tisuća kuna ili 600, ovisno od godine do godine. Znate li koliko su njihova primanja od članarina? 1500 kuna, domaće donacije oko 10 tisuća kuna. Znači ukupno u njihovim prihodima, taj prihod s obzirom na tih 7,5 milijuna kuna iznosi oko 0,15%. I usuditi ću se reći da je GONG 0,15% građanska udruga, a 99,85% nešto drugo. Što? Institut? Ne znam. Imaju 16 zaposlenih, ponavljam 15 su ih doveli u ono što je njihov core business, što je njihovo temeljno poslanje, građani organizirano nadgledaju izbore. 15 ljudi su doveli. To mi financiramo, mi imamo u ovom izvješću za GONG recimo pod točkom na strani 119. 58856 EUR-a, strana 118. 519684 kune, strana 104. 234842 kune. Ja znam da su ti ljudi iz GONG-a trebali taj dan biti u svim mogućim televizijama jer oni su pozvani nama svima dijelit lekcije o tome kakvi su ti izbori bili. Mi ne možemo više na televiziji ili vrlo rijetko vidimo nekoga iz Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti što smo, o čemu smo diskutirali sinoć ali imamo GONG. Možda bi mi trebali ukinuti HAZU, jednostavno ustanoviti GONG u tim prostorima, da budu nova savjest hrvatskog društva. Nije riječ samo o GONG-u. CESI, udruga Cesi tri do četiri milijuna kuna godišnjeg proračuna, 7 do 8 zaposlenika. Čime se bave? Tuže Republiku Hrvatsku pri Odboru za socijalna prava Vijeća Europe skupa sa Interightsom iz Londona, Centrom za reproduktivna prava iz New Yorka. Imate radove njihove od 20 strana. Amir Hodžić, Sanja Cesar, Nataša Bijelić, prijetnje, neokonzervativne prijetnje Europi sa posebnim osvrtom na Hrvatsku u kojem će proučavati svim kojim sam ja sve udrugama, organizacijama, što one rade itd. I nemam ništa protiv da to rade. Ali kad primaju ovakve novce za to, onda ja mislim da bi to ipak trebala raditi u svoje privatno vrijeme, a ne od tih novaca koje dobivaju. Centar za mirovne studije negira verbalno nasilje, vrijeđaju, etiketiraju, difamiraju. Platforma 112, udruga Vigilare si je dala truda, proučila je u 10 godina izvješća financijska koje su te udruge podnijele. U tih 10 godina udruge iz platforme 112 su primile točno 112 milijuna kuna. Možda se zato i zovu platforma 112. Ta platforma 112 je vrlo vješta u fleksibilizaciji. Prije 10 godina su bili građanska koalicija … [[Govornik se ne razumije.]] spolnom odgoju. Kad su se trebali organizirati napravili su jednu grešku. Naveli su da je to 140 i ne znam koliko udruga, ali kad su krenuli u potpisivanje skupili su svega 241 osobu. Istovremeno je udruga Grozd dobila potporu od 20000 ljudi, ali svi mediji su bili puni naslova javnost se pobunila protiv udruge Grozd. Sad si ja mislim ovih 241 je javnost, ovih 20 000 je što? Podzemlje. Tako funkcionira naše civilno društvo danas. Moram reći, naše civilno društvo da parafraziram kolegu Marića od jučer je duboko bolesno, duboko bolesno i nadam se da nije hereza to reći. Nadam se da imamo pravo to reći na temelju ovih argumenata koje iznosim. I obzirom da imam još tri minute reći ću gdje u stvari trebamo pronalaziti rješenja, što je nama činiti, kako razvijati to ponavljam jako važno civilno društvo jer ono zaista je jako važno. Jedan od temeljnih problema je u Savjetu za razvoj civilnog društva. Ja znam da su SDP i HNS jako zadovoljni sa svim tim tijelima i nije to pitanje moje procjene. Te udruge upravo su potpisale sa predsjednikom Josipovićem prije predsjedničkih izbora kišobran, ugovor o koaliciji. Te udruge su za vrijeme referenduma o braku kad je 2/3 građana glasovalo za definiciju braka kao zajednicu muškarca i žene zajedno sa Vladom SDP-a i HNS-a otvoreno stalo protiv toga skupa sa udrugom GONG i svim drugima. Savjet za razvoj civilnog društva, ne znam da li znaju uvaženi kolege zastupnici kako se ono bira. Imamo 13 sektora. Ti sektori, ne ulazim sad u tome da imamo poseban sektor ljudskih prava, posebni sektor … [[Govornik se ne razumije.]] za ljudskih prava, a nemamo recimo sektor obitelj iako je obitelj ustavna kategorija, tako da se obiteljske udruge jednostavno nemaju gdje javiti na natječaj. One se ne mogu kandidirati. Znači, udruge koje u statutu imaju navedeno jedan od tih sektora se mogu javiti, odnosno svojeg kandidata na natječaj. Za tog kandidata mogu glasati udruge po sistemu jedna udruga, jedan glas. I što se događa? Mi možemo angažirati udruge koje mi znamo, međutim ovi profesionalci koji godinama žive na državnom proračunu oni vrlo lako prate što mi radimo i osnuju udruga koliko treba novih jer jedna udruga, jedan glas. Ne možemo ih dostići da budem jasan. Civilno društvo je u rukama onih koji podržavaju ideologiju SDP-a i HNS-a. Mi jednostavno to ne možemo sa ovakvim sistemom u kojem je civilno društvo odmaknuto od samih građana mi to ne možemo dostići. Kad sam ja predložio da bi mogli za kandidature skupljat potpise, onda mi je jedan vrlo inteligentan čovjek iz jednih od tih udruga rekao je pa čekaj, onda bi vi mogli u župnim zborovima skupljati potpise. Vi bi mogli na onoj kad ima skup kršćanske mladeži gdje dođe 40000 vi bi tamo mogli skupljati potpise podrške. I onda je nastao problem, onda je nastao strah jer valjda su to građani drugog reda. Civilno društvo je određeno za neke druge. Nije to dobro. Mi to moramo mijenjati. I na kraju da dođem na samo ovo izvješće. Mene ovo izvješće ne zadovoljava iz jednostavnog razloga što mi ne radimo distinkciju između udruga koje zaslužuju našu podršku, a takvih je puno. I jako me vrijeđa kad netko mene citira u medijima da sam rekao da ćemo ukinuti financiranje civilnog društva. Nikako, ja ga želim razvijati. ali želim ovdje podatak koliko je volontera uključeno u koji od ovih projekata, koliko je korisnika projekta kojih od ovog projekta. Ja recimo gledam phare program. Pa dobivate CESI, Babe, Iskorak, Kontra, Ženska mreža i sve te udruge od 60 do 110 000 eura godišnje, broj korisnika projekta 14. Tamo moraju napisati pa se tamo vidi. To mi kao država ne možemo dozvoliti. Hvala vam lijepa.
Na vašu raspravu imamo 8 replika. Prvi se javio uvaženi zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Gospodin Ilčić je rekao citiram: "Neke udruge jako dobro pišu projekte, neke udruge jako dobro komuniciraju sa medijima, neke udruge jako dobro komuniciraju sa drugim nevladinim institucijama, neke udruge jako dobro rade itd., itd.", završetak citata. Da bi u sljedećoj rečenici rekao: "To mi ne bi trebali podržavati." Molim vas, pogledajte fonogram. Pa to je nevjerojatno. Što bi trebali podržavati? One koji ne pišu dobro projekte? Koga bi trebali podržavati? One koji nenamjenski troše sredstva koje dobiju za stanove, one koji imaju lažna prebivališta? Hoćemo te podržavati? Mi imamo danas to na stolu, ako takve trebamo podržavati. Dakle gospodine Ilčić molim vas s obzirom na vaš profesionalni život pazite što govorite. Trebamo podržavati izvrsnost, trebamo podržavati kvalitetu jer samo nas ista izvrsnost može izvući. I drago mi je da ste inicijalno spomenuli nevladine udruge koje pomažu djeci s posebnim potrebama. U pravu ste, to je primjer udruga koje jako, jako dobro rade i podsjetiti ću vas na vašu rečenicu "Njihova djeca su jednako vrijedna, ali nisu ista." Sva djeca su ista i ona s posebnim potrebama gospodine Ilčiću. Sva djeca su ista i sva djeca su jednako vrijedna bez obzira na kojem kontinentu, koje boje kože, vjere sva djeca su ista. Nisu možda identična, nemaju isti genom ali su ista i jednako vrijedna. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ilčić.
Evo prvo u vezi ovog ista i ne ista, supruga i ja imamo 5 djece, nijedno naše dijete nije isto. Da to samo raščistimo ali su jednako vrijedni. Što se tiče ovog početka vaše replike bili biste u pravu kad biste me ispravno citirali, odnosno reći ću ako možda nisam bio jasan, pojasnit ću. Svakako je pohvalno da ljudi znaju pisati projekte, da znaju pisati izvješća i da su vješti u tome. Ono što sam ja rekao da ne možemo podržavati je takav pristup civilnom društvu koji postaje biznis, samo to. A da ima, recimo kad govorimo o povezanosti sa međunarodnim udrugama i evo da spomenem još jedan podatak. Udruga GONG prima oko 320 tisuća kuna pardon 3 milijuna 200 tisuća kuna godišnje izvana. Znači, uglavnom od Soroševe fondacije što god vi mislili o tome ali tako piše. Ili od Balkan Trust Democracy Fundation. Dakle, istovremeno primaju 11 tisuća kuna od svojih članova odnosno ljudi u Hrvatskoj. I zaista se postavlja pitanje ovo što je otvorio gospodin Đakić je li logično da takve udruge brane baš interese hrvatskih građana koji im za to doniraju 11 tisuća kuna a sa strane dobivaju preko 3 milijuna kuna od nekog drugog. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća se za repliku javila uvažena zastupnica Karolina Leaković.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Ilčić dvije stvari koje bih željela da mi pojasnite. Prvo je vaša tvrdnja dakle da civilno društvo u Hrvatskoj zastupa ideologiju SDP-a i HNS-a. Ako civilno društvo zastupa ideologiju SDP-a i HNS-a onda može zastupati i ideologiju širenja prostora slobode ili vrijednosti slobode, vrijednosti antifašizma, vrijednosti rodne ravnopravnosti, vrijednosti prava manjina, rodnih, seksualnih i svih ostalih. Naravno da organizacije civilnoga društva na koje ste se ovdje okomili i ljude ste imenom ovdje prozvali, vi pozivate na progon. Vi ne razumijete što znači izgovoriti na ovaj način imena aktiviskinja i aktivista civilnoga društva u Hrvatskome saboru, to je za mene otvorena prijetnja. Naravno da ljudi koje ste spomenuli i mnogi drugi ne zastupaju ideologiju koju vi zastupate jer to je ideologija isključivosti i zabrana i sužavanja osobnih sloboda. Druga stvar, rekli ste gospodine Ilčiću da je civilno društvo u Hrvatskoj bolesno. To ste rekli. Dakle, gospodine Ilčiću ja se nadam da nećete pristupiti liječenju civilnoga društva na način na koji biste pristupili liječenju homoseksualaca jer vi tvrdite da je homoseksualnost bolest. Molimo vas nemojte liječiti civilno društvo i nemojte liječiti homoseksualnost. Homoseksualnost nije bolest.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Dakle kad ste rekli da vam je drago da civilno društvo znači podržava vrijednosti SDP-a i HNS-a i onda ste nabrajali koje ja uopće ne sporim da civilno društvo, odnosno dio civilnog društva može dapače i treba zastupati taj svjetonazor jer ima mnogo ljudi u Hrvatskoj koji zastupaju taj svjetonazor. S tim ja nemam problema. Ja imam samo problema kad je cjelokupna struktura civilnog društva narihtana tako ako mogu upotrijebiti taj izraz da samo, neću reći samo, ima puno udruga zaista, spomenuo je dr. recimo udruge djece s posebnim potrebama itd. Ali dominantno naše civilno društvo je ideološki okrenuto na tu stranu. I to ne možete negirati, ako hoćete ja vam mogu donijeti izvatke koje su naše udruge radile, proučavanja kolika je minutaža bila tih udruga u proteklim godinama na televiziji koje su zastupale vaš svjetonazor. I to je neupitno da je to većina. Dakle, Udruga "CESI" u svojem godišnjem izvješću ima navedeno uz 4 i nešto milijuna kuna svojih prihoda ima navedeno 16 milijuna kuna za prostor u medijima. To u njihovom izvješću piše. Neplaćeni prostor u medijima 16 milijuna kuna. To piše kod njih. Pa znate li vi koju udrugu koja ima toliki prostor, da ne spominjem "Slogu" od gospodina Culeja itd. Progon, ja ne smijem prozvati nekoga tko dobiva državni novac, a ja smatram da ga ne koristi u onom smislu kako bi civilno društvo trebalo raditi? Istovremeno gospodin Ostojić meni govori da trebam paziti što govorim, oprostite. I zadnje liječenje, ja se neću dati uvesti sad uvesti sad u raspravu o homoseksualnosti jer to nije tema. Ali nemojte mi stavljati u usta riječi koje nisam izgovorio. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća je uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega vi ste rekli citirajući i pozivajući se na svog kolegu da je civilno, da je društvo bolesno, "Civilno društvo je bolesno". Ne dragi kolega i poštovani kolega nije civilno društvo bolesno. I društvo naše nije nikada bilo bolesno, ali da je bolestan jedan dio politike to je sada svima valjda razvidno. Bolesni su oni i bolesni su umovi koji bi pravili registre izdajnika, koji bi lustrirali druge umjesto da lustriraju sebe. To je bolesna politika. Vi te ovdje nabrojili čitav niz udruga počevši od CESI-ja, Centra za ženske studije, GONG-a, Ženske mreže. One su bile, upravo te ženske udruge su bile prvi pokretači civilnog života u modernoj Hrvatskoj i učinile su puno za razvoj ženskih prava i prava u cjelini. Prema tome, oni političari koji su sastavni dio vlasti ne smiju shvatiti udruge kao neko pomagalo, kao protezu za podršku vlasti. Dapače jedni i drugi imaju svoju posebnu ulogu. Država i vlast koji su sigurni u sebe ne boje se vlastitih građana i njihovih udruženja koji upravo služe da se ljudi organiziraju i afirmiraju neka svoja posebna prava, svoje posebne interese. Kažete i zamjerate udrugama koje imaju podršku, pa udruge i civilno društvo oni nisu samo pojedinci, oni upravo traže podršku i dobivaju je. A vi ste dobar dio svoje rasprave utrošili upravo na to koliko imaju minutaže, koliko dobivaju sredstava. I istina je i ja podržavam i udruge koje zastupaju, jedna je i vaša, odnosno kojoj ste bili pripadnik ili ste još uvijek, koji zagovaraju tradicionalne vrijednosti i nemam ništa protiv tih udruga, ali imam, znate što imam protiv tih udruga? Što zastupaju tradicionalne vrijednosti a žive za sebe vrlo, vrlo moderno.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Vladislav Ilčić.
