Доброго ранку, шановні народні депутати, представники засобів масової інформації – „верхня палата”, як ми її називаємо, гості, запрошені Верховної Ради. Прошу колег підготуватися до реєстрації. З вашого дозволу декілька або хвилинку зачекаємо, мабуть, бо відсутня фракція. Працюємо? Ну, якщо працюємо, то, будь ласка, увімкніть систему „Рада”, прошу реєструватися. [[10:03:20]] У сесійній залі встигли зареєструватися 287 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Я думаю, через декілька хвилин буде більше. Президія більшість є. Шановні колеги, давайте привітаємо сьогодні з днем народження наших колег: Володимира Дмитровича Бондаренка, який має сьогодні дві п’ятірки. [[О п л е с к и]] Юлію Вікторівну Ковальову. [[О п л е с к и]] І Святослава Васильовича Олійника. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, якщо я не помиляюся, є у нас 27 стаття Регламенту, яка зобов’язує головуючого інформувати про відсутніх в ході сесійного засідання. Але зазвичай буває так, що документи про те, що людина у відрядженні чи в лікарні подають секретаріату, а депутат присутній в залі. Тому, будь ласка, я назву прізвища народних депутатів, які у відрядженні чи в лікарнях. Якщо ви є присутні в сесійній залі, будь ласка, заявіть про свою присутність, тому що, я ще раз підкреслюю, можуть бути невідповідності. Розпорядженням керівника апарату до Франції, Республіки в Париж з другого по шостого грудня має бути у відрядженні Шкіль Андрій. Поки що я. Є, кажуть. Ну. І в лікарні, у лікарні, будь ласка, Олександр Миколайович Бондар, Шкутяк Зіновій Васильович, Сподаренко Іван Васильович. Шановні колеги, ще раз прошу, не ображайтесь на мене, я заздалегідь сказав, що досить часто відомості, які подає Секретаріат, не відповідають, тому що депутати з тих чи інших причин присутні. Я не можу зробити зауваження Секретаріату, тому що вони подають точні відомості. Шановні колеги, шановні колеги! Не можу Секретаріат прослідкувати, що депутат – колега Бондар приїхав з лікарні і знаходиться в сесійній залі. Ще раз повторюю, ще раз повторюю, медичне управління Державного управління справами інформує, що станом на дев’яту годину 4.12 на лікуванні знаходяться: у ДЗ клінічній поліклініці №1 Бондар Олександр Миколайович – народний депутат України, дата захворювання – 16.11, орієнтовна виписка 31.12. Вірити тим, хто є присутній у сесійній залі. Не можу зробити. Шановні колеги! Ну не робіть проблеми на місці. Я підтверджую, що Бондар знаходиться на робочому місці. Не можу робити я зауваження. І Шкіль знаходиться не у відрядженні, а знаходиться в сесійній залі. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесенням пропозицій, оголошень, заяв і повідомлень. Враховуючи те, що у нас є 30 хвилин часу, коли ми писали Регламент, ми не знали скільки буде фракцій у Верховній Раді, тому я пропоную, у нас уже була така традиція, не по 3 хвилини, як відведено Регламентом, а дати можливість уповноваженим представникам фракцій виступити по 5 хвилин. Немає заперечень? Хто за цю пропозицію, прошу проголосувати. Щоб із 3 хвилин до 5 представникам фракцій. Прошу голосувати. [[10:08:01]] За-359 Рішення прийнято. Тобто, представники фракцій будуть мати можливість виступити в межах 5 хвилин. Будь ласка, запишіться від фракцій хто бажає взяти участь у виступах від фракцій. Так, покажіть на табло. Є на табло. Прошу, Петро Симоненко, фракція комуністів. Підготуватися Павленко, Блок Литвина.
Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги, Верховная Рада Украины шестого созыва начинает свою работу в исключительно сложных условиях, в этом убедилась уже вся Украина. Досрочные парламентские выборы, вопреки Конституции, здравому смыслу, навязанные нашей стране Президентом и его окружением, не решили ни одной из острейших проблем, стоящих перед обществом. Более того, они крайне обострили многие из них в результате определенных договоренностей, которые проводятся между представителями крупного бизнеса. Усиливается кризис украинской государственности, фактически парализованы правительство и система правосудия, идет открытое наступление на политические права и свободы граждан. Развязав грязную войну с памятниками и традициями советского прошлого. Устроив циничную пляску на костях наших предков, бессовестно перевирает нашу позицию, Компартии, в отношении трагедии голода 32-33-х годов. Угроза неофашистской националистической диктатуры становится все более реальной. Результатом удара по институтам государственной власти, нанесенного Президентом в апреле и в последующие месяцы нынешнего года, стал обвальный рост розничных цен и тарифов на коммунальные услуги. Этот рост порожден параличом системы управления страной, искусственно вызванным оранжевыми путчистами и многократно усиленный преступными действиями представителей крупного бизнеса, использовавших его и как инструмент личного обогащения, и как орудие в борьбе за власть. Ценовой скачок стал трагедией для нашего народа, а в условиях ухудшения отношений с Россией и возможное повышение цен на газ грозит принять масштабы национальной катастрофы. Сегодня вся страна видит, что обещания оранжевых о том, что досрочные парламентские выборы подарят Украине политическую и экономическую стабильность, оказались блефом. Новоизбранную Верховную Раду еще до начала ее работы пытаются сделать бессильным придатком Секретариата Президента. Между прошедшими в парламент группировками идет циничная торговля принципами, портфелями и предвыборными обещаниями. А Родина и наш народ тем временем все быстрее движется к пропасти. В этой сложнейшей ситуации наша партия и наша фракция, Компартии, заявляет, что мы, коммунисты, в Верховной Раде будем последовательно добиваться выполнения программы, с которой шли на выборы, а именно - это немедленного прекращения нарушений Конституции и отставки Ющенко с последующей ликвидацией поста Президента, это продолжение политической реформы, это установление жесткого государственного контроля над ценами и тарифами на коммунальные и транспортные услуги, это приведение зарплат, пенсий, стипендий, социальных пособий в соответствие с реальной стоимостью жизни, это и быстрое возвращение в денежной форме вкладов, украденных государством у населения в 1992 году. И соответствующее предложение фракция Компартии подготовила, они имеются уже в Верховной Раде. Это и увеличение доли зарплаты в себестоимости выпускаемой продукции, безусловно, недопущение распродажи сельскохозяйственной земли, категорического запрета на куплю-продажу земли иностранцам. Все эти предложения фракция компартии подготовила и также предлагает их рассмотреть оперативно. Это и создание, эффективно действующей, охватывающей все государство, системы народного контроля, это избрание судей народом, ликвидация областных районных администраций, проведение всеукраинского референдума по вопросам о целесообразности вступления Украины в НАТО. Как видим, наши предложения, комфракции, они конкретны, они отвечают вызовам времени, отвечают настроениям многих граждан Украины. Мы, безусловно, предлагаем и снять острые проблемы, которыми являются признание русского языка как второго государственного и предлагаем рассмотреть через изменения соответствующие в Конституции. Мы предлагаем сегодня прекратить войну с памятниками и прекрасными делами наших предков, тех, кто, действительно, построил независимую Украину, и прекратить всякие сегодня попытки реабилитировать тех, кто был пособниками фашистов в Великой Отечественной войне, то есть речь идет об ОУН-УПА. Коммунисты в Верховной Раде будут добиваться, чтобы мы все – народные депутаты, все парламентские фракции действовали и голосовали в соответствии с теми обещаниями, которые мы давали народу Украины. И завершая свое выступление, еще раз хочу подчеркнуть, фракция Компартии пришла в Верховный Совет для того, чтобы защищать интересы обездоленного народа, решать вопросы именно в интересах тех, кто сегодня хочет жить в независимом государстве Украине и хочет здесь, как раз, совершать все то, что характеризует, если мы говорим о нашей независимости и о будущем, о жизненном уровне наших граждан. Фракция коммунистов будет твердо отстаивать свои интересы и от имени наших избирателей, по сути дела, будет народным контролером по выполнению обещаний другими.
Так, Павленко передає Зарубінському Олегу, будь ласка, фракція Блоку Литвина. За ним буде виступати В’ячеслав Кириленко.
Шановні колеги, шановні громадяни України, шановні представники засобів масової інформації присутні в сесійній залі, робота парламенту, з одного боку, почалася, з іншого боку, не почалася. І відбувається це тому, що на перше місце, на жаль, і ми є свідками цього, висувається не питання змістовної роботи національного інституту – парламенту України, відповідно до Конституції – єдиного законодавчого, і відповідно до Конституції – вищого представницького органу влади. Вже на перший день мова йде про інтриги, про розподіл посад, про намагання кинути один одного представникам або союзників, або, як вони вважають, супротивників, але все це відбувається на тлі того, що ключові проблеми українського суспільства, ключові проблеми, які загострюються сьогодні, не тільки не вирішуються, до них навіть не підступають парламентарі. Мені здається, що якщо так буде продовжуватися далі, то це може свідченням бути взагалі кризи парламентаризму в Україні, бо на сьогоднішній день, і я вимушений це констатувати, питання самого статусу парламенту як незалежної гілки влади, питання статусу парламентаризму як однієї з гілок при розподілі влади, те, що ми називаємо демократією, нівелюється, дискредитується і дискримінується. Парламент хочуть намалювати як якийсь місточок у взаєминах між іншими гілками влади. Це – хибна позиція, позиція, яка, ще раз хочу сказати, дискредитує і девальвує значення парламенту в українському суспільстві як незалежного, дієвого і ефективного національного інституту. Але проблема полягає в тому, що ті питання, які сьогодні для країни є найбільш гострі, я навмисно повторююсь, під впливом оцієї підкилимової міжфракційної боротьби за посади, за крісла, портфелі, виходить, не тільки відсувається на другий, але на третій, на десятий план. Я хочу навести тільки два приклади того, що залишається поза увагою шановних парламентарів. Блок Литвина попереджав, що ситуація в Україні сьогодні в галузі земельних відносин вже подібна до Палермо. Кілька днів тому в Україні була вбита людина лише за те, що вона захищала інтереси селян; за те, що вона відстоювала юридичні права тих, хто мав земельні наділи, проти ділків-шахраїв у земельному питанні, проти спекулянтів на земельних паях. Її вбили. Ми попереджали про те, що в Україні розпочався основний етап битви за землю, і перспективи народу у цій битві – примарні. Ми казали ще кілька місяців тому, що зростає ймовірність гострих зіткнень і навіть крові. Коли у людей забирають землю, їх не лише обкрадають, а відбирають у них віру в майбутній добробут, позбавляючи гідності та почуття захисту. Натомість нинішньою владою нічого не робиться, щоб прекратити легалізовані та напівлегальні канали скупівлі української землі. Навпаки все робиться для того, щоб село остаточно доруйнувати і забрати землю у народу. Ставлення до земельної несправедливості, ставлення до чиновників-корупціонерів і шахрайських фірм, що позбавляють селян землі, стає лакмусовим папірцем для політичних сил. На чиєму вони боці ці політичні сили? Чиї інтереси вони відстоюють? Знахабнілих земельних ділків чи мільйонів простих українських селян, яких безсовісно ошукують? І ще одне питання я хотів би, враховуючи Регламент, підняти. Мова йде про тих людей, про тих мільйонів людей, про яких усі казали дуже активно під час виборчої кампанії. Про мільйони наших співгромадян, які вимушені працювати за кордоном. Вони залишаються в ситуації сваволі, відсутності реального правового захисту в країнах перебування. Фракція Блоку Литвина звернулася з відкритим листом до Президента України як глави держави з пропозицією зробити конкретні речі для того, щоб полегшити долю наших співгромадян. Зокрема: провести ретельний аналіз ситуації, що склалася у цій сфері, та здійснити термінові заходи щодо виправлення; визначити пріоритетом у діяльності МЗС на наступний рік активізацію роботи з укладанням угод з тими країнами, де є наші люди; вжити заходів для того, щоб ліквідувати монополію у перерахуванні грошей цих людей на батьківщину, родичам, що є сьогодні. Одним словом, ми запрошуємо.
Дякую. Будь ласка, В’ячеслав Кириленко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. За ним буде виступати Павло Мовчан.
В’ячеслав Кириленко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Ми переконані, що всі політичні сили, які взяли участь у дострокових парламентських виборах, визнали безумовну законність і безумовну доцільність таких виборів. Ми вважаємо, що при вдалому збігові обставин і при відповідальній політичній позиції ці дострокові парламентські вибори можуть дати нову якість парламентаризму і нову якість української політики взагалі. З рештою один із результатів виборів є абсолютно очевидним, та політична сила, яка зрадила своїх виборців, яка не дотрималась обіцянок, які давала їм під час минулої виборчої кампанії тепер перебуває поза парламентом і тут справедливість торжествує. Фракція "Наша Україна – Народна самооборона” з самого початку по завершенні дострокової парламентської кампанії пропонувала і пропонує новий вид співпраці і взаємодії між парламентською більшістю і опозицією. Ми переконані, що такого протистояння, яке мало місце в минулому парламенті знову ж таки в силу з ради з якою почав працювати той парламент, не повинно бути у теперішньому скликанні. Тому ми залишаємо в силі всі пропозиції, які нами здійсненні в парламентській опозиції з тим, щоб важелі контролю опозиції за більшістю були максимально ефективними. І на рівні Верховної Ради України, і на рівні Кабінету Міністрів, і на інших суспільних та громадських рівнях. Шкода, що парламентська опозиція і ті фракції, які перебувають у меншості відкидають цю простягнуту нами руку, оскільки ми бачимо абсолютно новий формат співпраці між парламентською коаліцією і депутатською меншістю. Президент України ще 3 жовтня цього року заявив також про те, що для нього принциповою є нова якість парламентаризму, яка замішана на плідній взаємодії парламентської більшості і парламентської опозиції. Я думаю, що після того, коли ключ до такої взаємодії буде знайдено ми зможемо говорити про нову якість роботи новообраної Верховної Ради. Разом з тим для нашого блоку за будь-яких обставин є першочерговими і обов’язковими дії спрямовані на виконання наших виборчих обіцянок. І тому, створивши демократичну коаліцію ми із перших же днів роботи нового демократичного уряду будемо наполягати на прийнятті тих законів, які дозволять нам реалізувати виборчу програму. І це, понад усе, закони про скасування депутатської недоторканості, про скасування депутатських пільг і привілеїв, про закони, які дозволять втілити усі соціальні ініціативи Президента Ющенка, які скеровані на збільшення зарплат, пенсій, грошового утримання військовослужбовців, стипендій для студентів і таке інше. Хоча, безумовно, було б добре, якби в історію цей парламент ввійшов як парламент серйозних економічних реформ. Тому всі політичні сили, які відповідально ставляться до української економіки, найближчим часом повинні сконцентруватися над прийняттям нового податкового кодексу, який розблокує, понад усе, середній бізнес і дасть можливість вільно працювати тим людям, які хочуть платити зарплату працівникам, сплачувати гроші до бюджету і не залежати при цьому від жодної політичної групи чи клану. І це є принципове завдання для новообраного парламенту. Безумовним пріоритетом є бюджетна реформа, без такої реформи ми не зможемо говорити про нову якість місцевого самоврядування. Ми всі, всі партії, які брали участь у виборах, говорили про те, що повноваження і гроші треба дати на місця. Давайте ухвалимо нову редакцію Бюджетного кодексу і тоді повноваження, і гроші дійсно будуть на місцях, і ми знімемо левову частку суперечностей, які точаться тут у парламенті. Але з приводу тих повноважень, які насправді вже давно повинні бути повноваженнями громад. І, безумовно, ми приречені на те, щоб забезпечити єдність українського народу і в цьому сенсі гуманітарні ініціативи Президента Ющенко заслуговують на безумовну підтримку. І ті, хто їх ще не зрозумів, зрозуміють це пізніше. А єдність буде, будуть економічні реформи, буде єдність, на це буде працювати нова демократична більшість. Дякую.
