Dobro jutro, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Otvaram 17. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednicu Vlade Republike Hrvatske gospođu Jadranku Kosor, potpredsjednicu, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 16. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 16. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su točke koje nismo raspravili na 16. sjednici Hrvatskog sabora tiskane debljim slovima. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 4 nove točke pod rednim brojem 11., 12., 13. i 14. To su Prijedlog zakona o dopuni Zakona o potvrđivanju protokola iz 1996. godine uz konvenciju o minimalnim standardima na trgovačkim brodovima iz 1976. godine s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 520., a točka je 11. Drugo, Prijedlog odluke o proglašenju "Dana sjećanja na zatočenike neprijateljskih logora tijekom Domovinskog rata". To je točka 12. Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiravanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2009. godinu, točka je 13. I Izvješće o radu Vijeća HRT-a i provedbi programskih načela i obveza utvrđenih Zakonom o programima HR-a u HTV-a u razdoblju od 14. listopada 2008. do 24. veljače 2010. I Izvješće ravnateljstva HRT-a o poslovanju HRT-a za 2008. godinu. Predlagatelj je Programsko vijeće HRT-a i to je točka 14. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 5., 9., 10. i 11. te od 31. do 33. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su Prijedlog Zakona o poticanju prodaje stanova s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 517. točka 5. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o predmetima opće uporabe, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 518, točka 9. Treće, Prijedlog Zakona o morskom ribarstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 519, točka 10. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o potvrđivanju protokola iz 1996. godine uz konvenciju o minimalnim standardima na trgovačkim brodovima iz 1976. godine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 520, točka 11. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o preuzimanju dioničkih društava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 514, točka 31. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državnim maticama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 515, točka 32. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osobnom imenu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 516, točka 33. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice protivimo se hitnom postupku 31., 32. i 33. točke dnevnog reda, zbog toga što nijedna od tih tema ne zahtijeva hitni postupak. Može se raspraviti u normalnoj proceduri.
Hvala. Više primjedbi nema. Naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. broj 518, točka 9. i Prijedlog Zakona o morskom ribarstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 519, točka 10. usklađuju sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka ostalih zakona. Molim uključimo se i provjerimo kvorum. Rezultat? 93 zastupnika, imamo kvorum. Možemo glasovati. Prvo, ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o poticanju prodaje stanova, P.Z. br. 517, točka 5.? Ako nema, glasujmo. Uključimo se i glasujmo o prijedlogu za hitnost postupka kod ovog prijedloga zakona. Rezultat? Hitnost je prihvaćena većinom glasova sa 91 glas za, 2 suzdržana, ništa protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o potvrđivanju Protokola iz 1996. godine uz Konvenciju o minimalnim standardima na trgovačkim brodovima iz 1976. godine, P.Z. br. 520, točka 11.? Nema. Molim, uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova sa 97 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Imamo sada ova tri zakona za koje je predsjednik kluba HDZ-a gospodin Andrija Hebrang dao primjedbu za hitnost postupka, to su Zakon o dopuni Zakona o preuzimanju dioničkih društava, P.Z. br. 514, točka 31. s prijedlogom da ne ide u hitnu nego u redovnu proceduru. Gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U ime predlagača kod točke 31. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o preuzimanju dioničkih društava predlažem da ipak ide po hitnom postupku. Dobro znate da su to problemi vezano za 25% dionica grada Opatije koje je prodala Vlada Republike Hrvatske i da tumačenjem Agencije smatra se da je grad Opatija dužan objaviti preuzimanje trgovačkog društva Opatija što niti je bila namjera Vlade niti je bila namjera grada Opatije i sa ovakvim izmjenama riješili bi ti nedoumicu i ja bih rekao jedna dobra inicijativa Vlade i suradnja Vlade i grada Opatije bi se ovakvim rješenjima mogla završiti. A ja predlažem da ipak oko te točke pokušamo razgovarati o ovom rješenju a ne da ostavljamo nedoumice i sukobe agencije i grada Opatije.
Hvala. Imamo prijedlog da ne ide po hitnom postupku a klub SDP-a inzistira na hitnosti postupka pa ćemo odlučiti glasovanje. Izvolite se uključiti i glasujte. ... [[Upadica se ne čuje.]] Evo, predsjednica Vlade se izjasnila da se prihvati prijedlog predlagača da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Pa ćemo također glasovati o hitnosti postupka. Molim, uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog je da ide po hitnom postupku prihvaćen sa 102 glasa za, 1 suzdržan i 1 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka osim predsjednika kluba HDZ-a Zakona o dopuni Zakona o državnim maticama, P.Z. br. 515, točka 32., predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a? Nema. Dakle, ovdje je bila primjedba. Izvolimo se izjasniti glasovanjem. Dakle, primjedba je da ne ide se a prijedlog je da se ide po hitnom postupku. Izvolite se izjasniti. Uključimo se i glasujmo. ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas, za ovaj zakon o dopuni Zakona o državnim maticama predloženo je da ide po hitnom postupku od Kluba zastupnika SDP-a. Primjedbu na taj prijedlog je dao gospodin Andrija Hebrang da ne ide po hitnom postupku. Budući da drugih primjedbi nema stavljam to na glasanje da li da ide ili ne ide. Izvolite se izjasniti. Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog nije prošao da ide po hitnom postupku. Dobio je 35 glasova za, 3 suzdržana i 67 protiv. Idemo dalje. Ima li tko od zastupnika osim što smo čuli primjedbu, ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o osobnom imenu, P.Z. br. 516, točka 33., predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a? Gospodin Hebrang je imao primjedbu da ne ide po hitnom postupku. Ima li još nekih? Nema. Molim, uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za ovaj prijedlog zakona. Rezultat. Prijedlog za hitnost postupka nije prihvaćen jer je dobio 39 glasova za, 1 suzdržan i 65 protiv. Ide u redovitu proceduru kao i ovaj prethodni zakon. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavka 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. O točci 11. izjasnili smo se prigodom glasovanja o hitnosti. Ima li tko od zastupnika prigovor na točku 12. do 14. konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za ovu sjednicu? To su prijedlog Odluke o proglašenju dana sjećanja na zatočenike neprijateljskih logora tijekom Domovinskog rata i Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiravanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2009. godinu i Izvješće o radu Vijeća HRT-a o provedbi programskih načela i obveza utvrđenih Zakonom o programima HTV-a u razdoblju od 14. listopada 2008. do 24. veljače 2010. i Izvješće Ravnateljstva HRT-a o poslovanju HRT-a za 2008. godinu. Predlagatelj je Programsko vijeće HRT-a. Ima li primjedbi? Ako nema primjedbi, gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem, ako se slažemo u skladu sa dosadašnjom tradicijom da ga ne čitamo u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđeni dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda uz izmjene koje smo ovdje čuli. Dame i gospodo zastupnici molio bih utvrđenje kvoruma, odnosno uključimo se da vidimo šta je s kvorumom. Rezultat je? 82 se je uključilo. Mislim da nas ima i više. Imamo kvorum. Dakle, gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 17. sjednice s tri nove točke. Prvo – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o društveno-poticajnog stanogradnji, prvo čitanje, P.Z. br. 521. predlagatelj: Klub zastupnika HNS-a. Drugo – Prijedlog zakona o dopunama obiteljskog zakona, prvo čitanje, P.Z.E. br. 522., predlagatelj: zastupnik Dragutin Lesar. I treće – Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2009. godinu, podnositelj: Vlada Republike Hrvatske. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanju ovih točaka u dnevni red 17. sjednice? Ako nema primjedbi, utvrđujem da smo dopunili dnevni red sa točkama koje sam predložio.
Poštovana ožalošćena obitelji Radić. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Dopustite mi da u ovom za obitelj, za njegovu stranku, ali i za sve nas u tužnom trenutku izrečem nekoliko riječi oproštaja i zahvale Stjepanu Radiću, pijanisti, glazbenom pedagogu, političaru, narodnom zastupniku koji je u ponedjeljak 22. ožujka ove godine u 82. godini života završio svoj ovozemaljski put. Danas u 10 sati na zagrebačkom groblju Mirogoj ispratili smo ga do njegovog posljednjeg počivališta. Stjepan Radić, profesor Radić rodio se 9. rujna davne '28. godine prošloga stoljeća, svega mjesec dana nakon što je narod ispratio na posljednje počivalište njegovog djeda po kome je dobio i ime, ali preuzimanjem tog imena odmalena je preuzeo i karizmu nošenja svega onoga što su u svom životu što znamo reći na svojim plećima nosili brojni rodoljubi kroz sva ta burna vremena. Roditelji su mu morali otići u emigraciju. Odgajala ga baka Marija i ona je u njemu otkrila talent prema glazbi. Ona ga je tome i podučavala i hrabrila i možemo reći i usmjerila. Ono što je snašlo brojne one koji su se bavili politikom u tim vremenima, ali i one koji se aktivno nisu bavili, ali su pripadali obiteljima iz koje su izrasli i stasali rodoljubi snašlo je i njega. I on je morao u emigraciju, bio izručen, bio osuđivan, izbacivan iz škole. Ali ništa od toga nije ga moglo pokolebati. Vratio se, završio akademiju i cijeli život radio ono gdje je smatrao da može najviše dati i tamo gdje je osjećao da je zapravo njegov poziv i mjesto rada i djelovanja. Od 1961. godine pa sve do umirovljenja 1995. godine, prof. Radić bio je profesor na muzičkoj akademiji u Zagrebu. Kroz sve te godine odgojio je kao pedagog brojne generacije mladih umjetnika, potaknuo ih na njegovanje, na novo stvaranje i prezentaciju kulture svojega naroda. Činio je to i sam. Brojni su njegovi nastupi od Amerike, Kine. Pedagoški rad u Japanu, pa opet vraćanje u Hrvatsku i njemu najdraži grad u kome je rođen i u kojem je proživio život, u grad Zagreb. Jučer i danas njegovi studenti, njegovi učenici, suradnici i profesori biranim riječima opraštali su se od njega. Opraštali su se od čovjeka koji je život živio po načelu "ne treba mi slati pozivnicu, ja ću doći, ako me trebate pozovite me u prve redove". Na taj način je djelovao kao pedagog, na taj način je djelovao kao profesor, na taj način je funkcionirao kao čovjek. Na taj način i zbog takvog načina rada i mi u Hrvatskoj seljačkoj stranci posebno smo mu zahvalni, jer devedesetih godina kada se on uključio u rad Hrvatske seljačke stranke trebalo je imati i snage i hrabrosti. Ali kod njega volja nije nedostajala da ono što smo i što zovemo radićevštinom kao ideju, da se ona ponovo stavi u prvi plan, da se u tim načelima uspostavljaju demokratski odnosi na ovim prostorima u stvaranju naše mlade države. I tu je on dao svoj doprinos, svoj puni doprinos u konsolidaciji stranke, u jačanju stranke nikad ne želeći biti prvi, ali uvijek uz one i tamo gdje je bilo najpotrebnije. Bio je član svih tijela stranke i počasni potpredsjednik stranke. 1995. godine prof. Radić na izborima izabran je za narodnog zastupnika u Hrvatski sabor. I tu dužnost obnašao je mandat i pol. Prihvatio je i obvezu i dužnost i funkciju potpredsjednika Sabora. Bio je član brojnih odbora. Samo da spomenem Odbor za naobrazbu, znanost i kulturu, Odbor za vanjsku politiku, Odbor za međuparlamentarnu suradnju. Bio je član saborskog izaslanstva u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. Bio je u izvršnom odboru nacionalne grupe Hrvatskog državnog Sabora pri Interplanetarnoj uniji koji je član brojnih odbora koje je Hrvatski sabor imenovao. U svim tim tijelima nastoje dati doprinos na način svojeg življenja, svojeg funkcioniranja obitelji, akademije i u društvu. Njegovo geslo je uvijek bilo ne rušiti mostove. Puno je onih koji ruše, mostove moramo graditi. Gradio ih je on u stranci, gradio ih je međustranačkoj suradnji, uspostavljao ih je i vjerujem da će po tome ostati zapamćen i po svom radu u Hrvatskom saboru. Za svoj rad, za doprinose koje je dao prof. Radić primio je i brojna priznanja. Ja ću ovdje istaknuti ovdje samo neka, ona koja su mu bila najdraža, a to su nagrada "Milka Trnina". Zatim, nagrada "Lovro plemeniti Matačić" za životno djelo, te posebno nagrada koju je isticao, nagrada "Vladimir Nazor" za životno djelo. Svi oni koji su procjenjivali njegov rad u dodjeli ovih priznanja zapravo su ocjenjivali i njegov doprinos onome što je radio, kako je radio i kako je davao sebe. Zbog toga obitelji izražavam sućut. Njima će profesor, deda, tata najviše faliti. Nama, našim stranačkim prijateljima nedostajat će, nedostajat će prazna jedna stolica mudrog profesora koji nas je toliko puta usmjeravao što i kako raditi i kako se ponašati. Ali jednako tako iz političke scene Hrvatske otišao je tiho čovjek koji je cijeli život sebe davao, a prosudbu o sebi ostavljao drugima. Zbog toga i ovom prilikom u svoje ime, vjerujem u ime svih nas još jednom izražavam saučešće njegovoj obitelji, a ono što od srca želim reći vjerujem ostat će u našim usporenama, jer neki od kolegica i kolega koje ste i u ovom sazivu zajedno ste s njim sjedili u saborskim klupama i donašali važne odluke i zaključke, a njemu na posljednjem počivalištu neka bude mir, neka mu Bog bude blagoslovih i laka mu hrvatska zemlja i slava. - Izvođenje prigodne melodije -
Gospođe i gospodo, kako je danas ovdje nazočan jedan broj zastupnica i zastupnika koji jučer nisu bili kad smo davali počast gospodinu Stjepanu Radiću, i u nazočnosti poštovane obitelji, molim vas da odamo počast Stjepanu Radiću minutom šutnje. - Minuta šutnje - Neka je vječna hvala i slava našem kolegi, potpredsjedniku Hrvatskoga sabora, gospodinu Stjepanu Radiću. Hvala vam. Komemoracioni skup je završen. Nastavljamo sjednicu … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] Dame i gospodo zastupnici, predlažem da napravimo dopunu dnevnog reda 17. sjednice. Molim uključimo se da vidimo kvorum. 97, možemo dakle odlučivati. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 17. sjednice s osam novih točaka. 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 523; 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na plaće, mirovine i druge primitke, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 524; 1. Prijedlog zakona o humanitarnoj pomoći, prvo čitanje, P.Z. br. 525; 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biocidnim pripravcima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 526; 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Švedske o izmjenama i dopunama posebnog Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Švedske provedbene faze projekata Okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 527; 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Carinskog zakona, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 528; 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zapaljivim tekućinama i plinovima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 529; 1. Izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2009. godine. Prijedlog vam je podijeljen na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije očituje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biocidnim pripravcima, s konačnim prijedlogom zakona pod točkom 4., Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Carinskog zakona, s konačnim prijedlogom zakona točka 6. i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zapaljivim tekućinama i plinovima, s konačnom prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 527 odnosno točka 7. usklađuju sa propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka sa ostalim zakona. Molim, uključimo se radi kvoruma i inače glasovanja. Dakle, kvorum imamo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na primitke od samostalne djelatnosti i ostale primitke, P.Z. br. 523, točka 1. Možda kod izglasavanja dnevnog reda da ručno zasada, dizanjem ruku zapravo. Ima li primjedbi? Nema. Idemo na glasovanje. Molim tko je za ovaj prijedlog da se ovaj zakon raspravi po hitnom postupku neka digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je prijedlog hitnosti prihvaćen jednoglasno sa 105 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na plaće, mirovine i druge primitke, točka 2. Ima li primjedbi? Nema. Možemo pristupit glasovanju. Tko je za ovaj prijedlog da se ova točka uvrsti po hitnom postupku? Hvala. Ima li netko protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Jednoglasno sa 105 glasova je prihvaćen ovaj prijedlog. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Švedske o izmjenama i dopunama poslovnog ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Švedske o provedbi provedbene faze projekta, okrupnjavanja poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj, točka 5. Ima li primjedbi? Nema. Molim glasujmo. Tko je za primjenu hitnog postupka nek digne ruku. Hvala. Protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da smo prihvatili hitni postupak sa 106 glasova jednoglasno. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red ove sjednice, a to su točke pod rednim brojem 3 i 8, Prijedlog zakona o humanitarnoj pomoći i Izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja Domovinskog rata za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2009. godine? nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopunu dnevnog reda smo utvrdili. Dame i gospodo zastupnici, sada će vam biti podijeljeni ovdje cvjetovi narcisa. Ove subote 27. ožujka u Zagrebu se već tradicionalno 14. godinu zaredom obilježava Dan narcisa. Svi dobrotvorni prilozi prikupljeni tijekom akcije bit će namijenjeni u humanitarne svrhe za prevenciju i rano otkrivanje raka dojke te razvoju edukacijskog projekta "Mama i ja". Osim u Zagrebu akcija će se provoditi u više od 30 gradova diljem Hrvatske. Uključenjem u ovu akciju želja nam je da i dalje podižemo svijest o tako ozbiljnom problemu te pozivamo sve klubove zastupnika da simboličnim prilozima podrže ovu hvalevrijednu akciju. [[Pljesak.]] Dok predstavnici naše službe dijele narcise mi možemo nastaviti jer najbolje je uvijek raditi, ne gubiti vrijeme, ako nemate ništa protiv.
Gospođe i gospodo zastupnici. Molim vas da prije nastavka rada sjednice minutom šutnje odamo počast tragično preminulom predsjedniku Republike Poljske, gospodinu Lechu Kaczynskom, njegovoj supruzi Mariji i svima tragično stradalima u teškoj zrakoplovnoj nesreći kada je Hrvatska, kada je Europa, kada je svijet izgubili jednoga istinskog prijatelja Hrvatske, jednog istinskog prijatelja mira, tragično preminuloga predsjednika Republike Poljske. Odajmo počast njemu i svim žrtvama ove teške nesreće. - minuta šutnje - Hvala mu i slava mu. Nastavljamo sjednicu prema dnevnom redu s time što ćemo točku 4. Izvješće o radu Nacionalnog odbora za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2009. godine prolongirati za sljedeći tjedan kada se predsjednica Nacionalnog odbora, gospođa Vesna Pusić, vraća i kada će moći podnijeti ovo izvješće.
Dame i gospodo, prelazimo na dopunu dnevnog reda 17. sjednice. Primili ste na klupe. Predlaže se: 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj potpori, poljoprivredi i ruralnom razvoju s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. broj 530. 2. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji (2003.) s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. broj 531. 3. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Češke Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 532. 4., Prijedlog Zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije o nadzoru i upravljanju brodskim balastnim vodama i talozima iz 2004. godine s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 533. 5. Prijedlog Zakona o Hrvatskom crvenom križu s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 534. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 535. 7. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlada Republike Hrvatske, Vlade Bosne i Hercegovine i Vlade Federacije Bosne i Hercegovine o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u kaznenim stvarima, Sporazuma između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o izmjeni Sporazuma između Vlada Republike Hrvatske, Vlade Bosne i Hercegovine i Vlade Federacije Bosne i Hercegovine o međusobnom izvršvanju sudskih odluka u kaznenim stvarima i sporazuma između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u kaznenim stvarima, s Konačim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 536. 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javnim cestama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 538. 9. Prijedlog odlije o izmjeni odluke o popisu trgovačkih društava od posebno državnog interesa. 10. Izvješće o radu pravobraniteljice za osobe s invaliditetom za 2009. godinu. 11. Izvješće o radu pravobraniteljice za djecu za 2009. godinu. 12. Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova. 13. Izvješće Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2009. godinu Hrvatskom saboru. 14. Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2009. godine. 15. Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjeg i o imenovanju novog člana Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja. 16. Prijedlog kandidata za izbor člana Državnog sudbenog vijeća iz reda sveučilišnih profesora pravnih znanosti. 17. Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenja kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2009. godinu s Izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2009. godinu. 18. Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2009. godinu. 19. Izvješće o radu pučkog pravobranitelja za 2009. godinu. 20. Prijedlog odluke o razrješenju člana Državnog sudbenog vijeća. 21. Prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava Republike Hrvatske. 22. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj operaciji u Afganistanu (ISAF). Prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Člankom 205. Poslovnika odlučuje se najprije o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o državnoj potpori, poljoprivredi i ruralnom razvoju s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. broj 530 to je točka 1.? Molim vas ima li primjedbi? Nema. Onda ćemo glasovati o ovoj točki i hitnom postupku. Molim tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona, molim neka digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Ovu točku dnevnog reda uvrstili smo hitnom postupku jednoglasno sa 110 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji (2003.) s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. broj 531. točka je 2.? Ako nema idemo na glasovanje. Tko je za uvrštavanje ove točke dnevnog reda po hitnom postupku, molim da digne ruku. Hvala. Protiv?hvala. Suzdržan? Hvala. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena jednoglasno sa 109 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Češke Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 532 točka 3.? Nema. Molim tko je uvrštavanju po hitnom postupku ove točke dnevnog reda molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Rezultat? I ova točka dnevnog reda je prihvaćena da ide po hitnom postupku jednoglasno sa 109 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije o nadzoru i upravljanju brodskim balastnim vodama i talozima iz 2004. godine s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 533. točka 4.? Nema. Molim tko je da se uvrsti po hitnom postupku ova točka? Molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. I ova točka je prihvaćena da ide po hitnom postupku jednoglasno sa 109 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o Hrvatskom crvenom križu, P.Z. br. 534, točka 5? Ako nema, molim izjasnimo se dizanjem ruku. Tko je za hitnost postupka u ovoj točki dnevnog reda? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. I ova točka dnevnog reda je jednoglasno prihvaćena da ide po hitnom postupku sa 109 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjedbu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf, P.Z. br. 535, točka 6. Ako nema, molim da se izjasnimo o hitnosti. Tko je za hitni postupak, primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Suzdržan? I ova točka dnevnog reda je ušla u hitni postupak jednoglasno sa 109 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbu na hitnost postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Bosne i Hercegovine i federacije, da ne čitam cijeli ovaj tekst, P.Z. br. 536, točka 7. Nema. Molim da se izjasnimo o hitnosti. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. I ovaj je zakon ušao jednoglasno sa 109 glasova u proceduru hitnog postupka. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o javnim cestama, P.Z. br. 538, točka 8? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka za ovu točku dnevnog reda molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. I ova je uvrštena jednoglasno za hitni postupak sa 109 glasova ova točka. Dakle, predlažem da ne čitamo jer sam već ovo sve skupa pročitao. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na utvrđivanje preostalih točaka u dnevni red 17. sjednice? To su akti od 9. do 22. točke predložene dopune. Ako nema, onda smatramo da je prihvaćen ovaj dnevni red. Molim da ne čitam ovo sve skupa. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Sjednicu nastavljamo u srijedu 28.4. u 9,30 s točkom dnevnog reda Prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava Republike Hrvatske. Želim vam ugodan vikend. Zaključujem za danas ovu sjednicu i sve najbolje svima. Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade Republike Hrvatske u skladu sa odredbama Poslovnika, članak 180. do 184. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prelaska na prvu točku dnevnog reda. Prelazimo dakle na postavljanje pitanja. Prvi na redu je gospodin zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Gospođo predsjednice hrvatske Vlade, gospodo ministri. Ja ću ovo zastupničko pitanje postaviti ministru unutarnjih poslova, gospodinu Karamarku. Poštovani gospodine ministre, već duže vrijeme postoji potreba zakonskog i praktičnog rješenja otvorenog pitanja hrvatskoga državljanstva građana koji desetljećima žive u Republici Hrvatskoj, a koji još nisu uspjeli postati njezini državljani. Očigledno je riječ o problemu koji iziskuje izmjene i dopune dvaju zakona, Zakona o državljanstvu i Zakona o strancima. Znajući da je već bilo pokušaja trajnog rješenja ovog pitanja pa i inicijativa sa vaše strane, molim vas da mi odgovorite što i kada kanite poduzeti u smislu rješenja ovog problema.
Hvala. Gospodin ministar Tomislav Karamarko, izvolite.
Hvala lijepo. Štovani gospodine predsjedniče Sabora, štovana gospođo predsjednice Vlade, dame i gospodo. Točno je da u ovom trenutku u Republici Hrvatskoj živi određeni broj građana srpske nacionalnosti koji po postojećim zakonskim propisima ne ispunjavaju uvjete za dobivanje hrvatskog državljanstva. Jednu skupinu čine povratnici u Republiku Hrvatsku koji su Hrvatsku napustili '91. godine i nisu do tada bili hrvatski državljani. Drugu skupinu čine osobe koje tu žive, školuju se i rade čije obitelji imaju hrvatska državljanstva, ali im je u maticama rođenim sukladno izjavama roditelja upisano državljanstvo Bosne i Hercegovine ili Republike Srpske. I vrlo kratko, MUP je izradio Prijedlog nacrta izmjena i dopuna Zakona o državljanstvu. Pored inih poboljšanja koja su predviđena u toj zakonskoj izmjeni pokušat ćemo predložiti i rješenje statusa ove skupine koje je dakle usred ratnih zbivanja izgubila pravo dobivanja hrvatskog državljanstva. Zakon će uskoro biti upućen u Vladinu proceduru i dalje. Hvala.
Hvala. Gospodin Mile Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se ministre na ovom … [[Govornik se ne razumije.]] iznošenju činjenica koje su nama poznate. Međutim, ovi ljudi žive u Republici Hrvatskoj i ovakav njihov nesređeni status tim ljudima čini niz životnih problema, rekao bih čak i egzistencijalnih problema, problema u radu, problema u liječenju pa čak i problema u sklapanju brakova. Prema tome, ja mislim da su to dovoljni razlozi da se urgentno pristupi rješavanju ovih stvari, odnosno u aktivnostima oko izmjena ovih zakona. Ja vas molim da to bude u vrlo skorom roku i molim vas da nam o ovom svemu dadete pismeni odgovor.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje je upućeno premijerki Kosor i ide otprilike ovako. Gospođo Kosor, Hrvatska je ušla ili već je blizu dužničkog ropstva, gotovo 3% BDP-a plaćamo samo kamate na dugove koje ima Hrvatska. Svaki četvrti stanovnik živi ispod granice siromaštva, skoro milijun ljudi u Hrvatskoj živi ispod granice siromaštva. 320 tisuća ljudi je nezaposleno. Vi ste prije nekoliko tjedana rekli da je 2010. godina istina. Da, hrvatski građani će 2010. doživjeti kao godinu istine, kakvi su rezultati rada šest godina rada HDZ-ove vlasti. Moje pitanje je kako biste nazvali 2009. godinu? Možda, s obzirom da ste početkom godine negirali krizu godinom neistina, godinom laži? Možda, s obzirom da ste od 10 antirecesijskih mjera 2009. godine proveli nedovoljno samo jednu, kao godinu nečinjenja hrvatske Vlade ili neaktivnosti hrvatske Vlade? Možda, s obzirom da ste u 6. mjesecu 2009. rekli poljoprivrednicima ima novaca za poticaje, možda je po vama 2009. godina obmane? Ili možda, s obzirom da ste u 7. mjesecu uveli krizni porez, harač, godinom 2009. možete prozvati otimačine hrvatskih građana, odnosno novca od njihovih plaća. Ili, s obzirom da nakon 6 mjeseci vraćate dio, odnosno priznajete da je harač bio krivi potez godinom promašenih poteza. A kako biste gospođo Kosor nazvali posljednjih šest godina hrvatske Vlade s obzirom da se vanjski dug povećao na 44 milijarde eura, s obzirom da je broj nezaposlenih isti onaj koji ste preuzeli 2004. godine, s obzirom da ste gospodarstvo Hrvatske vratili u 2006. godinu [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Da li biste tih šest godina hrvatske Vlade nazvali izgubljenih ili potrošenih šest godina. Hvala lijepo.
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zastupniče. Postavili ste 421 pitanje a zapravo niste pitali ništa, nego ste pokušali evo na početku ovog "aktualnog sata" i ja sam sigurna da vam to neće uspjeti jer gotovo sva pitanja iz vašega kluba upućena su meni i to doživljavam kao osobitom čašću. Hvala vam lijepa! Samo dva pitanja iz vašega kluba nisu upućena meni, pa predlažem sljedeći puta da se ograničite samo na mene. Znači, svih 14 ostavite meni. Dakle, nije to pitanje niti ste vi zainteresirani za odgovor, nego nastojite na početku "aktualnog prijepodneva" poniziti predsjednicu Vlade i Vladu u cjelini. Ja bih mogla odgovoriti protupitanjima. Kako biste vi nazvali godine, četiri godine od 2000. do kraja 2003.? Kako biste nazvali činjenicu da su u tom vremenu smanjivane plaće, da su u tom vremenu naravno smanjeni itekako svi oni rashodi koji su išli prema hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Kako biste nazvali te godine u kojima su smanjene i rodiljne naknade i isto tako bez pitanja mnoga druga prava itd. itd. u državnoj službi i tako redom. Međutim, ja to naravno neću učiniti nego ću vam odgovoriti barem na ono što ja zaključujem da bi mogla biti suština. Dakle, spominjali ste dužničko ropstvo, apsolutno. Hrvatska nije i neće biti oslikana tako crnim tonovima kako vi to priželjkujete, neće nikada ja vas u to uvjeravam dok je ove Vlade sasvim sigurno. Isto tako, treba razlučiti dug države od duga građana. Ja ću vas podsjetiti da smo mi smanjili udio države u ukupnom inozemnom dugu, primjerice sa 30% na krajem 2003. godine, dakle na završetku vladavine vaše Vlade na 11,8% u studenom 2009. godine. To su relevantni podaci gospodine zastupniče. Što se tiče prošle godine ili ove godine, ja nikada nisam rekla da je ova godina ispit. Ja sam rekla da je ova godina teška godina, iznimno teška godina, vjerojatno teža i od 2009. Ali smo se uhvatili u koštac i ostaje i dalje prioritet svih prioriteta rada ove Vlade izlazak iz gospodarske krize. Želim vas podsjetiti, želim ako hoćete i zamoliti da ako ima potrebe ekspliciranja, razjašnjavanja svih ovih mjera, dakle i modela A u potpori gospodarstvu i činjenici da smo na prvoj aukciji za potpori gospodarskim subjektima imali oko 500 milijuna kuna. I modela B koji upravo pušta svoje korijene. I modela C koji pripremamo za tvrtke u osobito velikim poteškoćama. Spremna sam doći u klub SDP-a, u klub bilo koje stranke razjašnjavati zajedno sa svojim kolegama, tumačiti vam da razumijete što Vlada radi. Ali isto tako nemam nikakvih problema doći ako me pozovete i u središnjicu vaše stranke sa svojim kolegama kako bih razjasnila sve ovo što radimo i što će sasvim sigurno dati rezultate. Kako bih nazvala svoj mandat? Svoj mandat to ste me pitali, nazvala bih, odnosno mandat ove Vlade žestokom i odlučnom borbom protiv gospodarske krize, protiv korupcije i to ponavljam još jedanput. Tko protiv korupcije bez obzira na koga se to odnosilo, bez obzira na ime i prezime. I ovu godinu svakako godinom završetka pregovora za ulazak Hrvatske u Europsku uniju što ćete sigurno podržati. Rekla sam da vjerujem da ćemo početkom 2011. potpisati ugovor za, dakle pristupni ugovor za pristupanje Europskoj uniji i vjerujem da ću to potpisati upravo ja. Vjerujem kao što sam rekla neki dan, vidjeli ste upravo nalivperom koji sam dobila na dar od svetoga oca i vjerujem da će to biti početak jednog novog razdoblja za Hrvatsku. Dakle, zaključno umjesto "živjela juha" rekla bih "živjela Hrvatska". [[Pljesak.]]
Hvala. Gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo Kosor, prvo da vam odgovorim. Četiri godine bih nazvao godinama otvaranja Hrvatske, godinama gospodarskog rasta 2000. do 2003. Postavila je pitanje gospođa Kosor. Na žalost tamo gdje smo mi stali vi niste nastavili. Isti je broj nezaposlenih 2004. i danas. Gospodarstvo je stalo u 2006. godini. Unutarnji dug je kao i '99. godine. Vi ste dodatno zadužili sa 50000 kuna svakog hrvatskog građana, a ne vide se rezultati. Nije niti jedno radno mjesto otvoreno. Gdje je taj novac otišao gospođo Kosor? Rezultati su katastrofalni. Vi se možete boriti, ja to cijenim, ali rezultata nemate. Hvala lijepo.
Na redu je gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pozdravljam predsjednicu Vlade i sve članove Vlade koji su danas nazočni. Svoje pitanje postavljam predstavniku Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, a odnosi se na jedinicu autoceste od Ravče do Ploča. Naime, evo radi hrvatske javnosti, posljedice ... [[Govornik se ne razumije.]] u Dubrovačko-neretvanskoj županiji gospodine državni tajniče molim da odgovorite prije svega zbog čega su stali bili radovi. Zbog čega je bio zastoj na dionici od Ravče do Ploča? Kakvo je trenutno stanje na trasi? Koliko je osigurana sredstava ove godine za tu dionicu u državnom proračunu, odnosno proračunu Hrvatskih autocesta i kad možemo očekivati dovršetak ove izuzetno bitne dionice koja će približiti jug Hrvatske drugim dijelovima Hrvatske i na taj način izvući iz izoliranosti. Hvala lijepo.
Hvala. Državni tajni, gospodin Željko Tufekčić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predsjednice Vlade, poštovani saborski zastupniče. Znači, radovi na izgradnji dionice Ravče – Ploče kao i na brojnim drugim dionicama usporeni su prije svega zbog stanja na financijskom tržištu prošle godine. Međutim, dionica Ravča – Ploče nalazi se u četverogodišnjem programu građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2009., 20102. 512 milijuna kuna osigurano je u financijskom planu HAC-a za izgradnju ove dionice tijekom 2010. godine i početak, tj. nastavak radova očekuje se već do kraja ovog tjedna, početak nastavka radova, a dovršetak dionice očekuje se do kraja ovog palijalnog razdoblja, znači do kraja 2012. godine. hvala.
Hvala. Gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine državni tajniče, pa ja sam siguran da će javnost na jugu Hrvatske pozdraviti ovo, ovaj nastavak rada jer nije bilo ništa drugo za očekivati, bilo je očito zbog tehničkih razloga. Evo ja samo molim ako bude moguće i brže da do kraja 2011. se dovrši ova dionica.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Poštovana predsjednice Vlade, pitanje postavljam vama. Kako biste reagirali kada biste čuli da je visoko rangirani političar obećao jednoj društvenoj skupini nešto samo zato da trenutno ugasi požar nezadovoljstva i produži svojoj garnituri opstanak na vlasti, dakle da je taj političar obećao nešto za što je bio svjestan da to ne može i neće moći ispuniti. Biste li tražili da takav političar, vaš suradnik, nakon što je uhvaćen u toj obmani podnese neopozivu ostavku?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor. Izvolite.
Pa, gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice, niste naravno specificirali o kome se radi, o kakvim obećanjima se radi. Ja naravno itekako dobro razumijem što vi pitate. Dakle odgovorit ću vam ovako, ovisi o tome jesu li se u međuvremenu okolnosti promijenile. Ovisi o tome je li u međuvremenu nastupila globalna ekonomska kriza. Ovisi o tome je li se ta globalna ekonomska kriza dovaljala i do vrata Hrvatske, ako mislite na Hrvatsku, jer niste specificirali ni to radi li se o hrvatskim političarima ili o nekim političarima iz našeg susjedstva ili iz svijeta. Ovisi o tome naravno je li se u međuvremenu dogodio i pad u turizmu zbog globalne krize i recesije, gubici na tom području itd. Prema tome, kad mi objasnite dakle u kojem kontekstu postavljate pitanje i je li se pitanje odnosi na određeno razdoblje, promjenu okolnosti, onda ću vam naravno znati odgovoriti. A budući da pitate zapravo o poljoprivrednicima, i o razgovorima sa poljoprivrednicima u prošloj godini, vrlo jednostavno ću vam odgovoriti da smo razgovarali u određenim kao što znate okolnostima, da su se u međuvremenu svi dogovori vezani za mljekare ispunili, ali isto tako kao što ste vidjeli ipak smo unatoč poteškoćama uspješno završili i razgovore sa poljoprivrednim proizvođačima i naravno usred prosvjeda i kao što znate bit će isplaćeni poticaji u iznosu od nešto više od 86%, 60% u novcu, ostatak u repromaterijalu. A što se tiče onih dogovora iz prošle godine oni će se isplatiti prošle godine, ali se time, dakle u sljedećoj godini, ali se time neće povećavati dražvni proračun, kao što ste vidjeli da ga ni sada nismo povećavali, da nismo išli u rebalans, i ono što je iznimno važno nismo povećavali i nećemo povećavati deficit. Nadam se da ste zadovoljni odgovorom.
Hvala. Gospođa Mirela Holy. Izvolite.
Nisam zadovoljna odgovorom, s obzirom na to da ste znali vrlo dobro o kojoj se situaciji radi, a niste odgovorili da li biste znači tražili smjenu takvog političara ili ne. Naravno da ste vi svjesni toga da ste ta visoko rangirana neodgovorna političarka upravo vi, upravo ste vi prije 10-ak mjeseci seljaci obećali sredstva za koja ste znali da ih država neće moći isplatiti, i sada ste ponovno neodgovornim obećanjima kupili vrijeme iako ste svjesni toga da ponovno varate seljake. Vi biste kao političarka koja se zalaže za moral u politici trebali znati da u svim uređenim državama svijeta ovako neodgovorno ponašanje tadašnje potpredsjednice, a sadašnje predsjednice Vlade vodi neopozivoj ostavci i raspisivanju novih izbora. Žalosno je da na moralno ponašanje u politici pozivate sve druge, ali nemate iste kriterije i za sebe.
Gospođo zastupnice, članak 180. Poslovnika Hrvatskog sabora, a to je jedino oružje s kojima raspolaže predsjedavajući na sjednici, drugih nemamo mehanizama, kaže zastupnik može postaviti jedno pitanje, ono mora biti kratko i jasno formulirano i u pravilu takvo da se ne na njega može odgovoriti odmah i bez pripreme. I drugo, zastupnik može izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo odgovorom na zastupničko pitanje iznošenjem razloga u trajanju do jedne minute zašto ste zadovoljni, nezadovoljni. Mislim da rasprave i širenje rasprave oko pitanja su točno na ovaj način regulirana u smislu da to mora biti koncizno, jasno i kratko. I molim vas da za sve da se pridržavamo ovih odredbi poslovnika, jer inače ako budemo produživali i raspravljali šire ili više onda nećemo završiti na vrijeme ovo prijepodne. Zato molim, evo sviju da to uvaže. Osim toga, kao što to uvijek kažem najžešća rasprava se ovdje može voditi. Nije ovdje nikom ograničeno da kaže ono što želi reći. Međutim uvijek od početka kad sam god predsjedavao sjednicu u prošlom i ovom sazivu tražio sam da se ne vrijeđamo između sebe, da naš rječnik ostane u okviru korektnosti, a svako se mišljenje može izraziti na prihvatljiv način bez osobnog vrijeđanja, ne samo zastupnika, nego i članova Vlade i svi oni koji ovdje govore u Hrvatskom saboru. Ja vas molim da se držimo toga, ali to ni najmanje neće ograničiti pravo svakoga da iskaže svoje mišljenje, ali na jedan prihvatljiv način bez međusobnog vrijeđanja. Evo ja vas molim. Na redu je gospodin zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa. Pitanje postavljam resornom ministru gospodarstva. Nije uobičajeno govoriti o individualnim sudbinama u ovome Saboru, odnosno teškim povredama ljudskih prava, i to je vjerojatno pogrešno, jer oni često opisuju puno bolje društvenu situaciju nego apstraktni politički govori. Ova priča počinje dobro. Zaposlenica u riječkom HEP-u dokazuje mobbing i uz pomoć sindikata i nakon predstavke našem Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina zapravo dobije ovaj spor. Postoji međutim problem, vršitelj mobbinga je sin visoko pozicioniranog rukovoditelja tog istog javnog poduzeća. Sankcije se primjenjuju ali novi direktor riječkog HEP-a odlučuje optužiti gospođu žrtvu mobbinga za nelojalnost, jer se obratila pomoć izvan HEP-a, ovome Saboru. Za dugogodišnju zaposlenicu "HEP-a" počinje novi mobing sa nacionalnim, spolnim i općim ljudskim teškim uvredama i dokazanim uvredama toliko da Sindikat traži smjenu tog istog novog direktora i za što se prikupljaju potpisi nadređenog člana uprave "HEP-a" i 2 direktora sektora. Predsjednik uprave "HEP-a" međutim, odbija potpisati smjenu i umjesto direktora riječkog "HEP-a" otkaz dobije upravo zaposlenica nakon 31 godinu zaposlenja. Moje je pitanje, budući da može biti samo jedno, ima ovdje puno pitanja gospodine ministre, moje pitanje može biti samo jedno ovdje i ono je slijedeće: hoćemo li doista dozvoliti da se u javnom poduzeću na cestu baca osoba koja se obratila sindikatima i ovome Saboru?
Hvala. Gospodin ministar Đuro Popijač, izvolite.
Ovako, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče, dakle prava radnika u poslovnom sustavu "HEP-a" uređena su sukladno važećim propisima Republike Hrvatske. Dakle, Kolektivnim ugovorom za "HEP Grupu", etičkim kodeksom i općim aktima društva. U svim društvima "HEP Grupe" pitanja iz područja ostvarivanja, odnosno zaštite prava radnika iz radnog odnosa i u vezi s radnim odnosom uključuju i obvezu poslodavaca za osiguranje uvjeta za rad na siguran način i na način koji ne ugrožava zdravlje, ravnopravnost i dostojanstvo radnika, uređena su detaljno odredbama odgovarajućih općih akata. Svakom radniku je omogućeno da pred, za to nadležnim organom unutar "HEP-a", dakle nadležnim direktorom, povjerenikom za zaštitu dostojanstva radnika ili izvan njega, traži i dobije zaštitu svojih prava, eventualno povrijeđenih postupanjem od strane nadređenih suradnika ili osoba s kojima redovito dolazi u doticaj. Međuljudski odnosi se redovno prate, a povremeno su naravno moguće i izolirane pojave neprimjerenog ponašanja i poremećenih odnosa. Na svaki uočeni slučaj nastoji se promptno reagirati i riješiti ga u okviru raspoloživih mogućnosti. Dakle, prema informacijama iz uprave "HEP-a", uprava "Hrvatske elektroprivrede" je upravo zadužila izvršnog direktora "HEP" proizvodnje da osnuje povjerenstvo koje ima zadaću ispitati sve okolnosti iz prijave i na temelju nalaza poduzeti odgovarajuće stegovne i ostale mjere ukoliko se utvrdi da za to postoje opravdani razlozi. Dakle, i s posebnom pažnjom s obzirom na težinu slučaja o kojem govorite i Ministarstvo gospodarstva u okviru svoje nadležnosti putem dakle resornog i odgovornog državnog tajnika će pratiti razvoj situacije i spremni smo svakako se uključiti ukoliko dođe do bilo kakve sumnje zaista povrede iz navedenog slučaja. I o tome smo vas spremni informirati. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Furio Radin.