Prvo ću iskoristiti priliku da raskrstim s pojmovima tradicionalno, konzervativno i njihovom suprotnosti sa modernim životom. Ako danas u Hrvatskoj prema istraživanjima 89Ž% ljudi smatra da brak nije zastarila institucija onda smatram da kad govorimo o braku govorimo o modernoj instituciji bez obzira što vi to uvijek nazivali konzervatizmom, što nazivali tradicionalnim, to jest suvremena i moderna vrijednost. I ja smatram da se ja zalažem za suvremene i moderne vrijednosti. Druga stvar, kad govorite kako bi političari trebali shvaćati civilno društvo, taj pojam shvaćanja kad smo već danas kod pojma fluidno, je fluidan. Jer ja ne mogu ući u vašu glavu i vidjeti kako vi shvaćate niti obratno. Ali ja govorim o činjenicama. Te udruge, ključne udruge, najdominantnije udruge civilnog društva su sa predsjednikom Josipovićem potpisale predizborni ugovor. Dakle ja ne govorim napamet, ne govorim o nečijem shvaćanju nego govorim o činjenicama. Treća stvar, kad govorimo o liječenju, da ja smatram da ja smatram da je civilno društvo bolesno i da ga treba liječiti. Ako hoćete drugim riječima mislim da se treba popraviti, da se treba unaprijediti. I k tome ja mislim da mi i služimo da popravljamo one stvari u društvu koje se mogu popraviti na dobrobit cijelog društva. I treće, govorili ste o podršci. Riječ podrška kao što sam već objašnjavao podrazumijeva u samom svojem smislu da netko i inače nešto radi, a onda ga mi podržavamo odnosno pomažemo mu u tome. Međutim, ja ponavljam ako jedna udruga ima 16 zaposlenih, godišnji proračun od 7,5 milijuna kuna i ne može dovesti više od petnaestero ljudi da rade njihov core biznis a to je ono kako se zove. Građani organizirano nadgledaju glasovanje, onda mi ne podržavamo, mi se njima ponašamo kao prema jednom institutu državnom. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Kažete kolega na početku svoga govora postoje udruge koje su dobro organizirane, koje pišu projekte, koje imaju dobre izvještaje, koje su dobro povezane sa drugim udrugama, međunarodno su dobro povezane ali mi takve ne trebamo. Ako ste pritom mislili na svoju udrugu koja ispunjava sve ove kriterije, ja bih se s vama čak mogao i složiti. Govoreći o udrugama vi niste ni jednu riječ rekli, vas ne smeta udruga koja organizira marš, pohod pet tisuća sljedbenika na jednu instituciju hrvatskoga društva na Vijeće za elektroničke medije usput skandirajući "Za dom spremni". Vas to ne smeta, ni što jedan takav marš ulicama Zagreba vodi potpredsjednik Sabora koji jučer ovdje kaže ja sam tamo bio kao privatna osoba, a danas sam potpredsjednik Sabora. Ne shvaća da je on od kad je izabran pa dok mu ne završi mandat da je on potpredsjednik Sabora i kad spava, a ne kad je uključen u ovakav jedan militantni i prijeteći marš koji izaziva jezu, izaziva strah kod građana. To vas ne smeta. Ali tko vas smeta? GONG koji je razotkrio brojne izborne prevare u Bosni i Hercegovini kad su otkrili koliko je mrtvih tamo glasovalo. Smeta vas Centar za mirovne studije, smeta vas platforma 1-1-2, smetaju vas B.A.B.E., smeta vas Kontra. I to što je najopasnije, vi sada predstavljate vlast pa kažete mi to kao država ne možemo dozvoliti. Najava obustave financiranja ovih udruga je prijetnja, bez financiranja one ne mogu opstati. Bojim se da ste izrekli neke vrlo opasne riječi, opasne za ovo društvo koje nas mora sve zabrinuti, sve nas koji želimo slobodno i otvoreno društvo ravnopravnih građana.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Vladislav Ilčić.
Poštovani gospodine Staziću, u ovom sam Domu časnom mjesec dana, još niti jednu vašu repliku nisam čuo da niste spomenuli ustaše i to me stvarno zabrinjava. … [[Upadica se ne čuje.]] Rekli ste, pokret dakle koji je uveličao ustaštvo ili za dom spremni itd.. Uopće, dobro izrijekom ustaše ili o toj priči. Sada nije, evo ispričavam se ako niste rekli baš riječ ustaše, ali pričali ste o tome. Dakle ja se zaista neću uvući u tu raspravu. Ja u ovoj raspravi o Zakladi o razvoju civilnog društva nisam govorio ni o ustašama ni o partizanima. I neću sada. Vi možete u svakoj svojoj replici govoriti o tome ja neću. Druga stvar, ja nisam govorio o ukidanju tih udruga. Dapače, neka te udruge postoje i nek' se financiraju sa onih 11 tisuća kuna koliko dobivaju od hrvatskih građana. Ali da mi mimo toga njima damo još 4 milijuna kuna e protiv toga jesam i mislim da imamo pravo biti jer mi smo ovdje odgovorni za novac koji daju porezni obveznici. Masu ljudi koji nemaju posla daju onih 16 zaposlenika u GONG-u imaju prosječnu plaću 7 tisuća kuna, znači neki imaju i puno veću. Znate li koliko se neki običan radnik naradi za neku od tih stvari a Udruga GONG u svojem core biznisu uspije dovesti 15-ero ljudi na izbore. I zadnja riječ, kada ste spomenuli kome smeta, da slušali smo jučer ovdje dr. Nazora, samo da nađem, evo gdje nam je Documenta, evo Documenta Vesna Teršelić 372 tisuće 450 kuna. Ja ne očekujem da neke udruge nastupaju uz znanost, da nastupaju znanstveno, ali kada idu direktno protiv znanstvene institucije, kada rade u onoj jednoj državnoj instituciji koju smo mi osnovali, ono što radi Documenta i kako priča o memorijalnom dokumentacijskom centru imam problema s time. I mislim da stvari treba revidirati, da ih treba poboljšavati. Hvala lijepa.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik.
Kolega Ilčić, vi ste rekli da su mnogi pretvorili rad u civilnom društvu u biznis. Pa ste naveli GONG, Centar za mirovne studije itd.. Iako istine ima u tome da se ponekad i ja ne mogu složiti sa nečim što pojedinci u GONG-u rade ali dovoditi u pitanje rad jedne institucije koja doista je pokrenula cijeli niz inicijativa za transformaciju ovoga društva, političkih, društvenih i kako god hoćete ili Centar za mirovne studije koji doista raspravljaju o cijelom nizu stvari i relaksirao je različite pristupe rodnom pitanju, rodnu ideologiju i ne znam mirovnim pitanjima itd. je pomalo smiješno. Žalite se da vaše udruge ili ono što vi zastupate nema dovoljnu minutažu na televiziji ili u medijima u javnosti. Pa obično naravno treba znati sa medijima, to je jedno, oni vole malo provokativno i ono što je senzacija ali ipak i prije svega u medije ide ono što je vrijedno. Pa se zapitajte možda to nije baš toliko vrijedno da bi išlo u medije. Također govorite o tome da je ovo društvo bolesno, pardon da je civilno društvo bolesno. Ja bih rekao prije da je ovo društvo na neki način bolesno a civilno društvo je dio toga društva pa ako je bolesno ne može biti ništa drukčije nego li društvo kao takvo. Ali ja sam čak uvjeren da ni ovo društvo nije tako bolesno a da civilno društvo zapravo je onaj kako da kažem serum, preparat koji ga čini i može činiti boljim. I na koncu se žalite da vam se onemogućava govor. Ja bih vas pustio da što više govorite jer tako ćete se na najbolji način kako da kažem demonstrirati. Ne za čega se zalažete nego protiv čega ste.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Još jednom da ponovim. Ja se mogu slagati sa Centrom za mirovne studije ili djelomično slagati ili sa CESI-jem itd.. Ponavljam ne zagovaram ukidanje niti jedne udruge. Samo govorimo o financiranju državnim novcem. Smatram da bi ono trebalo biti u skladu što te udruge inače rade. Ako one uspiju skupiti 11 tisuća kuna ajmo im dati još 11 ali ne 3 milijuna ako me razumijete. To je prva stvar. Druga stvar. Što se tiče medija i vrijednosti u medijima. Što je vrijedno da je u medijima. Ne bih baš rekao. Mi smo svjedoci medija i različitih utjecaja na medije, političkih utjecaja na medije, medijskih, evo navesti ću recimo primjer emisija Svakodnevnica na HRT-u. Ja sam izjavio što jesam, emisija počinje, novinarka jest slažete li se da se radi o fašističkim, nacističkim, rasističkim izjavama. U studiju samo jedna gošća koja ponavlja naravno da se radi o tome i odmah drvlje i kamenje po meni. Prilog samo žena iz Centra za mirovne studije. Takvi su mediji. Ako nije temeljno pravilo u medijima čuti obje strane onda ne znam što jest. Dakle dozvolite moju sumnju u pristranost medija. I treća stvar, bolesno, kažete ako je, sada bih ja valjda trebao biti kriv jer sam rekao da je hrvatsko društvo bolesno. Pa da, postoje bolesne stvari u našem društvu i kada ste spomenuli tijela. Ja mogu imati ne znam bolesnu ruku, ne znači da mi je bolesna noga, ne znači da je cijelo tijelo bolesno. Imamo neki problem i taj problem trebamo rješavati kako bi bio bolji. I još jednu stvar, sve ove stvari kada se ne rješavaju kumuliraju nezadovoljstvom građana. I onda imamo radikalizme. Mi moramo na argumentiran, miran način rješavati stvari i poboljšavati te stvari inače će, neće ići u dobrom smjeru.