Від фракції „Блоку Юлії Тимошенко” виступає сама Юлія Володимирівна, будь ласка. Підготуватися Сухому. Кисельову передає, добре.
Доброго дня, шановні колеги! Я хотіла б розпочати трішечки не з політики. Тому що ми всі знаємо, що на шахті імені Засядька вибухнув третій, практично трагічний взрив і там знову загинули люди. Я думаю, що це екстраординарна подія для України. І достатньо вже язиками плескати відносно того, щоб піднімати вугільну галузь, а потрібно дійсно дивитися, що внаслідок корупції в цій галузі вже не залишилося вже нічого, навіть життя шахтарів. І я хотіла б зараз розпочати свій виступ з того, щоб хвилиною мовчання почтити пам’ять тих шахтарів, які загинули на шахті Засядька, і віддати їм належне в цій залі за те, що над ними так познущалися.
Прошу вшанувати хвилиною мовчання. Прошу сідати.
Я дякую. І я вважаю, що перше, що мусить зробити наша Верховна Рада після обрання керівництва Верховної Ради – це створити тимчасову слідчу комісію, яка просто зобов’язана взяти під парламентський контроль кожну копійку, кожну гривню, яка була виділена з бюджету, яка не дійшла до шахтарів. Перевірити як витрачалися гроші самих шахт, коли обладнання закуповувалося в 5-7 разів дорожче і до шахтарів гроші знову не доходили, в тому числі до їх безпеки. Я вважаю, що це перше завдання, достойно мусить виконати парламент цього скликання. [[О п л е с к и]] А тепер, що стосується політичних питань. Ми з вами до виборів цієї ради чули багато повідомлень: що дострокові вибори нічого не змінять, що парламент залишиться таким, як він є, що влада залишиться такою, як вона була. Сьогодні ми, очевидно, можемо побачити, що парламент змінився, створена демократична коаліція у Верховній Раді, і я вас з цим вітаю всіх. І далі тільки від послідовності, чесності і моральності двох фракцій, які створили коаліцію залежить, як буде жити ця демократична коаліція, буде вона нести ту відповідальність, яку вона взяла перед суспільством і чи здатна вона виконати своє завдання. Я вірю в те, що на цей раз всі наші колеги усвідомлюють своє зобов’язання, відповідальність і своє завдання і ми будемо рухатися, як одна цілісна, потужна команда. Сьогодні ви знаєте, що у нас є перший крок, перша визначальна подія – це обрання Голови Верховної Ради. І я повністю розділяю позицію свого колеги Кириленка В’ячеслава, що нам потрібно так само пропорційно, чесно розподіляти владу в парламенті між владою і опозицією, між більшістю і меншістю. І тому, як перший крок, ми могли б запропонувати посаду одного з заступників Голови Верховної Ради опозиції. І для того, щоб не було сумнівів, що більшість чітко дотримається цих зобов’язань, так, як це передбачено Регламентом, проголосувати таємно бюлетенями, але проголосувати одночасно за президію парламенту. Я вважаю, що це буде перший крок, який буде демонструвати волю більшості у Верховній Раді віддати права по контролю, по дотриманню всіх процедур в Регламенті віддати все-таки опозиції. І далі ми готові одним з перших законопроектів прийняти законопроект про опозицію, який буде узгоджений з меншістю у Верховній Раді і який буде давати можливість здійснювати опозиції надзвичайно важливу функцію контролю за кожним кроком влади. Фінансові дії влади, організаційні дії влади, рішення влади мусять знаходитися під контролем парламентської опозиції. Наша політична сила не міняє своїх принципів і тому ми одностайно проголосуємо за узгоджений з опозицією законопроект. Я вважаю, що сьогодні перший день, перший крок, коли ми своїм спільним голосуванням мусимо довести здатність демократичної коаліції. Я всім нам бажаю успіхів і вважаю, що ми цей іспит з вами пройдемо.
Будь ласка, Василь Олексійович Кисельов, фракція Партії регіонів.
Шановні співвітчизники, практично 10 місяців в Україні не працює Верховна Рада – вищий законодавчий орган держави. Не ратифікуються міжнародні угоди, не приймаються закони, під загрозою зриву затвердження бюджету на 2008 рік, через політичну нестабільність зменшуються інвестиції в економіки України, а натомість зростає інфляція, дискредитована ідея парламентаризму в Україні. Партія регіонів попереджала, що дострокові парламентські вибори практично не змінять розкладу політичних сил у Верховній Раді і результати виборів повністю підтвердили наші передбачення. Ініціатори виборів обіцяли, що дострокові парламентські вибори принесуть країні політичну стабільність, а народу довгоочікуваний добробут. Що ж ми маємо насправді? Про більшість обіцянок, якими щедро годували наших громадян, пояснюючи їм необхідність виборів, ініціатори забули вже наступного дня після їх завершення, почали від них відмовлятися. Опитування ж громадської думки показує зневіру українського народу у можливість будь-якої політичної стабільності в Україні. Якими ж досягненнями можуть похвалитися помаранчеві політики? Їм вдалося шляхом погроз, шантажу, відвертого бруду та змонтованої брехні склепати так звану демократичну коаліцію. Але їхні 227 голосів – це не просто нестійка, це недієва коаліція, яка не зможе ефективно працювати на розвиток держави, а суспільство отримає політичну і економічну нестабільність, дезорганізацію роботи Верховної Ради в всієї вертикалі влади і, як наслідок, остаточний дефолт помаранчевих партій, які створили більшість у парламенті. Сьогодні вони стоять перед принципово важливим для себе, а не для народу питанням, перед бар’єром, перед проблемою, хто з них у яке крісло сяде. Для них не дуже принципово, що вони уже були в цих кріслах і показали свою повну недієздатність. Але ж вони саме для цього затіяли в країні політичну кризу для того, щоб повернутися у високі крісла і підштовхнули країну до дострокових політвиборів. Переступивши одного разу через Конституцію України вони вважають, що їм це можна робити тепер весь час. Сьогодні вони вже збираються обирати Голову Верховної Ради України, порушуючи регламент. Ми застерігаємо тих, хто хоче спробувати шляхом порушення регламенту та законів України провести голосування за Голову Верховної Ради сьогодні карточками в залі відкритим голосуванням. Панове, якщо ви хочете в майбутньому, підкреслюю, в майбутньому голосувати за Голову Верховної Ради у залі карточками, а не бюлетенями, як це передбачено діючим регламентом, будь ласка. Але тільки після того, як до регламенту будуть внесені відповідні зміни. А поки ці зміни не внесені, ми не дамо порушувати регламент. Крім того, сьогодні фракція Партії регіонів не буде приймати участі у фарсі, який помаранчева коаліція називає виборами Голови Верховної Ради України. Більшість наших колег, на жаль, залишилися незадоволеними відповідями кандидата на Голову Верховної Ради України, коли зустріч була сьогодні вранці з ним. І на завершення. Від імені фракції Партії регіонів ми вітаємо політичну силу – Партію „Єдина Росія” – багатолітнього політичного побратима Партії регіонів із безперечною перемогою на виборах до Державної Думи Російської Федерації. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, час вичерпаний. Репліки немає. Бо жодне прізвище ніхто із виступаючих від фракцій не називав. Тому переходимо далі до розгляду наступних питань. Шановні колеги, ми з вами, ви знаєте, не завершили питання, а прийняли лише за основу про перелік і предмети відання комітетів. Зараз у нас на порядку денному мали б розглядати питання про обрання Голови Верховної Ради. Вчора Підготовча депутатська група прийняла рішення одноголосно, одностайно прийняла рішення про те, щоб зараз завершити питання щодо предмет. кількісного, вірніше кількості переліку комітетів і предметів їх відання, а потім піти далі за порядком денним. Нема заперечень? Тоді я ставлю все-таки, щоб була, як кажуть, чистота, я ставлю на голосування пропозицію. Хто за те, щоб зараз розпочати з розгляду Постанови про перелік, кількісний склад і предмет відання комітетів Верховної Ради України, прошу проголосувати. [[10:35:33]] За-421 Якщо не знаєте як голосувати, беріть приклад з президії. Як президія голосує так і ви. Всі одноголосно проголосували. Розглядається питання - проект Постанови про перелік, кількісний склад і предмет відання Комітетів Верховної Ради України [[друге читання]]. Реєстраційний номер 1004. Доповідає народний депутат України Азаров Микола Янович. Будь ласка, Миколо Янович. Нагадую, це друге читання. Зараз Микола Янович скаже загальний підхід, а потім ми підемо по кожній поправці окремо. Кожен із народних депутатів, який вносив пропозиції, матиме право або наполягати на аргументації своєї поправки, або погодитися із рішенням депутатської Підготовчої групи. Що? Має щодо чужої, має. Будь ласка, Миколо Яновичу.
Шановні народні депутати, 23 листопада цього року на першому пленарному засіданні Верховна Рада України прийняла за основу проект Постанови Верховної Ради України „Про перелік кількісний склад і предмет відання комітетів Верховної Ради України шостого скликання”. З урахуванням зауважень висловлених народними депутатами України під час пленарного засідання, а також з урахуванням письмових пропозицій, внесених народними депутатами в період до 30 листопада цього року підготовлена порівняльна таблиця. Вчора відбулося засідання Підготовчої депутатської групи, на якому розглянуто питання про проект Постанови про перелік кількісний склад і предмет відання Комітетів Верховної Ради України шостого скликання та проаналізовано зазначенні зауваження та пропозиції. Під час розгляду цього питання Підготовча депутатська група погодилася з пропозицією народного депутата України Сухого щодо зміни черговості у переліку комітетів Верховної Ради України. Пропонується затвердити перелік назв парламентських комітетів, розташувавши їх в алфавітному порядку. Підготовча група погодилася також з пропозиціями народних депутатів Стретовича, Олійника стосовно уточнення предметів відання Комітету з питань правосуддя та Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Крім того, Підготовча депутатська група погодилася із пропозиціями депутата Саса стосовно уточнення предмету відання Комітету з питань Регламенту, а також предмету відання Комітетів з питань боротьби з організованою злочинністю та корупцією та у закордонних справах. Значна частина пропозицій стосувалася предметів відання Комітетів у закордонних справах та з питань європейської інтеграції. Пропозиції щодо предметів відання цих комітетів були внесені народними депутатами Білорусом, Тарасюком, Шевчуком, Шкілєм, Зарубінським та іншими. А оскільки їх пропозиції суттєво змінювали предмети відання зазначених комітетів, вони були прийняті Верховною Радою за основу. Прошу пробачення, оскільки їх пропозиції суттєво змінювали предмети відання зазначених комітетів, прийняті Верховною Радою за основу, Підготовча група прийняла рішення винести на розгляд Верховної Ради два варіанти розподілу предметів відання Комітетів у закордонних справах та з питань європейської інтеграції і пропонує Верховній Раді України визначитися з цього питання. Аналогічно Підготовча група виносить на розсуд Верховної Ради України пропозиції народного депутата Тихонова щодо поділу предмету відання Комітетів з питань правової політики та з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування. Про ці пропозицій йдеться на четвертій та шостій сторінках порівняльної таблиці. Теж саме стосується пропозицій народного депутата Попеску, яка міститься на сторінці 24 порівняльної таблиці. Ряд пропозицій інших народних депутатів враховані редакційно. Окремі пропозиції народних депутатів, які суттєво змінюють предмети відання комітетів, прийнятих під Верховну Раду України за основу, підготовчою депутатською групою не були підтримані. Дякую за увагу.
Дякую, Миколо Яновичу. Так, шановні колеги, беріть, будь ласка, порівняльну таблицю [[реєстраційний номер 1004]] і будемо. Ні, питань не може бути, бо це друге читання. Ми питання вияснимо, Юрію Богдановичу, в ході обговорення пропозицій. Будь ласка, перша пропозиція врахована, як сказав Микола Янович, пропонується здійснити перелік комітетів в алфавітному порядку. Я думаю, це буде найсправедливіше, щоб ніхто ніколи не виступав. Тим більше це конституційна норма. Пригадуєте, коли у Конституції був перелік міністерств України, то ці міністерства здійснювалися в алфавітному порядку. Будь ласка, мікрофон Ключковського.
