Доброго ранку, шановні колеги! Прошу заходити в зал, реєструватися і займати робочі місця. Колеги, будь ласка, займайте робочі місця. Приготуйтесь до урочистостей. Заходіть у зал. Готові до реєстрації? Прошу народних депутатів України підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада", і прошу зареєструватися. [[10:03:23]] Зареєстровано 356 народних депутатів. Шановні колеги та гості Верховної Ради, у засіданні Верховної Ради України беруть участь Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман та члени уряду, привітаймо [[Оплески]]; керівники центральних органів виконавчої влади; керівники судової гілки влади; присутні посадові особи, яких Верховна Рада України обирає, призначає і надає згоду на призначення на посаду; представники громадських організацій і засобів масової інформації; глави дипломатичних представництв іноземних держав, інші офіційні особи. Шановні народні депутати та гості Верховної Ради, відповідно до статті 83 Конституції України десяту сесію Верховної Ради України восьмого скликання оголошую відкритою.
Слава Україні!
Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим.
Шановні колеги народні депутати України, шановні гості, запрошені, шановні члени уряду! До слова запрошується Голова Верховної Ради України Андрій ВолодимировичПарубій. Будь ласка, пане Андрію.
Шановні друзі, ми розпочинаємо десяту сесію Верховної Ради України восьмого скликання і перед нами стоїть цілий ряд надважливих завдань: захистити незворотність європейського вибору України, закріпити в Конституції рух української держави до членства в НАТО та в ЄС, продовжити зміцнення національної безпеки, захистити інформаційний простір і утвердити українську мову. Наша сесія проходити буде в дуже складних умовах, як, зрештою, і всі сесії, нам доводиться приймати закони і вести активну законодавчу діяльність в час російської агресії. Але під час цієї сесії перед нами буде ще одне випробування: під час сесії будуть відбуватися вибори Президента України. І, без сумніву, передвиборча кампанія емоційно буде відчуватися і по всій країні, і, очевидно, багато хто буде намагатися, щоб і Верховна Рада перетворилася в поле для виборчої кампанії. І я, колеги, хочу зазначити, що в роки найважчих випробувань, власне, Верховна Рада була тим острівцем стабільності, який дозволяв країні вийти з будь-яких криз і з будь-яких політичних протистоянь. Я переконаний, що і на цій сесії народні депутати України повинні проявити великий рівень відповідальності перед тим моментом, перед яким сьогодні є Україна. Вже вчора на Погоджувальній раді я відчув, наскільки виборча кампанія вносить буквально ненависть в дискусії між народними депутатами. І я хочу усіх застерегти від того: ненависть, намагання розірвати країну весь час було смертоносною зброєю проти української держави. Ми минулого року святкували століття утворення держави. Хочу нагадати ще одну дату. Вчора рівно 100 років тому була дата, коли під натиском більшовиків український уряд змушений був покинути Київ і українські війська змушені були покинути Київ. І, без сумніву, одна з найголовніших причин – той факт, що політики розривали країну в час найбільших випробувань. Ми повинні продемонструвати відповідальність і ми повинні забезпечити стабільність роботи українського парламенту. І, колеги, я хочу всіх повідомити, я впевнений, що зал зі мною буде згоден, коли я буду бачити як Голова Верховної Ради України, що під час обговорення законів хтось не обговорює закон, а веде виборчу агітацію, я буду виключати мікрофон. І я впевнений, що зал зі мною буде згоден і підтримає. Я не дозволю перетворити Верховну Раду України в плацдарм для виборчих кампаній, особливо зважаючи на те, яка величезна відповідальність стоїть перед нами на цій сесії. Я хочу визначити головні пріоритети, які я визначаю як Голова Верховної Ради України. Звичайно, пріоритет номер один – це національна безпека і оборона, в час російської агресії це ті питання, які мають об’єднувати весь зал. І не дивно, що наш перший тиждень сесії розпочинається, власне, з блоку питань національної безпеки і оборони. Я хотів би зазначити, що один, на мою думку, збезпекових законів, який ми маємо прийняти на цій сесії, – це Закон про українську мову. Мова – це наша могутня зброя проти Росії [[Оплески]]. І природне право на вільне володіння цією зброєю має кожен український громадянин. Ми цьому праву дамо силу закону. Тому я хотів би, щоб вже наступного пленарного тижня, коли завершиться робота і комітету, і Апарату Верховної Ради, ми перейшли до розгляду Закону про мову. Багато поправок, понад дві тисячі, майже дві з половиною. Але, я впевнений, це наш обов’язок і наша відповідальність, і ми зобов’язані прийняти Закон про мову. Наступне. Вважаю пріоритетним завданням забезпечення невідворотного курсу України до членства в НАТО та Європейському Союзі. Саме наша найтісніша співпраця запровадження всіх стандартів альянсу, досягнення повної сумісності та наступне набуття членства в НАТО та ЄС є надійною запорукою суверенітету України і нашої безпеки, і нашого майбутнього. Я хочу вам сказати, що вчора в Україні і сьогодні був присутній Голова Конституційного Суду, і тут присутній в залі, який зазначив, що коли в Литві голосувалось питання про внесення в Конституцію напрямку в ЄС і в НАТО, ті депутати, які не проголосували, потім ще роками пояснювали своїм виборцям, чому вони не взяли участь в цьому голосуванні. Це питання буде стояти не колись, а вже післязавтра, в четвер, і я сподіваюся, що весь зал, усі українські і європейські сили одностайно підтримають це рішення. 300 голосів – це великий виклик, але під час цього голосування ми маємо забути про політичні протистояння, і кожен патріот український, кожен, хто дбає про безпеку держави, має бути в залі і має взяти участь в голосуванні. Це буде перший проект закону, який пропонується в четвер поставити на голосування. Хотів би нагадати, колеги, що перед нами стоїть велике завдання цілого блоку законів, необхідних для виконання Угоди про асоціацію між Україною та ЄС. Вони з різних сфер і різні комітети їх готують, але це той план, який був спільно узгоджений і робочою групою, комітетом українського парламенту, і урядом, який ми повинні пройти на цій сесії. Наступне – блок економічних законів, які теж розробив парламент спільно з нашими міністрами. І я хочу подякувати урядовцям за активну співпрацю і за активну роботу і подякувати Прем’єр-мініструГройсману. І я впевнений, той спільний блок ми зможемо на цій сесії пройти, незважаючи на політичні дискусії. Також, колеги, ми маємо завершити декомунізацію. Ми зробили важливий крок по змінах до Конституції по зміні Кропивницької області. Перед нами стоїть тепер обов’язок такий самий крок зробити по зміні назви Дніпропетровської області. І вже післязавтра, в цей четвер, я буду пропонувати залу, щоб ми зробили перший крок і направили в Конституційний Суд наше спільне рішення Верховної Ради України про перейменування Дніпропетровської області. І нарешті, колеги, багато хто питає про Виборчий кодекс. Я хочу підтвердити своє незмінне переконання, що ми маємо пройти Виборчий кодекс, незважаючи на те, який це об’ємний і важливий документ. Я перебуваю в постійній комунікації і з комітетом, і з робочою групою, і як тільки буде відповідальне рішення комітету, я буду пропонувати невідкладно перейти до розгляду Виборчого кодексу. Ще одне з завдань, колеги, яке стоїть перед нами, – це закони по реформі парламенту. Багато зроблено нами, і багато зроблено для того, щоб зробити більш ефективною роботу Верховної Ради України. Але є ще два закони, які прийняті в першому читанні і які, я впевнений, на цій сесії ми маємо прийняти як закони. Це той перелік ключових пропозицій, які я вношу як Голова Верховної Ради. Але цей перелік демонструє, яке велике завдання стоїть перед нами. І незважаючи, наголошую ще раз, на вибори і президентську кампанію, я закликаю всіх до відповідальності і до розуміння того, що перед нами стоять історичні рішення, і від кожного з нас залежить наскільки ефективно під час цієї сесії ми зможемо працювати. Ми пригадуємо всі попередні сесії, ми пригадуємо голоси скептиків, які говорили про те, що парламент працювати не буде. Але кожної сесії, всупереч критикам, кожна фракція, кожен народний депутат продемонстрував, що інтереси України і завдання, які стоять перед нами, готові поламати будь-які скептичні зауваження. Я впевнений, так буде і на цій сесії, кожен буде мати високий рівень відповідальності і високого розуміння того, в який історичний час ми живемо і які історичні рішення є перед нами. Я впевнений, ми будемо і надалі так само ефективно працювати з урядом українським. І я впевнений, що і Прем’єр-міністр, і урядовці, як і на попередніх сесіях, плече до плеча ми будемо іти шляхом реформ. Я впевнений, ми будемо спільно працювати з Президентом України під час цієї сесії, як і в попередні роки важких випробувань. І, колеги, я впевнений, ми зможемо пройти всі завдання і всі плани, які стоять перед українською державою. Отже, бажаю всім плідної роботи, бажаю всім духу і натхнення. Я переконаний, стабільний український парламент – це стабільна, міцна українська держава, і цього чекає від нас весь український народ. Слава Україні!
Шановні колеги, дозвольте подякувати Голові Верховної Ради України за те, що окреслив ключові завдання сесії, яка сьогодні розпочалася. Дякуємо, шановний пане Голово.
До слова запрошується Прем’єр-міністр України Володимир БорисовичГройсман.
Вельмишановний пане Голово Верховної Ради України, шановні колеги народні депутати, вітаю вас з початком нової сесії, а це означає - з початком нових можливостей. Перш за все хочу подякувати вам за завершення року, за минулу сесію, за ті важливі і необхідні рішення, які давали нам можливість змінювати ситуацію в країні в кращий бік. Це передостання сесія цієї каденції. І я думаю, що у нас ще буде можливість підвести підсумки того, що було зроблено, але є цілком очевидно, що 14-й рік був одним із самих визначальних для нашої держави. Ми отримали слабку економіку, фактично розвалену, пустий казначейський рахунок, зламану систему державного управління і багатьох сфер, і почали її змінювати. Тільки завдячуючи консолідації Верховної Ради України, уряду, Президента нам вдалось приймати необхідні рішення, які стали основою фундаменту нової України. Я глибоко переконаний у тому, що ті рішення, які ми приймали, вони були необхідні для того, щоби країна змінювалась. Більше того, ми приймали рішення для того, щоб вирішувати хронічні проблеми, які потрібно було вирішувати 10, 20 років назад. 2019 рік є достатньо непростим, в тому числі із огляду на дві кампанія: президентську і парламентську. Я розумію, що ці кампанії будуть мати вплив на роботу і Верховної Ради України, але хочу сказати, що вибори виборами, але життя країни потребує щоденних рішень, ефективних рішень і консолідованої позиції влади, адже ми служимо не політичним рейтингам, а служимо нашій державі і українському народу. Ми визначили ряд пріоритетів, які у нас є спільними з українським парламентом, і сьогодні Голова Верховної Ради їх окреслив. Це питання безпеки і оборони, це питання розвитку національної економіки, нам потрібно закріпити і продовжити процес децентралізації країни. І саме головне – все те, що напрацює національна економіка, ми маємо реінвестувати в людський капітал. І будь-які зміни будуть неможливі без підтримки українського парламенту. Тому я вірю в те, що і в 19-му році ми зможемо поставити інтереси держави вище ніж будь-які політичні інтереси будь-якої політичної персони. Тому що інтереси держави завжди мають бути вищі для кожного патріота України. І тому я глибоко переконаний в тому, що ми ще зможемо зробити ряд можливих кроків для того, щоб спростувати твердження про те, що в передвиборчий рік парламент не працює. Саме цей український парламент в самі важкі моменти приймав відповідальні і необхідні рішення. Цей тиждень є теж дуже важливим з огляду на фундаментальні рішення нашого вектору розвитку. Наші майбутнє і сьогодення лежать в Європейському Союзі і в великій євроатлантичній сім’ї. І я глибоко переконаний в тому, що в четвер парламент консолідується для того, щоб прийняти зміни до Конституції, які будуть історичними і визначальними для нашої держави. В свою чергу український уряд і я особисто як Прем’єр-міністр буду докладати всіх зусиль, щоб 19-й рік був роком зростання, роком стабільності і успіхів у тих сферах, які є важливими для життя наших громадян. Ще раз хочу подякувати, пане Голово, вам особисто. Хочу подякувати депутатам і побажати нам успіхів. Я глибоко переконаний в тому, що ми вийшли із прірви, і ми нікому не можемо дати право повернути нас у прірву і втратити можливості, які знову відкриваються в Україні. Слава Україні!
Героям слава! Дякуємо Прем’єр-міністру України. Дякую членам уряду. Дякую усім, хто брав участь у відкритті десятої сесії Верховної Ради України. Дякую вам. І, шановні колеги, згідно статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатський фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошенням заяв, повідомлень. І я прошу всіх представників фракцій і груп провести запис на виступи. Будь ласка.
Шановні колеги, розпочинаємо виступи. І я запрошую від групи "Відродження" керівника групи Віктора Бондаря. Будь ласка, пане Вікторе.
Шановні колеги, шановний головуючий! Наша депутатська група "Партії "Відродження" пропонує все ж таки переглянути порядок денний на цей тиждень і підійти більш масштабно до питання діяльності Верховної Ради і до того, що має бути ключовою задачею на цей передвиборчий період. Ми розуміємо, що зараз починається передвиборчий марафон і більшість кандидатів у Президенти наобіцяли за останні роки дуже багато чого зробити, і в першу чергу провести дуже очікувані людьми політичні реформи. Тому ми вимагаємо поміняти порядок денний, прибрати звідти всякі дрібні питання, які абсолютно нічого не змінюють в країні, і поставити на голосування одночасно з голосуванням змін до Конституції щодо вступу в ЄС і НАТО декілька принципових питань. Перше – це питання щодо розгляду Постанови про скасування грабіжницьких тарифів, які були запроваджені восени минулого року, перегляд цих тарифів і проведенняенергоаудиту. Під цією постановою підписалися 7 керівників фракцій, які сьогодні присутні в парламенті. Якщо ми спільно зупинимо цю ситуацію, якщо ми спільно будемо наполягати і перестанемо голосувати, і навіть не будемо голосувати за зміни до Конституції, то це питання буде поставлено в залі, буде проголосоване, а після нього можна голосувати зміни до Конституції. І тоді ми реально зможемо вирішити питання людей, скасувати ці грабіжницькі тарифи і зробити енергоаудит в Україні, подолати корупцію в газовій та нафтовій сфері. Друге. Багато обіцялося кандидатами, фракціями і партіями, які присутні в парламенті, щодо політичних змін. Сьогодні є реальна можливість ці речі провести. Перед виборами треба показати обличчя кожної партії, кожної фракції, яка присутня тут. Тому ставимо на голосування одночасно зі змінами до Конституції закони, які змінюють і скасовують депутатську недоторканність, які запроваджують процедуру імпічменту Президента, які повністю переглядають систему виборів в Україні. Є можливість проголосувати Виборчий кодекс, зміни, і перейти під час виборів на процедуру обрання депутатів через відкриті списки, коли люди будуть знати, за кого вони голосують, обирати найдостойніших, обирати найвпливовіших і найвідоміших людей в Україні. І тоді не буде оцієї поганої історії, коли за гречку, як багато розказують тут, купують виборців, а потім ридають, що чому парламент такий, який сьогодні тут є в нашому залі. І одночасно можна провести всі ці питання через Верховну Раду України, і починати їх проводити вже в четвер. І останнє. Можна розпочати процедуру змін до Конституції і скоротити чисельність парламенту до 250 депутатів. Тому пропоную всі ці питання поставити на голосування, і щоб народ України нарешті побачив, хто реально підтримає, які кандидати в Президенти реально підтримають ці речі, і хто, які фракції як голосують. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, від фракції "Самопоміч" до слова запрошується народний депутат Маркевич. Просимо вас. Вибачте, будь ласка. Народний депутатЗубач. Я перепрошу, колего. Будь ласка.