Sljedeća replika. Uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Kolega Ilčić, zapravo podržavam vašu raspravu od A-Ž, odnosno od A do one točke na kraju rečenice. I vi ste u svojoj raspravi zapravo zalagali se za jedan ravnopravan položaj udruga u civilnom društvu. Dakle i da se financiraju i da imaju jednaku mogućnost financiranja temeljem programa ali isto tako da imaju i ostale civilne udruge društva jednaku zastupljenost u medijima. Mi u ove 4 godine, ajde na vlastiti pojam, mislim da je nama što se tiče civilnih udruga društva temeljni cilj da oduzmemo ljevici, a to je danas tako njihovo ekskluzivno pravo na udruge civilnog društva. E sad, pogledajte čim ste spomenuli jednu od udruga civilnih društava i samo zatražili kako i na koji način i na što troše novac, odmah ste izazvali niz replika i replike su bile zabraniti vam govoriti, zabraniti djelovanje vaše udruge i da ovdje samo zato što ste tražili koliko je milijuna kuna potrošila neka udruga, odnosno na što odmah vam sugerirali u ovom Saboru da izričete veoma opasne riječi i rečenice. Slažem se sa vama, evo ministar kulture je samo najavio da će napraviti reviziju potrošnje sredstava udruga civilnih društva. Jeste vidjeli što se desilo? Nije isti tretman u medijima. Evo Zakon o medicinskoj oplodnji vidjeli ste što su napravile udruge civilnog društva, a i ostale udruge koje su podržavale Zakon o medicinskoj oplodnji nisu imale šanse doći u medije. E sad, ja bih, ja to ne bih spominjao da nakon što je SDP došao na vlast Rajko Ostojić je smanjio broj postupaka medicinske oplodnje koje država plaća sa 7 na 3 tada udruge civilnog društva koje su se borile protiv postupaka medicinske oplodnje, odnosno zakona tada ih nismo čuli [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] I slažem se sa vama da je zapravo to medijska slika da udruge civilnog društva podržavaju ideologiju SDP-a i HNS-a zato jer je neravnopravan tretman u medijima.
Odgovor na repliku, Ladislav.
Što se tiče onoga što ste rekli položaja u medijima. Evo ja apeliram na kolegice i kolege iz SDP-a i HNS-a, za naše zajedničko dobro je da to uravnotežimo. Ponavljam, ako će se ovakav tretman nastaviti ostat će jednostavno veliki bijes određenog broja ljudi. Recimo konkretno spomenuo sam HRT, jer trenutno nisam u radnom odnosu tamo ove četiri godine, pa mogu otvoreno govoriti. I onda ide drvlje i kamenje na HRT kao da cijeli HRT ne valja, a na HRT-u ima toliko dobrih stvari da ih ne nabrajam od kulturnog programa, umjetničkog, glazbene proizvodnje itd. I onda cijela firma, sve ono što bi HRT trebao biti ispašta. Isto tako i civilno društvo. Ljudi su, ne ja, ja nisam rekao treba ukinuti civilno društvo ili udruge, ali ima onih koji će to reći, koji će zbog ljutnje i nerazumijevanja svih ovih podataka koje sam ja danas naveo biti jednostavno bijesni. I onda će tražiti, onda će tražiti smanjivanje ukupne količine novca i na koncu će ispaštati one udruge kao što je rekao doktor Ostojić koji zaista opravdano pomažu djeci s posebnim potrebama. Razumijete? Mi moramo spojiti naše civilno društvo sa našim građanstvom. U samom nazivu građansko civilno društvo to podrazumijeva. Ono treba izrastati iz naroda, iz građana, a ne možemo imati nekakve specijaliste civilnog društva koji nemaju veze sa civilnim društvom i okreću gore business. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Tanja Vrbat.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Ilčić, raduje me da ćemo provesti neko vrijeme ovdje zajedno u Saboru i radujem se ovim zajedničkim pogotovo repliciranjima i susretima šta kaže naša Ingrid. Evo dobro ste počeli u prvoj minuti, minuti i pol pohvaleći naše građane Republike Hrvatske koji se uključuju u rad civilnog društva i koji tako doprinose društvu u cjelini. Međutim, onda ste imali jedan "međutim" i sve je krenulo nizbrdo po mom sudu u vašem govoru. Napali ste čitav niz renomiranih udruga civilnog društva koji imaju zaista jedan status uvaženi u našoj javnosti već čitav niz godina. Tvrdite da su oni pod kapom SDP-a i HNS-a. Ja vas pozivam da malo uzmete Google i da pogledate kako su te udruge znale biti kritične i prema Vladi SDP-a i HNS-a u četiri, u posljednje četiri godine, možda i više prema nekim, od nekih vlada prije ove zadnje Vlade. No, već kad pričate o drugim udrugama ja ću vas pitati oko vaše udruge. Vi ste se proslavili prije nekoliko godina u javnom životu kao predsjednik jedne udruge, ispravite me ako se varam koja je po mom sudu provodila nasilje nad djecom pokazivajući im snimke i slike prekinutih trudnoća. Smatram da je to bilo nešto od najgnjusnijih stvari što sam vidjela u javnom hrvatskom životu. Znači po tome ste se proslavili i vaša udruga ako se ne varam Grozd, također jedna velika udruga, pa mene zanima kako je ona financirana, koliko ima zaposlenih, koji vam je budžet, da li dobivate financiranja iz državne blagajne, iz lokalnih uprava, županija, gradova i eventualno Katoličke crkve. Evo pa malo i o vašoj udruzi.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Prvo izraz "napao udruge", dakle ja sam iznio neke podatke koje smatram da su zabrinjavajući. Drugo, nisam rekao da su te udruge pod kapom SDP-a, samo sam rekao da propagiraju istu, isti svjetonazor kao što propagira SDP tako da molim vas da me citirate jer udruge su građanske udruge. Treća stvar proslavili, ovako jedan ignorantski izraz koji bi rado da izostavite. Četvrto, potpuno netočan podatak. Naša udruga nikad nije prikazivala niti snimke, niti filmove prekinutih trudnoća. Imate udruge koje su vam bliske nek' nešto drugo nađu da nas napadaju, ima toga naći će, vjerujte mi. Nemojte s krivim podacima izlaziti. I peto, što se tiče naše udruge Grozd dakle mi smo 2007. godine dobili 150 000 kuna jer smo pobijedili na natječaju za izradu eksperimentalnog programa zdravstvenog odgoja i to je jedini novac koji smo dobili od države u ovih 10 godina gotovo postojanja. Imamo donacije, domaće donacije ne donacije od crkve. Znači, ljudi koji podržavaju naš rad imamo preko 40 000 podupiratelja. Imali smo do nedavno jednu osobu na puno radno vrijeme, pa na pola radnog vremena. Trenutno ima neplaćeni dopust jer se ta osoba odlučila posvetiti zbrinjavanju izbjeglica u Slavonskom Brodu, gdje radi preko jedne isusovačke udruge ako to nije grijeh reći. Znači, tamo sad radi, tako da u ovom trenutku nemamo nikog zaposlenog. Hvala lijepo.
Hvala. Zadnja replika, uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja sam se javila za repliku jer sam ponukana bila raspravom kolege i kako je on cijelu svoju raspravu posvetio zapravo samo nekolicini udruga koje su možda poznatije medijski, imaju veći medijski prostor, a poznata nam je činjenica da imamo preko 53 tisuće udruga. Zaista kolega ja ne mogu vjerovati da vi mislite da je 53 tisuće udruga politički opredijeljeno, bilo lijevo, bilo desno. Ja osobno mislim da su te udruge, ljudi koji rade u tim udrugama zapravo većinom volonteri, da rade izvrstan posao, da rade posao koji država ne može odraditi, da rade taj posao sa srcem, dušom i da pomažu neki sportu, neki kulturi, neki djeci, neke udruge pomažu socijalno ugroženima. Dakle, to su ljudi koje ste vi sada kroz svoju raspravu zato što ste se opredijelili da cijela rasprava bude posvećena zapravo samo jednom segmentu udruga zapravo smo generalno stavili sve udruge u isti koš. Ja se s vama ne mogu složiti po tom pitanju. Ja mislim da su to vrijedni ljudi ovoga društva. Spominjali ste brak i rekli ste da je SDP bio protiv braka. Ne, mi smo bili protiv toga da brak uđe u Ustav, a reći ću vam zašto. Ja sam u braku, ali ja ne želim da nitko mojoj djeci sutra nameće da li će biti u braku ili neće biti u braku. Želim da oni imaju izbor, svoj izbor da sami odluče. Imam dvoje djece, imam dečkića i djevojčicu i oni su isti kolega ali su različiti po nekim drugim stvarima. Ali su isti, djeca su ista. To vi ne možete razumjeti, oni su meni isti bilo oni muško, žensko, oni su isti potpuno su isti meni kao majci. I za kraj jedno samo upozorenje u ovom Visokom domu a to se na svih odnosi dakle kad spominjemo djecu s posebnim potrebama ta djeca ne postoje. To su djeca s poteškoćama u razvoju. Ja vas molim da mi kao ovaj Visoki dom to je dakle pravilo da su to djeca s poteškoćama u razvoju. Nemojmo koristiti termin djeca s posebnim potrebama. Naprosto taj termin ne postoji.
Odgovor na repliku.