Hvala gospodine ministre. Zapravo pravo pitanje ovdje je tko koga štiti u riječkome "HEP-u"? Povjerenik je došao, nije saslušao svjedoke, napisao je izvješće, ja mislim napamet. Neću sada uopće dati nikakve karakterizacije i nikakav opis toga slučaja, ja ću vam, gospodine ministre i kao predsjedniku Nadzornog odbora "HEP-a" i kao ministru poslati ovaj spis i molim vas da se istraga o tome provede još jednom i to na pravi način, a ne kako je provedena dosada. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Karolina Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče i pitanje postavljam gospodinu Ivanu Šukeru, potpredsjedniku hrvatske Vlade i ministru financija. Gospodine Šuker prošle godine i pretprošle, dakle 2008. i 2009. jedna zagrebačka informatička tvrtka je u prosjeku jednom tjedno sa državnim institucijama i tvrtkama u pretežitom državnom vlasništvu sklapala ugovore o nabavi informatičke opreme i to neuobičajeno često izravnom pogodbom, dakle bez javnog natječaja. Također s jednim ministarstvom u svibnju prošle godine ta je tvrtka sklopila, također izravnom pogodbom, ugovor o nabavi opreme u vrijednosti od 6,7 milijuna kuna i o tome smo nedavno mogli čitati i u medijima. To je naravno dovelo do protesta nekih drugih igrača na tržištu pa i do prijave Europskoj komisiji. Možete li nam dakle, sukladno informacijama kojima raspolažete, pojasniti kako to da se nabava informatičke opreme i softvera za državne institucije, za ministarstva i tvrtke u državnom vlasništvu može uopće provoditi bez javnog natječaja izravnom pogodbom? I što dakle vaše ministarstvo, odnosno Vlada Republike Hrvatske u tom smislu kani napraviti? Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin potpredsjednik i ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnica da ste rekli ime tvrtke, da ste rekli gdje je i u kojem ministarstvu izvršena nabavka onda bi vam se mogao dati konkretan odgovor. Međutim, trebali bi znati da zapravo javna nabava je u sklopu Ministarstva gospodarstva. Prema tome ja vas lijepo molim da mi dostavite popis javnih institucija, tvrtke da vam možemo poslati odgovor jer na ovakav način nit ste rekli tko, šta, gdje, kako i kada, a tražite odgovor. Ja znam da ćete vi sada u ovom svom uvodnom dijelu reći neke stvari, međutim ako očekujete konkretan odgovor onda postavite i konkretno pitanje, a također bi trebali znati po Zakonu o proračunu tko je za što odgovoran. A isto tako sukladno Zakonu o javnoj nabavi tko, kad i pod kakvim uvjetima može vršiti nabavu. Prema tome, ja vas lijepo molim da ako možete dati u pisanom obliku dobit ćete pisani odgovor jer na ovakvo vaše pitanje, bez uvrede, naprosto je nemoguće odgovoriti bilo što konkretno.
Hvala. Gospođa zastupnica Karolina Leaković.
Niste me uvrijedili gospodine ministre, zahvaljujem na odgovoru. Međutim, svakako ću postaviti pisano pitanje i mogli ste vidjeti u medijima, mislim da mnogi ovdje znaju o kojoj tvrtki se radi. Dakle, očekujem naravno pisani odgovor, ali vas također podsjećam dakle da vi kao potpredsjednik hrvatske Vlade zadužen za gospodarstvo imate ingerencije i u tom resoru, a ne samo u resoru ministarstva financija. Prema tome, dakle očekujem da ćete kao što je gospođa premijerka maloprije rekla, bez ostatka bez obzira na koga se to odnosilo, bez obzira na ime i prezime raditi na iskorjenjivanju korupcije u ovom smislu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru pravosuđa gospodinu Ivanu Šimonoviću. Gospodine ministre posljednjih nekoliko mjeseci uhićen je veliki broj osoba koje su bile na rukovodećim mjestima u javnim poduzećima u tvrtkama u državnom vlasništvu ili u tvrtkama koje su s njima poslovno surađivale. Građani apsolutno podržavaju DORH, USKOK i Policiju u otkrivanju ovih kriminalnih aktivnosti i nadaju se da će nakon pravomoćnih presuda svi ovi ljudi na duži rok koristiti smještajne kapacitete u Lepoglavi. Međutim, ono što najviše zanima Hrvatske građane, je ono što slijedi nakon Lepoglave, građani pitaju mene a ja pitam vas. DA li će svi ovi kriminalci nakon što odsluže zatvorske kazne ostati milijunaši i milijarderi, ili će im se oduzeti nezakonito stečena imovina i nadoknaditi šteta Hrvatskim građanima, Hrvatskim tvrtkama i Hrvatskom proračunu, ili će i dalje vrijediti ona narodna „Pojeo vuk magare“.
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šimonović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. MI imamo situaciju u vezi učinkovitosti državnog odvjetništva da otprilike 97% dignutih optužnica završava presudama, prema tome, to je opća statistika za koju vjerujem da će državno odvjetništvo i dalje biti uspješno na istoj razini kao do sada. Što se tiče mogućnosti oduzimanja nezakonito stečene imovine, mi smo promjenama Kaznenog zakonika uveli članak 82. koji omogućava da se svima osuđenim za kaznena djela koja spadaju u korupcijska odnosno djela organiziranog kriminala zaplijeni cjelokupna imovina, dakle, ne samo imovina nezakonito stečena dotičnim kaznenim djelom, nego je osoba koja je osuđena za korupciju odnosno organizirani kriminal, dužna učiniti vjerojatnim zakonito porijeklo svoje cjelokupne imovine, ako to ne učini ta se imovina oduzima. Ako državni odvjetnik uspje dokazati da se imovina prenosila na treće osobe u svrhu sprečavanja oduzimanja ta imovina se također može oduzeti. Dakle, za svako djelo počinjeno nakon 1. siječna 2009. vrijede ta pravila, dakle tko god bude osuđen za korupciju i organizirani kriminal morat će dokazivati zakonito svoju imovinu inače će ona biti oduzeta. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik MIljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine ministre ja se zahvaljujem vašem odgovoru, nadam se da će građani koji su me molili da postavim ovo pitanje biti zadovoljni njime i pročitao bih vam samo jednu poruku, jedne žene koju sam nedavno sreo u Crikvenici koja mi kaže da ministru prenesem sljedeće. Ona kaže da onu samu izreku „Tko je jamio, jamio je“ u pravnoj državi treba mijenjati i ona treba glasiti: „Tko je jamio jamči mu se zatvor, jamči mu se da će mu se oduzeti sve što je jamio“.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Marija Pejčinović-Burić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovana gospođo predsjednice Hrvatske vlade, poštovane gospođe i gospodo članovi Vlade Republike Hrvatske. Ja bih svoje pitanje uputila ministru znanosti, obrazovanja i športa. Naime, mislim da je bitno osim o ovim korupcijskim stvarima i drugima u ovom Visokom domu govoriti i o razvoju, a što bi drugo bilo važnija pretpostavka razvoju nego kvalitetno obrazovanje. U tom kontekstu ministre, ja bih vas zamolila obzirom da se zadnje vrijeme dosta govori o provjeri i vrednovanju visokih učilišta da nam malo objasnite o tome što se u ovom trenutku u Hrvatskoj na tom polju zbiva. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar, Radovan Fuchs. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, uvažena zastupnice. Prije otprilike pola godine u ovom časnom domu vi ste izglasali Zakon o osiguranju kvalitete na Visokim učilištima, a na osnovu toga kasnije jednako tako donijeli smo prije par mjeseci nedavno pravilnik kojeg mi popularno zovemo pravilnik o kvaliteti u visokom obrazovanju a njegov točan naslov glasi „Pravilnik o sadržaju dopusnice te uvjetima za izdavanje dopusnica za obavljanje djelatnosti visokog obrazovanja, izvođenje studijskih programa i … visokih učilišta“. Na osnovu ovog Pravilnika Agencija za znanost i visoko obrazovanje krenula je u reakreditaciju i jednako tako počela postupati u donošenju odluka odnosno preporuka kako sa Nacionalnim vijećem tako i same Agencije, kojima se dozvoljava otvaranje novih studijskih programa na visokim školama i na veleučilištima u Republici Hrvatskoj, s obzirom da je pokretanje novih studijskih programa sada u potpunosti u ingerenciji Senata. Zakonom iz 2003. godine koji je još uvijek na snazi doduše u nekoliko puta izmijenjenom obliku, uvjeti za pokretanje novih studijskih programa i osnivanje bilo privatnih, bilo javnih visokih škola i veleučilišta bili su prilično široko postavljeni, a ovaj Pravilnik koji je rađen na osnovu iskustava iz europskih zemalja, na osnovu podataka dobivenih iz OECD-a iz određenih standarda u smislu osiguravanja dovoljnog prostora za izvođenje nastave s obzirom na studijske programe i na broj studenata, ovim Pravilnikom se vrlo precizno definiraju kriteriji i uvjeti, ovim Pravilnikom se vrlo jasno teži apsolutno za poboljšanjem kvalitete, ovim Pravilnikom koji je sada eto već na snazi, mogu reći da su uskraćene neke dopusnice ranije izdate i sva ona visoka učilišta, odnosno veleučilišta i visoke škole u Hrvatskoj koje u ovom cijelom periodu nisu dostigle onu razinu koju su trebale dostići bilo što se tiče nastavnog osoblja, bilo što se tiče prostora ili nekih drugih kriterija koji mogu garantirati kvalitetu prepoznatljivu u cijelom prostoru Europske unije biti će im uskraćene dopusnice. Postupak ide vrlo dobro, doduše jako puno je posla ali ja mislim da ćemo biti zadovoljno onim što će ovaj Pravilnik ubuduće postići. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Pejčinović-Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre. Mislim da ovo što smo čuli će sigurno pridonijeti povjerenju u kvalitetu obrazovanja, a kvaliteta je u ovom kao i u mnogim drugim segmentima ključ povjerenja za sve one koji žele sudjelovati u obrazovnom sustavu bilo da su predavači bilo da su studenti. Hvala još jednom.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Boris MIletić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovana premijerko. Kao što znate Pula nema ulaz u grad. Nakon što se spustite sa Istarskog ipsilona koji će za koji dan postati autocesta punog profila, dolazite u principu na posmatračno križanje sa semaforima koje je izgrađeno unazad 27 godina, kada je bilo sigurno barem 10 puta manje registriranih vozila nego što je danas. Već sada ... [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] se čeka po pola sata, a neću spominjati ljetne mjesece. Normalno da se svi busamo u prsa kada govorimo o turizmu, da nam je turizam strateška grana i upiremo oči ka ovoj turističkoj sezoni. Ali ja vas danas premijerko neću pitati o rješenju državne prometnice na ulazu u grad. Neću vas pitati ništa kao saborski zastupnik niti kao gradonačelnik, pitat ću vas kao jedan od roditelja koji me svakodnevno nazivaju jer mislim da ovom problemu nema mjesta u politici. Pretpostavljam da znate o čemu se radi. Radi se o izgradnji osnovne škole na Velom Vrhu koja je izgorila u tragičnom požaru. I grad Pula i Istra su naučeni već oslanjati se na svoje resurse. Mislim da racionalno i skromno njima gospodarimo. Međutim kada se desi neka nepogoda, a desila se nažalost jedna nepogoda, škola je preko noći izgorila, normalno da je nama tada potrebna pomoć. Evo sa ove govornice je već dva puta obećano sufinanciranje izgradnje Osnovne škole na Velom Vrhu, jednom 15. prosinca 2008. godine kada se u ime Vlade obratio državni tajnik gospodin Želimir Janjić i jednom 2. prosinca 2009. godine kada je upravo ministar financija i potpredsjednik Vlade rekao da će se odbio je amandman, međutim rekao je da će se tijekom 2010. godine Ministarstvo znanosti sa gradom Pulom iznaći rješenje za ovu školu. Škola se gradi. I radovi idu sukladno planiranoj dinamici, očekujemo da će na jesen djeca krenuti u školu. Međutim, u ime roditelja koji voze, djecu koja su upisni u jednu školu, a voze ih danas na dvije lokacije, iako su formalno u jednoj školi, molim vas premijerko da li građani, grada Pule mogu računati na državno sufinanciranje? Ako da, kada? Ili smatrate da oni naprosto ne plaćaju dovoljno poreza u državnu blagajnu i da to ne zaslužuju.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine zastupniče, dakako da itekako razumijem pitanje koje postavljate. I naravno da sve ono što je Vlada u bilo kojem mandatu naznačila kao moguću pomoć ili potporu, da treba ispuniti. Što se ove Vlade tiče mi nemamo diskriminatorski odnos ni prema kome, želimo uistinu doprinijeti tome da svaki kraj Hrvatske, da svaki grad u Hrvatskoj uistinu napreduje. I slažem se u potpunosti s vama kada se dogodi ovakva nesreća kao što se dogodilo da škola izgori, onda moraju svi naći snage i pomoći. Nezgoda je u tome što živimo u teškim vremenima, pa smo onda morali kao što znate i smanjivati proračun i dodatno rezati investicije i štedjeti na svim stranama. Ali se slažem s vama kada je grad u nevolji, kada su djeca u nevolji zbog toga što nema škole, onda moramo svi pronalaziti dodatne mogućnosti. Pa u tom smislu evo ja najavljujem, da će sljedeći tjedan u posjet Puli, pa onda i u obilazak škole i uz mogućnost naravno na tragu nalaženja mogućnosti da se dodatno pomogne, doći predstavnici Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, ali isto tako i Ministarstva regionalnog razvoja sa potpredsjednikom i ministrom sam također razgovarala o tome. Dakle, očekujte posjet. Ja vjerujem neke konkretne dogovore u mogućnosti pronalaženja nekih ovih izvora financiranja. Dakle, to je neki okvir. A budući da ja uskoro također planiram posjet vašoj županiji, pa onda svakako i gradu Puli, bit će još prilike razgovarati o tome. Dakle, kada se pronađe taj mogući model, ali da i zajedno obiđemo ovu prometnicu koju spominjete da vidimo što se tu može učiniti. Ali isto tako očekujem uskoro i otvaranje ove jedne dionice. Dakle, podsjećam da je Vlada itekako kroz nadležno ministarstvo ulagala i u izgradnju prometnica. Ali slažem se s vama. Treba učiniti još više, s obzirom da polako, ali sigurno dolazi turistička sezona. Što se tiče prometnica moramo učiniti sve da Istarska županija, odnosno grad Pula budu u potpunosti pripremljeni. Dakle, prvi korak je dolazak izaslanstva dva ministarstva, drugi korak doći ću ja sa suradnicima i da ćemo na zadovoljstvo prije svega djece i vas roditelja, a onda politike kao zadnje riješiti ovaj problem. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Hvala vam lijepa i držim vas za riječ.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Moje pitanje će biti upućeno gospođi Kosor. Ali bih vas ljubazno molio prije toga da sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora ministru Fuchsu opomenite, prošli su rokovi 30 dana na tri pisana zastupnička pitanja. Odbija mi dati odgovor, pa molim vas za pomoć da ministri na pisana zastupnička pitanja u roku poslovnički utvrđenom odgovaraju. Gospođo predsjednice Vlade, vidio sam u medijima, a vjerujem da su vas mediji dobro citirali ili prenijeli vašu izjavu u kojoj ste rekli da ćete dati nalog da se izračuna šteta koju je Republika Hrvatska pretrpjela seljačkim prosvjedima. Ako je ta izjava točno interpretirana u javnosti, ja vas pitam, da li ste dali nalog, a ako niste kada ćete dati nalog da se izračuna šteta koju je Republike Hrvatska pretrpjela provođenjem neoliberalne ekonomije u posljednjih 6 godina isprepleten korupcijom, posebice od prosinca 2003. pa nadalje? Hvala.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Evo, dozvolite prije svega da vam čestitam na osnivanju nove stranke ... /Govornica isključena./ ... u političkom životu Republike Hrvatske. Želim vam puno uspjeha na vašem putu. I budući da ste spomenuli pitanja koja su vezana za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa zatražili ste pomoć predsjednika, ali evo ja ću isto pripomoći, dakle morate dobiti svakako to je činjenica, morate dobiti na pisane odgovore također pisane odgovore. E sada što se tiče vašega pitanja, želim dakle budući da ste spomenuli prosvjede, želim prije svega zahvaliti svim poljoprivrednicima, svim seljacima koji su uistinu, govorim naravno svakako o većini, koji su ipak imali strpljenja i u konačnici kao što smo to i predviđali završili za stolom i sa ministrom poljoprivrede dogovorili ono što je moguće. Zahvaljujem svima koji su razumjeli poteškoće u kojima se Hrvatska nalazi i naravno u mogućnosti hrvatskoga proračuna, jer ukupno poticaji koji su veći od 3 milijarde kuna, u ovoj godini u teškoj godini, nisu sasvim sigurno mala stavka. Vjerojatno nije dovoljno, ali to je ono što u ovom trenutku možemo. I to je na tragu i odluke Vlade da se nažalost svi nečega u ovom trenutku moramo odreći. Ali i želja Vlade da se okrenemo jednom novom pristupu. Tu naravno ne mislim samo na poljoprivrednike, jednom novom pristupu, jednom novom odnosu i prema radu i proračunu u konačnici. Što se tiče šteta da, tražila sam jer mislim da mi je to dužnost zato što se radi o proračunskim novcima i moja je dužnost kao i dužnost ministarstva i ministra financija i potpredsjednika nadzirati kako se troši proračunski novac. Tražila sam da vidimo kakve su bile posljedice. I evo, imam prve rezultate. Znači, samo kroz Ministarstvo unutarnjih poslova budući da je naravno policija morala ići na osiguravanje, budući da su ljudi morali dobiti dodatne dnevnice, da su morali imati hranu jer su tamo bili kao što znate danonoćno, samo u tu svrhu utrošeno je više od milijun i 700 milijuna kuna. Oštećena su dva vozila, dakle i to treba uračunati u to što se može nazvati šteta. Govorim sve o proračunskom novcu. Dakle, to je novac koji je izdvojen iz neplaniranog, iz proračuna Ministarstva unutarnjih poslova i to je novac čiji, poreznih obveznika. I to morate znati. Znači, ja sam smatrala da je moja dužnost podnijeti takvo izvješće i javnosti ali i vama kao zastupnicima. O onoj drugoj vrsti šteta vezano za prometnice itd. to još očekujemo, ali moj poziv da se to izračuna i da vidimo kakva je ta konačna šteta nije naravno na štetu poljoprivrednika i time nisam ništa drugo htjela reći osim toga da se svi zajedno moramo skrbiti o novcu poreznih obveznika. Proračun Republike Hrvatske pripada građanima Republike Hrvatske i svatko se od nas prema njemu mora odnositi krajnje odgovorno. Želim na kraju kad ste mi dali tu priliku pozvati i u budućnosti predstavnike poljoprivrednih proizvođača da sva pitanja, sve probleme rješavamo zajedno, središnje mjesto je Ministarstvo poljoprivrede ali naravno i svi drugi stojimo na raspolaganju i želim da se poljoprivrednici evo sada posvete poljoprivrednoj proizvodnji, sjetvi proljetnoj i da se što je moguće prije jer sam dobila puno poziva da ih dođem posjetiti da se što prije vidimo. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovana gospođo Kosor, hvala vam na lijepim željama ali bojim se da će vam se ta čestitka meni moći odbiti o glavu, ali pustimo sada to. Pitao sam o štetama koje Hrvatska je pretrpjela neoliberalne ekonomije i korupcije. Vi ste mi govorili o milijun i pol kuna štete prosvjeda, pa bih vam pomogao u ovom izračunu štete od korupcije prema izvješću Povjerenstva Vlade za borbu protiv korupcije je godišnje oko 2,5 milijarde. No, s obzirom da niste željeli odgovoriti na moje pitanje pred Saborom ja tražim pisani odgovor o onome što sam vas pitao. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodine zastupnik Anton Mance.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Moje pitanje bilo bi vezano za državnu maturu, dakle ministru Fuchsu da nam odgovori s obzirom da je to vrlo aktualna tema danas da se govori o državnoj maturi prvi puta da nam kaže o tome kako su prošli ovi prvi ispiti državne mature s obzirom da je to u tijeku i vjerujem da interesira svekoliku javnost u Lijepoj našoj.
Hvala. Gospodin ministar Radovan Fuchs. Izvolite.
Predsjedniče, gospođo predsjednice, uvaženi zastupniče. Unatoč svim skepsama, polemikama u javnosti ispiti državne mature i državna matura provodi se kako je planirano i mislim barem do sada sa punim uspjehom. Mogu vam reći da je od ukupno 32 tisuće 894 učenika koji su u sustavu državne mature dakle koji završavaju srednju školu njih 95% prijavilo se na državnu maturu odnosno polaganje ispita državne mature. Od toga je 99% svih gimnazijalaca prijavilo polaganje državne mature, a od strukovnih škola čijih učenika ima 21 tisuća 167 čak 92% se prijavilo za polaganje ispita državne mature što znači da imaju nakanu nastaviti svoje školovanje. Do sada su polagani ispiti iz psihologije, informacije 19. veljače i sociologije i logike 26. veljače. Ovi ispiti protekli su bez ijednog jedinog incidenta. Ovom prigodom zahvaljujem i županijskim uredima za prosvjetu koji su pomogli jednako tako i uključili se u nadziranje samih ispita po školama kao i svim koordinatorima i učiteljima koji su svakako uvelike doprinijeli da ovi ispiti proteknu bez ijednog jedinog incidenta. Predstoje nam sada ispiti još iz jezika nacionalnih manjina, hrvatskog jezika 17. ožujka, engleskog 18., njemačkog 19. matematike i pisanje eseja i mislim da će se državna matura odviti bez problema. U međuvremenu dobili smo i upisne kvote na sveučilištima, interes je izrazito velik, mjesta za studiranje ima dovoljno. Čak mislim da mjesta za studiranje ima i više nego što ima potencijalnih studenata, a tko će se upisati vidjet ćemo kad državna matura bude rangirala sve one koji su njoj pristupili.
Hvala. Gospodin Mance, izvolite.
Ja bih izrazio čestitke ministarstvu i svim onim zaposlenicima i koordinatorima koji su radili i vidim do sada na izvrsno obavljenom poslu. Čestitam.
Hvala. Gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo, slijedeći vaše poslovničke upute postavit ću jasno i nedvosmisleno pitanje predsjednici Vlade. Pitanje glasi znate li koliko iznosi sindikalna košarica za četveročlanu obitelj i koliko troškova života pokriva? Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. Na ovo pitanje dat ću vam pisani odgovor zato što to apsolutno zaslužuje, ali ću vam reći da itekako Vlada jer znam da je to ono što ćete vi sada u ovom nastavku reći da Vlada itekako zna i razumije jer Vlada Republike Hrvatske živi u Hrvatskoj, kao što znate i dijeli svakodnevno sudbinu sa svojim građanima i znamo u kakvim i s kojim poteškoćama se ljudi suočavaju. I znamo da je najveća muka naravno svih onih koji su ostali bez posla ali vam želim reći vrlo jasno i otvoreno. Za sve to, za sav taj gubitak radnih mjesta sasvim sigurno apsolutno nije ako ima odgovornosti Vlade onda ona nije najodgovornija i sasvim sigurno se u tom smislu ne smije zaboravljati činjenica da smo usred globalne krize. Ja to ponavljam zbog toga što mi se katkada čini da vi, gospođe i gospodo zastupnici iz kluba SDP-a, naprosto tu činjenicu želite preskočiti. Želim naravno spomenuti podatke o tome da je naravno pad BDP-a u prošloj godini bio svakako strašan na samome početku, znači mi smo imali raspon od 6,7 do 4,4%. Međutim isto tako, na početku ove godine mi ipak bilježimo rast industrijske proizvodnje. Ja vas molim da to uzmete u obzir. Dakle u odnosu na prosinac, vidim da to kod vas izaziva podsmijeh, ali meni nije smiješno gospodine zastupniče. Vrlo sam ozbiljna i danonoćno radim kako bih osigurala da se sačuva svako radno mjesto kroz mjere koje smo postigli. Znači, rast industrijske proizvodnje u siječnju porastao je 5% u odnosu na prosinac. Ali ono što je isto važno istaknuti, u siječnju ove godine 1,5 u odnosu na siječanj 2009. godine. To jesu neki znaci koji nas mogu ohrabriti, ali najviše nas mogu ohrabriti, ja sam sigurna, programi Vlade dakle i po modelu A za koji smo imali već prvu aukciju, očekujemo i pozivam još jedanput i poslovne banke i Hrvatsku banku za obnovu i razvoj da nas izvijeste tko je dobio, znači radi se o oko 500 milijuna kuna. Radi se o kamatama na kojima smo radili, koje su povoljne, znači podsjećam od 4,93 do 5,11, prosjek 5,5. Prema tome, to su podaci koji nas mogu ohrabriti. Isto tako, zaživljavanje po modelu B naših aktivnosti isto tako novi poticaji za izgradnju koji govore o tome da smo evo kroz proračun osigurali nekih 2 milijarde kuna, ali isto tako kroz javna poduzeća 12,6 milijardi kuna. To mora moći dati neke rezultate. Pred vama je i zakon kojim ćemo, ja sam sigurna, potaknuti i prodaju stanova, na taj način omogućiti da se nešto dogodi i u području građevinarstva, u stanogradnji, ali isto tako idemo i sa novim projektima u području energetike. Međutim, sigurno da ovdje treba reći da je važno podsjetiti i privatni sektor na činjenje. Mnogo se toga dogodilo u prošlom razdoblju, dakle da su ljudi otpuštani, ostajali bez posla, ali kad su stvari, ima takvih naravno tvrtki, krenule na bolje nisu vraćali na posao i ja ih na to pozivam. Prema tome hoću reći, zajedničkim snagama dakle partneri i sindikati i poslodavci i Vlada imamo prostora, možemo, želim vas izvijestiti i sigurna sam da će vam to izazvati osmijeh na licu, da smo imali odličan razgovor sa Hrvatskom udrugom poslodavaca, dogovorili neke nove dodatne mjere i oni su te mjere pozdravili. A kao što ste čuli gospodina Kuštraka, predsjednika Hrvatske udruge poslodavaca, rekao je da se svjetlo nazire i da ćemo ga zajedno i upaliti. To je ohrabrenje za mene, za moje članove Vlade, ali sam sigurna da mora biti ohrabrenje i za vas.
Hvala. Gospodin zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Kad već niste upozorili predsjednicu Vlade da mi nije odgovorila na pitanje, da je govorila o nečem sasvim drugom, onda ću ja dati odgovor na pitanje. Dakle gospođo predsjednice Vlade, ne morate mi pismeno odgovarat. Sindikalna košarica iznosi 6 tisuća 430 kuna i 27 lipa i pokriva 83,74% životnih troškova. Kada mi vi odgovorite na pitanje ona će vjerojatno iznositi više zato što za vrijeme vaše Vlade sve što je moglo poskupit poskupljuje i jedino sad ste još povećali PDV i ovaj krizni porez. Kad ste postali potpredsjednica Vlade 2004. godine javno ste objavili svoj broj mobitela. Sad vam ja dajem novi prijedlog, nek vam novi broj bude 317625, to je broj nezaposlenih u veljači 2010. godine. Zahvaljujem.
Hvala. Molim da se pitanja i odgovori odvijaju u duhu onoga o čemu sam rekao pa molim sviju da se prisjete te formulacije, čak i u Poslovniku jer nama jedino Poslovnik tu ostaje kao nešto. Idemo dalje. Postavit će pitanje gospođa Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavljam gospođi Jadranki Kosor, predsjednici Vlade. U … [[Govornica se ne razumije.]] prosvjedima u pet slavonskih županija seljaci su tražili samo ono što ste im obećali, a to su isplate poticaja za 2008. i 2009. godinu. Kao vaš odgovor na te svoje zahtjeve policija je na zadnji dan blokade u Virovitici mlatila prosvjednike. Neki su morali zatražiti liječničku pomoć, a dio prosvjednika policija je privodila u policijsku postaju na obavijesne razgovore. Moje pitanje glasi, hoćete li ubuduće na građane koji traže samo to da ispunite što ste obećali slati policiju?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor.
Gospođo zastupnice, nisam ja slala policiju i ja vas molim da vodite računa prije svega o dignitetu saborske zastupnice i posla koji obavljate, ali i o dignitetu hrvatske policije i hrvatskog policajca. Kao što ste mogli vidjeti na nekim snimkama na hrvatskoj televiziji, hrvatski policajci su se držali itekako dostojanstveno i hrvatski policajci su trpjeli, moram to reći jer je to vidjela cjelokupna javnost, i bubotke po leđima i ostajali su mirno jer koliko znam, dobila informacije od ministra unutarnjih poslova, takav je bio nalog, dakle čuvati prosvjednike, osigurati mir i osigurati dostojanstvo, ali i osigurati da se normalno odvija promet i da hrvatsko gospodarstvo dodatno ne trpi. Prema tome, to je bila uloga hrvatske policije, ja ih apsolutno u tome podupirem. A ako je netko počinio neko kazneno djelo onda naravno podliježe zakonima Republike Hrvatske. Ja se čudim vama da u svom zapravo pitanju rušite načelo pravne države. To nije dobro, to nije dobra poruka ni prema kome. Dakle, svatko od nas bez obzira prosvjedovao, na što ljudi naravno imaju pravo ili ne, mora to raditi u okviru zakona Republike Hrvatske i ja sam sigurna da će to u konačnici i SDP prihvatiti. Što se tiče prosvjeda seljaka, moram reći da smo kao što znate vodili cijelo vrijeme dijalog. Nama nije trebao posrednik, mi smo taj dijalog vodili 24 sata, naravno tamo gdje je jedino mjesto za to a to je Ministarstvo poljoprivrede i ministar poljoprivrede gospodin Čobanković. I kao što vidite, sa predstavnicima poljoprivrednih proizvođača ministar se i dogovorio, prosvjed je prekinut što smo naravno od samoga početka i očekivali i seljacima će biti isplaćeni poticaji u nešto većem iznosu od 86%. Ponavljam 60% u novcu, ostalo u repromaterijalu kako je Vlada na samom početku i nudila. Ostalo vezano za dogovore iz prošle godine bit će kao što je i dogovoreno isplaćeno sljedeće godine. Ali ponavljam još jedanput zbog tog dogovora neće se povećavati proračun. Meni je drago i nama u Vladi je drago što je završilo na taj način, dakle dogovor i žalosna sam ako se to bilo kojem zastupniku ili zastupnici opozicije ne dopada. Jer mi moramo raditi svi za dobrobit Hrvatske jedine nam Domovine. I ja vas molim da se u toj bici za osnaživanje gospodarstva, za izlazak iz krize, za završetak pregovora, ali svakako u borbi protiv korupcije do posljednjeg daha i SDP konačno pridruži.
Hvala. Gospođa zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo predsjednice. Pa moram reći da sam taj dan osobno bila u Virovitici, bila sam prisutna na prosvjedima seljaka i znam točno što se događalo. Znam što je činila policija. Samo malo molim vas! Samo malo tišine molim vas! Gospodine predsjedniče šta je ovo?
Molim vas! Izvolite gospođo.
Ja moram reći da su mene taj dan u Virovitici zvali građani na moj mobilni telefon. Pa dajte malo tišine molim vas! I rekli su da policija mlati prosvjednike, da ih privodi na obavijesne razgovore. I to se zaista u Virovitici događalo. I još nešto. Posve je očito da ste milijune kuna poticaja obećali uoči izbora, a sada to lažno obećanje niste u stanju ispuniti, jer poticaji iz 2008. godine koliko mi je poznato isplatiti ćete tek u 2011. godini. I što vam onda drugo preostaje nego poslati policiju da mlati one koji traže ono što ih pripada. Samo ja vas podsjećam da je puno onih kojima ste obećavali viši standard, bolji život i bolja zaposlenja. Obećali ste da neće biti uvođenja novih poreza, a ipak ste ih na kraju ... [[Govornica isključena ne čuje se.]] pa se pitam ima li dovoljno policajaca da po vašem nalogu pretuče sve te ljude. Hvala lijepa.
Dajte molim vas, nemojte govoriti nešto što nije bilo. I upozoravam sve zastupnice i zastupnike na članak 214. stavak 5. i 6. koji govori o omalovažavanju i vrijeđanju ili svojim ponašanjem odstupa općih pravila ponašanja. Nemojte da ponovo gubimo vrijeme oko ovih čitanja Poslovnika, jer meni jedino preostaje to da pročitam odredbu Poslovnika. Ali molim vas lijepo, nemojte tvrditi nešto što se ne može ničim argumentirati. Prema tome, molim vas. Idemo dalje i molim vas da završimo ova pitanja u skladu sa našim Poslovnikom. Petar Mlinarić će postaviti sljedeće pitanje.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovana gospođo predsjednice hrvatske Vlade, potpredsjednici, ministri, državni tajnici, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospodinu Tomislavu Iviću. Član sam Odbora za dodjelu stipendija djeci hrvatskih branitelja, pa stoga me i zanima školovanje djece hrvatskih branitelj. Gospodine ministre, hoće li se financirati troškovi pripremnih tečajeva za polaganje ispita državne mature i upis na visoka učilišta u akademskoj godini 2010. i 2011. za djecu hrvatskih branitelja. Hvala.
Hvala. Gospodin Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Naravno da hoće Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i u ovoj godini, odnosno za iduću školsku godinu 2010., 2011. financirati pripremne tečajeve za upis na visoka učilišta. Nakon što je Ustavni sud Republike Hrvatske ukinuo odredbu članak 53. Zakona o pravima hrvatskih branitelja koji je određivao pravo prvenstva upisana visoka učilišta za djecu hrvatskih branitelja, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo znanost, rektorski zbor potpisali su 2007. godine sporazum o poticajnim mjerama za upis u ustanove visokog obrazovanja u kojim se ministarstvo obvezalo u svom dijelu državnog proračuna osigurati sredstva za troškove pripremnih tečajeva do 2000. kuna po kandidatu za svakog zainteresiranog iz ove ciljane skupine, dakle za djecu poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja bez obzira na njihove prihode a za ostale uz imovinski cenzus. U protekle tri godine to je vrlo uspješno i urađeno i oko 500 djece hrvatskih branitelja je bilo financirano na ovaj način da su im bili pokriveni troškovi pripreme za upis na, pripremnog tečaja za upis na visoke škole. Tako će biti dakle i 2010. odnosno u školskoj godini 2010., 2011. i sredstva su osigurana u proračunu Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti.
Hvala. Gospodin Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Nisam ni sumnjao u to i drago mi je da ste nastavili dobar trend ministarstva koji ste naslijedili od bivše ministrice, a sadašnje predsjednice Vlade. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Bruno Kurelić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana premijerko, članovi Vlade. Dugovanja domaćinstvima za račune za struju naglo su porasla kao što znate. Iznose čak 375 milijuna kuna. Moje pitanje biti će vrlo jednostavno. Znate li gospođo premijerko možda razlog tome? .../Upadica sa strane, ne čuje se. Pitanje je upućeno ovakvog sadržaja, znate li možda razlog ovim poskupljenjima?
… [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]]
Gospođo premijerko, … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] u kojem je došlo do pitanja, dugovanja domaćinstva za račune za struju naglo su porasla, iznos je čak 375 milijuna kuna. Znate li možda razlog tome?
Hvala.
Elektroprivredi su porasla, a duguje valjda. Dopustite.
Gospođo predsjednice, probajte odgovoriti.
Gospodine predsjedniče, ja vas molim da zaštitite dostojanstvo članova Vlade na sjednici Hrvatskog sabora, odnosno na ovom aktualnom prijepodnevu. Ovo pitanje naravno nije pitanje, nego pokušava ono isto što je zastupnik SDP-a koji je počeo pitanje i započeo na ovoj sjednici. Ja mogu odgovoriti da su ukupna dugovanja HEP-u negdje danas oko, ako to pitate oko dugovanja HEP-u negdje oko milijardu i 600, 700 milijuna kuna, i da HEP naravno rješava te probleme i sasvim sigurno da onda zbog dugovanja HEP-u i HEP duguje i mi taj lanac moramo prekinuti. Ako želite reći, ja ću govoriti ono što se vi niste očito usudili reći, ako želite reći da neki građani Republike Hrvatske nisu platili struju zato što nemaju novaca za platiti struju, ja to apsolutno razumijem, međutim vi znate da su zakoni, da su propisi u Hrvatskoj za sve jednaki, ali sigurna sam da će itekako doći vremena, bolja vremena u kojem će svatko pa i oni koji su danas na Zavodu za nezaposlene moći platiti svoje obveze, to je nešto što je nužnost i nešto što je dužnost svakoga od nas. Prema tome, itekako radimo gospodine zastupniče na tome da i HEP-u bude bolje, da i HEP uđe u jači lanac investiranja. Na tome se radi i u ovom prijedlogu s kojim ćemo uskoro ići, dakle ulaganja u elektroenergetski sustav bit će i znate investicije HEP-a, primjerice vezane za Dubrovnik, odnosno Dubrovačko primorje. A što se tiče standarda građana Republike Hrvatske, naravno da trebamo svi zajedno pridonijeti da on bude bolji, da on bude veći, da se čuvaju radna mjesta, da se ljudi zapošljavaju i ja sam sigurna da će se do kraja godine taj ciklus u potpunosti otvoriti i da će se svjetlo upaliti.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine Kurelić.
Uz dužno poštovanje prema vama kao gospođi premijerki, vidim ipak da je drugi dio eksplikacije vašeg odgovora na moja pitanja usredotočio se i na moje pitanje, a kontekst pitanja do kojeg je dovelo ovo pitanje je dugovanje domaćinstava. Gospođo premijerko, poštovani članovi Vlade, kontekst ovog pitanja proizišao je iz mog kontakta na terenu sa ljudima. Sve je više gospođo premijerko nezaposlenost, sve je više onih. Ja vas molim da se ne nadvikujete, dajte i meni šansu tih 60 sekundi. Tih 60 sekundi dajte i meni šansu. Ja vas molim. Nisam ih potrošio, vi ste mi ih potrošili. Vi ste mi ih potrošili. Znači sve je više onih koji nemaju od čega plaćati te račune.
Molim vas, završite gospodine zastupniče.
E vidite, do toga ih je gospođo premijerko dovela promašena politika ove Vlade.
Hvala.
Još molim vas, … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Pa molim vas lijepo, prešli ste duplo više vremena. Molim vas. Hvala lijepa. Pa to je nemoguće. Molim vas. Dame i gospodo zastupnici, upozorio sam vas na članak 180. stavak 4. i 5. koji se govori, kako se postavljaju pitanja i upozorio sam na članak 214. u svezi vrijeđanja i omalovažavanja. Ovdje se postavljaju namjerno pitanje bez ikakvog temelja i vrijeđa se predsjednica Vlade tako da se ovdje pred javnosti govori kako je ona naredila da policija tamo intervenira na ili mlati čak ove prosvjednike. Pa to su ustvari, ja ne znam, ja ne mogu odrediti kako ćete vi postaviti pitanja. Ovdje govori o konciznom, preciznom i jasnom postavljanju pitanja. Po mogućnosti bez vrijeđanja, omalovažavanja, i slično što je protiv 214. članka našeg Poslovnika i mnogih drugih članaka. Zbog čega se to radi? Želi se vrijeđati i omalovažavati čak i objede i na taj način da se tvrdi kako je premijerka dala neke naloge u pogledu da se mlate … [[Govornik se ne razumije.]] Ama ljudi moji, kada ćemo mi postati ovdje ljudi koji će govoriti na jedan prihvatljiv, razumljiv i kulturan način i ne napadati bez ikakvog razloga bilo članove Vlade, bilo zastupnike, bilo predsjednicu Vlade i bilo koga? Pa možemo li mi konačno se ovdje dogovoriti oko toga, zbog čega je potrebno da se govori o stvarima koji uopće nisu istina i koje su potpuno, koliko sam ja obaviješten čista izmišljotina? Molim vas lijepo [[Upadica: Ali gospodine predsjedniče.]] Završimo ovo na jedan kulturan, civiliziran način i nemojmo iznositi ovdje neistinu i provokacije razne. Ma neugodno mi je što to uopće moram govoriti, ali evo moram. Molim da postavi pitanje gosopdin Ivan Šantek. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo predsjednice Vlade, poštovane članice i članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru Uprave, gospodinu Mlakaru. Gospodine ministre, nakon završenih lokalnih izbora zbog promjena zakona sve jedinice lokalne i regionalne samouprave bile su dužne uskladiti svoje statute sa Zakonom o lokalnoj samoupravi. Županijska skupština Sisačko-moslavačke županije je to napravila na način da se faktički razvlastila prenoseći sve bitne ovlasti na županicu, osim imenovanja mrtvozornika i prihvaćanja proračuna bez mogućnosti podnošenja amandmana. Županijska skupština je jedinstvena u Hrvatskoj i po tome što suprotno statutu 24 oporbena vijećnika nisu izabrani niti u jedno radno tijelo Županijske skupštine dok su neki vijećnici vladajuće većine izabrani čak i u 5 radnih tijela, valjda zbog naknade od 500 kuna po sjednici. Županica je ljetos imenovala Savez županice od 12 članova plus 2 posebna savjetnika te im odredila redovitu mjesečnu naknadu od 5 tisuća kuna neto, a sve to sa davanjima košta našu županiju najmanje 100 tisuća kuna svaki mjesec. Dosada je isplaćeno iz županijskog proračuna preko 600 tisuća kuna. Zanimljivo je da je od 12 savjetnika tek 2 imaju visoku stručnu spremu, a još je zanimljivije da od 12 savjetnika samo 2 nisu vijećnici. Savjet županice održava javne sjednice, a županica tumači da je to zamjena za ukinuto poglavarstvo pa ću citirati njezine riječi koje su objavljene na službenim stranicama Sisačko-moslavačke županije, 22.10.2009. godine. Dakle, županica tvrdi, citirat ću: "Savjet županice kao političko i stručno tijelo svojevrsni je ekvivalent prijašnjem Županijskom poglavarstvu.", završen citat. Naravno javnost Sisačko-moslavačke županije ogorčena je na sve to jer smatraju da je Savjet ustvari paravan za kupovanje vijećničke lojalnosti. Možete li mi odgovoriti na pitanje da li je Savjet ekvivalent Poglavarstvu, odnosno što može poduzeti vaše ministarstvo da spriječi ovo očito kršenje zakona?