Коли виступав Прем’єр-міністр України і Голова Верховної Ради, то вони говорили про вибори як про певну небезпеку для країни. А я вважаю, навпаки. Я вважаю, що вибори – це є можливість,можливість поміняти цю владу, яка є сьогодні і обрати порядних і професійних людей. Взагалі демократія – це є передусім право вибору. За це право століттями боролися, мільйони вмирали, згадати хоча б майдани. Що ж відбувається в Україні? Ми маємо зараз президентську виборчу кампанію, яка рухається повним ходом. Президент України, який мав би бути гарантом Конституції, гарантом прав і свобод громадян, в тому числі права вибору, повним ходом включив адміністративний ресурс. Виборчі штаби фактично створені на основі обласних та районних державних адміністрацій. Запущено сітку з підкупу виборців. Причому цинізм в тому, що це робиться під приводом збору підписів в підтримку ЄС і НАТО. Я вже не кажу про Генерального прокурора України, який приходить на церемонію з висунення Президента і незаконно відверто проводить агітацію. Неподобство. Але стосовно права вибору – це тільки одна сторона медалі. Тут порушується закон. А є ситуації, коли людей в принципі позбавлено права вибору. Я говорю про позачергові вибори в місцевих громадах. Нещодавно минуло два роки від часу смерті міського голови Луцька Миколи Романюка. В Україні є ще біля 200 громад, де немає легітимної влади. В нормальній цивілізованій країні вибори би мали бути призначені автоматично. Верховна Рада це ігнорує. Не бачить цього Президент України, який під час виборчої кампанії взяв на щит тему децентралізації. Не бачить цього Прем’єр-міністр України, який вважає себе батьком децентралізації, а насправді вітчим, який давно забув про своє дитя. Ми вважаємо, що це питання треба негайно вирішувати. Наші високопосадовці люблять говорити про успіхи децентралізації. Так, ці успіхи є. Але це успіхи завдяки тим людям, які працюють в громадах і показують нову якість управління, як це робить Андрій Садовий в місті Львові, як це роблять мери багатьох інших міст України. А от те, що залежить від центральної влади, на жаль, відверто нехтується. Тому фракція "Самопоміч" вимагає негайно саме зараз, сьогодні винести на розгляд питання про призначення позачергових виборів не тільки у сільських громадах, а у міських громадах, і вирішити це питання. Якщо ми є європейська країна і хочемо бути не лише географічно, а й де-юре частиною європейської спільноти, ми просто не маємо права нехтувати цим конституційним правом громадян.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Ми не маємо права нехтувати конституційним правом громадян вибрати собі ту владу, на яку вони заслуговують. А я переконаний, що і громади, і народ України заслуговує на набагато більш професійну іпоряднішу владу, ніж та, що є сьогодні. Дякую.
Будь ласка, від "Опозиційного блоку" запрошується. ВадимНовинський? Михайло Скорик, будь ласка.
Народний депутат Скорик, "Опозиційна платформа – За життя". Шановна пані головуюча, шановні колеги, шановні громадяни України! На початку нової сесії, передостанньої сесії цього скликання, хотілось би сказати наступне. Дійсно, я згоден з керівниками і уряду, і парламенту в тому, що 2019 рік дуже важливий для нашої держави, переломний рік для нашої держави. Переломність його полягає в тому, що ми маємо за підсумками цього року отримати і нового Президента і новий парламент, що дійсно дасть можливість країні повернутися на шлях миру, розвитку і стабільності. Натомість ми бачимо абсолютно ігри в вибори в залі Верховної Ради. Ми бачимо намагання відволікти увагу суспільства, відволікти увагу українського народу від реальних проблем нашої держави. І те, що зараз на цьому тижні буде намагатися влада проголосувати конституційні зміни щодо вступу в ЄС і вступу в НАТО – це абсолютне відволікання, ще раз кажу, від реальних проблем держави. Жодна країна, яка свого часу вступала в ЄС і вступала в НАТО, не записувала такі речі в конституції. ЄС і НАТО – це абсолютно різні організації і ми розуміємо, що до них потрібно відноситися абсолютно по різному. Якщо ЄС чітко сказала про те, що на сьогоднішній день нас там не чекають, і ми бачимо досить серйозні проблеми в Європейському Союзі завдякиBrexitі іншим процесам, ми бачимо проблеми в наших взаємовідносинах з точки зору умов, які ми маємо з зоною вільної торгівлі між Україною та ЄС, ці проблеми потрібно вирішувати, а не записувати декларативні записи в Конституцію. Що стосується НАТО, то наша політична сила "Опозиційна платформа - За життя" вважає, що це потрібно робити виключно на основі народної точки зору. Треба спитати у народу, зробити референдум з цього приводу, в тому числі всі території, які на сьогоднішній день, на жаль, і не контролюються нашою державою. Що потрібно робити в реальності? В реальності нам потрібно повертати мир в державу, тому що жоден вступ, в тому числі і до НАТО, неможливий в країні, яка має військові конфлікти і територіальні спори. І потрібно вирішувати проблеми з тарифами та бідністю. Народний депутат Бойко як лідер "Опозиційної платформи – За життя" з групою народних депутатів від "Опозиційної платформи – За життя" (Королевською,Рабіновичем) зареєстрували законопроект 9527, яким передбачається списання заборгованості за комунальними платежами. На сьогоднішній день сумарна заборгованість за комунальними платежами в державі наближується до 50 мільярдів. Ми розуміємо. І виросла вона майже на 30 мільярдів за рік. Ми розуміємо, що громадяни не в змозі.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Ми розуміємо, що громадяни не в змозі вирішити це питання самотужки. І закликаємо колег до того, щоб винести цей законопроект в зал і проголосувати його ще в цьому скликанні. Дякую за увагу.
Будь ласка, до слова запрошується голова фракції "Народний фронт" МаксимБурбак.
Вітаю, колеги! "Народний фронт" послідовно виступає за закріплення в Конституції курсу на членство в ЄС та НАТО. Ми вимагаємо проголосувати їх вже цього тижня. Це реалізація волі українського народу, більшість українців підтримують вступ до НАТО. Євроатлантична інтеграція України – безальтернативний, незворотній курс, який розпочав прем’єр Арсеній Яценюк в 2014 році. Окрім внесення змін в Конституцію, ми ініціюємо офіційне звернення Верховної Ради до НАТО щодо надання Україні плану дій щодо членства в альянсі або іншого юридично обов’язковогоприскорюючого механізму набуття членства. Сьогодні ми зареєструємо проект відповідної постанови. У 2008 році Арсеній Яценюк як спікер нашого парламенту підписав звернення до НАТО про ПДЧ разом з Президентом і Прем’єром, тоді "регіонали" заблокували парламент. Через 10 років ми повинні дати зелене світло плану дій для членства в НАТО, і Україна буде членом НАТО. Очевидно, що підмоги потребує не лише Україна, посилення потребує і саме НАТО. Сила цього альянсу в колективній безпеці, це опора вільного світу, Україні потрібен план-графік євроатлантичної інтеграції. Сьогодні парламент і Кабмін наполегливо виконують план реформ для асоціації та зони вільної торгівлі з ЄС. Уряд Арсенія Яценюка в рекордні терміни виконав план дій щодобезвізу – ось як має працювати влада. Точно так само ми плануємо виконати план дій щодо набуття членства в НАТО. Тепер до найважливішої теми: захист виборів від московського втручання. Представники Кремля прямо кажуть, якої влади вони хочуть: влади зрадників іколаборантів, при ній, мовляв, закінчиться так звана громадянська війна на Донбасі. Такі політики могли б прийти до влади лише внаслідок масштабних фальсифікацій і ще інтенсивнішої інформаційної війни. Але "Народний фронт" буде протистояти ворожому впливу на вибори. Ми закликаємо шановну Службу безпеки України все-таки дієвіше захищати виборчий процес. Ми бачимо конкретну підготовку Росії до втручання, всі незалежні активісти її бачать, МВС її бачить – треба реагувати. І ще про "п’яту колону". "Народний фронт" обурений зняттям арешту з активівЗахарченка в Україні. Нагадую, це міністр Януковича, який роздавав "тітушкам" автомати Калашникова, був з ними на зв’язку, ці "тітухани" прямо причетні до вбивства, принаймні двох людей: В’ячеслава Веремія і Юрія Вербицького. Я кажу про вже доведені факти. А ще триває слідство про вбивство безпосередньо на Майдані. Захарченкозараз у Москві пише книжки, як він все життя боровся за приєднання України до великої Росії. Куди підуть розблоковані активиЗахарченка, на які цілі? "Народний фронт" вимагає оскарження рішення суду та повторний арешт всіх активів Захарченка. Парламент зобов’язаний проконтролювати захист від гібридної агресії, надто в умовах передвиборчої нестабільності. Вимагаємо створити тимчасову слідчу комісію щодо розслідування фактів втручання у вибори з боку Росії та громадян України з нею пов’язаних. Можна 30 секунд?
Будь ласка, 30 секунд завершити. Прошу.
Закликаю всіх своїх колег, керівників фракцій, керівників депутатських груп подавати свої кандидатури до цієї ТСК. Не бійтеся воювати проти ворогів України, набагато страшніше буде, коли ми отримаємо вибори за сценарієм Кремля. Слава Україні!
Дякуємо, шановний пане Максиме. І до слова запрошується голова фракції Радикальної партії Олег Ляшко. Будь ласка.
Дуже шкода, що після відкриття сесії уряд зразу пішов. Хотілось би, щоб вони побачили проблеми, чим живуть люди. Житель Вишгорода Голуб Людмила Василівна, колишній інженер, в якої 1 тисяча 800 гривень пенсія, отримала платіжку за комуналку 4,5 тисячі гривень, субсидії у неї немає, пільга соціальна як вдові померлого чорнобильця. Без пільги платила б 4,5, так повинна заплатити 4 тисячі, получаючи менше 2 тисяч пенсії. Інвалід І групиДолинська Валентина Олексіївна, жителька Вишгорода, квартира 53 квадратних метри. Отримала рахунок 4,500, вдова чорнобильця, має 400 гривень соціальної пільги, субсидії немає. Пенсія 3 тисячі гривень, має 4 тисячі заплатити за газ. Вчора я був в Криворізькому районі на Дніпропетровщині, підвозив до селаЛозуватка Наталію Петрівну. У неї пенсія 1 тисяча 770 гривень, вона їхала, щоб заплатити за 100 кубів газу, які використала вище норми, 855 гривень. За сто кубів газу 855 гривень має віддати, отримуючи пенсію 1 тисячу 770 гривень. Жителька селаСмяч Сновського району Чернігівської області, колишня вчителька Людмила Семенівна, у неї пенсія 2 тисячі 600 гривень, за комуналку вона заплатила 1 тисячу 900 гривень, це з врахуванням субсидії. Якби не було субсидії, вона б заплатила 4,5 тисячі гривень. Я наголошую, у Наталії Петрівни зЛозуватки будинок 70 квадратних метрів. У жителів Вишгорода Голуб Людмили Василівни і Долинської Валентини Олексіївни квартири по 50 квадратів – це не хороми, це не маєтки, це не тисячі квадратних метрів, за які вони повинні платити космічні тарифи. От найважливіше питання сьогодні. Граблятьлюдей, виставляють платіжки, які люди не можуть заплатить, віддають останнє. І не хватає, тому що ні пенсії, ні зарплати ні на що не хватає. Наталя Петрівна з Лозуватки сказала, що субсидію виплакала, тому що заставляли сина, який працює в Кривому Розі, виписати із хати, а інакше не було б ніякої субсидії. І навіть коли дали субсидію, все одно повинна майже всю свою пенсію віддати за опалення 70 квадратних метрів будинку. Коли припиниться цей грабіж? Де людям взяти гроші? Я звертаюся до вас, представники коаліції, до Президента Порошенка, який каже, що ні за що не відповідає, до уряду: де людям взяти гроші, щоб платити ваші космічні платіжки? Наша фракція блокує парламентську трибуну. Ми не будемо голосувати за жодний закон, ми не дамо працювати парламентській трибуні, поки не буде прийнято рішення, яке ми кілька місяців тому зареєстрували: про зниження цін на газ, про відправлення у відставку керівництва "Нафтогазу", про встановлення справедливої ціни на газ, про повернення порядку нарахування субсидій, щоб кожна людина могла заплатити за ту комуналку, щоб її.
Дякуємо. Будь ласка, до слова запрошується. Ще 30 секунд? Будь ласка, пані. Запрошується до слова голова фракції "Батьківщина" Юлія Тимошенко. З місця буде виступати. Прошу.
Шановні колеги, я хочу просто продовжити те, що сказав щойно Олег Валерійович, і просто подивіться, як використовується парламент дляпіарщини. От закінчили виступати Голова Верховної Ради, от Кабінет Міністрів, подивіться – пусті ложі, подивіться направо – силовики де? І навіщо так відкривати Верховну Раду, сесію? Подивіться на зал: тут сидить максимум, ну, 50 людей, можливо, якщо порахувати. Дорогі друзі, я хочу сказати, що ніхто в цьому залі, крім тих, хто тут сидить, на трибунах, а в тому числі й Президента України, взагалі нікого не турбує, крім піарщини, жоден елемент життя людей. І я можу сказати, що такої біди, такого розвалу, такого хаосу, як сьогодні, країна не бачила. А друге, це подивіться, які вони законопроекти виключили з порядку денного, не включають. Тут дуже просто: всі фракції, крім провладних, зареєстрували законопроект про відміну Постанови уряду про підвищення ціни на газ – не включено; законопроект про те, щоби припинити махінації із землею – не включено; про тимчасові слідчі комісії, щоб розібратися з корупцією НАК "Нафтогазу" на тарифах людей – не включено! Тобто в цьому залі в останні два місяці, які залишилися, будуть проводитися лобістські законопроекти про "чорну" приватизацію, про "відмиви" і "відкати" з бюджету. Вже в бюджеті заклали 2 мільярди гривень для родини Порошенка, щоб підкуповувати людей на вибори, бо так працює цей парламент. І, дорогі друзі, те, що стосується тарифів, це взагалі безпрецедентно. Я хочу зараз звернутися до всіх людей і просто сказати, що членів комісії, яка встановлює тарифи, формує Президент своїм указом, він несе персональну відповідальність за всі тарифи, які сьогодні знищують людей. І він планує після президентських виборів, якщо залишиться, з 1 травня піднімати на 15 відсотків ціни на газ і потім до кінця року ще на 25. Це просто винищення української нації. І в тому числі, він сьогодні дозволив експорт українського газу. Заробляти мільярди на українському газі за кордоном! А от його декларація, Порошенка: за рік у 83 рази зросли його доходи на горі і втратах людей. І, крім того, частину цих статків він заробив за те, що давав під відсотки свої гроші Україні під час війни. У нас не Президент, у нас корупціонер і людина, яка нищить українську державу, прикриваючись патріотичними гаслами. [[Шум у залі]] Або ми це припинимо на цих виборах, або не треба скаржитися!
Будь ласка, до слова запрошується від групи "Воля народу" народний депутатЛабазюк. Єдине я хотіла би звернутися все-таки до колег, які знаходяться на трибуні, ну, що в цьому є елемент нещирості до колег. Ви мали можливість, шановний панеОлеже, виступити з трибуни, і ваші колеги мають таке саме право, щоб звернутися до виборців з трибуни. Мені здається, що в цьому є величезний елемент нещирості і шоу, і шоу. Я думаю, що це всі бачать, в тому числі і виборці. Будь ласка, пане Сергію. І я перепрошую за те, що наші колеги ставляться до себе рівніше, ніж до інших. Будь ласка.