Dakle, rekli ste da ja stavljam sve udruge u isti koš. Ja sam zaista i u svojem uvodnom izlaganju i u replikama kasnije nekoliko puta istaknuo da jako puno udruga radi kvalitetno, da nipošto nisam za ukidanje nitijedne udruge ali da imam primjedbe na rad određenih udruga. Prema tome nikako iz toga ne proizlazi ovo što ste rekli da sve udruge stavljam u isti koš. I ne znam zašto jer mislim da je to osnovna logika koju sam ja izrekao. Druga stvar, ja zaista retorički ne mogu shvatiti rečenicu smisleno kad kažete sva djeca su ista, ali su različita [[Upadica Komparić Devčić: Meni moja djeca.]] Vaša djeca, bilo koja djeca. Za bilo koga da u istom trenutku kažete da su isti i različiti. Jer mislim u hrvatskom jeziku su te dvije riječi pod znakom suprotnosti. Prema tome, da skratim priču ja i dalje stojim na svojem stajalištu da su sva djeca jednako vrijedna i da nisu ista. I mislim da upravo u toj različitosti leži bogatstvo i da se toga ne trebamo bojati. Uglavnom evo ja bih htio da u konačnici ako je ovo završna replika da zaista svi zajedno krenemo u razvijanje civilnog društva. Nadam se gospođo da sljedeće godine ćemo u ovom izvješću imati, stvarno grafički je jako lijepo dosad najljepše izvješće moram reći. Ne znam jel to znači da imaju ljudi novaca i vremena tak lijepo grafički oblikovati za razliku od ovih državnih institucija, ali zaista je lijepo. I zaista mislim da u svaku od ovih rubrika gdje se navodi koliko je sredstava doneseno može biti rubrika broja korisnika. Imate vi krasnih projekata sa jako puno broja korisnika. I ne treba iza tog neobjavljivanja te informacije skrivati one udruge koje imaju mali broj korisnika a veliku količinu sredstava. Tako da broj korisnika i po mogućnosti broj volontera uključenih u rad te udruge. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća za raspravu je uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče, zastupnice i zastupnici. Na samom početku izlaganja nadovezala bih se na prethodnu raspravu. Nisam se javila za repliku obzirom da sam se javila za izlaganje, dakle pojedinačnu raspravu, vezano za djecu s posebnim potrebama. Oni ne postoje. Dakle, djeca s invaliditetom ili s poteškoćama u razvoju. Jer ta djeca evo i sam uvaženi zastupnik Ostojić je sebe demantirao jer ste rekli da oni imaju jednake potrebe. Pa da, oni imaju jednake potrebe oni nemaju posebne potrebe, oni imaju jednake potrebe kao i svako zdravo dijete a zadaća društva, zajednice u cjelini, općina, gradova i županija jest upravo ta a i nevladinog sektora i svih nas koji sudjelujemo u društveno-političkom životu Republike Hrvatske da posebno toj djeci omogućimo jednak razvoj, pravo na djetinjstvo, na obrazovanje, na prisustvo u predškolskim ustanovama, na osnovnu, srednju školu, naravno na završetak sveučilišta i u konačnici na zapošljavanje. I tu je odgovornost na svima nama i tu je itekako važno koristiti taj termin prvo zbog djece ali i zbog njihovih roditelja i zbog toga što djeca s posebnim potrebama nije u terminologiji niti zakona niti uredba RH ali niti EU. I mislim da moramo imati jedan pravi i dobar početak upravo prema grupaciji dakle obitelji koji imaju dijete sa invaliditetom ili s poteškoćama u razvoju kod sebe u svom okruženju. Dosta se razgovaralo i često puta nevladine udruge kako ovdje a tako i na lokalnoj razini potiču na raspravu sve sudionike, ali i onih koji i aktivno sudjeluju, neki koji su članice nevladinih, članovi, članice nevladinih udruga a neki koji se odazivaju na njihove aktivnosti. Sigurno da smo mi kao pojedinci možemo i trebamo procijeniti i temeljem izvješća ali i aktivnosti kako na koji način netko radi i djeluje, ali argumenti i činjenice su te koje se moraju poštivati. u svakom slučaju želim istaknuti da treba dati podršku promicanju i razvoju civilnog društva. Mi u Hrvatskoj imamo velik broj nevladinih udruga, ali ono što je izuzetno bitno da je njihovo djelovanje bude transparentno i jasno. I to se nitko ne može i ne smije ljutiti ako. Ako se financiraju iz državnog proračuna, ali to nije sada samo ovdje što imamo ovo izvješće, čuli smo financiraju se iz vladinog Ureda za udruge, iz raznih ministarstava. U Gradu Zagrebu evo mi koji dolazimo iz Grada Zagreba koji smo imali priliku sudjelovati i u gradskoj politici znamo koliki veliki broj financijskih sredstava posebno iz proračuna Grada Zagreba upravo se daje na rad udruga. I sigurno da treba onda postaviti koji su ciljevi, koji su programi i da li su ti programi izvršeni zato što je to javni novac, proračunski novac bilo jedinica lokalne samouprave ili iz državnog proračuna i on mora biti transparentno dodijeljen ali i transparentno potrošen. Vrijednosti na kojima počiva i nacionalna zaklada, ali i vjerujem duboko vjerujem i želim misliti da svi mi koji djelujemo u društveno političkom životu jesu temeljno poštivanje ljudskih prava, javnost djelovanja, odgovornost svih sudionika u razvoju nevladinog sektora, suradnja i dijalog. Apeliram ovdje na dijalog. Kolege i kolegice zastupnici iz druge strane sabornice dakle iz oporbenog dijela zastupnika često puta evo od kada ovo je četvrta otprilike, da četvrta radna sjednica Hrvatskoga sabora, pozivate se na to što su zastupnice i zastupnici raspravljali. Pa upravo je važan dijalog, tolerancija, razumijevanje i slušanje drugoga. Dakle svi mi ovdje koji sjedimo dobili smo podršku na izborima, na izborima za Hrvatski sabor koji su održani. Svi smo bili na listama. Neki kolege zastupnici koji su se javljali za replike pa ste im uzimali za pravo oduzimati i govoriti, docirati što bi smjeli, a što ne bi smjeli govoriti dobili su preferencijalne glasove i na taj način su se izborili da dobiju mandat u Hrvatskome saboru. I zbog toga ne mogu prihvatiti vašu podjelu i stalno vraćanje na staro što smo mogli vidjeti od trenutka rasprave o izglasavanju podršci Vladi RH i postalo je jasno tko četiri godine stalno radi na podjelama. Pa to ste upravo vi, prvenstveno SDP, ali i HNS. Sve četiri godine servirali hrvatskim građanima podjele kako bi sakrili svoju nesposobnost. A mi to nećemo dozvoliti. Ja želim gledati unaprijed. Mene zanima budućnost moje djece, mene zanima budućnost mladih ljudi, mladih obrazovanih ljudi koji odlaze iz Hrvatske kako bi našli posao i budućnost diljem Europe i svijeta. Npr. podatak da je po prvi puta u povijesti u Dublinu osnovana Hrvatska katolička misija govori o tome koliki je to razmjer odljeva hrvatske mladosti. 5 tisuća ljudi u posljednje dvije godine upravo se okupilo u toj misiji u Dublinu jer su došli tamo raditi, jer nisu mogli naći posao niti svoju budućnost u Hrvatskoj. To su teme o kojima ja želim ovdje razgovarati, to su teme koje će obilježiti naš četverogodišnji mandat, demografska obnova. Zašto Hrvatska izumire, zašto je prošla godina godina s najvećim brojem rođene djece od povijesti samostalne i slobodne RH, sa najmanjim brojem, a sa najvećim brojem umrlih. To su teme o kojima moramo razgovarati a ne se vraćati u prošlost. Prošlost pustimo povjesničarima. I ja kao jedna osoba koja smatram da i RH, Zagreb je najljepše mjesto gdje možemo osnovati svoje obitelji, pravo na različitost, budućnost jest upravo to što trebamo graditi. Nacionalna zaklada kao što se može iščitati u izvješću pruža stručnu i financijsku potporu razvoju civilnog društva, programima koji promiču održivost neprofitnog, nevladinog sektora, međusektorsku suradnju i građanske inicijative i volonterstvo. U svakom slučaju to su pozitivne mjere i treba u tom smjeru i nastaviti. Nacionalna zaklada također u okviru svojih ciljeva napominje da će stvarati uvjete za zapošljavanje u neprofitnom sektoru što je prijeko potrebno u Hrvatskoj u ovoj teškoj ekonomskoj i gospodarskoj situaciji u kojoj se nalazimo, promicati društvene inovacije, apeliram da se posebno uključe u udruge mladih u što većem broju. Mi imamo izvrsne mlade ljude koji su i koji mogu biti primjer kako Europi i svijetu i trebamo ih iskoristiti, to naše hrvatsko znanje i hrvatsku mladost za sve programe društvene djelatnosti kako na lokalnoj, regionalnoj tako i na nacionalnoj razini, naravno poticati društveno poduzetništvo, decentralizacija pružanja javnih usluga. I na kraju, obzirom da polako izlazi vrijeme, sigurno se treba koncentrirati i na uzimanje sredstava iz fondova EU posebice apeliram da se u tom djelu dodjele lutrijskih sredstava posebna pažnja usmjeri prema ženama, udrugama dakle koje se posebice imamo u Zagrebu primjer nekoliko ženskih skloništa koje rade sa ženama žrtvama obiteljskog nasilja, žene, dakle djece sa invaliditetom i drugi niz udruga koje možda u ovom smjeru nisu i u ovom izvješću, ne znam kao u 2015. dobili neka sredstva u tome proračunu. I netko je rekao da su ovo najave da će biti obustave financiranja nevladinog sektora, naravno da nije. Sigurno da se treba apelirati na racionalizaciju, na transparentnost izvršavanja ciljeva, na kontrole projekata ali ako to za vas znači da je to ukidanje financiranja onda vi to tako možete interpretirati. Ja imam drugi stav i drugo mišljenje ali smatram da javni novac koji se dodjeljuje mora biti prvenstveno transparentno dodijeljen ali i mora postojati transparentno izvršavanje ciljeva i kontrola sredstava koje se dodjeljuju.
Zahvaljujem. Sada ćemo ići na glasovanje i dopune dnevnog reda.
Time smo završili glasovanje i sad ćemo se vratiti našoj raspravi o točci o kojoj raspravljamo. Ostale su nam nedovršene tri replike. U svakom slučaju prva replika je ona uvažene zastupnice Sabine Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa željela bih … [[Buka u dvorani, ne razumije se.]]
Molim vas, molim vas! Mi nastavljamo sa radom, dozvolite kolegici da kaže. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo moram replicirati kolegice Mađerić, čini mi se da je u vašem izlaganju došlo do malog brkanja termina vezano uz djecu s posebnim potrebama i djecu s invaliditetom. Dakle, u zakonodavnom okviru a i u životu hrvatsko društvo poznaje termin djece s posebnim potrebama koje s jedne strane uključuje djecu s teškoćama u razvoju, a s druge strane u kategoriju djece s posebnim potrebama ubrajaju se i darovita djeca. Dakle, to su obje te kategorije djeca koja naprosto imaju specifične potrebe u socijalizaciji i u nekakvim osiguravanjima ključnih uvjeta za život neovisno radi li se o sustavu zdravstvene skrbi, sustavu odgoja, obrazovanja ili naprosto njihovom uključivanju u životnu svakodnevnicu. I drugo što bih htjela reći jest da se ja potpuno s vama slažem da se Republika Hrvatska mora i treba okrenuti budućnosti. Ono što je ključni cilj jest zapravo ulaganje u mlade. Stoga želim napomenuti da je stopa nezaposlenosti mladih u ovom trenutku najniža od 2008. godine. U protekle dvije godine bilježimo pad od 26,8% pad nezaposlenosti u odnosu na 2014. godinu. U 2015. godini zaposleno je 109 606 mladih osoba, što je povećanje od 2% u odnosu na godinu prije, dakle 2014. godinu. Iskreno se nadam da će vaša Vlada nastaviti uspješno provoditi mjere prije svega pritom mislim na garanciju za mlade kao jedan od ključnih instrumenata za što prije integriranje mladih osoba na tržište rada, da nećete zaustaviti pozitivne trendove. Želim vam puno uspjeha u tome i da nas ne vraćate na staro prije 2008. godine. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Mađerić.
Hvala uvaženoj kolegici, hvala gospodine predsjedniče. Dakle, djeca s invaliditetom ili djeca s poteškoćama u razvoju nisu djeca s posebnim potrebama. Oni imaju jednake potrebe kao što to imaju i zdrava djeca. A zadaća društva kao što sam rekla, gradova, općina, županija i Hrvatske države u cjelini jest upravo njima osigurati jednako djetinjstvo kao što imaju i zdrava djeca. Što se tiče zapošljavanja mladih i broja nezaposlenih u Hrvatskoj podatak da je Hrvatsku u posljednje 4 godine napustilo preko 100 000 ljudi, mahom mladih i mladih obitelji, da ste u 4 godine izgubili 10 000 radnih mjesta, a da je svaka treća nezaposlena osoba mlađa od 30 godina govori o uspješnosti SDP-ove Vlade. Ono što sam sigurna da ova Vlada neće slijediti vašu uspješnost jer to bi doista bio kraj za našu domovinu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je ona uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Evo kolegice slušajući vas, pogotovo prvi dio vaše rasprave, pomislih evo dolazi novo vrijeme za HDZ, jedna mlada žena koja je govorila i o pravima djeteta, o njihovim istim pravima, koja je govorila o potrebi dijaloga. Al onda evo opet nekakva opet povratak ka onom starom. Ili nerazumijevanje uopće demokracije i pluralizma. Pa nam tako eto prigovarate kako nismo, došlo je kaže do podjele, pogotovo se to vidjelo pri izglasavanju povjerenja Vladi. Prije svega se vidi da smo bili u pravu a drugo to je naša zadaća. To su bili naši argumenti i to je zadaća opozicije i pluralističkog društva pa i politike. Vaš kolega Ilčić ne razlikuje uopće ulogu crkve i države i smatra da država jednostavno mora biti jednaka imati jednaku zadaću kao i crkva. Sve ono što su grijesi moraju biti kaznena djela i mora biti zabranjeno. Dobro, onda je netko nepotreban, onda smo mi ovdje nepotrebni. Vi ovdje sada kako ste završili smatrate uopće da dijalog podrazumijeva da se mi o svemu složimo i onda se mi vraćamo u jednopartijski sustav. Dakle, ono što kritizirate praktički bi došli na to. Također, kažete da se mi vraćamo u prošlost. Ne kolegice, ali i ono što mi vidimo, mi jednostavno vidimo renesansu profašizma na našim ulicama glavnog grada Hrvatske i mi o tome moramo govoriti. Kamo sreće da se o tome, da nemao potrebu govoriti. Međutim, kako Vlada najavljuje stezanje remenja, onda su jasne i takve antidemokratske težnje. Međutim, vlast može biti sretna dok ima samo udruge koje se bave pojedinačnim ili nekakvim pojedinačnim interesima određene skupine, ali što će biti ako se ovako nastavi kad se javljaju velike skupine ljudi koje će tražiti svoja bar stečena i obranu svojih stečenih socijalnih prava? Dakle, razumijevanje dijaloga, tolerancije, civilnog društva i politike je čuti i uvažavati drugoga i kad se s nekim ne slažemo. Lako je slušati drugoga i dijalog voditi s onima s kojima s kojima se slažemo.