Hvala. Ministar, gospodin Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče vi ste rekli dio problema u radu Sisačko-moslavačke županije koji su dijelom bili razlog da je Ministarstvo uprave izvršilo upravni nadzor nad općim aktima, službeničkim odnosima i primjeni Zakona o općem upravnom postupku. Upravni nadzor je obavljen 5. studenog 2009. godine, na temelju nalaza našeg kolega iz Upravne inspekcije i ovih drugih odjela ministarstva, ministarstvo je u svom upravnom nadzoru koji je instruktivne prirode, dakle daje upute i mogućnost da se stvari koje su utvrđene kao nezakonite ili protivne podzakonskim propisima isprave, donio niz mjera koje je uputio u svojem službenom aktu Sisačko-moslavačkoj županiji. Neke se odnose, ili konkretno jedna, na Županijsku skupštinu koja mora uskladiti svoj statut i Poslovnik Županijske skupštine sa Zakonom o lokalnoj i područnoj samoupravi, a 5 ili 6 mjera, od kojih je jedna i ova o kojoj vi govorite o imenovanju Savjeta. I odgovor je ne, Savjet županice ne može mijenjati Poglavarstvo niti je uopće moguće izmišljati nova tijela izvršne vlasti izvan onih koje su propisane zakonom. Dali smo rok i županici da sve ono što je nađeno u upravnom nadzoru kao nezakonito izmijeni u roku od 60 dana i da o tome obavijesti Ministarstvo uprave. S obzirom da i dalje stižu pritužbe na rad Županijske skupštine nama ostaje i izvršiti i inspekcijski nadzor da utvrdimo po nekim posebnim prijavama da li se radilo u skladu sa postojećim propisima ili ne. Dakle, mogu reći samo zaključno da su mjere koje smo izrekli da treba županica izmijeniti u radu svojem, neke se odnose i na imenovanje ljudi u taj Savjet. Savjet naravno može biti savjetodavno tijelo, ali ne može mijenjati nikakvu izvršnu vlast niti može preuzeti ulogu ili djelatnost upravnih tijela koja su i osnovana zato da bi obavljala poslove iz samoupravnog djelokruga županije. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin Ivan Šantek, izvolite.
Evo zahvaljujem ministru, mogu reći da sam zadovoljan odgovorom. Međutim, molio bih da mi i kao vijećniku i kao zastupniku dostavite Izvješće o izvršenom upravnom nadzoru u Sisačko-moslavačkoj županiji. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo predsjednice Vlade, ministrice i ministri. Slušajući danas neke zastupnike i zastupnice iz oporbe mogla bih progovoriti i o nasilju i to verbalnom, međutim evo ga potaknuta sam današnjim, i današnjim danom, ali 8. ožujka uoči Međunarodnog Dana žena održano je niz rasprava, i to stručnih rasprava, na temu nasilje u obitelji. Svoje pitanje postavit ću ministru Iviću. Na većini tih okruglih stolova i u većini rasprava, naravno, spominjalo se je od 2004. niz aktivnosti koje su se provodile u Ministarstvu branitelja koje je, naravno, u to vrijeme današnja gospođa predsjednica Vlade dok je bila ministrica i potpredsjednica Vlade zalagala se, ali ne samo i zalagala nego i konkretno radila na terenu, tako da su udruge koje su sudjelovale u tim stručnim raspravama, moram evo ovaj puta to reći javno, nisam nigdje ništa pisala, nije potrebno, pohvalile današnju predsjednicu i zahvaljuju i dalje, a jednako tako i ministarstvo. Jer doista u ovim teškim vremenima odvajaju se znatna sredstva koja se odnose na rad udruga koje se bore protiv nasilja u obitelji i nasilja među djecom i nasilja u školama i spominju prvu pločicu koju je ministrica, tadašnja, postavila na školu sa nultom stopom nasilja i tolerancijom. Možda bi se mogla jedna mala pločica postaviti i ovdje u Saboru pa barem da se svi skupa prisjetimo da nas ovdje ljudi gledaju i slušaju. Dakle, gospodine ministre pitanje upućeno vama. Ja vas lijepo molim na zadnjem okruglom stolu koje je bilo u vašem ministarstvu, između ostaloga, govorili ste o projektu istraživanja i ukupnog učinka nasilja na društvo. Možete li u nekoliko rečenica objasniti o čemu se radi? Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin ministar Tomislav Ivić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Kao što je i rekla uvažena saborska zastupnica na Okruglom stolu u Ministarstvu u povodu Međunarodnog dana žena, bilo je riječi o suradnji koju Ministarstvo provodi zajedno sa programom Ujedinjenih naroda za razvoj, a na osnovu memoranduma koji je potpisala Vlada Republike Hrvatske u siječnju 2009. godine, o suradnji sa UNDP-em što uključuje suradnju u području sigurnosti u zajednici, a koja se odnosi na suzbijanje nasilja u obitelji. Na osnovu tog memoranduma Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti zajedno sa UNDP-em i zajedno sa stručnjacima Društva za psihološku pomoć je započelo suradnju na provođenju različitih projekata u razdoblju od 2010. do 2012. godine, a koje ima za cilj izgraditi stručnu podlogu za uspostavu pravnog, financijskog i institucionalnog sustava usmjereno prevenciji i zaštiti žrtava nasilja u obitelji. Rezultati ove suradnje sa UNDP-em i Društvom za psihološku pomoć u ovom projektu, kao rezultat tog istraživanja otvorili bi mogućnost daljnje dogradnje Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji te nas usmjerili na učinkovito i što racionalnije financiranje preventivnih i zaštitnih programa usmjerenih žrtvama nasilja u obitelji. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepa poštovani ministre, zadovoljna sam s vašim odgovorom.
Hvala lijepa. Na redu je uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Hrvatske vlade, poštovane članice i članovi Vlade. Svoje pitanje postavljam ministru znanosti, obrazovanja i športa gospodinu Radovanu Fuchsu. Na prošloj sjednici gospodine ministre, Hrvatskoga sabora donijeti je Zakon o udžbenicima za osnovnu i srednju školu. Ovim zakonom predviđeno je postizanje nekoliko važnih ciljeva, od nižih cijena udžbenika, mogućnosti nasljeđivanja udžbenika, lakše udžbeničke torbe ali i izmjene toga Zakona, ta izmjena bila je predviđena i akcijskim planom u strategiju suzbijanja korupcije, jer je dotadašnja širina u broju i samostalnost izbora udžbenika od strane nastavnika i učitelja, ovo područje otvorila kao područje visokog korupcijskog rizika, te je ovaj Zakon i u tom smjeru donio znatne poboljšice. NO, evo Zakon je tek odnedavno u primjeni, a ovih dana u jednom visoko tiražnom listu čitamo katastrofične napise, poput korupcija kod odabira udžbenika ove godine veća je nego ikada tvrde učitelji, neki učitelji i nastavnici. Gospodine ministre, da li je tomu tako, imate li vi saznanja o tome, je li prerano ili možete izvijestiti Hrvatsku javnost kako teče implementacija novog Zakona o udžbenicima i ima li Ministarstvo sukladno tome Zakonu kontrolu nad provedbom zakona.
Hvala. Gospodin ministar, Radovan Fuchs izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažena zastupnice. Kao što ste rekli sve intencije donošenja novog Zakona upravo su bile u tome smjeru. Zakon je tek 15-tak dana u primjeni i odvija se tako kako je hodogramom predviđeno, znači u ovom trenutku negdje pri završetku je glasanje da tako kažem, svih nastavnika u Republici Hrvatskoj u smislu davanja podrške pojedinom udžbeniku za kojeg smatraju da je najbolji. Nakon tog provedenog glasovanja, samo oni udžbenici koji su dobili 10% podrške svih nastavnika i učitelja ući će u drugi krug, odnosno katalog kada će se istaknuti i njihove cijene da ne kažem odredbe Zakona. Ali pitali ste me konkretno, naravno, ja sam čitao taj vrlo bombastičan naslov o korupciji nikada većoj, ja mislim da je to opet jedan od natpisa koji unosi nekakav komentar bez čvrstih temelja. MI do sada u Ministarstvu znanosti, osim naziva čak i nekih eto ajmo reći dobronamjernih ljudi pa čak i saborskih zastupnika, nemamo konkretne spoznaje o tome u nekakvom pisanom tragu, potpisano ili anonimno da je došlo do nečeg takvog na terenu. NO, preventivno, mi smo u direktnoj konzultaciji i sa Državnim odvjetništvom, a naravno da ćemo reagirati onog trenutka kada dobijemo bilo kakvu čvrstu indikaciju i poslat ćemo ono što možemo a to je inspekcija Ministarstva odnosno prosvjetna inspekcija i naravno istog trenutka proslijediti sve ostale spoznaje nadležnim organima. Jer kao što znate zakonom su predviđena donacije školama 100 kuna po učitelju toj školi, dakle to nisu pokloni, to su donacije i u natpisima je bilo da državni dužnosnici i činovnici smiju primati poklone do 500 kuna, a učitelji do 100, ponovno ponavljam ovdje se ne radi o poklonima, radi se o definiranju donacija, do jedinog iznosa od 100 kuna, i preko toga sve je zakonom zabranjeno upravo u svrhu sprečavanja korupcije i mita, i mislim da Zakon za sada koliko god kratko bio u implementaciji se implementira dobro.
Hvala. Gospođa Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Gospodine ministre ja sam odgovorom zadovoljna, jer iz odgovora razabirem da vaše Ministarstvo ima kontrolu nad implementacijom Zakona, kako to Zakon i predviđa odnosno da je spremno u svakom trenutku angažirati kontrolne mehanizme koji su zakonom predviđeni, a rečenica iz toga napisa koja glasi kaže da je situacija izmakla kontroli potvrdili su nam veliki i mali nakladnici, i ja bih rekla da Ministarstvo ima kontrolu ali kontrola je izbjegla krupnom kapitalu, a to smo i htjeli postići ovim Zakonom prije svega na dobrobit učenika i na dobrobit roditelja.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, ja svoje pitanje upućujem gospođi predsjednici Vlade, Jadranki Kosor. 2004. godine čim ste došli na vlast, odgodili ste modernizaciju Hrvatskih željeznica, ministar Kalmeta tada je rekao da se odgađa na godinu dana, međutim, od tada je prošlo još 5 godina. 2008. donesena je Strategija razvoja željezničke infrastrukture, koja se ne provodi, u međuvremenu troškovi rada u Hrvatskim željeznicama veći su od prihoda HŽ-a. Zbog zastarjelosti vozila i opreme povećavaju se troškovi prijevoza. Neodržavana infrastruktura uzrok je sve češće nesigurnosti na Hrvatskim prugama i željezničkih nesreća. U krugovima HŽ-a da je 4 tisuće ljudi viška. Prošlu godinu obilježile su teške nesreće u Hrvatskim željeznicama a ovu godinu obilježit će prema najavama štrajkovi. Šest godina u Hrvatskim željeznicama situacija je zbog odgađanja rješavanja problema išla sa loše na goru. Za takvo stanje najodgovorniji je i resorni ministar, ministar Kalmeta koji je 6 godina na čelu toga resora. No, međutim kao predsjednica Vlade odgovorni ste i vi. Moje pitanje vama je da li po vašim podacima postoji višak zaposlenih u Hrvatskim željeznicama? Ako da, do kada mislite štiti ministra Kalmetu?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče prije svega reći ću na početku da se ne slažem s vašom konstatacijom. Rekli ste da će ovu godinu obilježiti štrajkovi na željeznici. Ja ne vjerujem da će to biti tako. Ovo je bio štrajk kao što znate upozorenja, 15 minuta. Ni to se nije trebalo dogoditi. Ali mi razumijemo naravno sindikalne čelnike koji zastupaju zaposlenike. Moram reći da prosječe plaće na željeznici i nisu tako male. Naravno uvijek je plaća mala za onog koji je dobiva i u uvjetima kada je teško živjeti. Ali sasvim sigurno ja sam sigurna da su razgovori dobro tekli. Ministar Kalmeta ima odličan socijalni dijalog. Ja uvijek ističem njegov način razgovora sa sindikatima i nama ostalima kao primjer, jer on uistinu neprekidno svakodnevno razgovara i kada se najavljuje štrajk i kada se ne najavljuje štrajk. Pitali ste me za podatke. Evo reći ću vam nekoliko podataka. U Hrvatske željeznice od 2000. do 2003. kada je na vlasti bio SDP prosječno godišnje je u Hrvatske željeznice uloženo 647,3 milijuna kuna, a od 2004. za razdoblje o kojem pitate do 2009. uloženo je milijardu 301, 8 milijuna kuna, što je ravno 201% više nego što ste ulagali vi u Hrvatsku željeznicu. Ostvarene investicije u željezničku infrastrukturu tijekom 2000. i 2001. bile su ispod amortizacije. U 2002. planirane su investicije u željezničku infrastrukturu od slušajte dobro, milijardu 438,8 milijuna kuna, a ostvareno je svega 269,9 milijuna kuna ili točnije 18,8%. Dakle, od onoga što je najavljivano, što je obećavano, što je SDP obećavao ostvario je 18,8%. U 2003. godini planiralo se uložiti 2 milijarde 172 milijuna kuna, a ostvareno je 789 milijuna kuna ili 36,3%. Od 2000. do 2003. ukupno je u infrastrukturu investirano milijardu 368 milijuna kuna, a od 2004. do 2009. 4 milijarde 850,3 milijuna kuna. U ovoj godini gospodine zastupniče da jer ste i vi to tražili režite, režite, režite, pa smo mi rezali posvuda, pa smo naravno morali smanjiti i rezati i proračun Ministarstva prometa i infrastrukture. I u ovoj godini predviđeno je u infrastrukturu uložiti 780 milijuna kuna i to će se gospodine zastupniče uložiti. A ne kao što je bilo obećavano od 2000. do 2003. uložiti, a onda ostvareno 18% ili manje od toga. Prema tome, na tragu dobrih razgovora, socijalnih partnera, ministra Kalmete i sindikata dogovoreno je i ulaganje u kupnju vagona i to je ono gospodine zastupniče sigurno što će se ostvariti. Ali i proračun kao što sam rekla ovoga ministarstva morao se smanjivati. Tako će biti, tako jest na tragu našeg projekta i plana u teškoj recesijskoj godini, da se svi nečega moraju odreći, ali ne naravno na uštrb sigurnosti i ne na uštrb standarda zaposlenih u željeznici. Što se tiče pitanja o višku i manjku, o tome dozvolite da resorni ministar dogovori na tragu istinskog i pravog i čvrstog i odlučnog socijalnog partnerstva sa našim partnerima, sindikatima u željeznici. Hvala lijepa i nadam se da ste zapisali i zabilježili ove brojke.
Hvala. Gospodin zastupnik Davor Bernardić.
Pa ja imam osjećaj da se mi ponekad ne razumijemo, a trebali bi, zato jer su ovo interesantni, ovo su važni problemi za državu koje treba rješavati. Ja sam vas pitao da li prema vašim podacima ima viška ili manjka, pitao sam da li ima viška zaposlenih u HŽ-u? na to mi jedino niste odgovorili. To je vrlo jednostavno i jedino konkretno pitanje koje sam vas pitao, na njega mi niste odgovorili. Pričali ste o tome kako plaće u HŽ-u nisu male, pričali ste o tome kako ministar ima dobar socijalni dijalog i pričali ste o tome koliko je uvaženo u kupnju vagona. No, međutim nas zanimanju građani radnici Hrvatski željeznica. Njih 13 tisuća u ovom trenutku, oni koji sutra zbog neodgovornog rješavanja problema mogu završiti na cesti. Nas oni zanimaju. 4 tisuće ono što se špekulira viška zaposlenih u Hrvatim željeznicama. Ne zanima me trenutno kupnja vagona, ne zanima me trenutno po godinama ulaganje u infrastrukturu, ali zanima me 4 tisuće ljudi. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Brankica Crljenko. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Gospođo premijerko, uvaženi članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem gospođi premijerki. Ono će biti kratko i jasno. Znate li gospođo premijerko koliki je ukupan dug državnih tvrtki prema gospodarstvu i koliki je ukupni iznos neplaćenih dospjelih obveza pravnih i fizičkih osoba? Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa premijerka Jadranka Kosor. Izvolite.
Da, gospođo zastupnice znam. Odgovorit ću isto tako vrlo kratko i vrlo jasno. Ukupni dug je 2,5 milijarde. Od toga nažalost najveći dug spada na HEP i malo prije sam mislim dosta razložno odgovorila na pitanje, zašto i koji su to problemi vezani za HEP. Ali kao što znate mi smo uspješno riješili dugovanja INA-e i to će se nastaviti. Trend konsolidacije i javnih poduzeća, dakle tvrtki koje su u pretežitom vlasništvu države se nastavlja, uvođenje reda u svakom smislu. I ono što neprekidno tržimo da se poveća stupanj likvidnosti i ja sam sigurna da ćemo u ovoj godini u tome uspjeti. Podsjećam vas da smo u javnim poduzećima u prošloj godini, uspjeli u suradnji sa upravama ali i u suradnji sa sindikatima. Uvijek ističem taj dobar socijalni dijalog koji sasvim sigurno može biti još bolji dodatno uštedjeti milijardu i pol kuna i sasvim sigurno da će se to sada pokazati kao dobro u ovoj godini kad će se upravo kroz javna poduzeća znači one tvrtke u pretežitom vlasništvu države u izgradnju, u poticanju novoga investicijskog ciklusa uložiti 12,6 milijardi kuna plus još 2 milijarde iz državnog proračuna, dakle jedna ipak respektabilna količina novca koja će ići u pokretanje naravno svih ovih infrastrukturnih projekata odnosno u poticanje prije svega rada građevinarstva.
Hvala. Gospođa Brankica Crljenko. Izvolite.
Gospođo premijerko, ukupna nelikvidnost na kraju prošle godine iznosila je 27 milijardi kuna a državne tvrtke gospodarstvu duguju 11 milijardi kuna. Hrvatsko gospodarstvo je na rubu propasti, trenutno danas u Hrvatskoj imamo 317 tisuća nezaposlenih osoba. Ako to pomnožimo s članovima njihovih obitelji ¼ hrvatskih građana gladna je kruha. U takvoj situaciji nama u SDP-u ni na kraj pameti nije igrati se s vama i javno vas ponižavati i omalovažavati. Ali međutim, na pamet mi pada nešto drugo. Vi gospođo premijerko svaki svoj javni nastup koristite da javno pozivate oporbu na suradnju. SDP ozbiljno shvaća vaš poziv i zato smo u saborsku proceduru uputili niz interpelacija i zakonskih prijedloga koji bi uveli reda u državu. Sve od reda ste odbili a sami ne radite ništa. Čini mi se da je za vas sve ovo jedna velika igra koja dobro uveseljava i nasmijava ministra Šukera. Zahvaljujem.
Moram reći da za nekoga tvrditi da ne radi ništa to znači da spava, sjedi i ništa ne govori niti ne radi jer ne raditi ništa to znači ne raditi ništa. A da li je to istina realno, molim vas. Pretjeravanje na svakom koraku. Ja sam protiv pretjeravanja. Kritizirajte ali budite u tome određeni i umjereni a ne diskvalifikacijom. Ma dajte molim vas, možemo li razgovarati normalno u ovom Saboru i govoriti o stvarima sa osjećajem mjere. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Svoje pitanje postavljam premijerki gospođi Jadranki Kosor. Gospođo Kosor, znate li koliko obitelji u ovom trenutku ne može otplaćivati rate hipotekarnih kredita pa im prijeti opasnost da završe kao beskućnici?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, vjerojatno kad postavljate pitanje vi imate precizne podatke pa vas onda molim da ih predočite. Ja taj podatak u ovom trenutku nemam. Imam podatak da se teško živi, da mnogi građani Republike Hrvatske teško žive ali isto tako imam podatak o tome da je i Vlada u suradnji sa Hrvatskom udrugom poslodavaca poduzela niz mjera da se stanje u gospodarstvu znatno popravi i da se osnaži. Imam podatak o tome da smo učinili maksimum napora da se u konačnici prema gospodarstvu usmjeri do 10 milijardi kuna kroz različite naše projekte. Imam podatak da smo pri kraju izrade i velikog projekta pomoći onim tvrtkama koje su u osobito teškim poteškoćama, koje nisu izazvane samo globalnom ekonomskom krizom odnosno krizom u Republici Hrvatskoj nego su njihovi problemi puno širi i puno dublji. Dakle, imam te podatke, s tim podacima vas mogu ako vas zanima upoznati. Nažalost, čini mi se iz načina na koji ste postavili pitanje da vas ništa od toga ne zanima, ali ja ću svejedno spomenuti gospodine zastupniče da Hrvatska nije otok, da se i u širem i u daljnjem okružju događa isto to da ljudi nažalost ostaju bez posla, da ima problema u gospodarstvu. Događa se da je u Sloveniji primjerice pad BDP-a minus 7,8%, u Njemačkoj minus 5%, u Italiji minus 5%, Austriji minus 3,6%. Dakle, nije, ne živi se teško samo u Hrvatskoj. I drugdje kao što vidite ima prosvjeda i nezadovoljnih ljudi ali ja sam sigurna u jedno. Koliko god vi mene nastojali poniziti, koliko god me nastojali uvrijediti, koliko god nastojali omalovažiti rad ove Vlade i mene kao predsjednice Vlade to mi dobivamo više snage, više samopouzdanja, okupljamo sve više ljudi i to smo sigurniji da će kraj ove godine biti početak izlaska Hrvatske iz krize, da ćemo u ovoj godini ostvariti cilj, završiti pregovore, to je isto tako u funkciji snaženja gospodarstva i da ćemo se beskompromisno boriti protiv korupcije. To vjerujem razumijete i vjerujem da mi u tome vjerujete. A što se tiče igre koju je spomenula vaša gospođa zastupnica kolegica nećete uz sve to postići to i ne možete postići to to morate razumjeti da nam zabranite u Vladi ili bilo kojem građaninu Republike Hrvatske bilo što pa i pravo na smijeh ili na osmijeh. Hrvatskoj treba optimizma, Hrvatskoj treba snage. Mi je imamo i ja vas uvjeravam da ćemo sve prepreke i predrasude o ovoj Vladi apsolutno savladati. Dakle, što više pritišćete mi smo sve jači ali u konačnici i ja sam vaša premijerka i ova Vlada je vaša Vlada i ja vam preporučam da joj vjerujete. Hvala vam lijepa. Živjela Hrvatska. [[Pljesak!]]
Hvala lijepa. Gospodin Habek, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Gospođo premijerko, prema očevidniku nekretnina koji se vodi pri Hrvatskoj gospodarskoj komori u ovom trenutku provodi se 630 ovrha prema onima koji su podigli kredite, založili svoje kuće i stanove a onda su izgubili posao, nemaju od čega vraćati kredit pa im imovina odlazi na bubanj. SDP je još 20. ožujka 2009. godine prije godinu dana predložio Zakon o prolongaciji otplate stambenih kredita onima koji ostanu bez posla. Vi ste to odbili. Jeste li im ponudili kakvu drugu zaštitu? Niste. Briga vas, odbijate SDP-ove prijedloge a sami ne činite ništa.
Pitanje je postavljeno i odgovoreno, nema dodatnih pitanja. Gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana predsjednice Vlade sa članicama i članovima Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem državnom tajniku u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture gospodinu Željku Tufekčiću. Poštovani državni tajniče, dolazim iz kraja koji je zapravo oduvijek vezan za pomorstvo i odakle su potekli mnogi pomorci te izvanredni časnici i zapovjednici. Hrvatski su pomorci vrlo cijenjeni u svijetu, a osobito je to naš časnički kadar. Kroz dugogodišnju plovidbu i cjeloživotno praktično obrazovanje oni na neki način stječu uvjete za postizanje najviših zvanja u pomorstvu. Za pomorce sa časničkim zvanjem i sa određenim brojem godina plovidbenog staža bilo bi potrebno osigurati i alternativni sustav stjecanja najviših zvanja u pomorstvu. Naime, znanja koja pomorci stječu, usvajaju navigacijom, praćenjem tehnoloških promjena, izobrazbom kroz obavljanje najtežih zadataka trebalo bi biti važan razlog da se naših časnicima omogući takav jedan sustav napredovanja. Upravo zato moje pitanje vama glasi: hoće li se hrvatskim pomorcima i bez završenog Pomorskog fakulteta omogućiti stjecanje najviših zvanja u pomorstvu. Hvala lijepa.
Hvala. Državni tajnik, gospodin Tufekčić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana saborska zastupnice. Kako ste rekli, prema sadašnjim propisima u Republici Hrvatskoj za stjecanje najviših zvanja u pomorstvu pomorci moraju završiti dodiplomski studij. To je najčešće studij nautičkog odnosno brodostrojarskog smjera. Međutim, stav je Ministarstva mora, prometa i infrastrukture odnosno ministarstvo smatra potrebnim, a kako je to praksa i u Europskoj uniji, omogućiti i alternativnu mogućnost stjecanja najviših zvanja u pomorstvu. Znači, samo za časnike i pomorce sa časničkim zvanjem i određenim godinama plovidbenog staža pri visokoškolskim ustanovama omogućiti uvođenje alternativnog sustava stjecanja najviših zvanja u pomorstvu. Slijedom toga, Ministarstvo mora, promete i infrastrukture upravo početkom ovog mjeseca organiziralo je javnu raspravu u Splitu, a na temu obrazovanja pomoraca. U raspravi su sudjelovali predstavnici pomorskih učilišta, sindikati, predstavnici posrednika u zapošljavanju pomoraca itd. I svi navedeni, kao i udruge pomoraca, podržali su upravo ideju o rečenom načinu alternativnog sustava stjecanja zvanja u pomorstvu. Također, u pripremi reforme sustava obrazovanja pomoraca djelatnici Ministarstva mora, prometa i infrastrukture posjetili su Britansku pomorsku akademiju u South Hamptonu kako bi se upoznali s njihovim modelom obrazovanja pomoraca, a koji se temelji na kombinaciji teorije i prakse te povezivanju obrazovanja pomoraca sa pomorskom industrijom. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture će dakle slijedom svega toga u narednom razdoblju, kratkom razdoblju formirati radnu skupinu koja će imati zadatak predložiti konkretne izmjene propisa omogućavajući kroz poseban program izobrazbe koji bi se odvijao pri pomorskim fakultetima obrazovanje pomoraca na način kako je predviđeno konvencijom koja se odnosi na obrazovanje pomoraca, a što bi dovelo do mogućnosti stjecanja najviših zvanja u pomorstvu i na ovakav način. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa Buterin, izvolite.
Poštovani državni tajniče, zadovoljna sam vašim odgovorom. Naime, ovo je jedan vrlo koristan i dobro osmišljen model koji pomorcima sa dugogodišnjim iskustvom, znanjem, ali i dodatnom izobrazbom opravdano pruža mogućnost napredovanja. Ja sam zato uvjerena da će i sami pomorci biti vrlo zadovoljni ovim vašim odgovorom. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Branko Kutija je na redu. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedniče. Gospođo predsjednice. Potpredsjednice, potpredsjednici, članovi Vlade. Svoje pitanje upućujem ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospodinu Iviću. Gospodine ministre, s obzirom na trenutnu gospodarsku situaciju može li poslodavac ukoliko ima potrebu za otvaranjem novih radnih mjesta ostvariti bilo kakvu potporu unutar vašega ministarstva ukoliko zaposli hrvatskog branitelja.
Hvala. Gospodin Tomislav Ivić, ministar. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Gospodine Kutija, može naravno koristiti poticaje. Naime, Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti provodi program stručnog osposobljavanja i zapošljavanja hrvatskih branitelja i djeca poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja koji je usvojila Vlada Republike Hrvatske 2007. godine, a odnosi se na razdoblje od 2008. do 2011. godine. Riječ je o programu koji sadrži šest mjera poticanja zapošljavanja hrvatskih branitelja i djece poginulih hrvatskih branitelja, a jedna od tih mjera je mjera potpore za proširenje postojeće djelatnosti koju mogu koristiti poslodavci koji proširuju postojeću djelatnost na način da upošljavaju od jednog do tri hrvatska branitelja i za to mogu koristiti jednokratnu potporu Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i to za jednog zaposlenog 45 tisuća kuna, za dvojicu 90 tisuća kuna i za tri hrvatska branitelja 135 tisuća kuna. Riječ je o sredstvima koja su nepovratnog karaktera ako su namjenski utrošena. Upravo je u tijeku javni poziv za poslodavce koji namjeravaju proširiti postojeću djelatnost, a to mogu biti obrti, obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja su u sustavu PDV-a i mala poduzeća koja zapošljavaju do 50 zaposlenih, a isključivo su u vlasništvu hrvatskih građana. Obveza je nakon potpisanog ugovora zaposlenog branitelja držati najmanje dvije godine na poslu i moram reći da u ministarstvu imamo predviđeno milijun i 900 tisuća kuna za tu namjenu. I na kraju, reći ću i to da je ovim mjerama koje ministarstvo provodi na osnovu programa Vlade Republike Hrvatske u proteklim godinama zaposleno više od 14 tisuća do tada nezaposlenih hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Branko Kutija, izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine ministre, na ovom iscrpnom odgovoru jer svi zajedno moramo činiti da imamo što manje zaposlenih.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Moje pitanje je usmjereno prema gospodinu Popijaču, ministru gospodarstva, ali bih prije svog pitanja zamolio premijerku, predsjednicu Vlade, gospođu Jadranku Kosor da mi pošalje pisani odgovor na moje pitanje od prije 50 dana jer još uvijek ga čekam. Vezano na ovo moje pitanje, gospodine Popijač, prije ministarske funkcije bili ste ravnatelj Hrvatske udruge poslodavaca. Prije šest, sedam pa i više mjeseci smatrali ste da je potrebno i nužno smanjiti parafiskalne namete. Rekli ste da imate prevelike namete, nestimulativni porezni sustav, da je Hrvatska rekorder po davanjima na plaće i iz plaća. Predlagali ste plaćanje PDV-a po naplati posla, odgodu plaćanja poreza na dobit. Kad je Vlada predložila okvir proračuna za 2010. godinu kao predsjednik HUP-a rekli ste da možemo očekivati daljnje pogoršanje poslovno-ulagačke klime, zadržavanje i povećanje problema likvidnosti, povećanja broja blokiranih tvrtki, tvrtki u stečaju, izgledno veliki gubitak radnih mjesta u industriji, graditeljstvu, trgovini, po ovim drugim sektorima i sve su to stavovi koje mi u klubu Hrvatske narodne stranke podržavamo i smatramo da su problem. Međutim, kao ministar gospodarstva i vi ste prihvatili taj proračun. Prošlo je 4 mjeseca od kad ste ministar gospodarstva. Moje je pitanje, što vi radite kao ministar gospodarstva vezano na ove stavove.
Hvala. Gospodin ministar Popijač. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče. Ja vam se zahvaljujem. Zaista sam impresioniram količinom informacija koje ste zapamtili iz mog evo bivšeg posla. Držim to vrlo kvalitetnim praćenjem rada Hrvatske udruge poslodavaca. Kao što znate, ja sam bio direktor Hrvatske udruge poslodavaca i artikulirao sam uglavnom i prezentirao interese i zastupao upravo tu društvenu skupinu. Naravno uvijek i trajno zalažući se da u korektnoj i kvalitetnoj suradnji sa hrvatskom Vladom doprinosimo rješavanju tih problema. Ja bih vam isto tako želio izreći nekoliko informacija koje ste i većinu danas čuli. Dakle, gospođa premijerka je već u više navrata izrekla niz informacija oko mjera koje hrvatska Vlada poduzima za oporavak hrvatskog gospodarstva prvenstveno naravno oko novih modela financiranja koji trebaju omogućiti znatniji priliv kapitala upravo u hrvatsko gospodarstvo, a što su i tada bili zahtjevi, isključivi zahtjevi koji su dolazili iz Hrvatske udruge poslodavaca. Dakle, veća i kvalitetnija dostupnost kapitala prema hrvatskom gospodarstvu. To je čini mi se uz ova dva modela ovih dana i realizirano. Želim isto tako vas informirati o još jednom projektu koji je aktiviran, a to je osnivanje fondova za gospodarsku suradnju. Taj model je iniciran, on je u fazi implementacije i kroz njega je predviđeno da Hrvatska država sudjeluje do milijardu kuna uz novih milijardu kuna koje očekujemo iz i od privatnih ulagatelja gdje bi fondovi sudjelovali i eventualno u rješavanju problema određenih tvrtki koje su u teškoćama. Ali svakako želeći financirati i nove i kvalitetnije poduzetničke poduhvate. To je jedan kvalitetan instrumentarij koji do sada nije bio u potpunosti i dovoljno korišten u Hrvatskoj. Vjerujemo da ćemo i tim osigurati novi, svježi kapital za rješavanje gospodarskih problema. Želim vas informirati, ako niste primijetili u sredstvima informiranja, dakle da je Vlada Republike Hrvatske na sjednici od 25. veljače prihvatila operativni plan poticanja malog i srednjeg poduzetništva za 2010. godinu. Dakle, i u uvjetima ograničenog proračunskog novca hrvatska Vlada je predvidjela 325 milijuna kroz 18 modela i programa poticanja srednjeg i malog poduzetništva. Oni su ovih dana objavljeni u javnim glasilima. Pored toga da ne navodim sad koji sve programi, koliko novca je predviđeno. Preko 230 milijuna će se kroz Hrvatski zavod za zapošljavanje usmjeravati u poticanje zapošljavanja. Preko 65 milijuna će kroz resorno Ministarstvo ruralnog razvoja i regionalnog razvoja ići za poticanje drvne industrije. 95 milijuna će se plasirati nepovratnih sredstava u, dakle kroz potpore u druge industrijske grane. To je otprilike oko 700 milijuna kuna samo u okviru ovih bespovratnih potpora kroz domenu i nadležnost Ministarstva gospodarstva. Pored toga, ovaj ministar gospodarstva, dakle je bio sasvim svjestan situacije i trenutka u kojim ulazi u hrvatsku Vladu zahvaljujući evo i same premijerke i vašem glasanju da upravo to i bude. I iz razloga što sam 27 godina gotovo čitavi svoj radni vijek i proveo sa gospodarstvenicima želio sam dakle i tim iskustvom i tim spoznajama oko problema hrvatskog gospodarstva doprinijeti kvalitetnom rješavanju upravo tih problema. Svjesni smo isto tako da postoji jedan veliki broj tvrtki koji su u teškoćama danas. Želimo konačno i definitivno i kroz modele koje je spominjala predsjednica Vlade, koji će uskoro [[Upadica predsjednik: Završite ministre.]] biti objavljen. Dakle, za konačno i trajno rješavanje dugoročnih problema u tvrtkama koji su se gomilali godinama, koji su stvarani desetljećima, da jednostavno odteretimo onaj drugi dio gospodarstva sa ovim, sa teškoćom i teretom tvrtke koje su u teškoćama. Dakle, sve drugo što radi ministar gospodarstva ja sam vam spreman prezentirati osobno u koje god vrijeme dana i noći ili vikenda želite tako da dobijete cjelovitu sliku što ovo Ministarstvo gospodarstva i ovaj ministar radi. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre. Vezano na vaše stavove koje sam spomenuo u uvodu svog pitanja. Rekao sam to su i moji osobni stavovi i stavovi kompletnog gospodarstva, problemi, stavovi o problemu koji nije prisutan od jučer, koji je prisutan duži niz vremena i koji je u konačnici rezultirao i sa 317000 nezaposlenih. Sasvim sigurno da nelikvidnost je jedan od velikih razloga i čitav niz ostalih elemenata koje sam spomenuo. Prema tome, mislim da u te stavove nema pravo nitko institucionalno privatizirati. Oni su naš zajednički problem i zajednički ih sasvim sigurno moramo riješiti, ali ne na nivou pisma namjere, nego sa konkretnim mjerama i konkretnim akcijama i konkretnim aktivnostima. Između ostalog, kad vas je premijerka predlagala u Hrvatskom saboru prije četiri mjeseca bilo je rečeno da ćemo dobiti mjere za novi gospodarski model, investicijski ciklus, novi model za Hrvatski fond za privatizaciju. Rješavanje problema tekstilne industrije. Evo ja vas molim jedan pisani odgovor i vezano na ono uvodno, konkretne mjere na konkretne probleme i one mjere koje je obećala premijerka i u Saboru kad smo imali priliku podržati vas. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ante Kulušić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice hrvatske Vlade, članovi Vlade. Na žalost ovo aktuelno prijepodne se uglavnom pretvorilo u igrokaz kukuriku koalicije, međutim nekad i u igrokazu nije baš dozvoljeno sve kao što oni sebi dozvoljavaju. Svoje pitanjem imam ministru obrane gospodinu Branku Vukeliću. Imali smo prilike čitati kako je Hrvatska nedavno dobila i šesti kanader te kako su u tijeku obuke dodatnih posada. Možete li nas izvijestiti u kojoj su fazi pripreme za ovogodišnju protupožarnu sezonu, što se tiče oružanih snaga, odnosno MORH-a te hoće li tehnička sredstva i ljudstvo biti spremni za vrijeme i početak sezone.
Hvala. Gospodin ministar Vukelić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Točno je poštovani saborski zastupniče, Hrvatska je dobila i šesti kanader i time smo mi ustvari popunili našu flotu letjelica koje služe nam za borbu protiv požara. Podsjetit ću nas sve, po tom planu bilo je potrebno i sada to napokon imamo ukupno floti imati šest kanadera, šest zrakoplova tipa e-traktor koji služe za gašenje požara i za izviđanje. Isto tako u toj floti su i četiri helikoptera, dva tipa … [[Govornik se ne razumije.]] , dva tipa … [[Govornik se ne razumije.]] koji služe također za gašenje požara, ali i za izviđanje i također je u toj floti jedan helikopter za izviđanje tipa bel, jedan helikopter, jedan zrakoplov tipa pilatus koji služi za nadzor i izviđanja. Ukupno 18 letjelica imamo u Hrvatskoj, to je zaista jedna snaga koja je impozantna. Da bi ta snaga mogla biti u funkciji potrebna je biti ispravna tehnika, a to znači da je potrebno na vrijeme započeti, mi smo već koncem prošle godine krenuli u pripreme nabavke dijelova da bi Sabor remonti održavanja pregledi bili završeni na svim letjelicama do početka protupožarne sezone i taj posao ide izvanredno dobro. Da bismo bili efikasni također je potrebno imati dovoljan broj pilota, dovoljan broj posada i za kanadere i za e-traktore. Što se tiče helikoptera tu problema do sada i nije bilo jer imamo dovoljni broj pilota. Mi ćemo za ovu sezonu, kada je riječ o kanaderima imati 8 kapetana i 12 kopilota, a kada je riječ o e-traktorima imat ćemo 10 pilota. Cilj nam je i vjerujem da ćemo to u narednim godinama uspjeti dostići, da imamo po svakom zrakoplovu dvije posade kompletne i tada smo sigurni dakle da možemo obaviti sve zadaće koje su pred nama i postavljene. Da bismo mogli možda još zornije pokazati i prikazati što ustvari svi ti zrakoplovi čine u protupožarnoj sezoni treba spomenuti i neke brojke od prošle sezone npr. pa reći da je ukupno na 128 požara na kojima su učestvovali i bili sudionici u gašenju i kanaderi i … [[Govornik se ne razumije.]] traktori i naši helikopteri, da je bilo ukupno 10 tisuća i 70 letova, da je utrošeno tisuću 560 sati, odnosno da je izbačeno 35 tisuća i 887 tona vode. Dakle to je zaista veliki posao, ali mislim da je vidljivo efikasnost gašenja požara na izuzetno visokoj razini i mi ćemo ovu se flotu, požarnu sezonu dočekati izuzetno spremni. A kada već je riječ o protupožarnoj sezoni i kanaderima treba reći jednu informaciju i podatak, naime krivi podatak je bio u nekim medijima da je ovaj kanader isporučen, a da su plaćeni već unaprijed neke preinake koje je potrebno uraditi da bi on bio sposoban za aktivnosti spašavanja na moru. Nikakve te preinake nisu plaćene, one će, nisu ni napravljene točno je. Bit će napravljene nakon ove protupožarne sezone, a za sva kašnjenja koja budu bila kao što su već i neki penali naplaćeni, dakle bit će naplaćeni od dobavljača bombardera i to je jasno definirano i precizirano ugovorom. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Kulušić.
Hvala gospodine ministre. Mi koji živimo u priobalju i koji znamo šta znače kanaderi za gašenje požara, mislim da će to biti dobra vijest za sve žitelje priobalja, a isto tako se nadam da će hrvatska Vlada i bez kanadera ugasiti ovaj požar krize i recesije koja zahvaća Hrvatsku. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje je za gospođu predsjednicu Vlade. Naime, prema podacima Državnog ureda za reviziju i Državnog zavoda za statistiku najveća stopa nezaposlenosti, najmanji fiskalni kapacitet je u pet slavonskih, odnosno četiri slavonske županije, slavonsko-baranjsko-srijemske da kažem točnije i preciznije. Dakle pitanje se odnosi, upućeno predsjednici Vlade i pitam što kani učiniti Vlada Republike Hrvatske u svezi katastrofalnog stanja gospodarstva, najveće stope nezaposlenosti, izostanka koncepcije i strategije u poljoprivredi, ali i ne samo u poljoprivredi, zatim najmanjeg fiskalnog kapaciteta četiri slavonsko-baranjsko-srijemske županije u situaciji kada je vanjski dug Republike Hrvatske 44 milijarde eura.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Pa na vaše pitanje što Vlada namjerava učiniti, Vlada namjerava učiniti sve što može i čini sve što može i vjerujem da ćemo u suradnji kad govorite ovih 5 slavonskih županija, da ćemo u suradnji, evo uz vašu potporu ostvariti sve ciljeve koje smo stavili pred sebe. Kad govorite o ovih pet slavonskih županija i poljoprivredi, odnosno prema poljoprivredi, evo reći ću na početku jedan podatak da otprilike 70% svih potpora odlazi upravo, dakle kad govorim o poljoprivredi odlazi upravo u tih pet slavonskih županija. Nije točno da Vlada nema ni strategiju, odnosno da nema viziju. Dapače mislim da se ona može jasno iščitati evo iz nekoliko podataka. Ja sam prikupila primjerice da smo od 2003. do danas proizvodnju mlijeka povećali za oko 170 milijuna litara, a kakvoću mlijeka sa 22% EU kvalitete gotovo na 80% EU kvalitete. Isto tako o tome govore i ulaganja u kapitalno investiranje, odnosno ulaganja u poljoprivredu. Dakle sa 25% nepovratnih sredstava, do 50% nepovratnih sredstava. Ono što je važno jest da mi naravno i dalje kroz sve projekte Vlade koji su vezani za poljoprivredu nastojimo snažiti hrvatskog seljaka, hrvatskog poljoprivrednog proizvođača i pripremiti ga za ulazak u EU. I u tom smislu je ministar poljoprivrede i nedavno prezentirao, predlažem da to učini evo i vašoj stranci, budući da 3 zastupnika iz vaše stranke su i u Hrvatskom saboru, da prezentira program, odnosno sve projekte vezane za poljoprivredu koji se predviđaju ostvariti u sljedećem razdoblju, svakako vezano i za ulazak Hrvatske u EU. Podsjećam i na vrlo, vrlo snažnu financijsku omotnicu koja nam je predviđena za prve 2 godine, dakle ukupno 3,5 milijarde eura znači za sve projekte, ali jedan znatan dio odnosi se upravo na poljoprivredu. Kad sam vas na početku pozvala da se pridružite Vladi onda sam mislila gospodine zastupniče i na slijedeće: dakle, u vašoj županiji gdje svakako vi i vaše kolege iz vaše stranke imate jednu od vodećih uloga je proračun primjerice za poljoprivredu u odnosu na prošlu godinu kad je bio 52 milijuna smanjen za 30 milijuna i u ovoj godini iznosi 22 milijuna kuna. Za razliku od Vlade koja je u pregovorima sa seljacima dogovorila oslobađanje od zakupa, vi u onom prostoru gdje to možete niste to učinili. Prema tome, kad pozivam na suradnju, mislim da, pozivam prije svega na iste kriterije. Ako županija smanji za 30 milijuna, znači od 52 za 30, pa dođe na 22 za poljoprivredu onda to isto tako nešto govori. I ne može se stalno sav teret rješavanja problema bilo gdje, pa i u poljoprivredi, svaljivati Vladi na leđa. Ukupno, ponavljam, što sam već danas nekoliko puta rekla, iznos za potpore u ovoj godini je veći od 3 milijarde kuna. Prema tome, zajedničkim snagama mislim da možemo još više i da možemo još bolje. Nije koristilo nikome obilaženje i seljaka u prosvjedima i obećavanje kupnje goriva za dolazak kako su to neki nazivali "desant na Zagreb", on se nije dogodio. Ali da se i dogodilo nešto slično mi bismo sasvim sigurno za stolom uspjeli dogovoriti ono što smo uspjeli i sada i ja vjerujem na dobrobit hrvatskog seljaka, hrvatskog poljoprivrednog proizvođača. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospođo predsjednice Vlade, ako je strategija smanjiti poticaje na ispod 700 kuna, ako je strategija dovesti seljaka u položaj kmeta u EU, ako još ne poznajemo platformu Hrvatske u poglavlju poljoprivredi kod pristupanja EU onda je to strategija koja je vrlo loša. Moja županija je Brodsko-posavska, u njoj je na vlasti HDZ, a govorili ste da je ta županija, ja tako mislim, smanjila potporu seljacima. Nadalje, isti ovakav odgovor sam dobio i od vašeg odbjeglog premijera, gospodina Sanadera, prije 8 mjeseci. S obzirom da vašoj zaista očajnoj Vladi više ne može pomoći ni vidoviti Milan, predlažem jedini izlaz iz ove situacije da ponudite ostavku. Na taj način pokazat ćete hrvatskoj javnosti da niste neosjetljivi na propadanje hrvatskog društva i države, a istodobno ćete omogućiti da neke druge stranke svojim programima pokrenu Republiku Hrvatsku.