Дякую, Адаме Івановичу. Ключковський, „Наша Україна – Народна самооборона”. Я розумію алфавіт український, я його добре знаю. Але хочу звернути увагу, що йде мова про перелік комітетів і предметів відання національного парламенту. І це питання обговорюється в усьому світі. Давайте подумаємо, в якому порядку перекладуть англійською мовою. Я дуже поважаю предмет відання Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин, але в абсолютній більшості, повній більшості парламентів світу першим комітетом завжди вважається комітет, до повноважень якого відноситься питання Конституції держави. Я не бачу підстав заганяти його десь там якийсь дванадцятий порядок. Тому, мені здається, що те, що було прийнято раніше по блоках: правові комітети, економічні комітети, соціальні, треба зберегли. Можна переставити соціальні з економічними, я погоджуюсь про важливість соціальних питань, але правові комітети в діяльності законодавчого органу мають стояти на першому місці і на найпершому – з питань Конституції.
Дякую. Шановні колеги, я хочу нагадати, що ми з вами працюємо у парламенті держави Україна, і для нас державною мовою є українська, а не англійська. Як хто буде перекладати, це його справа, це його справа, це його справа. Ми працюємо в українському парламенті. Будь ласка, Зарубінський.
Дякую. Адаме Івановичу, це з цього питання? Алфавітний показник, так?
Так, так.
Ви знаєте, є логіка в тому, що перелік комітетів був дійсно за абеткою українською. Я не можу погодитися із шановним колегою, що треба зважати на те, як абетка, як алфавіт буде іншою мовою. Тоді найпоширеніша мова у світі китайська. Я не думаю, що зараз парламентарі будуть за те, щоб ми перелік комітетів вибудовували відповідно до китайського алфавіту. Тому є пропозиція: для того, щоб дійсно не було ущербності жодного комітету, всі комітети є рівноправними, всі комітети є важливими, їх треба розташовувати за абеткою українською, зрозуміло, а не китайською, англійською чи хінді. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування пропозицію підготовчої депутатської групи, прошу підтримати, про те, що перелік комітетів здійснювати в алфавітному порядку. Прошу голосувати. [[10:43:45]] За-391 Дякую. Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка, по фракціях. Ну просять. Партія регіонів – 165, „Блок Тимошенко” – 149, „Наша Україна – Народна самооборона” – 35, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 15. Зарубінського поправка, будь ласка. Наполягаєте? Вона відхилена. Прошу мікрофон Зарубінського.
Шановні колеги, минулого разу я пропонував виключити все-таки дискримінаційну норму, де для деяких комітетів дозволяється мати набагато більше депутатів, ніж в інших комітетах. Ви знаєте, у нас уряд, перш за все, займається питаннями фінансів, питанням и економіки, питаннями бюджету, я не зрозумію, чому є таке величезне бажання , такий саме хист до роботи в бюджетному комітеті, саме в комітеті фінансово-банківського? Чому менше бажаючих працювати в Комітеті з питань охорони здоров’я, в Комітеті з питань науки і освіти, в Комітеті із питань культури і духовності, в Комітеті з питань прав людини. Чи ці теми існують тільки напередодні виборів, під час виборчої кампанії? Я наполягаю на тому і прошу депутатів підтримати, щоб жодних виключень для жодних комітетів, незважаючи на їх ласість чи щось інше, не було. Дякую.
Микола Янович, будь ласка.
Уважаемый народный депутат Зарубинский, мы проанализировали загруженность комитетов, то есть сколько вопросов каждый комитет вынес на рассмотрение сессии Верховного Совета, и выяснилось, что вот эти два комитета в среднем вынесли на сессии примерно в 3,5 раза вопросов больше, чем какой-то другой комитет. Поэтому уважение к каждому комитету есть, но объем работы такой, что не случайно все эти годы эти два комитета работают в более количественном составе, большем, чем другие комитеты. Поэтому я просил бы народных депутатов поддержать действующую норму Регламента.
Дякую. Ну я не можу Сулковському відмовити. Будь ласка, Павло.
Дякую, Адаме Івановичу. фракція Партії регіонів. Адаме Івановичу, особисто вам хочеться як головуючому сьогодні подякувати стосовно попереднього питання, я вже не брав слово, в порядку алфавітності комітетів і так далі. Ви знаєте, що, якщо деякі депутати кажуть, що конституційні або інші правові комітети повинні бути на першому плані, то мені здається, що якраз земля найдорожча в Україні. Можна змінювати конституційні положення і так далі, землю поміняти не можна. І коли аграрний комітет сьогодні в алфавітному порядку буде на першому плані, то я думаю, що це справедливо і найдорожче для України. найдорожчого немає. Стосовно цього питання, що попередній колега пан Зарубінський говорив. Я не погоджуюсь і багато депутатів не погоджуються, що комітети мають навантаження однакові, це не вірно, шановний колего, і треба підтримати пропозицію робочої групи. Дякую.
Так, будь ласка, Литвин, фракція „Блоку Литвина”. Потім – Кирильчук.
Шановний головуючий! Шановний Микола Янович, а скажіть, будь ласка, чи комітети: бюджетний, фінансів і банківської діяльності – розглянули найбільше питань, а як ситуація на краще змінилася України? На моє переконання, вона змінилася на гірше. Це перше. І друге. Верховна Рада повинна займатися питаннями гуманітарної політики. У нас проблеми в країні через те, що ми культуру і духовність занедбали, що у нас освіта і наука занедбані, що про права людини ми нічого не говоримо. Можна піти на те, щоб на відсотки три-чотири було більше в інших комітетах, але не можна допускати до того, що ми будемо намагатися насильно записувати людей у комітети з гуманітарного профілю. Ну, це буде. І Верховна Рада сама заохочує такий підхід. Давайте врешті-решт покладемо край такій ганебній практиці. І давайте проголосуємо, шановні колеги. Є Кабінет Міністрів, хай Кабінет Міністрів займається.
Дякую. Євген Кирильчук, фракція БЮТ. Потім Симоненко.
Дякую. Думаю, що, розглядаючи, комісія прийняла правильне рішення щодо відхилення цієї пропозиції. Я наведу лише один аргумент. В якому темпі розглядаються бюджети в першому, в другому і остаточному читанні? Коли поступає дві-три тисячі пропозицій і зауважень і їх треба буквально за десять днів опрацювати, внести зміни, це мають велика кількість депутатів, але працюють цілодобово. Через те рішення щодо більшої чисельності Бюджетного комітету прийняте правильно. І я пропоную відхилити цю пропозицію.
Будь ласка, Петро Симоненко, фракція комуністів.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, я навпаки буду пропонувати і фракція проголосує за підтримання цієї пропозиції. Чому? А тому що ми сьогодні перекручуємо зміст організації роботи Верховної Ради. Хто повинен сьогодні приймати рішення для наповнення державного бюджету? Агропромисловий комплекс, промислової політики, транспорту зв’язку і будівництва. Тобто ті комітети, які будуть визначати державну політику розвитку як раз базових галузей промисловості і окремих підприємств, це перше. По-друге, вони формують як раз програми розвитку тих, чи інших галузей, Уряд затверджує їх. Тобто Уряд, формуючи бюджет, він, практично, повинен діяти не за певними лобістськими інтересами того, чи іншого народного депутата, а на підставі закону, який розробляється в комітеті агропромислового комплексу, промислової політики, оборони, транспорту, зв’язку, тобто комітетів розвитку держави. От тому я і прошу підтримати цю пропозицію і взагалі зняти проблему лобіювання інере.
Так, дякую. Всі, хто мав бажання взяти від фракції участь, взяли. Я буду ставити на голосування. Будь ласка, слухайте уважно, яку пропозицію. Ставиться на голосування пропозиція колеги Зарубінського, в якій він пропонує зняти в постанові нашій, яку ми прийняли, що комітети, а саме два комітети з питань бюджету, фінансів, банківської діяльності можуть мати в своєму складі більше, ніж 20 членів комітету. Хоча попередня практика постійно підкреслює, що там завжди набагато більше, ніж 20. Але ставиться на пропозицію, на голосування пропозиція колеги Зарубінського. Прошу визначатися. [[10:51:58]] За-56 По фракціях? Та і так зрозуміло, ну, по фракція, будь ласка. Партія регіонів - 3, "Блок Юлії Тимошенко" - 0, "Наша Україна - самооборона” - 7, комуністів – 27, Блок Литвина – 19. Так, будь ласка, не підтримана не підтримана пропозиція. Так, наступна, будь ласка. Писаренко, 51-ша. Писаренко, наполягаєте? Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Хочу нагадати, що моя пропозиція стосувалася предметів відання двох комітетів – Комітету з питань правової політики, з якого хочуть виключити питання організації та діяльності виконавчої служби. Шановні колеги, Комітет з питань правової політики сьогодні опікується питаннями діяльності органів юстиції. У минулому скликанні, п’ятому, ми прийняли рішення щодо того, щоб виконавча служба входила у структуру органів юстиції. Це вже не перша реформа в цій структурі, і якщо ми зараз будемо перегравати, то давайте вирішувати, що ми кожного року будемо проводити реформи в певних структурах. Давайте розуміти, що це те ж саме, що ми зараз питання, наприклад, у Комітеті з питань правосуддя питання призначення суддів віддамо Комітету з питань правосуддя, а питання звільнення суддів віддамо Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю. Тому я пропоную цей предмет відання повернути до питань правової політики, і все ж таки, щоб органи юстиції разом вирішували питання свого реформування. Дякую.
Дякую. Микола Янович, будь ласка.
На подготовительной группе детально обсуждался этот вопрос, и те сравнения, которые привел народный депутат, они отвечают действительности. Сравнивают только сопоставимые вещи, сравнимые. А логика, которой руководствовалась подготовительная группа, когда отклонила это предложение, исходила из того, что судебный процесс доводится до своего логического завершения системой судебных исполнителей. И поэтому вот этот предмет видання более логично поместить в Комитет по вопросам правосудия.
Дякую. Зрозуміла ситуація, шановні колеги. Суть зводиться до того, що зараз пропонується віднести до предмета відання Комітету з питань правосуддя все те, що стосується Міністерства юстиції. Я не можу погодитись з колегою Писаренко про те, що Міністерство юстиції відноситься до правового комітету. Мабуть, і до правосуддя. Тому, будь ласка, ви подумайте. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Ставиться на голосування пропозиція Писаренка про те, щоб виключити з предмету відання Комітету з питань правосуддя та включити до предмету відання Комітету з питань правової політики питання про організацію та діяльність виконавчої служби. Прошу визначатися. [[10:55:16]] За-200 Відхилено. Будь ласка, підходимо до. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 2, Блок Тимошенко – 156, „Наша Україна – Народна самооборона” – 42, комуністи, Блок Литвина – 0. Підходимо якраз до 54 пропозиції – пропозиція колеги Тихонова. Будь ласка, мікрофон Тихонова. Потім, хто бажає, обговоримо.
Уважаемые коллеги, я настаиваю на поправке и прошу поддержать меня, так как здесь и аргументация особая не нужна. Название комитета состоит из трех разделов: государственная политика, региональная и местное самоуправление. Сегодня есть попытка убрать первую часть. По сути дела государственное строительство убрать с работы этого комитета, который на протяжении многих лет этим занимался и всегда оправдывал то, что делал. Я прошу поддержать меня и оставить в ведении этого комитета вопросы, связанные с государственным строительством.
Так, дякую. Будь ласка, Ключковський, потім – Матвієнко. Давайте, шановні колеги. Зараз, Юрію Богдановичу. Я просив би по одному від фракції – вже і так два буде. Добре, добре. Ні, там ще третій просить вас. Прошу, Ключковський.
Дякую дуже. Юрій Ключковський, „Наша Україна – Народна самооборона”. Насамперед я хочу сказати, що мене дуже втішив результат голосування з моєї попередньої поправки. Це означає, що від сьогоднішнього дня у Верховній Раді шостого скликання буде застосовуватися виключно українська мова, а не англійська, російська чи китайська. Саме так я розцінюю одностайне голосування Верховної Ради. А тепер по суті поправки. Дійсно, є проблема щодо відання комітетів. Однак, я би хотів підтримати Віктора Миколайовича Тихонова про те, що традиційно до цього комітету відносилися питання законодавчого забезпечення діяльності органів виконавчої влади, причому всієї вертикалі. У зв’язку з цим я пропоную застосувати метод, який був застосований щодо кримінально-процесуального законодавства, розділити цей предмет відання між двома комітетами. За Комітетом правової політики залишити питання конституційного статусу Президента України, Кабінету Міністрів України, центральних органів виконавчої влади. Тоді як законодавче забезпечення діяльності Кабінету Міністрів.
Ну, дайте закінчити.
Отже законодавче забезпечення діяльності Кабінету Міністрів та інших органів виконавчої влади залишити за Комітетом з питань державного будівництва, регіональної політики, місцевого самоврядування. Я прошу підтримати цю компромісну пропозицію.
Будь ласка, Анатолій Матвієнко.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні колеги! Ми маємо розуміти, що проблема ефективної влади в тому, що ми не дотримуємося принципу єдності влади. А проблема ефективної виконавчої влади полягає ще і в тому, що ми її якщо не враховуємо позицію Тихонова, то розриваємо. Тим більше, що ми стоїмо на порозі реформи місцевого самоврядування, а це означає децентралізацію влади, а це означає, що великі повноваження будуть делеговані урядом на рівень місцевого самоврядування і розривати сьогодні Кабінет Міністрів із виконавчою вертикаллю в тому числі і з предметом відання органів місцевого самоврядування є нелогічно. Тому ми маємо, дійсно, підтримати пропозицію: конституційне унормування цих органів - за правовим комітетом, законодавче врегулювання цих органів - за Комітетом з питань державного будівництва. Дякую.
З інших фракцій, будь ласка, Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги! Я пропоную підтримати пропозицію Віктора Миколайовича Тихонова у зв’язку з тим, що ми ведемо мову про те, що зробимо конкретно для наших виборців. І коли говоримо про відповідальність всіх гілок влади, то ми якраз розуміємо, що їх відповідальність це і є реальним державним будівництвом. Я вважаю, що ми сьогодні повинні підтримати цю пропозицію і навпаки надати можливість цьому, якраз комітету, який має постійні зв’язки з місцевими територіальними громадами, який відслідковує ті процеси, які супроводжують сьогодні удосконалення їхньої організації влади, спрямовані на посилення їхніх можливостей впливу на формування бюджету, регіональної політики, загальнодержавної політики, якраз через це удосконалюючи, узагальнюючи всі ці пропозиції і вносити, як елементи державного будівництва. Я вважаю, що слід сьогодні підтримати пропозицію Віктора Миколайовича Тихонова. Дякую.