Шановна пані головуюча, дорогі колеги, дорогий український народе! Насправді вчора Погоджувальна рада стала красномовним прикладом того, що більшість політиків в нас вже в президентських перегонах. І сьогодні в цій сесійній залі ми знову це бачимо. І це не дивно, адже 89 кандидатів, які подали свої заяви до ЦВК бути кандидатом в Президенти, до більшості з них сьогодні запитання є не тільки в пересічного громадянина, а і у політиків: а хто ці люди і що вони збираються робити на посту Президента, якби так сталося, що їх би обрали? Президентські перегони насправді - це не забавка. Ми розуміємо, що обираємо Головнокомандуючого нашої країни, людину, яка гарантує Конституцію, і в першу чергу людину, яка може збалансувати роботу сьогодні всіх гілок влади. Панове, нещодавні даніДержстату викликають серйозну стурбованість, адже ми бачимо, що хоча і відбувається масштабне субсидіювання нашої держави і монетизація, яку проводить сьогодні – субсидій – Кабінет Міністрів, цього далеко недостатньо. І сума заборгованості за газ зросла більше як на 8 мільярдів гривень за грудень місяць в порівнянні з попереднім періодом. Ці цифри жахають, і це тільки перша хвиля підняття ціни на газ, а ми знаємо, що в 2019 році планується ще двічі підняття ціни на газ. Отож, люди фізично не зможуть оплачувати ці шалені платіжки, про які ми сьогодні вже говорили. Тому депутатська група "Воля народу" закликає, щоби Кабінет Міністрів в п’ятницю на "годині Уряду" відзвітував і доніс до нас інформацію, до народних депутатів, за рахунок чого і як вони збираються вирішувати дану проблему, адже вже сьогодні ми бачимо не просто стурбованість суспільства, а крик душі. Колеги, давайте працювати на перспективу, а не входити вже в передвиборчі перегони, які заблокують роботу на цілий рік в нашій державі. Ми повинні розуміти, що назад вороття в нас немає, і сьогодні люди, які потребують вирішення великої кількості проблем, які накопилися в нашій державі, не повинні бути заложниками ситуацій. І ми розуміємо, що одна з реформ, яка в країні успішна, – це реформа децентралізації, також від нас вимагає сьогодні завершення прийняття рішень по даній темі. І я відповім вам, що у нас є станом на сьогодні велика кількість законопроектів, які в підвішеному стані, а саме: № 8369 – про службу в органах місцевого самоврядування, № 7467 – спрощення процедури добровільного об’єднання громад, № 7447 – удосконалення механізму фінансування регіонального розвитку та 4091 – щодо виборів старост. І це далеко не повний список законопроектів, які.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
які потрібно розглянути на цій сесії і прийняти рішення, щоб до 2020 року ми завершили процедуру децентралізації і дали змогу успішно розвиватися регіонам на місцях. І впевнений, що сьогодні все ж таки політики почують заклик своїх виборців, громадян і будуть плідно працювати. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, від "Блоку Петра Порошенка" буде виступати Ірина Луценко. Ще раз хочу звернутися до колег на трибуні з проханням рівних можливостей для всіх фракцій. Шановні колеги на трибуні, я прошу вас дати можливість виступити з трибуни. Я хочу звернути увагу всіх колег в залі, що у нас подвійні стандарти демонструються до різних груп і фракцій. Будь ласка, пані Ірино, прошу вас з місця виступати.
Шановні колеги і шановні українці! Цього тижня ми остаточно голосуватимемо надважливі зміни до Конституції про закріплення курсу до ЄС і НАТО, курсу, визначеного Євромайданом, курсу Президента Петра Порошенка на повернення до Європи в напрямку "геть від Москви". Це історичне рішення визначатиме цивілізаційний вектор розвитку нашої держави. Цим голосуванням нам доведеться обирати категорично і безповоротно: або свобода, або російська колонія. Нагадаю, в день, коли в Києві суд виносив вирок ставленику Кремля Януковичу, до столиці Венесуели сотні тисяч людей вийшли на вулиці, протестуючи проти іншого ставленика Кремля - Мадуро. В країні, що має найбільші в світі запаси нафти, панує гіперінфляція, недоступні продукти, ліки, пальне, понад п’ять мільйонів венесуельців вже залишили країну в пошуках порятунку. Ще гірша ситуація в Сирії, де внаслідок дій іншого друга Путіна - кривавого тиранаБашара Асада - загинуло близько чотириста тисяч людей, десять мільйонів стали біженцями, міста лежать у руїнах. Перелік можна продовжувати, але суть ясна: все, чого торкається рука Путіна, перетворюється на зону гуманітарної катастрофи. Саме до цього наш підштовхують популісти, які пропонують послухати, чого хоче Путін, підписати швидкий, на його умовах мир, а значить, розчленувати країну, заключити з ним унікальні газові угоди, і як справжній полковник розвалити армію. Ціна такого вибору – відмова від українських інтересів, гідності, історії, європейських цінностей, втрата незалежності. Тож обов’язок нас, народних депутатів, які представляють інтереси українського народу, підкреслюю, українського народу, закріпити вибір в Конституції вступу до НАТО і повернутися до Європи. Нагадаю слова Президента Петра Порошенка: "Членство в НАТО – це безпека, це безпека на зовнішніх кордонах, це відновлення суверенітету і територіальної цілісності нашої держави політико-дипломатичним шляхом". А для звичайного громадянина це в тому числі і безпека на вулицях рідних міст. Свідомо не говорю про десятки інших питань, які потрібно сьогодні розглянути, не говорю про вибори, бо вибори відбудуться тільки тоді, коли ми збережемо Україну. Свій вибір уже зробили Герої Небесної Сотні, військові і добровольці, волонтери і патріоти України. І нам вже вдалося відірватися з-під токсичного впливу Кремля через відродження армії, мови, віри. Ми знаємо, за що ми боремося: за вільну, незалежну, європейську Україну. Ми йдемо своїм шляхом.
Дякуємо. Шановні колеги, до президії надійшли заяви від кількох фракцій на перерву, але готові замінити на виступ. Спочатку, будь ласка, слово надається представнику "Опозиційного блоку" народному депутатуВілкулу. Прошу ввімкнути мікрофон. Прошу вас.
Шановний народе України, 2019-й лише розпочався, але, як і попередні 3 роки, українські підприємства знову майже вичерпали всі квоти на безмитні поставки в ЄС власної продукції. Можна поставляти і далі, але мито, яке треба платити, це такий додатковий податок до бюджету ЄС, робить українську продукцію неконкурентною на європейських ринках. Одне, де Україна, на жаль, в лідерах – це дешева робоча сила, люди, які вимушені батрачити за кордоном, щоб прогодувати свої родини. Ми маємо принципово змінити ситуацію. Чи вважаю я, що нам треба розвивати торговельні відносини з європейським ринком? Так, треба. Але треба робити це на взаємовигідних умовах, прагматично відстоюючи власні українські інтереси. Тому вважаю, що економічну частину Угоди з Європейським Союзом потрібно негайно переглядати за столом переговорів. В рамках стратегії нової індустріалізації ми розробили заходи для збільшення експорту, щоб всередині країни будувалися нові підприємства, виникали нові робочі місця, реально підвищувалися зарплати і пенсії. Але влада їх знову навіть не включає до порядку денного цієї сесії. Здоровий глузд має нарешті стати основою української зовнішньої політики. Після перемоги ми це зробимо в найкоротші терміни. Нам потрібна нова зовнішня економічна політика, побудована на підтримці і захисті вітчизняного виробника. Вона має сприяти економічному зростанню у нас, а не в Польщі, Туреччині чи Китаї. Друге. Україну потрібно вивести з-під удару та керування зовнішніх сил. Годі працювати буфером між Заходом і Росією. Це не приносить ніякої користі ні державі, ні суспільству, ні людині, ні економіці. Єдиний вихід – це проголошення нейтрального позаблокового статусу, як Австрія, Швеція чи Фінляндія. Лише зробивши цей стратегічний крок, ми зможемо відновити в країні стабільність, направити національні ресурси на розвиток, на промислове зростання та на соціальні програми. І це рішення потрібно приймати на всеукраїнському референдумі, а не намагатися через підконтрольних депутатів протягнути зміни в Конституцію щодо курсу на НАТО. Впевнений, що позаблоковий статус буде компромісом для Ради Безпеки ООН, щоб прийняти спільну резолюцію для введення миротворців, тимчасової міжнародної адміністрації під егідою ООН та забути про війну, як про страшний сон. Дякую за увагу.
Дякуємо. І, будь ласка, зараз виступ, так само є заява від двох депутатських груп і фракцій, і слово надається народному депутату Володимиру Литвину. Просимо вас.
Шановні народні депутати, коли оцінювати нинішнє реформаторство української влади, то це реформаторство нагадує виточування крові із народу. А інші дії - вони, по суті справи, межують зі злочином. Наведу один красномовний приклад. Протягом трьох роківПонінківський картонно-паперовий комбінат отруює середовище навколишнє, зокрема річки Хомора і Случ. Три роки! Звернення до Президента, до Прем’єр-міністра, Генеральної прокуратури, Міністерства внутрішніх справ результату жодного не дали, як правило, це відписки. Я вже неодноразово звертався з цього приводу і до Голови Верховної Ради України. Відповідні доручення направляються в центральні органи виконавчої влади, вони абсолютно не реагують. При цьому, я нагадаю, що одна річка Случ – це півтисячі кілометрів, це 13 тисяч 900 квадратних метрів території. Люди пікетували Кабінет Міністрів, перекривали трасу Київ – Чоп, звучали чергові обіцянки розібратися в цьому питанні, але натомість видають ліцензію на продовження діяльності цієї фабрики. Правда зміни відбулися: раніше труба нависала декілька метрів над річкою, тепер її сховали під воду, і думали, що вирішили проблему. Я вимагаю від імені людей, щоб Президент України, Прем’єр-міністр України, Генеральна прокуратура України, Міністерство внутрішніх справ врешті-решт завершили розслідування цього питання. Скільки років ще потрібно? Три роки минуло - одні обіцянки. В іншому випадку треба, очевидно, запропонувати людям, щоб вони відмовилися брати участь у виборах. Скажіть, будь ласка, який в них залишається вихід? Я прошу Голову Верховної Ради вважати мій виступ зверненням до Президента України, Кабінету Міністрів України, Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ, щоб врешті-решт зупинили діяльність цієї фабрики, інакше людям нема вже можливості жити. Дякую.
Дякую вам. Отже, колеги, завершились виступи від фракцій, і ми можемо переходити до порядку денного. Отже, колеги, хочу вам повідомити, що Апаратом був підготовлений проект порядку денного десятої сесії Верховної Ради України восьмого скликання згідно поданих пропозицій комітетів. Наразі проект містить 2 тисячі 822 питання, які з урахуванням альтернативних законопроектів нараховують майже 3 тисячі проектів законів, кодексів та постанов Верховної Ради. Але, на жаль, станом на сьогодні шість комітетів Верховної Ради України ще не затвердили на своїх засіданнях пропозиції до порядку денного. І попросили, щоб дати їм можливість в середу на плановому засіданні комітетів затвердити пропозиції на своїх засіданнях, а сьогодні проголосувати тижневий порядок денний. Також я хочу звернутися до усіх фракцій, хто ще не подав свої пропозиції до порядку денного, подати їх до середи. Вам всім розданий і є на сайті порядок денний на цю сесію. Щоб у нас не було дискусій в залі, я прошу усіх голів фракцій подивитися, які законопроекти, на їхню думку, слід додати, і в письмовому вигляді подати в Апарат Верховної Ради України. Сьогодні ж пропонується затвердити тижневий порядок денний і, власне, з цього і формувати роботу цього тижня. Хочу наголосити, що ми маємо цього тижня і блок законів питань національної безпеки і оборони, і також, колеги, цього тижня ми маємо надважливий проект Закону про внесення змін до Конституції по вступу України в НАТО і в ЄС. Ви знаєте, що закони другого читання і постанови можуть розглядатися без включення в порядок денний сесії. І тому зараз я буду пропонувати перейти до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку зі створенням територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки на базі військових комісаріатів (9285), це друге читання. А після того затвердити тижневий порядок денний. Тому, колеги, я прошу всіх заходити в зал. І я оголошую про перехід до проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку зі створенням територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки на базі військових комісаріатів (№ 9285). І запрошую до доповіді секретаря Комітету з питань національної безпеки і оборониВінника Івана Юлійовича. Будь ласка, пане Іване.
Шановний Андрію Володимировичу! Шановні колеги народні депутати! Бачу, що передвиборчий процес почався, трибуна заблокована, і це шкодить нашим національним інтересам, тому що у мене є відчуття, що ми не проголосуємо суто з політичних підстав дуже важливий законопроект у питаннях національної безпеки і оборони. Тому я хотів би закликати Олега Володимировича Ляшка. Олега Валерійовича Ляшка, який завжди, незважаючи на всі протиріччя, підтримував національну безпеку, дотримуватися цих традицій, які п’ятий рік ми спостерігаємо у Верховній Раді. По суті законопроекту. Він надзвичайно простий і нерезонансний. Ми знову ж таки ліквідуєморадянщину в системі Збройних Сил України, в системі мобілізаційної підготовки, мобілізації і ми змінюємо назви військових комісаріатів на територіальні центри комплектування та соціальної підтримки. Це не тільки зміна назви - це зміна функціоналу, тому що це не тільки місце, де людина, громадянин отримує можливість служити і почесне звання військовослужбовця Збройних Сил України, це і місце його працевлаштування, адже широких зараз масштабів вже набуває реформа професійної контрактної армії, а головне, що ці центри також будуть опікуватися соціальною підтримкою. Питання соціальної реабілітації військовослужбовців, які повернулися з зони військових дій, з операції Об’єднаних сил, чи антитерористичної операції до того, а де-факто – з війни, вони є надзвичайно гострим і воно турбує кожного. У нас більше трьох сотень тисяч зараз ветеранів війни і вони всі потребують уваги держави. І, безмовно, якраз центри комплектації і соціальної підтримки, які будуть виконувати відповідну роль замість військкоматів, вони будуть дуже вдалою можливістю застосування цих повноважень і обов’язків держави по відношенню до наших громадян. Хотів би поінформувати і загадати, колеги, що за вашої підтримки у бюджет на 19-й рік було включено 524 мільйони гривень на повноцінний капітальний ремонт і реконструкцію військкоматів, включно зі створенням відповідних зал слави, пошани тощо. Тому я хотів би, колеги, вашої підтримки просити, щоб ми зараз проголосували цей проект, в нього всього-на-всього 8 пропозицій: 5 враховано повністю, 3 відхилено. І якщо буде єдність, я ще хотів би, колеги, зачитати під стенограму невелику правку, яку ми зобов’язані внести в один із законів, який ми нещодавно проголосували, про протимінну діяльність, щодо фінансування операторами протимінної діяльності безпосередньо від донорів. Це є вимога наших західних партнерів. Тому, якщо буде єдність, я перейду до правок. А зараз, Андрій Володимирович, хотів би звернути вашу увагу на необхідність все ж таки нам не провалити цей проект. І, Олег Валерійович, прошу.
Будь ласка, 30 секунд.
Олег Валерійович Ляшко, Радикальна партія, нами шанована, прошу підтримати питання національної безпеки, як ви це традиційно робили, незважаючи на політичні протиріччя, які геть не стосуються роботи нашого Комітету з питань нацбезпеки та оборони. Прошу вашої підтримки. Дякую.
Дякую. Колеги, правок небагато, і я буду зачитувати авторів правок за нашою традицією. Хто буде наполягати на підтвердженні – шляхом підняття руки. Отже, 1-а. Не наполягає. 3-я. Не наполягає. 4-а. Автор не наполягає. 5-а. Не наполягає. 6-а.Левченко? Немає. Не наполягає. 7-а. Не наполягає. Жоден з авторів правок не наполягає на своїх правках.Вінник наполягає. Будь ласка, пане Іван.
Я зачитаю ще текст під стенограму.
Включіть мікрофон пануВіннику.
Колеги, розділ І проекту доповнити пунктом 22 такого змісту: "Частину другу статті 8 Закону України "Про протимінну діяльність в Україні" ("Голос України", 24.01.19) доповнити абзацом такого змісту: "Фінансові ресурси, залучені оператором протимінної діяльності безпосередньо від донорів з метою виконання заходів у сфері протимінної діяльності на території України, використовуються ними за напрямами, погодженими з уповноваженими оперативними органами протимінних операцій, центром протимінних операцій". Прошу цю правку з голосу врахувати в тексті законопроекту. Та законопроект треба врахувати з зауваженнями, проголосувати з зауваженнями Головного юридичного управління, які можуть бути враховані. І це так само я пропоную під стенограму зафіксувати. Тому пропоную голосувати в другому читанні та в цілому з урахуванням пропозицій Головного юридичного управління ту правку, яку я зачитав. Дякую.