Hvala. Tko je sve odbjegao to bi trebalo vidjeti. Gospođa zastupnica Nadica Jelaš će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Predsjednice Vlade pitanje upućujem vama i ono je vezano za prosvjede seljaka. Naime, tijekom 8-dnevnog prosvjeda seljaka ministar Čobanković je govorio kako novaca za seljačke zahtjeve nema i ako im se udovolji da bi to moglo dovesti do urušavanja proračuna, odnosno čak do bankrota Hrvatske. A onda je novac pronađen i postignut je dogovor sa seljacima, a prvi čovjek državnih financija, ministar Šuker, rekao je kako dogovor ni u kom slučaju neće naštetiti proračunu. Moje pitanje vama glasi: tko je od dvojice vaših ministara obmanjivao seljake i hrvatsku javnost i kome ćete zapravo uzeti novac da biste eto ispunili obećanja dana seljacima?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice nikome Vlada neće uzeti novac, ova Vlada ne radi prema tom načelu koje očito vi zastupate da Vlada nekome nešto uzima nego Vlada raspoređuje novac. Oba moja ministra su govorila istinu, i potpredsjednik i ministar financija Šuker i ministar poljoprivrede Čobanković. Oba su govorila istinu i ono što su i jedan i drugi govorili i najavljivali se ostvarilo. Dakle, mi gospođo zastupnice nismo povećali proračun jer da smo povećali proračun onda bi danas pred vama na klupama bio prijedlog rebalansa državnog proračuna i povećanje za 500, 600, 700, 800 milijuna ili milijarde i povećanje deficita. To se nije dogodilo i vi sami konstatirate u svom pitanju postignut je dogovor sa seljacima. Da, točno gospođo zastupnice, i iz toga iščitavam svu suštinu zapravo onoga što želite kroz pitanje reći. Nije vam drago, ali evo nama je drago. Postignut je dogovor i postignut će biti dogovor i ubuduće i sa drugim skupinama zato što govorimo o onome što je realna mogućnost države, onda što danas možemo učiniti. I na početku prosvjeda i na kraju govorili smo isto. Nudimo 60% u novcu, to je mogućnost države. Jedan dio do kraja ovoga mjeseca, a drugi dio sljedećega mjeseca, a ostatak više od 26% u repro materijalu. I to su seljaci razumno, razgovarajući, vodeći računa o situaciji u kojoj se proračun nalazi, prihvatili. Dakle, gospođo zastupnice 86,6%. I to je ono što je činjenica. Prema tome, nije došlo do urušavanja proračuna, neće doći do urušavanja proračuna. Našli smo model i za onu dodatnu isplatu o kojoj smo govorili i prošle godine u sljedećoj godini. I to je suština ovoga modela koji je dogovoren sa seljacima. Budući da je vaša kolegica gospođa Čavlović vrlo jasno rekla i priznala ovdje pred svima da su zastupnici SDP-a, a i nekih drugih, obilazili seljake i očito razgovarali o nekom drugom modelu, i iz svega toga je jasno zašto vi niste zadovoljni da je do dogovora sa seljacima došlo. Došlo je zato što ih primamo kao partnere, zato što ljude uvažavamo. I njihov trud i njihov rad i zato što su razumjeli da Vlada govori iskreno i pošteno, imamo koliko imamo, toliko možemo dijeliti. Ono što nemamo niti možemo dijeliti niti možemo obećavati. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Nadica Jelaš.
Dakle, predsjednice Vlade iz vašeg odgovora se vidi da će se dogoditi ono što je inače nemoguće, da će vuk biti sit i da će sve ovce biti na broju. Dakle, ako je novaca bilo u proračunu, zašto su seljaci uopće prosvjedima morali taj novac iskamčiti. DA li će se sutra i neke druge skupine građana eto na ulici morati boriti za ono što je inače zakonska obveza države. I nije dobro predsjednice Vlade da prakticirate principijelnost tako što ćete seljacima naplatiti štetu koja je učinjena u prosvjedima. Pa onda ćete valjda iz tih novaca uspjeti podmiriti poticaje. Moglo bi još ispasti da seljaci više budu dužni državi nego što je država njima, jer ako je u proračunu, dozvolite, bilo novaca tada prosvjedi uopće nisu trebali biti. Vrlo je jasno kome ćete poslati račun za počinjene štete, poslat ćete ga ministru Šukeru.
Hvala. Bila je riječ o procjeni, a ne o naplati. Gospođa zastupnica Karmela CAparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana predsjednice Vlade, članovi i članice Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje uputit ću ministru zdravstva i socijalne skrbi. Naime, unatoč globalnoj krizi i krizi koja je zahvatila Republiku Hrvatsku zdravstveni sustav je ostao stabilan, potkrijepit ću sa nekoliko činjenica. Prihodi u bolnicama su povećani za 8,5%, čime je i rasterećen proračun za oko 100 milijuna kuna, limiti su povećani u prosjeku za 2,3%, uredili ste kontrolu bolovanja čime je smanjena i doprinos odnosno smanjeno izdavanje za bolovanja i koliko sam čula preko 10 tisuća novih ugovora je sklopljeno za dopunsko zdravstveno osiguranje odnosno novih polica. Nedavno ste izjavili da je Hrvatsko zdravstveno osiguranje od kada postoji prvi puta pozitivno poslovalo. Obzirom na tu vašu izjavu i na sve ove zahtjeve koji se postavljaju i mogućnosti u medicini ja vas molim da nam kažete kakvo je poslovanje Zavoda za zdravstveno osiguranje u 2009. godini.
Hvala lijepo. Potpredsjednik i ministar Darko MIlinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažena zastupnice. Istina je ovoje prva godina, zapravo prošla je bila prva godina kada nije bilo dodatno izdvajanja iz državnog proračuna u smislu sanacije Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Istina je kada smo krenuli sa reformom zdravstvenog sustava da je dug Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iznosio 2,1 milijardu kuna i usprkos ovoj teškoj godini, krizi i recesiji, a sa odlučnom racionalizacijom i u poslovanju bolnice i u poslovanju Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje danas je rekao bih, gotovo prepolovljen dug Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje na milijardu i pol kuna. Pitaju se mnogi kako smo u tome uspjeli. Vi ste spomenuli nekoliko stvari od uvođenja referentnih cijena lijekova, dakle, slikovito rečeno Hrvatska je 2008. ili građani 2008. su potrošili isti broj lijeka kao i 2009. godine ali kontrolom cijena lijekova izdaci za te lijekove su manji za 450 milijuna kuna. Isto tako sukladno novom zakonu uveli smo i strože kontrole bolovanja gdje smo uštedjeli, racionalizirali dodatnih 500 milijuna kuna, samo na te dvije stavke smo unutar Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje smo uspjeli racionalizirati blizu milijardu kuna. Na taj način smo, ja mogu slobodno reči pomogli gospodarstvu, bilo je negdje oko 160 milijuna kuna duga gospodarstvu za bolovanje, i to smo doveli praktički na nulu i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje danas sa 2 milijarde i 100 je dospjeli dug negdje oko 870 milijuna kuna. Neki će reći da je to samo financijsko izvješće ali držim da je to bitna podloga za daljnju reformu zdravstvenog sustava, financijsku stabilnost kakvu danas, odnosno prošle godine a i tijekom ove godine će pokazivati Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Stvorili smo dakle dobre temelje, napominjem, da smo do početka reforme zdravstvenog sustava u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje imali svaki mjesec novog duga u iznosu od 110 milijuna kuna. Dakle, stvorili smo zdrave, osnove, temelje za daljnju racionalizaciju i za daljnji nastavak reforme zdravstvenog sustava.
Hvala. Gospođa Caparin. Izvolite.
Zadovoljna sam odgovorom i veseli me pozitivno poslovanje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i vjerujem da ćete nastaviti reformu zdravstva i reformu osiguranje, jer zaista ovaj novac koji osiguramo je potreban našim građanima i pacijentima radi kojih jesmo tu.
Hvala. Postavit će pitanje gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade upućujem pitanje vama. Znate li koliko iznosi ukupna dobit komercijalnih banaka samo na kamatama u 2009. godini?
Hvala. Gospođa predsjednica Jadranka Kosor.
Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice, pa ne znam što ste htjeli time pitati, ne znam zašto bih ja morala znati u ovom trenutku koliko je ukupna dobit komercijalnih banaka. Znam primjerice podatak da je porasla štednja građana u bankama, znam taj podataka, i da moramo sve napraviti da se ne događa disbalans između smanjenja potrošnje i porasta štednje građana u bankama i da na taj način i kroz različite mjere poticanja ali i unošenja trunke optimizma u sve što govorimo i radimo, potaknemo i potrošnju. Ne znam što želite pitati, ali ću iskoristiti ovu priliku budući da je vaša kolegica iz Kluba SDP-a izrekla jednu strašnu neistinu o tome da će se štete koje smo najavili, koje su se izračunale, primjerice za Ministarstvo unutarnjih poslova, milijun i 700 tisuća kuna nešto više, da će se naplatiti od seljaka apsolutno odbijam, to nije točno, to nije istina, ta će se šteta primjerice u Ministarstvu unutarnjih poslova rasporediti i na dodatnoj štednji priskrbiti, dakle na dodatnoj štednji u samom Ministarstvu unutarnjih poslova i popravak dva oštećena automobila ali i sve ostalo što se moralo isplatiti. Prema tome, odbijam uistinu sa indignacijom optužbe, najave a zapravo širenje dezinformacija i to od onih koji su obilazili seljake i poticali ih na prosvjede, da ćemo to naplatiti od seljaka. To nije istina, to nije točno.
Hvala. Gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo. Gospođo premijerko sami ste rekli da ste iskoristili priliku odgovoriti na drugo pitanje. Na moje pitanje niste odgovorili. Formulirajući pitanje ja sam se držala Poslovnika i to članka 180. kada se može postaviti jasno, kratko pitanje na koje na koje ne trebaju posebne pripreme da se odgovori. I upravo u tom smislu sam ja i postavila. Samo da vam kažem, ja sam očekivali zapravo od vas da barem kažete da su te kamate iznimno velike, to očekivaju građani. Naime, ukupna dobit tih banaka bila je u prošloj godini bila je 4 milijarde 497 milijuna kuna. Hrvatski građani naime plaćaju kamate po stopama koje su među najvišima u Europi i u okruženju. Isto tako građani su prisiljeni živjeti na dug, upravo zbog toga što su im plaće male. A vi ste im na tako male plaće, na tako male prihode smanjili ste ih uvodeći krizni porez, odnosno harač. Isto tako su im se troškovi povećali povećavanjem PDV-a. SDP je prošle godine 31. 03.
Završite molim vas.
Molim vas lijepo pustite me do kraja, predložio Zakon o posebnom porezu na kamatama. Gospodine predsjedniče ja vas lijepo molim da me pustite do kraja, da bi se na taj način destimulirala podizanjem kamata. I to ste odbili. Prema tome, sigurno da ste bili u službi krupnog kapitala, a ne na uštrb građana Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala. Nije meni da ja dopuštam ili ne dopuštam. Piše u Poslovniku sve, pa molim izvolite se pridržavati toga svi. malo možemo produžiti, ali ne znam koliko. Na redu je postaviti pitanje gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, na datoj mogućnosti da postavimo pitanje. Pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodinu Božidaru Pankretiću. A ono glasi, koje su mjere poduzeće od strane Vlada Republike Hrvatske i resornog ministarstva za prevladavanje postojeće krize u drvno-prerađivačkoj industriji?
Hvala. Potpredsjednik Vlade i ministar gospodin Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, ja se prvo zahvaljujem na pitanju, jer će mi se pružiti prilika da odgovorim vrlo konkretno o nekim stvarima, rekao bih i vrlo konkretno na neke stvari koje su danas ovdje pitanje, pa i od saborskih zastupnika koje vidim da ih ovdje nema, a radi se dakako o pomoći gospodarstvu. Mislim da je potrebno vrlo jasno istaći što je učinjeno u proteklom vremenu vezano uz jednu vrlo značajnu granu, to je drvna industrija i što je vrlo konkretno Vlada Republike Hrvatske učinila od prvih trenutaka kada je krenula gospodarska kriza i kada su se uočile određene poteškoće. Možda zbog samog značaja drvne industrije naglasit ću da se ovdje radi o 2 tisuće 156 trgovačkih društava i preko tisuću 128 obrta u ovom sektoru znači u jednom vrlo važnom dijelu. Kada se tome pridoda i broj zaposlenih 25 tisuća 130 radnika koji rade u ovom segmentu, onda podaci koji govore o tome da je približno 7% u ukupnoj robnoj razmjeni Republike Hrvatske sa inozemstvom od pada na sektor drvne industrije. Posebice je važno istaći da iako sa određenim smanjenjem izvoza za prošlu godinu i dalje imamo vrlo pozitivnu vanjsko-trgovinsku bilancu i ona je u odnosu na 2008. godinu sa 108 porasla na 115%. Moramo biti iskreni da je to izuzetno bitno naglasiti. Ono što činimo i što ćemo i nadalje činiti su vrlo direktne pripomoći koje se odnose na cjelokupni sektor. U tom dijelu bilo je i niz sastanaka, rekao bih i posljednja dva sastanka koje je vodila predsjednica Vlade, gdje smo vrlo konkretno dogovorili prvenstveno sa Hrvatskim šumama i ovdje moram istaknuti Hrvatske šume kao važan dio. I kada se govori o likvidnosti, kada se govori o dugovanju, primjerice pojedinih državnih poduzeća, onda ću ovdje istaći jedan suprotan primjer, a to je da Hrvatske šume ovoga trenutka podražuju od ovih trgovačkih društava i obrta preko 430 milijuna kuna dospjelih i preko 200 milijuna kuna u ovom dijelu. Kada bi Hrvatska država tj. poduzeće Hrvatske šume naplatile ovaj dug istoga trenutka gotovo bi mogli pola ovih trgovačkih društava zatvoriti. Prema tome, i mi u ovom dijelu maksimalno izlazimo u susret. Zbog čega? Zato što smo sigurni da će drvna industrija nastaviti u ovom tijeku napredovanja sa svim ovim pokazateljima, ali im ovoga trenutka treba pomoć. Ali kao i svako drugo poduzeće tako i Hrvatske šume, moraju dobro osigurati svoja potraživanja i zato su naše zadnje odluke bile vrlo jasne. Svako potraživanje potrebno je osigurati i to jasnim nekretninama, bankovnim garancijama, a prema zadnjem zaključku Vlade potrebito je dati i osobitu imovinu vlasnika takvih trgovačkih društava. Ono također što možemo reći gdje je Vlada naložila ministarstvu su vrlo jasne i konkretne potpore koje dajemo i koje nastavljamo u ovom dijelu, a odnose se na sredstva iz operativnog programa razvoja drvne industrije, 65 milijuna kuna je ovdje hrvatskoj javnosti posebice drvo-prerađivačkoj industriji najavljujem. Raspisujemo taj natječaj ovih dana. Svi se mogu javiti na ta sredstva, oni su već upoznati, imali smo određene sastanke i vjerujem da ćemo i u tom dijelu pridonijeti da ovaj sektor vrlo jasno izvučemo iz krize i bude i dalje na ponos Hrvatskoj i cijelom gospodarstvu jer možemo reći da je izuzetno propulzivan i zasigurno će donijeti ukupnoj vanjsko-trgovinskoj razmjeni, ali ukupno i hrvatskom gospodarstvu dobit. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Stanko Grčić. Izvolite.
Hvala na datom odgovoru. Zadovoljan sam odgovorom, jer je vidljivo da mjere koje poduzimate dokazuju da Vlada Republike Hrvatske a i vaše resorno ministarstvo značajno doprinose dugoročnom gospodarskom razvoju upravo ove drvno-prerađivačke industrije.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Šemso Tanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem ministru Davorinu Mlakaru, dakle prvom čovjeku Ministarstva uprave. Gospodine ministre, popisi birača više ili manje svakodnevno opterećuju odnose unutar hrvatske političke scene. No, ja se neću baviti generalno tim problemom nego ću se koncentrirati na mjesto bošnjačke manjine u tim popisima birača. Prema popisu stanovništva 91. godine Bošnjaka je 45 tisuća, prema popisu stanovništva 2001. godine Bošnjaci su razdijeljeni u dvije kategorije. Bošnjaci 21 tisuća, to je dakle naše povijesno ime koje smo 93. godine u Sarajevu vratili, ali isto tako na popisu stanovništva bilo je 21 tisuća Bošnjaka sa onim zastarjelim imenom Musliman. U popisu birača je svega negdje između 7 i 8 tisuća pripadnika bošnjačke manjine. Ja pokušavam gospodine ministre već duže vrijeme stupiti u kontakt s vama da pokušamo zajednički nešto načiniti da se ta situacija sa bošnjačkom manjinom u popisu birača promijeni. Pitam vas što možemo zajednički učiniti da to pitanje konačno skinemo sa dnevnog reda? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Davorin Mlakar. Izvolite.
Mi smo već imali vaše prijedloge i primjedbe prema Ministarstvu uprave upravo o popisima birača i oznaci nacionalne pripadnosti pojedinih grupa. Vi ste već koliko sam ja upućen dobili i odgovor iz Ministarstva uprave, ali evo ja ću i zbog ovog vašeg pitanja i konstatacije to ponoviti. Mislim da ovo što ste govorili o nekim prijeporima koji postoje uz popise birača nema s ovim vašim pitanjem barem direktne veze. Međutim, uzeti ću samo dvije, tri minute i objasniti kako se popis birača sastavlja. Dakle, popis birača je službena evidencija koja se sačinjava na bazi drugih evidencija koje vode nadležna tijela. Tako u popis birača ulaze one osobe koje se nalaze u popisu i evidenciji državljanstva, evidenciji prebivališta ili evidenciji o izdanim putnim ispravama ako se radi o osobama koje nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj. Popis stanovništva o kojem vi govorite, koji unosi kategoriju Bošnjaka i Muslimana nema nikakve veze s ovim službenim evidencijama o kojima mi govorimo. Dakle, da bi neka osoba svoju nacionalnu pripadnost imala u popisu birača ona je morala tu nacionalnu pripadnost izraziti u jednoj od ovih evidencija na temelju kojih ulazi u popis birača. Ukoliko u nijednoj od tih evidencija se ne nalazi oznaka njene nacionalne pripadnosti a neki pripadnici nacionalnih manjina kao što je poznato nisu ni željeli to iskazivati svaka takva osoba tijekom cijele godine osim onih 14 dana koji prethode provođenju izbora može provjerom u popisima birača zatražiti ispravak ukoliko smatra da bi njena nacionalna pripadnost trebala tamo biti a nije upisana ili je krivo upisana. Osim toga, moram i to reći da ova distinkcija između nacionalne pripadnosti Bošnjaka i Muslimana može biti unesena jedino na vlastiti zahtjev odnosno na izjašnjenje pojedine osobe pripadnikom koje nacionalne manjine se ona smatra. Ovo o čemu vi govorite da je određen broj njih unesen kao Muslimani u popise birača je razlog što su u ranijim evidencijama se te osobe tako izjašnjavale. Državna uprava nema pravo izvršiti izjednačavanje Muslimana sa bošnjačkom pripadnošću bez da to osobno osoba zatraži. Prema tome, da probam pojednostaviti odgovor. Ukoliko bilo tko kome je upisana nacionalna pripadnost Musliman u popisu birača želi da to u buduće piše bošnjačka nacionalna pripadnost on može taj ispravak izvršiti u popisu birača, u onom popisu birača koji se vodi za područje gdje on prebiva. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Šemso Tanković. Izvolite.
Ja sam očekivao ovakav odgovor i moram odmah reći da sam krajnje nezadovoljan. Nezadovoljan sam jer vaše ministarstvo sustavno destruira pripadnike bošnjačke manjine. Tako na primjer ako ja i moja supruga pripadamo bošnjačkom narodu i ako imamo djecu, i ako ih upišemo u popis birača kao Bošnjake nakon 18. godine mi jednostavno ih brišemo. A mnogi i niti ne znaju da postoji taj sustav brisanja destrukcije. Ja vam moram reći mi smo u gradu Zagrebu u proteklih dva mjeseca načinili određene aktivnosti i Vijeće bošnjačke manjine grada Zagreba samo u dva naselja otišlo je među ljude i napisali smo izjavu o preimenovanju starog imena u imenu Bošnjak. Od 750 ljudi samo je jedan odbio da potpiše tu izjavu. Gospodine ministre, tražim pismeni odgovor. I još jedanputa, mi ako želimo to pitanje skinuti sa dnevnog reda onda dajte nam pomozite da mi dobijemo uvid u registar onih koji se vode sa starim imenom Musliman, da mi odemo kod tih ljudi i da im kažemo dajte da to pitanje riješimo. Mnoga prava vezuju se i za brojnost a vi je na neki način destruirate.
Hvala. Moram to malo komentirati. Ja sam razumio ministra da nema zapreke da se promijeni ako netko zatraži.
I ja to znam. Dakle, nije to sporno. Sporno je kada ja kao saborski zastupnik bošnjačke manjine zamolim gospodina ministra da nađemo da o nekim stvarima bitnim za ovo pojedinačno preimenovanje odbija sastanak, odbija.
Dat će pismeni odgovor, tražili ste i pismeni odgovor. Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Boris Klemenić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Uvažena predsjednice Vlade. Ja ću svoje pitanje uputit Ministarstvu turizma odnosno ovdje prisutnom državnom tajniku. Interesira me, a ja vjerujem da nas sve ovdje zajedno u sabornici interesira kako teku pripreme za turističku sezonu za ovu godinu, znači 2010. godinu i kakve prognoze možemo čuti iz resornog ministarstva. Ovo pitanje postavljam iz jednog prostog razloga što smo ponovno svjedoci kao i protekle godine pred samu sezonu gdje su neki pojedinci, usudit ću se reći pojedini mediji, davali katastrofične prognoze za samu sezonu. No međutim i sama Vlada i ministarstvo, a na koncu i sama sezona se pokazala više nego uspješna, a naročito uspješna u odnosu na ostale europske turističke zemlje. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin državni tajnik Ivo Mujo, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče. Vaše pitanje koje ste m i uputili je pitanje koje često upućuju nama ovih dana i sektori i hrvatska javnost i ja ću nastojat vrlo kratko, u nekoliko rečenica odgovoriti i reći stavove Ministarstva turizma i ono što mi trenutno radimo. Dakle, stav Ministarstva turizma temeljem svih aktivnosti koje provodimo jest da će ova turistička 2010. godina biti teška i zahtjevna turistička godina, ali važno je naglasiti da temeljem svih onih aktivnosti i temeljem prezentacija hrvatskog turizma koja se u svijetu događa u proteklom razdoblju najave i dojmovi su za sada optimistični i puno bolji nego u istom razdoblju prošle godine. Ja ću ovdje i naglasiti da je Ministarstvo turizma za ovu godinu sebi postavilo dva temeljna cilja, a to je da se zadrži povećani udio turista na međunarodnom tržištu i da se poveća ukupan udio domaćih turista. Mi smo u tom cilju odradili brojne aktivnosti. Naravno, temeljna i najvažnija je bila promidžba za što je ministarstvo izdvojilo ili planira izdvojiti ove godine oko 30 milijuna eura. Vi znate i svjedoci smo da smo još prošle godine u 10. mjesecu raspisali međunarodne natječaje za devet modela … [[Govornik se ne razumije.]] oglašavanja i potpora. Prvi u Europi prvi među konkurentskim zemljama i potpisali smo ugovore s tour operatorima koji u ovom trenutku jamče da će nam dovesti u ovoj sezoni preko 2,5 milijuna stranih gostiju što je značajno veći iznos ili značajno veća brojka nego li je to bilo i prošle godine. Naravno, u tijeku su ciljane kampanje na inozemnim tržištima. Ove godine smo išli još sa značajnijim internetskim oglašavanjem koje se pokazalo vrlo uspješnim i prošle godine. Vlada je ukinula, u suradnji naravno resornih ministarstava, ukinula vize za zanimljiva i važna tržišta, novorastuća tržišta, to je Rusija, Ukrajina, Indija, Kina i neke druge arapske zemlje. I ono što stalno i često naglašavamo, želimo afirmirati eno i gastro ponudu i pozicionirat Hrvatsku kao zemlju kvalitetnog životnog stila. Ova sezona, rezimirat ću, će biti sezona last minuta, sezona stranih gostiju, bližih odredišta, sezona gdje će gosti tražiti vrijednost za novac, sezona gdje će kamping, hrvatski kamping i hrvatski privatni smještaj imati bolje rezultate nego li je imao i prošle godine prema najavama. Sezona gdje će hotelski sektor bilježiti i dalje određene poteškoće i sezona u kojoj naša konkurencija ulaže puno više napora i značajnija sredstva za promociju nego li su radili i prošlih godina jer su zabilježili dvije neuspješne sezone za razliku od turističke sezone u Republici Hrvatskoj za koju ste i vi naglasili da je prošle godine po brojkama … [[Govornik se ne razumije.]] dolascima bila među najboljima na Mediteranu. Drugim riječima, ova sezona će biti sezona borbe za svakog gosta. A odgovorit ću vam i na konkretno pitanje što je sa predsezonom jer također često postavljaju pitanja kako će proteći u Hrvatskoj uskrsni praznici i što će biti s predsezonom. Očekivanja za tu predsezonu su u Ministarstvu turizma realna, očekujemo da će rezultati biti nešto lošiji nego prošle godine iz jednostavnog razloga, što Uskrs ove godine pada puno ranije nego prošle godine i što državni blagdani u zemljama iz kojih dolaze naši gosti ove godine nezgodno padaju u vremena kada će vikendi biti bitno kraći nego što su bili prošle godine. Evo, vjerujem da sam dao jedno realno viđenje i vjerujem da će ipak ova sezona u konačnici biti približna prošlogodišnjoj sezoni. Hvala.
Hvala. Gospodin Klemenić, izvolite.
Hvala lijepa. Ja mogu reći da sam zadovoljan sa ovakvim odgovorom, a ja vjerujem da ćemo na kraju 2010. godine biti svi zadovoljni sa brojem gostiju koji će doći u Hrvatsku i sa prometom ostvarenim od turizma. Hvala lijepo.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem predsjednici Vlade Republike Hrvatske. Gospođo Kosor, znate li koliko je radnika ostalo bez posla od posljednjeg aktualnog sata? Hvala.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade 14. pitanje odgovara.
Gospođo zastupnice, na tragu vaših kolega danas moram reći i moram konstatirati da me niste uspjeli obeshrabriti. Ja mislim da je to jako dobra vijest, ne za SDP ali za sve druge, da vas uistinu doživljavam kao inspiraciju i da ću od danas još žešće ako bude trebalo svaki dan, 24 sata raditi do posljednjeg daha, boriti se protiv korupcije bez obzira o kome se radilo, bez obzira je li osumnjičen, optužen, podnesena kaznena prijava protiv nekoga iz SDP-a ili protiv nekoga iz bilo koje druge stranke pa i HDZ-a. Dakle dosljedno, bez ostatka i dosljedno i bez ostatka u provedbi mjera Vlade Republike Hrvatske za osnaživanje gospodarstva. Ja sam sigurna da će kad ovako osnažena Vlada u cjelini ode sa aktualnog prijepodneva, rezultati biti i bolji no što smo predviđali. Ono što vam isto tako želim reći na tragu evo pitanja i vas i vaših kolega, dame i gospodo, prijevremenih izbora neće biti jer je vaš program s jedne strane poniziti, obezvrijediti rad Vlade i predsjednice Vlade Jadranke Kosor. To je program s jedne strane koji neće uspjeti i prijevremenih izbora, ponavljam, neće biti jer bi oni bili loši ne zato što bismo se mi bojali prijevremenih izbora nego zato što u ovoj godini onda ne bismo primjerice završili pregovore, ali bismo zaustavili sve ove projekte u osnaživanju gospodarstva i sve projekte u zadržavanju radnih mjesta i u čuvanju radnih mjesta i otvaranju radnih mjesta. I s druge strane vaš program se svodi na ono što smo već čuli. Dakle, živjela juha iz čega mi možemo iščitati da bi se samo povećala proizvodnja rezanaca i grincajga u Hrvatskoj i to je sve ono što mi iz toga programa možemo dame i gospodo iščitati. Prema tome, još snažnije, još jače u čuvanju svakog radnog mjesta, u čuvanju hrvatskog gospodarstva i u provedbi mjera Vlade Republike Hrvatske za osnaživanje gospodarstva. Ja sam sigurna da ćete i vi u konačnici biti zadovoljni i sigurna sam gospođo zastupnice da ćemo na kraju ovoga mandata dočekati ja sam sigurna u to da ćete mi pristupiti i vi i ostali zastupnici i zastupnice kluba SDP-a čestitati na upornosti, na ustrajnosti i na postignutim rezultatima, a onda ćemo ići na izbore. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika, gospodin Ranko Ostojić. Oprostite, pa ćete onda.
Poštovani gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 210. a to je da se govornik treba držati teme, a to znači i odgovora na pitanje. Prema tome, i gospodine predsjedniče želio bih ukazati isto tako na povredu Poslovnika, a to je da vi kao predsjednik ste dužni držati red ovdje u ovoj sabornici i ne dopustiti da bilo koji govornik bude ometan. To je vaš posao.
Ja znam svoj posao gospodine zastupniče, jer sam šest mandata u ovom Saboru, pa sam valjda naučio moj dio posla. Nije se premijerka udaljila od, za razliku od mnogih koji su postavljali i odgovarali na pitanja, nego je odgovarala u skladu sa pitanjem. Prema tome, odbijam da je povrijeđen Poslovnik, ali imate pravo zatražiti od Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da se izjasni ako mislite da je povrijeđen Poslovnik. A sada dajem riječ gospođi zastupnici Romani Jerković na koji ima pravo.
Kada biste znali gospođo Kosor koliko ovakvim odgovorima podsjećate na svoga prethodnika, ja mislim da to ne biste činili. Sve u svemu odgovor mi niste dali, pa ću vam ja reći da je od posljednjeg "aktualnog sata" 80000 radnika ostalo bez posla što znači da govorimo o ukupnoj brojci od 317600 nezaposlenih. I to je podatak, gospođo Kosor, za koji se netko svojski, neću reći vi, da se ne uvrijedite, ali netko se svojski potrudio da ne dođe u javnost i da se ne zna za porast nezaposlenosti. Dakle, od kad ste vi premijerka skoro 80000 radnika je ostalo bez kruha. A da vas podsjetim da smo u siječnju 2009. godine predlagali i zakon kojim smo tražili da se nezaposlenima povećava naknada u vrijeme nezaposlenosti. Vi ste to odbili. Ali što ste vi učinili da im pomognete? Vi ste tim istim novo nezaposlenim smanjili naknadu koju dobijaju za vrijeme nezaposlenosti. Eto kako se vi brinete o nezaposlenima. Hvala.
Hvala. To je aproksimativna brojka koju ste iznijeli i ne možete je ničim dokazati. Gospođa Ivanka Roksandić će postaviti sljedeće pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje uputit ću državnom tajniku u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture i možda će on kroz odgovor izreći sve ono što smo čuli sa one strane kao pitanje, kao jednu pozitivnu stvar. Ja vjerujem da ćete obradovati građane u Sisačko-moslavačkoj županiji. Naime, ovih dana smo mogli pročitati da kreće jedan novi ciklus ulaganja u cestovnu infrastrukturu. Jučer je na svim portalima u Sisačko-moslavačkoj županiji zabilježeno da se u cestu, davno očekivanu cestu Sisak – Zagreb, govorim o autocesti ulaže ove godine čak 944 milijuna kuna. Zašto kažem čak? Zato što je predviđeno oko milijardu i 800 milijuna kuna za izgradnju upravo autocesta u Republici Hrvatskoj. Započeli smo ovu cestu 2005. Ona je negdje krajem ove godine trebala biti dovršena do Mošćenice, do grada Siska, odnosno do Mošćenice. Molim vas državni tajniče i ovo ulaganje u autocestu i pokretanje ponovo radova na ovoj cesti znači i otvaranje novih radnih mjesta, znači opet ulaganje i u gospodarstvo. Hoćete li mi reći kojim tempom i kad će biti završena ova autocesta, jer nju građani Siska očekuju.
Hvala. Gospodin državni tajnik Željko Tufekčić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo saborska zastupnice. Znači, vezano za određena kašnjenja u odnosu na prvotno planirani rok završetka ove autoceste od Zagreba do Siska. Mogu reći da uzroke kašnjenja svakako možemo tražiti u problemima povezanim sa prostorno-planskim problemima, imovinsko-pravnim, te u konačnici i već prije spomenutim problemima povezanim sa poremećajima na financijskom tržištu. Međutim, ovaj drugi dio pitanja koji se odnosi na planirani rok dovršetka izgradnje mogu reći da se upravo ovih dana uvodi u radove, a to je planirano za 22.3., znači za koji dan se planira početak izgradnje dionice Buševec – Lekenik u dužini od 11 i pol kilometara. I znači za taj dio autoceste osigurano je u financijskom planu HAC-a u ovoj godini 550 milijuna kuna. Jednako tako ono što je već u izgradnji, a to je na dionici od Velike Gorice do Zagreba, čvor Jakuševac. On je dakle u izgradnji i za taj objekat, za taj dio je planirano u ovoj godini 450 milijuna kuna. Znači, dovršetak obiju ovih dionica očekuje se u roku od godine dana. Znači, za godinu dana trebala bi biti gotova kompletno dionica do Lekenika. A za dionicu Lekenik – Sisak u tijeku su pregovori sa Europskom investicijskom bankom i Europskom bankom za obnovu i razvoj i vjerujemo i gotovo smo sigurni da ćemo s tim dvjema investicijskim bankama od kojih očekujemo svakako povoljna financijska sredstva što se tiče i troškova, kamate ali i ročnosti da ćemo uspjeti dogovoriti aranžman i da će se nakon toga ući u pripremu izgradnje te konačne i zadnje preostale dionice autoceste od Zagreba do Siska. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala državni tajniče. Ma ja moram iskazati zadovoljstvo što je ovo istina da cesta će doći do Siska. I svima onima koji ovi niz godina pokušavaju reći da neće biti autoceste Sisak-Zagreb ovo je jedan veliki odgovor. Zašto? Zato što u ovim gospodarskim uvjetima kad znamo koliko treba odvojiti novaca za upravo ulaganje u infrastrukturu, ovo je veliki pomak i nadam se, držim vas za riječ da ćemo sljedeće godine u ove vrijeme otvarati ovu dionicu od Buševca do Lekenika, to je žila kukavica cijele Banovine, Posavine i Pokuplja. I nadam se da kolega Vidović opet se neće smijati, a moram ga podsjetiti u ime naših Siščana da je on sjedio u Vladi koja je zaustavila pred 10-ak godina izgradnju ove ceste.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Pitanje za premijerku. Gospođo Kosor, ja ću vas sad nešto pitati, ja vas molim da mi odgovorite. Da mislim, pošto nismo ovdje na sastanku literarne grupe, da mi ne pričate o tome da ćete se boriti do posljednjeg daha, to je jedan lijepi film. Da vas ja neću obeshrabriti itd., da će šume procvjetati. Ako ne znate recite da ne znate, vidim da je atmosfera tu vesela. Ako znate pokušajte odgovoriti. Pitanje glasi, gospođo Kosor znadete li koliko radnika u Hrvatskoj radi, a ne prima plaću?
Gospođa predsjednica Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Evo apsolutno ću nastojati vrlo, vrlo koncentrirano i koncizno odgovoriti na vaše pitanje. Ali prije toga dozvolite da vam i mislim da na to imam pravo kao predsjednica Vlade, čestitam na ponovnom izboru za predsjednika … [[Buka u dvorani, govornica se ne razumije.]] Splita. To je važan trenutak i za vas i za sve nas, budući da se radi o Splitu, velikom gradu. Ali slažem se s vama, nije ovo literarna grupa, slažem se s vama u potpunosti ovo nije literarna grupa i ovdje ne treba pričati o cvijeću i o proljeću, nego treba davati prije svega građanima Republike Hrvatske odgovore na pitanja koja traže. Ja naravno razumijem da hrvatski zastupnici u ovom Visokom domu tragaju za odgovorima, ali vjerujem da ćete se složiti samnom da isto tako pitanja Vlade i članovima Vlade moraju biti i ozbiljna i koncizna i koncentrirana. I slažem se, dakle sad prelazim na odgovor. Dakle, kao što vjerujem da ćete se složiti nije to stvar Vlade da bi to Vlada trebala za svakoga radnika znati, ali je stvar Vlade da se apsolutno s tim principom ili s tim modelom ne slaže i da Vlada treba ostvarivati, odnosno ispunjavati i donositi ono što se zove zakonodavni okvir, da se takve stvari, da ljudi rade a ne dobivaju plaću ne događaju. Slažem se s vama i vjerujem da ćete vi kroz sada komentar ovoga što sam rekla osuditi one poslodavce koji ne plaćaju svojim zaposlenicima, ja to isto činim i učinimo zajedno sve dakle da ljudi koji rade dobivaju plaću, dostojanstvenu plaću za svoj rad, ali isto tako da učinimo sve da oni koji danas ne rade i oni koji su na žalost ostali bez posla taj posao nađu, da učinimo sve kroz projekte da se prekvalificiraju, da se obrazuju, da kroz sve projekte i Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, ali prije svega Ministarstvo gospodarstva i drugih ministarstava učinimo taj okvir apsolutno prihvatljivim. Želim i vama ponoviti uz sve ove mjere koje sam puno puta danas spominjala za osnaživanje hrvatskoga gospodarstva i podatak da smo evo 326 milijuna kuna ovogodišnjega proračuna usmjerili ka malom i srednjem poduzetništvu, vjerojatno ćete tu podržati sve aktivnosti da upravo mali i srednji poduzetnici kojima je danas osobito teško dobiju dodatnu potporu, ali i ove modele, nove modele kroz koji će se prema hrvatskom gospodarstvu, ponavljam još jedanput usmjeriti u konačnici do 10 milijardi kuna. Za te projekte je trebalo vremena, trebalo je novca, trebalo je taj novac osloboditi. Vjerujem da znate da ga u prošloj godini iznimno teško i kad smo radili tri rebalansa proračuna nije moglo se dodatno osloboditi. Čim se ta prilika ukazala, kroz suradnju Hrvatske narodne banke, osobnih banaka koje isto tako pozivam da daju svoj doprinos, ali isto tako Hrvatske banke za obnovu i razvitak i Vlade Republike Hrvatske domišljeni ovi modeli. Išli smo kao što ste čuli i od potpredsjednika Pankretića sa dodatnim mjerama poticanja i dodatnim mjerama čuvanja radnih mjesta za sve one tvrtke u drvno-prerađivačkoj industriji, a uskoro, do Uskrsa evo možete očekivati, ja se nadam do Uskrsa ili koji dan poslije i cijeli program za tvrtke kojima je osobito teško. Ne znam šta je sada tu smiješno kad ste spominjali literarnu skupinu onda ste očito mislili samo na Vladu, ali niste uključivali i sebe. Dakle vrlo sam ozbiljna gospodine zastupniče, vremena su ozbiljna i traže suradnju sviju nas. Znači očekujem model i za tvrtke koje su osobito u teškim poteškoćama, a uzrok tih poteškoća nije samo u krizi i recesiji. Hvala vam lijepa, i još jedanput moje iskrene čestitke … [[Govornica se ne razumije.]]
Hvala. Gospodin Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala gospođo Kosor na iskrenim čestitkama. Ali ja bi vam odgovorio ono što meni niste, preko 70 tisuća radnika radi, a ne prima plaću i to je bitno Vladino pitanje jer se iz plaća plaćaju porezi i doprinosi, i dok ne uvedete reda da oni koji su dužni plaćati onima koji rade, a dok ne uvedete reda neće se puniti ni vaš budžet, a danas znate štrajkovi su u brodogradilištima "Uljaniku", "3. maju", osječko-jadranskoj pivovari … [[Govornik se ne razumije.]] , možemo do sutra govoriti. Dalmacija se cijela trese. SDP je na zadnjoj sjednici predložio da se neisplaćivanje plaća radnicima, da to bude kazneno djelo. Vi ste to odbili, niste prihvatili. Gospodin Hebrang asistira i kaže da, da, kako neki rade, a ne rade a primaju plaću. Da te specijalitet HDZ-a gospodin Buljubašić nije radio a primao plaću, a 70 tisuća radnika radi a ne prima plaću. To je taj vaš model. To je taj hrvatski specifikum. I ako se tko smijao, ja sam primijetio da se tu ovaj čak i ministar Šuker i vi dosta ste se dobro zabavljali dok ste mislili da se radi o sastanku literarne grupe, a ovdje se radi o saborskim zastupnicima koji vas pitaju ono što hrvatska javnost traži od vas da odgovorite i da ako ne znate pitate nas pa ćemo vam reći o kojim se brojkama radi.