Будь ласка, Крязевич.
Дякую, Адам Іванович! Справа в тім, шановні колеги, що під дефініцією державного будівництва і ми мали досить серйозну дискусію на підготовчій групі з цього питання, можна підвести будь-яке відання, будь-якого комітету. Але я думаю, що Микола Іванович не дасть мені обманути про те, що пропозиція, віднести правовий статус Кабінету Міністрів і органів Центральної виконавчої влади до Комітету з правової політики, це, в тому числі і його пропозиція. Очевидно в цьому була логіка і я думаю, що та пропозиція, яка зараз запропонована Юрієм Богдановичем, вона є абсолютно оптимальною і вирішує це питання. Що стосується правового статусу Президента України, то я не можу з цим погодитися, оскільки є рішення Конституційного Суду, яке стосувалося призначення на адміністративні посади суддів, яке говорить, що повноваження Президента можуть виключно регулюватися на конституційному рівні і ніяким законом воно додаткового регулюватися не може. Тому, я думаю, що це абсолютно точно є виключним повноваженням Комітету з правової політики. Таким чином варто і зробити, статус Президента залишити за правовою політикою, а що стосується Кабміну, то конституційний статус залишити за правовою політикою, а відповідно порядок здійснення повноваження на законодавчому рівні за Комітетом з державного будівництва. Дякую.
Павло Гнатовичу, ви ж про аграрне говорите завжди, ще і в цьому розумієте. Добре. Сулковський, будь ласка.
Адаме Івановичу, дякую. Ви знаєте, коли послухаєш окремих народних депутатів, які хочуть усе і всюди від „а” до „я” перекрутити, перевернути і так далі, ніби в парламенті більше народних депутатів і з більшим досвідом щось вносять, якусь погану дурницю і так далі. Я хочу вам сказати, що фракція Партії регіонів гордяться таким ветераном, як Віктор Миколайович Тихонов, який все своє життя присвятив практично органам виконавчої влади і місцевого самоврядування. І сьогодні, дійсно, хоче полегшити в цьому питанні, ті проблеми усунути, які виникали між виконавчою і місцевою владою, я вважаю, що треба тільки подякувати Віктору Миколайовичу Тихонову і підтримати, шановні колеги, його пропозиції. А всім іншим колегам молодим, які вперше прийшли в парламент, треба трішки в деякій мірі прислухатися до ветеранів і тих людей, які мають величезний досвід.
Дякую. Павло Гнатович, в Головуючого є право вносити поправки. Я вношу поправку, кожен, хто виступав з обговорення цього питання, до юних, на жаль, не належить, кожен має досить солідний стаж парламентської роботи. Будь ласка, Микола Яновичу.
Я хотел уточнить. Я доповідав думку підготовчого комітету. Моя особиста думка полягає у тому, що я особисто підтримую пропозицію Віктора Никлаевича Тихонова.
Так, зараз, шановні колеги, будемо голосувати. Але я ще раз хочу звернутися до Тихонова, будь ласка, мікрофон увімкніть йому. Як ви дивитися на пропозицію, внесену колегами, і Ключковський і Матвієнко підтримав. Яка позиція ваша? Це компромісна.
Я думаю, що можна погодитися.
Можна погодитися. Отже, шановні колеги, я буду ставити на голосування пропозицію, поправку за номером 54 Тихонова, але в тій редакції, яку запропонували колеги Ключковський і підтримав Матвієнко, що питання конституційного статусу відноситься до Комітету правової політики, питання законодавчого забезпечення цих органів відноситься до Комітету державного будівництва. Хоча, вбийте мене, я не знаю, яка різниця між конституційним і законодавчим. Але я цю пропозицію ставлю на голосування. Голосуємо. Голосуємо поправку Тихонова з пропозиціями Ключковського. [[11:04:43]] За-397 Прийнято. Я не заздрю тому, хто буде розписувати ці законодавчі акти. Так, Олійник – 69 врахована. Ніхто не заперечує? Ні. Так, Тихонов – відхилена 73. Не наполягаєте? Ні. Так, по суті, шановні колеги, ми це вже з вами врахували поправки. Наполягає? 73, будь ласка, Тихонов.
Я наполягаю на цьому пункті, бо ми, він кореспондується з тим, що ми тільки що розглядали. І треба поставити на голосування. Крім того, ви ж знаєте, що практично всі комітети і є такі міністерства у других странах, де записано, що Міністерство внутрішніх справ - це не міліція і якраз займається внутрішніми справами країн. І віднести, і це було і раніше в цьому комітеті, визначення засад внутрішньої політики. Ми розглядали і займалися цим і раніше. І я прошу колег підтримати і поставити на голосування.
Шановні колеги, подивіться на цю поправку 73, тут є три позиції і ми кожну з них будемо окремо, щоб не змішувати. Якщо подивитися на першу пропозицію, я тут не бачу суттєво. У нас організація та діяльність органів, а вони пропонують системи організацій. Я думаю немає заперечень? Нема щодо слова „системи”? Є, будь ласка, Князевич.
Тут справа в тому, що в дужках потрібно змінити редакцію, оскільки ми правовий статус залишили за правовим комітетом, а законодавче забезпечення за цим. То тоді треба написати: „За винятком питань, що стосуються статусу органів виконавчої влади, які віднесені до комітету іншого”. Або взагалі вилучити це з дужок.
Ні, там мабуть зрозуміло, що за винятком тих, які до них не відносяться. Так? Шановні колеги, ну погодимося з цим словом „системи”? Немає заперечень. Тепер законодавчого забезпечення і діяльності Президента ми вже проголосували в редакції, яку Ключковський вніс і погодився Тихонов. Тепер визначення засад внутрішньої політики. Тобто пропонується, щоб визначення засад внутрішньої політики віднести до предмету відання комітету державного будівництва. Не зовсім правильно, бо економічна політика більше має відношення до внутрішньої політики. Так, хто бажає з цього відношення висловитися від фракцій, будь ласка. Я бачу багато, запишіться від фракції по одному. Так, будь ласка, по одному від фракції. Алексєєв, за ним – Зарубінський.
Прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненко.
Мікрофон Симоненка, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, я хотів би просити вас підтримати цю позицію, виходячи з наступного: коли ми говоримо про внутрішню політику, то ми маємо з вами на увазі і соціальні питання ті, які торкаються чи підтримки дітей наших, жіноцтва, пенсіонерів, чи це проблема, яка має відношення до гуманітарної сфери, тобто розвиток тих же самих регіонів і регіональна політика в регіонах, коли ми говоримо про охорону здоров’я, коли ми говоримо про охорону навколишнього середовища чи коли це торкається проблем Чорнобильської катастрофи. Тобто якраз цей комітет, який і повинен узагальнити в цілому державні підходи до внутрішньої політики, я про це веду розмову, а окремо кожний комітет буде окремо розглядати певні напрямки і в цей комітет вносити уже, так скажемо, конкретні пропозиції. Дякую.
Будь ласка, Зарубінський, „Блок Литвина”, за ним Ключковський.
Шановні колеги, визначення засад внутрішньої і зовнішньої політики, як відомо, це і прерогатива Верховної Ради України. Перша позиція. Друга позиція. Правильно, Адам Іванович, ви зауважили, що внутрішня політика набагато більше ніж сфера повноважень цього дуже шановного комітету. Фактично всі комітети Верховної Ради в своїх повноваженнях мають сегментарно або фрагментарно визначати засади внутрішньої політики України. Тому це має відбуватися зовсім за допомогою іншого механізму. Для визначення цих засад має створюватися спеціальна комісія Верховної Ради, до якої мають входити представники не тільки різних політичних сил, а представники різних комітетів і Аграрного комітету, за який Сулковський виступає, і Комітету з питань економічної політики, і бюджету, і будівництва державного і таке іншого. Тому, мені здається, що це просто некоректно одному комітету давати повноваження виробляти документ, який дійсно є синтезуючим документом або інтегральним документом Верховної Ради. Дякую.
Будь ласка, Ключковський, „Наша Україна”.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна – Народна самооборона”. Я хотів би по суті, тільки, звичайно, без застережень про коректність чи некоректність, підтримати колєгу Зарубінського. Це давня суперечка, щодо того, яким чином Верховна Рада визначає засади внутрішньої політики. Моє глибоке переконання – що вона це робить кожним своїм актом. Тому що немає жодного акту законодавчого, який би не мав відношення до засад діяльності держави і тої політики, яка в ній реалізується. Тому я глибоко переконаний, що відносити до повноважень одного комітету питання всієї внутрішньої політики просто немає підстав. Я дійсно думаю, що економічної і соціальної політики у внутрішній політиці значно більше, ніж правової.
Олег Білорус, БЮТ.
Шановні колеги, я підтримую колег, які виступали. Питання дуже важливе. Сьогодні Україна не має ні національної стратегії розвитку на двадцять п’ять років, ні засад зовнішньої і внутрішньої політики, і це абсолютно неприйнятно. Але, що стосується повноважень комітету, то як колеги вже обгрунтували, ми не можем одному комітету надати такі надзвичайні повноваження. Засади внутрішньої і зовнішньої політики визначає Верховна Рада. Але і Ключковський прав, коли сказав, що кожним своїм актом, а для того, щоб кожний акт Верховної Ради відповідав засадам, треба ці засади прийнять у формі доктрини або концепції одного документу. Ми це повинні зробить і об’єднатись навколо цього всім фракціям. Тому я підтримую, що це положення
Дякую. Микола Янович, будь ласка. І будем визначатись.
Ну, на рабочей подгруппе, так, собственно говоря, и говорилось, что понятие внутренней политики настолько многогранное понятие, что записывать в предметы ведания этого комитета только, это будет нелогично и некорректно. Поэтому рабочая подргуппа и предложила эту поправку відхилить.
Я ставлю на голосування поправку Тихонова про те, щоб до предметів відання Комітету з питань державного будівництва було віднесено визначення засад внутрішньої політики. [[11:13:36]] За-184 Не прийнято рішення. По фракціях. Партія регіонів – 155, „Блок Тимошенко”, „Наша Україна” – жодного, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 2. І ще одна поправка. „Статусу та діяльності політичних партій, інших об’єднань громадян”. Відхилено, тому що ми пропонуємо „статусу та діяльності політичних партій, інших об’єднань громадян крім тих, питання діяльності яких віднесені до відання інших комітетів. Тихонов не заперечує, тобто, не голосуємо. Так, поправка Стретовича 87 врахована редакційно. Не наполягає. Олійник - враховано. Бевз - відхилено. Ну там, на жаль, зрозуміло, що так в законі написано назва комітету, погоджується Валерій Анатолійович.
Яка? 80 врахована з редакційним уточненням. Це поправка Тихонова.
Зауваження? У кого зауваження є? У Писаренка? Міщенко, будь ласка, мікрофон.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Хочу звернути вашу увагу на формулювання цієї поправки. Якщо Робоча група в іншому комітеті, я вважаю, коректно, логічно, юридично вірно сформулювала це питання, тобто, в Комітеті боротьби з організованою злочинністю і корупцією призначення на посади та звільнення з посад пов’язані з предметом відання у випадках, передбачених законом. Тому логічно і юридично вірно було б і в цьому ж комітеті також зазначити: призначення згідно з законом про звільнення. Чому? Я вважаю, що те, що передбачено Конституцією, законом, і Верховна Рада повинна призначати і звільняти відповідних посадовців. Ми не можемо вийти за рамку закону і Конституції. Тому, я вважаю, що в першому випадку я назвав, що робоча група вірно сформулювала це положення, то і ця поправка повинна мати це ж саме положення згідно закону.
Ви праві, але на половину. На половину тому, що той комітет, про якій ви згадували, дійсно законодавчо закріплений спеціальним законом. Немає жодного подібного спеціального закону, який регулював би правові засади діяльності окремого комітету. А саме Закон про боротьбу з корупцією і організованою злочинністю надає преференції окремому лише одному комітету у той час, як крім законів у діяльності Верховної Ради є внутрішній закон – Регламент. А за Регламентом до предмета відання кожного з наших комітетів відносяться ті чи інші посади, передусім те, що стосується Комітету з питань державного будівництва – це те, що має на увазі призначення і звільнення складу Кабінету Міністрів. Так що тут записано правильно, давайте з цим погодимося. Погодились. Поправка Писаренка 98. Будь ласка, є у вас? Прошу Писаренка мікрофон.
Адаме Івановичу, це така ж сама поправка, щодо якої тільки що казав Міщенко. Але я би її зняв через те, що добавили у випадках, передбачених законів. Про що ідеться мова? У минулому скликанні, якщо ви пам’ятаєте, було внесено декілька постанов про предмети відання, згідно з якими було саме формулювання щодо погодження та призначення на посади. Враховуючи такі постанови у минулому скликанні було надано зауваження, що це антиконституційно. Сьогодні ми не можемо віддати призначення всього того, що пов’язано із предметом відання. Ми сьогодні можемо погоджувати лише те, що передбачено законом. Тому давайте не будемо розширяти круг цих повноважень до погодження прибиральниць і начальників відділів до відання комітетів, а будемо тільки робити те, що передбачено законом. Тому я хочу 98 зняти через те, що є доповнення, а по всім іншим таким самим зауваженням, я хочу, щоб добавили: „у випадках, передбачених законом”. Дякую.
Дякую. Знята поправка. Тобто він погоджується з тим, що пропонує підготовча група. Сас, враховано. Білорус. Ось зараз ми, шановні колеги, відкрийте 123 і наступні поправки, ще підійшли до одного моменту, пов’язаного із предметами відання двох комітетів. Ми погодилися, я думаю правильно, і створили, по суті, ще одну погоджувальну підгрупу авторів поправок про розподіл відань предметів двох комітетів: Комітету у закордонних справах і Комітету з питань євроінтеграції. Тут є варіант перший, подивіться, і варіант другий. З приводу першого варіанту тут зрозуміло, це пропозиція, яку ми пропонували. З приводу другого варіанту і першого, будь ласка, запишіться від фракцій по цих двох варіантах А автору я дам, я дам автору, а потім від фракцій, щоб готувалися. Будь ласка, Борис Іванович Тарасюк і потім Олег Григорович Білорус, а потім від фракцій. Прошу, Борисе Івановичу.