Отже, колеги, автори не наполягали на правках. Тому, колеги, я прошу усіх зайти в зал, ми переходимо до прийняття рішення. І я прошу, колеги, усіх голів фракцій запросити депутатів в зал. Прошу зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Колеги, закон важливий для реформування сектору національної безпеки і оборони. І я прошу всіх зайти в зал і приготуватись до голосування. За українську систему безпеки треба вболівати не тільки на ефірах, а іще і в залі своїм голосуванням. Тому прошу всіх зайняти робочі місця. Прошу з лож повернутися в зал. Отже, прошу приготуватись і зайняти робочі місця. Готові, так, колеги? Отже, будь ласка, заходіть. Прошу всіх зайти в зал. Колеги, треба увійти в робочий ритм. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку зі створенням територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки на базі військових комісаріатів (№9285) з правками, які озвучив під стенограму ІванВінник. Колеги, це друге читання, щоб ми не завалили закон. Будь ласка, займіть зал. Ставиться в другому читанні та в цілому з правкою, яку озвучив під стенограму представник Комітету з питань національної безпеки і оборони Вінник Іван Юлійович. І з техніко-юридичними правками. Отже, колеги, прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, підтримуємо, колеги. Прошу підтримати. Прошу підтримати. Підтримуємо національну безпеку, колеги, своїм голосуванням. Уважно голосуємо. [[11:11:17]] За-177 Я прошу по фракціям включити. "Блок Петра Порошенка" – 69, "Народний фронт" – 55, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 12, "Батьківщина" – 13, "Воля народу" – 3, "Партія "Відродження" – 4, позафракційні – 19. Колеги, хіба є застереження до закону? Я звертаюсь до всіх, і в тому числі до фракцій коаліції. Я поставлю зараз на повернення, але прошу зайти в зал і брати участь в голосуванні. Це, власне, те, про що я застерігав. Ми не можемо поставити питання безпеки і оборони розмінною монетою. Я прошу, колеги, всіх зайти в зал, приготуватись до голосування. Колеги, я поставлю на повернення. Я прошу усіх бути в залі під час голосування. Отже, я ставлю на голосування пропозицію повернутись до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку зі створенням територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки на базі військових комісаріатів. Прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги, за повернення. Прошу голосувати за повернення. Голосуємо. [[11:13:10]] За-181 Прошу по фракціям. "Блок Петра Порошенка" – 72, "Народний фронт" – 52, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 13, "Батьківщина" – 11, "Воля народу" – 3, "Партія "Відродження" – 7, позафракційні – 20. Я, колеги, не дуже розумію, як ми можемо. Я ставлю на повернення? Колеги, представник комітету - доповідач просить хвилину, щоб пояснити важливість. Я даю хвилину для виступу. І прошу усіх заходити в зал, колеги. Прошу усіх запросити депутатів в зал. Будь ласка, ІванВінник, 1 хвилина. І я поставлю ще раз на повернення. Будь ласка, пане Іване.
Колеги, це неприпустимо, що під час війни політичні протиріччя стають перешкодою в прийнятті законів у сфері національної безпеки та оборони. Андрію Володимировичу, звертаюсь до вас як до спікера Верховної Ради, як керівника. Прошу провести терміново, невідкладно, не виходячи з цього законопроекту, не приймаючи рішення, політичні консультації з метою пошуку голосів. Ми не маємо жодного ні морального, ні політичного, ні дипломатичного права провалити цей проект. Я вже звертався з відповідними закликами до політичної сили Радикальної партії, яка наразі в зв’язку з їхніми політичними вимогами блокує трибуну і не підтримує цей проект. Ми не знайшли консенсусу, я вичерпав самостійні можливості переконування, але наполягаю як представник комітету, щоб ми знайшли консенсус в залі прямо зараз. Дякую.
Отже, була названа фракція. Я даю хвилину для репліки Олегу Ляшку.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, це не політичні вимоги, через які ми блокуємо трибуну, це реалії життя. Мільйони українських громадян через політику, яку проводить влада, не можуть оплачувати космічні платіжки. У людей немає грошей, ні пенсій, ні зарплат, які вони отримують, не вистачить, щоб заплатити платіжки. Саме тому ми звертаємося до парламенту, до керівництва парламенту прийняти постанову, яку ми зареєстрували ще в листопаді минулого року, про скасування рішення уряду, про підвищення ціни на газ, мораторій на підвищення комунальних тарифів, звільнення керівництва "Нафтогазу", повернення тих мільярдних премій, які вони собі повиписували. І ми блокуємо парламентську трибуну для того, щоб виконали наші вимоги. Я звертаюся до інших фракцій, до колег з "Батьківщини", до колег із "Самопомочі": давайте разом добиватися, щоб були прийняті рішення, а не ми одні стоїмо, а ви сидите. Вставайте,вставайте поряд, якщо боремося за людей, а не тільки імітуємо діяльність.
Колеги, я звертався на початку сесії, що не може питання безпеки і оборони стати розмінною монетою наших політичних дебатів. До мене підходить представник комітету і всі члени комітету про недопустимість провалу цього закону, недопустимість провалу того закону. Давайте ми зробимо таким чином, Олег Валерійович. Я зараз. ми проголосуємо цей закон і потім я оголошу перерву, і ми підемо на консультації радитися, як діяти. Чи може бути прийнята така позиція? Колеги, я як Голова Верховної Ради оголошу перерву і ми підемо на консультації з приводу цього закону. Але цей закон ми проголосуємо і підтримаємо. Колеги, зараз я поставлю другий раз на повернення. Я прошу всіхзмобілізуватись, зайти в зал. Колеги, я прошу всіх заходити в зал, приготуватись до голосування. Колеги, отже, я прошу приготуватись до голосування. Я ще раз поставлю пропозицію повернутись. Отже, я прошу підтримати пропозицію: повернутись до проекту закону 9285. Прошу всіх взяти участь у голосуванні і прошу зайти в зал. Я ставлю на голосування - і прошу всіх взяти участь у голосуванні, - пропозицію повернутись до голосування за проект Закону 9285. Колеги, прошу всіх проголосувати, прошу взяти участь у голосуванні. Прошу голосувати, прошу підтримати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:21:59]] За-178 По фракціях, будь ласка. "Блок Петра Порошенка" – 69, "Народний фронт" – 55, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 14, "Батьківщина" – 11, "Воля народу" – 2, "Партія "Відродження" – 5. Колеги, зважаючи на те, що питання є дуже великої ваги, до мене підійшли члени Комітету з питань національної безпеки і оборони щоб провести політичні консультації і після того поставити на голосування. Розгляд законопроекту не завершений. Не завершений. Зараз я оголошую перерву, передбачену Регламентом, на 15 хвилин. І, колеги, я дуже прошу не розходитися з приміщення Верховної Ради України, щоб ми змогли зібратися і проголосувати. Зараз я оголошую перерву для консультацій.
Я прошу всіх займати робочі місця. Колеги, прошу заходити в зал, займати робочі місця. Я звертаюсь зараз, особливо до членів коаліції, максимальнозмобілізуватися, як і до всього залу, навколо прийняття безпекового закону. І хочу нагадати, колеги, що ми маємо затвердити тижневий порядок денний. Якщо ми не затвердимо тижневий порядок денний, я буду мати право ставити лишень питання другого читання і постанови. Ми не зможемо розглянути наступних питань безпеки і оборони. Я прошу займати робочі місця, заходити в зал. Я поставлю ще раз на повернення проект закону. Не виходіть із залу, навпаки – заходіть в зал. Отже, наголошую, після цього голосування я буду пропонувати затвердити тижневий порядок денний. Теж хочу нагадати, що в тижневому порядку денному в нас є зміни до Конституції по вступу і напрямку України в ЄС і НАТО, і ми не зможемо перейти до наступних питань,безпекових, порядку денного, якщо ми не проголосуємо тижневий порядок денний. Прошу усіх приготуватися до голосування, після цього голосування я буду пропонувати затвердити тижневий порядок денний. Будь ласка, займайте робочі місця, прошу зайти в зал, з лож прошу повернутися в зал. Хочу нагадати, що ми не підтримали проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку зі створенням територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки на базі військових комісаріатів –безпековий закон. Я, для того щоб нагадати про закон, хвилину надаю слово для виступу Віннику Івану Юлійовичу. І прошу всіх заходити в зал. Будь ласка, пане Іван, одна хвилина. Приготуйтесь до голосування.
Колеги, цей законопроект не про тарифи, не про Регламент, не про передвиборчу кампанію, чи наступні парламентські чи президентські вибори. Цей законопроект про наших воїнів. Цей законопроект про реформу,реформу, яка буде викорінювати радянщину з системи військових комісаріатів. Вони змінять як свою назву, так і свій статус, вони стануть центрами комплектації і соціальної підтримки, колеги. Ми зобов’язані дбати про українського воїна. Ми зобов’язані дбати про нашу державу. З цієї трибуни ми чуємо завжди палкі виступи, що треба робити Україну сильною і могутньою державою, так давайте зараз сконцентруємося і проголосуємо, колеги. Ми розуміємо чітко, що якщо ми зараз не зрушимо це питання, ми зганьбимо всю Верховну Раду. Колеги, прошу всіх сконцентруватися, всі фракції парламенту, кому небайдужа доля країни, майбутнє країни, проголосувати цей законопроект, включаючи тих, хто зараз блокує парламентську трибуну. Дякую.
Отже, колеги, займіть робочі місця, ми переходимо до голосування. Я нагадую, я вже двічі ставив на повернення, я поставлю третій раз, і якщо не буде голосів,безпековий закон буде відхилений. Я прошу всіх відповідальності. Я прошу приготуватися до голосування. І, колеги, я ставлю на голосування пропозицію повернутися до проекту Закону 9285 про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку зі створенням територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки на базі військових комісаріатів (№ 9285). Отже, колеги, прошу голосувати і прошу підтримати. Колеги, заходіть в зал. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо.Безпековий закон, підтримаємо сектор безпеки, підтримаємо українську армію. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:56:18]] За-165 Колеги, я. Пане Іван, перепрошую, але у мене нема іншого шляху, як оголосити, що проект Закону 9285 оголошується відхиленим. Колеги, тим не менше, зараз звернусь до всіх підтримати тижневий порядок денний, як це запропоновано Апаратом. Хочу нагадати, ми не зможемо перейти до іншихбезпекових законів, якщо не підтримаємо тижневий порядок денний. Також хочу вам нагадати, що в тижневому порядку денному включення в розгляд законів змін до Конституції по визначенню ЄС і НАТО як стратегічного напрямку України, в тижневому розкладі - розгляд змін до Конституції з приводу перейменування Дніпропетровська. І тому я сподіваюсь, що всі зможуть підтримати зараз тижневий порядок денний. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію підтримати, затвердити тижневий порядок денний, запропонований Апаратом. Прошу голосувати і прошу підтримати. Прошу голосувати. Прошу підтримати, голосуємо. Питання інформатизації теж цього тижня,безпекові питання. [[11:57:44]] За-169 Щось так. Колеги, я хочу вам сказати, що якщо не затверджений порядок денний тижневий, я маю право ставити тільки питання другого читання і постанови, я не маю права ставити інших законів безпеки і оборони. Я буду ще раз сьогодні пропонувати затвердити тижневий порядок денний, я ще раз буду звертатись до залу після того, як зможуть фракції провести мобілізацію народних депутатів. У нас чомусь важко починається робота, але я впевнений, що фракції зможуть змобілізувати після перерви особовий склад, перейнятися відповідальністю. Коли ми затвердимо тижневий порядок денний, ми зможемо перейти до наступних питань національної безпеки і оборони, але для того необхідно затвердити тижневий порядок денний. Тому я, колеги, зважаючи на те, що вже 11:59, прошу всіх на 12:30 максимально змобілізувати всіх народних депутатів. І це головна відповідальність голів фракцій, щоб ми змогли затвердити і тижневий порядок денний і змогли перейти до наступних питань порядку денного. А я проаналізую порядок денний і гляну, з яких, друге читання чи постанови, ми зможемо продовжити нашу роботу. Отже, зараз згідно Регламенту я оголошую перерву на 30 хвилин. Прошу всіх в 12:30 прибути в зал для продовження нашої роботи. Дякую.