Hvala. Molim vas, molim vas. … [[Zastupnici govore u glas, ne razumije se.]] Ovo je zbilja jedna teška tema, koliko ljudi radi, a ne dobivaju plaću. I to je stvarno nešto vrlo teško, međutim kad bi bili sitničavi i maliciozni ni vi niste odgovorili na to pitanje jer ste rekli preko neke cifre. Podatak je kad se iznese statistički podatak. Hvala lijepa. Idemo dalje, gospodin Stjepan Kundić će postaviti sljedeće pitanje.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice, ministri, kolegice i kolege. Eto mi je drago da ovaj čas mojim pitanjem mijenjamo temu i da ću imati priliku iskoristiti prisustvo gospodina ministra zdravstva i socijalne skrbi, Darka Milinovića, i njemu postaviti pitanje. Na neki način ono se naslanja na pitanja kolegice Caparin, ali ja ću biti vrlo kratak i pitanje glasi: kakvo je poslovanje bolničkih zdravstvenih ustanova gospodine ministre?
Gospodin potpredsjednik i ministar Darko Milinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ako mislite na financijsko poslovanje onda dobit bolnica je 3,16% veća nego za 2009. godinu, nego 2008. godine. A ako isključimo, ja se nadam zadnju sanaciju koju je proveo ministar Šuker 2008. godine u iznosu od oko 500 milijuna kuna, ako dakle to izdvojimo, onda je prihodi bolnica su porasli za 8,6%. Koliko je bitno, ja želim čestitati ovom prilikom svim ravnateljima koji su uspjeli odgovoriti na nove izazove, nove uvjete poslovanja, koliko je bitno da bolnički zdravstveni sustav dobro funkcionira je i podatak da je evo tijekom današnjeg dana i do kraja današnjeg dana Hrvatski zdravstveni sustav pružio preko milijun usluga. Da je preko 100 tisuća pacijenata prošlo kroz zdravstveni sustav RH, a najveći dio se, zapravo jedan dobar dio se odnosi dakle na bolničke ustanove, odnosno usluge koje su pružene u bolničkim zdravstvenim ustanovama. Što se tiče stručnih pokazatelja, odnosno uvjeta poslovanja, raznih stručnih napredaka u radu bolnica, o tome smo dosta čitali. A što se tiče smanjenja lista čekanja u bolničkom zdravstvenom sustavu nakon uvođenja na nacionalne liste čekanja oni su evo, spomenut ću 2 detalja, operaciju kuka i operaciju koljena smo do prije godinu i pol dana morali čekati u Hrvatskoj gotovo 3 godine, danas je to skraćeno na 6 mjeseci. I uspostavom Nacionalne liste čekanja koja se provodi kroz bolnički zdravstveni sustav imali smo preko 10 tisuća poziva usmjeravanja pacijenata na ostale lokalitete bolnica gdje su liste čekanja, gdje ih nema ili gdje su gotovo beznačajne. I još jedan podatak, da su bolnice dugovale prije godinu i pol dana 2 milijarde i 600 milijuna kuna, danas je taj dug prepolovljen na negdje milijardu i pol kuna. I na kraju zadnja konstatacija da još uvijek postoji bitan prostor za racionalizaciju u poslovanju bolničkog zdravstvenog sustava u poslovanju 66 bolnica. I na tomu će ova Vlada i resorno ministarstvo i dalje ustrajati.
Hvala. Gospodin Stjepan Kundić, izvolite.
Ministre ja se zahvaljujem vašem odgovoru i jako mi je drago da i naši eminentni profesori iz bolničkih ustanova s jedne i druge strane čuju ove podatke. Htio bih dati još samo jedan kratak komentar, od prvog dana vašeg nastupa, ja bih se usudio reći i vaših kako ste krenuli u zdravstvenu reformu vi ste imali viziju koju uspješno uz veliku većinu zdravstvenih radnika i uspijete realizirati. Ali ja mislim da, posebno s vašim tim financijskim dijelom, gospodin ministar bit će vrlo zadovoljan.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Anđelko Mihalić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažena predsjednice Vlade, ministri, gospodo i gospođe saborski zastupnici. Ja ću postaviti pitanje ministru Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospodinu Tomislavu Iviću. Pitanje je kratko i glasi: pod kojim uvjetima hrvatski branitelji iz Domovinskog rata mogu ostvariti najnižu mirovinu?
Hvala. Gospodin Tomislav Ivić, ministar.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici, poštovani gospodine zastupniče. Da bi hrvatski branitelj ostvario pravo na najnižu mirovinu po Zakonu o pravima hrvatskih branitelja potrebno je ispuniti nekoliko uvjeta. Jedan od uvjeta je godine starosti, odnosno životna dob od najmanje 65 godina za muškarce i 60 godina za žene, a da ne ispunjava uvjete mirovinskog staža za stjecanje prava na starosnu mirovinu prema Općem mirovinskom propisu. On će ostvariti, ili ona, pravo na najnižu mirovinu ako je ostvario pravo na invalidsku ili obiteljsku mirovinu koja je dijelom ili u potpunosti ostvarena prema odredbama Zakona o pravima hrvatskih branitelja, a niža je od najniže utvrđene Zakonom o pravima hrvatskih branitelja. I potreban je uvjet od najmanje 100 dana sudjelovanja u obrani suvereniteta RH i to u borbenom sektoru. Inače, najniža mirovina iznosi 45% od prosječno isplaćene plaće u RH u prethodnoj godini. Ona je u ovom trenutku 2,270 kuna i u protekloj godini ostvarilo je to pravo 249 hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Anđelko Mihalić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre, zadovoljan sam odgovorom.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo u skladu sa vašim naputkom postavit ću kratko i jasno pitanje, a nadam se da će i odgovor biti jednako kratak i jasan. Pitanje je za potpredsjednika Vlade i ministra financija gospodina Šukera. Gospodine Šuker da li nam možete reći za koliko je povećan vanjski dug RH od kada ste vi ministar financija?
Hvala. Gospodin potpredsjednik Šuker.
Gospodine Jovanoviću ja kao ministar financija što se tiče državnog dijela sam smanjio udio u javnom dugu RH. A kada govorite o vanjskom dugu Republike Hrvatske onda trebate razlučiti koliko otpada na banke, koliko otpada na realni sektor, tj. Gospodarstvo, koliko otpada na stanovništvu, koliko otpada na državu. Ako vi smatrate da se Hrvatska poduzeća nisu trebala zaduživati vani i temeljem toga otvarati nove proizvodne pogone, otvarati nova radna mjesta onda to javno recite. Ako vi smatrate da neki veliki holdinzi se nisu smjeli zaduživati onda ste to trebali reći svojim bivšim i sadašnjim stranačkim prijateljima. Prema tome, kada govorite o vanjskom dugu Republike Hrvatske onda točno razjasnite što se odnosi na središnju državu, što se odnosi na javna poduzeća Republike Hrvatske, što se odnosi na … sektor, što se odnosi na bankarski sektor, s time da trebate znati da 90% praktički bankarske aktive su banke u vlasništvima stranaca onda možemo razgovarati o tome. Ali na ovakav način paušalno kako vi postavite pitanje onda je na to nemoguće dati odgovor, ja sam vam dao konkretan odgovor. Dakle, ova Vlada je u vanjskom dugu duga središnje države, u ovih 6 godina smanjila. A druga stvar, kada već govorite o zaduživanju onda zbog hrvatske javnosti i građana treba znati zašto se država zadužuje. Država se zadužuje da bi pokrila deficit, ili se zadužuje ili prodaje imovinu. A kada bi govorili o deficitu koji je prošle godine bio u Republici Hrvatskoj onda je nominalno deficit 2003. bio veći za 4 milijarde kuna, toliko o vašem pitanju.
Hvala. Gospodin Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle, ministre nisam zadovoljan vašim odgovorom, te stoga tražim pisani odgovor i nadam se da će doći u što kraćem roku. Podsjetit ću vas da je Hrvatski vanjski dug 43 milijarde eura, od kada ste vi ministar financija dug je povećan za 25 milijardi eura. Samo u posljednjih mjesec dana ste ovu prezaduženu Hrvatsku državu zadužili za 200 milijuna dolara i 6 milijardi kuna, ali znate što je najtužnije, unatoč tom zaduživanju imamo 317 tisuća nezaposlenih a 73 tisuće radnika radi, a ne prima plaću. Ministre Šuker to je cijena vaše ministarske nesposobnosti. Vi ste najskuplji ministar financija kojeg je ikada igdje u svijetu imala bilo koja vlada, ali na žalost cijenu tog vašeg uspjeha plaćat će naša djeca, moji unuci će vjerojatno plaćati dugove koje ste vi stvorili a vi tada nećete biti ministar. Drago mi je gospodine ministre da ste uvijek nasmješeni, ali imajte na umu da dok se vi smijete građani Hrvatske piju sedative i antidepresive. Ali ja znam što će vratiti osmjeh građanima Hrvatske, novi izbori i nova Vlada bez HDZ-a.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić za postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade sa članicama i članovima Hrvatske vlade i kolegice i kolege. Svoje pitanje ću postaviti potpredsjednici Vlade gospođi Đurđi Adlešić a radi se o nasilju među djecom i mladima. Naime, Hrvatska je sučeljena dnevno sa mnogobrojnim slučajevima nasilja među djecom i mladima. Jednako tako svjesni smo činjenice i razvidno nam je da su ti oblici i pojavni oblici sve teži, sve drastičniji i jasno se šalje poruka da bi naši preventivni programi kao i programi intervencija trebali biti učinkovitiji. Jednako tako moramo biti zabrinuti i zbog suvremenih modela zlostavljanja i nasilja među djecom i mladima. Ja vas molim gospođo potpredsjednice Vlade, da nam kažete, isto tako kao i predsjednica Savjeta za mlade što Savjet za mlade, zajedno sa Vladom Republike Hrvatske sve čini da bi se utjecalo na smanjivanje nasilja među djecom i mladima jednako kao što vas molim da nam kažete da li je doista u porastu broj, odnosno nasilje među djecom i mladima da li raste. Hvala.
Hvala. Potpredsjednica gospođa Đurđa Adlešić.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice. Drago mi je da ste postavili pitanje o problemu koji doista postoji i na koji je javnost s pravom senzibilizirana. Prije nekoliko mjeseci okupili smo jedan kvalitetan tim stručnjaka različitih profila koji je radio na mjerama koji bi morale dati rezultate i jučer su te mjere predstavljene na Savjetu za mlade. Tamo su postignuto suglasje između politike i struke oko tih mjera, drago mi je da smo ih detaljno raspravili jedino mi je žao da iz oporbe nitko nije bio, jer to doista nije problem kojim se treba baviti samo jedna politička opcija. Što se tiče statistike o kojoj se govori iskoristit ću priliku da imamo najnovije podatke iz Ministarstva unutarnjih poslova, koji nisu u suglasju sa percepcijom koja vlada. Naime, statistika govori o jednom blagom padu, mogla bih reći gotovo zanemarivom padu, ali rasta nema. Govorim o laganom padu zbog toga što znamo da postoje uvijek neke sive brojke koje teže otkriti, međutim vjerujem da ćemo metodom na kojima počinjemo raditi već od sljedećeg tjedna a to je terenski rad, imati dobre rezultate. Sljedeći tjedan ćemo početi raditi prije svega sa ravnateljima osnovnih škola. Dakle, u onom periodu kada su djeca pogodna za jedno snažnije utjecanje na njihovu ličnost, ići će se na terenski posao po svim županijama, tamo gdje će se pokazati brza potreba za hitnom intervencijom, također, a dokumenti na kojima je potrebno još raditi to su izmjene strategije i nekih drugih sličnih praktičkih dokumenata posao koji će potrajati, zato što se radi kao što ste i sami rekli, o novim oblicima nasilja, o Internet nasilju, o mobitelima, o novim tehnologijama gdje je opet najveći problem roditelj, često puta zbog činjenice da je roditelj manje obrazovan bar informatički od svog vlastitog djeteta i teže ga može nadzirati i vidjeti s kojim se sve opasnostima sreće. Vjerujem da će upravo ovaj terenski rad koji smo zamislili, malo pomoći a to što je javnost senzibilizirana je svakako dobro jer daje jedan novi vjetar u leđa. Hvala.
Hvala gospođa Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice, ja sam zaista zadovoljna vašim odgovorom jer on je zapravo u suglasju sa prijedlozima i zaključcima onih Vlada koja su provodila istraživanje nasilja među djecom i mladima i koji upravo preporučuju da se objedine u djelovanjima svi subjekti i državne institucije kako bi došli na neki način u sam kraj sa nasiljem među djecom i mladima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo još dva pitanja, ali molim zastupnike da dođu u sabornicu jer ćemo vrlo kratko jednu točku dnevnog reda morati izglasovati, da imamo kvorum ipak. Evo sada je na redu gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Svoje pitanje uputit ću ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospodinu Tomislavu Iviću. Poštovani ministre, u Domovinskom ratu hrvatski branitelji njihove obitelji doživjeli su i proživjeli mnogo stresova i naravno da se je to odrazilo na njihovo zdravlje, koji će mnogi od njih sa tim posljedicama morat će se nositi i cijeli svoj život. Zato vas pitam, planira li se u 2010. godini nastaviti provođenje sistematskih liječničkih pregleda za hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji?
Hvala. Gospodin ministar Ivić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici, poštovana gospođo Šolić. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i ove godine će organizirati liječničke preglede. Inače Vlada Republike Hrvatske je 2007. godine usvojila program za poboljšanje kvalitete življenja u obiteljima poginulih hrvatskih branitelja, hrvatskih ratnih vojnih invalida i hrvatskih branitelja oboljelih od PTSP-a. Četiri su ciljne skupine obuhvaćene liječničkim pregledima. To su supruge i djeca poginulih hrvatskih branitelja, supruge najtežih ratnih vojnih invalida 100%-tne prve i druge skupine i supruge branitelja oboljelih od PTSP-a i namjera je sustavno pratiti zdravstveno stanje ove populacije za koju su pretpostavka jel tako da je ugroženija od ostalih kategorija u društvu. Liječnički pregledi su provedeni u posljednje dvije godine. 2008. godine u 4 najveća grada u Republici Hrvatskoj, Zagreb, Rijeka, Split i Osijek a u prošloj godini u 10 županija diljem Hrvatske i u te dvije godine sistematske preglede je prošlo više od 4 tisuće osoba iz ovih ciljnih skupina. U tijeku je upravo javni poziv na osnovu kojeg ćemo izabrati zdravstvene ustanove koje će vršiti sistematske preglede u ovoj godini. Osigurana su sredstva u državnom proračunu, negdje oko 2,5 milijuna kuna za ovu namjenu. Dakle i ovaj godine taj kvalitetan program će biti realiziran. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Šolić.
Hvala lijepa gospodine ministre. Iskazujem zadovoljstvo što ste dali izvješće o programima i o svim brigama koje Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti provodi nad populacijom hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo jedan povredu Poslovnika, gospodin zastupnik Stazić.
Poštovani gospodine predsjedniče, članak 180. stavak 3. našeg Poslovnika kaže da zastupnici postavljaju pitanja na način da se prije toga najavi koji zastupnik postavlja pitanje, kome postavlja pitanje i koje će biti područje pitanja. Gospođa Šolić nije predviđena da postavi pitanje, predviđen je gospodin Đakić. Pa vas pitam kako se to krši Poslovnik na ovaj način da se mijenja zastupnik ako je to zastupnik HDZ-a koji ima pravo postaviti pitanje.
Postoji također odluka odnosno mogućnost poslovnička da se zamijene zastupnici, ali da treba obavijestiti pismeno. I u tom smislu je predsjednik kluba jučer sa 16. ožujka gospodin Andrija Hebrang ovako napisao predsjedniku Hrvatskog sabora. "Na temelju Poslovnika Hrvatskog sabora članka 180.c Klub zastupnika HDZ-a predlaže sljedeću promjenu. Na rednom broju 40. umjesto zastupnika Josipa Đakića ministru obitelji, branitelja, međugeneracijske solidarnosti gospodinu Tomislavu Iviću postavlja pitanje zastupnica Božića Šolić". 180.c Prema tome sve je u skladu sa Poslovnikom i idemo dalje. Gospodin zastupnik Ivan Bogović će postaviti sljedeće pitanje, odnosno zadnje današnje pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane ministrice i ministri, članovi hrvatske Vlade, moje pitanje upućujem ministru obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti gospodinu Tomislavu Iviću, a odnosi se na osobe koje su sudjelovale u Domovinskom ratu ako u Oružanim snagama Republike Hrvatske a nisu ostvarile status branitelja. Gospodine ministre, dovodi li Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je stupio na snagu 21. studenog 2009. godine do ustavne nejednakosti osoba koje su aktivno sudjelovale u Domovinskom ratu u Oružanim snagama Republike Hrvatske, a koji nisu do stupanja na snagu zakona o izmjenama ostvarili status hrvatskog branitelja?
Hvala. Prije nego odgovorite gospodine ministre imamo još jednu povredu Poslovnika, zastupnik gospodin Stazić.
Članak koji ste mi naveli 180.c kaže: "Klubovi zastupnika radi važnosti pojedinih pitanja, ovlašteni su promijeniti područje i redoslijed za najviše tri pitanja koja su najavili članovi toga kluba". Područje i redoslijed. Nigdje u našem Poslovniku nije predviđena mogućnost da se mijenja zastupnik koji postavlja pitanje. Prema tome, ovo vaše obrazloženje nije bilo u skladu sa Poslovnikom, kao što nije bio u skladu s Poslovnikom ni postupak koji ste odobrili predsjedniku vašega kluba da se promijeni zastupnik koji postavlja pitanje. Kršite Poslovnik čini mi se, ne, uvjeren sam namjerno.
Ovo je sve u skladu sa Poslovnikom i člankom 180.c jer je sat vremena prije početka, ne sat, nego dan, obavijestio predsjednik kluba o redoslijedu kako će se postavljati pitanja, pa više nije Đakić na 40. mjestu nego Božica Šolić. Imate pravo postaviti pitanje da li je ovo u skladu sa Poslovnikom ako ste nezadovoljni sa obrazloženjem Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Sad će odgovoriti na postavljeno pitanje gospodin ministar Tomislav Ivić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, poštovani zastupniče. Neće ovaj zakon narušiti ustavnu jednakost građana odnosno hrvatskih branitelja i kada je usvajan Prijedlog izmjena Zakona o pravima hrvatskih branitelja bilo je jasno rečeno i obrazloženje da svi hrvatski branitelji su imali dovoljno vremena od 14 do 19 godina da ostvare status hrvatskog branitelja i eventualna prava koja iz njega proizlaze. I dakle, mogli su to svoje pravo i ostvariti. Inače, zakonodavac kada uređuje neko područje može zakonom i limitirati vrijeme za podnošenje zahtjeva za ostvarenje nekog prava kako je i kod ovog zakona. Inače do rekao bih masovnijeg ostvarivanja ovog prava došlo je 2006. godine kada je utemeljen Fond hrvatskih branitelja i kada su se dijelile potvrde o udjelima hrvatskih odnosno potvrde o udjelima u Fondu hrvatskih branitelja i uvjeren sam da je 99,99% hrvatskih branitelja koji su na to imali pravo i ostvarilo pravo i status hrvatskog branitelja. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Ivan Bogović. Izvolite.
Zahvaljujem ministre. Zadovoljan sam iscrpnim odgovorom a vjerujem da su zadovoljni i oni na koje se ovaj odgovor odnosi.
Hvala lijepa. S ovim smo završili Aktualno prijepodne. Vlada je dostavila pisane odgovore na sva postavljena pitanja u prošlom sazivu Sabora.
Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom i raspravom o 1. Prijedlog Zakona o rokovima plaćanja obveza državnih i javnih poduzeća, državnog proračuna i drugih državnih institucija, prvo čitanje, P.Z. broj 374 Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i financije i državni proračun. Predstavnik predlagatelja je gospodin Slavko Linić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Ako danas pitate bilo kojeg gospodarstvenika što mu je najveći problem, odgovor će biti likvidnost i ogromna pravna nesigurnost svih subjekata u gospodarstvu vezano na probleme likvidnosti. Da li je problem likvidnosti izrastao u zadnjih nekoliko mjeseci? Ne. Evidentno je da se to gomila još od druge polovice 2008. godine i da je jednostavno podatak s kojim manje više svi raspolažemo, o neprekidnom rastu broja pravnih osoba koji su insolventni, iznosa insolventnosti. Ali ono što je najzabrinjavajuće broja zaposlenih koji rade u takvim trgovačkim društvima sve veći. I ne mogu a da se ne podsjetim da je ovaj zakon od strane Kluba SDP-a upućen u saborsku proceduru u lipnju mjesecu prošle godine. Isto tako da je Vlada Republike Hrvatske odgovor na ovaj prijedlog zakona dala u kolovozu prošle godine. Što znači ako uzmemo ozbiljnost situacije ja bih rekao ogromno pitanje koje svatko u gospodarstvu postavlja likvidnost, kako ćemo riješiti likvidnost, da je ipak bilo neophodno i ranije raspraviti taj zakon. Pa kada je klub SDP-a osjetio da nema volje za raspravu, eto to je bio razlog da smo na prošloj sjednici raspravljali interpelacija koja ipak ima nešto bržu proceduru očito nego sam zakon, pa je to bio razlog da je klub SDP-a kada je vidio da ne idu zakonska rješenja krenuo na interpelaciju. Kada promatrate razloge koje smo naveli zašto treba donijeti ovaj zakon, vidite da smo bili zabrinuti sa brojkama koje su se kretale oko 20 milijardi ukupne nelikvidnosti, upozoravali smo na kretanje, ali također smo dali vrlo jasnu naznaku da dobar dio trgovačkih društava u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske ne plaća svoje obveze u ugovorenim rokovima. U vrijeme pisanja ovog dokumenta, najveći problem je bila cestogradnja, gdje jednostavno trgovačka društva cestogradnje, znači neovisno da li su Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste ili cesta Zagreb-Rijeka rokove plaćanja nisu podesili sa ugovorenim rokovima, nego dapače kašnjenja su bila i preko 200 dana, pa su građevinari imali ogromne probleme u izvršavanju svojih obveza, a jednostavno plaćanja nije bilo. Također u prošloj godini kada smo o tome govorili veliki problemi u plaćanju bili su trgovačkih društva i građana prema INA-i, prema HEP-u pa je s njihove strane neplaćanje bilo evidentno. Nažalost, iz odgovora Vlade vidimo da se ne slažemo po tim podacima u prošloj godini, jer su od strane Vlade slane poruke da je plaćanje čak i u 60 dana. A recimo samo INA je državi bila dužna 6 ako ne i više mjeseci, samo državi. A da ne govorimo koliko je bila i ostalim gospodarskim subjektima. Naravno, ne možemo a da ne spomenemo brodogradnju, kao vjerojatno trgovačka društva u vlasništvu Republike Hrvatske sa najvećim dugovima i ne plaćanjem obveza prema ostalim trgovačkim društvima kooperantima. To su već rokovi koji su i daleko i daleko iznad 300 dana plaćanja. Prema tome, dolaze u opasnost uopće mnogi koji uspješno posluju ali nisu u stanju naplatiti svoja potraživanja. Rekao bih da kada govorimo o problemu insolventnosti, kada govorimo o odgovornosti za podmirenje obveze, dva su problema. Jedno odnos države prema trgovačkim društvima i drugo je odnos samih gospodarskih subjekta međusobno. Najsretniji bi bili kada bi mogli pokušati pronaći određena rješenja kako riješiti i odnose subjekata u realnom sektoru, znači gospodarstvenika prema gospodarstvenicima i da tu pokušamo naći neku disciplinu. I kada slušate privrednike, tada je vrlo jasna poruka. Oni očekuju da država i tu intervenira, oni ozbiljno to očekuju. Zašto? U ovom trenutku svima je postalo jasno da insolventnost trgovačkih društava ta koja će polako voditi ka likvidaciji mnogih pravnih subjekata, insolventnost. I u toj likvidaciji pojedinih subjekata opravdani strah da će u likvidaciju ući i trgovačka društva koja su inače dobro organizirana, trgovačka društva koja imaju posla, trgovačka društva koja i pozitivno posluju, koja redovito isplaćuju plaće, ali nažalost nisu u mogućnosti naplatiti svoja potraživanja. Kada slušate njihove čelnike, osnovna poruka je države, a što ste učinili u pravnom sustavu? Zašto trgovački sudovi promptno ne reagiraju? Zašto se sporovi vode po desetak godina? Zašto nemamo presude? Vi kao predstavnici vlasti odgovorni ste da organizirate državu da nas pravni sustav štiti. I da, to su poruke koje svi mi moramo čuti i ne možemo prihvatiti činjenicu da se pravosuđe ne organizira na taj način da pravovremenim reakcijama na ovakve procese u pravosuđu ne donose odluke da bi uspjeli zaštititi kvalitetne pravne subjekte od onih koji su loši. Prema tome, još se više u tom zakonodavstvu može učiniti, još nešto moramo načiniti jer jednostavno ne možemo mirno promatrati jer neodgovorni pravni subjekti neplaćanje svojih računa čine zlo i ugrožavaju i ono nešto kvalitetnih gospodarskih subjekata koji nisu u stanju više naplatiti svoja potraživanja. Da, time se moramo i mi baviti. Nažalost, u ovom zakonu mi se time nismo mogli baviti. Zašto? Naš je cilj je bio da najprije probamo riješiti a da li od strane države, kad govorimo o SDP-u od strane države ne mislimo samo na centralnu vlast, mislimo i na regionalnu i lokalnu, činimo sve da svoje obveze pravovremeno izvršavamo. I analize pokazuju da ne činimo. Niti to radimo sa razine proračuna jer sve su slabiji prihodi u proračunu, evidentna je to i 2009. godine i dio investicija se više pravovremeno ne financira, nema raspoloživih sredstava, počinje se kasniti u plaćanju, nismo riješili što ćemo sa zaduženjima. I tko plaća problem slabijeg punjenja proračuna? Plaćaju trgovačka društva iz realnog sektora. Nedozvoljivo. To je praksa koja je uočena u Europi i onaj tko vodi politiku u Europi, Europska komisija je vrlo jasno poslala poruku. Mi moramo vezati institucije i vlast i trgovačka društva gdje je vlast većinski vlasnik da rokove plaćanja ne smiju pomjerati neovisno da li je uzrok slabije punjenje proračuna, da li je uzrok kriza, da li je uzrok unutarnja slabost ili ne znam što. I poruke Europi su jasne. Poruke u Europi govore o tome da treba plaćati do 30 dana kad je proračunski obveznik u pitanju, 60 dana ako su trgovačka društva. I to je ono što i mi pokušavamo u ovom zakonu naznačiti. Ako imalo želimo pomoći realnom sektoru što učiniti? Obveza nam je da najprije sami sebe discipliniramo, da mi budemo odgovorni u ovom procesu da bi i drugima ukazali kako se trebaju ponašati. Prepisali smo pravila koja su inače naznačena za zemlje Europske unije prema kojima i mi težimo. Istina, ovdje nismo definirali ono što se već vani definira, i zatezna kamata i kaznena kamata za izgubljene dobiti. Prema tome, mi smo pokušali više ići na to da vlast bude odgovorna i da sudionici koji upravljaju budu odgovorni i sankcionirani. Mi smo išli na materijalna obeštećenja iako u drugom čitanju ako rasprava to pokaže zaista možemo ići na to kako financijski obeštetiti sudionike kojima smo uzročili štetu jer nismo bili odgovorni kao vlast, nismo bili odgovorni kao oni koji upravljaju sa segmentima imovinom vlasti. Ocjenjujemo da kad bi centralna vlast i jedinice lokalne i regionalne samouprave imale zakonski okvir u kojem moramo plaćati pravovremeno jer će se provesti sankcioniranje onih koji imaju ovlast a to nisu učinili tog trenutka ne bi imali nerealno planirane investicije jer bismo se sveli u realne okvire proračunskih mogućnosti. S druge strane, ocjenjujemo da bi se sasvim drukčije ponašali u upravljanju trgovačkim društvima. Što znači sasvim drukčije? Pa evo, kao primjer želim navesti sada izvješća koja kreću u javnu raspravu a vezano za devetomjesečno poslovanje trgovačkih društava u 2009. godini u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske. A ništa bolje ja bih rekao nije ni u jedinicama lokalne samouprave. Ako promatramo što ćemo vidjeti kao osnovnu karakteristiku? Uštede radi recesije i krize nisu postignute. Prema tome, u trgovačkim društvima živi se iznad mogućnosti, iznad standarda. Ugovara se kao da kriza nije prisutna. Ne vodi se briga o troškovima. Odgovornost za to na upravama i nadzornim odborima. Imamo posebni zaključak Vlade Republike Hrvatske koja je naložila koliko mora biti smanjenja i u dijelu isplata plaća ali i u dijelu ostalih troškova, da li je nalog Vlade, odluka Vlade provedena, nije provedena. Nije provedena. U isto vrijeme da li se plaća u rokovima koje mi ovdje predlažemo? Ne plaća se ni u željeznici, ne plaća se ni u HEP-u, ne plaća se ni u INA-i a o brodogradnji neću ni govoriti. Prema tome, ne provode se nalozi. A tko plaća ovakvo poslovanje trgovačkih društava? Dobrim djelom ostali subjekti u realnom sektoru koji posluju sa tim poduzećima. Njihove se naplate protežu iznad 100 do 300 dana. Problem je da li uopće mogu kamatu zaračunati jer ako se usude kamatu zaračunati bit će na crnoj listi pa ne mogu više poslovati. I u isto vrijeme počinju njihovi problemi sa isplatom osobnih plaća svojih zaposlenika. Da li je to razlog da Vlada i zakonom koji bi uputila u ovaj parlament pokuša postaviti osnovne zakonske odredbe kako se ponašati prema tim upravama, kako se ponašati prema tim nadzornim odborima koji ipak polažu račun i trebali bi polagati račune Vladi. Evidentno je da sugestija, naredba, odluka Vlade ne daje efekata. Ali u realnom sektoru imamo problema. Oni ne mogu do svojih sredstava, zaustavljaju procese proizvodnje, otpuštaju radnike. To je razlog da se gomilaju brojevi nezaposlenih radnika na zavodu za zapošljavanju iz realnog sektora. I ja bih rekao da upravo ocjena koju ćemo sada dati o radu trgovačkih društava u prošloj godini gdje će se evidentno vidjeti da se nalozi Vlade nisu poštivali, nas itekako nas u Parlamentu usmjerava da moramo zakonom rješavati ovakve stvari. Tada Vlada Republike Hrvatske ima daleko jaču i snagu i mogućnost da se nadzornim odborima i upravama koji ugrožavaju likvidnost ostalih u segmentu gospodarstva mogu biti efikasni. Ako promatrate analitičare u bankama, neovisne analitičare, stručnjake u financijskom poslovanju, njihova vam je ocjena da u ovoj godini se bitno likvidnost i neće popraviti. Neće se popraviti. Istina je, u sustavu, platnom sustavu Republike Hrvatske imamo značajni iznos kuna i očito da kune nisu problem. Zaista kune nisu problem. Što je problem? Rizici. To je razlog zašto poslovno bankarstvo vrlo teško ide sa sredstvima koje ih imaju, znači nije nedostatak sredstava, ali sa tim sredstvima poslovno bankarstvo ne ide prema realnom sektoru. Ne ide financirati ovo zlo koje se zove insolventnost. Ne ulaže dodatna sredstva. I tog trenutka najveći problem koji se pojavljuje je tko je taj loš, tko će prvi pasti. Tko je taj koji će zaista zaustaviti proces gospodarske aktivnosti i krenuti ka stečajevima i likvidacijama. To je nešto što se bankarski sustav boji, to je nešto što se i mi moramo bojati. Da li će u tom čišćenju lošega ipak izgubiti oni koji nisu loši nego su ugroženi od loših, a mi kao predstavnici vlasti nismo ništa učinili. Dapače, ako govorimo o tome da uzrok neplaćanja je i od strane proračuna i od strane trgovačkih društava onda smo i mi jedni od tih sudionika u, ja bih rekao, likvidaciji možda i dobrih gospodarskih subjekata, ali koje nemaju načina naplate svojih potraživanja. I to nas sve obvezuje da u Hrvatskom saboru moramo razmišljat možemo li mi nešto doprinijeti da se to stanje promijeni i da privrednici napokon shvate da se i zakonom nešto može učiniti na poboljšanju sustava plaćanja, na većoj odgovornosti u sustavu plaćanja. Najgore je ako pasivno promatramo i čekamo da se to samo od sebe riješi. Nitko u SDP-u ne osporava da će određene efekte vezano za veliku nelikvidnost dati i mjere Vlade Republike Hrvatske kad govorimo o modelu A i B financiranja likvidnosti u Republici Hrvatskoj. Ali opet smo vrlo oprezni u tim procjenama, bojimo se značajnijih promjena u tome neće biti. Svi se bojimo da li je zadnji podatak od 27 milijardi neplaćenih računa taj ili je još veći. Nitko od nas nije optimista da reče da ćemo taj iznos samo sa ovim mjerama skinuti opet na 20 koliko je bilo negdje početkom prošle godine. Jednostavno ne može se samo jednim mjerama bitno promijeniti situacija. Najveći problem su ponašanja i ovaj zakon upravo govori o tome kako sankcionirati ponašanje onih koji upravljaju državnim proračunima, kako sankcionirati ponašanje onih koji upravljaju trgovačkim društvima da bi na neki način i kroz taj vid okrenuli se većoj odgovornosti u sustavu plaćanja. Zašto? Na taj način ćemo brže doći do onih koji zaista nisu sposobni opstati u gospodarskoj aktivnosti i kojih moramo čistiti. I neće nam se dogoditi da u tom čišćenju odlaze kvalitetni zato što su ih loši ugrozili. I još nešto. Jedna od novih mjera kako vratiti zaposlene u sustav radnih aktivnosti je krenuti ponovo u investiranje, biti na neki način aktivan u investicijama. Svi po tome na neki način podrazumijevamo subjekte koji su u domeni energetike i vjerojatno smo svjesni da je problem i željezničke infrastrukture. Prema tome, ukoliko tu ne učinimo napor da krenemo u te investicije teško je očekivati da će realni sektor vezujući se na državne investicije moći značajnije ući u investiranje u 2010. godini. Ali da li ćemo govoriti u kakvom su nam stanju te tvrtke? Hoćemo li govorit o HEP-u? Ne plaća na vrijeme, ima problem sa cijenama, ima problem sa gubicima, ima problem sa uvozom energije. Al' on mora biti investitor sutra, on mora ulagati. Hoće li biti odgovoran, hoće li opet ugovarati poslove a neće plaćati? Hoćemo li opet ugroziti nekog drugog? Pa nitko neće biti kriv, nema zakona. Zato mi predlažemo taj zakon. Ne, nema investicija više bez sredstava. Pravovremeno osigurat kredite, vraćanje kredita, pravovremeno osigurati cijene, socijalnim politikama riješiti one koji ne mogu platit punu cijenu. Ali obrnuto, onaj tko mora platiti ekonomsku cijenu mora platiti. Zato mi smatramo da je zakon itekako potreban ako želimo u ovom rizičnom vremenu ići u neke investicije. Hoćemo li o INA-i govorit? Opet ne plaća na vrijeme, ne plaća ni izvođačima radova za pojedine investicije u koje su krenuli, ali niti ja bih rekao trgovačkim društvima gdje obavljaju redovnu djelatnost, a očekujemo opet investicije od te INA-e. A da li ćemo se pobrinuti za sankcioniranje takvog ja bih rekao neodgovornog ponašanja nadzornih odbora i uprave? Da, trebali bi. Trebali bi se itekako pobrinuti za taj dio. O infrastrukturi u željeznici teško da nešto možemo govoriti. Teško. To su sredstva koja moramo iz proračuna osigurati. Eventualno ja bih rekao umanjiti izdatke iz proračuna kroz određena sredstva Europske unije koja će itekako ići prema željezničkoj infrastrukturi. Ali evidentno je da to moramo odvojiti od onoga što znači odgovornost uprave i nadzornog odbora za strukturne promjene, za zbrinjavanje broja eventualno prekobrojnih u željeznici, za neracionalna poslovanja. Sve je to nešto što jednostavno moramo imati odgovore odgovornih ljudi. A zašto? Da ne bi ugrozili trgovačka društva koja posluju, koja će raditi na investicijama. U klubu SDP-a smatramo da je posao Hrvatskog sabora da zakonom pokuša sankcionirati rekao bih odgovornost ljudi koji ne shvaćaju kolika je ozbiljnost da država i državne institucije budu odgovorne u sustavu platnog prometa jer je to opasnost da uništimo kvalitetna trgovačka društva i da budemo uzročnici onih koji će otpuštati radnike i slati ih na Zavod za zapošljavanje. Dapače, s obzirom da godinu dana čekamo, izvinjavam se, nešto manje od 9 mjeseci čekamo na raspravu o ovom zakonu shvatili bi da u drugom čitanju smo u stanju ponuditi ja bih rekao materijalna obeštećenja koja sada nismo obuhvatili ovim zakonom da probamo upravo kroz materijalna obeštećenja onima kojima smo učinili štetu da im na neki način vratimo dio sredstava i da tog trenutka se u Hrvatskoj shvati da u Hrvatskom saboru želimo zaista biti odgovorni i otkloniti barem s naše strane uzroke nelikvidnosti. Hvala.
Hvala. Odbor za financije i državni proračun, predsjednik odbora gospodin Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, cijenjene kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora je raspravio na 41. sjednici održanoj 14. listopada 2009. godine Prijedlog zakona o rokovima plaćanja obveza državnih i javnih poduzeća, državnog proračuna i drugih državnih institucija i to kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik predlagatelja, odnosno predstavnik Kluba zastupnika SDP-a obrazložio i upozorio na problem nelikvidnosti u hrvatskom gospodarstvu na neurednost plaćanja obveza i da je to jedan od najvećih problema hrvatskog gospodarstva. Isto tako, da je zbog nepoštivanja tih obveza unutarnja nelikvidnost naznačeno je dosegla čak razinu tada govoreći 15 milijardi kuna i da se rokovi plaćanja ne samo da ne poštivaju nego se i produžuju. Sa ovim prijedlogom zakona se predlaže da država i javna poduzeća i poduzeća sa najmanje 25% udjela države plaćaju i podmiruju svoje obveze u roku 60 dana, a državni proračun i državljani, druge institucije u roku od 30 dana kako je i naglašeno da je u Europskoj uniji sa direktivom regulirano plaćanje odnosno problem nelikvidnosti i međusobno uređeno plaćanje među članicama. Posebno je na raspravi iznijeto mišljenje da u Hrvatskoj veliki utjecaj na nelikvidnost ima i nenamjensko trošenje novaca i to nenamjensko trošenje obrtnih sredstava pojedinih tvrtki koje ne koriste svoja obrtna sredstva za podmirenje svojih obveza već ih ulažu u neke druge oblike, u druge poslove, nenamjenski troše na druge načine ili čak kupuju nova poduzeća ili ulažu u dionice drugih poduzeća. Stoga problem financijske nediscipline je naznačeno kao glavni uzrok nelikvidnosti i da to treba cjelovito zakonski rješavati a ne parcijalno. U raspravi na odboru prevladalo je mišljenje kojim se podržava stajalište Vlade Republike Hrvatske da se ovaj predmetni prijedlog zakona ne prihvati i da ne predlaže rješenja koja već nisu razmatrana, te da su ista obuhvaćena nizom aktivnosti i mjera koje provodi Vlada Republike Hrvatske u skladu sa važećim zakonskim propisima, a posebno je istaknuto da je Vlada Republike Hrvatske poduzetim mjerama i aktivnostima ostvarila pozitivne pomake glede racionalizacije poslovanja i urednog servisiranja obveza pojedinih javnih poduzeća, odnosno trgovačkih društava u većinskom državnom vlasništvu. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova 5 za i 3 protiv, 1 suzdržan predložiti Hrvatskom saboru sljedeći zaključak da se ne prihvaća Prijedlog zakona o rokovima plaćanja obveza državnih i javnih poduzeća, državnog proračuna i drugih državnih institucija koje je predložio Klub zastupnika SDP-a Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala. Državni tajnik u Ministarstvu financija Zdravko Marić će dodatno obrazložiti mišljenje Vlade.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo nekoliko riječi vezano za prijedlog ovog zakona. Dakle, kao što je uvaženi zastupnik uvodno i rekao predlažući zakon Vlada se očitovala na taj prijedlog zakona. Doduše, prošlo je dosta vremena i od vaših prijedloga i od naravno očitovanja. Ali mislim da je tema aktualna. Ja bih se dotaknuo vrlo kratko ono što je Vlada u svom očitovanju i navela između ostalog, dakle da u svakom slučaju ono što je i predloženo dobrim dijelom je sadržano i u postojećoj zakonskoj regulativi prije svega Zakon o obveznim odnosima i u nekim vezanim, konkretno u onome dijelu članka 10. predloženog zakona koji se tiče na postupke javne nabave što piše u Zakonu o javnoj nabavi. Dakle, tu imamo jedan možemo tako reći formalno-pravni problem da takvu vrstu promjena ne bismo niti mogli provesti kroz ovakvu jednu vrstu zakona. Međutim, ono što je isto tako važno reći dozvolite mi da spomenem zapravo tri segmenta o kojima evo i uvodno smo čuli i ja vjerujem da sigurno da se oko nekih stvari zapravo najbolje može i govoriti sa brojkama i sa činjenicama potkrijepiti to. Dakle, jedan segment su ta javna poduzeća koje smo i spomenuli i koji su zapravo jedan od predmeta u ovom prijedlogu zakona. Dakle, 22 javna poduzeća kako ih i vodimo, odnosno evidenciju radimo. Ova 22 najveća javna poduzeća za prošlu godinu, dakle u sklopu onih mjera koje je Vlada poduzela, u prvoj polovici intenzivirala zapravo u drugoj polovici godine. Ukupno planirani iznos ušteda na razini svih tih poduzeća bio je negdje oko milijardu i pol kuna do kraja godine. Ostvareni iznos ušteda je to i premašeno. Dosegnuto je milijardu, gotovo milijardu i 800 milijuna kuna ušteda što svakako možemo reći da je jedan dobar pokazatelj pogotovo kod pojedinih javnih poduzeća vidljivo je značajnije od planiranog. Što se tiče njihovih rokova plaćanja vi kada promatrate sva ta 22 poduzeća prosječni rokovi, odnosno prosječni rokovi plaćanja su na razini od 57 dana. Ono što naravno sigurno treba apostrofirati da postoji neka od njih koja i premašuju onaj rok od 60, prije svega tu su već i spomenute Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste, međutim treba napomenuti da tijekom 2009. godine to je bila zapravo izravna posljedica kašnjenja u plaćanju INA-e, odnosno njenih dugova prema ta dva poduzeća. U isto vrijeme imamo slučaj sa HEP-om, mislim da smo o njemu isto nekoliko puta i u sabornici govorili, na HEP-u u isto vrijeme s jedne strane ima problem u smislu naplate svojih potraživanja što od građanstva, šta od poduzetništva, a isto tako postoji određena, naravno možemo reći tako problem vezano za poslovanje HEP-a, a to je vezano isključivo uz cijenu električne energije, odnosno ono što na neki način tom javnom poduzeću stvara određene teškoće. Sve u svemu kada kažem da postoji određenih problema nikako ne smijemo, kažem još jedanput izostaviti ovaj napredak koji je definitivno napravljen, i vi ste prošli tjedan i čuli nakon sjednice Vlade i najave da od ovih istih javnih poduzeća mi očekujemo dakle kao rezultat i ove racionalizacije u poslovanju, očekujemo još veći i jači napredak ne samo u smislu ušteda, jer ono što smo tražili od njih su bile uštede na onim stavkama koje zapravo i nisu nužne u ovakvim vremenima kako bi se stvorio određeni prostor za, prije svega ne samo redovno i normalno funkcioniranje, nego i određenu investicijsku aktivnost. Nešto što mora ići i biti kompatibilno sa mjerama koje je Vlada poduzela, fokusiran i okrenut prema privatnom sektoru, to je zapravo javni sektor, odnosno javna poduzeća daju jedan dodatni doprinos kako bi općenito i ukupna investicijska aktivnost u Republici Hrvatskoj, a tako i gospodarska krenula uzlaznim tijekom tijekom 2010. godine. Drugi segment koji bi spomenuo svakako naravno to je državni proračun, plaćanje izvršavanja državnog proračuna naravno da sigurno jedna od najvažnijih točaka koje inače ovaj cijenjeni Dom i raspravlja, i uvijek je u fokusu našeg interesa svih dakle u Republici Hrvatskoj. Ono što svakako treba reći dakle i preliminarni podaci i pokazatelji koji govore, počevši od razine državnog proračuna pa i do lokalne države. U ovom trenutku nemamo sve podatke vezano za lokalnu državu, međutim ostvarenje proračuna za 2009. godinu je bilo u okviru planiranog, što znači da se i ono što je trebalo biti plaćeno, dakle s rashodne strane proračuna izvršavalo. Onaj jedan mali dio rashoda koji smo mi objasnili iz Ministarstva financija koji je slijedom određene čisto likvidonosne situacije s kraja godine prenesen na početak siječnja već je reguliran i sami znate da je ostala samo još ona isplata jednog dijela božićnica. I treći segment sigurno je nešto što itekako mi u Vladi zapravo pridajemo jako puno važnosti i pažnje, a to je općenito sustav likvidnosti i plaćanja u cijelom gospodarstvu. Mislim da evo, evo i uvaženi zastupnik je uvodno rekao i meni je drago čuti dakle da se očekuju i s njihove, sa strane najjače oporbene stranke zapravo isto se očekuje određeni pozitivni pomaci, prije svega od ovih modela A i B financiranja. Posebno bi tu apostrofirao upravo taj model A s kojim smo već i započeli, koji je između ostalih stvari usmjeren kako smo rekli na financiranje i pojačanu kretnju aktivnost za ta tzv. obrtna sredstva, pod kojima zapravo podrazumijevamo kao jedan široki pojam između ostalog i servisiranje određenih dugovanja, prema dobavljači, vjerovnicima, a u konačnici moramo reći naravno i prema državi, naravno sjećate se i sami da je to kod predstavljanja tih modela smo rekli uz određena ograničenja do određenog postotka. Sve u svemu evo dozvolite na kraju da kažem bez obzira naravno što je prošlo dosta vremena od prijedloga zakona, mislim ono što je još važnije da Vlada zapravo, ni ja na neki način ne bih rekao, uz dužno naravno poštovanje prema prijedlogu zakona, odugovlačilo s odgovorom, nego dapače, nego ono što je mislim svima nama jako važno i još važnije da je poduzimala određene mjere, da se određeni napredak već sada vidi, da su stvoreni određeni uvjeti ono što stalno govorimo. Dakle ako sada promatramo situaciju, ako govorimo da postoji likvidnost više nego zadovoljavajuća u financijskom sustavu ona svakako nije nastala samo preko noći. Ona je rezultat između ostalog svih ovih mjera koje smo poduzeli tijekom 2009. godine i u smislu državnog proračuna, i javnih poduzeća, i zapravo došli smo u ovu situaciju da možemo razmišljati o nekakvim možemo reći tako još proaktivnijim mjerama, mjerama koje će biti usmjerene na kanaliziranje te likvidnosti iz financijskog sustava upravo prema realnom sektoru koji ipak, mislim da ćemo se svi složiti u ovim uvjetima treba biti i dalje glavni pokretač, jedini je on koji može stvoriti zapravo najviše te dodane vrijednosti. Hvala lijepo.