Шановні колеги, власне, декілька авторів, що внесли пропозиції до предметів відання двох комітетів: у закордонних справах і європейської інтеграції, намагаються заповнити ту прогалину, яка існувала впродовж роботи цих комітетів у Верховній Раді четвертого скликання і п’ятого. Ми дійшли згоди щодо розподілу повноважень між двома комітетами, і я пропоную, щоб Верховна Рада підтримала варіант другий у предметах відання Комітету у закордонних справах, а також варіант другий у предметах відання Комітету з питань європейської інтеграції. Я прошу поставити на голосування обидва ці варіанти по двох комітетах. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Олег Білрус, потім від фракії.
Шановні колеги, я погоджуюсь в основному з тим, що сказав Борис Іванович. Ми дійсно відпрацювали це питання вчора і після засідання підгрупи, робочої групи підготовчої і окремо на засіданні. Є лише одне невеличке уточнення, це стосується контрольної функції Комітету в закордонних справах. Там є два пункти: один – проведення консультацій по кандидатурам послів, а другий, у другому варіанті підготовчої групи написано просто – дипломатичної служби. Тут треба написати – контролю діяльності дипломатичної служби, інакше ми надамо надлишкові повноваження комітету. Ми не управляємо дипломатичною службою, ми її не створюємо, ми її лише контролюємо.
Так, автори виступили. Будь ласка, Ганна Герман, Партія регіонів.
Пропоную дослухатися до тієї спільної думки, до якої дійшли, і також наполягаю на тому, щоб контроль за дипломатичною службою, а також контроль, питання погодження, призначення послідів все-таки залишилося за Комітетом у закордонних справах. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін, „Наша Україна”.
Юрій Кармазін, "Наша Україна – Самооборона”, Партія захисників вітчизни. Шановний Адаме Івановичу, я вважаю, що нам треба голосувати і враховувати варіант другий. Я хочу подякувати групу, що вона виклала нам добре варіанти, тому що саме тут передбачено і зовнішні зносини, і діяльність у міжнародних організаціях, всі вони перелічені, абсолютно всі. Єдине що, і тут треба врахувати пропозицію Білоруса, саме слово „контролю” записати, щоб ми не розширяли і не присвоювали, привласнювали тих повноважень, яких у парламенту немає. Що стосується євроінтеграції, то я хотів би, щоб ми на майбутнє подумали, просто так замислились: а ми що тільки в Європу маємо інтегруватися? А в світ? І в усі інші світові? А якщо так, і це передбачаєм, то в назві ми цього не передбачаєм. Давайте мабуть виходити за межі Європи хоча би в назвах і думках, тоді може і буде зовсім інше життя в Україні. Дякую.
Ляшко, будь ласка. БЮТ.
Прошу передати слово Шевчуку.
Сергій Шевчук, мікрофон.
Дякую, пане Олеже, за передачу слова. Я також вніс певну поправку, яка була відхилена, вона стосувалась транскордонної співпраці, але я хочу підкреслити, що завдяки плідній роботі представників двох комітетів, зокрема Бориса Тарасюка і Олега Білоруса, було найдено оптимальний варіант, який, на мою думку, може покласти край традиційним суперечкам між повноваженнями двох комітетів. Тому я знімаю свою поправку і вважаю, що ми повинні проголосувати за варіант 2 щодо компетенції Комітету закордонних справ і варіант 2 щодо Комітету з питань європейської інтеграції. Дякую.
Так, будь ласка, Зарубінський. Потім Симоненко. І будемо визначатись.
Дякую. Шановні колеги, ви знаєте, в минулому скликанні, точніше в четвертому, я був свідком як між Комітетом з питань європейської інтеграції і у закордонних справах дійсно точилася, можна сказати, боротьба – боротьба за повноваження. Точилася вона достатньо довго протягом фактично всього четвертого скликання, і мені дається, що якщо репрезентанти, а я так думаю, що ті люди, які вносили поправки, саме і будуть працювати в Комітеті з питань євроінтеграції і у закордонних справах погодилися на консенсусне або компромісне рішення, то мені здається, що те, що було запропоновано щодо другого варіанту, він є такий синтезований варіант, є очевидно оптимальним. Тому, думаю, якщо ми підтримаємо зараз другий варіант і по одному, і по другому комітету, то ці комітети спокійно, не перетягуючи повноваження, можуть працювати протягом всього скликання, тобто це є позитивним. Дякую.
Будь ласка, Симоненко. Фракція комуністів.
Симоненко, фракція комуністів. Фракція комуністів закликає голосувати за перший варіант, і чому. По-перше, ми повинні бути послідовними. І, розглядаючи повноваження чи предмет відання Комітету з державного будівництва, ми там відхилили питання щодо внутрішньої політики. І я підтримую позицію тих депутатів, які підтримують необхідність прийняття Закону про Основні засади внутрішньої і зовнішньої політики. І цим документом визначати наші напрямки. По-друге, ось ця деталізація, яка передбачається в другому варіанті, вона надалі буде збурювати суспільство, бо певними політичними механізмами будуть використовуватися можливості вже народних депутатів, щоб підміняти волю народу, яку він ще не висловив, відносно НАТО чи інших структурних організацій. Далі. Коли записується, що надається згода на обов’язковість міжнародних договорів, ратифікацій і таке інше, це позиція і функція в цілому Верховної Ради. У нас повинна бути єдина політика. Тому я пропоную тільки перший варіант голосувати і підтримати.
Дякую. Обмін відбувся. Зараз ми проголосуємо по варіантах. Який із них набере більшість, тоді побачимо, як будемо працювати далі. Я ставлю на голосування пропозицію: підтримати перший варіант. Прошу голосувати. [[11:27:12]] За-30 Так, по фракціях, тут зрозуміло. „Регіонів” – 1, Блок Тимошенко – 0, „Наша Україна” – 2, комуністів – 27, Блок Литвина – 0. Таким чином, шановні колеги, ми розглядаємо. Почекайте, Андрій. Заспокойтеся! Ми будемо розглядати другий варіант, але в другому варіанті також є поправки. Тому ми по цих поправках другого варіанту і йдемо. Так, „законодавчого забезпечення зовнішньополітичної діяльності” – ні в якого не заперечує, немає заперечень? Так, „зовнішніх відносин”, і тут розшифровується організацій. Я думаю, немає заперечень. Немає. „Транскордонного співробітництва”, крім „транскордонного та міжрегіонального співробітництва з країнами Європейського союзу, бо це буде до комітету євроінтеграції. Будь ласка, Симоненко.
Шановні колеги, ось тут ми зразу з вами бачимо, що у нас відносно транскордонного співробітництва буде дві політики: Європейський Союз – це одне, а припустимо, так скажімо, в Азії, в Латинській Америці - це зовсім інше буде. Ну, я перепрошую це вже зрада буде національним інтересам. Бо це лобіювання буде певними фінансово-промисловими угрупуваннями і олігархами, використання тих, чи інших можливостей для того, щоб використовувати державні інтереси у власну кишеню. Тому я пропоную не підтримувати другий варіант, а проголосувати за перший варіант, де у нас загальна буде національна, державницька політика, а не політика певних, так скажімо, політичних угрупувань, які сьогодні намагаються виконати все те. що вони обіцяли хазяївам своїм. Дякую.
Я ставлю на голосування пропозицію, пропозицію другого варіанту в редакції транскордонного та міжрегіонального співробітництва, крім транскордонного та міжрегіонального співробітництва з країнами Європейського Союзу. Прошу визначатися. [[11:29:27]] За-380 Є широка коаліція. Так, „ратифікації, зупинення їх дій, крім договорів України з Європейським Союзом та його державами-членами”. Є заперечення? Будь ласка. А? Ні. Редакційне уточнення, але кожен має право, навіть, те, що ми і підтримали, має право заперечити. Будь ласка, Князевич. На жаль, так виписаний Регламент. Князевич, мікрофон.
Адаме Івановичу, я не заперечую. Я все-таки би закликав колег відтворити тут конституційну норму. Справа в тім, що 30, який, 32-ий пункт частини першої статті 85 Конституції говорить, що надання законом згоди на обов’язковість міжнародних договорів України та денонсація міжнародних договорів України. Ми першу частину відтворили конституційної норми, а замість денонсації написали: припинення та призупинення. Я б все-таки вважав, оскільки ми в першій частині розшифровуємо в душках, то і тут йде мова про денонсацію. А, як вид денонсації, можливо, я не заперечую, розшифрувати у дужках те, що подається, бо просто забути про конституційні норми, мені здається, що це було б не зовсім правильно. Дякую.
Так, по одному від фракцій. Білорус, будь ласка. Шкіль, до вашої поправки дійдемо.
Я погоджуюсь з колегою, що виступав. Денонсація – це класичний вираз, його розуміють всі, принаймні, ті, що займаються міжнародними справами, і з уточненням припинення чи зупинення. Це для широкого загалу. Я думаю, що з цим можна погодитися. Дякую.
Чорновіл В’ячеслав, будь ласка. Симоненко – за ним.
Шановні колеги, я говорю виключно свою особисту позицію, в даному випадку не від фракції. Я противник, взагалі-то, другого всього розділу. Ми руйнуємо, як на мене, зовнішньополітичний курс України. Колега Симоненко говорив, створюється практика розподілу єдиного поля наших конституційних функцій зовнішньої політики між двома абсолютно різними комітетами, і будуть два рівні стандартів. Що стосується пункту щодо ратифікації затвердження договорів, то принаймні, я би просив в дужках зробити не договір з Європейським союзом та державами-членами [[у нас там є море договорів, які не мають жодного відношення до євроінтеграції]], а зробити крім міжнародних договорів, які підпадають під відання Комітету євроінтеграції, тобто стосуються безпосередньо інтеграції України в Європейський союз. З Європейським союзом і його членами ми можемо домовлятися і про допомогу Анголі чи будь-якій іншій країні, а не про інтеграційні інтереси.
Будь ласка, Симоненко, фракція комуністів.
Симоненко, фракція комуністів. Я ще раз звертаю увагу, шановні колеги, вашу на те, що ми зараз закладаємо дуже серйозні протиріччя, і я вам зараз їх проілюструю, коли голосуєте ви за другий варіант. Зараз говоримо про договори і, так скажемо, обов’язковість їх, тобто віднесення до компетенції цього комітету. Транснаціональне співробітництво, НАТО записано тут. А Європейський союз, що, не входить така значна кількість країн до НАТО? То ви тоді будете в одному комітеті одну політику натівську проводити, у другому – іншу політику натівську проводити, так скажемо. То вас тоді там не поймеш. Тому я пропоную, шановні: відмовтесь від вашої пропозиції, що ви деталізували. Коли, так скажемо, не визначив народ України відносно вступу чи невступу до НАТО, а комітет буде займатися цим. Ми, фракція комуністів, категорично заперечуємо. Тільки тоді комітет буде працювати плідно, коли ми приймемо Закон про основні засади внутрішньої і зовнішньої політики. Іншого шляху у України немає. Тому, я перепрошую, треба виключити цю деталізацію.
Обмінялися думками. Я ставлю на голосування пропозицію у правій колонці – надання згоди на обов’язковість міжнародних договорів із уточненням, яке зробив Князевич: денонсації і в дужках [[припинення чи зупинення]]. Хто за таку редакцію, будь ласка, прошу визначатися. [[11:33:55]] За-357 Підтримано. Будь ласка. З мотивів голосування? Будь ласка, хоча це не зовсім мотиви. Симоненка мікрофон.
Шановні колеги. Особливо звертаюся до всіх, хто сьогодні, тільки після виборів ми прийшли до Верховної Ради, думаючи про те, що треба виконувати свої зобов’язання, які ми брали перед виборцями. І, коли тут є чітка вже вказівка, так скажемо, відносно того, що говорили одне під час виборів, а тут же – розвиток в НАТО, співробітництво з НАТО, зміни деяких векторів зовнішньої політики, про яку говорили партії зовсім з іншої сторони під час виборів. Я ще раз від імені фракції комуністів закликаю вас всіх до тієї відповідальності перед виборцями, те, що ви їм пообіцяли. Бо не пройшло і два місяці, ви вже забули, шановні представники, про що ви говорили. І тому я ще раз запрошую, коли остаточно будете голосувати редакцію, не голосуйте, підтримайте тільки перший варіант. Він дасть можливість тоді справді Верховній Раді визначати основні напрямки зовнішньої політики, а не те, що буде диктувати з політичних міркувань певний комітет.
Наступна поправка – з питань контролю діяльності дипломатичної служби. Відхилено, записано: дипломатичної служби. Так, залишаємо „дипломатичної служби”. Не наполягають? Білорус. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ця поправка принципова. Вона з одного слова чи з двох слів, але не треба брати на комітет того, чого комітет не може. Комітет займається тільки парламентським контролем діяльності Дипломатичної служби. Тому я наполягаю на тому, щоб тут звузить, обмежить контрольною функцією. Дякую.
Чорновіл. Будь ласка.
Шановні колеги, як на мене, ми ще не розглядали поправку Андрія Шкіля. Вона, по-моєму, є абсолютно адекватна. Контроль за діяльністю Дипломатичної служби України, тут є в тому числі проведення консультацій щодо кандидатури і тому подібне. Ми їх уже проводимо, але предметом відання це не закріплено. А реально це наш обов’язок – Комітету в закордонних справах. Тому я пропоную це формулювання, яке в Шкіля записано.
Дякую. Шановні колеги! Дипломатична служба ширше, ніж контроль чи ще якісь слова. Але вам визначатися. Я ставлю на голосування поправку 129 з питань контролю діяльності Дипломатичної служби. Прошу визначатись. [[11:37:04]] За-202 Залишається „Дипломатичної служби”. Будь ласка, поправки Шкіля, тут все враховано відхилено „міжнародні зв’язки Верховної Ради”. Мікрофон Шкіля будь ласка.