Колеги, прошу заходити в зал. Час, відведений для перерви, вичерпаний. Запросіть депутатів в зал. Отже, хочу вам нагадати, що поки не затверджений тижневий порядок денний, ми маємо право розглядати тільки питання другого читання і постанови. Хочу нагадати, що на Погоджувальній раді в понеділок до нас звернувся голова Комітету з питань науки і освітиСпіваковський Олександр Володимирович з проханням розглянути 2 постанови: про іменні стипендії Верховної Ради України для молодих учених-докторів наук і про Премію Верховної Ради молодим ученим (9505 і 9506). І поки ми не затвердимо тижневий порядок денний, я думаю, ці питання, які об’єднують весь зал, ми зможемо їх розглянути. І я переконаний, ми зможемо змобілізуватися і по них прийняти позитивні рішення, там, де стосується молодих учених, завжди зал демонстрував велику єдність. Отже, ми переходимо до розгляду проекту Постанови про Премію Верховної Ради України молодим ученим. Хто підтримує пропозицію розгляду за скороченою процедурою, прошу проголосувати. [[12:36:09]] За-71 Рішення не прийняте. Ми переходимо до повної процедури розгляду проекту Постанови про Премію Верховної Ради України молодим ученим (9505). І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань науки і освітиСпіваковського Олександра Володимировича. Будь ласка, пане Олександр.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги, шановний український народе, ми розглядаємо, на мій погляд, таке ж важливе питання як і питання військової оборони, бо ті процеси, які зараз відбуваються взагалі в країні, і особливо в сфері освіти, ще раз нам показують, що наступає, окрім техногенної катастрофи, наступає катастрофа в освітянській сфері. Я спробую довести цей тезис. Ну, по-перше, дуже важливо, що у вівторок ми розглядаємо ці дві постанови. Також ми бачимо, що ті політичні процеси, які відбуваються, дають нам можливість побачити новий формат роботи Верховної Ради України, я би назвав цей формат "дебати", бо ми розуміємо, що при такій ситуації зібрати 226 голосів буде дуже складно. І тому я звертаюсь ще раз до народних депутатів зробити невеличке вікно у своїх політичних вимогах і все-таки проголосувати. Про що іде мова? Давайте подивимось на останні три роки на результати ЗНО, на результати міграції за кордон молоді і на результати міграції, яка існує по територіях України. Що ми побачимо? Що, наприклад, східні, південні регіони України потерпають від катастрофічної міграції, яка досягає 70 відсотків всіх випускників, в інші території України. І ми розуміємо, що ми фактично формуємо пояс неосвіченості навколо України. Ці процеси ми повинні зупинити. І також ми бачимо, що, наприклад, державне замовлення за останні роки так чи інакше за рахунок широкого конкурсу досягло результатів, коли Харків, Київ і Львів мають 51 відсоток. Якщо ми з вами не зробимо відповідних висновків, через 10-15 років ми будемо мати вже техногенну катастрофу в розвитку людського капіталу. Я проїжджаю по школах в Херсонщині - що ми бачимо? Ми бачимо, що ті результати ЗНО, які зараз є, ну, наприклад, в 2018 році у нас поступило на вчителя фізики 112 абітурієнтів, на вчителя хімії – 208 і на вчителя математики – 353. Це на 16 тисяч шкіл! Це означає, що через 10-15 років у нас фактично в школах не буде фундаментальних дисциплін, і це означає, що вже через 20 років Верховна Рада України, яка налічує дуже багато кандидатів і докторів наук, не буде мати такого рівня освіченості. Шановні колеги, я був у 24-й школі міста Херсон – це одна з центральних шкіл. Чудовий кабінет фізики, вчителю 76 років, вчителю фізики. Я його питаю: які у вас є проблеми? У вас сучасний клас фізики, ви можете показувати будь-які експерименти. Він каже: "Проблема тільки одна: проблема того, що нема наступного вчителя. Якщо зі мною будуть проблеми, це означає, що школа залишається без вчителя фізики". Дуже цікаво, що, наприклад, Херсонський державний університет сьогодні отримує дуже велику кількість запитів з Києва, які просять прислати їм майбутніх вчителів математики, фізики, хімії, в Київ з Херсона. Такого ще ніколи не було. Це означає, що ми фактично вибудували систему, в якій не буде вчителя, не буде якісного вчителя. Що показують нам результати ЗНО? Вони показують, що рік від року ми отримуємо все гіршу і гіршу ситуацію. Це означає, що йдуть незворотні процеси в школі, це означає, що якість освіти падає. Це означає, що немає заміни тим вчителям, які ще прийшли від радянських часів. Шановні колеги, звертаюсь до вас з тим, щоб підтримати постанову, яку ми розглядали на засіданні Комітету з питань науки і освіти і яка отримала повну підтримку нашого комітету. Це питання, до речі, ми розглядаємо кожний рік, коли з вами приймаємо рішення щодо нагородження стипендіями і преміями Верховної Ради України для найталановитіших вчених. Дивіться, з 2007 року, коли була Верховною Радою України встановлена Премія Верховної Ради України - це 20 премій по 20 тисяч гривень, - ми розуміємо, що за цей час відбулась дуже велика інфляція, і сьогодні Премія Верховної Ради України, підкреслюю, не Президента України, не Кабінету Міністрів України, які вже зробили ці премії 40 і 50 тисяч відповідно, ми маємо 20 тисяч. Це означає, що молоді люди, які отримують ці премії, які приймають участь в цьому конкурсі, фактично не отримують відповідного фінансового інструменту для того, щоб можна було спокійно працювати над своїми дослідженнями, і в результаті шукають відповідні гранти за кордоном. І якщо вони там їх знаходять, то вони від’їжджають, і роблять там велику додану вартість, в тому числі через створення стартапів. Я звертаюся до своїх колег з Радикальної партії, з "Опоблоку", з "Самопомочі", з "Народного фронту" і з "Блоку Петра Порошенка". Шановні колеги, давайте станемо вище, ніж ті вимоги, які ми зараз маємо. Бо тарифи також пов’язані з тим, що молодь, талановита молодь, покидає нашу країну, бо розвиток економіки йде лінійний, він фактично не дає можливості швидко прискорити ріст заробітних плат, пенсій і так далі. Що пропонує профільний Комітет з питань науки і освіти? Дуже просту річ: зробити так, щоб іменна Премія Верховної Ради України була 60 прожиткових мінімумів. Це буде приблизно в сьогоднішніх вимірах, приблизно 110 тисяч гривень на рік. Це буде абсолютно нормальна, адекватна сума для того, щоб молода людина, доктор наук, кандидат наук, професор або доцент мав можливість отримати фінансовий інструмент і продовжувати роботу, не думаючи про те, де ще достати якісь копійки для того, щоб дати можливість робити наукові дослідження, жити з родиною. Шановні колеги, я прошу зробити виняток, розуміючи всю ситуацію, щоб всі дебати були продуктивними, щоб ці дебати закінчилися продуктивним голосуванням. Кожна молода людина, яка закінчує сьогодні школу або працює в університеті, або в коледжі, дивиться на те, що у нас відбувається. Я розумію, відбувається велика підготовка до президентських виборів. Але молодь, талановита молодь України – понад усе. Давайте собі зробимо аксіому або краще постулат, бо постулати не змінюються ще за часів Римської імперії. Зробимо дуже простий постулат: будь-які освітянські закони, будь-яка підтримка молоді, будь-яка підтримка вчених повинна голосуватись при будь-яких умовах, навіть при умовах війни, навіть при умовах, коли ми не можемо найти спільної мови. Шановні колеги, 60 прожиткових мінімумів – це сенс нашої постанови. Я звертаюсь абсолютно до всіх голів фракцій, я звертаюсь до народних депутатів – зробити виняток, провести ці дебати і до 14:00 проголосувати. Проголосувавши за цю постанову, ми молодим людям вперше за останні 4 роки покажемо, що Верховна Рада України готова дати відповідний фінансовий ресурс, який буде закладений у бюджет України на 2020 рік і змінить систему координат. Молодь України понад усе! Я звертаюсь до народних депутатів повернутись і проголосувати. Дякую всім за увагу.
Дякую, шановний колего. Шановні колеги, зараз згідно Регламенту – я нагадую, що ми розглядаємо цю постанову за повною процедурою, – я прошу записатися на обговорення від депутатських груп і фракцій. Кожна група матиме 3 хвилини для виступу, і потім ми матимемо, я думаю, що 15 хвилин для обговорення народними депутатами України. Прошу. Будь ласка, Юрій Павленко передає слово своєму колезі пануДолженкову. Прошу вас. Будь ласка.
ОлександрДолженков, "Опозиційний блок". Шановні громадяни, подивіться, що відбувається у залі пленарного засідання. Представники президентської фракції звертаються до "Опозиційного блоку". Ви в першу чергу звертайтеся до своєї фракції, у вас половини фракції в залі немає. Де коаліція? Ви тут в четвер будете збиратися, максимальну явку організовувати, для того щоб пропіаритись на НАТО та ЄС. Звичайно, для вас це важливіше, аніж проблеми розвитку освіти в Україні, аніж проблеми преміювання молодих вчених, талановитої молоді. Фракція "Опозиційний блок" буде підтримувати зазначену постанову, як і всі законодавчі ініціативи, які пов’язані з розвитком освіти, з розвитком того інтелектуального потенціалу, який є осередком та необхідною складовою інвестиційного розвитку країни. Натомість хочу зазначити, що жодні політичні лозунги не варті того, щоб зазначене рішення провалити. Але, на жаль, чинна коаліція фактично відсутня в залі пленарного засідання, знову звертаючись до опозиційної фракції для того, щоб їм допомогти в цьому голосуванні. Дуже шкода, що відповідні постанови, які зареєстровані "Опозиційним блоком", не виносяться в зал пленарного засідання через політичну доцільність, через те, що авторами цієї постанови аналогічно і питань є "Опозиційний блок". Але ми будемо підтримувати зазначену постанову. І в першу чергу слідкуйте за своєю явкою, і в першу чергу слідкуйте за тим, як ви виступаєте і якпіарите свого Президента.
Будь ласка, наступний виступ – Тарас Кремінь. Він представить позицію фракції "Народний фронт".
Шановні колеги, Тарас Кремінь, "Народний фронт". Безумовно, надзвичайно важливо розпочинати десяту сесію Верховної Ради України з обговорення надзвичайно важливих законодавчих ініціатив, що спрямовані на підтримку талановитої молоді віком до 35 років, які мають відповідні здобутки в результаті проведення фундаментальних досліджень. І, справді, ця стипендія, іменна стипендія Верховної Ради України, вона могла би закласти надзвичайно потужний фундамент у нашому парламентському ставленні, власне, до тих, ким ми повинні бути забезпечені індустріальним, інноваційним, технологічним проривом України. Ми дуже тішимося і радіємо з перемоги наших дітей на всеукраїнських і міжнародних олімпіадах, спостерігаємо за тим, як наша молодь студентського віку або віку здобувачів магістерських або докторських кваліфікацій перемагають на міжнародних конкурсах і рівнях, як наші випускники і переможці Малої академії наук розробляють нові інноваційні моделі. І вони, на щастя, затребувані у світі. І вони, на щастя, випереджають розвиток нашої людської цивілізації. Але дуже важливо розвивати і людський капітал усередині самої країни за рахунок ефективних рішень. Ми як парламент зробили надзвичайно багато для того, щоб рівень фінансування освіти в Україні в 2019 році був на досить високому рівні. І про це можна говорити, коли ми продовжуємо фінансування "Нової української школи". І я думаю, що перші результати ми будемо мати вже найближчими роками. Першого числа завершилася реєстрація учителів початкової школи на добровільну сертифікацію. Понад 1 тисячу українських педагогів будуть готові протягом року запустити нову систему оцінювання якості освіти у закладах загальної середньої освіти. І це принципово важливо. Третя, не менш важлива, складова – це розвиток професійної освіти. І те, що ми закладемоспівфінансування розвитку нових робітничих кваліфікацій, підготовку наших кваліфікованих робітників, говорить про те, що ми виходимо на абсолютно інші рівні професійної підготовки. І саме тому ми повинні попрацювати над тим, щоб законопроект про професійну або професійно-технічну освіту у 2019 році дозволив нашим закладам і нашій молоді піти набагато вперед. Тому прошу колег з особливою увагою подивитися на проект цієї постанови. Ця постанова буде включена і буде працювати, починаючи з 20-го року. Але ми не маємо права не підтримати нашу молодь, не створити необхідні умови для їхнього розвитку, для стабілізації ситуації на ринку, соціальних, освітніх, інноваційних послуг в Україні. Тим самим ми повинні показати приклад високого культурного ставлення до талановитих людей. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, від "Блоку Петра Порошенка". Позицію цієї фракції представить народний депутат Курило. Прошу вас до слова.
Шановні виборці, шановні народні депутати! Фракція "Блоку Петра Порошенка" буде підтримувати дану постанову, тому що одним із авторів цієї постанови є якраз представники "Блоку". Але я б хотів сказати, що в постанові дійсно є досить цікаві, цінні речі. Це те, що збільшується кількість конкурсантів з 20-и до 30-и. Це збільшується сама грошова винагорода тим, хто досяг уже визначних успіхів у фундаментальних і прикладних дослідженнях. Також для докторів наук трішки піднімається вікова планка, що дає також можливості більшій кількості людей брати участь в конкурсі. Все це позитивні речі і їх необхідно підтримувати. У той же час, я б хотів зазначити, що сьогодні у нас наукові дослідження, наука, особливо наука серед молоді, вона знаходиться в певному кризовому стані. І, на превеликий жаль, робиться багато системних помилок, коли ми не стільки підштовхуємо молодь до того, щоб займатися наукою, щоб займатися серйозними науковими дослідженнями, а скільки навпаки робимо певні бюрократичні перепони для тих молодих людей, які розпочали займатися науковою діяльністю. Що значить бюрократичні перепони? А це реально, для того щоб сьогодні захистити кандидатську або докторську дисертацію, це скільки треба виконати формальних вимог, і ці формальні вимоги вони коштують реальних грошей. Ну, що мається на увазі? Візьміть, наприклад, вимогу, що у вас повинні бути публікації, наукові публікації в міжнародних визнаних виданнях. А кожна така публікація вона коштує від 200 до 400 євро. Чи може молодий науковець знайти такі гроші, щоб заплатити, щоби тільки опублікувати результати своїх наукових досліджень? А як може надрукувати свої наукові дослідження в англомовних виданнях той, хто займається історією України чи займається філологією українською? Тому ми повинні зняти всі ці перепони і підтримати реально молодь в їх прагненні займатися науковими дослідженнями.
Будь ласка, завершити 30 секунд дайте.
А постанову необхідно підтримати. Дякую за увагу.
Дякуємо, шановний колего! І до слова запрошується голова групи "Відродження" пан Писаренко. Будь ласка, ввімкніть мікрофон народному депутатові.
Дякую. Я хочу погодитися зі своїми колегами. Дуже шкода, що ми такі питання обговорюємо лише тоді, коли нам треба потягнути час, і у нас немає голосів на те, щоби ухвалити рішення. Дійсно, я вже неодноразово звертався до сесійної зали, щоб ми звернули увагу на те, що відбувається сьогодні в освіті. І нам потрібно не тільки давати премії для студентів і для людей, які сьогодні показують свої здібності і в науці, і в освіті, нам потрібно сьогодні також дивитись на ті глибинні питання, з якими сьогодні університети і школи звертаються до сесійної зали. Адже такі речі, які ми сьогодні закладемо, така країна і буде через багато років. Ми минулого тижня зустрічалися зі студентами в Харкові і обговорювали проблемні питання, які сьогодні потрібно було б вирішити на державному рівні. І, дійсно, ми маємо проблеми, які стосуються сьогодні окремих постанов Кабінету Міністрів, які унеможливлюють сьогодні нормальний доступ студентів до підтримки держави. Я маю на увазі отримання студентами стипендій. Сьогодні ті студенти, які іноді набирають кращі результати, не можуть отримати стипендії. Натомість держава, показуючи, що вона підвищує розмір стипендій, просто-на-просто повертає борги студентам, ті, які у неї накопичилися за місяці або роки. Тому нам потрібно системно підійти до питань, з якими до нас сьогодні звертається університетська і студентська спільнота. Адже вища освіта сьогодні допоможе вивести цю країну з кризи, у якій, на жаль, вона опинилася за останні роки. Ми і надалі будемо збирати пропозиції від студентської спільноти, від університетів для того, щоб вносити свої пропозиції до сесійної зали, та звертатися до Кабінету Міністрів допомогти освітянам сьогодні вивести на новий рівень їх здібності. Також хочу окремо заявити, що нам потрібно прийти до питання, коли б ми дали максимальну самостійність фінансову для університетів. І, повірте мені, ректори університетів і керівництво університетів краще знає, як їм скерувати сьогодні кошти як на підвищення і розвиток інфраструктури університетської, так і на преміювання найкращих студентів, надання їм найбільшої допомоги у їх розвитку. Тому нам потрібно зосередитися на питаннях не тоді, коли немає голосів в сесійній залі, а дійсно приділити цьому більше уваги і подивитися на ті законопроекти, які сьогодні існують, щоб підтримати освітян і студентську молодь. Дякую.
Дякуємо. Шановні колеги, я хочу нагадати, що не всі фракції записалися на виступ. Чи є ті депутатські групи і фракції, які хочуть доєднатися до обговорення, але не спрацювала кнопка? Немає. Тоді, будь ласка, ми 20 хвилин даємо для обговорення народними депутатами України. Я прошу записатися на обговорення. І звертаюся принагідно до всіх колег, які знаходяться в кулуарах зараз, за 20 хвилин ми будемо голосувати проект постанови. Будь ласка, Михайло Папієв, вам слово.
Дякую. Прошу передати слово народному депутату УкраїниШурмі.
Будь ласка, прошу передати. увімкнути мікрофон народному депутату Ігорю Шурмі.
ІгорШурма, "Опозиційний блок". Шановні колеги, ви знаєте, в чому полягає абсурдність обговорення сьогоднішнього питання? Чи є в залі хоча б одна людина, яка буде голосувати проти того, щоб молодому вченому не видати разову премію, а ще велику премію? Таких людей не буде, бо всі розуміють, що це потрібно робити. Але давайте дивитися правді в очі, завдяки чому ми сьогодні розглядаємо це питання, у вівторок, в день голосувань? Ми це робимо по тій причині, що сьогодні робота Верховної Ради є паралізована. Не був проголосований один з законів, не голосується за порядок денний, а відповідно до Закону України про Регламент ми можемо розглядати виключно постанови. І ця постанова, яка би на сто відсотків не була предметом розгляду, сьогодні є можливістю обговорити дану тему. Давайте говорити відверто, 60 окладів, 60, перепрошую, прожиткових мінімумів для працездатних осіб - це нормально?Нормально, це є понад 100 тисяч. Але давайте говорити правду, 30 громадян України, молодих вчених з населенням 40 мільйонів, 30 отримає одноразову допомогу у вигляді 100 тисяч. Добре? Добре. А у них буде запитання: а що буде завтра? Яка подальша доля української науки? Вони обирають собі професію науковця, чи дальше в майбутньому вони будуть потрібні нашій державі? Давайте будемо дивитися, як фінансується академія наук. Чи це педагогічних наук, чи медичних наук, чи взагалі Національна академія наук. Вона має достатньо фінансування для того, щоб наука як така в Україні розвивалася? Звичайно, що ні. І за таких обставин ми сьогодні повинні визнати один факт: в Україні немає системної роботи для підтримки молодих вчених. Який вихід з цього положення? Це положення може змінити тільки одне – загальна ситуація в країні. Нашій країні потрібен мир, нашій Україні потрібен розвиток, нашій Україні потрібен розвиток економіки, бо коли буде економіка, появляться кошти тоді і на всі соціальні сфери, і в тому числі і на науку. Без сумніву, фракція "Опозиційного блоку" буде підтримувати даний проект постанови. Але давайте собі відчит дамо і подивимося уважно: а набере ця постанова необхідну кількість голосів? А як тоді це буде кореспондуватися з тими людьми, які йдуть сьогодні на вибори і кажуть: "Ми голосуємо за майбутнє України"? Зараз просто соромно сидіти в залі і займатися от такими речами. Дякую.
Дякую. Будь ласка, наступний виступ – Юрій Павленко. Ви передали? Просто в мене чомусь комп’ютер завис. Юрій Павленко передав слово Шурмі. Правильно? А тепер Юрій Павленко. Будь ласка, виступ Юрія Павленка. Немає бажання виступу, будь ласка, слово взяти. І тоді наступний виступ – народний депутат Кремінь, якому передає право на виступ його колегаЛунченко. Прошу.
Тарас Кремінь, "Народний фронт". Це одне із тих комплексних рішень, яке, на превеликий жаль, не вирішить усіх проблем фінансування системи освіти і науки в Україні. Так само, як не виконується норма стосовно фінансування на рівні 5 відсотків науки відповідно до нашого прийнятого Закону в 15-му році "Про наукову і науково-технічну діяльність". І ризикуючи. обмеження у фінансування освіти, ми, на превеликий жаль, не змогли затвердити у базовому Законі "Про освіту" гарантований рівень фінансування, хоча він мав би стати дороговказом для повноцінного фінансового забезпечення розвитку загальної і середньої освіти. Тому, зрозуміло, і ця постанова вирішує частину проблем, але не вирішує систему. Але, в той же час, хотів би нагадати про ті важливі явища, які ми повинні продовжувати робити. Зокрема, цей рік став важливим для того, щоб залучити талановиту молодь, випускників закладів вищої освіти до сільської місцевості. І, очевидно, серед претендентів на цю премію будуть, власне, ті молоді вчителі або молоді лікарі, які за тристоронньою угодою готові сьогодні працювати на рівні госпітальних округів або опорних закладів освіти у сільській місцевості. І мені би дуже хотілося, щоби до середини травня органи місцевого самоврядування та облдержадміністрації, які несуть пряму відповідальність за це, сформували необхідний перелік у кадрах і забезпечили наші школи, і сільські, і районні, і опорні заклади освіти, і лікарні, і ФАПи молодими спеціалістами. Тому я звертаюсь до молодої нашої порості, до талановитих випускників українських університетів долучитися до цієї проблеми. Друга, не менш значуща, проблема, і я хотів би привернути увагу до тих, хто має відношення до відновлення аварійних закладів освіти. У нас катастрофічно збільшується кількість аварійних закладів освіти. Це стосується садочків, це стосується закладів професійної технічної освіти. А безпосередньо я хотів би наголосити на проблеміНовобузької школи І-ІІІ ступенів міста Новий Буг Миколаївської області. З аварійних причин вона впала півтора роки тому. На превеликий жаль, вона по сьогоднішній день не відновлена. Сьогодні близько 700 учнів цієї школи, а це, в тому числі й діти, які підвозяться із шкіл-філій до опорного закладу, вони розміщуються в інших закладах освіти. І я хочу подякувати філії нашого аграрного університету, не хочу дякувати педагогічному коледжу, але хочу наголосити, що ми будемо як народні депутати від Миколаївщини вимагати збільшення фінансування і забезпечення у повному обсязі капітального ремонту цієї школи. Прошу підтримати цю постанову і реформу освіти. Дякую.
Дякую вам. І, будь ласка, тепер слово народному депутатуКривошеї. Прошу вас, пане Геннадію.
Доброго дня! Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, шановні українці! Ну, по-перше, пане головуючий, я хотів би попросити вас, щоб ви попросили запросити всіх наших депутатів до залу ще раз, як ми це робимо зазвичай. Друге. Я хотів би звернутися до кожного присутнього тут, у залі, дочекатися голосування і проголосувати за дану постанову. Разом з тим, звернутися до наших колег, які блокують нашу трибуну: шановні колеги, якщо буде ваша воля, на одну хвилину під час голосування повернутися назад, щоби проголосувати за дану постанову. Крім того, я хотів би звернути увагу на те, що цією постановою досить суттєво змінюють певні норми. Зокрема це і розміри відповідних премій, і вік молодих науковців, тобто він збільшується, які зможуть отримати відповідні премії. Тому на сьогоднішній день, враховуючи те, що ми вже не вперше тут розглядаємо це питання і дані премії започатковані саме парламентом Верховної Ради України з 2007 року, я хотів би, щоб сьогодні наш. сьогодні був той день саме, коли ми проголосуємо дану постанову. Дякую.
Дякую. Будь ласка, наступний – народний депутатАрешонков, вам слово.
Шановні колеги, сьогодні робочій день ми розпочали з розгляду законопроектів, які відносяться до категорії питань національної безпеки держави. Питання зміцнення обороноздатності країни, побудова сучасного війська і таке інше – це дійсно питання національної стратегії, національної безпеки. Але я хотів би сказати, що те питання, яке ми зараз розглядаємо, воно, можливо, за своєю назвою і не відноситься до таких, скажімо, доленосних якихось законопроектів, але воно, знову ж таки, з категорії питань саме національної безпеки держави. Тому що від того, якою буде майбутнє системи освіти і науки України, і ми це неодноразово підкреслювали, залежить і розвиток в цілому держави, і в тому числі її міць, її спроможність конкурувати сьогодні серед інших розвинутих країн світу. Тому, безперечно, мала би бути надзвичайно велика увага як до розгляду цього питання, так і його кінцевого результату – прийняття цієї постанови і, відповідно, встановлення стипендій для молодих вчених. Хочу нагадати, що в минулому році уряд прийняв положення про створення фонду національної наукової стратегії, де визначені напрямки фінансування української науки за окремими галузями. Але я в цілому погоджуюсь з думкою колег про те, що на сьогодні фінансування, на жаль, є абсолютно недостатнім, несистемним, починаючи від Національної академії наук України, на Академію педагогічних наук і інших, абсолютно тут можна погодитися з думкою колег. Тому станом на сьогодні увага як до окремих, на перший погляд, незначних за своїм обсягом питань, так і в цілому до питань фінансування і забезпечення галузі освіти і науки України є, ще раз підкреслюю, як важливими, так і пріоритетно стратегічними для нашої держави. Тому сьогодні я хотів би теж запросити всіх колег об’єднатися зараз, тому що, на жаль, так трапилося, що Голова поставив на розгляд цю постанову в той час, коли у Верховній Раді вирують політичні пристрасті, з’ясовуємо і порядок денний на тиждень, і визначається, скажімо, порядок розгляду законопроектів. Тим не менш, зараз – я знову ж таки підтверджую думку своїх колег, – потрібно всім сконцентруватися, зосередитися і, безперечно, проголосувати дану постанову. Я закликаю до цього всі фракції, всі групи Верховної Ради. Дякую.
І вам дякуємо, шановний колего. І ядоєднуюся до всіх народних депутатів, які закликають колег повернутися до сесійної зали. Сьогодні перший день нової сесії, і очевидно, що ми маємо показати нормальний результат нашої роботи протягом дня. Будь ласка, панДолженков. Ще раз вам слово, прошу.
ОлександрДолженков, "Опозиційний блок". Шановні громадяни України, тут у нас чинний Президент під час своєї передвиборчої агітації вивішує бігборди: "Реальні справи, а не брехливі обіцянки!". Я не дуже вірю в те, що зазначений лозунг співпадає з принципом діяльності цієї коаліції. Ви просто подивіться, яка зараз Верховна Рада, що вона робить. Фактично йде переливання з пустого в порожнє. Де тут реальні справи? Перший день сесії пленарного засідання - всі розбіглися. Політичні пристрасті повинні вирувати поза парламентом, але, на жаль, робота Верховної Ради зараз не є в пріоритеті чинної коаліції, коаліція хоче переобрати свого єдиного кандидата в Президенти Петра Порошенка, тому їм, мабуть, не до молоді, звичайно. Ви, я ще раз говорю, подивитеся, як вони організуються та мобілізуються в четвер під час внесення змін до Конституції, які жодним чином не покращать умови життя громадян, які жодним чином не наблизять Україну ані до НАТО, ані до європейської спільноти, виходячи з тих офіційних заяв, які лунають і від НАТО, і від Європейського Союзу. А що стосується підтримки молоді, безумовно, фракція "Опозиційний блок" буде підтримувати зазначене рішення. Як і завжди, займаючи послідовну позицію, "Опозиційний блок" буде підтримувати всі рішення, спрямовані на розвиток освіти. На жаль, ми вимушені констатувати, що зазначена коаліція, вказана влада руйнує ті рештки освіти, які були залишені в Україні під час знову ж таки розвитку в СРСР. У нас був найбільший відсоток грамотного населення, у нас була дуже велика матеріально-технічна база, інститутська база, наукова база, але зараз це все руйнується. Говорять: "Ми будемо будувати нове", - але натомість вони нічого не пропонують. Замість цього вони руйнують промисловість, закуповуючи французькі вертольоти, американські локомотиви, при цьому з 2015 року – ви тільки вдумайтесь! – жодного літака. Ми зараз говоримо про те, що Україна є авіабудівною країною, а це дуже серйозний інтелектуальний кластер нашої країни. Жодного літака серійного не було вироблено, і ніхто про це не говорить. Ось вам реальні справи, які пропонують коаліція на чолі з її Президентом.
Дякуємо. І, будь ласка, наступний виступ, народний депутатБриченко.
Передайте, будь ласка, слово ВадимуПідберезняку.
Не було чутно, кому саме передати слово. Кому ввімкнути мікрофон?
Доброго дня, шановні колеги. Ми майже кожного дня висловлюємо глибоке занепокоєння тим, що наші професійні талановиті вчені, науковці виїжджають за кордон. Ми майже кожного дня закликаємо один одного підтримати наших науковців, наших молодих спеціалістів, але дуже мало для цього робимо. Я вважаю, що сьогодні ми можемо зробити надпотужний для багатьох із нас крок і натиснути зелену кнопку, підтримуючи таким чином цю постанову. Дякую. Прошу всіх підтримати цю постанову.
Дякую. І наступний виступ, будь ласка, народний депутат Савка.
Слава Україні! Дякую, пані головуюча. Шановні українці, шановні колеги, сьогодні, в перший день відкриття сесії, я хочу сказати одне, що постанови, які сьогодні виставляються на розгляд, це національна підтримка нашої держави України. Що стосується національної безпеки та оборони України – це саме найважливіше те, що повинно бути в нашій державі і до якого ми повинні згуртуватися, а не витягувати ці питання на свої особисті інтереси. Що стосується молоді, що стосується учених – це наше майбутнє. Тільки в даний час, нагадую, проходить війна, йде війна не тільки на сході нашої держави України,но і всередині України. Тому ми повинні зробити все можливе для того, щоб виграти війну з московським агресором. В цьому залі лунають слова в сторону Верховного Головнокомандувача Збройних Сил України. Я нагадую, це не певний особистий, будемо говорити, який є, який в даний час є, це наш Президент, це наш Верховний Головнокомандувач Збройних Сил України. І тому, хто щось хоче сказати, це він говорить іменно на руку Московії. Тому я закликаю, вельмишановні друзі, ми повинні згуртуватися над цими законопроектами для того, щоб ми могли нашій молоді дати можливість, дати майбутнє в нашій державі. Війну можна перемогти тоді, коли новітня зброя і наші вчені, наші вчителі находяться на своєму місці для того, щоб вчити наших дітей. Я закликаю вас, ще раз повторюю, вельмишановні депутати, прийти в сесійний зал і проголосувати за проекти законів, які в даний час знаходяться на розгляді. Дякую.
Дякуємо вам. Шановні колеги, зараз заключний виступ від нашого колеги ІгоряШурми. І я прошу депутатів повертатися до сесійної зали, ми маємо показати сьогодні результативне голосування, в перший день нової сесії. Будь ласка, пане Ігорю.
Андрій Володимирович, у мене до вас є велике прохання. Якщо ми розглядаємо постанови, поставте, будь ласка, на розгляд питання Постанову про відзначення 175-річниці митця всесвітньовідомого Іллі Рєпіна, номер постанови 9378, зареєстрований 7 грудня 2018 року. А слово для виступу прошу передати Володимиру Михайловичу Литвину.
Будь ласка, пане Литвин, вам слово. І це заключний виступ.
Шановні народні депутати, обговорення проекту Постанови про Премію Верховної Ради України молодим вченим нагадує мені поведінку одного з викладачів одного з вузів, який під час захисту докторської дисертації завжди промовляв, традиційно причому промовляв таку фразу: "Я дисертацію не читав, але декілька слів про неї скажу". От я уважно слухаю виступи у Верховній Раді людей з цього приводу, які виступають для того, аби щось сказати, не розуміючи суті проблеми, не знаючи, що стоїть за цією проблемою. А вона полягає в тому, що Верховна Рада України має прийняти рішення, що бодай якимось чином підтримати молодих талановитих людей і утримати їх від того, щоб вони іммігрували туди, де створені кращі можливості, для того, щоб вони могли реалізувати свій потенціал. Разом з тим, скажу, що, на моє глибоке переконання, Верховна Рада несе колосальну відповідальність за те, які рішення вона прийняла щодо науково-освітньої сфери. Ну, скажімо, Закон "Про наукову і науково-технічну діяльність", він абсолютно не працює, він працює лише в одній частині, що додатково створюються фактично управлінські структури, які мають базуватися на самоврядних засадах. Вимога закону про фінансування науки і наукових досліджень в Україні абсолютно не виконується. І Верховна Рада, приймаючи бюджет, фактично ігнорує те рішення, яке вона прийняла. Друге. Закон "Про освіту", він знову ж таки не працює в частині фінансування. Про що ми можемо далі говорити, і чому Верховна Рада займається тим, що приймає відповідні закони і постанови, які абсолютно не виконуються? Я не говорю вже про те, що Верховна Рада несе ключову відповідальність за те, що зруйнована система професійно-технічної освіти. Зараз на межі виживання перебуває система так званої середньої спеціальної освіти, я маю на увазі коледжі і технікуми. Тому я впевнений, і я переконаний, що ми маємо у всіх питаннях продемонструвати професіоналізм і відповідальність, і приймати ті рішення, які потрібні. А зараз у мене складається враження, що не вистачає голосів у Верховній Раді для прийняття інших документів, то вирішили перейти до прийняття постанов і обговорити їх за повною процедурою для того, аби заповнити час. Ну, це не є відповідальний підхід. Це свідчення знову залишкового ставлення до гуманітарної сфери, до освіти і науки зокрема.
Отже, колеги, обговорення завершене. Зараз буде заключне слово представника комітету, і через хвилину ми переходимо до голосування. Тому я прошу всіх голів фракцій максимально запросити депутатів в зал. Я прошу секретаріат повідомити, хто в кулуарах, депутатів, щоб вони заходили в зал, ми через хвилину-дві переходимо до прийняття рішення. І, шановні колеги, я прошу відповідально до цього голосування підійти. Прошу всіх зайти в зал. Після заключного слова ми переходимо до прийняття рішення. І я запрошую до заключного слова першого заступника голови комітетуСпіваковського Олександра Володимировича. Будь ласка, пан Олександр.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги, звертаюсь до вас з тим, що ми, незважаючи на всі наші різні політичні погляди, незважаючи на те, що розпочалась президентська гонка виборна, ми повинні проголосувати. У зв’язку з цим так, як ми робимо для всіх, коли ми хочемо вплинути на відповідне рішення, Андрій Володимирович, я звертаюся до вас прийняти рішення і опублікувати прізвища всіх абсолютно народних депутатів, які не прийняли рішення про голосування за нашу молодь, за її майбутнє. Бо це історичне рішення. По-друге, я обіцяю особисто як представник Комітету з питань науки і освіти розіслати всі ці списки по всіх університетах, всімстудрадам, всім студпарламентам, довести до кожного студента, який збирається голосувати на президентських виборах, на виборах Верховної Ради України, і побачити, хто з народних депутатів не хотів дати можливість нам збільшити іменні премії Верховної Ради України. Я звертаюся до молоді прочитати тих, хто не захотів голосувати за майбутнє України – за вас, за тих, хто буде створювати нову Україну не на словах, а на ділі. Прошу всіх проголосувати. І слава Україні! Слава нашій молоді!
Героям слава! Цілковито підтримую голову комітету. Я прошу всіх, колеги,змобілізуватися, зайняти робочі міста, повернутися з урядових лож і з гостьових лож в зал. Це, справді, моє прохання, колеги. Поверніться, щоб встигнути проголосувати. Я прошу всіх зайняти робочі місця. І, колеги, ми завжди по питаннях освіти, підтримки молоді об’єднувалися, організовувалися, і, я впевнений, цього разу ми теж так зробимо. І тому, колеги, я прошу усіх підтримати. І я ставлю на голосування проект Постанови про Премію Верховної Ради України молодим ученим (№ 9505) за основу і в цілому. Прошу проголосувати підтримати українську молодь, українську освіту, колеги. Голосуємо. Підтримуємо, підтримуємо українську молодь. Голосуємо. Підтримуємо, колеги. Голосуємо. [[13:23:55]] За-223 Не встигли, бачу, не встигли, не підійшли ще. Будь ласка, займіть робочі місця. Колеги, зараз я повернусь. Не робіть цього сорому, я бачу. Під час голосування будьте на місці. Я ж кілька разів оголошую про те, що зараз буде голосування. Я прошу всіх зайняти робочі місця, не вести дискусій під час голосування. Прошу всіх приготуватись до голосування. І я ставлю першу пропозицію повернутись до проекту Постанови 9505, підтримати українську молодь, підтримати українську освіту. Прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги, одностайно і злагоджено. Прошу голосувати. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо! Підтримуємо! Заходьте в зал. Голосуємо! Прошу взяти участь в голосуванні. [[13:24:55]] За-242 Проект постанови прийнятий. І, колеги, я зараз нагадаю. Будьте на місцях, колеги. Іване, верніться. Зараз ми маємо, я нагадаю, затвердити порядок денний тижневий. Я прошу підтримати цю пропозицію. Тим не менше, я буду обіцяти, що наступною буде, пане Олександре, ваша наступна Постанова 9506, а потім ми маємо вернутись до питань безпеки і оборони. Я прошу, колеги, всіх підтримати тижневий розклад. [[Шум у залі]] А, ми. Колеги, ми проголосували повернення, так?Так? Ще постанови не голосували? [[Шум у залі]] Колеги, це було тільки повернення, я перепрошую. Отже, зараз – постанова, а потім – тижневий порядок денний. Отже, колеги, я ставлю проект Постанови про Премію Верховної Ради України молодим ученим (9505) за основу і в цілому. Колеги, злагоджено прошу підтримати, прошу голосувати. Голосуємо, колеги. Підтримуємо українську молодь. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. [[13:26:11]] За-236 І перед тим, як перейти до другої постанови, колеги, я ставлю на голосування пропозицію прийняти тижневий порядок денний, підготовлений Апаратом і вам розданий. Прошу голосувати, прошу підтримати – це безпека і оборона, це зміни до Конституції. Прошу голосувати, прошу підтримати за тижневий порядок денний. Голосуємо, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Злагоджено і відповідально голосуємо. Це і питання інформатизації, колеги. [[13:26:51]] За-170 На жаль, немає ще голосів. І ми переходимо до наступного проекту Постанови про іменні стипендії Верховної Ради України для молодих учених - докторів наук (9506). І прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:27:21]] За-114 Добре, колеги. Тільки в мене є одне прохання: ми маємо завершити до другої години. Я прошу максимально лаконічно виступати, щоб ми до другої години змогли прийняти рішення. І, колеги, прошу всіх, о другій годині буде наступне голосування, бути в залі і підтримати постанову. Ми переходимо до розгляду. І я запрошую до доповідіСпіваковського Олександра Володимировича. Я переконаний, ми цю постанову теж підтримаємо. Прошу, пане Олександре.
Дякую. Андрій Володимирович. Дякую. Андрій Володимирович, шановні колеги, ну, по-перше, дозвольте всіх подякувати, всім подякувати від імені Комітету з питань науки і освіти, який напрацював цю Постанову 9505, і за те, що ви проголосували. Зразу хочу сказати, от молодь бачить, як ми голосуємо, і якщо це у нас пріоритет, ми проголосували, і вперше з наступного року молодь буде отримувати, 30 наших найталановитіших вчених будуть отримувати фактично десь по 120 тисяч гривень. Це вже означає, що ми зробили дуже потужний крок. Тепер наступне питання – 9506. Воно пов’язане з першим питанням, бо це стипендії, іменні стипендії Верховної Ради. Ми їх також прив’язуємо до рівня 60 прожиткових мінімумів, а оскільки вони будуть виплачуватись помісячно, то це по 5 прожиткових мінімумів. Це в нинішніх реаліях близько 9,5 тисяч гривень. Шановні колеги, це абсолютно нормальна стипендія, яка дозволить людині абсолютно нормально працювати, займатись своєю справою, залишатись на території України і думати про те, як капіталізувати не тільки себе, а як капіталізувати свій інститут або університет. Це дійсно велика можливість. Шановні колеги, окрім цього, дійсно, ми маємо сьогодні дуже велику кількість проблем. Проблема, яка пов’язана з відтоком молоді. Я вже говорив про вчителів. Шановні колеги, я просто, маючи нагоду, ще раз хочу звернутись до Міністерства освіти і науки України. Подумайте, будь ласка, про державну програму "Вчитель". Нам потрібно зробити так, щоб діти не з балом "120 мінус" поступали на вчительські спеціальності, а щоб з балом хоча б "150 плюс". Те, що ми зараз бачимо, дійсно, фактично зупинить той процес якісної освіти, який ще сьогодні надає середня школа. Тому це перше – це програма "Вчитель". Наступне. Ми повинні вирішити проблему того, що вчитель, я тут погоджуюся зі своїми колегами, які виступали перед тим, і ми ці питання розглядаємо на комітеті, що ми повинні забезпечити виконання норм базового Закону "Про освіту", який ми проголосували 4 вересня 2017 року. Шановні колеги, там чітко записано: чотири прожиткових мінімуми. Будь ласка, ми повинні забезпечити цей рівень, бо людина, яка закінчить педагогічну спеціальність, вона повинна заходити в школу і хоча б мати базисний оклад 6800. Тоді вчителі, які вже мають стаж, мають класне керівництво, зошити і так далі, хоча б вже отримували по 12-13 тисяч гривень. Якщо ми цього не зробимо, то ми і далі будемо мати велику вакансію місць для наших вчителів. Наприклад, по Херсону вона вже досягає 1 тисячу 700 вакантних місць. Тому те, що робимо сьогодні ми, – це точковий інструмент, показуючи, що Верховна Рада України дійсно хоче щоб молоді талановиті вчені залишались тут, на території України, капіталізувались і давали можливість Україні йти вперед. Інноваційна економіка в серці своєму має людину - людину освічену, людину професійну. Шановні колеги, давайте ще раз забудемо про наші розбіжності. Я розумію всі абсолютно речі, які кажуть про політичні контексти, але молодь не може бути, повинна бутивне політичних контекстів, вне вимог, які існують, ті чи інші. Шановні колеги, якщо ми це зробимо, ми вперше зробимо за останні 12 років дуже потужний меседж для молоді, що ми маємо фінансовий ресурс, ми маємо орієнтацію на нашу молодь, ми хочемо, щоб молодь залишалась і щоб ця молодь дійсно створювала нову вартість для нашої країни. Шановні колеги, збираємось, голосуємо і все буде нормально для нашої України. Дякую.
Дякую вам за ваш виступ. Шановні колеги, згідно Регламенту ми не маємо тут співдоповіді. І я зараз прошу записатися на обговорення від депутатських груп і фракцій. Прошу. Будь ласка, РоманМацола представить позицію "Блоку Петра Порошенка". Прошу вас.
Доброго дня! РоманМацола, Хмельницька область, 190 виборчий округ. Ви знаєте, це дуже чудово, що сьогодні на початку сесії ми розглядаємо дійсно такі постанови. Чому? Тому що ми всі тільки говоримо, що треба підтримати, треба зробити, але конкретні кроки тільки зараз починаємо робити. Із-за того "Блок Петра Порошенка" дійсно буде підтримувати цю постанову. Я закликаю так само всіх колег, які сьогодні по якійсь причині наразі не в залі, все-таки віднайти можливість і повернутися на робоче місце. Чому? Тому що нас дивиться сьогодні дійсно вся країна і на зустрічах мене часто питаються, а чому немає депутатів на робочих місцях. І я не маю що відповісти, тому що мені соромно. Тому прохання підтримати і повернутися на робоче місце. Дякую.
Дякуємо, шановний колего. І, будь ласка, до слова запрошується ОлександрДолженков, який представить позицію "Опозиційного блоку". Будь ласка.
ОлександрДолженков, "Опозиційний блок". Шановні громадяни, вкотре звертаюся до вас, а переважно, мабуть, до представників коаліції, що не потрібно звертатися до інших фракцій. Ви є зараз коаліцією. Ви несете повну політичну відповідальність за те становище, в якому знаходиться наша країна в цілому і наша, звичайно, обдарована молодь зокрема. Молодь потрібно підтримувати. Але, на жаль цей законопроект є паліативом, цього рішення недостатньо для того, щоб дати дуже серйозний поштовх для того, щоби сказати молоді, що дійсно в Україні є сприятливі умови. Адже та освітня реформа, яка була проголосована коаліцією та деякими фракціями, які формально не входять до коаліції, але фактично формували коаліцію "Європейська Україна" в 2014 році, фактично призвели до завалення, розрухи в системі світи. Ви фактично ліквідуєте ті точні науки, якими славилася наша молодь, це була та конкурентна перевага, той, можна сказати, тенаощадження, яке нам дісталося після радянської системи освіти, яка не була не така ж неефективна, про що ви зараз всі говорите. Наша нація українська відрізнялася дуже серйозними вченими в галузі саме точних наук: фізика, хімія, математика, алгебра, геометрія. І ці вчені дуже цінуються по всьому світу. І зараз ми зробили не зрозуміло куди поворот і за якимись західними стандартами. Але при цьому погано те, що години на ці дисципліни скорочуються. Фактично ви зруйнували систему професійно-технічного навчання. Через це у нас випала середня ланка. І говорити про те, що ми зараз надаємо серйозний поштовх молоді, це просто популізм. Це фактично розглядається той законопроект, який не викликає жодних заперечень з боку всіх фракцій, і тому є надія на підтримку цього нормативно-правового акту. "Опозиційний блок" вкотре буде підтримувати зазначений законопроект, але при цьому говорить про те, що ви фактично зруйнували те, що функціонувало належним чином, я маю на увазі галузь освіти, і при цьому робите вигляд про те, що ви якимось чином комусь допомагаєте. А ми закликаємо, звичайно, приєднатися до голосування і все ж таки зібратися коаліції врешті-решт.
І наступний виступ – це буде позиція фракції "Народний фронт". Будь ласка, ГеннадійКривошея, вам слово.
Дякую. Доброго дня ще раз, шановні колеги! Перше. Фракція "Народного фронту" завжди підтримувала і буде підтримувати ініціативу, в першу чергу що стосується підтримки молодих вчених у нас в країні. Друге. Я хотів би звернути увагу на те, що на сьогоднішній день в дійсності такої уваги, якої потребують саме молоді вчені, нам не вистачає цього в країні, і ми розуміємо, що, мабуть, є обов’язком саме парламенту приймати рішення, які стосуються в першу чергу призначення відповідних премій, стипендій і тому інше. Я хотів би, щоб сьогодні ще раз наголосити на тому, і подякувати, до речі, всім депутатам, які повернулися до залу і зараз знаходяться тут, і проголосували за першу постанову, щоб ми продовжили у такому дусі, в дійсності проголосували за цю постанову. Дякую.
Дякую. І, будь ласка, наступний виступ – група "Відродження". Пану Писаренку надаємо слово представити позицію групи "Відродження".
Дякую. Дійсно, група "Відродження" підтримала і першу постанову, і ми будемо далі підтримувати те, що виходить з Комітету з питань освіти. Ми ще раз наголошуємо, що нам потрібно якомога більше уваги приділити саме питанням освіти, тому що за цим є наше майбутнє,майбутнє нашої країни. Сьогодні ми бачимо, як десятки тисяч наших студентів і випускників українських шкіл виїжджають за кордон на навчання, вони створюють економіку сусідніх держав: Польщі, Чехії, Росії, інших держав. Вони розвивають і дають майбутнє зовсім іншим країнам, вони не можуть повернутись сюди, тому що там вони обіймають нову батьківщину. Я хотів би, щоб ми, коли розглядаємо такі питання, ми думали про те, що сьогодні фактично ми втрачаємо ціле покоління, яке навчалося в українських школах, але після цього від’їжджає з країни. Якщо ми будемо більше приділяти цьому уваги, якщо ми покажемо, що саме в Україні їх знання будуть сприйматися з повагою і у нас будуть робочі місця для молоді, то у нас буде майбутнє. Те ж саме і щодо науки: якщо сьогодні ми покажемо, що молодим науковцям у нас є повага, є для них чим займатися, є підтримка державна, тому що наука не може жити без державної підтримки, причому без суттєвої державної підтримки, і парламент тут може взяти на себе ключову роль, якщо сьогодні Кабінет Міністрів не приділяє цьому уваги, ми можемо з вами взяти на себе провідну роль в тому, щоб підтримувати і студентство, і науку, і освіту, і дати сьогодні відповідь на питання, які турбують молодь, яким чином їм будувати майбутнє в цій країні. Якщо нас не хвилює трудова міграція, а я нагадаю, що за останні роки виїхало мільйони людей, і навіть за інформацією нашого Міністерства соціальної політики від 7 до 9 мільйонів українців сьогодні працюють за кордоном, це майже окрема європейська країна, яка виїхала з України на заробітки. Я розумію, що комусь може подобатись, що з інших країн приходить валюта, але майбутнього України не буде, якщо ми не повернемо тих українців, які від’їхали з нашої країни. Тому нам потрібно підтримати зараз цю ініціативу і дати можливість ще раз продемонструвати підтримку наукової молоді. Але при цьому ми хотіли би звернути увагу на те, що це замало задля того, щоб змінити ситуацію на краще. Давайте підтримувати і надалі науку і освіту. Дякую.
Дякую. Колеги, я хочу звернутися до депутатських груп і фракцій, чи всі скористалися своїм правом на виступ. Будь ласка, 15 хвилин для виступів народних депутатів України. Прошу записатися. Колеги, і просимо повертатися до зали, не йти на перерву раніше другої години, тому що ми маємо проголосувати за цю постанову, для закінчення дискусії. Будь ласка, ПавлоКишкар, вам слово.
Дякую. Дійсно, підтримуючи головуючу, буду запрошувати всіх до залу. Системні речі, які пропонує пан Співаковський, мають бути проголосовані. А це несистемна річ, яка полягає в більшій кількості грошей, яка насправді надійде конкретним вченим і конкретним людям, які займаються конкретними речами в науці, я думаю, що вона правильна і послуговує на те, щоб її підтримати. Сьогодні увага до науки щонайменша і ми фінансуємо її за залишковим принципом, поряд з тим виклики, які стоять перед державою: як-то війна, чи занепад економічний, чи гуманітарна сфера – потребує науки, потребує фундаментальної науки. Сьогоднішні розробки, зокрема у військово-промисловому комплексі, говорять про те, що. і дають надію Україні на те, що ми станемо реальним експортером, країною-експортером зброї в усьому світі і займемо належне місце серед учасників ринку озброєння. Натомість ті вчені, які задіяні в розробці новітнього озброєння, зокрема в приватних компаніях, позбавлені можливості отримати ті чи інші гранти. Держава не послуговується принципом грантового розподілу, на що ми наполягаємо і будемо пропагувати серед молодих і не дуже молодих науковців, які займаються розвитком технологій у військово-промисловому комплексі. Сьогоднішній ривок військово-промислового комплексу України напряму пов’язаний з молодими вченими, які, зокрема, розробляли новітні технології безпілотної авіації. І сьогодні ми виходимо на лідируючі позиції з розробки літальних апаратів, безпілотників і просуваємо свої товари на зовнішні ринки. Я думаю, що в процесі лібералізації військово-промислового комплексу, коли ми врешті-решт ліквідуємо спецекспортера і дозволимо приватним компаніям напряму експортувати свою, під державним контролем, звичайно, свою продукцію і товари подвійного призначення за кордон, ці ж кошти повернуться в науку, повернуться до науковців, і ми зможемо розбудувати достойний і військово-промисловий комплекс, і наукову галузь. А це рішення потрібно підтримувати. Дякую.
Дякуємо вам. Будь ласка, Борислав Береза, вам слово.
Що я можу сказати? Деякий час назад інформаційний простір розірвала інформація про те, що в Туркменії голова країни закрив академію наук. Закрив взагалі, бо вважає, що це не дуже потрібно туркменам. Наука не потрібна, мабуть. Сказав, що це більш потрібні гроші. Якщо ми не хочемо позбутися молодих науковців, якщо ми не хочемо позбутися людей, які можуть дійсно знаходити нові рішення в науці, нам потрібно це фінансувати. Але нам потрібно розуміти, куди йдуть ці гроші. Тому що, якщо ми хочемо розповідати про те, що треба виділяти гроші, а неадресно, а на структури, то ми не отримаємо нічого. Зараз дуже велика кількість людей шукають роботу в інших країнах. І це не тільки кваліфіковані спеціалісти в якихось технічних структурах, це не тільки зварники або будівники – ні! Це не будівельники, це ще й науковці. Якщо ми хочемо, щоби науковці залишалися в Україні, щоб вони займалися своєю професійною діяльністю, якщо ми хочемо, щоб в Україні розвивалися ці галузі, нам потрібно це фінансувати, і ці гроші дійсно можуть допомогти. Я не кажу, що це кардинально вирішить це питання – ні! Але це дійсно може дати можливість молодим спеціалістам займатися своєю діяльність. Окрім того, треба казати ще про це: нам треба розуміти, що в нас ніколи не буде нових "фейсбуків", "гуглів", "тесл" та інших інноваційних моментів, якщо ми самі не будемо допомагати і сприяти цьому клімату, творчому клімату. Бо молоді науковці шукають гранти для того, щоби себе самореалізувати, для того, щоби з’явилися нові винаходи. Отож треба дивитися не тільки на тих науковців, які працюють в державних установах, я погоджуюсь зі своїми колегами, а й тих, що працюють на частні установи, але які можуть принестипользу Україні. Саме тому я пропоную зараз проголосувати за це, але і зайнятися пануСпіваковському питанням того, що треба фінансування молодих науковців в будь-яких галузях, які можуть датипользу державі, А, пані віце-спікер, я хочу звернутися до вас, треба, мабуть, просити, щоб люди заходили, тому що, на жаль, якщо зараз не почнуть заходити, то голосів знову не буде. І мені жаль бачити, що вівторок перетворюється на п’яницю чи середу, коли голосів в залі немає. Дякую.
Дякую. Повністю підтримую народного депутата Березу. Шановні колеги, я прошу повертатися до сесійної зали, тому що це непристойно виглядає, коли перший сесійний день через різні. політизацію нашої роботи ми не можемо приймати рішення. Будь ласка, народний депутат Савка, прошу вас до слова.
Дякую, пані головуюча. Дорогі колеги, дорогі українці! Сьогодні розглядаються самі найважливіші і ці закони, які потрібні нашій державі, потрібні нашому майбутньому, нашому поколінню, нашій молоді. Так, на жаль, на даний час багато молоді, талановитих учених виїжджає за межі України, шукають роботи. Ми тут, в парламенті, повинні зробити все можливе для того, щоб не допустити цього, для того щоб забезпечити роботою, забезпечити всім необхідним, щоб наша молодь, наші вчені осталися тут в нас, в Україні. На даний час, коли іде війна, ми повинні задуматися над цим, задуматись, перш за все, на майбутнє. І деякі депутати, на жаль, в цій сесійній залі занимаются популізмом, свої амбіції ставлять вище державних, цього ми не повинні допустити. Я звертаюсь до вас, шановні колеги. Давайте подумаємо сумісно про нашу державу, про нашу молодь, про наших учених. Ми повинні зробити все можливе, щоб ми жили внастоящій державі, державі розвинутій, забезпеченій і з талановитими нашими спеціалістами, щоб наші спеціалісти, наші учені зостались в Україні. Я закликаю всіх, вельмишановні колеги, зайти в сесійний зал і проголосувати так же, як проголосували за попередній законопроект. Дякую.
Дякуємо вам, шановний колего. Наступний виступ. Будь ласка, Ігор Шурма. Прошу вас, пане Ігоре.
ІгорШурма, "Опозиційний блок". Шановні громадяни України! Шановні колеги! Давайте правді дивитися в очі. Ми сьогодні хочемо, збільшивши розмір щомісячної стипендії молодим вченим, докторам наук, змінити ситуацію, пов’язану з трудовою міграцією, пов’язану з розвитком науки в Україні. Скажіть, кожен собі дайте відповідь. Наша молодь є мудра і талановита, без сумніву, а давайте шукати цьому підтвердження. Я не хочу говорити про Кембридж, про Оксфорд, про Сорбонну, про Болонью. Ви подивіться, що робиться в інститутах, в університетах Польщі, Чехії, Словаччини, Угорщини, Німеччини. Там серед молоді, яка навчається, є дуже багато вихідців з України. Вони не очікують стипендії, вони хочуть навчитися, і вони хочуть мати перспективу. І велика кількість тих наших дітей, які вчаться там, під великим сумнівом повернуться назад в Україну. І не через те, що вони не люблять свою державу, і не через те, що вони тут не будуть мати роботу - вони тут не мають перспективи. А тепер подумайте, що робимо ми сьогодні. Позитивний крок? З одного боку, так. Все-таки 10 тисяч щомісячної премії для молодих докторів наук – це є добре. А яка кількість у нас молодих вчених в Україні? 40 мільйонів громадян України, молодих вчених, які хочуть жити в Україні, розвивати науку, робити Україну сильною, є заледве більше як 7 тисяч. Вдумайтеся, всього-на-всього 7 тисяч! А з тих 7 тисяч лишень 30 сьогодні буде претендувати, і дуже важко буде вибрати якісь критерії, чи їх заслуговує тих 30 вчених, чи 31, чи 37. Буде тридцять щасливчиків, які зможуть отримувати трошки більше грошей. Ми хочемо мати хороших вчителів, які будуть вчити наших студентів і учнів, ми хочемо мати хороших лікарів, ми хочемо мати хорошу інженерію, конструкторів – ми хочемо мати фахівців. Для того, щоб їх мати, потрібно вкладати гроші не в стипендії і не в разові премії, навіть якщо вони будуть стотисячні. Сьогодні повинна змінитися система. До тих пір, поки не буде достатнього наповнення бюджету і грошей, не доводиться розраховувати на те, що будуть виділятися великі кошти на медицину, на культуру, на освіту. Це є, по-перше, потрібна економіка. Щоб працювала економіка, потрібен мир. Без миру в Україні ми нічого не досягнемо. І хочу звернутися до автора. Не акцентуйте увагу на необхідності прийняття конкретних якихось програм по вчителю. Тому що лікар, інженер, працівник культури, він теж потребує відповідної уваги від держави, відповідного фінансування. Змінювати систему і виділяти.
30 секунд, будь ласка.
Потрібно змінювати систему і виділяти кошти. Ви знаєте, так сьогодні складається враження, що від депутатів залежить все. Та ви депутатам скажіть проголосувати сьогодні збільшення стипендій – ми проголосуємо. Питання не в нас, питання в Кабміні – це там вирішується, скільки грошей буде виділятися на науку. Це питання до них, а за нами воно буде підтримано. Дякую.
Дякую вам. АрешонковВолодимир Юрійович. Колеги, це вже передостанній виступ. Через 3 хвилини ми переходимо до прийняття рішення, тому я прошу всіх запрошувати в зал. Будь ласка, Володимир Юрійович.
Шановні колеги, я, як і попередній виступ, буду запрошувати вас усіх підтримати дану постанову. Тому що мова йде про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України для молодих вчених – докторів наук. І безперечно, підтримавши саму постанову, ми підтримуємо як українську науку, так і підтримуємо престиж професії сьогодні, престиж заняття наукою, науковими розробками і створюємо додаткові стимули для того, щоб ця професія залишалася в полі уваги молодих людей. Хочу нагадати, що прийняття цієї постанови зумовлено ще й абсолютно практичними і технічними речами. Справа в тому, що діюча постанова Верховної Ради, яка встановлює порядок і процедуру присудження іменних стипендій, була прийнята ще у 2007 році і у відповідності до нормативів грошових. Мова йде про те, що кожного місяця молоді вчені отримували лише 2 тисячі гривень. Безперечно, на сьогоднішній день це не та фінансова підтримка, яка повинна бути. Крім того, потрібно враховувати, що були прийняті ряд законів, про які сьогодні згадували, про наукову, науково-технічну діяльність, ми приєдналися до системи міжнародних стандартів і сертифікації і це все визначає необхідність прийняття цієї постанови, тому що в ній регулюється сам порядок, процедура висування, критерії для присудження і таке інше. Тому сьогодні, коли молодий науковець, молодий вчений буде отримувати приблизно до 10 тисяч гривень в місяць стимулювання, це дійсно буде важливим, і, ще раз підкреслюю, це створить додаткові умови для розвитку нашої української науки. Тому я закликаю усіх підтримати дану постанову. Дякую.
Дякую, колеги. І заключний виступ, але вже не 3 хвилини, а хвилину, залишилася тільки хвилина.Сольвар Роман. Руслан Миколайович передає слово для виступу Мельничуку. І, будь ласка, я прошу усіх заходити в зал. Я прошу усіх запросити з кулуарів в зал. Будь ласка, пане Мельничук. Мельниченко, перепрошую, Мельниченко. Я перепрошую. Включіть мікрофон, будь ласка. Включений? Він включений вже. Якщо можна, я прошу Апарат включити мікрофон Мельниченкові. Будь ласка, підніміть руку. Підніміть руку. Включіть мікрофон. Все!
Володимир Мельниченко, 193 виборчий округ. Так, дійсно, 30 стипендій, 30 премій - багато це чи мало? Ну дійсно для країни це мало. Але, якщо немає нічого, це теж велике подспорье для наших студентів. Я представляю місто Кам’янець-Подільський - цестуденченський город, в нас є два чудових вузи – це педагогічний університет і сільхозуніверситет. І багато, так, багато сьогодні молоді бачить себе на роботі за кордоном. Але я вірю, що прийде час, ця молодь вернеться в нашу державу. І чудові знання, які надають наші вузи, будуть применені для нашої науки, для нашої промисловості. І тому сьогодні ми повинні підтримати цей проект цієї постанови. Я прошу всіх депутатів зайти в зал, це дійсно ми голосуємо за нашу молодь, за майбутнє нашої держави. І, як я говорю, вчимося, працюємо і багато гарних справ зробимо разом. І все буде добре. Дякую за увагу.
Дякую. Отже, колеги, обговорення завершене, переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх займати робочі місця. Не виходити, а заходити в зал. Одна хвилина –Співаковський, заключне слово. І, колеги, через хвилину голосування прошу усіх займати робочі місця, заходити в зал. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, в рамках дискусії, яка відбулась, зрозуміло, що всі будуть підтримувати. Я дуже сподіваюсь, що нам не буде потрібно звертатись до студентів для того, щоб вони впливали на прийняття рішення Верховної Ради України. Але я просто хочу зробити рефлексію на там зауваження колеги по програмі "Вчитель". Чому я про це сказав? Коли будь-яка держава бачить, що є вузьке місце, велика проблема, яка призведе до проблеми колосальної, катастрофічної проблеми людського капіталу, потрібно швидко реагувати на це, тому я і сказав, що потрібна окрема програма "Вчитель". Не можна без неї, ми через 15 років взагалі в школах не будемо мати вчителя математики, фізики, хімії, біології. Тому, шановні колеги, те, що зараз ми приймаємо, – це сигнал, що Верховна Рада розвертається в сторону нашої молоді, вона зараз проголосує, і молодь та, ще яка залишається на теренах України, буде створювати.
Дякую вам. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Щоб ми не повертались, будь ласка, займіть робочі місця. Колеги, панеАндрієвський, будь ласка. Колеги, з лож поверніться, будь ласка, в зал, займіть робочі місця. І освіта, і молодь підтримується всім залом. І сьогодні нас дивиться український народ, я впевнений, всі підтримують цю постанову, і ми переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Постанови про іменні стипендії Верховної Ради України для молодих учених - докторів наук (номер 9506) за пропозицією комітету за основу і в цілому. Прошу проголосувати. Прошу підтримати молодь. Колеги, підтримаємо українську молодь. Підтримаємо наших молодих учених. Голосуємо. Підтримуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. Підтримаємо молодь і українську освіту. Підтримуємо, колеги! Голосуємо!Голосуємо! Прошу підтримати! [[14:00:04]] За-224 Ну, колеги, 2 голоси, ну, як так можна! Будь ласка, я продовжую до завершення цього питання, займіть робочі місця під час голосування. Колеги, я прошу вас, це ж безвідповідально. Я часто бачу тих молодих учених, вони зі світлими очима приїжджають до нас, і не може бути, щоб наша недисциплінованість поставила їх під ризик. Будь ласка, голосуємо, колеги. Перше голосування – повернення. Прошу повернутись до 9506. Прошу голосувати. Прошу підтримати, кожен голос. Голосуємо, колеги, за молодь, за освіту. Голосуємо! Підтримуємо! Голосуємо, колеги! Підтримуй молодь і освіту! [[14:00:51]] За-224 2 голоси. Я бачу, пані Оксана. Будь ласка, пані Ірино, ну, будьте. Пані. Будь ласка! Отже, колеги. Верніться на місця, будь ласка, колеги. 2 голоси. Я прошу всіх дисципліновано. Перше голосування – повернутись до 9506. Я прошу підтримати, колеги, молодь і освіту, це без політики. Прошу голосувати. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо за повернення. І прошу бути на робочих місцях. Голосуємо, підтримуємо. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо. Голосуємо. Підтримаємо молодь і освіту. Підтримаємо молодих вчених, колеги, всі згуртовано і разом. [[14:01:38]] За-243 Повернулися. Тепер я ставлю проект Постанови 9506 за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, підтримуємо. Прошу всіх відповідально, кожен голос. Відповідально голосувати прошу кожного. [[14:01:58]] За-238 Постанова прийнята. І вітаю комітет, вітаю молодих вчених і вітаю всіх з відповідальною позицією. По фракціях. "Блок Петра Порошенка" – 90, "Народний фронт" – 66, "Опозиційний блок" – 16, "Самопоміч" – 16, Радикальна партія – 3, "Батьківщина" – 5, "Воля народу" – 4, "Партія "Відродження" – 11, позафракційні – 27. Дякую всім за підтримку, колеги. Освіта нас об’єднує. І зараз, на жаль, час вичерпаний для нашої роботи. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. І о 16 годині я прошу всіх повернутися в зал для продовження нашої роботи. Дякую.