Hvala. Na temelju članka 110. stavak 2. Poslovnika Vlada je dostavila mišljenje u odnosu na ovaj prijedlog zakona Kluba zastupnika SDP-a, 110. stavak 2., Vlada zatražena mišljenja i prijedloge Vlade u slučajevima kada ona nije predlagatelj Vlada je obavezna dostaviti Saboru. To je dostavila. To je to mišljenje Vlade. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović je podigla pločicu. Evo joj riječ da ispravi, da ispravak netočnog navoda. Bit će vrlo zanimljivo sada kako ćete se izvući iz te situacije da ste digli pločicu za ispravak netočnog navoda, a radi se o mišljenju. Izvolite.
Gospodin dražvni tajnik ustvrdio je i to je netočno da su državna poduzeća postigle znatne uštede. To naprosto nije točno. Da tomu nije točno i da ispravljam takav netočni navod, očajnička pisma uposlenika govore o tome. Dakle ona su ogledni primjer ne da se nije uštedilo, možda se malo manje krade, ali to nikako u nikakvom slučaju ne možemo govoriti da se radi o uštedama. Ustvari ta poduzeća primjer su kako se krčmi narodna imovina. Evo u HEP-u kako se uštedilo. Koliko se stanova kupilo, po kojoj cijeni govore ljudi imenom i prezimenom. Primjer jedan, kupljen je stan nedavno od milijun i 426 milijun kuna, da bi ga, da bi bio prodan zaposleniku HEP-a Anti Matijeviću za cijenu manju od 428 tisuća kuna, a vi govorite o uštedama, a u HEP-u se zaposlilo, odnosno u Hrvatskoj pošti se zaposlilo novih 3 stotine tisuća ljudi, među njima i boksač.
To je bilo, Vlada je dostavila, kolegice Antičević, svoje mišljenje. Vi ste ispravljali mišljenje Vlade, piše mišljenje. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne da se. … [[Upadica se ne razumije.]] Jako ste se neuspješno izvukli iz ove klopke. Bio je to pravnički rečeno nepodobni pokušaj, neuspjeli nepodobni pokušaj jer ste ispravljali mišljenje Vlade. Stajališta iznesena u mišljenju Vlade. Ono što je bilo svojedobno kada je bio prijepor o tome da li se može kada klub zastupnika iznese njegov predstavnik da nešto klub zastupnika smatra, pa je bio prijepor da se to ne može ispravljati netočni navod. A sad je bilo mišljenje Vlade, a sada se može izgleda. … [[Upadica se ne razumije.]] Kako niste pa ovo piše mišljenje Vlade. … [[Upadica se ne razumije.]] To je mišljenje Vlade izneseno od državnog tajnika. Nije, piše tu. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa vidim ja da se vi ne obazirete, da. … [[Upadica se ne razumije.]] To isto vrlo teško, ali može se. O tom toliko, da toliko o tome. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Kad smo već donosili Državni proračun za 2009. godinu mi smo zapravo izašli sa prvim prijedlozima antirecesijskih mjera koje smo pretočili u zakone s namjerom da se prije nego što raspravimo Prijedlog proračuna za 2009. godinu otvorimo pitanje kako riješiti krizu koja je već tada bila evidentna. Međutim, taj pokušaj nije urodio plodom. Proračun je donesen, mi smo tek nakon nekoliko mjeseci raspravljali o tim početnim zakonima. Međutim, to nas nije obeshrabrilo, kao što bi rekla naša predsjednica Vlade, mi smo i dalje išli sa prijedlozima koji su dijelom bili zakonski prijedlozi, a dijelom su bile interpelacije o radu Vlade koje su zapravo završavale određenim zaključcima što bi trebalo činiti u pojedinačnim slučajevima. Vlada je priznala da smo u krizi tek u veljači kada je donijela onih poznatih 10, paket od 10 antirecesijskih mjera i jedna od njih pod brojem 3 bila je upravo ova borba protiv nelikvidnosti. Bili smo zadovoljni što je i Vlada uočila zapravo ovaj problem, međutim ocjenjujući da se od veljače do travnja kada je bio deveti mjesec kontinuiranog rasta nelikvidnosti u platnom sustavu mi smo tada izašli i sa prijedlogom zakona koji smo dali u proceduru još u lipnju prošle godine. Dakle, od tih 10 antirecesijskih mjera među kojima je i borba protiv nelikvidnosti dobila je svoju operacionalizaciju u jednom dijelu koji smo i mi podržali i u ime predlagatelja je kolega Linić o tome govorio, dakle trebalo je proći 13 mjeseci da bismo mi nešto konkretno učinili i kroz ova 2 modela kreditiranja sigurno će biti i određenih pomaka što se tiče smanjenja nelikvidnosti. U svom mišljenju Vlada je rekla da je poduzela sve i da je sada što se tiče plaćanja obveza sve u nekim normalnim rokovima. Međutim, to nije tako. Ako idemo promatrati samo kroz 3 razdoblja kako se objavljuju podaci o stanju likvidnosti u sustavu onda smo u travnju bilježili 16,2 milijarde kuna blokiranih računa. Već u srpnju je to bilo 18,2 milijarde, a zadnji podatak objavljen za prosinac koji je 18 mjesec za redom kako raste nelikvidnost zabilježeno je 27,1 milijarda kuna neplaćenih računa. Međutim, to nije definitivni podatak jer već smo rekli to kad smo obrazlagali našu interpelaciju, to su samo one obveze koje su evidentirane na blokiranim računima. Koliko je ustvari neplaćenih međusobnih obveza između vjerovnika i dužnika zapravo je teško procijeniti s obzirom da tamo gdje još poslovanje je u tijeku zapravo nema utuživanja pa se onda takva neplaćena potraživanja niti ne evidentiraju. Problemi i posljedice koje donosi nelikvidnost mogu se poistovjetiti sa problemima i posljedicama koje donosi korupcija. Zapravo zato bi i borba protiv nelikvidnosti morala biti oštra i nemilosrdna prema onima koji unose nered u platni sustav. Posebno je opasno kada ne plaćaju oni koji imaju sredstva na računu, a ne podmiruju niti obveze prema vjerovnicima, a oni najčešće niti ne isplaćuju plaće svojim radnicima. Dugotrajna i visoka nelikvidnost u Hrvatskoj kakva je danas nije zabilježena u zadnjih 10 godina. Sjećamo se još onog teškog stanja, financijskog stanja u platnom sustavu krajem '99. godine. Tada se i rješavalo po određenom modelu, tada dospjelih, odnosno ili evidentiranih 23 milijarde kuna koje je potraživala država. Sjećate se da smo donosili i posebni Zakon o nagodbama. Ovakva situacija direktno utječe i na smanjenje gospodarske aktivnosti. Povećanje rokova plaćanja zapravo unosi nered u platni sustav, a takve pojave ugrožavaju one koji su aktivni i sposobni za daljnje poslovanje. Sigurno da jednim dijelom ekonomske probleme donosi i kriza za koju mi kažemo da nije samo posljedica globalne ekonomske krize koja je zahvatila svijet već i samog sustava i strukture našega gospodarstva. Da u tome su aktivnu ulogu imala i država i državna poduzeća govore i podaci o dugovanjima koji su tada bili kada smo mi donosili zakon. Dakle, samo Ministarstvo financija je objavilo da je krajem lipnja su dugovanja državnih tvrtki koje oni prate bilo 11 milijardi kuna. Nemoguće je da je samo u nekoliko mjeseci kada je Vlada dala, u 5. mjesecu kada je Vlada dala mišljenje da je moglo tako velika suma dugovanja koje su imala državna poduzeća svesti u neke normalne okvire. Problem neplaćanja utječe ne samo na visinu prihoda i visinu dohotka u trgovačkim društvima ona utječe i na zaposlenost. Tako su za 9 mjeseci naše tvrtke u realnom sektoru zabilježile pad bruto dobiti od čak 30%. Što se dešava sa zaposlenošću ne treba ni govoriti. U siječnju 2010. u odnosu na siječanj 2009. godine manje imamo 8,7% zaposlenih, a samo u odnosu na prosinac prošle godine u siječnju je zabilježeno 3% manje zaposlenih. Nezaposlenost rapidno raste i mi nismo zapravo ništa učinili da bi se smanjila nezaposlenost. U siječnju u odnosu na prosinac povećalo se broj nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje za čak 16 tisuća. Po nekim procjenama, mada Hrvatski zavod za zapošljavanje do sada ažurno objavljivao podatke o stanju nezaposlenosti krajem mjeseca, ovaj puta je zakazao, a procjene su da je ta brojka više od 317 tisuća. Ako tu uključimo još oko 73 tisuća koji rade u poduzećima u kojima se ne isplaćuje plaća ili se neuredno isplaćuje plaća, zapravo dolazimo do ogromnog broja ljudi koji nemaju redovna primanja. Dakle, sigurno da nelikvidnost ima utjecaj na poslovanje, uz 9 mjeseci naše tvrtke su ostvarile višak prihoda od oko nešto manje od 22 milijarde kuna, već sam rekla da je to za 30% manje nego što je to bilo u razdoblju prošle godine. O tome, na to utječe značajnim dijelom i struktura u kojoj dominira trgovina, prerađivačka industrija, građevinarstvo, međutim, oni su i vodeće djelatnosti kada se govori o onima koji su najveći dužnici. Imamo pad proizvodnje za gotovo 10%, imamo pad trgovine na malo od 16%, pad opsega građevinskih radova za oko 4%. Dakle, nema realnog rasta plaće a nakon uvođenja tzv. Kriznog poreza ili posebnog poreza na plaće, zapravo su realno plaće i pale. Da bi država morala biti i njezina poduzeća uzor kada se govori o podmirenju obveza, to bi trebala biti normalna stvar. Država bi morala biti uzor kako naplaćuje svoja potraživanja, međutim, zabrinjava činjenica da država u ovom trenutku potražuje gotovo 11 milijardi kuna tzv. Javnih davanja. To znači da se na vrijeme ne reagira, a kada na vrijeme ne reagirati takva tvrtka koja ne plaća obveze prema svojim vjerovnicima, među njima je i država, zapravo ju dovodite sve težu i težu situaciju, i ona dolazi u situaciju kada na kraju više nije moguće poslovati, na takav način zapravo mi gubimo gospodarske subjekte. DA je problem nelikvidnosti i insolventnosti prisutan i u drugim državama ne samo u Hrvatskoj, to je činjenica, međutim, u Europskoj uniji, sama Europska unija kao asocijacija, i pojedine njezine članice, poduzimaju različite mjere kako se riješiti nelikvidnosti i insolventnosti, a ja ću ovdje navesti samo jedan dio načina kako se to regulira kroz tzv. Direktivu o borbi protiv kašnjenja u plaćanju, to je direktiva 2000./35. koja je donesena 2000. godine, a njezine izmjene su bile u prošloj godini. Između ostalog oni utvrđuju obvezu da tijela državne vlasti, i država i sva poduzeća u državi ali i lokalne jedinice u pravilu obveze plaćaju u roku od 30 dana. Njom se obvezuje da se presuda za neosporena utužena potraživanja mora donijeti u roku od 90 dana, a ne da godinama traju postupci kao što se to dešava u Hrvatskoj. Tom direktivom se utvrđuje i iznos kamata, ovom slučaju 7% jer su tamo kamate inače niže, od prvog dana nakon roka dospijeća te obveze te naknada za oporavak, dakle ako se kasni u plaćanju, u iznosu od 10% od ukupnog iznosa potraživanja. Cilj ovakvih mjera je poboljšanje novčanog tijeka posebno u uvjetima usporavanja gospodarskog rasta, a većina zemalja Europske unije su ovu direktivu zapravo pretočile u zakon o financijskom poslovanju, a ovaj zakon onda osigurava i način reguliranja prisilne naplate, ovrhe i stečaja. Dakle, ne kažemo da je to nešto što se dešava samo u Hrvatskoj, ali način kako mi zapravo žmirimo i puštamo da ovaj problem eskalira je nedopustivo. Zato smo i krenuli sa ovakvim zakonom koji bi najprije regulirao rokove plaćanja koja se odnose na državu i državna poduzeća i sankcije koje bi trebale podnositi oni koji upravljaju u državnim proračunom, oni koji upravljaju državnim poduzećima, ali i obveze i sankcije za one koji vrše nadzor u takvim ustanovama i poduzećima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovani kolegice i kolege. Nesporno je da je bankarstvo krvotok gospodarstva, a karcinom gospodarstva nelikvidnost i da sve napore treba usmjeriti da bismo eliminirali nelikvidnost u našem gospodarstvu. Ali za donošenje mjera, za poduzimanje bilo kojih aktivnosti za suzbijanje nelikvidnosti, treba izvršiti genezu i analizu nelikvidnosti. Zašto genezu? Zato što nelikvidnost nije od jučer niti se ona u Hrvatskoj pojavila samo u vrijeme svjetske ekonomske krize. Ona svoje korijene vuče čak iz pretvorbe i privatizacije. Slojeviti su i kompleksni razlozi nelikvidnosti u Hrvatskoj, počevši od menadžerskih kredita od preuzimanja tvrtki i postajanjem vlasništva a da nisu otplaćene dionice, a onda sredstvima tih istih tvrtki su se otplaćivale dionice, a menadžeri sebi povećavali plaće da bi isto tako otplaćivali dionice na svoje ime. Sve je to utjecalo na to da se obrtna sredstva koja trebaju služiti za poslovanje i isključivo za poslovanje, troše nenamjenski u druge svrhe. I to je razlog zašto se nisu ni podmirivale obveze svojim poslovnim partnerima, državi, državnim institucijama. Tu je početak, kasnije je to eskaliralo '98., '99. godine kada je nelikvidnost bila izraženija nego danas, čak u vrijeme ove najveće svjetske ekonomske krize. Zašto kažem da je i analizu potrebno izvršiti? Pa zato što je to danas bez obzira na ove točne podatke i gospođa Zgrebec što je sada kazala vrlo objektivno neka događanja i u svijetu i kod nas o blokiranim nepodmirenim obvezama, o evidentiranim nepodmirenim obvezama, ali mi ipak ne znamo stvarno stanje nepodmirenih računa i obveza. Dok se ne utvrdi to nemoguće je učinkovitu mjeru i donijeti i još uvijek ne znamo koliko koje poduzeće duguje i ima nepodmirenih obveza. I to treba učiniti, to doista treba ako želimo, Udruga poslodavaca vrlo često daje inicijative, a upravo bi mogli tu oni inicijativu pokrenuti jer ne slažemo se i ne slažem se osobno da je država generator nelikvidnosti u Hrvatskoj. Istina je da je i u mišljenju Vlade je vidljivo da je država smanjila rokove plaćanja u 22 poduzeća, da su čak dovela do 60 dana da su se skratili, da ima i ušteda 2 milijarde. Ali ne zna se koliko koje poduzeće duguje drugom poduzeću, koliko duguje državi i koliko država duguje izvan rokova dospijeća. Jer je dug svaki nepodmireni račun izvan roka dospijeća, nakon isteka roka dospijeća. I naravno kada bismo napravili takvu analizu, a mislim da bismo je trebali imati, da bismo dobili sasvim drugačiju sliku i predodžbu nego što ju imamo sada na temelju nekakvih parcijalnih spoznaja, a ne cjelovitih saznanja, pa bismo vidjeli tko je najveći vjerovnik tko je najveći dužnik, pa bismo vidjeli u što se novac i troši. Kolega Linić je kazao ovdje da kooperanti brodogradilišta potražuju. Kooperanti brodogradilišta rade jednu trećinu posla od ukupnog posla u brodogradilištima, a dvije trećine posla rade sama brodogradilišta. Kooperanti naplaćuju dvije trećine vrijednosti ukupne u brodogradnji, a brodogradilišta naplaćuju jednu trećinu i kooperanti su u odnosu na broj zaposlenih imaju najveću dobit od svih poduzetnika u Hrvatskoj i nemaju nenaplaćenih potraživanja. Oni su skoro pa i najsigurniji do sada bili u Hrvatskoj. Istina je da državna poduzeća kada plate iznos i uslugu velikom poduzeću u Hrvatskoj, onda to poduzeće ne podmiruje obveze svojim kooperantima. Pa iz toga proizlazi zaključak da primjerice HEP nije platio. A što se s novcima radi, to treba ispitati. Evo najnoviji slučaj "Pevec", milijardu i 600 milijuna kuna duga i u stečaju je završio. Nisu novci nestali, samo su se nenamjenski trošili. Nisu se podmirivale obveze vjerovnicima, nego tko zna u koje svrhe se sve trošio. Znam ali neću ovdje detaljno iznositi. Danas kada je situacija u Hrvatskoj takva da imate kamatu 7% na depozite, za to ne stimulira one kojima pruža tržišna pozicija da ne plate svoju obvezu svom dostavljaču, nego da sredstva drže privremeno oročena na bankama, zarađuju na tome i stvaraju nelikvidnost. A onda kada dođe do krajnje granice, onda podmiruju pod uvjetom da ne smiju vjerovnici obračunati kamate. A ako žele obračunati kamate onda će im se raskinuti poslovni odnos i neće se s njima surađivati. Jer to pruža njima tržišna pozicija. Kako će recimo proizvođač vina uredno podmiriti sve svoje obveze državi, zaposleniku, dobavljačima svojim ako on da bi svoja vina izložio i prodavao u trgovačkom centru, mora platiti 100 tisuća kuna po vrsti vina za uređenje polica i mora onda mu obračuna rabata 45%, a čak sazna kasnije da nije samo rabat, nego i maržu trgovac još dodatno. Poznato je da u trgovini da može biti ili rabat ili marža. Ali ima situacija kada i maržu i rabat zaračunavaju i onda vino koje košta kod proizvođača isporučuje ga po 30 kuna trgovcu, taj trgovac ga prodaje po 97 kuna uz veliki natpis "Veliko sniženje". Kako bi onda tek bila cijena da nije akcije i sniženja. Kako će te izvanredne rashode podmiriti proizvođač koji nisu uobičajene u poslovanju ako mora te izvanredne rashode platiti naravno da to onda na drugom mjestu neće moći podmiriti ostale obveze pa i plaće zaposlenicima svojim. Dakle, važno je detaljno izanalizirati kakvo je stanje i uzroci nelikvidnosti. Nelikvidnost dugoročno nije dobra i nju se treba riješiti, razriješiti. Ali raspolagali smo i sa mišljenjem Vlade Republike Hrvatske, vidljivo je da ako izanaliziramo potraživanja od poslodavaca i od pravnih osoba i fizičkih osoba, i dugovanja države da bi onda država mogla uredno podmirivati svoje obaveze da nije situacija a tu je utjecala i ekonomska kriza a na neke i ne. Neki poslodavci za vrijeme ove ekonomske krize ne plaćaju svoje obveze, štede kod banaka, kupuju druga poduzeća, kupuju dionice u drugim poduzećima jer imaju takvu tržišnu poziciju. Tu su u pravilu veliki i koji imaju prilično komforan položaj na tržištu. Ove mjere koje su usmjerene u poboljšanje likvidnosti nisu uopće sporne, one i polučuju određene rezultate. Rekli smo 22 poduzeća podmirili su svoje obaveze u roku od 60 dana. Prijedlog SDP-a da sva državna poduzeća i javna i poduzeća u kojima ima država više od 25% da podmiruju svoje obveze u roku 60 dana a da državni proračun podmiruje i druge institucije državne podmiruju u roku 30 dana je parcijalno rješenje. To bi bilo dobro kad bi funkcionirao Zakon o obveznim odnosima a Zakonom o obveznim odnosima se definira međusobno plaćanje između pravnih i fizičkih osoba člankom 173. do 175. koji daje međusobno slobodno ugovaranje na tržištu rokova plaćanja pa kako ugovore tako onda se i podrazumijeva a ako ne ugovore čini mi se da onda vrijedi 30 dana rok plaćanja. I očito je da Zakon o obveznim odnosima tako definiran nije polučio željene rezultate i da treba u tom smjeru i tražiti poboljšanja zakonskih okvira. Jer što znači kad netko ugovori, primjerice evo jedan ću vam slučaj kazati. Na temelju ponude dođe do zaključenja ugovora jedne velike tvrtke i jednog osrednjeg izvođača i ugovori se rok plaćanja 60 dana. Takva je ponuda bila, ponuda se prihvati. Nakon prihvaćanja ponude dolazi ugovor potpisan ali rukom prekriženo 60 dana i piše 180 dana. Nažalost, imamo takvih poslodavaca a to je već pisanje poslovnog nemorala i mi još uvijek smo na vrlo niskoj razini poslovnog morala u Hrvatskoj. I tu moramo najviše raditi. Poduzetnika, istinskog poduzetnika ne treba ničim niti zakonski tjerati niti ograničavati, on podmiruje svoje obveze na vrijeme jer je to njegova obveza i dužnost i on se tako ponaša. Ali nažalost, u poduzetništvo se uvuklo svega. Poduzetnik po definiciji je samo onaj koji disponira vlastitim kapitalom i riskira svoju ušteđevinu i osobni kapital a disponiranje tuđim kapitalom nije poduzetništvo. Zato oni koji disponiraju tuđim kapitalom se i ponašaju tako neodgovorno. Klub HDZ-a ovako parcijalno rješenje ne prihvaća jer je već Vlada poduzela mjere u tom pogledu ali svakako treba razmisliti o cjelovitom rješenju nelikvidnosti u Republici Hrvatskoj jer ono je od nacionalnog interesa za gospodarstvo a time i za Republiku Hrvatsku. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Odmah na početku reći ću da klub Hrvatske narodne stranke podržava i ovakvo parcijalno rješenje u borbi protiv nelikvidnosti ali istovremeno u ime kluba Hrvatske narodne stranke moram i neću reći izraziti žaljenje, neću reći ni protestirati ali reći jednu činjenicu da je Hrvatska narodna stranka uputila u ovaj Sabor prije devet mjeseci također jedan zakon koji se zove Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi koji na vrlo učinkovit način rješava pitanje plaćanja javnih poduzeća i javnog naručitelja. Međutim, za razliku od ovog zakona kolege iz kluba SDP-a koji je ipak dobio priliku da se o njemu raspravlja u Saboru a otprilike u isto vrijeme smo ih pustili u proceduru negdje deset dana vaš kasnije od našega ali naš je i dalje zadržao jednu čvrstu i vrlo stabilnu 24. poziciju, i dalje. Prema tome, zaključak je vrlo jednostavan. Bojimo se rasprave, doslovce bojimo se rasprave. Vlada se odredila negativno kao i prema svakome, ali doslovce svakom oporbenom prijedlogu do sada. Odredila se i prema tome. Na Odboru za gospodarstvo kad sam u ime predlagača branio taj prijedlog čak je i nekim članovima odbora bilo neugodno dići ruku protiv jer je previše logički i očito da zahvaljujući poslovničkoj mogućnosti jednostavno Vlada ne dozvoljava da se otvori rasprava o našem prijedlogu jer je previše logična. I stvarno treba imati argumente i reći zašto taj zakon ne valja. On je vrlo jednostavan. Reći ću odmah na početku, vrlo jednostavan. Javni naručitelj usluge prilikom sklapanja ugovora sa odabranim izvođačem ili davateljem usluge mora jer je propisano izdati i sredstvo osiguranja naplate, garanciju naplate. Jel to mjenica, jel to nešto drugo uopće nije bitno, znamo koji su. Prema tome, ja idem graditi nešto, idem raditi nešto, u proračunu imam predviđena sredstva, logika govori i odgovornost govori da su i ta sredstva nekakvom dinamikom i na računu i ne vidim razloga zašto ne dati kao potvrda časne riječi platit ću ti, zašto ne dati i instrument naplate. Mada isporučioc roba ili usluga u trenutku kad dolazi u priliku da naplati isporuku svoje robe i usluga, da putem tog instrumenta si to naplati i ne vidim u čemu je tu problem, stvarno mi nije jasno. Stvarno mi nije jasno. Ima još jedna druga stvar u tom zakonu koja ograničava, možda je to razlog zašto se ne otvara rasprava. Ne možeš ići u javnu nabavu ako nisi podmirio stare dugove. I nitko od nas, nitko odgovoran u bilo kojem domaćinstvu osobno, odgovoran poduzetnik, ne govorim o onima o kojima je govorio maloprije kolega Marić, nije odgovoran poduzetnik … [[Govornik se ne razumije.]] nikakvu nabavu ako nema i izvjesna sredstva. Ne vidim razloga zašto i javni partner, javno poduzeće, općina, grad, županija i država ne bi se pridržavala tog elementarnog pravila pristojnosti, a to je da ne ide u daljnje nabave dok god nije riješila stare. Ili nema osigurana sredstva onom dinamikom koja je predviđena. Evo, te dvije stvari naš zakon predviđa, niš' novoga. Novi Zeland je uveo takvu izmjenu Zakona o javnoj nabavi, riješili su nelikvidnost taj čas i svaka odgovorna država kombinacijama i ovih prijedloga koji su ponudili kolege iz SDP-a i ovog prijedloga kojega mi nuđamo riješili su problem nelikvidnosti, a koje nelikvidnosti je generator javni partner, javni naručioc. Ali su oni donesli odluku idemo ono što je karcinom u sustavu, krvotoku likvidnosti, idemo ga sasjeći i oni su ga sasjekli, makar sa prihvaćenim … [[Govornik se ne razumije.]] tim više što kolege nuđaju prvo čitanje, one nuđaju po hitnom postupku, nuđaju prvo čitanje, 'ajmo otvorit raspravu, idemo reći što ne valja, idemo predložiti ako smo se svi odredili prema tome da je nelikvidnost problem, da u sustavu u kojem poduzetnik mora platiti da mu netko plati, a govorim o nultoj stopi korupcije ne vidim onda u čemu je problem i zašto to ne puštamo i zašto smo dvolični. Jednostavno nije mi jasno. Prema tome, klub Hrvatske narodne stranke će u očekivanju da će naš Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi konačno dobiti priliku da se raspravlja pa makar i u najkasnijim noćnim satima. Sigurno da neće dobiti priliku u jutarnjim satima kad je TV prijenos, ali nek bude i u najkasnijim noćnim satima ali da ne čeka još 9 mjeseci kao što čekamo sad 9 mjeseci da dođe ili uđe na dnevni red. I podržat ćemo ovaj prijedlog kolega iz SDP-a koji je prilično temeljit i rješava čitav niz segmenata, rješava i nešto što se zove i uprava i nadzorni odbor i cijeli sustav koji prati poslovanje javnih poduzeća, ali pri tome želimo reći još nekoliko stvari. Naime, potpuno se slažem sa kolegom Marićem da treba napraviti i genezu i analizu zašto i zbog čega imamo toliku nelikvidnost, zašto i zbog čega svih tih godina imamo toliku nelikvidnost, zašto i zbog čega smo imali '99. godine ogromnu cifru pa se nešto desilo do 2003. što je prepolovilo taj iznos pa se opet sad nešto desilo što nas opet približava ukupnom iznosu nepodmirenih obveza koje smo imali koncem '99. To je činjenica, ti znamo i sigurno da treba napraviti analizu i vidjeti u čemu i zašto i zbog čega je problem. Ali s jednom stvari vjerujem da ćemo se svi zajedno složiti, da u jednom segmentu a koji nije mali, da 50% svega što se stvori u ovoj državi je javna potrošnja s kojom raspolaže država. Da, 15% BDP-a otpada na lokalnu i regionalnu samoupravu. Prema tome, u kojem području jedan od značaja, neću reći najveći, neću reći najteži, ali jedan od značajnih izvora nelikvidnosti je definitivno proračun. Proračun koji iz godine u godinu ima deficit, proračun kojega iz godine u godinu krpamo zaduživanjem, proračun u kojemu trošimo, proizvodimo manje nego trošimo pa smo došli na sad 47 milijardi eura ukupnog duga, svi zajedno, sigurno govori da nema novaca. Sigurno govori da nema novaca jer i javna poduzeća se alimentiraju iz tih pozicija. Ja neću sad spominjati svojevoljnu odluku da se mijenja trasa pa ta trasa poskupi za 500, 600 milijuna, trasa autocesta, ona poskupi 500, 600 milijuna ukupnu vrijednost radova i sigurno da tih 500, 600 milijuna negdje fali i to bez javnog natječaja, bez obavljene javne nabave ili je ona igranje sa kupovinom struje preko milijardu. Sigurno to fali negdje, nema ga. Prema tome, dokle god ne dođemo u situacije o čemu svi govorimo a tu je odgovornost na Vladi Republike Hrvatske, dokle god ne dođemo u situaciju da trošimo onoliko koliko imamo dotle će sasvim sigurno i gotovo sigurno bez ove kozmetike koja je na nivou 2 milijarde. Ja pitam a što su radili prije ako su intervencijom premijerke uspjeli zaštedjeti 2 milijarde. A što su radili prije ili koliko uopće dimenzija je bila tog trošenja kao pijani milioner ako u relativno kratkom vremenu se uspjelo zaštedjeti 2 milijarde. Pa puta puta godine godine godine, vrlo jasno gdje smo. Mi u klubu Hrvatske narodne stranke smatramo da u tom segmentu na koncu konca predsjednica Vlade je najavila oštre i hitne mjere u rezanju potrošnje, u svođenju državnog proračuna u realne okvire, svođenju državnog proračuna da prihodi pokrivaju rashode. Očekujemo da će te hitne mjere i u skoro vrijeme dati rezultat. Sasvim sigurno imat će utjecaj i na javna poduzeća, jer realni sektor definitivno, problemi u realnom sektoru definitivno, ne u stopostotnom iznosu ali u ogromnom iznosu da sad ne licitiramo brojkama i da se ne ispravljamo brojkama. Ali realni sektor u ogromnom iznosu, u ogromnom postotku je u nelikvidnosti isključivo zahvaljujući poslovanju sa javnim poduzećima i skoro 50% ... [[Govornik se ne razumije.]] radi u ovoj državi radi se preko javnih poduzeća. Prema tome, tu ne treba raditi posebne analize, nego treba jasno i glasno reći ono što svi znamo samo na drugačiji način interpretiramo. I mislim da i ovo mišljenje Vlade na ovaj prijedlog kolega iz SDP-a pa i na naš prijedlog izmjena i dopuna Zakona o javnoj nabavi je da je prilično neuvjerljiv, a one druge riječi neću upotrebljavati jer svi ih znamo. Činjenica da smo mi u 10 godina samo u poljoprivredu uložili 22 milijarde, preko 22 milijarde poticaja. Poljoprivredna proizvodnja nam je na nivou devedesetih. Prema tome, taj novac fali. Njega nema. Činjenica da u brodogradnju smo uložili ne znam koliko, ogromno. Ali ćemo u narednom vremenu morati vraćati barem 10 milijardi, minimum 10 milijardi. A isto tako je točno ovo što je rekao kolega Marić. Jednu trećinu broda su ruke kooperanta, dvije trećine broda su novci kooperanta. E to je točno. Međutim, tko je za to kriv? Uprave, uprave, uprave i nadzorni odbori, brodogradilište. I tu je odgovornost države pored odgovornosti kad govorimo o proračunu i deficitu. Podržavamo new deal kojega nam je najavila predsjednica Vlade. Međutim, vrlo je jasno taj, tog new deala nema. Javna poduzeća su specificirala sve ono što imaju, što svake godine i rade. Javna poduzeća su specificirala jednostavno sve ono što ove godine rade i to su rekli to je 15 milijardi. Međutim, tko će upravljati sa tih 15 milijardi. Tko? Koje uprave? One koje su javna poduzeća dovela u situaciju u kojoj jesu. Hajde, jedan dio je u Remetincu pa nema straha. I tu je odgovornost Vlade. Prema tome, ako želimo, ako stvarno želimo, ako stvarno želimo se uhvatiti u borbu bez fige v žepu, u borbu sa likvidnošću, gospodo pa hajmo prihvatiti samo prvo čitanje. Do drugog čitanja hajmo dodati prijedloge i u kulminaciji s tim nemojte naš prijedlog držati još 9 mjeseci. Ja znam da ga nećete prihvatiti. Ali dajte da otvorimo raspravu, da vidimo koji su to argumenti. Pa ne želim jednostavno vjerovati da opozicija nema argumente. Ako mi nemamo, želimo čuti vaše. A da bi čuli vaše dozvolite nam da naš prijedlog uđe u raspravu, a ne da čeka 9 mjeseci. Sustav nelikvidnosti sasvim sigurno ima čitav niz negativnih stvari. Ali reći ću još jedanput, ali jednu situaciju koja dovodi poduzetnika da mora platiti da mu se plati za ono što je pošteno i odgovorno odradio i zaradio. Mislim da nije korektno i ako ništa drugo i zbog toga bi trebalo prihvatiti ovaj prijedlog u prvom čitanju, pa da vidimo sa kojim kvalitetnim i konstruktivnim primjedbama i dopunama možemo doraditi i da stvarno iskreno, bez fige v žepu svi mi zajedno ovdje u ovoj sabornici Vlada Republike Hrvatske se uhvati u koštac sa nelikvidnošću, a znamo da je nelikvidnost reći ću još jedanput metastaza u krvotok, u likvidnosti cjelokupnog društva.