Дякую, Адам Іванович, нарешті! Бо перед тим виступали всі, особливо пан Симоненко, він мав тут багато поправок, тому я думаю, що він мав право виступати і по поправках, навіть по моїй, я б дозволив, але вже, так би мовити, я скажу. Що таке „хто здійснює міжнародні зв’язки України у Верховній Раді”? Це апарат Верховної Ради? Віце-спікер? Чи все-таки має цим займатися Комітет Верховної Ради у закордонних справах. Це логічна діяльність Комітету з питань. закордонних питань Верховної Ради України. Тому міжнародні зв’язки має контролювати і здійснювати Комітет у закордонних справах Верховної Ради України – це все обіймаючі поняття. Не треба розписувати про те, що комітет може займатися тими чи іншими питаннями, це і так буде входити в компетенцію міжнародних зв’язків Верховної Ради України. Я на цьому хочу наголосити. І я вважаю, що це вартує підтримати, тому що це органічно вплітається у позицію пункту два. Дякую.
Дякую, Андрію, ви абсолютно праві, але тут є точніша норма, яка записана у правій колонці: „до предмету відання цього комітету відносяться питання співробітництва Верховної Ради України з парламентськими органами міжнародних організацій”. Ми не міжнародні зв’язки, ми – парламент. Міжнародні зв’язки здійснює Міністерство закордонних справ, а парламент займається міжпарламентськими зв’язками. І я вважаю, що тут точніше, але якщо ви наполягаєте, то я ставлю на голосування поправку Шкіля. Хто за те, щоб підтримати поправку Шкіля, прошу визначатись. [[11:39:08]] За-176 Наступні поправки, вони враховані у варіантах. Тому, шановні колеги, ми пройшли другий варіант з тими поправками, що стосується Комітету у закордонних справах. Зараз ми підходимо до двох варіантів комітету, що стосується з питань європейської інтеграції. Знову ж таки, тут були поправки авторів Шевчука, Тарасюка і Зарубінського, їм по хвилині, якщо буде від фракції, також. Будь ласка, Борис Іванович Тарасюк. Потім Шевчук, потім Зарубінський. Говоримо про перші і другі варіанти.
Шановні колеги, я пропоную, все-таки спростити процедуру обговорення і голосування. Я пропоную голосувати варіант перший окремо, варіант другий окремо і все. І не голосувати по окремих підпунктах, тому що ми затягуємо в такий спосіб. Дякую.
Я вас абсолютно підтримую. І звертаюсь до авторів поправок, якщо не буде заперечень, саме так, але в редакції правої колонки. Так, Борис Іванович? Добре, дякую. Сергій Шевчук, прошу. Зарубінському підготуватися.
Я підтримую цю логіку, що не треба занадто довго дебатувати. Всіх, хто хотів внести свою пропозицію, мали змогу це зробити, в тому числі пан Симоненко, до підготовки до другого читання цього проекту постанови. Тому, як автор своїх зауважень, я знімаю їх, оскільки вважаю, що компромісний варіант знайдено і нам треба проголосувати в цілому за другий варіант повноважень двох споріднених комітетів.
Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Ви знаєте, це та ситуація, яка буває з науковцями, коли вони пишуть дисертацію, колись треба зупинитися. Зрозуміло, що можна відшліфовувати і далі те чи інше положення, але я ще раз хочу наголосити на тому, що враховуючи або роблячи екскурс у достатньо напружені стосунки між двома Комітетами з питань євро-інтеграції і закордонних справ, пов’язані із боротьбою за повноваження, ми маємо дослухатися до тих людей, які очевидно сьогодні ввійдуть і, можливо, очолять ці комітети. Якщо вони порозумілися, якщо вони домовилися, мені здається, що треба припинити обговорення. Тим більше, якщо люди погоджуються зняти свої поправки і проголосувати, як ви кажете, Адаме Івановичу, за правий стовпчик чи за другий варіант. І піти далі працювати.
Шановні колеги! Заспокойтеся. Є бажаючі виступити. Запишіться від фракцій з приводу першого і другого варіанту. Якщо немає, то не буде. Але „Захисники Вітчизни” наполягають. Так, будь ласка, Чорновіл.
Ще раз кажу, я висловлюю тут зараз свою особисту думку. Але я пропоную створити Верховній Раді, враховуючи важливість азіатського, африканського напрямків, Комітет африканської інтеграції, Комітет антарктичної інтеграції України, Тихоокеанської інтеграції. Вибачте, є законодавче поле для забезпечення міжнародної діяльності України і дробити ми його не маємо права. Європейська інтеграція, я хочу нагадати, колись вона і була частиною, навіть, Міністерства економіки, а не зовнішніх справ – це трошки різна річ. Ми по-різному підходимо до різних договорів. Як ми будемо, скажімо, поводитися, ввівши чіткий перелік з договорами, які стосуються, скажімо, Тихоокеанської співпраці? Є відповідні міжнародні організації, ми їх взагалі викинули. Створюються нові організації, ми їх не передбачаємо. Яким чином працювати з цим я не уявляю?
Важко уявити. Симоненко, будь ласка, за ним – Кармазін.
Симоненко, фракція Комуністів. Я пропоную підтримати тільки перший варіант. І виходити якраз із загальних позицій, підходів, які є предметом відання для цього комітету. І свого попередника я також підтримую в тій частині, що сьогодні не в Європі основний розвиток в суспільстві відбувається, з точки зору економічних досягнень. А якраз, навпаки, в інших напрямках, і в інших, так скажімо, країнах треба шукати відповідь для України, де ми зможемо вирішити питання: економічної стабільності, наших зовнішніх ринків, можливості співпраці з точки зору розвитку конкретних напрямків діяльності. Тобто ми повинні сьогодні дати собі відповідь на те, що ось це рішення якраз буде загострювати проблему у нас внутрішню в парламенті і не дає відповідь на те, що парламент відпрацьовує загальний, за засадами, закон основних напрямків внутрішньої і зовнішньої політики. Я ще раз повертаюся до цього: тільки цей закон дасть відповідь відносно.
Юрій Кармазін, за ним – Шкіль.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні друзі, очевидно, що другий варіант є детальнішим, цивілізованішим і за нього треба голосувати. А те що, що ми затверджуємо? Ми затверджуємо Постанову Верховної Ради, проект всього-на-всього розглядаємо, про перелік і відання предмету відання комітетів. Хіба ми вирішуємо, чи будемо зараз ми в якусь організацію вступати, чи ні? А там має розглядатися це і це перше. І саме таке є загострення, саме це. І, шановний Адаме Івановичу, ми розглядали, ми вже звикли до того, що розглядаємо відання предметів комітетів і називаємо один із них „з питань державного будівництва”. У нас є побудована держава і називається України, а тепер треба розбудувати державний устрій цієї країни. Тому, шановні друзі, давайте припинимо. Я розумію, що декому ідеологічно це близько, але відкинемо все „совдеповське” і скажемо „державного устрою” і будемо це ставити, і давайте звикнемо до цього, як і в інших цивілізованих країнах.
Андрій Шкіль.
Дякую. Я, по-перше хотів би наголосити, що якби тут не всі поправки були мої обговорені, я хотів би на них наполягати. Вони редакційні і я розумію, що якщо буде згода відповідного доповідача, щоб це було враховано редакційно, будь ласка. Це мається на увазі, тут ми маємо співробітництво Верховної Ради України з парламентськими органами міжнародних організацій. По-перше, має бути, що у міжнародних організаціях, але треба ще і наголосити на тому, що парламент України має право співпрацювати не тільки з тими міжнародними організаціями, які мають парламентську частину, але і без таких. І тому тут у „діяльності” і у „діяльності міжнародних організацій” додати два слова, які знімають напругу в даній ситуації і роз’яснюють і розтлумачують предмети діяльності комітету. І хотів би наголосити, що європейський, Комітет з європейської інтеграції в Україні існує і обговорювати про те, що треба створювати ще комітет з співпраці з Тихоокеанським регіоном можна, але це вже хай буде на ініціативі наступної більшості. Дякую.
Дякую. Андрію, будь ласка, подивіться 123 поправку там є зовнішніх зносин, в тому числі щодо участі України у діяльності міжнародних організацій і далі: „таких як” і розшифровується. Так що все враховано. Так. Все. Обговорення завершено. Обговорення завершено. Були пропозицію, я пропоную підтримати ці пропозиції, що ми будемо зараз голосувати праву колонку, праву колонку, тобто те, що пропонує, те, що пропонує депутатська підготовча група, але два варіанти: перший варіант і другий варіант без будь-яких доповнень і змін. Так, ми домовились?
Так. Тоді я ставлю на голосування. Хто за те, щоб підтримати перший варіант предмети відання Комітету з питання європейської інтеграції, прошу голосувати. [[11:48:02]] За-30 Не підтримано. Хто за те, щоб підтримати другий варіант правої колонки, прошу голосувати, визначатись. [[11:48:25]] За-386 Прийнято. Тобто нарешті, шановні колеги, для історичної довідки ми в перше в історії українського парламенту визначили предмети відання двох комітетів у закордонних справах і європейської інтеграції, бо це було найважча проблема діяльності в попередніх скликаннях. Так. Тепер дивимось по. Так, цей комітет ми. Перейшли до Комітету з питань Регламенту. Поправка Саса 134 врахована. Редакційне уточнення парламентських процедур також враховано, 135. Тобто по Комітету з питань Регламенту все враховано. Так, Ляшко, я не бачу вашої пропозиції. Зауваження до кого, до Головуючого? До поправок. Ну, будь ласка, Ляшко мікрофон.
Адам Іванович, справа в тому, що у Верховній Раді попереднього скликання я очолював підкомітет якраз, який займався роботою апарату Верховної Ради. І за рік роботи я прийшов до висновку, що апарат Верховної Ради є неконтрольований ні Верховною Радою, ні народними депутатами, що фактично апарат стоїть над народними депутатами і Верховною Радою. Саме тому я пропоную доповнити щодо предмету відання комітету з питань регламенту призначення на посади та звільнення з посад, пов’язані з предметом відання. Адже апарат розростається безконтрольно, щороку збільшуються видатки на його утримання, кого хочуть, того і призначають, - родичів, друзів, знайомих. І це все йде поза регламентним комітетом. Я пропоную підтримати цю пропозицію. Дякую.
Дякую, Олеже. Але є дві проблеми. Перше, - немає такої пропозиції. Ви мали право висловитись тільки по тих пропозиціях, які тут є. Вашої пропозиції не було. А по-друге, а по-друге, тут все записано. Що комітет розробляє кошторис, встановлює і так далі. От за рахунок кошторису і будете регулювати. Так, комітет не має такої поправки. Я з голосу не буду ставити на голосування. Комітет з питань бюджету. Аржевітін, поправка, наполягаєте? Будь ласка, мікрофон Аржевітіна, поправка сто сорок сьома.
Станіслав Аржевітін, „Наша Україна”. Моя поправка стосувалась того, щоб вилучити із банківського комітету питання податків, тарифу і мита. Сьогодні банківський комітет – один із тих комітетів, який найбільше перенавантажений законопроектами, і до семидесяти відсотків цих законопроектів стосуються саме податків, тарифів і мита. Між іншим, класичні питання банківського ринку це фондовий ринок, біржовий ринок, гарантування вкладів населення та інші фактично не розглядаються. І враховуючи те, що робоча група відхилила мою пропозицію щодо долучення цих питань чи то до бюджетного комітету, чи то до комітету економічної політики, моя пропозиція сьогодні прийняти рішення про те, щоб створити або комісію, або дати відповідне доручення щодо розгляду доцільності створення окремого Комітету з питань податків, тарифів та митної справи. Дякую.
Миколо Яновичу, краще ніж ви не скаже ніхто.
Ну, если честно, я долго над этим вопросом размышлял и пришел к выводу, что объем работы в бюджетном комитете настолько большой, что добавлять к нему вот эту функцию еще налоговой и таможней политики – это будет некорректно. Наверное давайте дадим протокольное поручение, подумать над необходимостью создание специализированного комитета по вопросам налогов и таможней политике. Это было б правильно, вот. Но это не сегодняшний предмет сегодняшнего рассмотрения.
Ну що не наполягаєте, Станіслав? Ні, прийняти доручення ми не можемо. Або ми вже з вами прийняли постанову, а зараз її голосуємо остаточно про перелік і назви комітетів.
Не наполягає, так? Так, Зарубінський. Ну, зрозуміло, ми дещо поправили. Олег не наполягає. Аржевітін 160. Ну це саме. Те ж саме. Зрозуміло. Так. Святаш, Хомутиннік – медичного страхування не наполягають. Це буде в медицині. Так, те ж саме. Наступна поправка, так, наступна це що, алкоголь і тютюн? Будь ласка, Хомутинніка мікрофон.
Шановний Микола Янович, до предмету відання Комітету з питань фінансів і банківської діяльності завжди належало державне регулювання ринку алкоголю, тютюну та спирту. Це питання стосується доходів бюджету і, принаймні, на наступний рік це біля 6 мільярдів гривень. Взагалі це питання викреслене з будь-якого комітету. Я думаю, що логічно було б повернути до Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Але якщо буде інше рішення, то до іншого комітету, ну все ж таки прийняти рішення, щоб якийсь комітет регулював це питання, тому що це доходи бюджету і це стосується великих цифр. Тому я пропоную поставити на голосування і повернути до Комітету з питань фінансів саме регулювання цієї галузі. Дякую.
Микола Янович.
Валерий Григорьевич, ну, мы не выключали эту функцию, потому что она раскрывается во всех пунктах предметов веденья этого комитета, имеется в виду и налогообложение, так акциз на алкоголь и табак. Что это? Это налогообложение. По вопросам таможенного законодательства. То есть никто эту функцию из комитета не забирает. Яне видел, куда ее там перевели по крайней мере.
Шановні колеги, я підтримую Миколу Яновича. Дійсно. Зараз, зараз Терьохін. Дійсно, предметом відання цього комітету є все, що стосується цієї сфери. Якщо ми зараз будемо писати алкоголь і тютюн, то треба буде писати нафту, бензин, вугілля і весь Податковий кодекс переписувати, що повинен розглядати комітет. Зрозуміло, що до предмету відання відноситься все, що має відношення до податків, до акцизних зборів, немає значення, який це вид продукції. Тут, мабуть, не треба уточнювати. Терьохіна мікрофон, будь ласка.