Hvala lijepa. Imamo jednu, prije nego što dam uvaženoj zastupnici riječ, imamo povredu Poslovnika. Digao ju je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Gospodine predsjedniče Sabora, van teme po članku 232. "Govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema uređenom dnevnom redu." Kolegica je u svojoj replici govorila van dnevnog reda i van teme. Pa bi vas zamolio da ubuduće na to pripazite. Hvala.
Hvala lijepa. Slažem se s vama. Nažalost to se stalno ponavlja da se ne držimo onoga što je tema dnevnog reda, tema točke i ja još jedanputa po ne znam koji puta u ovih tri dana apeliram na sve da se drže teme. U okviru teme ima uvijek dovoljno prostora da iskažemo svoja politička, svjetonazorska i ina stajališta, ne moramo odlaziti u razne druge teme. Pa vas molim da se toga svi pridržavamo. A sad će na repliku odgovoriti uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo željela sam reći ovo što je rekao i gospodin Bulj, dakle povreda je Poslovnika definitivno. Žao mi je što se uvažena zastupnica nije javila na repliku onda kolegi Ilčiću. Bilo je i za to prostora i vremena, a i mislim da je neprihvatljivo ovako kolegi zastupniku dobacivati iz klupe. Smatram i stojim pri tome da itekako je važna tolerancija i dijalog. A očito je za vas tolerancija i dijalog samo kad vi govorite i kad klimate glavom vašem predsjedniku stranke. Kad on sije mržnju pa sad prije jedan ili dva dana, ali cijelo vrijeme na sve one koji drugačije i različite misle to je onda demokracija i mi smo onda demokratska država. Kolega Stazić ja vas molim da mi dozvolite da u skladu sa svojim vremenom kažem ono što mislim, to je tolerancija. Mislim da napokon morate to naučiti, došlo je i za to vrijeme. Što se tiče uvažene zastupnice, rekla je meni kao mladoj ženi ja ne bih voljela da se mi ovdje dijelimo po godinama, mi se ovdje trebamo međusobno uvažavati. I to je jedini i najvažniji cilj demokratskog djelovanja i uvažavanja jedni drugih. A ono što je rekla nakon toga, žao mi je što nije ovdje i što me neće poslušati, da sa mojim izlaganjem u početku je mislila da ima ne znam za neku parlamentarnu raspravu i diskusiju, a ja sa izlaganjima gospođe Ingrid Antičević od početka, ali i nekih kolega zastupnika vidim da nema nade za SDP. Da se stalno vraćate na staro. I to sam rekla. Tijekom rasprave o Vladi umjesto da smo raspravljali konstruktivno i argumentirano, vi ste nas vraćali ne prije godinu, dvije nego prije dvadeset i pedeset godina i meni je to neprihvatljivo. Ja želim gledati naprijed, želim bolju budućnost za našu Hrvatsku i imam na to pravo. Molim vas da to uvažavate.
Hvala lijepa. Imam dvije primjedbe, načelne ponovno. Početak je rada Sabora, pa su očito ljudi i ponekad neiskusni itd. imali smo jučer raspravu upravo povodom toga kad je nevezano tko i kome ga oslovio sa mlada žena, ili mlada gospođice ili ovako nešto i onda je na to bilo reagirano kao na nipodaštavanje, kao na nejednakost itd. Prema tome, molim da se toga svi klonimo. A drugo, molim da budem pristojni, a pristojnost je ako se nekom ne postavi pitanje, da se barem sasluša odgovor a ne napusti dvoranu jer onda očito nije ni interes bio postaviti pitanje ili repliku, očito to nije bio niti predmet zanimanja nego ne zna koji je razlog je onda uopće bio govorenja. Tako da držimo se nekih temeljnih stvari pristojnosti. Sada bismo nastavili dalje. I slijedeća replika je uvaženog zastupnika Darka Milinovića.
Kolegice Mađerić, slažem se s vama kada ste rekli da bi trebali prestati se vraćati u prošlost i dijeliti na temama koje nam se gotovo svakodnevno guraju pod nos. Dakle vidjeli smo i kada je mandatar sada premijer predstavljao svoj program da su 90% to bile gospodarske teme i onda ste vidjeli kroz ministra Hasanbegovića da nam je ponovno nametnuta tema ustaša, partizana i oko toga smo se zapravo bavili cijeli dan. Ono to nije dobro za Hrvatsku, to je uporan stav ljevice o nekakvoj fašizaciji Hrvatske, o nekakvim neonacističkim stavovima, a najbolje na to im odgovaraju i građani RH ili na lokalnim ili na parlamentarnim izborima. Na parlamentarnim izborima one stranke koje zastupaju neću reći bilo kakve fašistoidne stavove, već nekakve ultra desne ultra radikalne stavove, već nekakve ultra desne, ultra radikalne stavove dobivaju na parlamentarnim izborima 0,01%. Ali ja mislim da je uporno inzistiranje SDP-a i HNS-a na tome da u Hrvatskoj postoji nekakva opasnost od ustaške zmije da to šteti nacionalnim interesima Republike Hrvatske. Zašto je to tako? Pa upravo to inzistiranje na ideološkim podjelama na taj način želi izbjegavati one teme koje su danas bitne za Hrvatsku a to su gospodarske teme, žele izbjegavati razgovor ili raspravu zašto je Hrvatska danas u gospodarstvenom smislu na toj razini, zašto je izgubljeno 80 tisuća radnih mjesta, zašto je 300 tisuća nezaposlenih, zašto je 300 tisuća blokiranih. I upravo da bi maknuli akcent razgovara sa te teme onda žele dijeliti Hrvatsku kao što su dijelili i u protekle 4 godine.
Hvala lijepa. Prije odgovora uvažena zastupnica Sabina Glasovac smatra da je povrijeđen Poslovnik.
Hvala gospodine predsjedniče. Smatram da da je Povrijeđen Poslovnik. Kolega Milinović povrijedio je Poslovnik u članku 235. i 232. zloupotrijebivši instrument, odnosno institut replike da bi u raspravi o temi Instituta za razvoj civilnog društva raspravljao o ustašama, partizanima i obračunavao se naprosto sa izbornim rezultatima. Stoga vas molim evo ponovno danas, ovo je već drugi puta da reagiram da pokušate nekako držati uzde ove rasprave i zapravo vratiti temu tamo gdje bi trebala biti jer smo se sada već poprilično udaljili od onog što je tema današnjeg dnevnog reda.
Hvala lijepa. Kao što ste vidjeli, ja sam već u nekoliko navrata pokušao to kao što ste rekli vratiti u temu ali nažalost niti s jedne strane nije baš bilo za to puno sluha. Prema tome, nadam se da ćemo češćim ponavljanjem i podsjećanjem da je tema Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva i njeno izvješće svih se podsjetiti da o tome diskutiramo. Evo odgovoriti će uvažene zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala lijepa. Pa drago mi je što se uvaženi zastupnik Milanović javio na repliku i doista replicirao i posebno istaknuo ono što sam željela da i nakon moje rasprave ostane a to je da umjesto gospodarskog rasta, razvoja, zapošljavanja i prosperiteta naše domovine SDP-ova Vlada 4 godine upravo je gurala ideologiju kako bi prikrila i sakrila svoju nesposobnost.
Hvala lijepa. Sljedeća se javila za repliku uvažena zastupnica Karolina Leaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo u temi ću biti, kolegice Mađerić, rekli ste i pozdravljam da vi pozdravljate zapošljavanje u neprofitnom sektoru i da je to vrlo važno. Slažem se s vama. Međutim, to se nažalost zapošljavanje kako sada stvari stoje neće moći ostvariti u neprofitnim medijima koje je odlukom hrvatske Vlade negdje od 2013. godine putem javnog natječaja i odlukom neovisnog povjerenstva za neprofitne medije koje je također bilo izabrano putem javnog natječaja, odnosno javnoga poziva financiralo Ministarstvo kulture jer je naš ministar kulture Zlatko Hasanbegović jutros bez ikakvog razloga i bez ikakve najave, bez obrazloženja, raspustio dakle neovisno povjerenstvo za neprofitne medije kojemu je mandat isticao ili ističe tek u listopadu 2016. godine. I jutros ste i povodom toga ali i povodom napada na slobodu govora imali i konferenciju za novinare, obraćanje Hrvatskog novinarskog društva između ostalih. Prema tome, slažem se da treba ulagati u nova radna mjesta i u zapošljavanje kolegica i kolega u neprofitnom sektoru, odnosno u organizacijama civilnoga društva ali evo žao mi je što jedna od prvih odluka nove hrvatske Vlade ta da se ne financiraju neprofitni mediji. Zahvaljujem.
Hvala i dalje ne vidim vezu sa Nacionalnom zakladom za razvoj civilnog društva ali odgovoriti će na to uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Ma hvala lijepa evo očekujem povredu Poslovnika od kolegice Glasovac na temelju replike kolegice Leaković. Dakle 80 tisuća izgubljenih radnih mjesta posljednje 4 godine SDP-ove Vlade a da još vi niste zapošljavali vaše stranačke podobnike po poduzećima i ministarstvima APIS npr. došli bi i do 100 tisuća. Mislim da treba vidjeti kako i na koji način se zapošljavalo i ne vidim ništa sporno u tome. Trebamo inzistirati na istini i na transparentnosti. Nemojte se protiviti tome kada se radi o vama. Moramo imati jednake kriterije za sve.
I zadnja replika je uvaženog zastupnika Darka Penića.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice, stalno replicirate da nije tema ono što vam repliciraju. Ja mislim da vi previše uveličavate ulogu civilnog društva kao ključnog faktora u rješavanju aktualnih društvenih problema. Pri tome ste rekli da nezaposlenost … [[Govornik se ne razumije.]] tisuća da traži poslove u inozemstvu i da su Dublinu osnovali crkvenu zajednicu, katoličku misiju. Navodite nepravilnosti i netransparentnost u kriterijima dodjele sredstava iz proračuna iako znate da je Hrvatski sabor donio jasne zakone u kontroli financiranja udruga civilnoga društva. Civilne vrline su aktivno i odgovorno građanstvu. Vlada kad ulaže sredstva u rad tih neprofitnih organizacija, odnosno neprofitnog sektora time ne utječe na program i rad tih udruga civilnog društva. Mislim da političke ideje u današnjici gube elan i nadahnuće u socijalnoj državi i da su te udruge u stvari jedna nova krila i to ona krila civilnog sektora. Hvala.
Odgovorit će uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Naime, vrlo kratko. Upravo ste vi i iz vaše stranke inzistirali na povredama Poslovnika da nije u skladu sa temom o kojoj raspravljamo. Ja se slažem sa vama, niti ste vi sada replicirali niti temeljem moje rasprave niti teme izvješća zaklade i definitivno smatram da trebamo ostati pri temi o kojoj raspravljamo. Samo vas moram onda ja ispraviti Hrvatske katoličke misije. Dakle, to su misije koje skupljaju naše Hrvate diljem Europe i svijeta koji su posebice za vrijeme komunističkog režima otišli prvenstveno zbog političkih progona van tražiti svoju budućnost. I u Dublinu je prije dvije godine ponovno osnovana takva misija, oko 5000 Hrvata okuplja evo i za vašu informaciju. Mislim da to moramo znati. To je naša stvarnost.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će ona uvažene zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovana gospođo Plavša Matić, kolegice i kolege. Evo ja moram na samom početku izraziti zadovoljstvo podnesenim izvješćem rada zaklade za razvoj, Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva i konstatirati da zapravo ne samo ovo izvješće, nego oni koji malo više prate rad zaklade mogu vidjeti da na jedan vrlo transparentan i učinkovit način ispunjavate sve, svih onih pet strateških ciljeva koji su postavljeni u Strategiji djelovanja od 2012. do 2016. godine. Ja ću ih samo kratko nabrojiti. To su dakle, poticanje građanstva na aktiviranje, na uključivanje i sudjelovanje u razvoju lokalne zajednice, izgradnja kapaciteta civilnog društva za sudjelovanje u društvenom razvoju, razvoj međusektorske suradnje i suradnje između organizacija civilnog društva, povećanje javnog utjecaja i vidljivost aktivnosti organizacija civilnog društva i podrška društvenim inovacijama i zapošljavanju u neprofitnom sektoru. Tome u prilog idu i sljedeće činjenice, dakle moram reći da s pravom ne samo nosite nego i opravdavate naziv institucije Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva jer razvijate i razvijate, uspijevate postići razvoj krizi i recesiji unatoč i usprkos. Ne samo da uspijevate, dakle razvijati civilno društvo, ali i lokalnu zajednicu i sve pojedince koji žele dati svoj aktivan društveni doprinos razvoju zajednice, znači uspijevate osigurati određeni kontinuitet. I zapravo iz ovog izvješća vidi se ne samo transparentnost u upravljanju javnim sredstvima, nego i sadržajnost vašega rada, odnosno ovog izvješća. Pa tako zapravo je pozitivan primjer da od 43 negdje okvirno 43 milijuna prihoda, zapravo 90% prihoda je usmjereno upravo ka osnaživanju civilnog sektora u lokalnim zajednicama bez obzira radilo se pritom o naglascima u smanjenju razlika među pojedinim društvenim skupinama ili u osnaživanju posebno ranjivih društvenih skupina. Da li je naglasak na poticanju volonterstva, na zaštiti okoliša ili na samoj demokratizaciji društva. Dakle, sva ta sredstva zapravo koja prolaze na neki način kroz vas kao krovnu instituciju bez obzira da li su, a naravno u većini slučajeva su transferirana prema lokalnim zajednicama, prema vašim partnerima, ali i prema svim dionicima, odnosno društvenim čimbenicima. Uz to zapravo vrlo uspješno i radite ono o čemu smo danas imali prilike čuti dosta lamentiranja, a to je zapošljavanje. Kada govorimo o zapošljavanju, dakle kroz čini mi se 486 podrška koje su dane u 2014. godini naprosto mora se spomenuti hvale vrijedan podatak da je zaposleno 829 osoba i da tu se osjeti prilikom zapošljavanja i ta rodna uravnoteženost. Dakle, od toga je 471 žena i 358 muškaraca. Uz tih 829 osoba uspjelo se ekstra angažirati još i 7637 volonterki i volontera koji su zapravo dali još jedan dodatan, dodatnu snagu u ovom segmentu. Ono što je posebno bitno jest da vodite računa i o zapošljavanju mladih osoba, stoga me radosti podatak da zapravo u vašem stručnom timu 37% čine osobe koje su mlađe od 30 godina. I to je zapravo pravi put, da ono što zagovarate, da ono što je utemeljeno i usvojeno zapravo kao strategija nije mrtvo slovo na papiru, nego zapravo je nešto što je opipljivo i čemu u prilog idu činjenice koje se mogu vidjeti i u ovom izvješću. Ono što smatram posebno značajnim momentom za Nacionalnu zakladu, ali naravno i za sve one korisnike ovih mjera, zapravo društvo u cjelini koje ima najviše koristi od vašeg djelovanja jest moment kada ste dobili akreditaciju od strane Europskog gospodarskog prostora i od Kraljevine Norveške da budete de facto zastupnik odnosno provoditelj programa za civilno društvo u Republici Hrvatskoj jer će se na taj način Republici Hrvatskoj staviti zapravo na raspolaganje dodatnih 1,3 milijuna kuna za raznorazne programe. Smatram da je posebno bitno uz ovo sve što sam navela zapravo što se posebno vodi računa ono što je mislim da u društvu zaista mladima treba dati posebnu podršku ne samo od strane države nego i od strane Nacionalne zaklade i od strane nacionalnog sektora. To je uspostavljanje odnosno vrlo uspješno funkcioniranje centara znanja za društveni razvoj, snažan doprinos znači politici koja je u Europi zapravo krovna politika tzv. koncept LLL ili life long learning – cjeloživotno učenje čemu i vi doprinosite kroz katalog neformalnog obrazovanja i kroz učenje na daljinu pokazujući tim primjerom da ste i u ovom segmentu uz mnoge druge daleko ispred nekih javnih institucija u RH i da ste puno prije svojim djelovanjem, načinom promišljanja ušli u EU negoli je to formalno učinila i RH. Isto tako posebno vrijednim, uz dužno poštovanje dakle svim programima, držim programe odnosno uspostavljanje nagrade za učenike osnovnih i srednjih škola gdje se nagrađuju najbolji volonteri. Smatram da je to pravi put da se u hrvatskim osnovnim školama njeguje kultura volontiranja i na taj način uz neke formalne oblike obrazovanja i neke sadržaje u školama što se zapravo škole osnažuju da daju snažnu podršku toj djeci da shvate od rane dobi koliko je važno graditi u sebi taj osjećaj za pravednost, osjećaj za pomoć i osjećaj što to znači biti odgovoran građanin Republike Hrvatske, biti osjetljiv na probleme i situacije oko sebe. Danas u svom razredu, sutra u svojoj ulici u kojoj živite, u svom gradu, RH ali i kada budu odrasli ljudi u Hrvatskoj i u EU. Ovim bih završila. Dakle, dajem potpunu podršku ne samo ovom Izvješću za 2014. godinu nego i vašem daljnjem radu. Ustrajte, ne dajte se obeshrabriti možda nekim raspravama u ovom Hrvatskom saboru. Naprosto RH mora biti svjesna da je civilno društvo zapravo jedini pravi jamac, jedan od ključnih pravih jamaca demokracije i modernog društvenog uređenja. I što nam je jače civilno društvo to ćemo biti uređenija, demokratičnija zemlja u kojoj građani kada imaju osjećaj da sudjeluju, odnosno da participiraju u upravljanju društvom utoliko su zahvalniji i imaju osjećaj da njihovo postojanje kao društvenog pa i političkog bića ima smisla. Evo, hvala lijepo i želim vam puno uspjeha u daljnjem radu.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Marka Sladoljeva.
Poštovani predsjedniče Sabora, drage kolegice i kolege evo ja prvi put govorim u Saboru pa evo molim za malo razumijevanja. Ja bih volio vratiti raspravu na meritum stvari, mislim da je to zadaća zastupnika MOST-a pa vjerujem da će predsjednik Sabora u zastupnicima MOST-a imati tu saveznika da vraća na bit stvari raspravu. Ovo izvješće bih pohvalio kao doista transparentno ali ono otkriva jednu istinu, a to je da racionalizacija mora postojati. Ovo izvješće se odnosi na 2014. godinu, a ja bih rekao jedan primjer gdje je racionalizacija uštede moguća što se tiče udruga civilnog društva. Ja sam prije tjedan dana još radio u školi i bivše Ministarstvo tj. Ministarstvo obitelji, mladih bivše ministrice Opačić je prošle godine provelo jedan projekt a to je prehrana gladne djece u školi. Taj novac je izdvojen iz sredstava Hrvatske lutrije i to je stvarno hvalevrijedan projekt. Mi smo u školi dobili popis djece, morali smo napraviti popis djece koja su gladna u školi, kuharice su kuhale te ručkove ali projekt za novac su dobile udruge a škola je odradila cijeli dio posla. Dakle, hoću reći da postoji prostor za uštede, da krajnji ciljevi odnosno korisnici udruga civilnih društava ne smiju biti zakinuti ali da se na nekim stvarima može uštedjeti. I ne bih volio da se udruge civilnog društva smatraju u našem društvu kao svete krave. Sve institucije ove države su podložne kritikama, crkva, ovaj Sabor, predsjednik Sabora, predsjednica države pa tako mislim i udruge civilnog društva. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Poštovani kolega mislim da ste na samom početku svog izlaganja bili poprilično kontradiktorni izrazivši intenciju da se držimo teme rasprave i čak ako sam shvatila da vi vratite temu rasprave na pravi put. A s druge strane kroz cijeli sadržaj odnosno ostatak vaše replike naprosto niste se držali teme niti ste konkretno ni u jednom dijelu replicirali niti jednom dijelu mog izlaganja. Međutim, kada ste već spomenuli taj hvalevrijedan projekt Ministarstva socijalne politike i mladih jer Ministarstvo obitelji i mladih ne postoji, dakle to je Ministarstvo socijalne politike i mladih kroz koji se zapravo svoj djeci koja nemaju sredstava da im roditelji sufinanciraju prehranu u školama koji su zapravo gladni, nemaju sredstava za obroke da im se omogući taj jedan besplatni obrok. Ja u tom projektu ne vidim ništa sporno kao ni u projektu shema školskog voća gdje se zapravo korištenjem sredstava odnosno fondova EU svakom djetetu u RH omogućuje jedan zdravi obrok, tako da dobivaju besplatno voće. Od ove školske godine se uvodi i mliječni obrok odnosno mlijeko. Ja zaista nisam shvatila poantu vaše replike. Mislim da je to jedan dobar primjer suradnje institucionalnog i ne institucionalnog dijela hrvatskog društva, dakle s jedne strane ministarstva s druge strane udruga. U tome ne vidim zaista ništa sporno, naprotiv mislim da to treba imati podršku svih zastupnika u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Slijedeća je replika uvaženog zastupnika Mara Kristića.
Poštovani predsjedniče, kolege i kolegice zastupnici ja osobno podržavam način rasprave kakav je vodila kolegica Sabina i mislim da moj kolega zastupnik Marko nije htio kritizirati vašu raspravu. Osobno mislim da je to pravi način rasprave u ovom uvaženom domu Hrvatskog sabora. Za razliku od većine rasprava koje su se vodile po svim temama dnevnog reda koje su se uglavnom svodile na ideološka potkusurivanja, ja mislim da je to nešto što civilnim udrugama zadnje što treba. Oni trebaju konstruktivne prijedloge i konstruktivnu raspravu. Ono što ja mislim i s čime sam se doticao u svom radu sa udrugama civilnog društva je da sva povjerenstva i sva tijela koja odlučuju na razinama lokalne, regionalne samouprave i na razini države o programima kojima udruge apliciraju na različite natječaje moraju biti apsolutno depolitizirana. Ja mislim da je to jedini ispravan način koji ćemo imati jedan pravedan i transparentan sustav raspodjele sredstava i da će to biti poticaj svima onima koji dobro rade da bi radili još bolje, a onima koji loše rade a dobivaju sredstva koja su možda čak i veća nego ona sredstva koja su im potrebna za njihov redoviti rad da se aktiviraju i da ulažu u svoje ljudske potencijale. Osobito mislim da treba posebno ulagati u edukaciju mladih, u edukaciju o načinu korištenja sredstava iz europskih fondova, posebno treba kapacitirati naše regionalne razvojne agencije koje postoje, ali sigurno mogu puno bolje i puno više jer i tu imamo problema s kadroviranjem. Mislim da na ta posebna specifična mjesta koja traže specifična znanja treba zapošljavati ljude koji već imaju određene edukacije i koji mogu doprinijeti. Evo zahvaljujem.
Hvala. Odgovorit će na repliku uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala vam lijepo. Poštovani kolega, ja se s vama u potpunosti slažem. Dakle da kada govorimo o transferiranju sredstava odnosno o povlačenju sredstava od strane udruga civilnog društva i provedbe natječaja bez obzira o kojoj instituciji se tu radi da se tu apsolutno svaki natječaj, odnosno odluka o dodjeli sredstava treba kloniti političkog utjecaja. Upravo zbog toga držim da je ovaj put kojim ide Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva pravi put, dakle temelji se na kvaliteti, na strateškim ciljevima koji trebaju biti glavni postulat kada raspravljamo o tome kamo ta sredstva usmjeriti da bi se povratno dobili takvi sadržaji, odnosno takvi rezultati koji će doprinijeti ciljevima, odnosno misije same nacionalne zaklade a onda i strateškim ciljevima koji su postavljeni od 2012.do 2016.godine. Kamo sreće kad bismo imali više ovakvih institucija. Mislim da ni u mandatu ove Vlade nije bilo spornih dodjeljivanja sredstava. Nadam se da će tako biti i ubuduće, da će se i ova Vlada voditi tim primjerom iako nažalost moram priznati da mi neke rasprave koje sam imala prilike čuti posljednjih dana ne ulijevaju povjerenje. Iskreno se nadam da je to samo predstava za javnost, da nikakvih odmazda neće biti, najava ali živi bili pa vidjeli vrijeme će pokazati što će biti istina. Ukoliko do toga dođe naravno da ćemo biti tu da reagiramo na svaki pokušaj politizacije po pitanju predočavanja udruga na one koje su podobne ili one koje su nepodobne.
Hvala. I zadnja replika je ona uvažene zastupnice Sanje Putice. Izvolite.
Cijenjena zastupnice Glasovac, kao što sam i u svojoj uvodnoj raspravi kazala naravno da svi podražavamo one programe ove zaklade koja potiče na volontiranje, posebno ono među mladima pa sam i tako sama u svom ravnateljskom mandatu poticala svoje učenike na volontiranje i dobitnici smo i nagrade "Otisak srca" za volontiranje u domu za djecu bez roditeljske skrbi. Međutim, ta mreža volontiranja i volontera među mladima bila bi u svakom slučaju možda danas još i razvijenija da je u trenutku donošenja odluke o provođenju građanskog odgoja u našim školama taj kurikul bio nešto jasniji, s transparentnijim ciljevima a ne da je ostavljen na razinu i na volju školama. Mislim da je u trenutku uvođenja građanskog odgoja u škole trebalo odrediti jasan plan i program i ljude koji su bili u stanju provoditi takav program u našim školama što bi smatram unaprijedilo ponavljam mrežu volontera među mladim ljudima i potaklo ih više na to. Hvala lijepa.
Hvala. … [[Upadica se ne čuje.]] Neka kolegica samo odgovori, izvolite.
Hvala vam lijepo. Kolegice Putica, evo koristim priliku, čestitam vama kao ravnateljici što ste dobili ovo hvalevrijedno priznanje. Što se tiče uvođenja građanskog odgoja i vašeg prijedloga da smatrate da je on bio možda preotvoren na neki način, prepušten školama u smislu provedbe i da bi možda bilo pametno i dobro da smo donijeli nekakav konkretna odnosno striktnije utvrđen plan i program. Moram vam reći da RH naprosto napušta planove i programe, odnosno koncept nastavnih planova i programa i okreće se jednom modernijem pristupu a to je kurikularni pristup koji jasno podcrtava i zadaje ishode koji se trebaju postići ali daje tu jednu određenu slobodu kreatorima nastavnog procesa da na najbolji mogući način dođu do ishoda. Ali evo drago mi je čuti iz vaše rasprave, nadam se da nisam krivo shvatila da podržavate uvođenje građanskog odgoja i obrazovanja u hrvatske škole i da dijelimo isto stajalište da je on prijeko potreban u hrvatskim školama. On je još jedan, ja ću to tako reći mladi projekt. Vjerujem da će dobiti značajnu ulogu, očito ne kao poseban nastavni predmet u novim kurikularnim dokumentima ali da će biti, doživjeti određena i poboljšanja koja će onda doprinijeti i mreži ovih ne samo volonterskih aktivnosti djece nego i drugim kompetencijama koje će djeci pomoći da budu odgovorni građani i da shvate što to zapravo obrazovanje za građanstvo, za biti građanin u svom punom smislu znači. Hvala vam lijepo na replici.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na sljedeću pojedinačnu raspravu a to će biti onog uvaženog zastupnika Josipa Bilavera. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Opet smo danas imali jednu raspravu o temama koje su zapravo sporedne i pojedini zastupnici iskorištavaju raspravu danas o zakladi da bi opet napadali neistomišljenike i vraćali nas u prošlost. I jučer sam o tome govorio, nadam se da se to neće ubuduće ponavljati. Što se tiče same zaklade dosta smo također toga rekli, mnogo toga je bilo konstruktivno i dobro tako da se neću ponavljati, neću biti dug danas. Pohvalio bih zakladu za rad sa institucijama Europske unije i za rad na povlačenju sredstava iz Europske unije. U izvještaju se vidi da se mnogo napravilo na programima poput Europa plus, uz to zaklada je akreditirana od strane donatora Europskog gospodarskog prostora i fondova Kraljevine Norveške za provoditelja programa za civilno društvo. Također i pohvale za rad sa novim udrugama jer mnoge od njih ne bi opstale da nisu imale vašu pomoć. Ipak moram spomenuti i ono što nije dobro i što se može čuti a što je nažalost činjenica a to je da nema dovoljno transparentnosti i jasnih kriterija ocjena pri odlučivanju za dodjelu sredstava udrugama i na tome bi se trebalo dodatno poraditi. Kada govorimo o netransparentnosti zapravo je zbunjujuće što na web stranici zaklade rezultati natječaja npr. za mlade za demokratizaciju, za volontere su odvojeni i loše prikazani. Građane zanima transparentnost a i revizore izvori iz financiranja. Kada govorimo o kriterijima dodjele, primjerice iz jednog fonda koji je imao budžet preko 5 milijuna kuna na koji su se mogle prijaviti organizacije za poduzetništvo, ljudska prava, za mlade i ostalo čak 4,4 milijuna kuna je otišlo za demokratizaciju a samo 700 tisuća kuna je otišlo na projekte za mlade. A i od tih 700 tisuća kuna pola je otišlo za ljudska prava. Zaključak je moj da zaklada ne prati tržišne trendove, potrebe razvoja društva, očuvanje ljudskih prava treba podržavati i podupirati i dalje a to je i pravna stečevina Europske unije čija smo mi članica. Ali zaklada mora više financirati projekte mladih, projekte koji će promicati dodatnu edukaciju, socijalizaciju mladih jer je to ulaganje u budućnost. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će one uvažene zastupnice Biljane GaĆa.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolege i kolegice. Izvješće naklade Nacionalne zaklade najbolji je pokazatelj zapravo aktivnosti rada i utjecaja civilnog društva jer kao što smo mogli pročitati iz tog izvještaja na toliki broja aktivnosti i edukacija, seminara, volonterskih akcija i koordinacija možemo biti i više nego ponosni. Nevjerojatno mi je da netko u ovom Visokom domu može na način na koji smo već do sada čuli omalovažavati vrijednosti poput volontirana društvenog angažmana i rada za opću dobrobit. Civilni sektor nije samo bogatstvo demokracije pluralizma i hrvatskog društva ukupno nego je ono i određeni korektiv vlasti odnosno spona između građana i građanki i vlasti. Te reći da je civilno društvo bolesno duboko je zabrinjavajuće. Ulaganjem nacionalne zaklade samo u 2014. omogućeno je zapošljavanje odnosno radni odnos za ukupno 822 osobe i uključivanje ukupno 7637 volontera i volonterki. To smatram da nikako nije bolesno, dapače to je itekako pohvalno. Iz izvještaja je vidljivo da nacionalna zaklada surađuje sa Ministarstvom socijalne politike i Ministarstvom branitelja a nadam se da će u budućem razdoblju nacionalna zaklada naći prostor za suradnju i sa Ministarstvom kulture. Tim više jer je sadašnji ministar kulture Hasanbegović za jedan časopis prilikom nabrajanja novinarke koji to mediji dobivaju sredstva rekao citiram: "Taj novac više neće vidjeti.". I čim prije 27. siječnja ove godine raspustio stručno povjerenstvo za neprofitne medije. Upravo zbog toga se nadam da će nacionalna zaklada pronaći neki od načina ili modela suradnje sa tim medijima putem projekata koji uvelike promoviraju vrijednost koju promovira i sama zaklada. To su mediji koji ne dozvoljavaju da do njih dopre cenzura koje smo već u prvim danima ove Vlade bili svjedoci. Važno je napomenuti da zaklada i civilni sektor ne koriste samo novac iz državnog proračuna. Dapače, pišu projekte, apliciraju na EU fondove i u velikoj mjeri dobivaju sredstva iz Europske unije što znači ne biste vjerovali da civilni sektor kroz projekte donosi i novce u Republiku Hrvatsku, troši ih u Republici Hrvatskoj na različite edukacije, radionice i aktivnosti a sve na dobrobit pojedinih ugroženih skupina ili na opću dobrobit. Još jedan izniman primjer rada zaklade koji smo mogli danas čuti je činjenica da je zaklada akreditiran za provedbeno tijelo fondova zemalja europskog gospodarskog prostora i Kraljevine Norveške u Hrvatskoj za područje civilnog društva a za koji je osiguran iznos od 1,3 milijuna eura za financiranje projekata organizacija civilnoga društva. Htjela bih istaknuti da je iz tih sredstava na temelju projekta jedna udruga dobila sredstva za izgradnju već spomenute interkulturne škole Dunav u Vukovaru, projekt koji je kasnije prepoznalo i nadležno ministarstvo i preuzelo zbog toga što je prepoznalo važnost i veličinu tog projekta. Mnogi takvi projekti su upravo pokrenuti od strane civilnog sektora. Udruge imaju kapacitete i znanje i vještine pisati projekte, dobivati sredstva na temelju njih i putem tih sredstava unapređivati demokraciju, raditi na zaštiti ljudskih prava i sloboda, njegovati kulturne različitosti, raditi s djecom s poteškoćama u razvoju, sa osobama sa invaliditetom, sa osobama treće životne dobi i mnogim drugim skupinama. Sve to bilo bi vrlo teško ili gotovo nemoguće provoditi bez uloge civilnog društva i mnogi naši građani i građanke bili bi zakinuti za te usluge i pomoć koji isti pružaju. Danas u Hrvatskom saboru moram reći da sam zabrinuta za budućnost civilnog sektora, za pluralizam i različitost. Zabrinuta sam za valorizaciju volonterstva i društvenog angažmana koji nije u skladu sa ideološkim svjetonazorom parlamentarne većine. Zabrinuta sam za djelovanje udruga koje imaju i legitimno pravo biti lijevo orijentirane, jer te udruge kritiziraju i SDP i HDZ i druge političke stranke ukoliko smatraju da nešto nije dobro. Imaju na to pravo, a ideologija i vrijednosti ne pripadaju samo političkim strankama. Udruge imaju pravo i društveno i politički djelovati, a zabrinuta sam za one udruge koje će djelovati suprotno društveno-političkom djelovanju parlamentarne većine. Nacionalnoj zakladi za razvoj civilnog društva od srca želim puno sreće u daljnjem radu i što više sredstava i projekata. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Taman kad smo pomislili da je rasprava pri samom kraju kreće upravo u tematsku raspravu o samoj zakladi zahvaljujući gospođi Sabini iznad svega gospodinu Josipu Bilaveru. Evo pojavi se opet zastupnica koja to sve skupa usmjerava na neku drugu političku temu, a poglavito kada naziva da je neprimjereno da je nešto bolesno. Pa znate, kad je nešto bolesno onda to nešto treba i liječiti, ali ne mora značiti da treba amputirati ili otklanjati. Ja sam cijelo vrijeme kroz raspravu shvatio da neće biti otklanjanja ili amputiranja, ali za neke bolesti treba dati neke andole, uistinu treba dati i drago mi je da je kolegica ovdje rekla da smo zabrinuti zbog toga što uistinu jesu civilne udruge lijevo orijentirane. Ali zato jedna preporuka, preporuka je na način da sukladno volonterima, da sukladno ljudima onoliko koliko ih pojedina udruga okuplja, da toliko i budžet financiranje bude sukladno proporcionalno broju sudionika unutar određenih udruga što mislim da je jako kvalitetno i korisno i nitko u tom momentu neće moći pledirati da su udruge lijeve ili desne, dobivat će sukladno onome koliko ih njih radi za interes te interesne grupe i takve interesne udruge. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Biljana Gaća.
Pa prije svega hvala vam na repliku. Ja sam u svom većem dijelu izlaganja upravo govorila o Nacionalnoj zakladi, ali se nisam mogla ne dotaći zabrinjavajućih izjava pojedinih saborskih zastupnika. A vama kao odgovor, pa udruge ja sam rekla da mogu ako žele biti lijevo orijentirane. To im nitko ne može zabraniti kao što imamo udruge koje su javno desno orijentirane ne znači da apsolutno po difoltu prihvaćaju sve ono što zastupa HDZ i stranke desnice. Tako isto udruge mogu biti lijevo orijentirane, a ne znači da će podržavati sve što zastupa SDP ili lijevo orijentirane političke stranke. To je njihovo pravo. One su, udruge čine građani koji imaju pravo biti ideološki zastupljeni bilo putem udruga i bilo putem političkih stranaka. Ali ono što mene ponovno zabrinjava je i vaša replika, a to je da ako je netko bolestan treba ga liječiti. Pa ako je netko bolestan prvo treba dijagnosticirati tu bolest, a mene zanima na temelju kojih kriterija ćete vi dijagnosticirati da li je netko bolestan ili nije bolestan, da li je neka udruga nije u skladu sa vašim vrijednostima i vašom ideologijom ili je. Znači, koji će to biti kriterij, tko će uspostavljati tu dijagnozu, šta i kako treba liječiti. Ja se toga jako bojim i slažem se sa svojom prethodnicom Karolinom ako ćete liječiti udruge i civilni sektor kao što smatrate da treba liječiti homoseksualnost onda se tek bojim za budućnost hrvatskog društva.
Hvala lijepa. Sada bismo išli dalje. Pojedinačnu raspravu će imati uvažena zastupnica Sandra Krpan.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici iskreno želim čestitati Nacionalnoj zakladi za razvoj civilnog društva. Godišnji izvještaj je vrlo impresivan i brojke govore o 300 milijuna kuna sve ove godine uloženih u preko 4000 različitih projekata. Posljednjih nekoliko dana situacija je bila vrlo uzavrela, krik i bijes i marš na ulicama u ime desne istine ne samo da su marširali i protestirali, nego su ušli u državne institucije, zgradu ministarstva, Vijeće za elektroničke medije. Više nego ikada mogli smo osjetiti važnost djelovanja udruga civilnog društva jer njihov rad učini nas toleranciji, dijalogu tako potrebnom hrvatskom društvu. Zaklada uključuje isključene skupine. Mi kao narod još puno moramo raditi na osvješćivanju i podršci ljudima s određenim teškoćama. Ponekad mi se čini da se samo prigodno sjetimo kada se obilježavaju dani posvećeni njima, a trebamo svaki dan. Financijsko izvješće vrlo je transparentno i složit ćete se da s njime možemo biti zadovoljni. Ono što bih osobno voljela i što mislim da je važno a to je potaknuti razvoj volontiranja, građanskog aktivizma i filantropije. I na kraju dopustite mi gospodine Ilčiću, te ljude koji pošteno rade sigurno ne vodi profit, nego da se izrazim nogometnom sintagmom "srce vatreno". Hvala vam.
Hvala. Nije dobro voditi polemike izvan okvira Poslovnika, pa vas molim da to se ne čini, a sada bih dao riječ uvaženom zastupniku Ivanu Sinčiću. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo na ovu današnju temu htio bih se osvrnuti jer sam i sam mnogo godina sudjelovao u radu jedne udruge iako smo mi počeli kao stranka. To je ono što je u javnosti često zamijenjeno. Znači, prvo je bila stranka onda tek udruga, tj. nekoliko udruga. Međutim, realna percepcija je drugačija, a zbog ovoga danas mi je i drago da je takva. Iznijet ću prije svega dvije teze. Jedna teza je da je aktivizam, znači vrhunac građanske hrabrosti, to što se u narodu ljudi organiziraju sami po sebi oko nekih ideja da zaštite neka prava ili da steknu neka druga prava to je istinski pokazatelj demokratskog društva i to je nešto što trebamo svakako poticati. Drago mi je također da smo zadnjih godina nakon dugih godina rekao bih mrtvila aktivizma u Hrvatskoj, bunta, prosvjeda i svega ostaloga što sam imao prilike proživjeti da smo doživjeli jednu renesansu aktivnosti, jednu renesansu ideja i da se u tom smislu razvijamo na bolje. Prije svega to je posljedica i vašeg djelovanja ali i toga što je došlo do zamjene generacija, znači one starije generacije koje su naučile živjeti u totalitarnom režimu polako odlaze, dolaze novi ljudi, mlada generacija koja je naučena komunicirati na moderan način. To nije onaj totalitaristički način iz jednog izvora mnoštvu publike nego je to način komunikacije svi sa svima i to gotovo trenutačno. To je ono što će daleko najviše pridonijeti razvoju i udruga građana i cijele civilizacije u skorijoj budućnosti. Htio bih nadalje reći da pozivam sve udruge koje misle da im je to na korist da se povežu sa političkim strankama ili da osnuju svoje političke stranke. To je izrazito važno jer nije dovoljno samo na ulici izvikivati neke parole ili djelovati u zajednici nego je potrebno da takve stvari uđu u politiku da takve stvari uđu u zakone. Evo mogu navesti našu udrugu i stranku kao uspješan primjer tako nečega. Prije svega borbu za pravo na dom kao nešto što je također u Hrvatskom ustavu zapisano kao jednom ljudskom pravu koje možda i nije dosada pravilno artikulirano ili formalno zapisano ali to je svakako sve veći problem i nešto čemu ćemo se posvetiti i u našem radu a i čemu se razne druge organizacije diljem svijeta sve više posvećuju. Stoga htio bih pozvati sve u politiku. Često smo imali tezu, pogotovo u staroj generaciji, da je politika prljava, da tu dolaze najgori ljudi, da je tu korupcija. Jest, međutim kako najbolje smanjiti tu korupciju? Idemo svi ili što više nas u politiku pa će se onda iskristalizirati najbolji, najpošteniji, najmoralniji. Eto, završio bih s tim pozivom. I naravno što se tiče trošenja novca moja vizija je po tom pitanju nešto drugačija ali raspravu o toj temi ostavit ću već kad dođe slična tema u Poslovniku. Hvala vam.
Hvala lijepa. I sada će odgovoriti evo ukratko završno u ime podnositelja uvažena upraviteljica Nacionalne zaklade gospođa Cvjetana Plavša-Matić.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici. Pa evo slušajući vas ovako poprilično dugo čini mi se da je važnost koju ste pridali civilnom društvu došla nekako na svoje mjesto. Naravno oprečna su mišljenja ali mislim da nijedno društvo u ovom našem svijetu ne može se proglasiti demokratskim društvom bez civilnog društva. Znači, organizirano civilno društvo, građani koji su kroz aktivizam i zalaganje za određene probleme prepoznali potrebu povezivanja i djelovanja mislim da je ključ demokracije i uključivog društva. Tako da vjerujem da će ovo sve što smo dosada uspjeli napraviti u ovih proteklih 15-ak godina, znači od '98. godine kada je osnovan Ured za udruge i kada je stvoren model sa institucionalnim okvirom koji je obuhvaćao ove tri institucije – Ured, Savjet i Nacionalnu zakladu sa različitim, potpuno različitim ali komplementarnim ulogama, da ćemo taj model unaprjeđivati. Zbog toga što evo možete pitati bilo kojeg službenika ili dužnosnika u Bruxellesu oni ovaj model koji mi imamo podrške razvoju civilnog društva preporučuju svim zemljama članicama odnosno pardon svim kandidatkinjama za ulazak u EU. Znači, mi smo napravili jedan iskorak u tome. Ne kažem naravno da je on najbolji, može sigurno uvijek biti bolji ali smo napravili puno. Napravili smo puno u razumijevanju civilnog društva i javnih institucija i politike nadam se jer mislim da je to najvažnije. Kriteriji koje mi imamo za dodjelu sredstava organizacijama civilnog društva se temelje na općem dobru i temelje se na tome da želimo vidjeti ishode koji će utjecati na društveni razvoj. To je osnovni kriterij, znači nema drugih kriterija pored toga. A svi su kriteriji isto tako javno objavljeni. Sve što smo mi u ovih zadnjih 12, 13 godina podržavali organizacije civilnog društva koje su prošle kroz tu da tako kažem podršku koju smo mi pružali, i one druge, one sada ustvari povlače više od 10 puta sredstava nego što mi dajemo na godišnjoj razini kroz fondove EU. Najbolji su ustvari u povlačenju sredstava iz fondova EU i tu moramo voditi o tome računa jer mislim da je to jamstvo da poboljšamo uvjete življenja mnogih građana u RH kroz različite projekte koji se provode od strane organizacije civilnog društva. Hvala vam na prijedlozima za unapređenja. Mislim da su vrijedna. Mi uvijek vrlo pomno slušamo sve prijedloge jer mislim da su prijedlozi koji dolaze od ljudi koji su izravno ili manje izravno zainteresirani i uključeni u podršku razvoja civilnog društva nama dragocjeni jer mi ozbiljno i odgovorno radimo ovaj posao i trudimo se ustvari da budemo transparentni i da sve ono što radimo bude vidljivo javnosti i da svi koji su zainteresirani mogu ustvari znati na koji način su utrošena sredstva. Tim više ćemo od ove godine to je prošle godine završen taj projekt, odnosno pokrenut, vezan uz portal, odnosno uz računalni program koji se zove financijske podrške.hr gdje će se svi rezultati financiranih podrški koje je zaklada dala moći javno vidjeti. Znači moći će se vidjeti njihovi izvještaji i ono što su oni uspjeli napraviti i koji su to društveni utjecaji uspjeli napraviti. Mislim da je isto tako jako važno da civilno društvo bude povezano sa građanima i da je to nešto na čemu i dalje treba raditi i slažem se da ustvari imamo nove generacije mladih ljudi koji su ušli u civilno društvo, odnosno organizirano civilno društvo koje je potpuno drugačije, koje se razlikuje od onoga na što smo dosada naučili. Ti mladi ljudi, te nove generacije to civilno društvo se organizira drugačije putem društvenih mreža, putem drugih modela koji stoje na raspolaganju. To nije ono klasično civilno društvo na koje smo mi naučili u proteklih dvadeseta godina. Tako da i to isto moramo imati na umu i moramo u stvari i modele podrške i suradnje sa na taj način organiziranim civilnim društvom prilagoditi. Isto je tako važno stvoriti sinergiju i povezivanje organizacija civilnog društva i drugih institucija jer je to važno s obzirom da mi nismo suprotstavljene strane, mi smo različiti akteri koji doprinose društvenom i ekonomskom razvoju ove zemlje i naravno da nam je svima stalo da živimo u uređenoj demokratskoj zemlji i da je ovaj doprinos, ovaj mali skromni doprinos drugačije pristupa koji ima nacionalna zaklada nadam se jedan kamenčić u tom mozaiku. Evo hvala vam lijepo na raspravi i interesu.
Hvala vam lijepa. S time zaključujem raspravu o ovoj točci. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Kolegice i kolege zastupnici mi ćemo nastaviti sa plenarnom sjednicom sljedeće srijede u 9,30 sati a prva točka bit će konačni prijedlog Zakona o uskrati isplate uvećanja plaća po osnovi ostvarenih godina radnog staža, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.2. A podsjećam još jednom predsjednike i potpredsjednike odbora da obvezatno sazovu svoje odbore u utorak kako bismo raspravili, kako bi odbori raspravili pojedine točke dnevnoga reda. Evo hvala vam lijepa, vidimo se. SJEDNICA PREKINUTA U 13,20 SATI. A sada glasujemo o odrađenim točkama. Najprije godišnje Izvješće o radu nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2014. godinu. Podnositelj izvješća Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: "Prihvaća se godišnje izvješće o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2014. godinu.". Molim glasujte. Glasovanje je završeno. 111 glasova za, 4 suzdržana, utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak u predloženom tekstu.