Hvala. Klub HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče. Pa evo ja kao čovjek iz prirodnih znanosti nisam mislio ulaziti u ove ekonomijske i ekonomske rasprave. Ali moram reći da me ovo prilično podsjeća na ono pogotovo što je gospodin Goran Marić govorio, na ono što mi u medicini ponekad zovemo ili nađemo kao hranidbeni lanac. Hranidbeni lanac koji počinje od, dakle ovih kako se u naslovu samoga zakona, dakle državna i javna poduzeća, državni proračun i druge državne institucije koji je na vrhu, a onda imamo kooperante, izvođače, podizvođače i zaista te karike hranidbenog lanca mogu biti najlošije ili najslabije karike na bilo kojem od ovih stupnjeva ili segmenata. I jasno da ukoliko dakle to neplaćanje o kojemu govorimo zapne na bilo kojem od ovih stupnjeva onda imamo pojavu nelikvidnosti. U čemu je problem? Problem se jasno iskazao u hrvatskom društvu, u Hrvatskoj državi ali se jasno vidi i to da je problem nelikvidnosti u sinergiji ili u simbiozi upravo sa korupcijom. Ako poduzetnik mora platiti da mu netko plati što prije ili pravovremeno ili bar u neko dogledno vrijeme onda se to jasno zove korupcija, a nelikvidnost je zapravo izvor korupcije takve vrste. Ima raznih vrsta korupcije, ali i ovo je jedna od korupcija. Dakle, kako je i već rečeno ovdje da kooperanti koji su recimo brodogradilišta, a ima i drugih sustava koji imaju kooperante. Nije samo, nema samo brodogradilište nemaju kooperante. Masa drugih sustava ima od HEP-a, Hrvatskih cesta, Hrvatskih šuma, željeznica itd. koja se podijelila željeznica, dakle u više poduzeća. Isto to ima svoje razloge koji su prilično sumnjivi i čudno malo mirišu. Dakle, kooperanti koji izvedu jednu trećinu fizičkog opsega posla završe sa kolačem koji iznosi dvije trećine novaca, dvije trećine investicije, dvije trećine ulaganja. Mene je ponukala na ovu raspravu izjava državnog tajnika da je ušteda unazad eto 8 mjeseci recimo tako kako je premijerka na čelu Vlade u iznosu od 2 milijarde kuna. Dobro je da je tako, ali moram reći da postoje niz sustava u kojima se zapravo nije ni zagrebalo i gdje se mogu naći prilično velika sredstva osim ukoliko to nekome nije stalo da pogleda i da potraži. Evo u izvješću državne revizije za mirovinski fond za 2008. godinu koji je dobio, dakle to izvješće je dobilo besprijekornu ocjenu kako se to kaže, kako rekoste bezuvjetnu ocjenu, lijepo ima stavka u kojem piše da je nepripadnih isplata za 2008. godinu bilo 105 milijuna kuna. Poslije se objašnjava ali nekako da ne kažem sitnim slovima što je to nepripadna isplata, pa se poslije iznašlo ili pronašlo ako se bolje pogleda u materijale da neki umirovljenici koji su odavno napustili ovaj svijet, pokoj im duši, i nadalje primaju pa i do 6 godina nakon smrti mirovinu. Ili oni koji su primali obiteljsku mirovinu, a završili škole i nadalje uredno primaju obiteljsku mirovinu, a prešli su 26, 27, 28 godina, godinama. Za 2008. godinu ili one banke koje dobivaju dakle od mirovinskoga po naslovu umirovljenika novce, a njega nema, dakle ukupno tih nepripadnih mirovina u 2008. godini je isplaćeno 105 milijuna kuna ili 15 milijuna eura. Je li se itko počešao zbog toga u ovoj državi, je li itko to pogledao? Revizija, ocjena besprijekorna ili kako reče Linić bezuvjetna. Tko je u nadzornom odboru bio mirovinskog, tko je bio ministar koji se brinuo oko one međugeneracijske ne znam ni ja kakve solidarnosti, obitelji, branitelja itd. Je li itko tu upro prstom u to? Koliko ja znam bila je premijerka tada ministrica 2008. godine, a današnji ministar je bio predsjednik nadzornog odbora koji je naslijedio premijerku na mjestu ministra. Ja ne upirem prstom ni u koga, ali gospodine državni tajniče potražite tih 105 milijuna kuna koji jesu u postupku, koji se navodno i polako nešto vraća, ali vrlo, vrlo sporo. A zar mi nemamo kompjutora? Zar … [[Govornik se ne razumije.]] toliko zaposlenih službenika u tim državnim i javnim službama da se to moralo dogoditi. Zar se ne prijavljuju smrtni slučajevi u matičnim uredima kad netko umre, odmah drugi dan letiš da prijaviš. I pored toga svega, pored tehnike, tehnologije, silnih službenika ovakve se stvari događaju u našoj državi. I onda smo nelikvidni. Koliko je rok plaćanja naših bolnica prema dobavljačima? Da li netko zna ovdje? Godinu, 365 dana, godinu dana i to je legalno nešto. Gotovo legalno, gotovo normalno. A zašto je to normalno? Pa ne bune se veledrogerije zbog toga roka plaćanja od 365 dana. Pa njoj to ide u prilog. Oni odmah uračunaju maržu računajući da će to biti za godinu dana plaćeno i onda je naš lijek ovdje skuplji negoli u Švicarskoj. A zašto? Pa zato što je onaj tko prodaje uračunao već državi 30, 40% skuplji lijek. A nije li se moglo pozvati te veledrogerije pa im reći gospodo, koliko smo mi vama dužni 4 milijarde kuna čini mi se, 3 i pol, tako nekako, ajmo da se mi poravnamo, jer vi ste nabili cijene, dajte realno cijene, 2 i pol milijarde koliko treba, ja znam da ih sad nema … [[Govornik se ne razumije.]] to mi je jasno, ali bilo je dana kad je tih novaca i bilo, a sada idemo za 60 dana platiti vam svaki lijek, svaku dobavu. U tom slučaju bi pala i cijena dobavljača, pala bi cijena lijekova od dobavljača od veledrogerije. Na žalost to nije slučaj, i onda kaže nelikvidnost. Pa normalno. E kome je u cilju da postoji nelikvidnost. Raspravljao je gospodin Marić vrlo dobro prije neki dan i o kreditima, o plasmanu sredstava HBOR-a prema komercijalnim bankama, o kamati od 2 i pol posto, pa sam poslije na terenu u Slavonskom Brodu, u županiji čuo da onda, neću reći koja banka jer to nije ovdje mjesto da to da govorim, još nabila maržu od 3 i pol posto. Pa je onda kamata koju HBOR daje od 2 i pol posto 6%, 2 i pol plus 3 i pol je 6, pa je to onda ista stvar. I onda kaže naši traktoristi, seljaci izišli na ceste itd., ne mogu vraćati kredite. Pa ne mogu vraćati kredite. Poduzeća zahvaćena ovom da kažem općom nelikvidnošću vrše robnu razmjenu kao prvobitnoj zajednici. Znam i slučaj evo iz bliže da kažem rodbine koja se bavi, čovjek koji se bavi prodajom piva, plasmanom piva doduše stranog uvoznog, onda mijenja to pivo, ne prodaje novcem nego u Đakovštini, odnosno u Đakovu mijenja za đakovački rizling pa prodaje rizling, ako nije nema pravo prodavati vino nego samo pivo, ali eto drugačije je to negdje, kako se zove cesija ekonomska ili tako nekako. Dobro da … [[Govornik se ne razumije.]] ili ne znam ni ja zašto samo da nekako namiri tu robu koju jednostavno za koju ne može dobiti novce i ne može izvući novac a plasirao je to pivo ne znam ni ja kome. Dakle jedna opća zbrka, jedna financijska nedisciplina i jedan kako je gospodin Marić rekao a slažem se s tim jedan totalni poslovni nemoral u poslovanju. Kao da, ne znam da se usporedim sa nekom državom, negdje na dalekom istoku Malezija je tigar, ali nekakva da kažem kako je rekao bivši premijer Sanader banana, ma ne kukuruzna država u kojoj radi tko što hoće, plaća kad kome hoće itd. Zaista došlo je vrijeme, prijedlog SDP-a i ako je parcijalan kako rekoše i ovi sudionici rasprave prije mene je za prihvatiti, ali ako je prvo čitanje mogu tu ući i prijedlozi i amandmani i dopune i ostalih klubova vijećnika i pojedinaca, pa kad na tome poradimo svi na zajedničkom dobru da napravimo jedan zaista zakon koji će promijeniti ovu sliku Hrvatske po ovom pitanju nelikvidnosti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani dražvni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Ovaj naš prijedlog zakona o rokovima plaćanja obveza državnih i javnih poduzeća državnog proračuna i drugih državnih institucija pokušaj je da se stane na kraj najvećoj nemani u Hrvatskoj, odnosno toj nelikvidnosti, a kada je bauk, kad se bauk nelikvidnosti nadvio nad Hrvatskom upozoravali smo prije nekoliko godina. Naravno bili smo ignorirani. I sada se postavlja u biti pitanje, država duguje, odnosno državne tvrtke, njezine tvrtke duguju fizičkim i pravnim osobama. Fizičke i pravne osobe duguju državi, i sada se postavlja pitanje tko je tu prvi počeo? Dakle, kao jedna dječja igra. Međutim, osnovno pitanje je kako se ponašaju državne tvrtke inače? Jesu li zaista državne tvrtke leglo korupcije i kriminala, mjesta gdje se ne govori o nultoj točki korupcije nego o korupciji s puno nula? Jesu li one primjer kako se krčmi preostala državna imovina? Je li tome zaista to tako i zbog čega je tome tako? Činjenica je tko su članovi upravnih i nadzornih odbora i sasvim je jasno da klub HDZ-a, odnosno HDZ u cjelini sa svojim partnerima ne želi ni čuti o suvremenoj gospodarskoj inkriminaciji koja je dizajnirana da pozove prvo na odgovornost članove upravnih i nadzornih odbora bez mogućnosti obrane nisam znao. Nisam znao je po toj inkriminaciji priznanje, ali to ne dolazi u obzir već evo osma, odnosno punih 7 godina. Naime, greška, odnosno greška u izboru ili kako su stari Latini govorili culpa ili glendo es maxima culpa, od nje nema oslobađanja čak i bez ove kaznene nove inkriminacije koja nam toliko treba. Naime, zbog čega je ovakva situacija u državi? Obratili su mi se, tako su bar napisali, kaže: "Molim vas, pročitajte ovo i poduzmite nešto u ime 11 tisuća obespravljenih, uplašenih radnika koji bespomoćno gledaju pljačku i kriminal u svojoj tvrtki." Evo, primjerica imam toliko i za svaku državnu tvrtku, ovdje se sada radi, počet ću od "Hrvatske pošte". Takve rezultate poslovanja Hrvatska je imala, "Hrvatska pošta" je imala od 2006. i kako će ona isporučivati svoje obveze, odnosno podmirivati svoje obveze? Dakle, od kad je postava ovakav dream team na čelu "Hrvatske pošte" od 2006. godine gubitak je prve godine bio 72 milijuna, pa kako je to lišo prošlo, što bi naš narod rekao, 2007. godine malo su povećali na 75 milijuna kuna. A onda kako nitko nije ništa reagirao gubitak 2008. je 253 milijuna kuna. Govori se kako ipak evo sada bolje je poslovanje, štedi se i tako, rezovi su bolni i tako, a u biti prešućuje se jedan jedini čimbenik pozitivnog financijskog rezultata koji se sveo na poskupljenje poštarine i to na 50% onih najvećih, najvećeg broja poštanskih usluga koje imaju, odnosno pošiljki koje imaju samo 20 grama. Prema tome, toliko samo što se tiče tog pozitivnog poslovanja. Kaže se da ta, da "Hrvatska pošta" nema nikakvih financijskih zaduženja. A što se zanemaruje izdavanje obveznica u iznosu od 40 milijuna eura da bi se isplatile, e sad je ovo krasno, da vidimo gdje smo i zbog čega, da bi se isplatile otpremnine stručnim radnicima, magistrima kako bi ih se riješilo. Ljudima koji sada opterećuju Mirovinski fond, a da bi dobili ove otpremnine. E sada, da ne bi ostala upražnjena mjesta pobrinuo se šef uprave koji kaže da nije zaposleno 400 novih djelatnika, da je to laž. Ali 300 jeste, to ne govori, ali 400 kaže nije. E sada je zanimljivo kako i koji su to ljudi? MB izvršni direktor Ureda za upravljanje ljudskim resursima i menadžerskim ugovorima. Zatim psihologinja, kći potpredsjednika Fonda za privatizaciju i nećakinja generala. Onda svi ovi ostali imaju te menadžerske ugovore, a onda ima i jedan zanimljivi podatak kojeg nikad nitko nije vidio na poslu, dakle to je poštanski Buljubašić, koji dakle, ovo Marine jutros što si ti postavio pitanje kako je to moguće raditi ne dobivati plaću, ali je moguće u Hrvatskoj zemlji. Očito više apsurda da čovjek ne radi, a da dobiva plaću. E sada još dolazi, kako se srozava poslovanje državne tvrtke i zbog čega su one nelikvidne? Dolazi konobar po struci u pošti, a magistar je otpušten, telekomunikacija. I dolazi konobar po struci, na molim vas koje mjesto? Na voditelja prodaje ključnih kupaca. Pa tko je tu lud? Pa tko za ovo odgovara? Pa to je naša imovina. Vi sa vašom privatnom tvrtkom radite što god hoćete i zapošljavajte konobare, a otpuštajte stručne ljude. Izvanredni otkazi, ugovori o radu, šikaniranje, zastrašivanje, strateški mobbing itd., sve je to namijenjeno onima koji se bilo, koji postave bilo kakvo pitanje o tome. Ali nije baš, ja bi evo ovdje nešto se obratila i svojim kolegama piscima i tvorcima ovog prijedloga zakona. Nije točno da državne tvrtke svima ne plaćaju, a ne. Najprije plaćaju onima, vidjet ćemo kojima, koji uopće zaključeni su ugovori, a koji nisu obavili nikakav posao. Tako recimo, ili navest ću o komu i o čemu se radi, ili se iznosi preko milijuna, milijunski dakle iznosi, parceliraju i razvrstavaju u neke male iznose od 69 tisuća kuna i na taj način se svojim miljenicima daju poslovi. I naravno bez natječaja, kakav natječaj. "FIMI Media" bez natječaja izravnom pogodbom, dakle nešto što se drugačije govorilo u javnosti, samo dio se priznao, 2008. i 2009. godine potpisani su ugovori za marketinšku i PR agenciju na iznos od 5 milijuna 760 tisuća kuna. I mi se čudimo odakle nelikvidnost. Ali 5 dana, evo sada je ta famozna tvrtka, 5 dana nakon zaključenja ugovora ta tvrtka je ispostavila račun "Hrvatskoj pošti", a još nije obavila tu zadaću. U roku od 5 dana stigla je uplata potpunog iznosa. Da ne govorimo gdje se ima vlastiti prostor, kao u Šibeniku, pa se onda kaže da to nije nekakav dovoljan prostor, pa se negdje gdje ljudi moraju umjesto u centru grada podići poštansku pošiljku ići na kraj grada u iznajmljene prostore od nekoliko milijuna kuna odnosno oprostite iznos je 10 da budem vrlo precizna 10 tisuća eura mjesečno na 10 godina. E a dalje, kako bi se došlo do tih stručnih kadrova, boksača koji ne rade koje nitko nije vidio, konobara i tako, provedeno je i testiranje. A glavni test je bio, što jede koala i ime trenera Američke košarkaške reprezentacije. Naravno "Sokol Mariću" isplaćeno je bez ikakvog javnog natječaja 8,5 skorom milijuna kuna, a Agenciji "Masol" koji je suvlasnik Ratko Maček po nekoliko milijuna kuna i to za ugovor molim vas koji je pošta zaključila za reklamiranje OIB-a, čiji je proizvod. OIB je proizvod Ministarstva financija. Da ne govorimo dakle u samom HEP-u koji kupuje stanove, daje im svojim miljenicima i onda narodu poskupljuje struja. Gospodine državni tajniče, evo svi skupa da se mi ovdje zamislimo nad ovom situacijom što se ovo događa. Možda sve ovo i nije istina ili dobar dio nije istina, ali trebamo dobito odgovore. Ti ljudi se boje postaviti ta pitanja, oni će ih postaviti kada zato dođe vrijeme. Ali ja ih postavljam sada da bi se spriječila daljnja šteta. Hvala.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegica Antičević je u svojoj raspravi kazala, ovaj prijedlog zakona je pokušaj eliminacije nemani, odnosno velikog problema nelikvidnosti. Pa je i kada bi se primijenio ovaj zakon to bi doista ostao samo pokušaj, jer se ne bi riješio problem nelikvidnosti i prihvatit ću taj vaš izraz nemar. Zašto? Zato što mali broj poduzetnika velikih inače poduzetnika, više duguje poduzetnicima nego Republika Hrvatska svim poduzetnicima. A ti isti poduzetnici duguju i Republici Hrvatskoj. I ne ulazeći u analizu ovih vaših navoda što se radi po državnim poduzećima, nisu od takvih situacija ni imuna ni privatna poduzeća. Isto tako ne podmiruju svoje obveze, a plaćaju i preplaćuju ili izmišljene ili preplaćuju usluge u inozemstvo, pa tako im se konto u inozemstvu podebljavaju, a žiro računi u Hrvatskoj slabe i ne podmiruju svoje obveze. Istina da nelikvidnost se povećava i zbog neznanja, jer više se ne izdvajaju sredstva za amortizaciju, pa kada dođe promjena tehnologije onda svi dođu u problem nelikvidnosti. To je posljedica jednog velikog neznanja. Ali isto tako volio bih znati ako je 27 milijardi kuna deponiranih u bankama u štednji od trgovačkih društava, jel ta trgovačka društva koja drže 27 milijardi u bankama istodobno duguju drugim poduzetnicima i Republici Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ovaj SDP-ov prijedlog zakona najracionalnije je zapravo braniti brojkama. U ožujku 2009. dakle u trenutku kada je Vlada donosila antirecesijski paket od 10 mjera od kojeg je 3. po redu dakle visoko rangirana jedna od najznačajnijih bila vezana uz osiguranje likvidnosti javnih poduzeća i privatnog sektora, u tom trenutku evidentirane nepodmirene obveze iznosile su 20 milijardi kuna. Nelikvidno je bilo 55 tisuća gospodarskih subjekata, dakle 22 tisuće pravnih osoba i 33 tisuće obrtnika, a u njima je bilo zaposleno 61 tisuća radnika. Potkraj 2009. godine ili preciznije u prosincu 2009. ukupno nepodmirene obveze premašile su 27 milijardi kuna, broj insolventnih gospodarskih subjekata porastao je na 64 tisuće. Dakle u tome je bilo 27 tisuća pravnih i 37 tisuća obrtnika, a broj zaposlenih kod insolventnih gospodarskih subjekata povećan je na 74 tisuće. I to su doista zastrašujuće brojke. Nakon donošenja antirecesijske mjere za osiguranje likvidnosti dogodila se eto prava eksplozija nelikvidnosti. Neplaćeni dugovi porasli su 35%. Takvi razmjeri nelikvidnosti u gospodarstvu nisu zabilježeni 10 godina unatrag od 1999. koju pamtimo kao najgoru godinu po nelikvidnosti u povijesti samostalne Hrvatske. Zastrašujuće je i to što dvije trećine od ukupnog broja insolventnih subjekata i čak polovina ukupnog iznosa nepodmirenih dugova otpada na fantomske tvrtke bez ijednog zaposlenog. Riječ je o tvrtkama koje nagomilaju dugove, jer neodgovorni vlasnici obrtni kapital izvlače iz tvrtki pa ga potroše na skupe automobile, jahte i apartmane i luksuzna putovanja, a onda elegantno otvaraju i zatvaraju stečajeve jer nemaju imovinu za podmirenje dugova. Potom otvaraju nove tvrtke i ponovno ugrožavaju poštena poduzeća jer nepodmireni dugovi fantoma istovremeno su nenaplaćena potraživanja njihovih vjerovnika dakle onih poštenog dijela hrvatskog gospodarstva. I dokle će pošteni poduzetnici biti taoci takvih spodoba, ne mogu naći bolji i adekvatniji izraz? Tako dugo dok Vlada samo konstatira dok oni samo postoje i ništa više. Tko se naime boji psa koji samo laje, a ne grize? Za početak dobra je namjera Vlade da prisilnu naplatu po transakcijskim računima centralizira na jednom mjestu u FINA-i kao što je to u ostalom bio i ranije slučaj, a ne da to bude raspršeno po bankama čija je prisilna naplata zapravo zavisna od interesne povezanosti sa klijentom. Posljedice su dakako itekako vidljive. Osim toga nekada se po Zakonu o sudskom registru nije moglo otvoriti novu tvrtku ako su postojale nepodmirene obveze na staroj tvrtki. A pretpostavka je zapravo bio uvid u jedinstvenu i cjelovitu evidenciju o nepodmirenim obvezama na jednom mjestu u jednoj instituciji koja nije bila interesno povezana sa svojim klijentom. Očito dakle da neka dobra zakonska rješenja koja smo imali nije trebalo ukidati i eto to što jesu ukinuta ima svoju cijenu. U Hrvatskoj je godinama izgrađivana kultura neplaćanja a aktualna kriza samo je dodatni izgovor svima da sami određuju rokove plaćanja, da između desetaka dospjelih faktura biraju kome će platiti i tu počinje zona mita i korupcije i sve to zapravo pojačava krizu. To je jedan začarani krug i zato je jednako kao i za korupciju i za neplaćanje potrebno uvesti nultu stopu tolerancije jer riječ je zaista o tvrdokornoj pojavi koja se širi u koncentričnim krugovima poput zaraze i zahvaća i do jučer još zdravo gospodarsko tkivo, jednom riječju prijeti blokadi cijelog gospodarstva. Istina, u posljednjih mjesec dana broj zaposlenih kod insolventnih gospodarskih subjekata smanjen je za 4,4 tisuće. Međutim, to zapravo nije podatak kojemu bi se trebalo radovati. Baš naprotiv, on nas dodatno treba brinuti jer pokazuje da insolventne tvrtke masovno otpuštaju radnike. Kod predstavljanja proračuna za 2010. godinu ministar Šuker je govorio da će 2010. godina biti godina borbe za svako radno mjesto. Nažalost, nikada se više nego što je to danas slučaj nisu gubila radna mjesta. Dodatno nas treba brinuti podatak da je gotovo 70% od ukupnog broja insolventnih gospodarskih subjekata blokirano duže od godinu dana i da je preko 75% svih obveza nepodmireno duže od godinu dana a to znači da su svi ti gospodarski subjekti zapravo davno stekli odnosno ispunili uvjete za pokretanje stečaja jer znamo da po stečajnom zakonu formalni uvjet je nemogućnost plaćanja u roku od 60 dana odnosno dva mjeseca. I ako ova Vlada ne želi postati kolektivni stečajni upravitelj hrvatskog gospodarstva mora odmah poduzeti konkretne mjere. Ne smije gubiti ni trenutka jer je već previše vremena izgubljeno i zatvaranjem očiju, guranjem glave u pijesak odnosno negiranjem problema. I doista ne treba izmišljati toplu vodu. Mjere ili barem jedan dio mjera pobrojane su u ovom našem zakonskom prijedlogu pogotovo one koje potenciraju pitanje odgovornosti kako uprave tako i nadzornih odbora javnih poduzeća i državnih institucija koje su uz državu zasigurno veliki generator nelikvidnosti. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kada je ovaj zakon upućen u proceduru a to je bilo u lipnju 2009. godine čitamo u obrazloženju ovog prijedloga zakona nelikvidnost je iznosila 15 milijardi kuna. Danas devet mjeseci kuna kasnije kada raspravljamo ovaj zakonski prijedlog nelikvidnost iznosi 27 milijardi kuna. Zastao sam da ne ometam vaše kolege dok napuštaju sabornicu. Dakle, nelikvidnost je u ovih devet mjeseci gotovo udvostručena. Vlada odbija ovaj zakonski prijedlog i vidimo s kojim obrazloženjem. Kaže da je Vlada još 26. ožujka 2009. godine donijela paket antirecesijskih mjera, da je jedna od važnih mjera usmjerena na održavanje stabilnosti poslovanja, likvidnosti i solventnosti. Odlično. Vlada je donijela paket mjera a rezultat primjene tog paketa mjera je da se u devet mjeseci nelikvidnost gotovo udvostručila. Pa zato što taj Vladin paket mjera nije donio ništa drugo nego udvostručenje nelikvidnosti Vlada odbija ovaj zakonski prijedlog SDP-a. Neobično logično. Vlada nadalje kaže u svom obrazloženju kako Vlada Republike Hrvatske smatra kako poduzetim mjerama i aktivnostima primjereno i dostatno utječe na daljnje stabiliziranje gospodarskih prilika koje se odnose na javna poduzeća te trgovačka društva u kojima Republika Hrvatska ima većinsko vlasništvo. Vlada dakle smatra da su njezine poduzete mjere dostatne i primjerene. Dostatne i primjerene mjere su dovele do toga da se nelikvidnost u devet mjeseci udvostručila. Pa što bi bilo da te mjere nisu bile dostatne i primjerene? Kolika bi onda bila nelikvidnost? Možda bi se nelikvidnost smanjila da Vlada nije poduzimala nikakve mjere, da je sve prepustila stihiji i da se ni u šta nije petljala. Jer ovo kako Vlada djeluje bolje bi bilo da te Vlade ni nema. Lanac nelikvidnosti je poguban. Zašto? Zato što kad osoba ili subjekt A duguje subjektu B onda ovaj subjekt B ne može isplatiti svoja dugovanja prema subjektu C zbog toga što nije naplatio svoja potraživanja od subjekta A. C ne može platiti D-u, D ne može platiti E-u i tako zbog jednog duga onog početnog duga subjekta A stvara se jedan lanac nelikvidnosti gdje svatko svakome duguje ili nitko nikome ništa ne plaća. Tko ispada? Tko prvi strada? Onaj najmanji, on nema toliku kumulaciju da može toliko čekati. Od odlazi, on otpada, on mora u stečaj, on mora otpustiti radnike. I zbog toga taj lanac nelikvidnosti u kojem Vlada smatra da poduzima dostatne mjere rađa nezaposlenost. Jedan od razloga povećanja, tako enormnog povećanja nezaposlenosti je uvećana nelikvidnost protiv koje Vlada smatra da poduzima dostatne mjere. Postoji tu još jedan cinizam. Naime, Vlada jest dužnik, Vlada i javna poduzeća odnosno trgovačka društva u pretežitom vlasništvu Republike Hrvatske. Ministar Šuker nam se tu smijao upravo cerekao tvrdeći kako je neistina da Vlada ne ispunjava svoje obaveze. Eto nedavno na prosvjedu seljaka cijela je država saznala da Vlada nije isplatila seljacima poticaje ni za 2008. godinu. Dakle, da se jedan ministar usudi obmanjivati javnost samo po sebi je skandalozno, da to čini u Saboru je dodatno skandalozno, a da se pri tome još i cereka je upravo degutantno. Zašto Vlada odbija prihvatiti ovaj zakonski prijedlog kojim se žele skratiti rokovi? Zašto Vlada ne želi da se skrate rokovi? Pa zato što joj to paše, samo zato. Kakav drugi razlog Vlada može imati da ne prihvati ovaj zakonski prijedlog. Pa Vladi paše da ne plaća. zašto? Jer niti zna planirati pa onda ne može ni ispuniti svoje obaveze loše planirane. Šta bi Vlada napravila sa seljacima i dugom prema seljacima kad je tu obavezu od 2008. sad najavila ispuniti tek 2011.? Rok plaćanja vlade je znači četiri godine, puni mandat Vlade. To je način rada ove Vlade pa je meni posve logično da Vlada odbija jedan zakon kojim se hoće uvesti red u plaćanje. Vladi paše nered. Nastaje mutna voda, u mutnoj vodi se radi što god hoćete. I nije točno da Vlada ne plaća nikome. Seljacima nije platila od 2008., ali recimo MORH-ove kamione je platila avansno godinu dana prije nego što su isporučeni. Ja naravno, jer je ta lova išla "Eurokamionu", ja naravno jer je bila 10 milijuna kuna veća nego što je trebala biti pa logično da je plaćena avansno. Kaže HDZ da ovo ne može prihvatiti, Marić kaže jer je to parcijalno rješenje. Prvo čitanje pa prvo je ako parcijalno je u prvom čitanju pa može se do drugog dopuniti. Idealna prilika s obzirom da je u dva čitanja da se dopuni. Ali nije to razlog, nije taj razlog koji Marić navodi istinit. Istinit je taj da Vlada odnosno HDZ hoće cjelovito rješenje, a u cjelini HDZ-u paše i Vladi da se ova nelikvidnost povećava jer to je ono jedino što je HDZ-ovoj Vladi prihvatljivo. HDZ-u nelikvidnost ne samo da je prihvatljiva, ona je HDZ-u imanentna. Evo kolega Marić je s pravom rekao nelikvidnost je '99. godine bila veća nego sada. Onda je došla Račanova Vlada i njezin prvi potez je bio suzbijanje nelikvidnosti. Prvi potez, da država plati svoje obaveze, da se pokrene kotač plaćanja, da se prekine taj lanac nelikvidnosti, da se gospodarstvu da zraka i to uspjelo. Kad je država poplaćala svoje obveze gospodarstvo se pokrenulo. Kad se nelikvidnost ponovno pojavljuje? 2003. kad se HDZ vraća na vlast. Znači posve je svejedno jel to Vlada Tuđmana, jel to Vlada Sanadera, jel to Vlada Jadranke Kosor, posve svejedno. To je HDZ-ova Vlada koja želi mutnu vodu. Nelikvidnost je naime ulaz u korupciju jer ako dužnik bira kojem će vjerovniku platiti onda nastupa logika o kojoj je HNS govorio, plati mi da ti platim. Daj mi mito pa ću ja tebi platit svoju obavezu. To je ulaz u korupciju, to je ono što paše ovoj Vladi, to je ono što paše HDZ-u pa zbog toga odbija jedan posve normalan, potreban zakon, a to je da se urede rokovi plaćanja. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo ispravak, gospodin zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Stazić, kazali ste da ovaj prijedlog zakona ne bi bio parcijalno rješenje jer se može dopuniti. Pa i uz dopunu ostalo bi parcijalno rješenje zato što se odnosi ovaj prijedlog zakona samo na podmirenje obveza državnih poduzeća i javnih poduzeća. A što se događa sa svim drugim pravnim subjektima, obrtnicima i poslovnim subjektima na gospodarskom tržištu? Ako se cjelovito ne uredi međusobnu nelikvidnost i obvezu podmirenja obveza između svih gospodarskih subjekata onda uvijek to ostaje parcijalno rješenje i uređuje samo obvezu države prema ostalima, a ne ostalih između sebe i ostalih prema državi. Hvala lijepo.
Replike. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala. Kažete kolega da paše HDZ-u ovakva situacija i to je točno da im paše jer nitko dakle znajući o malim sposobnostima, a velikim ambicijama ove vlasti, da ipak nitko nije tako nesposoban da stvori ovakvo katastrofalno stanje u državi. Ovo je bankrot politike koji će dovesti sutra do bankrota države ukoliko se hitno nešto ne učini. Spomenuli ste toliko mjera. Od 10 obećanih mjera zaživjela tek jedna, rebalans proračuna i onda smo imali opet rebalans nad rebalansom, to će se ponovo dogoditi. Pa proračun je kao stara krpa, pun je rupa, nema tu više krpanja rupa, to treba zamijeniti, a to se radi dakle na izborima jer to jedina nužnost. Nikakvih, bilo je obećano privlačenje stranih ulaganja, što je od toga došlo? Ništa. Pokazali su upravo ovi seljački nemiri sve i pravu istinu o subvencijama, o isplatama. Dakle, rezanje i rezanje govori gospođa premijerka, a to se rezanje svelo na donošenje krumpir salate iz domaće radinosti na božićne i novogodišnje domjenke, a sve je ostalo po starom, odnosno još i gore jer ovo je proces koji se sam od sebe neće zaustaviti. Ali vidite kolega, nije istina da država sve ne naplaćuje. O sitnom obrtniku, bez obzira zbog čega je upao u poteškoće, na dražbi kuću od 250 kvadrata prodaje za sramotnih 45 tisuća eura i to kome, koji se javljaju na takve, koji su tvrtke osnovali da bi lešinarili po Hrvatskoj i zarađivali na muci hrvatskog građanina. Tu je država bila bliska odnosno brza. To je jedna velika nepravda i sramota. I ponovo se pokazuje kako je država jaka onda prema slabima, ali je slaba prema jakima jer to hoće da bude.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Stazić.
Pa nije točno kolegice Ingrid da je rebalans proračuna bila jedina antirecesijska mjera ove Vlade. Ova Vlada je donijela i još dvije vrlo bitne antirecesijske mjere. Harač je uvela ne bi li dodatno osiromašila radnike i pokupila im iz džepova što više novca i povećala je stopu PDV-a. To je druga bitna antirecesijska mjera ne bi li podigla cijene, uvela i nove trošarine. Eto, to je još jedna antirecesijska mjera koju plaćaju građani ove zemlje sve većim siromaštvom. Tako se ova Vlada bori protiv recesije. Ne, pa ne pada na pamet ovoj Vladi prihvatiti ovakav naš prijedlog zakona da javna poduzeća i da sama Vlada plaća svoje dugove na vrijeme. Pa zašto bi to Vlada napravila kad može uvesti harač pa pokupiti iz novčanika građana te novce. Pa to su njihove mjere borbe. Znate ima u ovome groznoga cinizma. Poduzetnici moraju platiti PDV državi onda kad izdaju fakturu, a Vlada se tu brine da dobije svoje novce od njih odmah, odmah. Ali to kad će oni dobiti Vladine novce tu Vlada neće prihvatiti ovakvo rješenje da te novce isplati u roku od 30 dana, to ne i to je cinizam izabrane vlasti prema onima koji su je izabrali. Pa ispada da je HDZ izabran zato da od građana naplati odmah sve što može, a da građanima bude dužan koliko god bude htio. To je politika ove Vlade.
Hvala. Druga replika, gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Kolega Staziću, postavljate si pitanje u vašoj raspravi nekoliko puta zašto Vlada ne želi da se prihvate ove mjere. Pa Vlada ne želi prihvatiti ove mjere zato jer tvrdi da nije jedina kriva za ovu ukupnu nelikvidnost. Međutim, ja postavljam pitanje tko u ovoj zemlji donosi odluke. Tko osim Vlade u ovoj zemlji donosi odluke? Da li ima još netko treći? To je vrlo jednostavno zašto, tko je odgovoran za ukupno ovo stanje i ne slažete li se sa mnom možda da razlog, ključni razlog zašto Vlada ne prihvaća i ovaj vaš prijedlog i ne pušta u raspravu ovaj naš prijedlog da priča ne krene u skladu sa ovom našom lektirom Andersenovom "Car je gol".
Djevojčica sa žigicama. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Nenad Stazić.
Vi kažete kako Vlada kaže da Vlada nije jedina kriva, pa da je to razlog zašto ovo ne prihvaćamo. Pa Vlada zapravo uopće time pokazuje da ne zna prirodu ni opseg svoje odgovornosti. Vlada je odgovorna za ukupna stanja u državi. To je njezina odgovornost za makroekonomsku politiku. Sve što se tiče plaćanja, pogotovo državnih plaćanja jest odgovornost Vlade. Ako Vlada kaže da ona nije kriva ona time jasno pokazuje da ona nema pojma uopće što je odgovornost Vlade spram građana. A građani su izabrali neku Vladu na temelju obećanja. Ovdje u ovom slučaju se pokazalo potpuno lažnih obećanja, prevarantskih obećanja da će im biti bolje, pa zato i biraju neku vlast da bi njima građanima bilo bolje. Pa ne valjda zbog toga da bi toj Vladi bilo bolje, nego da bi njima, građanima bilo bolje i tu su prevareni. To moraju priznati sami građani, ne? Obećan im je boljitak, a doživjeli su gubitak radnih mjesta, nezaposlenost, siromaštvo, glad. Moraju upadati, provaljivati u apoteke da ukradu hranu za djecu da im ne bi novorođenčad umrla od gladi. To je stanje u ovoj državi nakon šest godina vladavine ove Vlade. Ali ja se ne čudim tome da je Vlada samo rekla kako nije kriva. To je posve razumljivo za tu Vladu. Čudim se da nije rekla da je za ovu nelikvidnost kriva Račanova Vlada. To ipak nije mogla reći, jer je nakon Račanove Vlade nije naslijedila nelikvidnost. Naslijedila je uredno plaćanje, ali to ovoj Vladi ništa ne smeta, znate. Ja se čudim da do sada u raspravi nitko nije ili barem u replikama istakao i taj argument.
Gospodin zastupnik Luka Denona, replika.
Kolega Staziću, čini mi se da niste sasvim u pravu kada ste abecedno nizali ako je A dužan B, onda je B dužan C, onda je C dužan pa tako do kud sve to ide i da na taj način govorite o tome kako nelikvidnost se proteže do Ž. Znate, onaj na Ž Živko ipak mora biti likvidan, jer kad taj Ž Živko ode u dućan onda ili solarno na sunce ili karticom mora platiti to što je u tom dućanu uzeo. Ako je na karticu, pa onda ima produženi rok plaćanja zasigurno mu idu na to kamate. To bez daljnjega. To nema šanse da prođe bez toga. Dakle, onaj na Z kada je dao tom Živku nije isplatio plaću zato što mu A nekakav nije do njega došao i nije isplatio. Znači, to ipak se plaća u ovoj državi. Nemojte, nekako sam stekao dojam kad ste vi to abecedno krenuli da nikom ništa ne plaća. Onaj najmanji mora platiti koliko god to skupo bilo i za njega nema milosti u ovoj zemlji.
Odgovor na repliku, izvolite gospodine Staziću. Da.
Ako sam vas dobro razumio kolega Denona vi ste govorili o običnim malim građanima, ljudima koji dođu u dućan, koji moraju kruh platiti pravim novcem. Ne mogu ga platiti obećanjima Vlade. Ne mogu doći u dućan, tražiti kilu kruga i reći Vlada mi je rekla da ću ja to moći platiti pa kad budem mogao ja ću to vama i platiti. Neće im dati kruh, bit će gladni. Rezultat rada ove Vlade je 314000 nezaposlenih, 317000 nezaposlenih. To je 317000 gladnih obitelji plus 70000 onih koji rade, a ne primaju plaću. Znači, opet nemaju nikakav dohodak i to je još 70000 gladnih obitelji. SDP pokušava, trudi se, nudi zakonske prijedloge jedan za drugim da bi pomogli tim ljudima. Vlada sve te prijedloge odbija, a HDZ izlazi iz sabornice, oni o tome neće ni slušati. Njih to uopće ne zanima. Njih zanima koliko će njihovih kolega barba Luki napisati pismo i zaposliti se u javnom poduzeću, pa tamo krasti. To je ono što njih zanima, a ne 317 tisuća gladnih, koji ne rade i još 70 tisuća onih koji rade a gladni su zato što ne dobijaju plaću. A prijedlozi koje SDP ovdje nudi da se taj lanac prekine, to se odbija.
I gospođa Tatjana Šimac Bonačić.
Kolega rekli ste da Vladu nije briga, da bolje radi u neredu. Točno. Nije predvidjela tko bi mogao biti odgovoran. Naime, znamo razno raznih primjera ovih dana kada radnicima nisu isplaćivane plaće za odrađeni rad, međutim ne samo da nisu isplaćivane plaće, nego nisu uplaćivani niti zakonsko propisani doprinosi, niti mirovinski, niti zdravstveni, a niti je za njih uplaćivan porez na dohodak. Naravno kod podnošenja porezne prijave takvi naši građani nisu mogli ostvariti povrat poreza, pitamo se tko odgovara za neuplate, da li je itko odgovoran? Pitamo se zašto se odbijaju svi naši prijedlozi a oni nemaju rješenja za to? Međutim nelikvidnost se ne događa preko noći. Isto tako nije isti stečaj kad se dogodi, kad se ne može isplatiti neto plaća, nego u onoj prijašnjoj fazi kad se ipak može ići u stečaj, odnosno u restrukturirani stečaj. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Stazić.
Gledajte, postaje jasno da nelikvidnost s jedne strane dovodi do neuplate doprinosa. Time trpe fondovi, zdravstveni i mirovinski fond. Toliko koliko trpe fondovi, to se mora nadoknaditi odakle? Iz proračuna. Nema se odakle drugdje dopuniti. Točno je i to da nelikvidnost dovodi do stečajeva. Svaki stečaj opet znači manje uplata u proračun, ali sve to nije dovoljan, ta jednostavna spoznaja nije dovoljna Vladi da prihvati ovaj SDP-ov prijedlog zakona. Oni će radije da trpi i fondovi, pa neka trpi i državni proračun, sve je to njima prihvatljivije od toga da se razbistri voda. Jer kad bi se razbistrila voda onda bi se vidlo tko što u toj vodi radi. A ovako kad je voda mutna, e onda se može raditi što se hoće i to je, onda se lovi u tom mutnom, u toj mutnoj vodi, love se krupne ribe, i nose se u vlastite bazene. Znači taj interes da ostane mrak, da voda ostane mutna, taj motiv je daleko jači od toga da se prihvaćanjem ovog zakona pomogne i fondovima mirovinskom i zdravstvenom i državnom proračunu. Vlada i HDZ računaju ma neka sve propadne, ma nek propadnu i fondovi, ma nek i proračun trpi, glavno je da se mi u toj muteži možemo namiriti.
Gospodin zastupnik Luka Denona. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle jedan ajmo tako reći bezazlen prijedlog zakona o rješavanju nečega što se očito pokazalo da je od prošle godine kada je taj zakon bio pušten u proceduru, jedan bezazlen prijedlog zakona, čak evo parcijalan prijedlog zakona kako je ovdje nazvan je učinio to da su sad najedanput i Vlada, ali i državni tajnik u ime Vlade zgroženi kako to da su uopće od 6. mjeseca prošle godine, pa evo do danas kada raspravljamo o takvom jednom bezazlenom prijedlogu zakona koji vrlo jasno kaže nešto što si dužan trebaš platiti u roku od 30 dana, nešto što si obećao da ćeš platiti plati u roku od 60 dana, izaziva eto ovako živu raspravu i sa gnušanjem je odbijaju. Rekao bi čovjek da je zakon, prijedlog zakona SDP-a subverzivan, da je eto katastrofalan i da će samim time što Vlada pokušava ne razumjeti, nego ga uopće staviti nakon godinu dana u proceduru, eto doživjeti dražvni udar ako se o takvom jednom prijedlogu zakona razgovara. Očito je da je priznanje i državnoga tajnika i Vlade Republike Hrvatske, priznanje i oporbe koja tvrdi da je nelikvidnost dosegla neviđene razmjere od 29 milijardi, priznanje, odnosno statistike FINA-e ako ja dobro računam koja kaže da nelikvidnost je tolika, očito je da onda nelikvidnost postoji. Da, ako ona postoji od svake ozbiljne vlasti, od svake ozbiljne vlade koja bi se suočila sa takvim jednim problemom tako goleme nelikvidnosti koja naravno na onog ž utječe tako kako utječe da jedan može skrpiti kraj s krajem, da bi onda jedna ozbiljna Vlada takav jedan problem koji je veliki i priznaje da je problem zaista onda htjela i morala i mogla na neki način riješiti. Slažem se da je možda ovo parcijalno rješenje, ali mi smo sa takvim jednim parcijalnim, nisam siguran da je ono rješenje od 2000. do 2003. godine bilo nešto jako, jako veliko. Isto se može reći da je to bilo parcijalno rješenje, pa je to parcijalno rješenje gle čuda dalo nekakav rezultat, pa je onda nelikvidnost što svi priznaju pala na najniže grane. Sad se postavlja pitanje zašto onda jedna ozbiljna Vlada misli da je samo s paketom antirecesijskih mjera kojim će se između ostaloga rješavati problemi nelikvidnosti riješila problem. Ili sa budućim ovim dvjema mjerama koje će, ja se nadam ipak djelomično rasteretiti tu nelikvidnost nešto napraviti, a da u svakom slučaju jedan bezazleni prijedlog koji je vrlo precizan, vrlo kratak ne može također ga uvažiti i probati onda pa makar i parcijalno razriješiti taj veliki problem nelikvidnosti. Pa ako baš i nije htjela cijeli taj naš zakon uzeti, kad ga već okarakterizirala kao prijedlog zakona, kad ga okarakterizirala kao parcijalni prijedlog, možda da je samo jedan članak iz tog prijedloga zakona uzela kao parcijalno rješenje, a taj članak je br. 8. koji kaže da Vlada Republike Hrvatske pa bi to bilo već nekakav dobar pokazatelj da je voljna o tome razgovarati, Vlada Republike Hrvatske dužna je sva ta 3 mjeseca izvijestiti Hrvatski sabor o stanju likvidnosti državnih i javnih poduzeća, državnog proračuna i drugih državnih institucija te o njihovim dospjelim nepodmirenim obvezama. Sumnjam da je tako parcijalno prihvaćeno da bi ovakav jedan članak kojim se Vlada nešto obavezuje pa makar i pred ovim Saborom da svaka 3 mjeseca o nelikvidnosti raspravljamo da je to nešto jako subverzivnoga pa se to ne može prihvatiti. Naravno da se slažem sa gospodinom Marićem koji kaže da bi trebalo to dobro analizirati uzroke, ali i posljedice i analize zašto do nelikvidnosti ovakve kakva je danas došlo. No međutim, dok se ta analiza, a nadam se da su to shvatili i onda kad je ovaj prijedlog zakona bio predložen prošle godine, pa ste već počeli analizirati uzroke nelikvidnosti ili ćete valjda sada početi, dok se to izanalizira tko zna do kuda će nas ta opća nelikvidnost dovesti. I onda na kraju čuli smo i danas u odgovoru predsjednice Vlade u Aktualnom satu kako će se ponovno, ponavljam, ponovno nastojati uvesti red u ministarstvima, red u državi, naravno pretpostavljam da i red u plaćanju između onih koji su dužni onima koji su za neki posao bili, koji su neki posao odradili. E sad, ja pitam kako to da se to sada još uvijek na razini apela radi, pa ćemo mi to nešto uvesti ponovno nekakvog reda? Čini mi se da smo negdje u 9 mjesecu također apelirali pa smo nekakav red uveli od 2 milijarde nekakvih ušteda. A zašto se onda takav nekakav red ne može i zašto se ne može prihvatiti da se takav red uspostavi zakonom? Čini mi se da je onda zakon taj koji bi poštivanje ili nepoštivanje zakona dovelo do kakvog takvog reda. Pa makar taj zakon bio i parcijalan. Jer onda ti veliki o kojima kolega Marić govori, koji imaju tržišnu poziciju ne bi bili prepušteni tako da imaju tu tržišnu poziciju pa da onda mogu raditi što god hoće. Pretpostavljam da bi onda i za njih vrijedio zakon kao što vrijedi za neke druge, ali zakon se onda, onda bi se zakon trebao poštivati. I onda bi možda na vidjelo dana izašle sve ove, ti svi veliki koji koriste mogućnosti i kamata i ne znam čega, a ne plaćaju svoje dospjele obaveze. I na kraju, ako je to negdje prepoznato u nekim drugim zemljama kao što kaže kolega i u Novom Zelandu i u nekim drugim europskim zemljama, pa su ipak zakonskim rješenjima probali i riješili problem nelikvidnosti na način da je on uspješan ne vidim razloga zašto bi se u Hrvatskoj samo sveli na apele, a ne na ipak neka zakonska rješenja. Pa makar bila i parcijalna. Znate, veliki problemi se mogu riješiti na 2 načina. Sustavno, jednokratno, kao što ga je riješio Aleksandar Makedonski, ali i parcijalno, problemi se rješavaju korak po korak. Pa i doprinos SDP-a u parcijalnom rješavanju nelikvidnosti na ovaj način kako je predloženo mislim da bi bio dobrodošao i ne vidim razloga zašto parlamentarna većina sa toliko straha i odbojnosti tražeći s jedne strane ruku da se pomogne, kada se ta ruka pruži onda je tako odbijaju i sa obrazloženjima koja nisu parcijalna nego cjelovita jer eto usudili smo se ukazati na taj veliki bauk nelikvidnosti koji će nas svih koštati pa i Vladu RH.
Hvala. 2 replike. Prva, gospodin zastupnik Nenad Stazić.
Kolega Denona govorite o parcijalnom rješenju, a ja mislim da je rasprava dosada vrlo jasno pokazala. To se vidjelo i iznošenja stavova kluba HDZ-a i kolege Marića koji priznaju da je ovaj, Marić je to priznao, ovo jest rješenje, ali parcijalno. E, HDZ-u i Vladi nije prihvatljivo čak ni parcijalno rješenje. Zamislite kako bi živčano reagirali da su dobili cjelovito rješenje, kad njima ni parcijalno nije prihvatljivo. Nelikvidnost se u vrijeme vladavine ili predsjedavanja predsjednice Kosor Vladom udvostručila, u zadnjih 9 mjeseci se udvostručila. Neko parcijalno rješenje bi moglo smanjiti eventualno tu nelikvidnost, a što onda da radi Vlada? Što onda da radi ministar čije je ministarstvo dužno nekome, a on ministar odabire kome će se od njih platiti. A znate kad odlučujem kome ću platiti državnim novcem u kakvom sam ja položaju prema tom vjerovniku. Što da radi onaj pisac epistole barba Luki kad bi se ovo riješilo barem parcijalno? A ovako i taj pisac epistole barba Luki je odlučivao kome će on platiti iz javnog poduzeća, a vjerojatno i koliko će za to uzeti što baš tome plati, a ne nekome drugome. I to je razlog zašto ovoj Vladi i HDZ-u nije prihvatljivo ni parcijalno rješenje, o cjelovitom da ne govorim.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Luka Denona.
Zakoni, neki zakoni, neki prijedlozi zakona su zaista komplicirani, nerazumljivi. Pa ako ste imali priliku naravno onda u uvodnoj stranici vidjeti jedno 3 stranice obrazloženja što pojam pojedini znači. Ovo je vrlo jednostavan zakon koji kaže u roku 30 dana proračunski korisnik mora podmiriti svoju obavezu, odnosno dug koji ima i u roku od 60 dana trgovačka društva u vlasništvu države također moraju podmiriti svoje dugove. Ne vidim zbog čega je onda toliko straha da se nešto, pa makar to bilo i parcijalno, eto na neki način proba učiniti da se ta nelikvidnost barem smanji ako ništa drugo. Jer utvrdili smo da ona postoji. Kolega Marić je rekao ona je negdje 27, 29, možemo se pogađati sad kad "FINA" s nekim novim podacima od 30 dođe, zaokružimo na 30 milijardi. Ali kolega državni tajnik je rekao da u prosjeku državne firme, u prosjeku javna poduzeća se drže tih okvira 30 i nešto više od 60 dana. Da, ali ako se oni tako drže toga kako to da je onda ta nelikvidnost narasla na tih enormnih 29 milijardi? Tko onda to ne plaća u ovoj državi i kome se to ne plaća? Mislim da bi onda zaista trebalo se zamisliti da li mi u ovom Saboru kada govorimo o podacima koji su službeni jednako govorimo o istim podacima ili te podatke samo koristimo da bi zaštitili nerad koji je i nevoljnost da se problem koji postoji na bilo kakav način, pa makar i parcijalno proba i pokuša rješavati.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa replikama. Uvaženi zastupnik Vlatko Podnar. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Denona kada govorite upravo o redu, odnosno o disciplini plaćanja, i zašto to Vladi ne odgovara. Pa ne odgovara iz jednostavnog razloga možda i zato što neće i ne želi pročitati nalaz Državne revizije, gdje recimo jedan grad duguje po osnovi bankovnog jamstava 6,5 milijuna kuna u državni proračun, financije, a taj isti grad se hvali sa jednim ušteđenim sredstvima od 15 milijuna kuna i koje oročava na bankama u poslovnim bankama, a kako je i na koji način te novce opet dobio. Opet iz državnog proračuna nekvalitetnim projektima koji je povukao novce i ti novci stoje na računu poslovne banke. Normalno da država hoće, odnosno Ministarstvo financija već u tom dijelu da pokrene barem one obaveze koje je potpisala zajedno s gradom, dobila bi 6 milijuna kuna natrag u državni proračun. A isto tako ste vjerojatno gospodine Šuker onda bi se morao manje hvaliti sa zaduživanjem u inozemnim bankama državnog proračuna.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Luka Denona. Izvolite.
Dragi kolega, pa ako ste pročitali ovaj tanak prijedlog ovog zakona, on je vrlo čitljiv i vrlo jasno se govori da u ovom slučaju je predlažemo prvo čitanje, da on nije samo uperen na Vladu Republike Hrvatske koja ne plaća iz svog proračuna, da nije uperen tobože protiv javnih poduzeća koji ne izvršavaju svoje obaveze, nego naručuju radove a ne plaćaju, nego je i pokušaj da se onda i jedinice lokalne samouprave znači svi proračuni moraju odgovorno ponašati prema svojim dugovanjima koji imaju i prema svojim obavezama. Znači nije toliko jako parcijalan, nego u jednom dijelu ima i glavu i rep i jedan pokušaj da se u ovom neredu i u ovom kaosu koji je zavladao u plaćanju ili neplaćanju kakav takav red uvede i da se negdje ipak pronađe zašto je tih 29 milijardi i tko je ustvari tih 29 milijardi kome dužan. Znači, jedan takav pokušaj jednog nesubverzivnog zakona kako mi se čini da ga ovdje doživljavaju, evo Vlada je to glatko odbila kao što je odbila i puno drugih dobrih prijedloga sa strane oporbe. Ali ostaje ne na zakonima, Vlada i dalje ostaje samo na apelima. I danas smo čuli apelirat ćemo na red u ministarstvima, apelirat ćemo na red u državi, apelirat ćemo na red. A to apeliranje na red je samo nered, a meni se čini da su ipak za red zaslužni ili zakoni koji bi onda taj red trebali održavati.
Zahvaljujem. I u ime predlagatelja zaključnu riječ zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Zahvaljujem na raspravi. I osjećam potrebu da još jednom istaknem problema. Nelikvidnost u Hrvatskoj je jedan od najozbiljnijih problema. I ostaje uvijek pitanje, da li kada je nešto u Hrvatskoj ozbiljan problem, problem koji zbog svoje ozbiljnosti ugrožava gospodarski rast, ugrožava gospodarsku aktivnost i ugrožava zaposlene. Sve već je broj onih koji se nalaze na Zavodu za zapošljavanje. To je problem likvidnosti. To je problem koji se onda postavlja pred nas da li trebamo o tom problemu razgovarati, da li ga mi kao Hrvatski sabor moramo i zakonski rješavati. A mi velimo, da, trebamo ga. U raspravi koji smo imali najveći problem je parcijalno rješenje. Zašto? Jer ovdje klub SDP-a predlaže da pristupimo tom problemu na taj način da državna tijela oni koji odgovaraju za proračunska sredstva, koji odgovaraju za resurse i upravljaju tim resursima se ponašaju odgovorno i ne izazivaju taj problem. Mi smo ga tako riješili. Kritike koju smo dobili od kolega iz HDZ-a je a što ćemo sa onima koji ne plaćaju međusobno u realnom sektoru. Pa vidite i to je riješeno. Riješeno je Zakonom o obveznim odnosima. Ali privrednica veli, nije dobro riješeno. Zašto nije dobro riješeno? Jer te probleme rješava pravosuđe. E sada ja pitam, draga gospodo da li ćemo ovdje preuzeti na sebe rješavanje pravosuđa? Ne. Mi zakonski ne možemo se upetljavati u problem zašto pravosuđe 10 godina dešava tužbe po osnovi međusobnog dugovanja. Neprihvatljivo je. U 6 mjeseci ih može riješiti. Ali mi kao saborski zastupnici zakonski ne vjerujem da više u tom dijelu možemo učiniti. Ostaje pitanje našeg ministra pravosuđa i cijele Vlade da jednostavno ako je to problem, pokuša vrlo jasno staviti do znanja pravosuđu da očekujemo veću efikasnost. Jer će nam se dogoditi da kvalitetni gospodarski subjekti potonu jer ih ugrožavaju neodgovorni, nedisciplinirani. Prema tome, istina je nas itekako muči ne plaćanje između pravnih subjekata koji nisu ovisni o vlasti. Ali je to ono gdje očekujemo da pravosuđe odradi. Znači pitamo se da li svaki segment vlasti mora raditi svoj posao? Hrvatski sabor mora pokušati reći kako zakonski regulirati disciplinu i odgovornost predstavnika vlasti onih koji odgovaraju. Ali pravosuđe ne možemo zamijeniti. Oni svoj posao moraju odraditi. Kada govorite o parcijalnim rješenjima, da. Palo nam je još nešto na pamet. S obzirom da pravosuđe i odgovara za odnose u pravosuđu, ali i mi smo krivi kao država ako privrednici zbog tog neefikasnog pravosuđa trpe štetu. I kada smo pisali palo je nama na pamet, da li da predložimo s obzirom da ne funkcionira pravosuđe i da ne ide naplata između pravnih subjekata da velimo idemo sa PDV-om koji ćemo plaćati po naplati, pa ćemo sami sebe opet kažnjavati i upropastiti si proračune i države i lokalne sredine. Jel ako upropaštavamo realni sektor, zašto ne bi preuzeli na sebe dio rizika? Da, to se može razgovarati o tome što je suludo. Svjesni smo toga da je suludo ali mirno promatramo neefikasnost pravosuđa u zaštiti vjerovnika, ugrožavanje dobrih ali svoj PDV ne želimo ugroziti, svoje prihode u proračun ne želimo ugroziti. Prema tome, kad govorimo o sveobuhvatnom ja bih rekao rješavanju problem je te neefikasnosti pravosuđa i pitanja da li da i mi onda participiramo u tome pa da se odreknemo naplate PDV-a dok god netko ne naplati svoju fakturu jer jednostavno tada ju on može platiti. A ne ovako, država svoje naplati a on nije bitno da li je on naplatio ono što plati državi. To je razlog zašto ocjenjujemo da je alarmantna situacija. Privrednici u toj nemoći, nemoći na sudovima, nemoći u odnosu prema državi pokušavaju spas i rješenje tražiti od vas. I to je razlog zašto u Hrvatskom saboru moramo vidjeti da li postoje neka rješenja i kako pokušati sa tim rješenjima ipak popraviti situaciju, neovisno o pojedinim mjerama koje će dati neke efekte ali mi se bojimo neće se zaustaviti trend, možda će se usporiti. Pitanje je koji će biti slijedeći podatak o nelikvidnosti, pitanje. A još kad se prisjetim rasprava koje ste vi imali ovdje pa ste rekli nije to sve, to je daleko veće. Da li smo mi svjesni da je jednostavno to problem preko kojeg ne smijemo u Hrvatskom saboru proći, ne smijemo. S privrednicima ako razgovarate on vas o ničemu ne pita nego daj mi pomogni naplatiti moje potraživanje. Odgovorni privrednici kažu ja ne mogu stati pred svoje radnike i reći nema plaće. Ja ću se prije ubiti, neću si to dozvoliti. To govore odgovorni privrednici. A što im mi nudimo, a čujte ne možemo vam pomoći. Neprihvatljivo je da mi u Hrvatskom saboru kažemo ne možemo pomoći. To je alarmantan problem. I ako Vlada ima jedan segment rješavanja, ublažavanja, pokušaja zaustavljanja pokušajmo mi u tom dijelu. Istina je, dobar dio njih ne plaća u proračun, ne plaćaju poreze, ne plaćaju fakture HEP-u ali budimo svjesni to je ono gdje mi moramo tjerati svoje uprave, gdje mi moramo tjerati svoje ministre. Izvolite potraživanje države naplatiti. Moraju naplatiti, moraju upotrijebiti svaki sustav naplate toga, moraju tražiti disciplinu. Mi moramo jedanput balaste koje vučemo i vučemo, jedanput ih se moramo osloboditi a to je opet snaga politike. A da bi sve to mogli učiniti mi moramo biti disciplinirani, mi moramo pokazati tu disciplinu. Da je to tako pokazuje jedna Europska komisija koja vrlo jasno poručuje svima u Europi u ovom problemu krize, u ovom problemu neodgovornosti u plaćanju ne smije biti neodgovornih na strani vlasti, to je poruka Europske komisije. Prema tome, nemojmo tražiti opravdanje da ne možemo uvesti ovu mjeru jer je nama ne ... [[Govornik se ne razumije.]] neprihvatljiva. I time pokušavamo biti odgovorni prema privrednicima i pokušavati im pomoći u toj borbi protiv neodgovornih koji nemaju odgovornost za plaćanje. Evo, još jedan apel od strane SDP-a. Pokušajte shvatiti koliko je to važno. Do drugog čitanja sigurno se nešto da još i popraviti i riješiti. Ali budite isto tako svjesni, kompleksno rješavanje da se upetljavamo u efikasnost pravosuđa kroz zakonske mjere ne znam koliko je ni prihvatljivo ni opravdano. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Kolega Linić, kazali ste da međusobno između poslovnih subjekata na tržištu neplaćanje je posljedica neefikasnog pravosuđa. Ja se ispričavam, jedino sam mogao, inače bih vam radije replicirao nego ispravio taj navod ali to je jedini način da kažem. Rekli ste da je Zakon o obveznim odnosima regulirao i da je to dovoljno. Nažalost, praksa je pokazala da nije pravosuđe krivo za neplaćanje niti je zakon to dobro regulirao, to je praksa potvrdila jer Zakon o obveznim odnosima članak 173. do 175. predviđa ugovaranje neograničenog roka plaćanja i to onih koji imaju poziciju na tržištu koriste i to onda prouzroči nelikvidnost. I ovi što vi kažete poslodavci traže pomognite da naplatimo. Pa traže pomoć da naplate poslodavci od poslodavaca i to je ključni razlog zašto sam rekao da je ovo parcijalno rješenje jer je ovo ogroman problem nelikvidnost unutar, međusobni unutar poslovnih subjekata. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Dame i gospodo zastupnici, prelazimo na glasovanje o točkama dnevnog reda koje smo zaključili raspravu. Prvo – Prijedlog zakona o rokovima plaćanja obveza državnih i javnih poduzeća, državnog proračuna i drugih državnih institucija. To je bilo prvo čitanje, P.Z.E. br. 374., predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela i Vlade Republike Hrvatske dajem na glasovanje zaključak koji glasi. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o rokovima plaćanja obveza državnih i javnih poduzeća, državnog proračuna i drugih državnih institucija. Molim uključimo se i glasujmo o ovom prijedlogu zakona. Rezultat? Ovaj prijedlog Vlade i saborskih odbora je prihvaćen sa većinom glasova 72 glasa za, 1 suzdržan i 31 protiv.
Prelazimo na 2. točku, s time da je i predlagatelj a i mi smatramo da bi bilo dobro, predlažemo da se točke 2., 3. i 4. objedine i da provedemo zajedničku raspravu. Ima li netko protiv? Nema. Onda ćemo objediniti točku 2., točku 3. i točku 4. 2. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z. br. 375, predlagatelj: zastupnik Dragutin Lesar 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vladi Republike Hrvatske, prvo čitanje, P.Z. br. 376, predlagatelj: Dragutin Lesar 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, prvo čitanje, P.Z. br. 377, predlagatelj: Dragutin Lesar Predlagatelj Dragutin Lesar predložio je ove dopune zakona na temelju članka 129. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prijedlog akta primili ste poštom. Vlada je dostavila mišljenje. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članak 144. do 150. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi zastupnik i predlagatelj Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. U odnosu na gospodarsko-ekonomsku situaciju u zemlji ova tema svakako ne spada u prioritet interesa javnosti ni građana i zato podsjećam da je prijedlog u proceduru poslan 19. lipnja prošle godine. To što je tek sad otvorena rasprava stjecaj je različitih okolnosti odnosno snaga u parlamentu. Radi se o jednoj temi koja je u Hrvatskom saboru ili u hrvatskoj javnosti pokušavamo zabiti u zemlju kao kamen. Ali oni koji su to pokušavali znaju da kamenje u zemlju ne možete sabiti jer što ga više tučete u zemlju on će negdje ponovno izaći van. Ne možete ga stlačiti. Prema postojećim zakonskim rješenjima državni dužnosnici u koje spadamo mi zastupnici, članovi Vlade i čelnici lokalne i regionalne samouprave po Zakonu o sprečavanju sukoba interesa imamo određene obaveze spram javnosti, morala i etike. Od donošenja tog zakona svjedočili smo zajedno u velikom broju slučajeva da povjerenstvo koje je Sabor osnovao i dao u nadležnost utvrđivanja eventualnog postojanja sukoba interesa kod pojedinog dužnosnika, bilo da se radi o državnom, lokalnom ili regionalnom, ne raspolaže mehanizmima koji bi bili učinkoviti, ima mogućnost izreći sankciju u obliku novca, novčane kazne i ta se sankcija eventualno može naplatiti ukoliko se radi o dužnosniku koji jeste u trenutku izricanja sankcije na dužnosti. Međutim, nedavna mjera povjerenstva kada je novčano sankcionirano 320 i nešto dužnosnika od kojih je 260 bivših dužnosnika, dakle nakon prestanka mandata, a sankcionirani su zato što nešto nisu poštivali, je neprovedivo. Jer on ako ne plati i ne izvrši tu obavezu ne možemo se osim stavljanja soli na rep ništa. Druga mjera je da mora na svoj račun, na svoj teret objaviti odluku o tome da je u sukobu interesa u lokalnim medijima. Ako i to ne učini nikom ništa. U jednoj takvoj situaciji gotovo je bespredmetno tvrditi da zakonodavna rješenja jesu dobra, a posebice da smo se dovoljno osigurali kako spajanje privatnog i javnog interesa podliježe i ozbiljnom sankcioniranju. Ja vas podsjećam i na činjenicu da povjerenstvo ima ovlasti dati zakonom da u slučaju da utvrdi da je neki dužnosnik u sukobu interesa mu utvrdi primjereni rok i da mogućnost da otkloni razloge zbog kojih je u sukob interesa ušao. Očekivano je da osoba koja namjerno uđe u sukob interesa pa i osoba koja nakon upozorenja povjerenstva ne otkloni razloge postojanja sukoba interesa sam po sebi, bez obzira na političke i moralne aspekte takvog ponašanja, neće izreći nikakvu sankciju. Zbog toga smatram da moramo inzistirati da postoje zakonski mehanizmi kod takvih pojedinaca, ovo ponavljam, kod takvih pojedinaca da se primjenjuje jedina smislena sankcija koja bi dala logični slijed, a to je udaljavanje s javne dužnosti. Elementi javnog mišljenja, a u zemljama iz koje smo uzeli rješenja utvrđena u Zakonu o sprečavanju sukoba interesa funkcioniraju očito drugačije no u Hrvatskoj i tamo su javni mediji ti koji upravo tu dimenziju sukoba sa moralom i etikom žigošu i prisiljavaju takve dužnosnike da sami odstupaju s javnih dužnosti. U Hrvatskoj nažalost takvog stanja razvoja i situacije u javnosti još uvijek nema. Nadalje, smatram da si više ne možemo i ne smijemo priuštiti daljnji pad ugleda kako osoba tako i institucija koje obavljaju javne dužnosti, posebice nas u Saboru jer nije u opasnosti samo osobni integritet i ugled dužnosnika koji svoj posao obavljaju pošteno i bez ulaska u sukob interesa, već po meni postoji opasnost za parlamentarni sustav u Republici Hrvatskoj i svih stupova društvene vlasti. Dodatno o tome, unazad godinu dana to povjerenje, taj ugled institucija sin sustava narušene su mnogobrojnim korupcijskim aferama. Meni je potpuno jasno da sukob interesa u postojećem zakonodavnom rješenju nije nikakvo djelo kazneno ili prekršajno koje bi bilo sankcionirano od pravosudnih tijela niti pak to predlažem. Što sam predložio? Prvo, proučavaju Zakon o Vladi ustanovio sam da u tom zakonu ne postoje odredbe koje bi propisivale u kojim uvjetima članu Vlade može prestati mandat. Tako se može desiti zbog takve odredbe članka 5. Zakona o Vladi da je osoba pravomoćno osuđena na kaznu zatvora dulju od 6 mjeseci po slovu zakona može ostat član Vlade, ali saborski zastupnik ne može zadržati mandat ako je osuđen pravomoćno na kaznu zatvora dulju od 6 mjeseci. Dakle, postoji jedan potpuni nesrazmjer zakonom propisanih okolnosti ili uvjeta u kojima mandat prestaje 1)članu Vlade, 2)zastupniku u Saboru i 3)čelnim ljudima lokalne i regionalne samouprave, dakle načelnicima općina, gradonačelnicima i županima. Ponavljam, u Zakonu o Vladi nema nijedne odredbe po kojim uvjetima i okolnostima prestaje mandat članu Vlade osim ukoliko predsjednik Vlade ili Vlada u cjelini podnese ostavku. Zbog toga sam predložio da se taj članak 5. promijeni i da se utvrde da članu Vlade mandat prestaje danom razrješenja, danom podnošenja ostavke, danom pravomoćne sudske odluke o oduzimanju poslovne sposobnosti, danom pravomoćnosti sudske presude kojom je osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju duljem od jednog mjeseca, danom pravomoćnosti sudske presude koji je osuđen radi počinjenja kaznenog djela protiv slobode i prava čovjeka i građanina Republike Hrvatske i vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom danom konačnosti odluke tijela nadležnog za odlučivanje o sukobu interesa kojim je utvrđeno postojanje sukoba interesa danom prestanka hrvatskog državljanstva i smrću. Što se tiče mandata saborskih zastupnika u članku 10. zakona utvrđena su samo četiri uvjeta prestanka mandata po sili zakona. Prvi je ako podnese ostavku, drugi je ako mu je pravomoćno sudbenom odlukom oduzeta poslovna sposobnost. Treće, ako je pravomoćno sudbenom presudom osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvoru duljem od šest mjeseci i smrću. Predlažem da isti kriteriji i isti uvjeti za prestanak mandata budu i za članove Vlade i za Sabor. I treće, najmlađi ili najsvježiji zakon je onaj o načelnicima općina, gradonačelnicima i županima. I sad pazite, za njih smo u Zakonu o lokalnoj i područnoj, odnosno regionalnoj samoupravi taksativno nabrojali uvjete u kojim im prestaje mandat, pa citiram postojeću odredbu zakona: "Danom podnošenja ostavke, danom pravomoćnosti sudske odluke o oduzimanju poslovne sposobnosti, danom pravomoćnosti sudske presude kojom je osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju duljem od jednog mjeseca, danom pravomoćnosti sudske presude kojom je osuđen radi počinjenja kaznenog djela protiv slobode i prava čovjeka, građanina Republike Hrvatske i vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, danom odjave prebivališta s područja jedinice, danom prestanka hrvatskog državljanstva i smrću." Dakle, za župane, gradonačelnike i općine nabrojili smo osam uvjeta pod kojim im mandat prestaje po sili zakona i gubitkom državljanstva i ako promijeni mjesto prebivališta pa i ode iz te jedinice, pa izgubi poslovnu sposobnost. Dakle, doista sve okolnosti i uvjete koji u civiliziranoj državi dovode do prestanka mandata. Međutim, u Zakonu o Vladi nema ni jednog, a kod saborskih zastupnika samo prije navedena četiri slučajeva. Zašto svi ti uvjeti, odnosno sve te okolnosti ne bi bile prisutne kod dužnosnika, članova Vlade, saborskih zastupnika i predstavnika, odnosno čelnika lokalne i regionalne samouprave. Zašto smatram da bi odluka povjerenstva kojim je utvrđeno postojanje sukoba interesa morala ili mogla biti element prestanka mandata. Zbog toga što dužnosnik za kojega je odlukom povjerenstva utvrđeno postojanje sukoba interesa sukladno Zakonu o sprječavanju sukoba interesa ima mogućnost zaštite svojih prava u upravnom postupku kod Upravnog suda. Dakle, odluka samog povjerenstva nije konačna i ona podliježe propitivanju u sklopu upravnog postupka. To je ujedno i argumenat za moguće primjedbe da bi se tako rigoroznim postavljenim stvarima moglo zloupotrebljavati utvrđivanje sukoba interesa da se nekoga makne s dužnosti. Ali oprostite, ako i Upravni sud utvrdi da su utvrđeni i cjelokupni postupak u povjerenstvu utvrđen sukladno zakonu i da je doista sukob interesa postoji onda tih zloupotreba praktički ne bi moglo biti. Nadalje, drugi bitni razlog je da povjerenstvo sukladno zakonu svakom dužnosniku može utvrditi primjereni rok da otkloni razloge zbog kojih jeste u sukobu interesa i time u trenutku otklanjanja tih razloga on više nije u sukobu interesa. Ako netko ni nakon odluke povjerenstva, nakon dobivanja roka izlaska iz sukoba interesa, nakon njihove odluke i nakon odluke Upravnog suda koji je u drugostupanjskom postupku praktički utvrdio ispravnost te odluke ne smatra da sam mora otići s dužnosti. Nije li naša obaveza da imamo zakonske mehanizme koji će ga naprosto snagom zakona udaljiti s dužnosti. Često se žalimo i mi da mediji narušavaju ugled Sabora. Neke druge argumente doduše tad pojedinačno navodimo. Ali kada možemo kroz zakonodavna rješenja stvoriti uvjete u kojima će oni koji se ne znaju primjereno ponašati morati otići s dužnosti, onda Vlada smatra u svojem mišljenju ono što naprosto ne mogu vjerovati da bi takvo rješenje trebalo unijeti u Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Pa ja nisam predlagao da Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa svojom odlukom nekoga smjenjuje ili razrješava, niti pak i možemo dati takve ovlasti. Ono je ovlašteno da utvrdi da li netko je ili nije u sukobu interesa, a na nama je u Parlamentu i u Vladi da im predložimo i usvojimo takve zakone da na kraju toga postupka ako dužnosnik sam ne odstupi morat će odstupiti po sili zakona. Čini mi se da ova tri mišljenja vlade u tri prijedloga zakona su pisana u tri različita resora, jer u očitovanju Vlade o izmjeni Zakona o izboru zastupnika praktički se upućuje da bi trebalo mijenjati Zakon o sprječavanju sukoba interesa i konstatira da ne postoji pravna zaštita dužnosnika na odluku povjerenstva što bi bilo suprotno članku 18. Ustava. Ja ne mogu vjerovati jer u Zakonu o sprječavanju sukoba interesa jasno piše da dužnosnik ima pravo zaštite svoga prava sukladno hrvatskim zakonskim propisima, a vjerojatno i u Vladi znaju da je to onda Upravni sud. Drugo. U očitovanju o Zakonu o područnoj i regionalnoj samoupravi Vlada je napisala kao prvo treba utvrditi i urediti mjerodavnim zakonom koji se uređuje predmetna materija, to Zakon o sprječavanju sukoba interesa, obnašanju javnih dužnosti, a tek nakon toga moguća su eventualna usklađenja drugih zakona. Kako to, da povjerenstvo pretvorimo u disciplinsku komisiju koji izriče otkaz članu Vlade, saborskom zastupniku ili županu. To nije smisao prijedloga. Povjerenstvo ima ovlasti i sasvim dostatne u utvrđivanju da ili ne sukob interesa. Dužnosnik ima pravo propitivanja te odluke pred Upravnim sudom, Upravni sud potvrđuje ili ukida takvu odluku povjerenstva i svi znamo na čemu smo. Vrlo jednostavno, transparentno, jasno i čisto. Samo je sad druga stvar, da li mi želimo da sukob interesa utvrđen od tijela koja su za to zakonom ovlaštena budu element ili ne budu element prestanka dužnosti u Vladi, Saboru, općini, gradu ili županiji. I završit ću sljedećim, ako se ovaj prijedlog o sukobu interesa ne prihvaćanja jer se smatra da bi to bilo prerigorozno, je li prerigorozno sprječavati da jedna osoba koja je na javnoj dužnosti nju ne koristi u privatne svrhe. Je li to prerigorozno? Ili se moraju desiti afere teške milijardu kuna da se mora počiniti kazneno djelo da bi netko bio udaljen s dužnosti, još uz to uz obrazloženje da je zato kriva klima. Ali što je onda sa sljedećom činjenicom da je taj isti ovaj Sabor kada su u pitanju župani i gradonačelnici i načelnici općina, za njih upisao da im prestaje mandat primjerice ako pravomoćnom presudom izgube poslovnu sposobnost. Dakle županu ili gradonačelniku grada Zagreba prestaje mandat ako izgubi poslovnu sposobnost, ali članu Vlade ne, saborskom zastupniku ne. Županu prestaje mandat ako je pravomoćno osuđen na kaznu zatvora duljom od mjesec dana, saborskom zastupniku ako je osuđen na kaznu zatvora dužom od 6 mjeseci, ali za člana Vlade to nije uvjet za prestanak mandata. To nije. Kao ni gubitak poslovne sposobnosti. Kao ni gubitak hrvatskog državljanstva, jer za župane je gubitak hrvatskog državljanstva uvjet, odnosno po sili zakona prestaje mandat, ali saborskom zastupniku i članu Vlade ne. Zašto smo dakle toliko za niže od sebe jasno propisali okolnosti prestanka mandata, sebi nešto malo, a članovima Vlade ništa, osim kad abdicira premijerka i cijela Vlada. Dakle zanemarimo u ovom trenutku sukob interesa. Je li korektno od nas da lokalnoj i regionalnoj samoupravi sve više striktno propisujemo, čak se postavlja i pitanje da li je to sukladno povelji, europskoj povelji o lokalnoj samoupravi, da središnja vlast takve rigorozne mjere donaša, ali kada su u pitanju dužnosnici državnog ranga, onda takve odredbe očito u zakonu nikome ne trebaju. Ali ostajem kod tvrdnje da bi za vraćanje povjerenje institucije ove države, vraćanje povjerenja građana prema Saboru članovima Vlade, a posebice nakon neposrednih izbora načelnika općina, gradonačelnika i župana, uvođenje prestanka mandata zbog sukoba interesa bilo na tragu vraćanja povjerenja, imali bi doista manje problema, a više povjerenja i tada bi i Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa vjerojatno dobilo na ugledu, pažnji javnosti, i vjerujte mi da bi možda bio dovoljan samo jedan jedini primjer da netko zbog zakona ostane bez dužnosti i vidjet ćete ili vidjeli biste kako bi nakon toga, naročito nakon izbora novoizabrani dužnosnici znali svoju obavezu o predaji imovinske kartice, o točnom popunjavanju imovinske kartice i da više nikome nikad ne bi palo na pamet da pita da li i novac mora unijeti u imovinsku karticu, da li mora prijavljivati promjene u tokom mandata, a da imovinsku karticu mora podnijeti i nakon prestanka mandata. Mi imamo situaciju da su dužnosnici kojima je povjerenstvo utvrdilo sukob interesa ponovno birane na dužnosti, neki na iste, neki su napredovali išli iz ranga regionalnih u državne, iako je bilo utvrđeno postojanje sukoba interesa. Primjena ovog zakona državni proračun ne bi koštalo ništa, ni porezne obveznike u cjelini. Ne postoje opasnosti političkih osveta, jer je zadnji pravosudno tijelo koje utvrđuje ispravnost odluke povjerenstva. Ovdje se sad radi samo o tome da li u ovoj dvorani postoji politička volja da sami sebi pooštrimo i u zakon unesemo odredbe kada ćemo morati napustiti ovu dvoranu ako se ogriješimo u pravne norme, moral i etiku, a čini mi se da prilikom polaganja i prisege tako nešto obećajemo pred hrvatskom javnošću, s pozivom na Ustav Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Otvaram raspravu. I imamo jedan prijavljeni. To je uvaženi zastupnik Miljenko Dorić, u ime kluba HNS-a Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Lesar, ja moram reći da ispred kluba HNS-a podržavamo vaš pokušaj da uskladite ova tri zakona jer ima itekako osnova da se to pokuša učiniti. Ima i razloga iz kojih ste, evo sad ste nam ih i obrazložili. Postoji naime potreba da se dopune ovi zakoni elementima koji su neopravdano ispušteni kad smo ih usvajali. I vidjet ćete da ćemo podržati vaš prijedlog u 80 do 90% onih elemenata koje predlažete i smatramo da bez daljnjega do drugoga čitanja se dade nakon rasprave pripremiti novi prijedlog koji bi bio prihvatljiv za većinu u ovom Visokom domu. Ne znajući da će biti objedinjena rasprava po ove 3 točke ja sam pripremio raspravu po jednom, drugom i trećem zakonu. Pokušat ću maksimalno skratiti to, ali mi dozvolite da ipak se osvrnem na ta 3 zakona odvojeno u početku. Dakle, krenut ću od Prijedloga zakona o dopuni Zakona o Vladi RH. Slažemo se da je napravljen propust kada se taj zakon prihvaćao i da on ne propisuje u kojim se slučajevima predsjedniku i članovima Vlade mandat prestaje po sili zakona. Vi ovdje navodite osam takvih uvjeta, odnosno slučajeva. Mi se slažemo sa 7 od 8. Slažemo se da to bude sa danom razrješenja, sa danom podnošenja ostavke, sa danom pravomoćnosti sudske presude o oduzimanju poslovne sposobnosti. Sa danom pravomoćnosti sudske presude kojom je osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju duljem od jednog mjeseca. Sa danom pravomoćnosti sudske presude kojom je osuđen radi počinjenja kaznenog djela protiv slobode i prava čovjeka i građanina RH i vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom. Slažemo se da to bude i sa danom prestanka hrvatskog državljanstva te smrću, ali kad se radi o danu konačnosti odluke tijela nadležnog za odlučivanje o sukobu interesa tu smo nakon duže rasprave ipak ostali u uvjerenju da to ovdje ne treba činiti. Zašto, kolega Lesar? Naime, vaš je zahtjev sigurno političko potpuno opravdan. Osoba koja se brine o općem dobru ne može i ne smije biti uprljana na bilo koji način. Osoba koja se bavi javnim poslovima osobne interese ne može staviti ni uz bok, a kamoli ispred općih interesa, i tu se slažemo. Ali kolega Lesar mi živimo u RH i ovo je godina 2010. Ako uzmemo u obzir način na koji biramo Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa, ako uzmete u obzir način na koji biramo naša Istražna povjerenstva pitamo vas da li je utjecaj politike moguć i da li je on realan? On jeste prisutan, saborska većina odlučuje o sastavu tih tijela pa onda možemo očekivati i utjecaj na odluke tog povjerenstva. … [[Upadica se ne razumije.]] Ovo ću prešutiti, ovo dobacivanje iz klupa. Idemo na Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Smatramo da ste pored postojeća 4 uvjeta sa punim pravom dodali da prestanak mandata po sili zakona bude i onda kada prestane državljanstvo zastupniku u Saboru da to bude i danom pravomoćnosti sudske presude kojom je osuđena osoba radi počinjenja kaznenog djela protiv slobode i prava čovjeka i građanina RH i vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom. Ono što vam predlažemo je da eventualno u vašem prijedlogu do drugog čitanja izmijenite sadašnju stavku 3. gdje stoji da prestaje mandat po sili zakona osobi danom pravomoćnosti sudske presude kojom je osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju duljem od 6 mjeseci. Kolega Lesar zato što vi imate za cilj uskladiti 3 zakona i sigurno da nema nikakvog razloga da ovdje stoji 6 mjeseci, da kod Zakonu o Vladi stoji mjesec dana, a u Zakonu o lokalnoj i regionalnoj samoupravi stoji također mjesec dana. Po ovom ispada da mi u Saboru možemo biti veći lopovi od onih u Vladi, te na lokalnoj i regionalnoj razini što apsolutno ne bi smjelo niti na pamet pasti ni vama ni bilo kome drugome. Prema tome, tu korekciju možemo i od vas tražiti do sljedećeg čitanja. Međutim, ponovno nismo suglasni samo sa jednim od vaših prijedloga, to je danom konačnosti odluke tijela nadležnog za odlučivanje o sukobu interesa također bude ovdje jedan od uvjeta za prestanak mandata po sili zakona. Dakle, prihvaćamo od 3 vaša nova prijedloga, odnosno alineje 2, a jednu od postojećih predlažemo korigirati u Zakonu o izboru zastupnika. Konačno, tu je i Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi. Mi se slažemo sa ovim popisom kojeg imamo, ali bi također ovdje imali prigovor na isti uvjet da danom prestanka, pardon samo malo, ovdje jasno ponovno isti prigovor kad je u pitanju danom konačnosti odluke tijelo nadležno za odlučivanje o sukobu interesa, ali kolega Lesar, ovdje bi po analogiji koju ste predložili kod Zakona o Vladi predložili da kao jedan od dodatnih uvjeta, nadam se da me slušate, bude i pozitivni rezultati na referendumu o nepovjerenju načelniku, gradonačelniku i županu. Jer tamo imate razrješenje, a ovdje bi morali uvažiti onda i rezultate referenduma kada se glasa o nepovjerenju, odnosno izjašnjavaju građani o povjerenju načelniku, gradonačelniku i županu. Ovdje međutim želim vas upozoriti na nešto što će se uskoro morati mijenjati u ovom zakonu i morat ćemo ga vjerojatno za 3-4 mjeseca vratiti na naše klupe, to je da stoji da prestanak mandata čelniku u lokalnoj i regionalnoj samoupravi prestane danom prestanka hrvatskog državljanstva. Naime, pravni dokumenti Vijeća Europe omogućuju, dapače zalažu se da i strani državljani sudjeluju na lokalnim izborima, da mogu glasati i biti birani. Prema tome, izmjenom Ustava našim ulaskom u EU mi ćemo morati vjerojatno i tu učiniti jedan zaokret i neće moći stajati ovo što sada imamo u postojećem zakonu i što vi predlažete da ostane. Evo, prema tome, to su naši prijedlozi vezani uz jedan, drugi i treći zakon. Nadam se da ćete kao predlagatelj do drugog čitanja neke od njih moći prihvatiti i da na koncu uistinu da doprinesemo i jednom i drugom i trećem zakonu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Da. Uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, tri konstatacije samo na kraju. Vlada je prvo kolegi Doriću se želim zahvaliti na potpori djelomičnih izmjena ovih zakona, drugih rasprava nisam ni očekivao pa ispada sljedeće. Temeljem ovoga što je Vlada o ovom mišljenju napisala, konstatiram neka to bude zabilježeno. Utvrđivanje sukoba interesa u Republici Hrvatskoj samo je sredstvo političkih obračuna političkih stranaka. I zbog toga utvrđivanje sukoba interesa u hrvatskim zakonima ne smije biti kao uvjet prestanak mandata. Tako to ispada. Ne smijemo to prihvatiti, jer sukob interesa u Hrvatskoj se koristi kao sredstvo međustranačkih političkih obračuna. O.k. primamo na znanje. Drugo. U Hrvatskoj član Vlade može ostati ako je osuđen na kaznu zatvora dulju od 6 mjeseci, ako pravomoćnom presudom izgubi poslovnu sposobnost, ako izgubi hrvatsko državljanstvo. Nema veze, može biti član Vlade. Tako piše u zakonu. I saborski zastupnik također može ostati na svojim dužnostima. Načelnik općine sa tisuću stanovnika, tada njemu prestaje mandat po sili zakona. To je jako bitno. I na kraju kolega Doriću, točno je ulaskom Hrvatske u Europsku uniju, na lokalnim izborima pravo glasa će imati strani državljani koji imaju odobreni stalni boravak, ali samo za izbor za predstavnička tijela na izvršnoj dužnosti. Dakle, oni se neće moći kandidirati za načelnike općina, gradonačelnike i župane. A ovaj moj prijedlog se odnosi upravo samo na njih. Dakle, da, strani državljani sa odobrenim stalnim boravkom imat će pravo aktivnog i pasivnog biračkog prava ali samo za predstavnička tijela, ne izvršne dužnosti. Zato ih ovdje nisam ni spominjao, odnosno zato jesam išao sa predstavkom državljanstva, jer se ovdje odnosi moj prijedlog samo na izvršne. Dakle, načelnik, gradonačelnik i župan. Meni je drago što sada konačno mogu javno konstatirati temeljem onoga što sam danas čuo, utvrđivanje sukoba interesa, postojanje Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa u Hrvatskoj ne postoji zato da se s funkcija i dužnosti maknu one koji spajaju javne i privatne interese, nego zato da mi međusobno vodimo stranačke ratove. Primam to na znanje. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o tim točkama kada se zato steknu potrebni uvjeti. Time zaključujemo današnje zasjedanje. Sutra nastavljamo u 9,30 sati s 5. točkom, a to je Prijedlog Zakona o poticanju prodaje stanova s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 517. Zahvaljujem i svima želim ugodnu i lijepu laku noć.
Drugo – Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Prvo čitanje, P.Z.E. br. 375., predlagatelj: zastupnik Dragutin Lesar. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela i Vlade Republike Hrvatske dajem na glasovanje zaključak koji glasi: Ne prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zaključka je prihvaćen većinom glasova, 74 glasa za, 16 suzdržanih i 4 protiv. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa radom. Prije početka bih saopćio jedno razmišljanje koje bih želio podijeliti sa svima vama zbog toga što sam zakazao pet tjedana sjednicu Sabora. Iz predloženog dnevnog reda je vidljivo da tu nema dovoljno točaka za pet tjedana ali se računalo na možebitni prijedlog promjene Ustava pa da stigne u ovo vrijeme kako bi ga onda mogli uključiti u raspravu. Međutim, ako iz bilo kojeg razloga bude situacija takva da nema dovoljno točaka dnevnog reda mogli bi preskočiti jedan tjedan i slično. U svakom slučaju fleksibilno ćemo se tu ponašati jer kažem može se očekivati možda i da se uputi konačni prijedlog za promjenu Ustava, onda bi možda i popunili ili neka druga točka dnevnog reda koja bi u međuvremenu stigla. Eto toliko radi informiranja. Prelazim na 5. točku dnevnog reda konačnog dnevnog reda koji je jučer podijeljen na klupe. 5. Prijedlog zakona o poticanju prodaje stanova, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. P.Z. br. 517 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za rad i socijalno partnerstvo i Odbor za razvoj i obnovu. Izvješće Odbora za zakonodavstvo i Odbora za lokalnu i područnu samoupravu je u tijeku dijeljenja, još nije stigao ali stići će vrlo brzo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospođa Marina Matulović-Dropulić ministrica zaštite okoliša i prostornog uređenja i graditeljstva. Izvolite.