Дякую Адаме Івановичу. Треба уточнювати. У тому і справа, що на відміну від інших товарів алкоголь і тютюн має спеціалізований закон про державне регулювання ринку алкоголю і тютюну. І там не тільки мова іде про акцизи, але іде мова, припустимо, про контроль за переміщенням, про статус складів, про спеціальну відповідальність, яка не підходить під податкове право. Тому абсолютно правильно Хомутиннік сказав, що десь цей. хтось має регулювати цей ринок. Тобто цей Закон про державне регулювання має підпадати під сферу діяльності якогось комітету, краще фінансового, бо він історично там був і їм розроблявся.
Дякую. А ще краще європейської інтеграції, бо в основному халтура завозиться звідти. Але я ставлю цю пропозицію на голосування. Хто за те, щоб підтримати пропозицію Хомутинніка і уточнити алкоголь і тютюн віднести ще до предметів відання Комітету фінансів і банківської діяльності, прошу визначатися. [[11:56:43]] За-323 Нова конфігурація. Підтримано. Щодо посад ми вже говорили. Зарубінський, так. Аржевітін, 172, не наполягає. Кравченко, 180 Будь ласка, мікрофон.
Кравченко, фракция комунистов. Николай Янович, я внес поправку по поводу металлобрухта. Дело в том, что с 1997 года все законодательство разрабатывалось в Комитете промышленной политики и предпринимательства. Сейчас его забрали в предметы видання Комитета экономической политики. Это вторичное сырье. Я прошу оставить своей поправкой его у предметах видання Комитета промышленной политики и предпринимательства.
Миколо Яновичу, ваша думка.
Николай Васильевич уважаемый, мы дискутировали этот вопрос. Можно и так решить и так, он настолько непринципиальный, что давайте, как зал примет решение, так и.
Я ставлю на голосування 180 поправку Кравченка. Прошу визначатися. [[11:58:25]] За-189 Не підтримана. Зварич, врахована. Сухий, 181. Там редакційно враховані. Сухий, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, впродовж останніх чотирьох скликань Верховної Ради України питання захисту соціальний, майнових, матеріальних прав споживачів відносилися до юрисдикції Комітету з питань соціальної політики та праці. Абсолютно випадково, може з поспіху, у п’ятому скликанні додали до споживчої кооперації і захист прав споживачів і віднесли до юрисдикції економічного комітету. Підготовча група зробила перший крок аби виправити це положення, врахувавши поправку колеги Романа Зварича і розділивши захист прав споживачів і споживчу кооперацію, бо це є трохи різні речі. З огляду на це, перше, в структурі найважливіших сфер життєдіяльності суспільства захист прав споживачів відноситься до соціальної сфери, а не до економічної. Це відповідає і європейському досвіду розподілу повноважень. І друге. Зовсім недавно, в листопаді, Національна координаційна рада з питань захисту прав споживачів прийняла таке ж саме рішення, запропонувавши відновити діяльність і статус Держспоживстандарту. І останнє. До нас з цим звертається Асоціації споживачів.
Так, дякую. Будемо визначатись. Я ставлю на голосування пропозицію Сухого. Прошу визначатись. [[12:00:09]] За-198 Не підтримано. Так, Кравченка пропозиція. Ну, ми її вже голосували в комітеті. Вона вже голосувалась. Микола Васильович, ще раз? Будь ласка, мікрофон Кравченка.
Кравченко, фракция коммунистов. Ну, поправку мы голосовали, но у меня есть редакционное уточнение по предметам ввідання Комітету промислової політики. Николай Янович, дело в том, что у першому читанні ми космічну діяльність, была она в предметах відання Комітету промислової політики, а сейчас, в окончательном варианте, в правой колонке выпало. В других комитетах ее нет. Поэтому я считаю, что это редакционно надо просто уточнить.
Редакционно надо уточнить, я згоден.
Давайте погодимось, що ми переносимо. Мабуть, тут технічно. Космічна діяльність, вона в лівій колонці є, в праву переносимо. Зрозуміло. 201 поправка. Бевзенко. Зараз, зараз. Стретовича не бачу. Мікрофон Бевзенка, будь ласка. 201 поправка розглядається.
Шановні народні депутати, ми не повинні руйнувати чіткий розподіл функцій Верховної Ради. В Україні сформоване єдине земельне законодавство, яке регулює весь комплекс земельних відносин і не залежить від характеру та цільового функціонального використання земельних ділянок. Окрім того, правове регулювання земельних відносин є єдиною комплексною категорією права і не може управлятися різними галузевими структурами. Отже, віднесення окремих питань регулювання земельних відносин до предметів відання кількох комітетів Верховної Ради унеможливить формування єдиного кодифікованого законодавчого поля щодо регулювання земельних відносин, здійснення єдиної державної земельної політики. Тому пропонуємо. пропонуємо питання регулювання земельних відносин на забудованих територіях виключити з предметів діяльності Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства.
Так, шановні колеги! Зараз, зараз. Вибачте, я 2 хвилини вже як порушую Регламент. Я просив би вашої згоди, давайте ми продовжимо засідання до завершення цього питання. Я думаю, хвилин за 10-15 ми закінчимо, а потім оголосим перерву. Не буде заперечень? Немає? Дякую. Тоді, будь ласка, запишіться від фракцій з приводу цієї поправки. Ще не адаптована система „Рада”, дуже довго записує. Лелюк, будь ласка, Партія регіонів. Кравченко за ним.
Кому передає слово?
Передавайте Бевзенко, пожалуйста.
Бевзенко. Ще раз Бевзенко, будь ласка.
Альо! Шановні народні депутати, я ще раз до вас звертаюсь, ми зруйнуємо земельне законодавство, якщо будемо кожен відпрацьовувати під себе. Земля під промисловими підприємствами, земля під водою, земля під лісами. залісінням. Давайте розпушимо це земельне право на всі комітети і кожен буде займатися своїм земельним правом. У нас є єдиний Земельний кодекс, який відпрацьований і який вирішує абсолютно всі питання земельного законодавства. З Комітетом по будівництву ми працюємо дуже добре в нашій робочій групі по земельному законодавству, спілкуємося з ними і вирішуємо абсолютно всі питання, які перед нами ставляться. Спасибі за увагу.
Микола Кравченко, комуністів фракція. Полянчич Михайло, підготуватися. Поляченку передає. Будь ласка.
Я считаю, что есть предложение поддержать предложение коллеги Бевзенка, потому что именно в этих відносинах заключаются все споры, которые возникают в практической деятельности. Возникает много нарушений, в том числе и уголовного характера. Поэтому один комитет должен быть, который бы занимался земельным вопросом. Это мое такое мнение: поддержать предложение Бевзенка.
Полянчич, будь ласка.
Шановні друзі, я вважаю, що сьогодні питання земельних відносин набрало такого, будемо говорити, і політичного забарвлення. Я хотів би підтримати свого колегу Бевзенка, щоб все-таки питання земельних відносин належало до відомства одного комітету: з аграрної політики і земельних відносин.
Корж, будь ласка.
.передаю.
Будь ласка, Сербін. Мікрофон передає, слово.
Шановні колеги, я прошу погодитися з робочою групою - і відхилити пропозицію Бевзенка. І ось, чому. Я приведу приклад: Київ. Спочатку виділяється земля, а потім визначається за хабар, що там будувати. Ось ми і маємо те, що маємо. Це все одно, якби будівельник і архітектор приходив би до пана Бевзенка і радив, де йому сіяти кукурудзу, а де йому сіяти горох. Тому я прошу відхилити цю поправку. Ми почали в п’ятому скликанні наводити порядок в цьому питанні. Давайте наведемо порядок, щоб не земельщик це визначав, а громадськість, архітектор та міська влада, щоб припинили оцей бардак, який твориться в багатьох містах і, в тому числі в Києві. Прошу відхилити цю поправку і підтримати робочу групу.
Так, дякую. Ну, я не можу не надати слово Поляченко, який добре обізнаний з цими питаннями. Будь ласка. Записаний, записаний. Але від фракції вже виступали.
Спасибі, Адаме Івановичу. Я впевнений в тому, що навіть і підтримають мене і аграрний комітет в тому, що сьогодні найбільше в містах і при будівництві конфліктних ситуацій тому, що до цього часу це рішення вирішувалося так, як пропонує депутат Бевзенко. Я хочу сказати про те, що досвід говорить про те, що тільки потрібно при будівництві і при будівництві, щоб земля була підпорядкована цьому комітетові. Я хочу, щоб мене підтримали, навіть, і ті, хто сьогодні. в повазі до аграрного комітету. І прошу, навіть мого колегу Сулковського це теж підтримати. Спасибі.
Він обома руками буде голосувати, але проти. Будь ласка, Азаров Микола Янович.
Я просил бы народного депутата Бевзенко и других народных депутатов, которые выступали тут с аргументами, все-таки прислушаться к главным аргументам. Ну, каким образом комитет Верховной Рады Украины с питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства будет визначати політику, если вопросы землепользования в части застройки, строительства и промышленного строительства будут отнесены до предметов ведения других комитетов. Я скажу, что из своего опыта уже работы вот в правительстве, наверное, вопросы застройки и использования земли в пределах городов, населенных пунктов наименьше законодательно отработаны. Они представляются мне чрезвычайно запутанными. И вот здесь, по этому комитету, сосредоточить очень серьезное внимание для того, чтобы и значительно упростить, и в тоже время ввести в законодательные рамки этот процесс.
Дякую. Шановні колеги, будемо визначатися. Я думаю, треба дослухатися до того, що тут говорили колеги. А вони говорили про те, що із землею твориться неймовірне. І чим більше комітетів будуть контролювати цей процес, тим більше буде демократії і прозорості. Якщо це буде в одних руках, то завжди, коли один вирішує, він вирішує по-одному. Я думаю, що тут треба підтримати підготовчу групу, але це ваша справа. Я ставлю на голосування пропозицію колеги Бевзенка. Прошу визначатися. [[12:09:52]] За-220 Не підтримано. По фракціях. 159 – „Регіони”, „Блок Тимошенко” – 3, "Наша Україна-Народна самооборона” – 13, комуністів – 25, „Блок Литвина” – 20. Так, наступна поправка, те саме, 210-та, Бевзенка. 236-та, Хомутинник-Святаш, вони вже зняли цю поправку, бо це – відання двох комітетів. Так, і в нас 243-тя поправка, ми не дійшли згоди на підготовчій. вірніше, дійшли згоди про те, що це – дуже принципове питання, його треба винести на розгляд Верховної Ради. Будь ласка, Іван Попеску, 243-тя поправка.
Дякую. Вельмишановні колеги! Питання державної політики у сфері розвитку та використання мов в Україні – це складова державної етнополітики. А питання етнополітики віднесено до Комітету з питань прав людини, національних меншин та міжнаціональних відносин. Правовий статус мов, законодавче забезпечення мовного функціонування та реалізація положень Європейської хартії регіональних мов або мов меншин також є предметом компетенції Комітету з питань прав людини, національних меншин та міжнаціональних відносин. Цими ж проблемами в системі виконавчих органів влади займається Державний комітет з питань національностей і імміграції, який напряму співпрацює в цій галузі з Комітетом з питань прав людини і національних меншин. Тому з точки зору ефективності доцільно питання державної політики у сфері розвитку та використання мов віднести до предмету відання Комітету з питань прав людини та національних меншин, а питання художніх творів як мовного продукту залиште за Комітетом з питань духовності і культури. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, я бачу бажаючих. Розумію. Тому, будь ласка, запишіться від фракцій. Будь ласка, Таран. Блок Тимошенко.
Шановні колеги, депутат Попеску сказав все правильно, але все з точністю до навпаки. Справа в тому, що парламентські комітети вибудувані за галузевим принципом, тобто кожен комітет відповідає конкретному міністерству. Скажімо, Комітет з питань освіти відповідає Міністерству освіти, Комітет з питань безпеки та оборони відповідає Міністерству оборони і так далі. Комітет з питань духовності і культури традиційно координує свою роботу з Міністерством культури, яке займається питаннями мови. А от Комітет з прав людини та міжнаціональних відносин, прошу звернути увагу депутата Попеску, якраз співпрацює з Держкомнацом, і вони разом вирішують не мовні питання, а вирішують питання міграції, еміграції, біженців і так далі. Тобто спроба штучно забрати питання мови з Комітету по культурі – це означає розірвати традиційну зв’язку міністерство-комітет. Є непрофесійним підходом, по суті абсурдним підходом.
Будь ласка, Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Я пропоную не підтримувати пропозицію Івана Попеску з такої причини. Справа в тому, що мова – це є база будь-якої культури. Мова – це є головний визначник національної ідентичності. І, коли ми говоримо тут у нас про мову у Комітеті з питань культури і духовності, то ми якраз і хочемо трактувати мову із найширших позицій. І, з одного боку, це і засіб комутативності, з іншого боку - це носій інформації, ще з іншого боку – це основа національної ідентичності. Те, що говорить Іван Попеску, він пропонує звузити значення мови до дуже локального виміру. Я думаю, що такий розрив не піде на користь вирішення цих проблем в Україні. У нас є нагальна потреба утвердження державної мови у статусі єдиної, так що Попеску я пропоную пропозицію відхилити.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування. Ставлю на голосування пропозицію Попеску, який пропонує віднести до предмета відання Комітету з питань прав людини та національних меншин проблеми державної політики у сфері розвитку та використання мов в Україні. Прошу голосувати. [[12:14:43]] За-195. Але несподівано права частина залу почервоніла. Не підтримано. Так, будь ласка, Бондаренко наполягає. 255. Прошу ввімкнути мікрофон. Партія регіонів тільки. Мікрофон ввімкнено, картку перевірте, будь ласка. Бондаренко Олена, Партія регіонів. Зараз. Не хвилюйтеся. Мікрофон ввімкнено.
Я прошу поддержать мою поправку, поскольку подавляющее количество тех законопроектов, которые мы рассматривали в прошлом созыве, они касались как раз таки развития медиаиндустрии. И на данный момент мое мнение, название комитета не соответствует тому, чем мы занимаемся в комитете. Я очень убедительно прошу поддержать эту поправку. Спасибо.
Можна підтримати, але повірте Олено, що ні в якій інший комітет, крім вашого ці питання не потраплять. Ви тут поза конкурсом, тут у вас немає конкурсу порівняно з іншими комітетами, тому тут можна голосувати, можна не голосувати у вас конкурентів немає. Ви погоджуєтесь? Погоджується. Сухого ми вже голосували поправку. І поправки Цибенка, частина врахована. Таким чином, шановні колеги, ми з вами детально пройшли одне із найважливіших питань, яке у нас, у роботі Верховної Ради займає дуже багато часу. І я дуже сподіваюся на те, що зараз, якщо ми проголосуємо цю постанову в цілому з тими поправками, які ми проголосували, у нас буде менше суперечностей, особливо на Погоджувальній раді, коли комітети кожен намагався довести, що це його сфера відання. Мені здається, що депутатська Підготовча група – я хотів би подякувати координатору підгрупи Миколі Яновичу і тим, хто працював у цій підгрупі, - досить детально підійшли. Особливо дякую тій мікро-підгрупі, яку ми вчора, позавчора створили для того, щоб вони узгодили найважливі питання. Я прошу підтримати в цілому постанову за номером 1004 про перелік, кількісний склад і предмети відання комітетів Верховної Ради України шостого скликання. Прошу голосувати консолідовано. [[12:17:35]] За-406 Постанова прийнята, дякую. Шановні колеги! Вибачайте за дві хвилини затримки, зараз буде оголошена перерва, але перед тим послухайте оголошення. Я звертаюсь до членів Лічильної групи, кого ми обрали, а ми обрали комісію, а ми обрали, якщо я не помиляюсь 20 народних депутатів, зібратися на третьому поверсі у залі засідань тут в цьому залі, зараз ви проведете організаційне засідання. Оголошується перерва до 12 години 40 хвилин.
Шановні колеги, прошу займати робочі місця, будемо продовжувати засідання Верховної Ради. За моєю інформацією додатковий час, який ми давали Лічильній комісії, вона продуктивно використала. Тому я просив би керівника, голову Лічильної комісії, якого обрали, проінформувати Верховну Раду про рішення Лічильної комісії з кадрових питань. Я прошу, Шершун Микола Харитонович. [[О п л е с к и]] Ви аплодуєте правильно, але поки що забезпечте явку Миколи Харитоновича. Мабуть підписують ще папери. Слово має голова Лічильної комісії Микола Харитонович Шершун. Будь ласка, Микола Харитонович.
Шановна Президія, шановні колеги, згідно пункту третього частини першої статті 16 Регламенту Верховної Ради на першій сесії новообраної ради до сформування персонального складу її комітетів обирається Лічильна комісія. Відповідно до Постанови Верховної Ради від 23.11.07 02-6 Лічильну комісію було обрано у складі двадцяти народних депутатів, з урахуванням принципу пропорційного представництва депутатських фракцій: від Партії регіонів – 9 народних депутатів, від БЮТ - 7 народних депутатів, „Нашої України – Народної самооборони” - 3 народні депутати, Комуністичної партії України – 1 народний депутат, „Блоку Литвина” – 1 народний депутат. Відповідно до частини третьої. 17 Регламенту Лічильна комісія обирає зі свого складу голову, заступника голови і секретаря. Перше організаційне засідання Лічильної комісії відбулося 4 грудня 2007 року. Вела засідання голова Підготовчої депутатської групи народний депутат України Богатирьова Раїса Василівна. На засіданні були присутні всі 20 народних депутатів. Головою Лічильної комісії обрано народного депутата України Шершуна Миколу Харитоновича. Заступником голови Лічильної комісії обрано В’язівського Володимира Михайловича і секретарем комісії - Шаго Євгена Петровича. За зазначені особи проголосувало 11 народних депутатів, тобто більшість від складу Лічильної комісії. Дякую за увагу.
Дякую. Чи є запитання до Миколи Григоровича? Я думаю, що. Тоді ми приймаємо інформацію про те, що керівництво Лічильної комісії сформовано. Переходимо до наступного питання порядку денного про обрання Голови Верховної Ради України. Я нагадаю, шановні колеги, деякі норми Регламенту з приводу того, а саме стаття 69 Регламенту встановлює, яким чином висуваються кандидатури. Кандидатури можуть бути висунені від фракції, може бути самовисунення, може колега колегу висунути і так далі і тому подібне, тобто повна демократія. Так, будь ласка, які є. Роман Михайлович, прошу.
Шановні народні депутати, Регламент Верховної Ради України визначає кілька питань, які мали би бути вирішені до остаточного вирішення цього питання, зокрема, хотів би привернути вашу увагу до частини 8 статті 70 Регламенту Верховної Ради України, а також до частини 4 статті 74 Регламенту Верховної Ради України. Про що йдеться. Йдеться про те, що ми повинні, насамперед, прийняти процедурне рішення, я підкреслюю, що це є процедурне рішення, оскільки Регламент Верховної Ради України не передбачає вимоги, щоб це було, рішення було прийняте постановою Верховної Ради України, а саме потрібно нам визначитись в якому порядку ми будемо приймати рішення щодо кандидатури Голови Верховної Ради України та кандидатур на посади Першого заступника та заступника Голови Верховної Ради України. Тому я вношу формальну пропозицію порядку процедурного питання про те, щоб Верховна Рада України голосувала єдиним списком кандидатури Голови Верховної Ради України, кандидатуру Першого заступника Голови Верховної Ради України і кандидатуру заступника Голови Верховної Ради України. У випадку, якщо Верховна Рада України прийме позитивне рішення з цього процедурного питання, таким чином відбувається висунення трьох кандидатів єдиним списком і відбувається тоді таємне голосування шляхом подачі бюлетенів щодо єдиного списку трьох кандидатур. Тобто це вимагатиме лише одного голосування по трьох кандидатурах. Я би просив поставити таку формальну процедурну пропозицію на голосування.
Шановні колеги, я бачу бажаючих записатись виступити. Запишіться будь ласка. Так, будь ласка. Нема заперечень – по одному від фракцій? Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, Партія регіонів.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Безумовно, дуже цікава пропозиція, яка може свідчити сьогодні тільки про одне – у коаліції, яку проголосували з такою, оголосили з такою помпезністю, просто не вистачає голосів на обрання Арсенія Петровича Яценюка Головою Верховної Ради. Тобто треба говорити правду. Нема голосів і шукаємо на стороні. Але регламент є дуже жорсткою нормою. І ми маємо в першу чергу обрати Голову Верховної Ради, який, згідно із процедурою, і внесе кандидатури на посаду Першого заступника Голови Верховної Ради, а також заступника. Тобто спочатку треба обрати Голову, а потім – двох його заступників, які будуть запропоновані саме обраним Головою Верховної Ради. Але наша фракція просить оголосити перерву. Заяву про що ми вам тільки що надали. Дякую.
Будь ласка, Стретович, „Наша Україна”. Шкіль підготуватись.
Володимир Стретович, Партія „Християнсько-демократичний союз”, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Адам Іванович, як ви знаєте, регламент допускає формулу, коли єдиним списком може обиратися Голова, Перший заступник і заступник. Слово „може” говорить, що Верховна Рада може самостійно прийняти відповідне процедурне рішення. Тому в даній ситуації, оскільки така позиція від народного депутата Зварича поступила, вам як Головуючому, я думаю, доцільно поставити його на голосування після обговорення. Разом з тим регламент не містить прямого імперативу, що Голова Верховної Ради обирається тільки один в списку. Він може обиратися разом з Першим заступником і заступником. За такої позиції, я думаю, що Верховна Рада сьогодні має всі підстави, оскільки не сформоване керівництво і Регламент дозволяє, проголосувати це питання. Відносно позиції Нестора Івановича. Дійсно, для перерви треба задовольни, але треба дві фракції, щоб подали таку заяву. Якщо таких формальних підстав немає, ми не можемо надати їм перерву під час процедури і голосування. Дякую.
Андрій Шкіль, „Блок Юлії Тимошенко”, за ним –Самойлик.
Дякую пане Головуючий. Я прошу передати слово Турчинову Олександру Валентиновичу.
Будь ласка Олександр Валентинович.
Дякую. Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу, що Регламент Верховної Ради, дійсно передбачає дві форми голосування за керівництво нашого парламенту: або окремо за Голову Першого заступника і заступника, або разом списком, як буде запропоновано Верховною Радою і як буде її прийнято. Тому нам, дійсно, треба прийняти процедурне рішення, я підкреслюю, це не ad hоk, це процедурне рішення, за якою схемою будемо обирати Голову Верховної Ради і вніс пропозицію пан Зварич, я повністю його підтримую і прошу, щоб до перерви, коли там дві фракції мають право звернутися, ми все ж таки прийняли рішення, не розриваючи щодо цього процедурного питання. Що стосується зауважень, чому ми внесли таку пропозицію. Ми відкрито в присутності засобів масової інформації обговорювали процедуру обрання керівництва Верховної Ради. І для нас принципово виконати нашу передвиборчу обіцянку. Тобто представник опозиції повинен бути представлений в керівництві Верховної Ради і більше того я мушу сказати, що ми прийняли рішення надати посаду Першого заступника Голови Верховної Ради, а саме представнику опозиції. Це наша позиція і саме тому ми пропонуємо, колеги, обирати списком, щоби були гарантії опозиції саме отримати чітко можливість бути представленим в керівництві Верховної Ради. Дякую.
Катерина Самойлик, фракція комуністів, підготуватись Деркачу.
Щиро дякую. Звичайно, передусім, чим озвучувати перед засобами масової інформації прізвища, ви б не підводили людей, а спочатку консультації провели. Це перше. По-друге. Це не процедура, Романе Михайловичу, і я вас прошу не перекручувати Регламент України. Це норма Регламенту – основного закону діяльності Верховної Ради України. І тому не треба намьоків робити, що, дескать, 150 голосів досить буде. Слідуюче. Голова Верховної Ради буде легітимним абсолютно, якщо буде обраний таємним голосуванням. Подивіться, подвійний контроль, з одного боку, це контроль з боку Лічильної комісії, яка формується з представників усіх без винятку політичних партій, фракцій, і, з іншої сторони, ми кожен маємо наш партійний, політичний контроль, він у нас є, не треба робити тільки нам всім вигляд, що його немає. І, думаю, це буде абсолютно правильно. І, по-третє. Це, врешті-решт, буде перевірка на міцність коаліції, про яку так багато і так.
Микола Іванович Деркач, Блок Литвина, будь ласка.
Слово передаю Зарубинскому Олегу Александровичу.
Олегу Зарубінському передає слово. Прошу мікрофон Зарубінського.
Дякую. Шановні колеги, у Конституції записано, от так: вибори, підкреслюю, вибори Голови Верховної Ради та його заступників. Якщо є пакет, погодьтеся, це не вибори, це затвердження або не затвердження вже сформованого в результаті тіньових домовленостей пакету. Це не вибори, шановні демократи, і недемократи, або це вибори без вибору. Це перше. І друге. Якщо пропонується посада заступника представнику опозиції, то оберіть, шановні, Голову Верховної Ради, він проведе консультації і висуне або запропонує представника опозиційної політичної сили. Хто ж заважає? І ще дуже важливий момент. У парламенті дуже багато сьогодні кажуть і говорять про політичну корупцію. Давайте не піддавати сумніву у корупційному плані навіть таку ситуацію, як вибори Голови Верховної Ради. Дякую.
Згадали Нестора Шуфрича. Він не може, щоб не відповісти. Будь ласка, потім Роман Михайлович. Мікрофон Шуфрича, будь ласка, увімкніть.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, безумовно, слушне було зауваження було мого колеги, який звернув увагу на те, що перерва оголошується на підставі заяви двох фракцій. Так я хочу заспокоїти і свого колегу, і його однопартійців, що є заява від двох фракцій – від фракції Партії регіонів та Комуністичної партії України у Верховній Раді України шостого скликання. І я хотів би звернути увагу на наступне: обрання Голови Верховної Ради України – це є норма Регламенту, і для того щоб внести зміни до Регламенту, треба пройти відповідну процедуру: оформити зміни, подати до сектору реєстрації, потім тимчасова президія, робоча група мають розглянути ці зміни, винести своє якесь рішення, і тільки після цього, можливо, ми можемо це розглядати. А враховуючи, що сьогодні нема керівництва Верховної Ради, зміни до Регламенту вносити неможливо.
Роман Михайлович, будь ласка.
Шановні народні депутати, я якраз в більшій частині з того, що говорив Нестор Іванович, погоджуюся. Зокрема погоджуюся з його абсолютно правильним твердженням про те, що це є процедурне питання. І тому я таке собі дозволю зацитувати, частину восьму статті 70-ї Регламенту Верховної Ради України, яка регламентує якраз це питання, про яке ми зараз говоримо. Буквально цитую: „Голова Верховної Ради України може бути обраний у списку одночасно із першим заступником і заступником Голови Верховної Ради України”. Тепер я би також просив, щоб народні депутати звернули увагу також на такий юридичний факт, що у тих випадках, коли потрібно постановою Верховної Ради України вирішити одне чи інше питання, Регламент про це говорить, він говорить про те, що за рішенням Верховної Ради України. В даному випадку не потрібно було якраз таке формулювання дописувати у цю норму, тому що законодавець при прийнятті Регламенту Верховної Ради України якраз опустив ці слова. Оскільки я не можу робити для себе висновку, що Верховна Рада України могла б в якомусь випадку помилитися, то, звичайно, я доходжу до висновку, що так як виписана норма частини восьмої статті 70 свідчить про те, що якраз законодавець мав на увазі процедурне питання, і тому я ставлю питання якраз у ракурсі процедурного питання, щоби Верховна Рада України одним-єдиним списком визначилася щодо кандидатури Голови, першого заступника і заступника. Це не означає натомість, що в окремих списках, які могли би бути альтернативними, може. не може появиться одне і те саме прізвище на окремих посадах, але слід формулювати пропозиції у випадку, якщо ця процедурна пропозиція буде прийнятою, слід тоді приймати. формулювати пропозиції щодо списку 3-х кандидатів на ці три посади. Тому я би просив, Адаме Івановичу, щоби це процедурне питання поставити на голосування.
Так, шановні колеги, заспокойтесь. Заспокойтесь, все буде йти по Регламенту. Відповідно до поданої заяви двох фракцій – фракції Партії регіонів і фракції комуністів – оголошується перерва до 16-ої години. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим.