Gospodo, poštovani poslanici, otvaram 14. sjednicu Predstavničkog doma Parlamenta Bosne i Hercegovine. Ja vas još jedanput sve skupa pozdravljam. Odsustvo sa ove sjednice su pravdali isti oni ljudi koji su pravdali i odsustvo sa plenarne sjednice. I ovog puta smo imali, kao što je i praksa, određenih izmjena i dopuna dnevnog reda u odnosu na ono što ste vi kao prijedlog dnevnog reda dobili. To je prouzrokovano radom komisija, nekim novim okolnostima, dolaskom izvještaja, nedolaska u ispunjavanju proceduralnih uslova itd. Dakle, u najkraćem, na zahtjev Zajedničke sigurnosno-obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije, odnosno Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije sa dnevnog reda su skinute 14. i 15. tačka, a to su: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka (prvo čitanje) – predlagač: Niko Lozančić i - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH (prvo čitanje) – predlagač: Niko Lozančić. Također je skinuta i 18. tačka predloženog dnevnog reda: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama (prvo čitanje) – predlagač: Komisija za spoljnu trgovinu i carine, jer Komisija za vanjsku trgovinu i carine nije okončala postupak u prvoj fazi razmatranja. ... dakle, ovo skidanje je iz proceduralnih razloga, neispunjavanja uslova za razmatranje danas. U dnevni red su uvrštene dvije tačke, dakle: 2 - Zahtjev Komisije za vanjsku trgovinu i carine za razmatranje Prijedloga zakona o primjeni Sporazuma o izmjeni i pristupanju Centralnoevropskom sporazumu o slobodnoj trgovni (CEFTA) po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, dakle bili smo obavezni je staviti u dnevni red današnje sjednice. Također je uvršteno: - Prijedlog izmjene Odluke o imenovanju članova, Prijedlog odluke o izmjeni i dopuni Odluke o imenovanju članova za imenovanje za generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora u Uredu za reviziju institucija Bosne i Hercegovine. Dakle, izmjene i dopune ove odluke o imenovanju Komisije za izbor revizora. I imamo također stavljeno na dnevni red: - Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, u međuvremenu su stigli i imamo izvještaj komisija: - Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o finansiranju projekata u korist pravosuđa ili sudova i tužilaštava u Bosni i Hercegovini i - Sporazum o finansiranju – dodatno finansiranje Projekta razvoja zajednica između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj. Dakle, izmjene i dopune prijedloga dnevnog reda usaglašene su na sjednici Proširenog kolegija ..., održanoj 4. septembra. Vi ste na klupe, nadam se svi, dobili prečišćeni prijedlog dnevnog reda u duhu ovoga što sam ja ovdje izložio. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Izvolite. Gospodin Denis Bećirović.
Poštovane kolegice i kolege, uime Kluba SDP-a i Narodnog kluba predlažem da tačka koja je u ovom prijedlogu koji nam je dostavljen pred početak sjednice, predviđeno je da se razmatra kao 20. tačka dnevnog reda – da je u dnevnom redu pozicioniramo kao 2. tačku dnevnog reda. Neću preveliko obrazloženje u vezi sa ovim prijedlogom osim samo dvije stvari. Mislim da bi bilo dobro pred, odnosno na samom startu sjednice principijelno razriješiti, ovdje u Parlamentu – hoćemo li da javnost ima priliku da transparentno prati rad ovog najvišeg zakonodavnog organa u BiH ili nećemo. Dakle, da se principijelno opredijelimo. I drugo, zašto to predlažem da bude 2. tačka dnevnog reda?
Molim vas, malo pažnje da se slušamo. 3
Iz razloga što to zadire dobrim dijelom i u poslovničku materiju, s obzirom da je i Poslovnik aktuelni važeći propisao određene stvari, te stoga predlažem, dakle, da to uvrstimo kao 2. tačku dnevnog reda, a ne kao 20. kao što je sada predloženo. Hvala.
Hvala. Čuli ste prijedlog poslanika Denisa Bećirovića uime Kluba SDP-a i Narodnog kluba. Ima li dalje prijedloga? Izvolite, gospodine Križanoviću.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uime Kluba SDP-a, danas je protokoliran Zahtjev za rekonstrukciju Vijeća ministara, u smislu smjene, zahtjeva za smjenom, odnosno ostavkom Svena Alkalaja, ministra vanjskih poslova BiH.
Ja to, nažalost, nisam dobio, gospodine Križanoviću, ali evo, nikada nije kasno.
Nikada nije kasno, ukoliko, evo želim samo da obavijestim ukoliko danas nema raspoloženja da se ovo uvrsti u dnevni red, ja bih molio da se onda postupi prema ovom zahtjevu u skladu sa članom ... Poslovnika.
Kolegij će razmotriti Zahtjev i uvrstiti u dnevni red. Nikakav nije problem. Provjerit ćemo proceduru, gospodine Križanoviću, ali, nažalost, ja taj zahtjev nisam dobio. Kolegij nije dobio.
Molim. Dakle, evo ukoliko nema spremnosti, dakle.
Nije riječ o spremnosti. Ja nisam uopšte dobio, odnosno Kolegij nije dobio taj papir. Prvi put čujemo za njega.
Dobro. 4
Niti smo jučer to čuli na Proširenom kolegiju kada smo kreirali dnevni red. Mogli smo to napraviti, ali, evo, dajte vi to, mi ćemo staviti u proceduru i staviti na sljedeću sjednicu. Nema problema.
Dobro, hvala.
Ima procedura i prava ćemo poštovati svakog predlagača, naravno. Izvolite dalje. Evo, na ovaj način zaključujem raspravu o dnevnom redu. Iz rasprave je proistekao jedan prijedlog promjene dnevnog reda. Naime, radi se o praktično samo promjeni redoslijeda. Klub poslanika SDP-a predlaže da tačka 20. bude tačka 2. Dakle tačka 20. koja glasi - Direktan TV prenos sjednica Parlamentarne skupštine (Prijedlog Narodnog kluba i Kluba SDP-a) da umjesto na 20-tom bude na drugom mjestu. Mi smo na Proširenom kolegiju raspravljali o ovom prijedlogu i Prošireni kolegij nije postigao konsenzus o ovoj promjeni redoslijeda. Molim vas da se pripremite, odnosno da se pripremite za glasanje o prijedlogu gospodina Denisa Bećirovića. Molim vas glasajte sad! 12 glasova „za“, „protiv“ 18, nema apsolutne većine. Dakle, nije prihvaćen prijedlog Kluba SDP-a i Narodnog kluba za promjenu tačaka, redoslijeda tačaka dnevnog reda, te ... na ovaj način imamo sljedeći Dozvolite da ga pročitam, kako bi u zapisnik bilo evitentirano. 1. Poslanička pitanja i odgovori; 2. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju (zakon u prvom čitanju); 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o vinu, rakiji i drugim proizvodima od grožđa i vina (zakon u prvom čitanju); 4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Ekrema Ajanovića za razmatranje Prijedloga zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina 5 genocida i zločina protiv čovječnosti po skraćenom postupku, u skladu s članom 126. Poslovnika; 5. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka povodom razmatranja Informacije o realizaciji zaključaka Parlamentarne skupštine BiH u vezi s Mapom puta građana BiH iz Gvantanama od 7.3.2007. godine, poslanika a) Zlatka Lagumdžije, b) Azre Hadžiahmetović, c) Remzije Kadrića, d) Slavka Jovičića i e) Bakira Izetbegovića; 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka poslanika Zlatka Lagumdžije u povodu razmatranja Informacije o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2006. godini; 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika; 8. Zahtjev Komisije za vanjsku trgovinu i carine za razmatranje Prijedloga zakona o primjeni Sporazuma o izmjeni i pristupanju Centralnoevropskom sporazumu o slobodnoj trgovini po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika; 9. Prijedlog zakona o zaštiti planova rasporeda integriranih kola (drugo čitanje), 10. Prijedlog okvirnog zakona o srednjem stručnom obrazovanju i obuci u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o upravnom postupku (drugo čitanje), 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona u upravnim sporovima Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 13. Prijedlog zakona o besplatnoj pravnoj pomoći u građanskim sporovima (drugo čitanje); 14. Prijedlog zakona o elektronskom pravnom i poslovnom prometu (prvo čitanje), 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (prvo čitanje); 16. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi (prvo čitanje) – predlagač Komisija za vanjsku trgovinu i carine; 17. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici (prvo čitanje) – predlagač Komisija za vanjsku trgovinu i carine; 18. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu; 19. Razmatranje izvještaja Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji za 2006. godinu, i to a. Ministarstva pravde BiH, b. Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH, ureda i službi, c. Ministarstva komunikacija i prometa BiH, d. Predsjedništva BiH, 6 e. Parlamentarne skupštine BiH, f. Ministarstva vanjskih poslova BiH, g. Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, h. Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, i. Pravobranilaštva BiH, j. Agencije za državnu službu BiH i k. Direkcije za sprovođenje restrukturiranja policije; 20. Direktan TV prenos sjednica Parlamentarne skupštine (prijedlog Narodnog kluba i Kluba SDP-a); 21. Izmjena Odluke o imenovanju članova Komisije za izbor generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora u Uredu za reviziju institucija BiH; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a. Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o finansiranju projekata u korist pravosuđa ili sudova i tužilaštava u Bosni i Hercegovini i b. Sporazuma o finansiranju, odnosno dodatno finansiranje Projekta razvoja zajednica između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj. Dakle ovo je utvrđen dnevni red, odnosno dnevni red koji je konstatiran za današnju sjednicu. Prelazimo na rad. Molim vas malo pažnje. Prelazimo na Ad. 1. Poslanička pitanja i odgovori
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, uvaženi gosti, ja sam između dva zasjedanja dobio odgovore na četiri postavljena pitanja. Sa odgovorima na tri pitanja sam zadovoljan i zahvaljujem na odgovorima. Sa jednim odgovorom nisam zadovoljan, naprotiv sam razočaran i šokiran. Između ostalih, ja sam Državnoj agenciji za istrage i zaštitu SIPA-i uputio pitanje - Šta mogu i namjeravaju poduzimati na zaštiti preostale imovine firme „Agrokomerc“ Velika Kladuša koja je više godina, a i ovih dana, izložena neviđenoj pljački i uništavanju? Od Vijeća ministara sam dobio odgovor da oni nemaju nikakve nadležnosti oko ovih navoda, što mi je ne smiješno nego žalosno. Nakon toga za mene je najčudniji odgovor došao od SIPA-e kojeg je potpisao zamjenik direktora Sead Lisak, koji se poziva također na odgovor Vijeća ministara i nastavlja, kaže, kako je „Agrokomerc“ u nadležnosti Federalne agencije za privatizaciju i upućuje me na federalne organe. Ja moram podsjetiti gospodina Liska da je SIPA već istraživala kriminal u „Agrokomercu“ i utvrdila desetine slučajeva kriminala. Njihovo daljnje procesuiranje neko je blokirao, ja ne znam ko je taj neko. Ja o tome imam čak i nalaze SIPA-e i, ako ih gospodin Lisak nema u arhivi, ja ih mogu dostaviti. Dakle, tražim da se pitanje SIPA-i obnovi ... uz ova podsjećanja. Hvala lijepo.
Hvala, gospodine Doliću. Dakle, vi ponavljate svoje poslaničko pitanje. Zlatko Lagumdžija.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Ja sam na 10. sjednici postavio poslaničko pitanje. Danas je 14. Evo, dobio sam. Zahvaljujem se na odgovoru. Naime, vama je poznato, gospodine predsjedavajući, da sam od ovog parlamenta dobio potvrdu da nisam pravio državni udar. Potom sam optužen u ovom parlamentu da me sud i tužilaštvo proganjaju pa sam i to postavio kao pitanje i dobio ovaj; praktično drugi su postavili pitanje, pardon, pa ovaj se dobio odgovor da sam što se tiče sudova i tužilaštva u BiH, također, nisam kriminalac. Onda sam ja postavio pitanje Poreskoj upravi da li sam kakav porez dužan i da sam ovo optužen i da sam poreski utajivač. Tako da sam ja dobio odgovor, je li, u kojem doslovno stoji da uvidom u dokumentaciju, po osnovu ličnih prihoda građana, imovine, dakle ono što plaćate mimo plata i svega poreza, da sam od kada sam u ovom parlamentu, odnosno u zadnjih deset godina, da sam uplatio 61.150,00 maraka poreza koliko sam i zadužen kao poreski obveznik. Drugim riječima, ja se zahvaljujem što sam evo dobio potvrdu i da, što se poreza tiče, da je sve u redu, pa bih molio da se ovo samo dostavi ukoliko je potrebno javnosti na uvid, tek toliko. A o još sljedećem slučaju poslanička pitanja. 8
Nisam vas razumio šta da se dostavi?
Ovaj odgovor samo da medijima bude na raspolaganju po kojem, eto, zahvaljujem se dakle na odgovoru.
O.K. Komentar na odgovor Denis Bećirović.
Ja prvo želim izraziti negodovanje na brojna pitanja na koja poslanici u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine, uključujući i mene, nisu dobili do sada odgovore. No, da ne bih evo odmah dramatizirao na ovoj sjednici, najavljujem da ćemo na narednoj sjednici aktuelizirati zaključak Predstavničkog doma koji se odnosi na ministre u Vijeću ministara. A da podsjetim: zaključili smo da oni ministri koji budu diskreditirali i zanemarivali svoje obaveze kao ministri prema ovom Predstavničkom domu koji ih je birao da ćemo pokrenuti pitanje njihovih razrješenja. U tom smisli da ne bude da smo to naglo pokrenuli, evo najavljujemo za narednu sjednicu za one koji se oglušuju o naše zaključke. A od onih odgovora koji su prispjeli, moram komentarisati ovaj odgovor koji sam, pitanje koje sam postavio još 15. marta 2007. godine, a pitanje je glasilo: - Šta planirate i šta ćete konkretno učiniti u mandatu 2007.-2010. da Tuzlu i sjeveroistočnu Bosnu izvučete iz saobraćajne komunikacijske izolacije. I dobio sam odgovor iz kojeg se može izvući vrlo jasno jedna rečenica – ništa! Ništa konkretno! Od 2002. godine, a izgleda i do 2010. godine ista vlast u Federaciji Bosne i Hercegovine će prodavati istu priču ljudima u tuzlanskoj regiji: izrada studijske, izrada projektne dokumentacije, studije opravdanosti, izrada idejnih projekata itd. I naravno, pred svake opće izbore, tu priču aktuelizirati do kraja. Zato u vezi s tim izražavam nezadovoljstvo u vezi sa ovim pitanjem i preciriziram vrlo konkretno sada pitanje.
S odgovorom nezadovoljstvo, je li?
Molim?
Da niste zadovoljni odgovorom. Vi govorite.
Nisam zadovoljan s odgovorom i dopunjujem pitanje. 9
Rekli ste niste zadovoljni s pitanjem?
Ne, ne, s odgovorom nisam zadovoljan, a dopunjujem ga i tražim ponovo odgovor na ovo pitanje koje glasi: - Koliko ćete konkretno kilometara autoputa u tuzlanskoj regiji uraditi do 2010. godine? A podsjećam da se to od 2002. godine obećava tuzlanskoj regiji. Hvala.
Hvala. Sefer Halilović.
Gospodine predsjedavajući, ja sam postavio pitanje, jedno od pitanja na koje sam dobio odgovor, ima dosta pitanja na koje nisam dobio odgovor. Jeste, postavio sam pitanje ministru pravde i ministru finansija, državnom tužiocu i direktoru Uprave za indirektno oporezivanje. I od svih njih dobio sam samo odgovor direktora Uprave za indirektno oporezivanje koji mi je otprilike poslao nekih stotinjak stranica u kojima ne piše ništa, pa ću ja danas ponoviti svoje pitanje sa nekim dokazima koje ću priložiti uz pismo. Hvala.
Hvala. Prodanović Lazar i na kraju Bahtić Sadik, kada je riječ o komentarima odgovora koje ste dobili.
Predsjedavajući, nije komentar, već pitanje.
Ja se izvinjavam, bio si prijavljen ovdje kada sam ja tražio prijavu za komentar odgovora. Dakle, još imamo komentar gospodina Bahtić Sadika, pa ćemo preći na postavljanje.
Nisam mislio komentarisati, međutim poslije.
Komentar je na odgovor koji ste dobili na vaše pitanje.
Komentar. Tako je, ja, nakon komentara dr. Zlatka Lagumdžije. 10
Nemojte komentare Lagumdžije. Vi imate odgovor na vaše pitanje.
Imam odgovor i zadovoljan sam odgovorom. Ali u tom, ne, hoću da kažem da nije tačno da je u onome odgovoru, jer poreska ispostava je dala samo ... na ono šta je prijavljeno. Problem je u tome što dr. Zlatko Lagumdžija nije prijavio vanrednih ...
Vi morate dokazati i pitati dalje.
Pa to, ja sada hoću to pitanje. A javnost treba da zna da je doktor Lagumdžija obmanuo javnost i građane, jer nije prijavio vanredni prihod koji je dobio nezakonito od Ekonomskog fakulteta.
To moramo tražiti od nadležnih organa da ...
E, pa da se zna da nije doktor Lagumdžija čist, da je uzeo iz para od poreskih obveznika pare, a nije vratio.
nije uključen mikrofon
Pa možeš ti dobiti šta hoćeš, ali nisi prijavio. Prijavi, doktoreLagumdžija.
Hvala. Na ovaj način zaključujemo komentare na dobijene odgovore. Mi imamo nova poslanička, samo malo, ... dakle imam registrirano: Živković, Lozančić, Zorić, Prodanović, Lagumdžija, Milica Marković, Kalabić, Jovičić, Ivanković, Sefer Halilović, Bahtić, Bećirović, Erić, Nanić. 11
Jeste mene prozivali?
Na visokom trećem mjestu. Ja vas samo upozoravam da imamo i dvadesetak tačaka dnevnog reda, ali rekli smo da ćemo biti racionalni i da ćemo se opredijeliti za integraciju itd. Dobro. O.K. da ne gubimo vrijeme. Da ne gubimo vrijeme, idemo redom, gospodin Živković. Postavljajte pitanja, ali nemojte previše obrazlagati. Vjerujemo na riječ.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Meni je žao ne vidim nikoga iz Ministarstva odbrane ovdje. Na ovo pitanje bi se vrlo lako moglo odgovoriti. - Zašto nije do sada potpisan Sporazum o organizaciji i funkcionisanju vjerske službe u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine koji je pripremljen, a deset mjeseci se čeka na potpisivanje istog. Naime, vrlo lako bi se moglo odgovoriti na to pitanje kada će se potpisati taj sporazum, jer praktično je sve dogovoreno, samo trebaju da se sastanu; 2. juli je bio datum koji je određen. Međutim, predstavnici određenih vjerskih zajednica nisu došli na taj datum i samo iz tog razloga ne mogu da se ostale akcije izvedu u vezi toga. Evo, želio bih samo odgovor na to pitanje. Hvala.
Hvala, gospodine Živkoviću. Sljedeći je gospodin Lozančić.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo, ja imam jedno pitanje koje vjerujem da interesuje cjelokupnu bosanskohercegovačku javnost, a pitanje je upućeno Vijeću ministara i Regulatornoj agenciji za komunikacije i ono glasi: - Koja je opravdanost ... odluke Regulatorne agencije za komunikacije o uvođenju naplate nacionalnog roaminga između tri operatera mobilne telefonije u BiH od 1.8.2007. godine.? Hvala lijepo.
Hvala, gospodine Lozančiću. Gospodin Zorić. 12
U „Službenom glasniku BiH“ broj 64 od 27. kolovoza 2007. objavljena je Odluka o zatvaranju diplomatsko-konzularnih predstavništava BiH u Buenos Airesu, Argentina; Johanesburgu, Južnoafrička Republika i Bonu, Njemačka. Ministru vanjskih poslova Bosne i Hercegovine postavljam sljedeća pitanja: 1. Ko je i na osnovu kojih kriterija predložio ukidanje ova tri DKP-a BiH? 2. Je li predlagač temeljem istih kriterija razmatrao zatvaranje drugih DKP-ova BiH u kontekstu najavljene racionalizacije diplomatske mreže Bosne i Hercegovine? 3. Koliko će financijski BiH uštedjeti ukidanjem ova tri DKP-a? Koliko štete će BiH imati od činjenice da ukida i jedino veleposlanstvo u Južnoj Americi, odnosno u tzv. Crnoj Africi i kakva se politička poruka ovim želi poslati? Naglašavam da BiH ima veleposlanstva u nekoliko zemalja zaljeva: Saudijska Arabija, Kuvajt, Katar, Ujedinjeni Arapski Emirati, Jordan, a da neke od tih zemalja ni dan-danas nisu otvorile svoje veleposlanstvo u BiH. Ovo pitanje sam postavio ministru vanjskih poslova da vidi sve ove činjenice. Dakle, ovo što sada pričam ne piše u pitanju, a sljedeći put moja reakcija će biti sasvim drugačija i, evo, volio bih da prilog mom pitanju bude i stenogram. Zahtijevam da ovo pitanje, odgovor na ovo pitanje dobijem do sljedeće sjednice, bez obzira što ni na jedno pitanje do sada nisam dobio odgovor, jer ovo što se napravilo tzv. racionalizacijom nije dopustivo i mislim da nije bilo. Ja znam odgovor i na prvo i na drugo pitanje – mislim da nije bilo kriterija i da nije bilo razmatranja koja ćemo od ovih šest, nego je bilo točno ciljano koja veleposlanstva, odnosno diplomatska predstavništva ukinuti u BiH, ukinuti u inozemstvu, dakle diplomatska predstavništva BiH. Hvala.
Hvala, gospodine Zorić. Gospodin Prodanović.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, prije prelaska na pitanje, samo želio bih vas podsjetiti na jedno obećanje. Nadam se da će ga Kolegij ispuniti, da ćete organizovati jedan dan za poslanička pitanja na kojem će prisustvovati svi ministri, dakle iz Savjeta ministara, i kako bi javnost bila najdirektnijim odgovorima upoznata o onom što je problematika Parlamenta i izvršne vlasti. Moje pitanje ... upućeno je Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara, a ono se odnosi na – povod ovog pitanja je izvještaj, negativan izvještaj u propustima u trošenju sredstava za jedinicu i implementaciju projekata Psihijatrijske bolnice „Podromanija“ Sokolac. 13 - Zanima me, dakle, ko je, koji su, koja su lica imenovana u Nadzorni odbor ove jedinice; ko ga čini; koliko je sredstava do sada u rad ovog nadzornog odbora utrošeno; koji je ovaj projekat; koliki su kapaciteti te bolnice (tamo se radi o forenzičkoj psihijatriji za Sud BiH) i kakva će ... upravljačka i kadrovska struktura ove bolnice biti u budućnosti riješena? Da li se to odnosi na novi objekat ili na staru psihijatrijsku bolnicu na Sokocu? Hvala mnogo.
Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, ja bih uputio pitanje Centralnoj izbornoj komisiji; adresat je vrlo jasan. Vama je, gospodine predsjedavajući, poznato da je Centralna izborna komisija u maju ove godine donijela Odluku o kažnjavanju SDP-a zbog navodnih prekoračenja u donacijama u 2004. godini, mada je Parlamentu prethodno dala Izvještaj u kojem tako nešto nije bilo. Javnosti a i vama je poznato da je Apelacioni sud BiH svojim rješenjem poništio odluku CIK-a i vratio je nazad. U augustu ove godine, CIK se oglasio u medijima i umjesto da poštuje odluku Suda najavali su ...da će nas kazniti ponovo. Sve će ići svojim tokom. Ne znam šta će uraditi Izborna komisija? Ne vjerujem da su u stanju da se sudaraju sa Sudom, ako već imaju ...nalog ili žele iz svoje volje da krenu u politički obračun sa SDP-om. Međutim, istog dana kada je pokrenuta kampanja ponovo od strane Centralne izborne komisije da će ponovo da nas kazne mimo odluke Suda – i ne bi me začudilo da to urade ovih dana – je krenula ponovna politička hajka od strane Izborne komisije i želim da se daju neki odgovori na to. Naime, istog dana kada je u medijima predsjednik Izborne komisije najavio što je najavio je pokrenuta istraga, ne više protiv mene nego sada protiv članova moje porodice o sukobu interesa. Ja pozdravljam i drago mi je da Izborna komisija je to pokrenula i želim da pred ovim parlamentom postavim to pitanje da ih obavežem da istragu dovrše i da obavijeste ovaj parlament. Dakle, moje pitanje glasi: 1. Zbog čega, kako, kada i po kom osnovu i sa kojim rezultatom je okončana istraga protiv člana moje porodice? 2. Zašto nisu ispitivali mene jer na to ih zakon obavezuje, jer su to uradili prema članu moje porodice, odnosno zašto ni mene ni javnost nisu izvijestili o tome kako im zakon nalaže da su pokrenuli istragu, a naročito šta su našli? Još jednom ponavljam: ja pozdravljam što su oni pokrenuli istragu, ali želim da se o tome također javnost izvijesti. 14 3. Da li je bilo kršenja Zakona o sukobu interesa od strane mene, bilo kog člana moje porodice? Takođe da mi se odgovori. 4. Koliko je ukupno istraga pokrenuto od usvajanja Zakona o sukobu interesa od 2002. godine do danas protiv dužnosnika i koliko protiv članova njihovih porodica na način na koji je to urađeno prema meni, odnosno mojoj porodici? 5. Ko će i kada sve od članova Izborne komisije odgovarati, ukoliko se ispostavi da je ovo jedina istraga ove vrste, ukoliko se ustanovi da nije bilo sukoba interesa, ukoliko se uspostavi da je ovo jedina istraga protiv čelnika izvršne i zakonodavne vlasti na državnom nivou od ranga člana Parlamenta, Vijeća ministara i člana Predsjedništva, otkad postoji Zakon o sukobu interesa? Naime, ukoliko bi ove istrage koje ja pozdravljam završile bez dokaza o kršenju Zakona o sukobu interesa, time bi se nedvosmisleno pokazali politički motivi obračuna sa predsjednikom SDP-a preko članova njegove porodice. 6. Da li će i kada, što bih ja pozdravio, Izborna komisija pokrenuti sličnu istragu protiv bilo kog čelnika vladajućih partija, bilo kog člana Predsjedništva, bilo kog ministra, bilo kog člana, evo, recimo, Kolegija Parlamenta, ili makar protiv bilo kog od čelnih ljudi entitetske vlasti, a vidim i njih pozivamo sada na sjednice, te kada će o tome obavijestiti javnost? 7. Da ne bih pitao kada će i kako Izborna komisija obavijestiti javnost o nalazima ove istrage, ja ih ovim putem pozivam da odgovor na sva ova poslanička pitanja dostave svim čelnicima izvršne i zakonodavne vlasti, kao i da je dostave u punom kapacitetu javnosti na uvid. Ja mislim da sam bio u skladu sa Poslovnikom. Hvala vam.
Hvala. Milica Marković.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja želim ovom prilikom ne da postavim pitanje nego više da uputim jednu inicijativu prema vama kao predsjedavajućim, jednom i drugom i trećem ovog doma, odnosno Kolegijumu Parlamentarne skupštine u kompletu, a odnosi se na izbor šefa delegacije, stalne delegacije BiH pri Vijeću Evrope u Strazburu. Dakle, ja pokrećem inicijativu da, i tražim da Kolegijum ovog doma, ako je moguće na prvoj redovnoj sjednici, odnosno što prije postavi to kao pitanje, jer to više nije pitanje, to je postalo problem koji delegacija ne može da riješi u svom okviru i mi smo imali do sada, u dva navrata smo to pokušavali, pokušali smo jutros u 9 sati, nije išlo, a samo da kažem da su već nastale određene konsekvence. Mi u junu, na junskom zasjedanju nismo mogli da se registrujemo u komitete u Vijeću Evrope zato što nam .. delegacija nije konstituisana i postoje određene dileme kom konstitutivnom narodu pripada pravo da predloži šefa delegacije. Ja vas molim, dakle da se ovo prihvati kao ozbiljan problem i ako je moguće da se riješi do 30. septembra kada mi idemo na oktobarsko zasjedanje. Hvala. 15
I mi do sada nismo uspjeli to riješiti. Pokušavali smo u dva navrata, ali evo učinit ćemo sve da riješimo. Dakle, sljedeći je Drago Kalabić. Izvoli, Drago.
Moje poslaničko pitanje je inicirano posjetom i pozivom jedne grupe građana da se povodom problema koje je njih snašao pokuša kod nadležnih institucija dobiti odgovor i pri tome su oni dostavili obimnu dokumentaciju. Ona se tiče Sarajevske pivare i onoga što se dešavalo prilikom navodne privatizacije te firme. Kao što vam je poznato da je prije rata u Sarajevskoj pivari radilo oko 850 ljudi gdje je oko 400 građana bilo srpske nacionalnosti. Ti ljudi su imali u Sarajevskoj pivari dionice u tzv. 'Markovićevoj privatizaciji' i one su netragom nestale. Jedan čovjek je postao, navodno, većinski vlasnik te pivare, na način na koji se ne zna kako je to učinjeno i kako je došao do njihovih dionica, iako su oni izračunali da bi po tadašnjem zakonu neko da bi došao do tog broja dionica u to vrijeme socijalizma trebao da ima platu od 294.444 marke mjesečno i na sve to plaćene poreze i doprinose. Na nepoznat način svi Srbi su izbrisani sa spiska dioničara i morali su se odreći svojih prava iako je danas Sarajevska pivara, stara preko 120 godina, procijenjena na više od 300 miliona maraka. Stoga je moje pitanje upućeno nadležnim tužilaštvima, prvenstveno glavnom državnom tužiocu gospodinu Jurčeviću: - Da li je i na koji način vođena, navodno, započeta istraga i kako je završena povodom ovih dešavanja u Sarajevskoj pivari i da li je vođena posebna istraga oko pritužbi, tužbi i zahtjeva ovih građana koji su ostali bez svojih na zakonit način stečenih dionica? Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Gospodine predsjedavajući, izuzetno uvažavajući ovaj visoki dom, možda bi neozbiljno bilo da za svaku sjednicu se najavi prisustvo gospodina Lajčaka, pa da ovdje sjede ovi iz Savjeta ministara. Jer drugih mogućnosti nema. Prvo je pitanje: - Kome ću ja sad postaviti pitanje, bez obzira što naše stručne službe to proslijede na određene institucije? Ali, evo danas nema nijednog savjetnika, sem pomoćnika jednog, ni 16 zamjenika ministra, ni bilo koga! Dakle, bilo bi dobro, jeste neozbiljno, jeste nemoguće, ali koji je način da oni prisustvuju kada je to opšta praksa u svim parlamentima u svijetu. Postavljanje poslaničkih pitanja ovdje se pretvorilo u jednu rašomonijadu i evo opet ću stalno ponavljati, svjestan da nikada neću dobiti odgovore i podržavam ovo što je gospodin Bećirović predložio i, kada budemo radili ovaj kodeks o ponašanju poslanika i obavezama, da u kodeksu obavezno stoji kada neko iz izvršnih vlasti koga je ovaj parlament obavezao da ne odgovori – da bude novčano kažnjen. Pa će on tu doći prije nas. Jer nema drugog načina. A, kada je u pitanju nešto da prođe što je interes Savjeta ministara, onda se oni ovdje pojave kao ekskurzija, odrede destinaciju, jer je to dobro i dođu ovdje. Šta ću ja postaviti? Kome? Postavljam pitanje ovom drugom redu, četiri stolice, nema nikoga. Ovom trećem, pet stolica, nema nikoga. Šta sada da radim? Ali, evo, na 2. sjednici Parlamenta sam postavio pitanje da mi sve državne institucije dostave nacionalnu strukturu zaposlenih u tim organima. Dakle, na 2. sjednici, a danas je 14. Dobio sam, istina, samo od Ministarstva inostranih poslova odgovor sa kojim sam djelimično zadovoljan, ali, i takav kakav je, odličan je! Postavljam isto, dakle, pitanje: - Kada će mi dostaviti odgovor sve te institucije o nacionalnoj strukturi zaposlenih? Drugo pitanje koje sam najavio juče i uvijek ću najavljivati: - Šta je sa svim privilegijama u Savjetu ministara, od sekretarica, pomoćnika, savjetnika i svih drugih koji neopravdano koriste sve privilegije? Da mi dostave podatke o njihovom voznom parku, vozačima itd., korištenju mobilnih telefona, organizovanje raznih komisija, trošenje para poreskih obveznika, kako to njima odgovara i sve ono što Savjet ministara nepravedno koristi i što potcjenjuje ovaj visoki dom. I posljednje pitanje: - Kako njih privesti u ovaj dom? Da li je to moguće stvarno da oni nas toliko potcjenjuju, da li se oni sa nama igraju? I ono na kraju, zaljučak: Kako ćemo mi uticati na bilo koju reformu, ili ovo što gospodin Bećirović traži za ovaj kanton svoj? Naravno, i ja bih tražio za cijeli istočni dio. Ali od koga tražiti kada njih nema? Molim vas da ovaj parlament ozbiljno i vi iz predsjedništva pokušate naći mogućnost i zaključujem sa pitanjem: - Šta oni danas preče rade ako mi imamo jednom mjesečno sjednicu i ne mogu prisustvovati? Hvala lijepo. 17
Zahvaljujem uvaženom poslaniku. Ovo je Kolegij, nije Predsjedništvo. S druge strane, očekujemo da se ova pitanja u pismenoj formi dostave na određenu adresu da bi mogli da se odgovore. Sljedeći za pitanje se javio gospodin Bećirović. Izvolite.
Hoćeš li prije, gospodine Bahtiću? Evo, gospodin Bahtić. Izvolite.
Drago mi je da se mogu dogovoriti. Izvolite, gospodine Bećiroviću.
Ja imam jednu poslaničku inicijativu i nekoliko pitanja. Prvo ću krenuti sa ovom inicijativom. Prijedlog teksta Inicijative glasi: - Iskazujući potrebu izgradnje povjerenja među bosanskohercegovačkim narodima i obnove zajedničkog života, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvaja Inicijativu kojom zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u saradnji sa nadležnim organima grada Mostara donesu do kraja 2007. godine odgovarajuće mjere i poteze koji će omogućiti da stadion pod Bijelim brijegom ravnopravno koristi i Fudbalski klub Velež i Nogometni klub Zrinjski. Obrazloženje Inicijative: U BiH je neophodno započeti proces obnove multietničkog života i analiziranja posljedica koje je izazvao rat i ratna pustošenja. Jedan od simbola BiH je i grad Mostar, posebno poznat po Starom mostu i Fudbalskom klubu Velež kojeg su Mostarci od milja nazvali i Rođeni U toku rata i jedna i druga dragocjenost Mostara bili su razoreni. Stari most je obnovljen, ali Fudbalski klub Velež, i nakon 12 godina završetka rata, nije uspio da se vrati na svoj stadion na Bijeli brijeg. Nažalost, to je jedini fudbalski klub u BiH koji se nakon rata nije vratio na svoj stadion. Zato bi povratak Veleža na stadion pod Bijeli brijeg označio ne samo sportsku pobjedu svih građana Mostara i prijatelja Mostara iz BiH i svijeta već i simboličan povratak tolerancije i razumijevanja u ovaj dio naše zemlje. Podsjećam da je Fudbalski klub Velež jedan od sportskih simbola BiH koji je gotovo četiri decenije bio uz rame fudbalskih velikana. Od 1952. godine je bio član Prve savezne lige, tri puta je bio vicešampion bivše SFRJ, dva puta je osvojio Jugoslovenski kup Maršala Tita. Finalista tog najmasovnijeg takmičenja, bio je čak četiri puta. Finalista Srednjoevropskog i pobjednik Balkanskog kupa također, a Velež je četiri puta igrao i u Kupu UEF-a, a '74. na '75. bio je i ...finalista. U toku 95 godina postojanja i rada Fudbalskog kluba Velež, za ovaj klub su nastupali i neki od najpoznatijih fudbalera sa ovih prostora, i to iz svih naroda koji žive u BiH. Među njima posebno se ističu Duško Bajević, Semir Tuce, Vahid Halilhodžić, Sergej Barbarez, 18 Meho Kodro, Blaž Slišković, Ivica Barbarić, Hasan Salihamidžić, Franjo Vladić, Kruno Radiljević, Sead Kajtaz itd. Nažalost, ratna događanja itekako su se odrazila i na djelovanje Fudbalskog kluba Velež. Fudbaleri kao i mnogi građani našli su se u progonstvu i izbjeglištvu. Klub je ostao bez svoje cjelokupne imovine.
Molim vas, malo strpljenja.
Sa svog stadiona pod Bijelim brijegom iz svojih prostorija je otjeran, a ogroman broj trofeja i dokumentacije je uništen ili nestao. Grad Mostar je stoljećima bio mješavina kultura, naroda, vjera i civilizacija. Po tome je upravo bio jedan od najpoznatijih gradova i u bivšoj Jugoslaviji. Bio je živi dokaz kako različiti narodi mogu živjeti jedni pored drugih, jedni sa drugima u miru i toleranciji, stvarajući jedinstven mostarski mentalitet. Međutim, u posljednjih 15 godina, Mostar je preživio najtragičniji i najbolniji period u svojoj dugoj historiji. Zato bi i najviši zakonodavni organ u BiH, prihvatanjem ove inicijative, uputio pozitivnu poruku u pravcu obnove onih obilježja koja su predratnom periodu krasila i Mostar i BiH. I da završim samo još jednom rečenicom. Ako na istom stadionu, primjera radi, u Milanu jednom mogu igrati Inter i Milano, zašto to u Mostaru pod Bijelim brijegom ne bi mogli igrati i Velež i Zrinjski? I imam tri konkretna i vrlo jasna pitanja. Jedno je prema Predsjedništvu BiH, a dva su prema ministru vanjskih poslova. Pitanje za Predsjedništvo BiH glasi: - Šta ćete konkretno učiniti u vezi sa neustavnim aktivnostima Vlade RS koja uspostavlja vlastitu mrežu paradiplomatskih predstavništava i logističkih organizacija u SAD-u i Evropi? Pitanja dva za ministra vanjskih poslova: 1. U kojim državama i u kojim gradovima je RS uspostavila paradiplomatska predstavništva i logističke organizacije, i 2. Šta ste kao ministar vanjskih poslova konkretno preduzeli u Vijeću ministara BiH u vezi sa neustavnim aktivnostima Vlade RS koja time krši suverenitet BiH i otvara paradiplomatska predstavništva, iako je vanjska politika u isključivoj nadležnosti države BiH? Zahvaljujem. A u pisanoj formi.
Azra Hadžiahmetović. Naravno, Inicijativa ide u proceduru. Azra Hadžiahmetović.
Pa evo uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege, za članove Proširenog kolegija samo jedno podsjećanje. Mi smo na posljednjoj sjednici Proširenog kolegija raspravljali o dvije 19 inicijative, dogovorili da uobičajenom procedurom tokom sjednice pokrenemo inicijative, o čemu će Kolegij učiniti dalje korake. I evo, dozvolite da uime Kluba poslanika Stranke za BiH pokrenem inicijativu: - da se hitno, a najkasnije u narednih mjesec dana uvrsti u dnevni red sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH rasprava na temu: Stanje i pravci razvoja sektora poljoprivrede BiH. Naime, Vijeće ministara bi trebalo koordinirati nadležne institucije u BiH u cilju pripreme materijala koji bi poslužio kao podloga za raspravu i koji bi ukazali na otvorena pitanja i probleme sektora poljoprivrede. To uključuje informacije vezano za pitanje institucionalnog uređenja, legislative, odnosno nadležnosti, finansijskog okvira i reperkusija reformi na putu ka EU na sektor poljoprivrede. Zahvaljujem.
Bahtić. Mi smo to već pokrenuli u Kolegiju i to ćemo provesti. Bahtić.
Zahvaljujem. Za CIPS. Iduću sjednicu Parlamenta ću postaviti isto Jovičićevo pitanje za sve institucije, nacionalni sastav. Znači, za CIPS, pod: a) Kakav je nacionalni sastav uposlenih u CIPS-u? b) Kako je CIPS od svojih sredstava vršio radove na proširenju prostora za izradu registarskih tablica u Centru za ... u Banjoj Luci, prostor gdje se štampaju lične karte, vozačke dozvole i pasoši, a da nije njihov vlasnik, niti je bilo koja državna imovina, državna institucija, nego za njih plaća mjesečno zakupninu od oko 22 hiljade KM. Tim radovima je sebi povećao kvadraturu zakupnine i stvorio obavezu povećanja cijena plaćanja zakupnine. Znači, ulaganja u tuđi privatni objekat! c) Ko radi na bazama podataka, od kada i kakva je nacionalna struktura? d) Ko vodi vitalne projekte i komisije u CIPS-u, imenom i prezimenom, kao što su projekti registracije motornih vozila, komisija za nabavku itd.? e) Da li CIPS ima ikakvu kontrolu nad izdatim ličnim kartama i vozačkim dozvolama po pitanju zakonitosti izdavanja? Ima indicija da su izdate određene lične karte bez rodnih listova. f) Da li se vrši popis škarta kartica, kao i poništenja ličnih karti i vozačkih dozvola? Kad je vršen popis? Ko vrši taj popis i otpis? g) Kako je od 2002. godine nabavljena oprema CIPS-a od SIMENS-a, kako su digitalne kamere koje su se koristile za slikanje na CIPS lokacijama plaćene oko 6,5 hiljada KM, a tadašnja stvarna tržišna bila im je 2,5 hiljade KM; laptop, kompjuter, isto po 6,5, a vrijednost mu je bila 3,5 kao i druga oprema po enormno visokim cijenama? h) Po kom osnovu se angažovanim po ugovoru o djelu u CIPS-u određuje visina naknade, uplaćivanje dnevnica i angažovanje u radu raznih komisija? Kao angažovana lica po ugovoru o djelu: VSS ima naknadu od 500 KM, a drugo lice SSS ima naknadu 1.200 KM! Sve se to može provjeriti. Kako jedna lica mogu biti 20 angažovana po ugovoru o djelu i mogu primati naknade za dnevnice i rad u komisijama, a druga ne mogu? Ima li uposlenih u CIPS-u koji primaju platu, odnosno naknadu, a rade u privatnim firmama, a do ... CIPS-a nikad ne dođu? Zašto su angažovana lica SIPA-e za vođenje knjiga u CIPS-u, a raskinuti ugovori iz Ministarstva civilnih poslova? I drugo pitanje, za Vijeće ministara: - Zašto Vijeće ministara nije donijelo odluku o uredbi, provedbenom aktu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj policiji BiH? Prošlo je 15 mjeseci, a da Vijeće ministara BiH nije donijelo provedbeni akt. Parlamentarna skupština BiH donijela je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj policiji BiH, gdje se u članu 176. dodaje stav (4) koji glasi: - Oprema koja se stavlja u slobodni promet, a namijenjena je za obavljanje proizvodnih djelatnosti u slobodnoj zoni, oslobađa se od plaćanja uvozne dažbine. Zakon je objavljen u „Službenom glasniku“, broj 51 od 10.7.2006. godine, a stupio je na snagu 18.7.2006. godine. S obzirom da je provođenje ovog zakona u proceduri, carinjenje nije moguće bez donošenja odluke o postupku ostvarivanja prava na oslobađanje od plaćanja uvozne dažbine, koju na prijedlog Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje donosi Vijeće ministara. Onemogućeni smo podnijeti carinsku .... za carinjenje roba. Hvala.
Ivanković.
Upućujem inicijativu Kolegiju, pošto smo sinoć na 13. sjednici usvojili Sporazum CEFTA 2006., a nismo osigurali alate za njenu dosljednu primjenu, što će dovesti do pogoršanja stanja u poljoprivredi, na što nam Udruženje poljoprivrednika putem prosvjeda ukazuje već više od 800 dana. Uzimajući u obzir da je predsjedatelj Vijeća ministara u više navrata bio izlijepljen jajima od strane poljoprivrednika, raspolažem informacijama da bi to moglo dočekati i nas prilikom dolaska na sjednice, te stoga tražim da nam se osiguraju gardarobe i tuševi u Parlamentarnoj skupštini BiH kako bi mogli prisustvovati sjednicama Zastupničkog doma.
To ti ozbiljno? Dolić.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, ja ću dva pitanja pročitati, a dva pitanja ću, što sam bio pripremio za prošlu sjednicu, predati u pismenom obliku. Prvo poslaničko pitanje ... postavljam resornom ministru u Vijeću ministara BiH, glasi: - Zašto nije stupio na snagu i kada će se početi prevoditi bilatelarni Sporazum o zdravstvenom i socijalnom osiguranju između Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije koji je potpisan u martu ove godine i kojeg je BiH propisno ratificirala? 21 Za postavljanje ovog pitanja ponukan sam svakodnevnim upitima građana na koja ja kao poslanik ne mogu dati meritorne informacije. Radi velike aktuelnosti ovog pitanja, ja sam smatrao potrebnim da se odgovori danas, ali evo, kako nema ko odgovoriti, ja predlažem dakle da Vijeće ministara i resorni ministar na ovo pitanje odgovor daju putem medija i naravno meni u pismenom obliku. Drugo pitanje je pitanje guverneru Centralne banke BiH i ministru finansija u Vijeću ministara BiH. - Kolike su devizne rezerve BiH sa posljednjim ažuriranim datumom? Gdje su deponovane i pod kojim finansijskim uslovima? Na postavljanje ovog pitanja iniciran sam nedavnom informacijom da su devizne rezerve BiH premašile 6 milijardi KM i da se prihodi Centralne banke u 2007. godini procjenjuju na preko 120 miliona KM. Imajući u vidu da se u BiH primjenjuje monetarni model Currensy Boarda, u kojem je domaća valuta vezana za neku drugu stabilnu valutu, u našem slučaju euro, i da se po tom pravilu tzv. usidreni novac ne može koristiti za kreditiranje države i domaćih komercijalnih banaka, znači li to praktično da mi 6 milijardi KM u eurima držimo u nekim evropskim i svjetskim bankama uz kamatu 1% do 2% i taj isti novac dobivamo u vidu kredita po dva ili tri puta većim kamatnim stopama? I ovo treće, jedno pitanje samo ću pročitati radi njegove aktuelnosti. Pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara BiH gospodinu Nikoli Špiriću: - Šta namjerava poduzimati iz svoje nadležnosti na boljoj zaštiti materijalnih dobara i ljudi u BiH od požara? Mislim da ovo pitanje, iako je ovde detaljno obrazloženo, ovom prilikom ne trebam detalje obrazlagati. Hvala lijepo.
Erić.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, ja ću postaviti pitanje: - Zašto u parlamentarnu proceduru nije dostavljen na ratifikaciju Sporazum između Srpske pravoslavne crkve i BiH koji je Predsjedništvo usvojilo? I, podsjetiću vas samo na dogovor principijelni koji smo imali kad smo ratifikovali Sporazum BiH sa Vatikanom i Katoličkom crkvom. To je jedno. I dopunio bih samo i ovo pitanje gospodina Bećirovića, pošto se poziva na multietičnost. Ispričao nam je fino o Mostaru. Predlažem samo da vidimo kakvo je stanje sa Aneksom VII o 22 Mostaru, pa ćemo i mi napraviti neki klub ili atletski, ako ne budemo mogli, da i mi malo igramo u Mostaru.
Pa evo, postavite, gospodine Eriću, to pitanje.
Evo postavio sam, znači, pitanje.
Da, kada je riječ o prvom pitanju, možemo vam dati odgovor. Mi nažalost, još uvijek do sada nismo dobili ovaj sporazum sa Pravoslavnom crkvom. Istog trena, kada on dođe u Sekretarijat naš, mi ćemo ga staviti na dnevni red.
Pitanje jeste: Kada ćemo ga dobiti, pa vas molim da se ...
Istog trena kad ga dobijemo, stavljamo ga na dnevni red. Nanić Husein.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Želim danas postaviti dva pitanja. Jedno od pitanja jeste pitanje ministarstvima, na adresu dva ministarstva – Ministarstva za civilne poslove i Ministarstva za vanjske poslove u Vijeću ministara BiH. S obzirom da sam dobio odgovor i zahvaljujem se predsjedavajućem Vijeća ministara na brzom odgovoru: da su resorna ministarstva zadužena za izradu nacrta zakona o dijaspori. Ja postavljam, znači, pitanje resornim ministarstvima, ova dva koja sam pomenuo: - Da li je u toku izrada tog nacrta, odnosno Nacrta zakona o dijaspori i kada ga možemo očekivati u parlamentarnoj proceduri? Sljedeće pitanje želim da postavim ministru Ministarstva komunikacija i transporta u Vijeću ministara BiH. S obzirom da je prijemom BiH u UN Bosna dobila međunarodne kodove za razne oblasti kao što su telefonija 387 kod, internet BiH, te T9 kod koji koristi avijacija, plovna sredstva fiksne i pokretne radiostanice, svi repetitori i radioamateri, poznato je da je zahtjev za promjenu tog koda tražen od strane dva radioamaterska udruženja, te da je taj zahtjev prije četiri godine odbijen od Međunarodne unije za telekomunikacije u Ženevi kao neopravdan. Prema informacijama objavljenim na web stranici Unije, ponovno je sadašnji aktuelni ministar uputio zahtjev za promjenu koda, te stoga ja postavljam sljedeća pitanja Ministarstvu: - Zašto se tražila promjena koda naše države? Koji su to razlozi, kada je isti kod korišten u zadnjih 15 godina i po mnogim nije bilo potrebe da se uopšte traži izmjena koda? 23 Sljedeće: - Da li je Ministarstvo uradilo procjenu troškova koji će nastupiti usljed navedenog zahtjeva, realizacijom navedenog zahtjeva? I treće pitanje: - Da li je ispoštovana potrebna procedura za upućivanje zahtjeva prema pravilima koja su precizirana za taj postupak?
Hvala, gospodine Naniću. Sefer Halilović. I, imamo gospodina Momčila Novakovića. Da, ono što je propušteno.
Gospodine predsjedavajući, na prošloj sjednici sam postavio pitanje ministrima i na kraju direktoru Uprave za indirektno oporezivanje; dobio sam samo odgovor od njega. Nisam zadovoljan s odgovorima na pitanja koja sam postavio 22.8. od direktora Uprave za indirektno oporezivanje, zbog toga što se moje pitanje odnosilo na lažno prikazivanje porijekla robe iz Turske, a nikako na carinsku vrijednost, PDV, dug i slično, na šta je Čaušević stavio akcent u svom odgovoru. Ja ga pitao za kruške, on meni odgovorio koliko jabuka ima! Zato, zbog toga ponovo tražim da mi se odgovori: - Zašto do sada nisu naplaćene carinske dažbine u iznosu od oko 5 miliona KM po zahtjevu koji je uputio današnji šef Carinarnice, ove ispostave u Sarajevu .... od 18.11.2005. godine, te zašto nije pokušan postupak naplate carinskih dažbina po zahtjevu za provedbu povrede EURO 1, kojim se dokazuje porijeklo robe od 29.11.2005. godine i 1.1.2006. godine, iako je istekao rok od 10 mjeseci koji predviđa Ugovor o slobodnoj trgovini između Republike Turske i BiH? U prilogu je obrazloženje sa dokazima da je ovo sve ovako. I sa druge strane, ovaj odgovor gospodina Čauševića na stotinjak stranica gdje potpuno skreće u krivom smjeru, a ne odgovara na postavljena pitanja. Drugo pitanje, također gospodinu Čauševiću: - Kako se moglo desiti i kako objašnjavate da preduzeće „Omerta“, da preduzeće „D.o.o. Sarajevo“, to jest njegov vlasnik Pržuljanin Samir bude osuđen za krivično djelo carinske prevare i tom prilikom mu bude izrečena mjera zatvora od dvije i po godine, molim vas, obratite pažnju samo za carinsku utaju od 60 hiljada i 523 KM, dvije i po godine zatvora, a ovo 5 miliona nikom ništa, a niko od carinskih radnika u Carinskoj ispostavi u Sarajevu nije odgovarao i ništa se nije moglo desiti bez .. učešća, jer je ovo krivično djelo otkrila Agencija SIPA, a krivičnu prijavu pokrenuo tužilac. I pitanje za direktora SIPA-e, uz ovu dokumentaciju, uz ova pitanja koja ću njemu dostaviti, odnosno koja njemu dostavljam, tražim da mi odgovori: 24 - Šta misli preduzeti i šta je preduzeo kada je u pitanju sankcionisanje očiglednog kriminala koji se odvija pred našim očima u Upravi za indirektno oporezivanje? Hvala.
Hvala, gospodine Halilović. I imamo još gospodina Momčila Novakovića. Izvolite, gospodine Novaković. I na ovaj način zaključujemo ovaj sat poslaničkih pitanja.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Prije bih rekao da se radi o jednoj dilemi, a ne o pitanju. Naime, kolega Zorić je postavio poslaničko pitanje koje se tiče prijedloga tačke dnevnog reda koji sam ja imao za današnju sjednicu. Kolegij je odlučio, s obzirom da je kratko vrijeme za pripremu, da će se to pitanje naći na sledećoj sjednici kao tačka dnevnog reda. Naime, koleginica Azra me zbunila time što je rekla da treba ovdje se usvojiti ta inicijativa. Ja koliko shvatam, mi smo to usvojili na Proširenom kolegiju,
Inicijativa ide u proceduru naravno i
uvažili i danas nema potrebe, dakle da se usvaja taj.
Mi smo bili spremni i na jednu i na drugu varijantu. I na onu varijantu jučerašnju ali evo, ako smatrate za potrebnim, izvolite je učiniti javnom.
Pa čisto sam želio da provjerim ... da bude potpuno, znači, jasno da će to biti na sledećoj sjednici. I drugo, jedna opaska. Gospodin Erić nije postavio pitanje Parlamentarnoj skupštini, odnosno vama, jer mi znamo da je došlo do vas da bi to bilo u parlamentarnoj proceduri, nego u Predsjedništvu, zbog čega nije dostavljeno u parlamentarnu proceduru, kad ga je usvojilo. Dakle, pitanje upućeno Predsjedništvu gospodina Erića, a ne ... službama. Hvala.
Hvala lijepo. Evo, na ovaj način zaključujemo tačku 1. Prelazimo na tačku 2., dakle: 25 Ad. 2. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju (zakon u prvom čitanju) Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Vidjeli ste da smo postigli saglasnost o ovom prijedlogu zakona u prvom čitanju. Po Poslovniku smo dužni izvršiti ponovno glasanje u prvom čitanju. Da vas podsjetim: ovaj zakon se nalazi na listi od onih 27 koje treba realizirati prije izvještaja itd. Znate o kojem dokumentu govorim. Evo, nemojte mi zamjeriti što sam smatrao za potrebno da vas podsjetim. Dakle, praktično mi bi sada trebali pristupiti glasanju, izuzev ako neko nema poseban zahtjev da nešto kaže. Nema, naravno, naravno. Molim vas da se pripremimo za glasanje. Glasajte sad! Glasamo o Prijedlogu zakona o poljoprivredi u prvom čitanju. Imamo saglasnost Kolegija. Pa nemojte se ljutiti, možda je i do vas. Nemojte se ljutiti. Pripremite se. Glasajte sad! Evo, možete glasati još uvijek. Opet nije uredu. Malo zelenih. 15 „za“, tri „protiv“, devet „suzdržanih“, nema entitetsku većinu. Ja sam mislio da jesmo, a evo ponovno ćemo se, usaglasit ćemo se ponovno. Idemo dalje. Pa nema potrebe da neko nije glasao ili da je njegov glas drugačije registriran, on bi se, dakle, niko ne izražava nezadovoljstvo rezultatatima. Pa, ja sam nezadovoljan rezultatom ali ne mogu promijeniti rezultat. Ima li primjedbi na glasanje? Završili smo. Nažalost, ponovno usaglašavanje. Idemo na tačku 3. Ad. 3. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o vinu, rakiji i drugim proizvodima od grožđa i vina (zakon u prvom čitanju)
Pa, ja vam se zahvaljujem. Dakle, dali ste mi riječ u toku glasanja, mislim, pa zbog toga.
Pa, evo izvolite, nije problem.
Pazite, ja sam čitao dakle ponovo ovu odredbu Poslovnika i dajte da malo ovde kao ljudi raspravimo tu situaciju. Kada vi ne postignete saglasnost, dakle vi niste postigli saglasnost, tako radimo sad, tako primjenjujete Poslovnik. I mi glasamo na način na koji smo glasali sada. Dakle, da postoji opća većina i da ne postoji više od dvije trećine protiv iz entiteta, kažemo da je zakon usvojen. Vi se usaglasili i mi glasamo isto i kaže se zakon nije usvojen. Pa mislim – gdje je tu logika. Ja tu ne vidim logike. Dajte da nešto napravimo, ljudi.
Ne vidim ni ja ali tako Poslovnik kaže.
Ali, gospodine predsjedavajući, ja se izvinjavam, ali to je bukva, to je tzv. bukvalno tumačenje Poslovnika. Poslovnik zahtijeva jezičko, logičko, gramatičko, teleološko, kako god hoćete tumačenje. Evo, neka mi neko kaže ovde. Po logičkom tumačenju, je li normalno kada nemamo saglasnost trojice vodećih ljudi, koji su ranije imali pravo donijeti zakon, vi da ste se po ranijem Poslovniku usaglasili, nas bi samo obavijestili.
Nažalost, promijenili smo Poslovnik.
Pa jesmo. Pazite, gospodine Belkiću, predsjedavajući, izvinjavam se, ali ja vas pitam: dakle, nemamo vašu saglasnost i imamo ovaj rezultat i kažemo usvojen zakon. Imamo vašu saglasnost i isti rezultat i kažemo nije usvojen zakon.
....predomislili se ljudi, drugačije glasaju. Odgovor je vrlo jednostavan.
Pazite, dajte da vidimo šta ćemo da radimo. Znate, mislim ovo je,
Molim vas, ljudi drugačije glasaju i uredu. 27
ovo je za mene potcjenjivačko. Pazite, mislim ja, ovo ne mogu jednostavno podnijeti, ovo logika ne može.
Izvinite, ja, molim vas, radi moje pozicije, ... ... o čemu se radi. Sve je ovo o.k. Što ste vi rekli - i logika i nelogika i tako dalje. Ali, suština je u sljedećem. Nakon usaglašavanja, slažeš se da moramo ponovo doći, ponovno, na Dom.
Da.
Eto, je li to o.k?
Da, nije problem.
Eh, na ovom domu nemamo potrebnih glasova za ovaj zakon. Ni obratno, ni u pozitivnom ni u negativnom. O tome se radi.
Pazite, vi kad dođete ponovo na Dom, vi ste onda u tzv. drugom krugu glasanja nakon usaglašavanja. Pazite, dakle, niste vi ponovo u prvom krugu.
Isti je rezultat, Šefik.
Čekajte, nije isti. Pročitajte Poslovnik, protumačite ga. Vi ste u drugom krugu glasanja. I u drugom krugu glasanja, ako imate opću većinu, dovoljno je da iz entiteta nemate više od dvije trećine protiv i da se smatra, inače je ovo, ovo je apsurdno što imamo sada.
Neće ljudi zakon.
Molim? 28
Neće ljudi zakon.
Pa to je druga stvar.
To je prva stvar.
Pa čekajte, ma ne, to je sada druga stvar. Pazite, ja neću da tumačim hoće li neko ili neće, svako ima pravo da pritisne dugme onako kako hoće. Pazite, ja govorim o ...
Šta mi predlažete, gospodine Džaferoviću?
Ja vam predlažem ovako, dakle.
Da proglasim da su usvojeni zakon.
Ne, ne, pa ne možete vi to uraditi. Ja znam da vi to ne možete uraditi i ja vam to ne mogu predložiti.
Dobro.
Ja vam predlažem da vas trojica kao ljudi koji tumače ovaj poslovnik, imajući u vidu da je ovo o čemu sam ja sada govorio, ako smatrate da je to logično, da vidimo šta ćemo da radimo. Ako treba i Poslovnik da promijenimo.
Treba.
U kom dijelu da promijenimo Poslovnik, pa da to uradimo, da se više ne pravimo; pazite, ispada sad, nemojte se usaglasiti ni oko čega. Za zakon i za ovaj dom je bolje da se vi uopće ne usaglasite, je li tako? 29
Mi smo refleksija ovog doma, ništa drugo. Vi to dobro znate.
Pazite, pa niste refleksija. Znate zašto niste refleksija? Izvinjavam se, vodimo dijalog. Pazite, niste refleksija, jer da ste vi refleksija ovoga doma, onda bi ovaj dom vas slijedio. Očigledno je da niste. Vi tamo dogovorite jedno, ovaj dom ovdje, ne kompletan nego dio doma, glasa suprotno. U tome je dakle problem.
Ja tvrdim da ne kršimo Poslovnik.
Ja sam, izvinjavam se još jedanput, niste mi ugasili mikrofon. Ja vam predlažem, dakle, da napravimo jednu malu pauzu, pet minuta. Ne moramo nigdje ići. Pozovite gospodina Lozančića, sjednite i dogovorite se. I nakon toga, dajte saglasnost, ne dajte saglasnost, samo neka bude logično. Hoće li proći, neće li proći, ne znam to, ali neka bude logično. Dajte tumačenje koje je logično Poslovniku. Ovo ne ide jednostavno.
Samo malo, samo malo, Živkoviću, samo malo, molim vas. Ja vodim ovu sjednicu. Molim vas, molim vas, nema ni vama Novakovću, ni vama Kalabiću, ni vama Džaferoviću. Prešla se je mjera. Molim vas, ma molim vas, gospodine Novakoviću, dozvolite da završim. Pitanje je vođenja moje, mog vođenja sjednice. Pomozite mi, brate. Mi smo kreirali ovaj poslovnik ovako kako smo kreirali. Apsolutno se slažem s vama, gospodne Džaferoviću, da bi bilo sjajno da posao završimo usaglašavanjem, da se to više ne vraća. Međutim, promijenili smo Poslovnik. Mi imamo i sekretara koji zajedno s nama pomaže nam u tumačenju ovog poslovnika. Vi ste ovo pitanje već u dva-tri navrata otvorili. Mi svaki put usaglasili se, ne usaglasili se, ponovno dolazimo na provjeru ovde. I ja sam uvjeren da mi radimo po Poslovniku. Ko smatra da ne radimo, ja molim da se otvori procedura, da se na jedan način proceduralan utvrdi ko koga ovde eventualno vara ili ko je u zabludi i da to raščistimo. Ja sam spreman odmah iste sekunde dati ostavku na rad ovog parlamenta, u ovom kolegiju, jer ja ne mogu ovako raditi. Ja bih bio najsretniji da smo ova dva zakona usvojili. De facto, mi niti možemo dobiti manje od 10 „protiv“, niti možemo dobiti pet „za“, jer jednostavno, jedan broj poslanika nije spreman u ovom trenutku da usvoji zakon. I ja to ne mogu popraviti Poslovnikom. O tome se radi. Molim vas da nastavimo. Ja vas molim da se suzdržite svi koji ste se javili, da nastavimo rad. 30 ... ... Molim vas, molim vas, ja sam kriv što sam dozvolio. Molim vas, nastavljamo rad. Idemo na tačku 4. Ad. 4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Ekrema Ajanovića za razmatranje Prijedloga zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti po skraćenom postupku, u skladu s članom 126. Poslovnika Nemamo saglasnost. Dakle, nemamo saglasnost po drugi put. Evo, po drugi put se vraćamo ovdje i sada moramo glasati, dakle moramo glasati. Idemo u drugi krug glasanja. Zahtjev će biti usvojen, dakle Zahtjev gospodina Ajanovića bit će usvojen ukoliko ne bude dvije trećine iz bilo kojeg od entiteta „protiv“. Eto. Molim vas pripremite se, ma glasajte svi, ali odlučujuće je koliko je „protiv“. Imamo li dvije trećine iz entiteta „protiv“. Stanite, samo malo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Molim vas da glasate bez obzira kako glasate. Šta je sad – 16 „za“, 11 „protiv“,
11 „protiv“ – nije prošao Zahtjev.
Nije prošao Zahtjev, redovna procedura i završili smo ovu tačku dnevnog reda, nažalost. Idemo na tačku 5. Ad. 5. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka povodom razmatranja Informacije o realizaciji zaključaka Parlamentarne skupštine u vezi s Mapom puta građana BiH iz Gvantanama od 7.3.2007. godine, i to poslanika: a) Zlatka Lagumdžije, b) Azre Hadžiahmetović, c) Remzije Kadrića, d) Slavka Jovičića i e) Bakira Izetbegovića U prvom dijelu 13. sjednice prijedlozi zaključaka navedenih poslanika nisu dobili entitetsku većinu, pa je u Kolegiju provedeno usaglašavanje. Iz Izvještaja ste vidjeli da nema saglasnosti ni o jednom zaključku. Ja se nadam da imate sadržaj zaključaka u Izvještaju i molim 31 vas da sada pristupamo glasanju u drugom krugu, i to od zaključka do zaključka. Zaključci su još jedanput usvojeni ako nemaju „protiv“ dvije trećine iz bilo kojeg od entiteta. Dakle, Prijedlog zaključka, svi glasaju, Prijedlog zaključka Zlatka Lagumdžije: - Vijeće ministara nije ispunilo obaveze po zaključku Predstavničkog doma od 15.3.2007. godine. Zadužuje se Vijeće ministara da analizira zaključak i postupi po prijedlogu zastupnice Vijeća ministara pri Evropskom sudu za ljudska prava, o čemu će izvijestiti ovaj dom do prvog narednog zasjedanja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 18 glasova „za“, 11 „protiv“, nema entitetske većine. Nema entitetsku većinu, dakle zaključak nije prošao, pao. Idemo na Prijedlog zaključka poslanika Azre Hadžiahmetović: - Obavezuje se Vijeće ministara da do početka septembra 2007. godine Parlamentu dostavi informaciju o zaključcima Predstavničkog doma od 15.3.2007. godine koji se odnose na realizaciju Mape puta za povratak tzv. Alžirske grupe iz Gvantanama. Molim vas da se pripremite za glasanje. Ista je stvar. Glasajte sad! 17 „za“, 11 „protiv“, tri „suzdržana“, bez entitetske većine – i ovaj zaključak nije prošao. Idemo na Prijedlog zaključka Remzije Kadrića: - Obavezuje se Vijeće ministara da obezbijedi potpunu informaciju u vezi tzv. Alžirske grupe, i to od dana njihovog nezakonitog hapšenja pa do danas. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 20 glasova „za“, 11 „protiv“, dva „suzdržana“, bez entitetske većine. Konstatiram da je Prijedlog zaključka Remzije Kadrića pao, odnosno nije prošao. Idemo na Prijedlog zaključka Bakira Izetbegovića: - Zastupnički dom podržava prijedlog zastupnice Vijeća ministara BiH pri Evropskom sudu za ljudska prava iz akta broj A5407 od 17.7. kojim su Vijeću ministara predložena tri zaključka o statusu i Mapi puta povratka građana i bivših rezidenata BiH iz zatvora Gvantanamo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 32 14 glasova „za“, osam „protiv“, osam „suzdržanih“, bez entitetske većine. Konstatiram da i Prijedlog zaključka Bakira Izetbegovića nije prošao.
Nešto nije regularno.
Pardon, pardon. Samo malo, samo malo. Imamo registrovano 14 glasova „za“, osam „protiv“, osam „suzdržano“. Devet iz Federacije
Ne, ne, nemojte gledati ove „protiv“; nešto nije, nije glasanje dobro.
Samo malo, samo malo. Dakle, 14 glasova „za“, osam „protiv“, osam „suzdržano“. Federacija devet glasova „za“, bez glasova „protiv“, osam glasova „suzdržano“. [[Zajednička diskusija]] Evo, ja kažem da je prošao. Jeste prošao. Međutim, imam već evo primjedbe na rezultat glasanja. Imam primjedbu gospodina Raguža. Imam intervenciju gospodina Jovičića. Gospodine Raguž, izvolite.
nije uključen mikrofon
Ponovit ćemo. Izvolite, gospodine Jovičiću.
Predsjedavajući, očito da se radi o zabuni. Po dnevnom redu ide prije moj prijedlog, pa onda gospodina Izetbegovića. Ne znam kako ste napravili inverziju, pa ste stavili.
Nisam ja inverziju napravio.
Imate u dnevnom redu, pogledajte. 33
Ja nisam rekao da je ovo zaključak Jovičića. Ja sam rekao Bakira Izetbegovića. Dakle, znali smo o čemu govorimo. Znali smo šta radimo.
Ja vas molim da vi idete po redoslijedu kako ste dnevni red usvojili i da ne preskačete to.
Molim vas dozvolite mi da završim. Sad sam u fazi glasanja.
To je intervencija koja je opravdana.
O.k. Ja vam se izvinjavam što sam vas povrijedio, pa na zadnje mjesto, evo popravit ćemo drugi put, ali sada glasam. Glasam sada, gospodine, molim vas, odnosno glasamo. Gospodine Raguž, vi imate zahtjev da se ponovi glasanje. Hvala lijepo. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasamo o Prijedlogu zaključka Bakira Izetbegovića, ponavljamo glasanje o Prijedlogu zaključka Bakira Izetbegovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad!. Molim vas da glasate svi. 15 glasova „za“, 13 „protiv“, četiri „suzdržana“; 13 glasova „za“ Federacija, dva „protiv“ Federacija; „za“ dva glasa RS, 11 „protiv“. Nema entitetske većine i ovaj zaključak nije prošao. Moguće da su ljudi mislili da je zaključak Slavka Jovičića. Sad ćemo provjeriti.
Pa ljudi glasali za mene zato što.
Evo prilike da provjerimo jesu li glasali za tebe. Dakle, Prijedlog zaključka Slavka Jovičića: - Traži se od Komisije za reviziju državljanstava da za narednu sjednicu Predstavničkog doma dostavi informaciju da li je tzv. Alžirska grupa bila predmet provjera dobijanja državljanstva BiH. Ako jeste, šta je utvrđeno? Molim vas da se pripremite za glasanje o Prijedlogu zaključka Slavka Jovičića. Glasajte sad! Dakle, zaključak Slavka Jovičića. 34 12 „za“, osam „protiv“, sedam „suzdržanih“. Federacija sedam glasova „za“, tri „protiv“. Dakle, nema entitetsku većinu. Nema dovoljno glasova „protiv“. Dakle, konstatiram da smo usvojili Prijedlog zaključka gospodina Slavka Jovičića. U pravu si. Molim, molim. Izvolite. Molim vas, ne, ne, nećemo krojiti, nema govora. Izvolite, gospodine Jašareviću. Samo malo, ne čujemo se.
Da li je potrebna natpolovična većina svih koji glasuju? Dakle, to je moje pitanje u skladu sa Poslovnikom. Pored dvije trećine iz entiteta koji su „protiv“, da li je u glasanju potrebna natpolovična većina svih koji glasaju?
Prisutnih?
Oni koji su prisutni, koji glasaju.
Da, prisutnih koji glasaju.
S tim da u toj većini ne bude
Dakle, molim vas: „za“ je 12, osam je „protiv“, sedam je „suzdržanih“ i dovoljno je. Nema, molim vas, [[Zajednička diskusija]] Pa, što ne kažete. Dobro. Molim vas, molim vas tehnika, vidite da imamo inače problema oko glasanja itd., molim vas. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasamo o zaključku gospodina Jovičića. Glasajte sad! Molim vas glasajte sad i odmah provjeravajte je li vaš glas registriran. Evo sačekat ćemo prije bilo kakvog komentara. Ja neću riječ progovoriti, provjerite. Nemojte govoriti ništa ima li, nema li. Da vidim prvo hoće li ljudi prihvatiti glasanje. Je li o.k. s glasanjem? Ima li ko da izražava sumnju? Hvala. 11 glasova „za“, 13 „protiv“, tri „suzdržana“ itd., dakle. 35
Gospodine predsjedavajući, molim vas.
Izvolite, gospodine Jašareviću.
Ja bih volio da ovaj član 80. pod (4) pročitam.
Sekretar će pročitati.
Evo, neka sekretar pročita.
Izvolite, sekretaru, pročitajte 80. (4). E, pa pročitajte. Evo smo na ključnim stvarima.
Član 80. Poslovnika stav (4), je li tako? - Ako Kolegij ne uspije da postigne saglasnost ili ako postigne sagalasnost novim rešenjem koje nije bilo predmet glasanja u Domu – znači, tretiramo samo ovo prvo pitanje, nije postignuta saglasnost - ...odluku donosi većina od ukupnog broja poslanika koji su prisutni i glasaju, uz uslov da glasovi protiv ne sadrže dvije trećine ili više poslanika izabranih iz svakog entiteta. Mislim,
Pa nije prošao zaključak.
Pa nije prošao, dobio je samo, nije dobio ukupnu većinu. On je sad dobio 11 glasova „za“. Da, da.
Dozvolite mi, dozvolite mi, molim vas, pomozite mi. Dakle, ovaj zaključak nije prošao. Idemo na tačku 6. Ad. 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka poslanika Zlatka Lagumdžije povodom razmatranja Informacije o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2006. godini 36 ... ... i o ovom zaključku je provedeno usaglašavanje u Kolegiju. Nije postignuta saglasnost. Opet idemo na glasanje u drugom krugu. Pa ko vam kaže da neću pročitati? Dakle, radi se o zaključcima: 1. Zadužuje se Vijeće ministara da u roku od 60 dana napravi cjelovitu informaciju o stanju i krivičnim djelima u domenu opojnih droga s akcionim planom za borbu protiv organiziranog kriminala i njegovih posljedica. 2. Zadužuje se Vijeće ministara da u roku od 60 dana napravi cjelovitu informaciju o privrednom i organiziranom kriminalu s analizom rada pojedinih institucija kroz podatke o tome koliko su istražni organi napravili prijava, koliko tužilaštva procesuirala, koliko sudski pravosnažno okončali, uz podatke o oduzetoj imovini proistekloj iz kriminalnih radnji. 3. Zadužuje se Vijeće ministara da napravi odgovarajuću analizu i u saradnji s Predsjedništvom BiH Parlamentu predoči institucionalni način organizovanja i funkcioniranja Vijeća za nacionalnu sigurnost ili adekvatnog odgovarajućeg tijela. Dakle, nismo postigli saglasnost o prijedlogu ovih zaključaka gospodina Lagumdžije. Sada glasamo ponovno u drugom krugu: da sve zaključke odjednom, tako smo i usaglašavali, tako vam i predlažem.
Jedan po jedan zaključak.
Samo recite po želji, gospodine Križanoviću, gospodine Lagumdžija. Dakle, evo jedan po jedan. Samo izvolite. Treba li još jedanput pročitati zaključke, možda? Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte o zaključku 1. poslanika Lagumdžije. 26 glasova „za“, osam „protiv“, jedan „suzdržan“ – prošao; 20 Federacija, šest RS. Idemo na zaključak 2. Molim vas da se pripremite, molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Gospodine Lagumdžija, glasajte. 22 glasa „za“, osam „protiv“, pet „suzdržanih“; 19 Federacija, tri RS – prošao, nema dvije trećine „protiv“. Idemo na zaključak 3. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Zaključak 3. Lagumdžije. 21 glas „za“, 10 „protiv“, četiri „suzdržana“; 10 „protiv“ iz RS-a. 37 Zaključak 3. – Vijeće za nacionalnu sigunost ćemo pričekati. Idemo na tačku 7. Dakle, usaglašavanja smo konačno završili. Ad. 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Prijedlog ovog zakona smo dobili 22. avgusta 2007. godine, a naknadno smo dobili Zahtjev za hitni postupak po članu 127. Poslovnika i mi smo vam materijale dostavili. Dakle, prvo odlučujemo o Zahtjevu za hitni postupak. Dakle, molim vas, otvaram raspravu. ... Gospodine Lagumdžja, jeste li to negdje krenuli?
Jesam.
A, doviđenja, vidimo se. Ja, ja, na važne stvari, dobro.
[[nije uključen mikrofon]] Gospodine Belkiću, upravo sam dobio informaciju da je Izborna komisija ....
Pa nam javite, dobro. Ja se nadam da nije. Dakle, otvaram raspravu o Zahtjevu Vijeća ministara za hitnu proceduru o ovome zakonu. Izvolite, ko se javlja za riječ? Rasprava o Zahtjevu za hitnu proceduru. Izvolite, gospodine Suljkanoviću.
Na Komisiji za vanjsku trgovinu i carine, mi smo zaključili da se ne podrži prijedlog za hitnu proceduru koju je predložilo Vijeće ministara.
Ima li dalje? Ivanković.
Poštovani predsjedavajući, kolegice, kolege zastupnici, mi smo na Grupi za poljoprivredu isto tako analizirali ovaj zakon i ovu proceduru, pa smo utvrdili da neki od zahtjeva Udruženja 38 poljoprivrednika i Udruženja prevoznika nisu ugrađeni; kao primjer, što je rješenje uvoza goveđih glava koje su spominjane nekoliko puta u ovom parlamentu, gdje sad postoji problem da se rade čak i određene zloupotrebe da se u prošloj godini a i polovici ove uvezlo skoro 10 miliona kila goveđih glava u BiH i taj dio bi trebalo kroz carinsku tarifu sanirati, da nam se to ne ponovalja dalje. A isto tako, smanjenje carine na traktore koji se ne proizvode uopće u BiH nije predviđeno da se ukine carina u potpunosti, što su bili zahtjevi udruženja i mislimo da bi to u nekoj komisijskoj fazi trebalo popraviti. Hvala.
Hvala, gospodine Ivankoviću. Ima li još prijavljenih? Ako nema, .... izvolite, gospodine Jašareviću.
Predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, ja mislim da nije ispunjen ni uslov Poslovnika da se ovaj zakon može raspravljati po istom postupku, jer se ne radi ni o zakonu visokog stepena hitnosti, niti prijedlogu zakona koji nije tako složen da bi se o njemu na ovakav način moglo odlučivati i pozivam nas sve da to uradimo u jedan od dva redovna načina, dakle skraćeni ili redovni postupak. Hvala lijepo.
To vama može biti argument za odnos prema ovom zahtjevu, a mi smo bili dužni da ga stavimo i da se mi ovdje odredimo. To je vaš stav. I evo, ja sam vam dao priliku da ga iskažete u kontekstu rasprave o Zahtjevu za proceduru. Ima li još prijavljenih? Azra Hadžiahmetović.
Imamo Zahtjev Vijeća ministara za hitnu proceduru koja je vjerovatno nečim obrazložena. Ukoliko možemo čuti eventualno resorno ministarstvo šta je razlogom hitnosti da se možemo opredijeliti, jer ovde nam naša komisija i pododbor komisije resorne imaju drugačiji stav.
Ja, mi smo uz zakon dostavili Zahtjev Vijeća ministara, imali ste priliku vidjeti i u obrazloženju. Pa, evo ja sam, mi smo dostavili ono što smo dobili od Vijeća ministara. Dakle, na nama je da se opredijelimo. Dakle, mi sada odlučujemo prihvatamo li Zahtjev za hitnu proceduru ili ne. Ako ne prihvatimo Zahtjev za hitnu proceduru, onda pitamo Dom je li spreman da idemo 39 na skraćenu proceduru. Ako ne bude ni skraćena, ovaj će zakon ići u redovnu proceduru. Pa onda da idemo redom, da ne gubimo vrijeme. Molim, pa evo ja govorim. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Osam glasova „za“, 18 „protiv“, nema većine, ... većine. Dakle, Zahtjev za hitnu proceduru nije prošao. Pripremite se za glasanje o skraćenoj proceduru. Molim vas, glasajte sad. Glasamo za skraćenu proceduru koja podrazumijeva komisijsku fazu. Samo jedan trenutak. Je li ima primjedbi na glasanje? Evo, gospodin Jašarević i gospodin imaju primjedbe na glasanje – da nisu registrirani. Možda sam i ja malo brzo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! I ja ostavim možda kratko vrijeme, a vi sporo. Trebate biti brzi. Ima li sad? S 25 glasova „za“, tri „protiv“, četiri „suzdržana, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da ... će se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi BiH čiji je predlagač Vijeće ministara razmatrati po skraćenom postupku. Idemo na tačku 8. Ad. 8. Zahtjev Komisije za vanjsku trgovinu i carine za razmatranje Prijedloga zakona o primjeni Sporazuma o izmjeni i pristupanju Centralnoevropskom sporazumu o slobodnoj trgovini (CEFTA) po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Dakle, ista stvar s tim što je ovdje predlagač Komisija za vanjsku trgovinu i carine. Molim vas, molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Pripremite se za glasanje i glasajte sad. Nisi stigao, jel' Ademe? Šta ćeš, nezgodno? 18 glasova „za“, devet „protiv“, tri „suzdržana“, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Zahtjev Komisije za vanjsku trgovinu i carine za razmatranje Prijedloga zakona o primjeni Sporazuma o izmjeni i pristupanju Centralnoevropskom sporazumu o slobodnoj trgovini usvojen i ovaj će se zakon sada razmatrati po hitnom postupku, odnosno ovaj će se parlament o njemu, odnosno Predstavnički dom o njemu izjasniti. Sada imamo i raspravu o ovom zakonu. Dakle, gospodin Kalabić traži 10 minuta pauze. [[PAUZA]] 40
Pa nije sporno, ja ću par rečenica samo. Upravo je dobra stvar što je tu predstavnik ministarstva, jer ja sam u najmanju ruku zaprepašten našom nedoslijednošću kad se radi o ovim tzv. imt zakonima. Mi smo juče imali dugu raspravu i priču – da, tačno zakon se zove ima li mene tu – mi smo imali juče raspravu o CEFTA-i gdje smo zaista što je bilo moguće razmijenili niz i sve moguće argumente koje smo ovde mogli iznijeti i, u momentu kad sam ja smatrao da smo se složili oko redoslijeda događaja i poteza koje treba da vučemo i usvojenih zaključaka i onoga što su svi kazali, evo danas imamo ovu situaciju da smo i par sati nakon toga postupili sasvim suprotno. Iako smo imali upozorenja i svu argumentaciju šta znači ovakav način rada i šta znači za ovu zemlju, činjenica da je danas bio tu visoki predstavnik i ipak mi pokazujemo da u situaciji kad je u pitanju imt zakon, BiH je onda na 197 mjestu, a sve je prije toga preče i to mi pokazujemo svoj odnos i prema državi i prema interesu i svemu ostalom. Treba da to iskreno priznamo i da su ovakve prilike uprave dobre za razotkrivanje te potpune istine. Ja zato molim predstavnika Ministarstva da nam obrazloži – ako bi ovo, a vidim namjeru da bude usvojeno – ako bude usvojeno, šta to znači u ovom momentu za ovu zemlju? Hvala.
Naravno, ja sam dužan da vas podsjetim, vi sigurno to imate. Mi imamo ranije mišljenje Vijeća ministara o sličnom zakonu, o skoro istom zakonu. Izvolite, gospodine Tinjak. Naravno, ne uskraćujemo mogućnost poslanicima. Po želji, Šefik.
Poštovani poslanici, dame i gospodo, predstavnici Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa su učestvovali u radu komisije ovog doma, kada je riječ o ovom zakonu. Vi ste jučer usvojili CEFTA Sporazum, a mi smo i tada dakle tokom rada ove komisije, a i danas evo iznosimo naše mišljenje koje se nije u međuvremenu promijenilo. Dakle, ukoliko bi se ovaj sporazum, ovaj zakon danas usvojio, on bi značio direktno kršenje Sporazuma o slobodnoj trgovini, CEFTA Sporazuma. Šta, u kom smislu on znači direktno kršenje tog sporazuma? Ovim zakonom, članom 5. određuje se, utvrđuje se carina u iznosu od 40% MFN carine na ... na robe iz carinske tarife 0204, 1601, 1602 porijeklom iz Hrvatske i Srbije. Sporazum CEFTA je sporazum 41 gdje smo mi sadašnji Ugovor o Sporazumu o slobodnoj trgovini, anekse tih ugovora prenijeli u taj sporazum. Tamo nije predviđena carina. Tim sporazumom su predviđene dakle zaštitne mjere na koje ima pravo Vijeće ministara. I Vijeće ministara je još prije dvije i po godine uvelo 40% carine baš na ove proizvode 02, 4 i 16 i na taj način zaštitilo u obimu koliko je moglo u tom trenutku da zaštiti domaću proizvodnju i izuzetno ove robe. Dakle, ukoliko bi vi sad izglasali ovaj zakon, ali naravno, razlika između zakona i ovih mjera je u tome što CEFTA predviđa mjere, CEFTA predviđa, a i naše zakonodavstvo proceduru za uvođenje tih mjera, to je dakle procedura koja obavezno ide preko Vijeća ministara i mi smo i pokazali da smo dakle spremni da donosimo takve zaštitne mjere. Ukoliko se donese zakon, on dakle mijenja ono što smo mi dogovorili sa Srbijom i Hrvatskom konkretno u ovom slučaju, jer se traži samo za Srbiju i Hrvatsku. Dakle, mijenja se taj sporazum jednostrano, a, to više ..., to će kasnije sigurno imati konsekvence ..., u vezi sa našim članstvom u CEFTA-i. To je po nama pristup koji nije ozbiljan. Na taj način država pokazuje da ono što se dogovori nije spremna da ispoštuje, a postoje drugi mehanizmi dakle kao što je Vijeće ministara i dokazalo, 40% carine dvije i po godine se drži. Dakle, ja mislim da je to ... dovoljno da se vidi da .. apsolutno ovim zakonom se dakle pokušava promijeniti Sporazum CEFTA. Svi ostali članovi, član 1., član 2. govori ... navodi ove odluke o mjerama zaštite domaće proizvodnje, domaće proizvodnje, prekomjernog uvoza, govori u odluci o postupku i načinu utvrđivanja antidamping i kompenzatorne dažbine, govori član 3. o proceduri, a sve je to propisano dakle tim odlukama, samo što niko ne želi da koristi proceduru. Ovo je najlakši način da se to uradi, a ja mislim i Vijeće ministara, Ministarstvo vanjske trgovine misli da je ovo kršenje Sporazuma CEFTA-e, a kakve posljedice po državu može da ima kršenje ovog sporazuma, to je sad u ovom trenutku teško predvidjeti ali svakako države, zemlje, imaju pravo da reaguju i za pretpostaviti je da će i one reagovati ... na način da moguće čak uvedu isto tako kontramjere. To je u ovom trenutku. Ukoliko imate pitanja druga, ako želite da nešto pojasnim,
Ja nemam, vidjet ćemo imaju li poslanici. Hvala. Za diskusiju se prijavio Momčilo Novaković.
Ja bih htio da podsetim ovaj dom da smo juče kod ratifikacije Sporazuma usvojili određene zaključke. Jedan od zaključaka je i zaključak Kluba SDA, Predlog zaključka Kluba SDA da ... u roku od 60 dana Savjet ministara zajedno sa entitetskim vladama predloži dakle program jedan mjera koji će znači prije primjene ovog sporazuma obezbediti uslove da nema negativnih efekata za poljoprivredu, za domaću proizvodnju. Vidite, ja ovaj zakon, koji je ovde pred nama, posmatram kao zakon ograničenog dejstva. Dakle, dotle dok se ovaj posao ne završi i dok Savjet ministara ovaj posao ne završi, mi zadržavamo postojeće stanje. Dakle, ne mijenjamo ništa, nego pokušavamo ovo što je ionako loše za naše proizvođače, pokušavamo zadržati na tom nivou, dok Savjet ministara ne završi svoj posao. I ja ne vidim zašto Savjet ministara bježi od toga da završi svoj posao? Na ovaj način, ovo je jedan, jedan vid prinude da Savjet ministara, uz 42 one zaključke koji su juče usvojeni, da svoj posao završi brže nego što bi oni to redovno završili. Naravno, ja neću obraćati, komentarisati ... diskusije oko ovih formulisanih znači razloga za glasanje ili glasanja, jer mogao bih i ja onda da se vratim: prošle godine, pa da ... i sada kritikujem ovo ministarstvo kao što smo ga prošle godine u prošlom sazivu kritikovali, zato što je bio kao član nekog lobija. Pa evo, ja bih mogao i ja pitati, a član kog lobija je sadašnje ministarstvo ili Savjet ministara itd. Naravno, ne treba pričati na takav način. Mislim da to nije potrebna priča. Ponavljam: što se mene tiče, za mene je ovo zakon ograničenog, sa ograničenim vremenskim dejstvom dotle dok se ne obezbijede uslovi da nema negativnih efekata od strane CEFTA-e. Ja ga jedino tako shvatam. Što prije Savjet ministara završi svoj posao, to prije ćemo mi ovdje taj zakon staviti van snage.
Hvala, gospodine Novakoviću. Ima li dalje? Gospodin Križanović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja zapravo sam sinoć neuobičajeno za mene dva-tri puta govorio po pitanju CEFTA-e koja se doticala direktno i ovog prijedloga zakona. Zaista nemam namjeru da danas, niti imam snage, niti volje, ni potrebe da bilo što od toga ponavljam. Ali, imam nekakvu moralnu obavezu da reagiram na obrazloženje kolege Kalabića kad govori o motivima ovog prijedloga zakona. Ja ne znam kako bih preveo tu imt ali predlagatelj zakona jeste Komisija za vanjsku trgovinu i carine našeg parlamenta čiji sam i ja član. Zbog toga reagiram. U najkraćem, pošteno govoreći može se reći da poslije ratificiranja CEFTA-e pitanje sada koliko dolazi ovo ... kao nekakav lijek, ali smo uvijek obrazlagali ovaj prijedlog zakona koji također vučemo onoliko koliko smo rastezali ratificiranje CEFTA-e. Imao je za cilj prinude, što reče kolega Novaković, prema Vijeću ministara da donese neke mjere, da kaže da će stupanjem CEFTA-e i ovo malo beneficija koje imamo u spoljnoj trgovini sa Srbijom i Hrvatskom nestati i da se u tom međuvremenu pripreme neke mjere koje će amortizirati to. I potpuno se slažem evo, ukoliko bude ispoštovan ovaj zaključak koji smo jučer donijeli, za 60 dana, da kažemo, evo prestaje vrijednost ovog zakona, ali dajmo, ljudi, stvarno jednom razumimo da mi nemamo pravo, nemamo, da imamo odgovornost prihvatajući jedan međunarodni sporazum za BiH koji i dalje pogoršava položaj naše poljoprivrede, a da nemamo nikakvih ni planova ni mjera da to amortiziramo ili da ublažavamo to – ja jednostavno neću to prihvatiti. I zbog toga jesam za prihvatanje ovog zakona. Hvala.
Gospodin Živković. Je li replika? Registrovano je, gospodine Dokiću. Kalabić: replika. Pa Živković, pa Dokić. To je sad prijavljeno. 43
Ja sam takođe prošli put u raspravi o ovom zakonu rekao mnogo toga i apsolutno ja ne sporim prava ljudima da se bore za određenu vrstu interesa koje legitimno i nije sporno. Međutim, ne želim da to zamagli jednu situaciju o kojoj mi moramo voditi računa. Ako smo se saglasili, a tu će uvijek imati, evo sad govorim, ličnu podršku u kritici Vijeću ministara i onome što smo mi dali da oni urade i oni to moraju uraditi, iako smo se dogovorili da oni to treba da urade. Ja se potpuno slažem, nikad neću odustati tu, jer mislim da je to mjesto gdje to treba biti urađeno. Tu se potpuno slažem. I govorim da ovo nije način, bez obzira što je legitimno pravo i pokušaj ljudi da se zaštite na ovaj način. Ali zaboravljamo jednu činjenicu da vidimo ko je to sve ugrožen, ako pričamo o ovim ugoroženim. I da li, šta je sa ostalim kategorijama koje nemaju šansu ni da izađu pred ovaj parlament, da izađu da takođe zaštitimo! Koga smo zaštitili, a koga nismo, ako već pričamo? Ja sam protiv ovog pristupa i protiv ovog načina. To je mjesto za Vijeće ministara, za ovo ministarstvo i treba da izađe sa onim prijedlogom opsežnih mjera o kojima smo govorili evo protekla tri mjeseca, ali sam protiv da se to rešava na ovaj način, da ne govorimo o još ugroženijim kategorijama, oblastima, granama proizvodnje o kojima nema ni riječi. A potpuno, ja ne sporim pravo jedne, iako je to mala grupacija, da se bori, pa i na ovaj način za svoj interes. I nije riječ o tome, nego je riječ o načinu rešavanja, da mi imamo situaciju da koliko naših parlamentarnih komisija ne predlaže i nemaju nijedan predlog zakona; iz ove komisije imamo dva, tri ili pet predloga zakona. I ni na jednom drugome ne rade komisije, nego rade na ovom. Mislim, previše to je providno da bi bilo realno i da bi bilo dovodilo sve građane ove zemlje u jednakost pred ovim parlamentom i sve njihove interese. Ja o tome govorim. Uopšte ne ulazim u motive i potrebe da se ovi ljudi koji traže zaštitu – to apsolutno nije sporno. Ali u ovom momentu, ako je ovo način rešavanja, onda treba da kažemo šta je sa ostalim kategorijama, proizvođačima, granama proizvodnje. Mogli bi sad do ponoći da nabrajamo svako što zna o njihovim problemima, međutim oni ne mogu da stignu ni do Doboja, ni do Mostara, ni do Trebinja, jer nemaju vjerovatno jer oni očekuju da njima država riješi, potpuno s pravom, da njihove probleme, a ovamo ćemo za neke kategorije praviti određene prečice. Ja vas pitam: imamo li na to pravo i kud to vodi?
Replika, je li replika, gospodine Križanoviću? Replika: Križanović.
Pa vidite, mislim da bi bilo vrlo korektno i pošteno kad nešto govorimo da smo upućeni u problem o kojem govorimo. Zašto je naša komisija predložila ovakav zakon? Zato što je to pokušaj da se zadrži postojeće stanje odnosa u spoljnoj trgovini između Hrvatske i BiH To je postignuto stanje. Pa naravno da bi trebalo, kamo sreće da imamo još bolji aranžman nego što imamo sada. Upravo zbog toga, dakle ništa se ne dira, ništa se ne traži više. Kamo sreće da imamo i za ostale tarifne brojeve, osim ovih koji su ovde nabrojani. 44 I dozvolite još jednu stvar. Ovde sad ispada kriva Komisija što je predložila zakon. Predložila je zakon i o tarifama i akcizama i spoljnotrgovinskoj politici. A zašto? Zato što ne rade ministarstva, ne radi Vijeće ministara. O tome možemo govoriti. Još će trebati ova komisija ... se ispričavati ovde što je predložila zakon. Zašto ne može komisija kad to može svaki poslanik učiniti. Dajte da se uozbiljimo i, kad razgovaramo, da razgovaramo argumentirano.
Replika: Kalabić.
Prvo, uvaženi gospodine Križanoviću, ne znam otkud vama da mi imamo saglasnost da je postojeće stanje dobro i da smo tu bili saglasni apsolutno? Kako je došlo do toga da je postojeće stanje tako? Vi na bazi toga da smo mi svi saglasni sa tim stanjem, da ga zadržimo. E, nije tačno, nismo saglasni. Ja nisam saglasan sa postojećim stanjem i nisam saglasan sa postojećim stanjem. A možemo otvoriti priču kako smo i do tog stanja došli, ako hoćete. Ima ovde iz prethodnog saziva Parlamenta, pa da dođemo i u tu situaciju. To je pod jedan. Znači, postojeće stanje je loše, katastrofalno i ne želim ni u jednom momentu razmišljati kako ga zadržati. Ako smo došli u situaciju da ratificiranjem CEFTA-e rješavamo stvar sistemski, onda je to nova priča. Ako nismo, onda nastavljamo ovu: kako ko riješi postojeće stanje za sebe, onda možemo ići dalje tako. To je jedno, da bismo bili pravilno shvaćeni. Kad sam rekao na ono što je uradila ova komisija, ja ne sporim, ali jeste malo nelogično, recimo, da se Komisija nije zabavila pitanjem šta je sa prikupljenim novcem. Sa prikupljenim novcem? Da se pozabavi šta smo radili ovo godina do sada, recimo. Imala je pravo da se pozabavi. Kako smo odvajali novac od prikupljenih carina, poreza, akciza i ne znam ni ja, pa da vidimo gdje su završili ti transferi, gdje je taj novac koji je na taj način prikupljen. Gdje je u konačnici završio? Da li je kod primarnih poljoprivrednih proizvođača završio ili nije? O tome! Pa pazite, imali ste pravo, nisam rekao da je nadležnost. Niste obavezni ni zakon predložiti, pa ste se upustili. Ako hoćete biti principijelni, rešavati stvari principijelno, onda morate i to, potpuno se slažem, ići sa zakonskim projektima hrabro, ali istovremeno pratiti njihovo sprovođenje, dalje od Sarajeva, dalje od Sarajeva. A u ovoj situaciji nije naša nadležnost i tako se 99% ljudi, zato sam na početku u diskusiji i rekao, kad ostvarimo nešto ono što nas zanima, dalje nije naša nadležnost i nas se dalje ne tiče.
Hvala. Vraćamo se na prijavljene. Replika, je li? Sokolović: replika.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, kao član Komisije u tom svojstvu dajem repliku. Znači, Komisija je dugo mjeseci vodila korespondenciju sa Vijećem ministara vizavi ove problematike. Želim samo zbog zadnjeg iznesenog da kažem da smo 12. juna u zaključcima koje smo proslijedili Savjetu ministara u tački 2. rekli - Komisija predlaže Savjetu ministara da 45 razmotri mogućnost donošenja odluka iz drugih oblasti za koje utvrdi da su neophodne. Sve u vezi sa ovim sporazumom CEFTA i tu smo ih pozvali da zajednički formiramo komisiju, da radimo na rješavanju ovog problema. Međutim, oni nas nisu ozbiljno shvatili. Odugovlačili su, tražili su, evo, upravo ovaj momenat da nas privedu uza zid. Mi smo, mislim, u ovom dijelu bili pošteni prema njima i htjeli saradnju s njima. Oni to nisu željeli. Normalno, nemamo ministarstva poljoprivrede koje bi na jedan bolji i adekvatniji način rješavao ove probleme ili ministarsvo privrede i ostalih subjekata koji se vežu za ovaj problem CEFTA-e koji bi mogli kvalitetnije i bolje dati određene prijedloge. Znači, mi nismo ignorisali rad ni Savjeta ministara ni ovog ministarstva. Hvala.
Hvala, gospodine. Replika ili diskusija? Ako je diskusija, sada je na redu gospodin Živković, pa Dokić, pa gospodin Ahmetović. Mislim da poštujemo malo Poslovnik. Kalabić, izvolite. Ako je replika, izvolite.
Replika. Poštovani gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, mi smo jučer usvojili CEFTA-u jednoglasno. I, ne sporimo se oko toga da li je treba usvojiti ili ne treba. Ali imam osjećaj da se sporimo oko toga ko će napraviti mjere koje će na određen način zadržati bar postojeće stanje, kada je u pitanju, kad su u pitanju posljedice CEFTA-e. Imamo ovu korespondenciju sa Vijećem ministara koja imam utisak da odaje, hajde da kažem, da ljudi ne mogu još da prihvate činjenicu ili neozbiljno prezentiraju stanje i da će neke stvari napraviti u ovom nekom vremenu po ovim zaključcima koje smo imali jučer ovde. Dakle, takvo je stanje i među proizvođačima i imam utisak među većinom poslanika ovde. Jučer što smo čuli jednu zabrinjavajuću tezu gospodina Špirića ovde! Ja nisam iz ... razloga, da ne repliciram predsjedavajućem, koji je rekao sljedeće - moramo sačekati dakle kvantifikaciju posledica CEFTA-e. To je opasna teza. Koliko će ljudi zbog čekanja te kvantifikacije imati posljedice, kolike će te posljedice biti za BiH, pa tek onda da napravimo mjere. To su stvari koje ... ne može prihvatiti ovaj parlament. I ja shvatam ovu priču da Parlament želi ovim zakonom da preduprijedi ono što će nastati kao posljedica toga. Dakle, to je ono kako ja razumijem ovu priču. Dakle, ne može predsjedavajući, predsjednik vlade jedne države čekati kvantifikaciju koja će imati katastrofalne, ali neće imati katastrofalne; ona mora imati viziju, mora imati, mora znati kolika je, sad kolika je ta kvantifikacija da bi napravio mjere sutra. Hvala lijepo.
Hvala, gospodine Ahmetoviću. Gospodin Živković. Imamo prijavljenog gospodina Dokića. Ima li još zainteresiranih? 46
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, mislim da juče nije bilo onih koji su bili protiv CEFTA-e, a mislim da je nekoliko bilo poslanika uzdržano, tako da nije bilo jednoglasno, ali to nije bit ovoga što sam htio ovde da kažem. Naime, ja se puno ne razumijem u tarife i carine i vjerujem da je ova komisija dublje ušla u problematiku ovoga o čemu se danas ovde govori i možda je i to jedna nelogičnost Poslovnika da komisija predlaže zakone. S obzirom da svaki poslanik ima pravo da predloži zakon, onda se treba samo iza tog poslanika da pobroje svi ostali koji su za tu zakonsku tematiku. I pitanje je samo da li mi možemo samo da donesemo ovaj zakon i možda je greška što nisam diskutovao kada smo raspravljali o tome da li ćemo po 127. tački Poslovnika razmatrati ... zakonski projekat iz jednostavnog razloga što moramo da budemo svjesni da nakon rasprave ćemo glasati o zakonu kojeg ne možemo da promijenimo praktično i ne možemo da utičemo amandmanskom fazom na njega. Ja pitam da li je ovaj zakonski projekat idealan toliko da mi praktično njega u ovakvom obliku koji je sad pred poslanicima možemo da usvojimo? S druge strane, pitam se, da li možemo zakonom da ograničavamo u najmanju ruku derogiramo međunarodne sporazume koje smo juče usvojili, odnosno ratifikovali. Oni još nisu završili ratifikaciju u Domu naroda, time nisu punosnažni, ali dosadašnja praksa u ovome domu nije bila takva. To je pitanje pravne prirode i možda pravnici bi morali da kažu ovde da li u BiH na ovakav način možemo da zakonom ograničavamo ugovore koje smo ratifikovali. I na kraju, da li trebamo da donesemo zakon i na koji način će partneri koji su ratifikovali CEFTA-u da BiH kao državu koja ionako ima atribute nesavršene ili problematične u dogledno vrijeme smatrati. Šteta koju će nanijeti ovaj zakon, u samom imidžu BiH, mislim da je veća nego korist koju bi on eventualno mogao da dobije, pogotovo da napomenem, kad razmatramo samo oko 1% onoga što CEFTA podrazumijeva. Mi ovim zakonom ugrožavamo imidž i spoljnu politiku BiH, a govorimo o 1% CEFTA-e koju smo juče ratifikovali. Iz tog razloga i razloga koje je Ministarstvo za spoljnu trgovinu ... i ekonomske odnose u svom mišljenju u vezi s ovim zakonom ovde donijelo, koje je za mene opredjuljuće u vezi s ovim zakonom, mi iz SNSD-a nećemo moći glasati za ovakav zakon i na način na koji je on u ovu parlamentarnu proceduru došao. Nadam se da ljudi koji budu glasali za ovaj zakon će moći da objasne svima nama nakon toga štetu eventualnu koju BiH bude imala nakon tog usvajanja. Hvala.
Gospodin, replika je, je li? Bešlagić: replika; a evo Jukić se javlja za diskusiju. Ja bih molio ako još ima ljudi? 47
Vrlo kratko. Jednostavno moram da kažem neke nelogičnosti. Pazite, jučer smo imali tumačenje da ne možemo donijeti zakon dok ne verifikujemo i ratifikujemo CEFTA-u. Jeste, tačno. I evo, nakon ovakvih objašnjenja, nakon pristupa gospodina Špirića, nakon pristupa ministra, mi smo jučer ratificirali ugovor sa CEFTA-om. I ja mislio završili. Komisija ima pravo da predloži zakon. Ovde je danas bilo glasanje i po ovom hitnom postupku se ovaj zakon raspravlja. I vi sad nas ponovo ubjeđujete kakve su štetne posljedice, a evo, mi ovde čitavo vrijeme pričamo, pazite, nije ovo prvi zakon koji će se primijeniti ili neće primijeniti. Koliko smo zakona donijeli, koliko se tih zakona nije primijenilo i niko ne snosi nikakve posljedice ni nikakve konsekvence. Prema tome, ja stojim iza stava ove komisije koja je rekla da je ovo faktički samo zakon koji treba da zadrži onaj nivo koji danas imamo do donošenja mjera koje će Vijeće ministara donijeti po opet zaključku koji je jučer usvojen, sa kojim je jučer usvojena CEFTA. I o čemu mi sada pričamo? Mi smo danas imali šansu da pokažemo se da smo za evropske integracije na ovom drugom mjestu gdje smo imali ovu raspravu o Prijedlogu zakonu o poljoprivredi, ... pa niste donijeli, iako su se usaglasili u ovom ministarstvu. To kvari imidž; ne, CEFTA je usvojena, mi više o CEFTA-i, ja ne želim da raspravljam. Ona je usvojena, ona se potvrdila i mi završavamo taj dio posla. Hoćete da kažete da nemamo pravo predlaganja zakona. Predloženo je, usvojeno da idemo po hitnom postupku, dajte molim vas da vodimo o tome riječ. Nemamo mi šta raspravljati. Pošto je usvojeno po hitnom postupku, nema amandmana. Možemo izraziti svoje zadovoljstvo, nezadovoljstvo, glasajmo, nek propadne. Nemam ništa protiv, ali konačno dajte da počnemo jednom raditi po tom poslovniku. Nemojte nas stalno upotrebljavati sada, vraćati na to kako smo mi protiv CEFTA-e. Jučer je usvojena, verifikovana. Doviđenja.
Samo malo. Evo imamo jedan netačan navod.
Ne želim da ulazim u jednu vrstu replike, želim samo da pojasnim svoje stavove koji možda nisu bili dovoljno jasni. Želim da pitam ovaj parlament da li bi ovo bilo prvi put i presedan da nakon ratifikacije ugovora u BiH se donese zakon o načinu sprovođenja ratifikovanog ugovora. Da li bi to bio prvi put? Druga stvar, molim.
Uvijek ima prvi put.
Uvijek ima prvi put, naravno. Znači, trebamo da to napravimo presedan na ovome. S druge strane, kada sam govorio o imidžu BiH, govorio sam - juče smo napravili dobru stvar što smo ratifikovali CEFTA-u i svi su poslanici bili za, osim nekoliko kojih je bilo uzdržano. Ne bih 48 trebalo da tu dobru stvar kvarimo na način da po članu 127. Poslovnika donosimo zakon ovde koji nema pravo se ni s amandmanima da .. I treća stvar, mislim da je najbolje da oni koji su praktično dali povjerenje ovom Savjetu ministara imaju povjerenje i prema odlukama Savjeta ministara kada daju svoje mišljenje u vezi sa zakonom. Hvala.
Prodanović, je li također krivi navod? Budite precizni: koji navod ispravljate?
Predsjedavajući, replika, krivi navod poslanika Bešlagića odnosi se na to da je juče rečeno u toku rasprave da ne možemo donijeti zakon o primjeni zakona o Sporazumu o izmjeni i pristupanju Centralnoevropskom ..., dok ne ratifikujemo ovaj sporazum. Nije tačno, niko od juče prisutnih govornika iz Savjeta ministara to nije rekao ili predstavnika međunarodne zajednice. Ne možemo mi donositi zakon kojim bismo regulisali neke odnose na ratifikovan međunarodni sporazum. Parlamentarna skupština, Savjet ministara može donijeti mjere, ali donijeti zakon – to je apsolutno nemoguće, koji bi regulisao način primjene ratifikovanog međunarodnog sporazuma. Toliko.
Replika: Kalabić. Malo strpljenja, molim vas. Javite se za riječ.
Mislim da ovako shvatanje ovog sporazuma je bilo priličnije da se juče glasa protiv, ako se on shvata ovako, kao to je jedan bijeli list papira i tamo neka neko sebi upisuje šta hoće, a mi ćemo opet po svom. Valjda je svima jasno i da ne obmanjujemo javnost da se radi o jednom vrlo komplikovanom i važnom međunarodnom ugovoru koji ima svoja pravila. I ovo što je maloprije kolega Ahmetović govorio, tamo ima procedura. Ni meni se mnogo toga ne sviđa. Ali ima procedura, ako hoćemo poštovati ugovor, moramo poštovati proceduru. Ali mi kažemo: mi ćemo donijeti ugovor, a nećemo poštovati ono što u njemu piše. I mi smo kao za CEFTA-u. Nismo. CEFTA je odgovoran, ja smatram i mi smo pokazali odgovornost prema njemu zato što smo dugo o njemu raspravljali i pokazali koliko je on značajan i koliko je on važan, ako hoćemo poštovati, ali ovako tumačenje: neka CEFTA-e na stolu, ali mi ćemo donositi danas zakon, evo više nije sporno, mislim da je to smiješno. A tamo jasno piše prema tom ugovoru kako se trebamo i na koji način odnositi. Ako se drugačije odnosimo, onda je korektno bilo juče glasati protiv. To je puno pošteniji i korektiji odnos.
Dokić: diskusija. Završili smo s replikama i krivim navodima. Dokić: diskusija. 49
Predsjedavajući, dame i gospodo, odmah na samom početku da jasno kažem da sam i ja za zaštitne mjere, u ovom slučaju, naših poljoprivrednih proizvođača, ali ja hoću da evo ovaj parlament upozorim na dvije stvari. Prvo, na našu odgovornost prema međunarodnim sporazumima i ugovorima, na našu odgovornost prema međunarodnoj zajednici koja je prisutnija u BiH nego i u jednoj zemlji, možda i u svijetu, ali u Evropi sasvim sigurno. Mi smo čuli i danas od evo prvog čovjeka međunarodne zajednice ovdje jasne poruke po pitanju odnosa BiH prema onome što se zove proces pridruživanja EU. Sinoć, mi donosimo, evo usvajamo jedan sporazum, a već danas, nije prošlo ni 24 časa, mi ga, ako bi usvojili ovaj zakon, mi ga derogiramo i šaljemo vrlo, vrlo negativnu sliku i našem okruženju i Evropi kako se odnosimo prema takvim sporazumima. Ja ovdje mogu da razumijem opoziciju koja koristi svaku priliku da na eventualne i propuste, a sasvim izvjesno da je bilo u cijelom ovom procesu i propusta do usvajanja CEFTA-e, da oni koriste priliku da se dodvore biračima i glasačima, ali upozoravam na one koji čine ovde skupštinsku većinu da imaju obavezu i prema međunarodnim sporazumima, s jedne strane, ali isto tako da imaju i obavezu prema članovima Savjeta ministara koje smo mi birali. Čuli smo i sinoć, čuli smo i danas, kakav je stav Savjeta ministara po ovom pitanju. Dakle, predstavnik Ministarstva je eksplicitno rekao da mi donošenjem ovog zakona već danas kršimo Sporazum koji smo sinoć prihvatili. Stoga je moja sugestija da zaista ovaj zakon ne prihvatimo. Neću da ulazim u opravdanost njegovog donošenja, ali da, ako treba skratimo ovo vrijeme, koje je, čujem – sinoć nisam bio na tom dijelu sjednice – SDA predložio da se donesu zaštitne mjere u roku od najviše 60 dana. Moja sugestija je da se taj rok i skrati i zaista da se zaštite domaći proizvođači, ali na onaj način kako je to i ovaj sporazum predvidio, a ne da sad derogiramo Sporazum koji smo sinoć usvojili. Hvala.
Samo da vas registrujem, Selime. Čekajte, samo polako. Dakle, imamo jednu repliku, je li tako?
Pa replika, pa ja.
Samo malo. Križanović: replika; krivi navod: Bešlagić; Sadik Ahmatović: replika. Izvolite, gospodine Bešlagiću.
Odustajem. 50
Križanović.
Vidite, ja bih podsjetio da je CEFTA uime BiH potpisana prije devet mjeseci, Ugovor o CEFTA-i.
Kome je replika, ja? Gospodine Dokiću, vidim gledate.
Dakle, prije devet mjeseci je potpisan Ugovor o pristupanju CEFTA-i. Mi devet godina znamo da imamo loš položaj poljoprivrede i znamo šta nas čeka po pristupu CEFTA-i bar iz ovog ugla promatranja kad su u pitanju odnosi BiH sa Srbijom i Hrvatskom. Mi smo otvoreno rekli Vijeću ministara, ispred ove komisije: ovaj prijedlog zakona jeste instrument, na neki način, grubo rečeno, prinude da Vijeće ministara izađe sa nekim programom mjera i zaštite, odnosno poticaja domaće proizvodnje u ukupnoj i širem .... poljoprivrede itd. I nema, nema ga ni dan danas. Ja sam jučer rekao: tri i po mjeseca se u Parlamentu ovde odgađa potpisivanje ratificiranja CEFTA-e. Upravo zbog toga, dajte nam ljudi, date nam argument da ste razgovarali sa Srbijom i Hrvatskom da će ostati ovaj aranžman koji imamo sada. Bar u pogledu ove tri glave tarifnih oznaka! Nema. Donijeli smo jučer zaključak za 60 dana da se donesu te mjere.
Ja nisam čuo da je Dokić o tome nešto govorio.
Jeste, reći ću zašto sad. Ljudi moji, nemojmo pogrešno govoriti. Ko kaže da se ne donose razni zakon, razni provedbeni akti za provođenje određenih sporazuma i međunarodnih ugovora. Nemojte obmanjivati narod. Hoćemo li ga zvati zakonom ili odlukom; da je i Vijeće ministara donijelo odluke i reklo da će provesti ove mjere, ovaj zakon bi bio suvišan. Ali ja kažem: ovo je instrument Parlamenta da vrši pritisak nad izvršnom vlasti da neštu učini. I tako to treba gledati i nikako štećenje ugleda zemlje. To su patke koje više ne pale. Koji ugled zemlje, molim vas? Jesmo li ratificirali CEFTA-u? Nijedan glas protiv nije jučer bio u cijelom Parlamentu, pored sve ove klime o kojoj sad ovde razgovaramo. Ovaj zakon ne mora stupiti na snagu, neka Vijeće ministara donese nešto suvislo u ovom smislu i bit će sve uredu.
Ahmetović: replika. Kome? 51
Gospodinu Dokiću, uvaženom kolegi. Malo smo se, imam osjećaj da iza toga ugled zemlje – isto kao da donosimo zakon o nuklearnim glavama toliko ... se ono, da ne kažem o telećim, je li! Replika je dakle na izjavu gospodina Dokića kad je rekao da smo čuli stav Vijeća ministara i da ne trebamo u tom smislu donositi nikakav zakon. Problem i jest u stavu Vijeća ministara, dakle, odnosno predsjedavajućeg koji je ponovo, ponavljam, rekao da trebamo sačekati kvantifikaciju posljedica CEFTA-e. Država to ne smije čekati. Dakle, država mora predvidjeti kvantifikaciju prije negoli će nastupiti posljedice CEFTA-e i donijeti mjere kako ne bi bilo posljedica. U tome je sva priča. Dakle, ja još nisam ovdje nikog iz Vijeća ministara čuo, dakle, uvjerljivo da ovom parlamentu prezentira da će to biti u nekom narednom periodu, nego moramo donositi zaključke i zakone itd. Uostalom, dakle agrarna politika nije na nivou države i Vijeća ministara. Ona je na nivou entiteta, a ovo je način kako da to zaštitimo. Ovo jeste na nivou i države i Vijeća ministara. Hvala lijepo.
Vraćamo se prijavljenim diskutantima. Replika! Kome?
Ja sam eksplicitno rekao da sam za zaštitne mjere i čak sugerisao da se skrati rok koji ste vi predlagali, gospodine Ahmetoviću.
Vraćamo se prijavljenim za diskusiju. Imamo Jukića, imamo evo Jašarevića. A je li i vi? Imamo evo Adema Huskića. Izvolite. Ako se neko još predomisli, javite se!
Evo, ja sam očekivao cijelo vrijeme da ću od predlagača čuti malo pojašnjenja.
Malo pažnje da čujete šta čovjek govori.
Naime, koja pojašnjenja nisam čuo, a očekivao sam ih! Ovaj zakon je vrlo, vrlo konkretan i vrlo uzak i vrlo precizan. Ali u tome i jeste problem. I ja pitam predlagača: na osnovu kojih kriterija su odabrali baš ova tri tarifna broja? Mene to zanima.
Molim vas, gospodine Križanoviću, malo se suzdržite. ... Niko vas nije smetao. 52
Evo, ja se ispričavam, nisam dobro razumio, hoću da se ponovi ovde i da čujem zašto samo ta tri broja? Koji su to proizvodi, koje su to robe i zašto baš te? Zašto ne neke druge? Možda je i ovo previše. Naime, ja smatram da ne možemo kao Parlament uzeti na sebe odgovornost i stvari promatrati usko, selektivno, da ne kažem po nekom drugom kriteriju, nego da onaj ko nešto predlaže da najprije obrazloži kriterije na osnovu kojih je odabrao baš te proizvode, te robe. Možda je to uistinu ono što treba možda i dodatno zaštititi? Evo, ja, prije nego nastavim svoje izlaganje, pitam predlagača – iako je u ovom slučaju predlagač specifičan, ali naravno ima jedan zastupnik pravo, dakle, više zastupnika imaju isto tako to pravo predložiti – ne osporavam prijedlog, ali tražim objašnjenje koje su ovo robe, zašto te robe i po kojim kriterijima samo te robe?
Hvala. Sljedeći za diskusiju gospodin Jašarević. Neka se pripremi Huskić.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, ja sam mislio da je ono jučer bio najteži dan u radu ovog parlamenta i da ne može gore od onog jučer, a danas vidim da može puno gore.
Sve je za ljude, izdržat ćemo.
I mislim da je dobro da makar sebi olakšam da bi mogao dalje nastaviti raditi jer me hvata neka vatra, unutarnja temperatura. Ja sam glasao za ovaj zakon hitni, a znam matematički, politički i državotvorno da on nije dobro rješenje za BiH i da je bilo logično da ga upakujemo u raspravu o carinskoj tarifi, samo što bi to moralo biti upakovano s onim prijedlogom Vijeća ministara i s ovim prijedlogom ove komisije, da mi hoćemo makar minutu biti dosljedni u onome što smo obećali na početku ovog mandata. Nije mi bilo logično da Vijeće ministara, pored višemjesečnog vrlo pametnog javnog rada Komisije za ... carine, kad smo svi jasno dali do znanja da ćemo akcize i carine promijeniti, da bismo podstakli domaću proizvodnju, da se ovako ishitreno dostavi jedna opsežna promjena carinske politike koju nije moguće sagledati u hitnom postupku. I zato sam mislio da ovaj zakon koji je predložilo Vijeće ministara nije ni hitan, a nije ni jednostavan da bi se o njemu hitno moglo odlučivati. I ovaj zakon koji sad razmatramo niti je hitan niti je jednostavan da bi se o njemu moglo skraćeno odlučivati. A kako je onda došlo do toga da skraćeno odlučujemo? Tako što nemamo drugog izbora nego da napamet glasamo. Mi glasamo često samo zato što nema nikakvog koncepta u našem odlučivanju kojim putem treba da 53 idemo. Da je on bio u skraćenom postupku ili u nekoj redovnoj proceduri, kad smo glasali prvi put, naravno da bi o njemu puno lakše mogli odlučivati. I sad je prava dilema da li će – kako god ovaj zakon prošao, ništa se neće desiti, jer se evo skoro da ne može gore ništa nama desiti – da li će iza ovoga doći do nekog zajedničkog rada Vijeća ministara i parlamentarnih komisija. Ne budemo li to razriješili u ovom parlamentu, bit će onda gorih dana nego što je i ovaj današnji. Svaka nova sjednica bit će utrkivanje da po jedan redak, po jedan član, po onome kako pojedinac vidi BiH, mijenjamo ovdje zakone i od nesređenih zakona pravimo prašumu zakona koji će biti nesprovodivi, koji neće imati analizu šta je njihov cilj ni kratkoročno, a kamoli dugoročno. I zato bi dobro bilo kad bi, ja sam se ovo javio bez da sam ... sa klubom se konsultovao, dobro bi bilo kad bi bila neka pauza. Nama treba izlaz iz ovoga. Mi jednostavno nismo oni koji smo imt, mi se nismo ni rodili da budemo imt, a danas smo ovde u huji prozvani. Mi nismo oni koji smo htjeli jednima da pomognemo, a ne svima kojima je pomoć potrebna. Ali dovedemo se u poziciju da zbog nepovjerenja koje je među nama glasamo, pa šta ispadne. I mi ćemo i danas glasati pa šta ispadne, ako vi sad na Kolegiju ne smislite neku – a nema je ovde, po onome kako inženjer čita Poslovnik, ima li ikakva procedura da se iz ovoga izađe – da se vidi hoćemo li zajedno raditi do narednog Parlamenta i da onda razlijemo povjerenje i da izađemo iz onog da će za 30, 60 ili 90 dana ili do kraja ove godine Vijeće ministara i ovaj parlament predložiti jedan paket podrške poljoprivrednoj proizvodnji koji će zadržati postojeće stanje i stanje .... Ako ga donesemo, on će imati svoje posljedice. Bit će moguće ga i obarati, naravno, ali se onda bavimo nekim sporednim stvarima. Nama treba podrška poljoprivrednoj proizvodnji, u kojoj će ono šta pričamo i ono šta u zakon guramo jednostavno biti dosljedno, a nikako da se dodvoravamo ili poljoprivrednicima ili bilo kome drugom. Ovo govorim o poljoprivrednoj proizvodnji, a nama je naravno čitava proizvodnja predmetom promatranja, i pozivam one koji imaju pravo da predlože pauzu: napravimo pauzu i vidimo imamo li pametan izlaz iz ovakve situacije jer, ako ne budemo napravili pauzu, bit će to jedno stihijsko glasanje i, moram reći, kad glasamo, ne glasamo iskreno, nego glasamo pritisnuti onim što se dešavalo ovde jučer i šta se ovde dešavalo danas. I najbolje bi bilo nas odmoriti od ovog svega pa nastaviti kroz tri dana i o drugim stvarima, a ne samo o ovoj jednoj složenoj ... složenoj proceduri primjene Ugovora o slobodnoj trgovini, podrške poljoprivrednoj proizvodnji i saradnji Vijeća ministara i Parlamenta i nema šta se ne otvara u ovom nadglasavanju koje ne vodi ničemu. Moram reći zašto nam se ovo desilo? Zato što je pet iz RS završena stvar. Zašto bi se neko sekirao što će sad proći ili neće proći kad je pet zagarantovano. Samo se nekad desi da nema tamo neke petice i onda je, ovo da kažem, skoro neoprezno ušlo u hitnu proceduru, a svi su očekivali da će to biti jedna redovna procedura, skraćena, nikako hitna. Sad kad imamo hitnu, ne znamo iz nje izaći. Ovo je stanje kako je u našim dušama. Ovdje nema ni onog što sa pozicije, ni one sa opozicije, ali ima od čovjeka koji je u privredi čitav život radio i svaka mjera je dobra. Ali ne možemo zbog male mjerice zaboraviti da samo paket stavlja ljude ove zemlje u jednak položaj i da oni očekuju, od nas očekuju, pakete, a ne nikakve sitne pomake za određene lobije, za pojedince i da ne pominjem tamo neke druge interese koji se tu mogu. Dakle, predlažem onima koji imaju pravo za pauzu – neka naprave pauzu, bolja je pauza, neka traje koliko ko hoće, nego da napravimo izvjetreno glasanje i da sebe dovedemo u jednu bezizlaznu situaciju. 54
Ima ih mnogo koji imaju pravo da traže pauzu, to nije problem, gospodine Jašareviću. Imate i vaš klub i svi klubovi itd., a kako ćemo pokušati se dogovoriti: mi smo sada u jednoj poslovničkoj fazi gdje smo pred odlučivanjem o zakonu po hitnom proceduri, jer smo to tako izglasali. Ali evo, prvo da završimo sa prijavljenim ljudima ko je za diskusiju. Izvolite, gospodine Huskiću. Imamo gospodina Todorovića. Ima li još prijavljenih? Naravno, gospodine Ivankoviću, kako ne. Gospodin Lozančić. Ima li još neko da bi mogao? Evo, sad zasad: Todorović, Jerko Ivanković i Lozančić.
Pa gledajte, ja moram reći da sam zaista u jednoj, ja govorim za sebe, lično, teškoj poziciji jer slušam i vrlo sam zavidan ovim kolegama koji imaju jasne pozicije. Koliko su jasne njima, to je sad druga stvar, ali meni djeluju kao dva bloka koji imaju prilične argumente. Ja zaista nemam. Ja bih htio da ne pogriješim. Znači, htio bih da napravim dobro i za državu, i dobro i za ove ljude, i ne znam kako da napravim to. Mislim da nije to nemoguće i mislim da svi to želimo. Moram reći također i uvjeren sam da dijelim mišljenje sa svima nama ovde i da sam sretan što smo jučer usvojili onaj sporazum i sve ove diskusije – ja zaista ne shvatam kao ... uperene protiv ovog sporazuma. Ali tuga je time veća. Ja ove kolege koji podržavaju ovaj zakon, njihova nastojanja shvatam kao jedan očajnički pokušaj da se ... da se nešto uradi i njih, ovo shvatam kao rat sa Vijećem ministara. Nažalost, evo njih ovdje nema i, po mom mišljenju, šteta je što ih nema. Kakav god rezultat danas bude glasanja, ja ne znam, zaista ovo.
Ima, sekretar Ministarstva je tu.
Nema predsjedavajućeg Vijeća ministara, nema resornog ministra. Mislim da je ovo vrlo bitna stvar da bi oni propustili. Evo, to je sad njihova stvar. Dakle, hoću reći ovo i zbog toga sam se i javio. Kakav god rezultat glasanja ovde danas bude, Vijeće ministara mora izvući određene pouke. Mislim da se oni ne mogu ponašati na način kako se ponašaju i uvjeren sam da se ne insistira na ovom zakonu zbog toga što tamo piše, nego zbog toga što se ne vjeruje Vijeću ministara da će ispoštovati ove odluke koje smo jučer usvojili. I evo, i to je naveća tuga. I ja ću sa tim završiti.
Ivanković. Pardon, Todorović pa Ivanković, pardon. Izvini, Jerko. 55
Gospodo, predsjedavajući, poštovana gospodo, uz puno uvažavanje mojih kolega poljoprivrednih proizvođača, jer pripadam od rođenja do danas toj grupaciji i zalažem se i zalagao sam se za status poljoprivrede koja nikada niti u jednom sistemu nije bila riješena i daj bože da ju mi za ove neke tri godine bar načnemo da rješavamo. Ja sam prošli put govorio. Juče smo mi usvojili CEFTA-u, međunarodni ugovor. Danas smo imali i upozorenje visokog predstavnika. Komisija koja je predložila ovaj zakon je ujedno u izuzetno teškom položaju u odnosu da predlaže, pa mislim da svi nisu ni verifikovali taj prijedlog. Mislim da je ovoj komisiji ovdje i ponajteže i mislim da bi dobro bilo da već jednom ovaj parlament se približi ovom ministarstvu ili ministarstvima ili da se oni približavaju nama, jer ovakvo stanje nas ne vodi ničemu i nije to dobro – jedni u klin, drugi u ploču! Dajmo, urazumimo se jer imamo niz upozorenja koji nas upućuju na takvu priču. Ja bih u ovom svemu tražio izlaz da sačekamo, a propos onog jučerašnjeg zaključka, tih 60 dana, pa da vidimo kakvi će biti – pozitivni ili negativni efekti. Da se to izanalizira i onda da tražimo neka rješenja ako su ona takva. Mislim da ovde prvenstveno rješenja mogu biti i izlaz može biti u carinskim tarifama. Hvala lijepo.
Gospodin Ivanković.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, pošto danas nema predsjedateljice Komisije za vanjsku trgovinu i carine, ja sam jedan od zamjenika pa ću evo nekoliko dilema pojasniti koja su postavljena kao pitanja. Mi smo u Komisiji na ovome radili i u Grupi za poljoprivredu skoro više od tri mjeseca. Znači, imali smo razgovore sa Ministarstvom, pozvali smo i predstavnike Evropske komisije u BiH i njihovog eksperta koji je učestvovao u izradi CEFTA-e i koji je učestvovao u Paktu za stabilnost. On nam je vrlo jasno kazao da po članku 23.bis BiH može donositi mjere koje smatra potrebnim. Jedna od mjera je ovaj zakon, tako da sve dileme o tome možete razjasniti. Ne kršimo Sporazum CEFTA nego zakonom implementiramo Sporazum CEFTA-u. Ovde još ima članova ove komisije koji su bili na tom razgovoru koji je trajao nekoliko sati i mislim da o tome ne treba uopće špekulirati. Zašto se odnosi na ove tarifne stavke? Često se puta koriste pogrešni termini. Riječ je o 500 tarifnih oznaka koje obuhvataju 21% ukupne poljoprivrede. To je zahtjev poljoprivrednika koji je izvješen ispred ove Parlamentarne skupštine preko 800 dana. I bilo je 800 dana, ko je god htio mogao je o tome analizirati itd. Razlika ovog zakona u odnosu na prethodni je da smo tražili od Udruženja poljoprivrednika da pristane, da ne bude puna carina kao što je to bilo u prošlom zakonu, nego da se to smanji na 40% kao što je postojeće stanje u odlukama Vijeća ministara. Evo, mislim da ove informacije će biti u korist. 56 Hvala.
Hvala. Imamo. Šta je? Replika? Morate diskutovati. Prije toga se prijavio gospodin Lozančić. Evo vas registrujem kao kandidata za diskusiju. Stekli ste status.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, moram reći da ovaj put neću raspravljati niti o jednom slovu u ovom zakonu, ali želim na početku da se u punom kapacitetu priključim razmišljanjima uvaženog zastupnika Jašarevića. Mislim da je uz more rasprava koje smo čuli jučer, danas i ovih mjeseci na ovu temu, evo neka mi niko drugi ne zamjeri, ovo bila najiskrenija rasprava, iako ona nije baš izravno, vjerovatno kao što ni ja neću, govorila o rješenjima ovog zakona. Mi imamo problem i bježimo od tog problema, a ponavljamo ga i jučer i danas i čitavo ovo vrijeme kako raspravljamo o ovome. I to što taj problem ističe neko iz oporbe i nije problem, to mu je uloga, to mu je zadaća. Bezbroj puta je pomenuto i danas i u proteklom razdoblju: mi ne vjerujemo da će Vijeće ministara izvršiti naše zaključke ili još gore – ne vjerujemo da će Vijeće ministara i resorno ministarstvo raditi svoj posao. To ste svi čuli, nadam se, kao i ja ovde, bezbroj puta izrečeno. I zbog toga, i to je jedini argument, i ako sam ja dobro razumio, da me predlagatelji krivo ne shvate, i ovo povjerenstvo, znači i cjelokupnog onog dijela koji podržava ovaj zakon, razlog, i danas se čulo nekoliko puta, i jeste taj zato što ne vjerujemo da će resorno ministarstvo, da će Vijeće ministara uraditi svoj posao. Ako mi ne vjerujemo da će Vijeće ministara raditi svoj posao, da će nekakav ministar ne raditi svoj posao, da predsjedatelji Vijeća ministara neće raditi svoj posao, svugdje u svijetu postoji samo jedan način da se to riješi, a ne predlaganjem nekakvih, da me opet krivo ne shvatite ..., palijativnih mjera. Mi smo jučer imali žestoko obrazloženje i prije toga resornog ministra i predsjedatelja Vijeća ministara i, po meni, ljudi su se vrlo principjelno i korektno ponašali. Branili su nešto što su dostavili ovom parlamentu na usvajanje. Vrlo uporno. Evo danas smo čuli tajnika Ministarstva koji opet isto tako, po meni, vrlo profesionalno brani stajalište resornog ministarstva. I mi smo – ja tako to procjenjujem, jedan sam od onih koji je to tako procijenio i temeljem toga dao svoj glas za Sporazum o CEFTA-i – povjerovali argumentaciji predsjedatelja Vijeća ministara i resornog ministarstva i sinoć prihvatili Ugovor o CEFTA-i da pomognemo Vijeću ministara. Ali ne kao rezultat nepovjerenja. Prihvatili smo i one zaključke da ih obvežemo. Izvolite, gospodo, mi smo vama povjerovali. Evo, uredu su vam argumenti, ali tražimo da u roku od 60 dana predložite ovom istom domu i ovim ljudima koji s pravom traže zaštitu svojih prava i puno bi ih moglo biti više ovdje kojim su prava možda ugrožena ili će se dovesti u nezgodnu poziciju primjenom Ugovora o CEFTA-i. Tražimo, a i to smo izglasovali. Ali onda kažemo jeste, sve smo mi to, mi ne vjerujemo ni sami sebi, jer smo izglasali zaključke, ali danas već kažemo, ma, nema ništa od njih. Oprostite, ... hajmo se dogovoriti da ne donosimo više nikakav zaključak. Ako mi sami ne vjerujemo da će naši zaključci biti provodivi ili biti provedeni, nema potrebe da se zamaramo. Znači, stvarno onda mislim da je pametnije da samo 57 glasujemo, da uopšte ne raspravljamo o bilo čemu ovde, svak, temeljem svoje svijesti, savjesti, spoznaja, znanja, informacija kojima raspolaže. Vjerovatno ćemo onda doći u poziciju, o kojoj je lijepo govorio gospodin Jašarević, da mislim da smo dobro uradili ali nismo sigurni, možda smo i štetu nanijeli. Sva argumentacija koju smo čuli ovih mjeseci, znači ne samo jučer, o Sporazumu o CEFTA-i, za mene koji nisam ekonomski stručnjak je otprilike, može se svesti u jedno: ovaj ugovor je štetan za BiH. A vidite, mi smo ga jučer skoro jednoglasno usvojili. Znači, mi svjesno donosimo štetne ugovore za BiH i za građane ove zemlje. Oprostite, o čemu mi onda pričamo ovde? Kako ćemo sutra imati povjerenje ili kako će neko drugi imati povjerenje u nas, kad mi sami već danas kažemo da smo svjesni da donosimo štetan ugovor, ali eto donosimo ih, ratificiramo ih. Jer, želimo ovim zakonom spriječiti štete po BiH. Opet citiram argumentaciju jednog broja diskutanata. Ja moram reći da nisam siguran. Znači, danas manje nego jučer ali nisam siguran da je ovaj sporazum štetniji nego što je korisniji za BiH. Da će on proizvesti i određene neću reći štete, ali određene probleme, evo, da tako kažem, točno. I mi smo to prepoznali i zato smo donijeli ove zaključke. I ja sam zato da mi poštujemo procedure koje postoje svugdje u svijetu. Ako ne vjerujemo resornom ministru, predlažem da se pokrene inicijativa za smjenu ministra. Ako ne vjerujemo ni predsjedatelju Vijeća ministara, opet procedura, izmjena Vijeća ministara. Ja ne želim ... stalno biti u dilemi, vjerujemo ili ne vjerujemo aktualnom sastavu Vijeća ministara. I možete sad zamisliti i te ljude koji sjede u Vijeću ministara! Oni slušaju ovako ili onako ono što mi ovde govorimo. Koja su ona izvršna vlast, kako oni mogu funkcionirati kad im se stalno spočitava da im se ne vjeruje, da nema se povjerenja u ono što bi oni uradili. Zamislite svak sebe u takvoj poziciji i pokušajte biti kreativni i pokušajte biti ekspeditivni. Na kraju krajeva, mi toliko zaključaka donosimo s takvim rokovima koje, kad bismo ne daj Bože mi bili u poziciji da realiziramo, nikad tako ne bi radili, jer donosimo zaključke koje realno naši ministri, naše Vijeće ministara sa svim službama, ne mogu izvršiti u rokovima koje mi dajemo i onda dolazimo u poziciju da stalno prozivamo i zato što oni ne stižu to uraditi. Znači, predlažem ... da ovo što je već spomenuto, jer se uistinu, ako dođe do izjašnjavanja, uistinu ... želim vjerovati u dobru namjeru predlagatelja da se želi zaštititi bosanskohercegovački poljoprivredni proizvođači. Znači, želim vjerovati u to. Želim vjerovati i Vijeću ministara da će učiniti sve da to uradi, a da se ne donosi zakon. Sad sam u dilemi: da li podržati zakon ili podržati Vijeće ministara? Najvjerojatnije, ako dođe do glasanja danas, ja ću biti suzdržan. Ne volim biti suzdržan. Ja inače volim imati jasan stav oko svega. Ali znači, zbog toga što ne bih želio biti u zabludi i glasovati pod presijom nekakvih žešćih ili manje žešćih retorika. Znači, mislim da uistinu trebamo u koncepciji rada ovog parlamenta, ne samo kod ovog zakona, ali ovo je sad dobra prilika – opredijeliti se hoćemo li podržavati Vijeće ministara, hoćemo li onda temeljem toga i tražiti od njih odgovorniji pristup ili ćemo ih stalno držati ovako u nesigurnosti, a očekivati da budu..., ko ne znam ni ja, najbolji igrači. Mislim da to nije moguće istovremeno. Znači, predlažem evo možda da u nekoj stanci ... pokušamo naći neko rješenje, da tako kažem, nemam rješenja ... i da uistinu ... dostojanstveno i principijelno izađemo iz ove situacije, a da ne nanesemo štetu ni BiH, niti poljoprivrednim proizvođačima u BiH. Hvala lijepo. 58
Replika: Ivanković.
Poštovani predsjedavajući, kolegice, kolege zastupnici, ja samo želim pojasniti motive Komisije.
Kome je replika, oprostite?
Gospodin Lozančić je rekao da Komisija zato što ne vjeruje Vijeću ministara je predložila ovaj zakon. Po Ustavu je ova Parlamentarna skupština obvezna ratificirati sporazume i osigurati njihovu provedbu i praćenje. CEFTA Sporazum je bio samo list papira koji ništa ne znači do sinoć do 9 sati. Nema veze što ga je potpisao Adnan Terzić, što ga je usvojilo Vijeće ministara, što ga je usvojilo Predsjedništvo i u putilo nama. Sve je to bilo nebitno. Tek sinoć u 9 sati, kad smo mi kazali to je Sporazum koji mi prihvaćamo, on ima pravne posljedice. Znači, obveza Paralmenta je da usvaja propise, da prati njihovu provedbu, da vodi brigu o sporazumima i poduzima mjere koje smatra potrebnim. Mi kao komisija ovog doma koja je plaćena da radi taj posao je obvezna, po Ustavu smo u biti i predložili ovaj zakon.
Hvala. Evo replika prvo. Šta je, Bakire, kod tebe? Nešto! Diskusija?
Ja moram reći ... da mene uvaženi zastupnik ili nije slušao ili me apsolutno nije razumio. Ja nisam uopće rekao da parlamentarna komisija nema pravo to raditi. Ja sam čak rekao da vjerujem da je rukovođena pozitivnim ... motivima predložila, ... znači uopće nisam o tome govorio. A za dodatnu informaciju, znači ovaj sporazum još uvijek nije ratificiran jer ga još uvijek nije ratificirao Dom naroda, tako da ... to znam ali govorim znači zbog opće klime i općih odnosa, uvažavajući pravo svakome da predlaže ... i, nadam se, uvijek s pozitivnim namjerama i dobra rješenja.
Gospodin Dokić: replika. Kome? Pa mogli ste to odmah. 59
Htio bih samo da kažem: ako je CEFTA do juče bio papir, od sinoć on nije papir makar za ovaj dom, iako nije još prošao cijelu proceduru ratifikacije. Ja isto vjerujem da je ova komisija koja je radila ovaj akt imala najbolje namjere i u to ne sumnjamo. Ali, danas je već drugačija situacija. I javio sam se: nije replika kolegi Lozančiću ali je jedna podrška. Zaista, mi ne smijemo ovdje nastupati sa pozicije i iz konteksta: mi ne vjerujemo ministrima, mi ne vjerujemo Savjetu ministara. Mi smo juče, mi smo njih izabrali. Mi njih možemo da pozovemo na odgovornost. Mi smo sinoć donijeli zaključak. Ovo je prilika. Evo, od sada pa i nadalje, skupština da slijedi provođenje svojih zaključaka. I, ako se zaključci ne provedu, dakle mi radimo istu stvar, ali radimo je na propisani način, na način kako je procedurama predviđeno da u CEFTA-i da se radi. Dakle, prilika nam je ako se naši zaključci od sinoć – evo ja nisam bio tu, nisam glasao ali podržavam ih – ako Savjet ministara ne uradi onako, prilika je da ih prozovemo.
Gospodin – diskusija, replika? Selim Bešlagić: replika; a onda imamo diskusiju Jovičić, Genjac, Izetbegović.
Znate u čemu je replika? Što mi govorimo - mi vjerujemo Vijeću ministara! Vijeće ministara do sada je ovom parlamentu po pitanju PDV-a trebalo najmanje deset puta da izađe sa ukupnim stanjem kako je poslije PDV-a i da da prijedloge mjera za suzbijanje, ja bih rekao, loših posljedica PDV-a. Koliko smo ih puta obavezali? Ja bih zamolio ako imamo u zapisniku, ja mislim jedno pet puta, jer smo pet puta ili šest puta predlagali izmjene i dopune PDV-a na nultu stopu itd. Evo, iz tih razloga nismo mi krivi ovde zbog toga što oni nas ignorišu. Suština je što objektivno, dolazeći, gospodin Nikola Špirić kad je došao za predsjedavajućeg, ja sam rekao: hvala Bogu došao je čovjek koji je insistirao da ovde sjedi Vijeće ministara kad je Parlament u zasjedanju, jer je on insistirao. Evo, prazne klupe, mislim da ste svi, ja to ne kritikujem. Izgleda da je to ovde bolest – čim dođeš u funkciju, nema te u ovom dijelu. Prema tome, to nepovjerenje koje su oni do sada iskazali, ovim sistemom: mi njima da nam iznesu mjere, oni to ne urade, obećaju i prevare nas i mi samo zaključke obnavljamo. Suština je u tome što ovim pokušavamo da kažemo: sad ste dužni, evo zakon nek bude u mirovanju dok vi ne donesete mjere. Ili, neka bude u primjeni dok vi ne donesete mjere. Onog momenta kad donesete mjere, ako je to za 30 dana, zakon se povlači. Zar je to, zar je to nekakvo zlo? U zaštiti nečega gdje su došli maltene na dno. Pa nemojte, ljudi, ja vas molim! Dajte da vidimo, tu ja bih najviše volio kad bi se mogli usaglasiti. I samo jedna napomena gospodinu Dokiću: ovde nije opozicija u pitanju. U Komisiji je više pozicije nego opozicije. I Komisija je predložila ovaj zakon. Prema tome, nemojte govoriti o opoziciji. Ja sam sretan što mogu štititi ali bih bio spram sebe nekorektan ukoliko stvarno vi kažete da će biti veća šteta od koristi za ovaj dio. Ja mislim da neće biti nikakve štete, a da li će biti koristi, vjerujte da ne znam, jer može Vijeće ministara da donese odluku koja suspendira sve ovo što je po zakonu. Može ne primijeniti zakon, kao što do sada ne primjenjujemo. Napravite 60 analizu koliko smo zakona donijeli ovdje, pa ćete vidjeti da se 90% zakona ne primjenjuje. Ide se stihijski, ide se samo na principu Dejtonskog sporazuma, ne u cjelini nego parcijalno.
Zahvaljujem. Očigledno da nam treba više uvažavanja između i poslanika i Savjeta ministara i više onoga što se zove posao koji radimo ovde. Znate, oni su juče čekali do 9 sati da dođu na red. Danas su bili prisutni, tražili su mogućnost da se obrate, međutim, poslovi i naši i njihovi, očigledno da trebaju imati malo više osjećaja za posao koji radimo. Ne želim ovim da branim nikoga. Hoću da kažem da su obavijestili Kolegij i predsjedavajući i resorni ministar na kojim su svojim obavezama. Zahvaljujem gospodinu Bešlagiću. Sljedeći se javio gospodin Jovičić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, juče sam rekao kao član Grupe za poljoprivredu i član ove komisije šta me rukovodilo da ne bi se pogrešno stekao utisak i evo počeću da otvorimo sve karte na sto. Možda je nesrećna okolnost da se stiče utisak da SNSD je protiv ovog zakona zato što su gospodin Špirić i gospodin Puhalac iz SNSD-a ili pripadaju toj opciji ili je kandidovala, nije bitno. Sjede li u tom Savjetu ministara i drugi predstavnici stranaka i naroda koje su, čuli smo juče, jedinstveno bili za ovo i čuli smo gospodina kojeg sam upoznao prekjuče, a ne znam ni kako se zove niti me interesovalo ni kojoj naciji pripada, ali evo radi u tom ministarstvu. Dakle, da tu razjasnimo dileme. Ne razvodnjavam diskusiju i rezultati će pokazati kako će se glasati i šta će se glasati. Barem su predstavnici Ministarstva i članovi ove komisije, moje kolege, uvjereni da sam na svakoj komisiji dodijao bogu i narodu sa jednom jedinom pričom i stalno ću je ponavljati - da ovo resorno ministarstvo izađe sa onim prijedlogom od 62 mjere koje su pripremili. I juče ste čuli kad sam rekao - neka dvije, evo, predlože mjere koje će realizovati pa da idemo dalje. Ima stenogram, čuli ste kad sam se zalagao za ratifikaciju CEFTA-e. Ali, kod razgovora sa Evropskom komisijom i Paktom za stabilnost, tada sam čuo da ne možemo, ponavljam, domaćim zakonom nijednim mijenjati međunarodni sporazum. Mjere i sporazum nisu, odnosno zakon i mjere nisu isto. Juče smo prihvatili vrlo korektan prijedlog gospodina Izetbegovića o ovom vremenskom roku da oni pripreme. Pa bićete vi svjedoci, nećemo mi danas nestati donošenjem jednog ili drugog zakona. Hoćemo mi stalno stvarno vršiti pritisak na ovo resorno ministarstvo da krene sa ovim mjerama, da pomogne poljoprivrednicima. Ako hoćete i ovo da otvorim. Pa zar je neko lud iz RS ili evo, moram tako reći, da ide protiv toga kad je poljoprivreda u RS razvijenija nego u Federaciji. Pa kako ćemo mi tamo ljudima reći evo mi smo zalagali se za zahtjeve Udruženja poljoprivrednika iz Federacije, a nismo iz RS, a tamo poljoprivreda razvijenija. Nego jednostavno nismo mogli da prekršimo proceduru, ponavljam kome nije jasno, da domaćim zakonom mijenjamo ovaj sporazum. Tačno je to da postoji nepovjerenje i čuli ste kod poslaničkog pitanja, u ovom redu klupa tamo, stolica, tačno je to. Ali šta da radimo? Pa čuli ste izjave predsjedavajućeg vršiće neko rekonstrukciju Savjeta ministara. Pa ona nije moguća. Evo vidjeli ste da smo tražili smjenu gospodina Alkalaja, nismo dobili podršku iz Federacije. Vi, kad iz Federacije budete tražili smjenu nekog drugog, nećete dobiti podršku od nas. I šta je sad to? 61 Pa, dakle ljudi moji, moramo se uozbiljiti i gledati šta je interes ove zemlje. Ako vi mislite da će donošenjem bilo kojeg zakona korist biti za poljoprivrednike, ja ću odmah glasati. Ali, ako vi mislite da će neko stajati iza toga što ćemo nanijeti štetu BiH, onda nemojte nas kriviti, nemojte nas kriviti. Onda ćete reći, e vidite kako su ovi Srbi dobro našli varijantu – ko oni se zalažu za BiH, a oni bi odmah htjeli da se izdvoje. Prekinite s tim pričama! Ko će se izdvojiti? Ko to razgovara? Ma nismo je prekinuli. To je bila varijanta, tačno ću ponoviti predsjednika Dodika, rekao je“ Biće referendum ako bude ugrožena RS.“ Pa naravno da će biti.
nije uključen mikrofon
Pa dobro, nema, Bahtiću, tačno. Ali nemojte da sve komplikujemo, ljudi, na način kako da sebi otežamo. Evo poljoprivrednika, stalno su ovdje i pozdravljam ih i neka su. Evo i predstavnika Ministarstva. Vjerujte, dovešćemo kamere sve da vas snime šta ste uradili zbog ovih mjera gospodina Bakira Izetbegovića koji vam je dao rok. Stalno ćemo vas ovdje izvoditi i ako treba na optuženičku klupu, pa ćemo mi donijeti zakon bez vas. Ova komisija da vam smanjimo plate u pola, da ne primate ako ne realizujete ove zaključke. Jer ne znamo šta ćemo više s vama. Ima vas, nema vas. Dakle, molim vas, nije ovo lično na vašu adresu, ali imamo mi mehanizme i zaštite da ovo sve provedemo po zaključku gospodina Izetbegovića. Dajte, molim vas, da nađemo neko rješenje da se izvučemo iz ovoga. Lajčak vas danas pohvalio, čuli dva različita mišljenja predstavnika, danas izađemo sa ovim zakonom, odmah sutra će nas poklopiti, svaliti u probleme. Pa mi smo se svakako svalili. Dajte, molim vas, nađite neko rješenje.
Vrlo rado ako je do mene. Gospodin Genjac.
Hvala. Poštovane kolege, ja ću vas poštediti nekog velikog uvoda i predložit ću odmah zaključak. A zaključak bi glasio: - Izjašnjavanje o predloženom zakonu odgađa se na rok najduže do 60 dana. Proceduralno poslovnički, mislim da je moguće. Kad se izglasa hitna procedura, amandmani nisu mogući, ali nije imperativno naređeno da se odmah izjašnjava. Dakle, može se izjasniti. Razlozi zašto? Mi smo usvojili zaključak: da se u roku 60 dana pripreme cjelovite mjere za ublažavanje posljedica primjene CEFTA-e. U proceduri je zakon o carinskoj tarifi i carinskoj politici Komisije i zakon o carinskoj tarifi Vijeća ministara u skraćenoj proceduri. Dakle, sve se to dešava u ovih 60 dana i mislim da, 62
Gospodine Bahtiću, sjedite, molim vas.
mislim da,
Gospodine Bahtiću, sjedite.
mislim da imajući sve to u vidu i imajući ... sve ono što će se desiti i ono što će, možda, potvrditi da nema razloga da ne vjerujemo Vijeću ministara, ili da ima razloga da ne vjerujemo, ili da će se svim ovim aktima preduprijediti moguće posljedice, a stalno će postojati ta mogućnost da se izglasa zakon u tom roku, ukoliko se ne ostvare efekti koji su potrebni. Hvala.
Hvala, gospodine Genjac. Imamo još prijavljenog gospodina Izetbegovića. Izvolite.
Dakle, poljoprivreda nije obična ... oblast u privredi. To je strateška oblast i zato države investiraju u poljoprivredu, zato daju subvencije, stimulacije, zato na vještački način olakšavaju svoje privrede. Ne smiju ostati bez poljoprivrede, ne smiju ostati sa slabom poljoprivredom, ne smiju ostati ovisne o poljoprivredama drugih zemalja. E, CEFTA će tu nas, u tu oblast, ... najgore da pogodi, znači gdje smo slabi i gdje je naš strateški interes da ne budemo slabi nego da ojačamo. Ima preko 800 dana kako su ti šatori tu, je li, i kako ima jedan ignorantski odnos vlasti spram toga strateškog pitanja. Od onoga čuvenog odgovora, arogantnog, našeg bivšeg premijera, je li - da se ljudi idu uhvatiti lopate, da će on raditi svoj posao. Eto, sve u tom stilu od onda pa do danas. Možda je, kažem, izlobirano to društvo tamo što je u štatorima, možda jeste, jel', od nekog lobija tu, možda i nije, ali neko ih mora organizovati. Ko brani Vijeću ministara da se sistematski pozabavi, evo kažem 800 i nešto dana, pa da raspetlja taj čvor, da primi te ljude, da nađe ove mjere, za koje smo sad dali nekakvih 60 dana. Eto, prošlo je 800 dana od onda. Mislim da se ... može tražiti izlaz iz ove situacije na bazi ovoga što je gospodin Genjac predložio. Dakle, mi smo dali Vijeću ministara nekih 60 dana da predloži ovaj skup mjera koje bi amortizovale efekte primjene Ugovora CEFTA, a također u tih 60 dana možemo posmatrati šta će se desiti i sa poljoprivredom i sa uvozom tih roba i da li to tako, ... takav će šok izazvati kao što se, kao što se mi bojimo. Ja tražim pauzu ... i predlažem da to bude duga pauza za vrijeme koje možemo obaviti ručak i da tek poslije toga se odlučimo šta ćemo. 63
Ja sam mislio da smo ručali ... u onoj pauzi između, ali, evo ako, ako većina smatra da treba pauza duža, ja nemam ništa protiv. Ali vas upozoravam da ću nastojati da završimo sjednicu danas. [[zajednička diskusija]] Dakle, molim vas. A gdje ste krenuli vi, gospodine Križanoviću? Dozvolite mi, ...dakle. Dakle, gospodine Izetbegović, jeste vi zatražili pauzu? Da vidimo prvo ima li još prijavljenih diskutanata. Je li ovo znak da smo praktično diskusiju završili? Ako jesmo, ima i nekih inicijativa i gospodina Jašarevića. Evo, i oficijelno se traži pauza. Dakle pauza 30, 30 minuta pauza. Molim Prošireni kolegij da sjednemo. [[PAUZA]]
Zahvaljuem. Ja mislim da bi bio red da se prije očitovanja, prije glasanja o ovom prijedlogu, da se ...
Sve što vi kažete, bit će red. Samo izvolite.
Naime, ja sam jedan od članova Proširenog kolegija koji se nije složio sa ovim prijedlogom.
Da li sam ja propustio da kažem ko se nije složio? Ni SDS se nije složio, ni Lijanović se nije složio. 64
To sam ja dužan kazati.
Ni SNSD.
Evo o čemu se radi. Mi smo, kao što znate, usvojili proceduru po 127. Poslovnika usvajanja ovog prijedloga. Dakle, došli smo, u raspravi smo bili i došli smo u fazu odlučivanja uzmi ili ostavi, dakle bez amandmana da prihvatimo ili odbijemo ovaj zakon. E, vidite sad se nudi odgađanje izjašnjavanja o ovom zakonu do 60 dana. Pa bila bi prije riješena sudbina ovog zakona da je u redovnoj proceduri. A mi usvojili hitno 127. Mislim ..., najblaže rečeno, da se ovim krši Poslovnik, ako bi došlo do ovoga bi se prekršio.
Evo ja bih vas zamolio da sačekate pa, ako prekršimo, da onda kažete.
Pa ne bi to bilo prvi put.
Pa eto ne bi. Uredu, hvala. Dakle, ja imam obavezu da provjerim da li su poslanici spremni kršiti ili ne kršiti Poslovnik. Molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, glasamo o Prijedlogu zaključka. Glasajte sad! Zaključak imate na stolu. 15 „za“, 15 „protiv“, dakle Dom nije spreman kršiti Poslovnik. Dakle, gospodine Križanoviću, Dom nije prekršio Poslovnik ali da ste ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste, jeste, ali evo, on je spasio i našu savjest probudio. Dakle, molim vas, molim vas da se pripremite za glasanje, da se pripremite za glasanje o ovom zakonu. Glasajte sad! 18 „za“, devet „protiv“ – prošao. Dakle, konstatiram da je ovaj zakon prošao. Idemo dalje. Je li aplauz, šta je? Idemo dalje. Tačka, dakle na tački smo 9. 65 Ad. 9. Prijedlog zakona o zaštiti planova rasporeda integriranih kola (drugo čitanje)
Šta da radim, gospodine predsjedavajući?
Ništa, diskutujte.
Diskusija. I mislio prihvatiti ovaj zakon, a niko mi nije objasnio o čemu se radi. Evo sad moram.
Molim vas malo strpljenja, pažnje malo. Izvolite.
Dakle, mi smo ovaj zakon imali na Komisiji. Ja sam na Komisiji branio stav i mišljenje Vlade RS koja je na osnovu člana 2. stav 9. Zakona o Vladi RS, „Službeni glasnik“ itd. – da, jer ovdje, čim se pomene Vlada RS, ne interesuju nikoga brojevi ni stavovi – dakle dala je mišljenje da u preambuli Prijedloga zakona o zaštiti planova i rasporeda integrisanih kola kao ustavni osnov za njegovo donošenje naveden je član IV stav 4. pod tačkom a) Ustava BiH kojim je propisana nadležnost Parlamentarne skupštine za donošenje zakona koji su potrebni za sprovođenje odluka Predsjedništva ili za vršenje funkcija Skupštine. Po ovom Ustavu nije 66 međutim naveden konkretan materijalni osnov, odnosno član Ustava po kome bi BiH mogla imati nadležnost za donošenje zakona iz predmetne oblasti. Razlog ovog navođenja ustavnog osnova nalazi se u činjenici nepostojanja ustavnog osnova za donošenje Zakona o zaštiti planova rasporeda integrisanih kola koji za predmet ima specifičnu materiju iz oblasti zaštite industrijske svojine. Tek sam tada shvatio o čemu se radi. Dakle, odredbom člana III Ustava RS propisano je da Republici pripadaju sve državne funkcije i nadležnosti osim onih koje su Ustavom BiH izričito prenesene na njene institucije. Istovremeno, u skladu sa članom III tačka 3. pod a) Ustava BiH propisano je da sve državne funkcije i ovlašćenja, koja tim ustavom nisu izričito dodijeljena institucijama BiH, pripadaju entitetima. U vezi sa navedenim članom 54. Ustava RS propisano je da svi oblici svojine imaju jednaku pravnu zaštitu u amandmanima 32, zatim u članovima 60. tačka 68. tačka b) i tačka 8. Ustava RS propisano je da Republika, između ostalog, uređuje i obezbjeđuje svojinske i obligacione odnose zaštite svih oblika svojine, te pravni položaj preduzeća i drugih organizacija, osnovne ciljeve i pravce privrednog, naučnog i tehnološkog razvoja. U Obrazloženju predmetnog prijedloga zakona navodi se Zakon o spoljnotrgovinskoj politici BiH i Zakon o osnivanju Instituta za intelektualnu svojinu BiH kao pravni osnov za donošenje ovog zakona što je protivno i pravnoj teoriji i praksi, s obzirom na to da su zakoni pravni akti sa jednakom pravnom snagom, tako da jedan zakon ne može predstavljati osnov za donošenje drugog zakona. Jedini osnov koji je neophodan za donošenje zakona je ustavni osnov, a u ovom slučaju u Ustavu BiH ne postoji takav osnov za regulisanje materije koja je predmet ovog zakona na nivou BiH. Slučajevi donošenja nekih drugih zakona na nivou BiH, bez postojanja ustavnog osnova, predstavljaju negativan primjer koji urušava ustavni poredak BiH i ne mogu biti razlog za takvo njegovo donošenje, ovog zakona. Zato će Klub SNSD-a biti protiv donošenja ovog zakona iz prostog razloga što je iz mišljenja vidljivo da je neustavno prenošenje nadležnosti na nivo BiH. Hvala.
Sve je to uredu, ali ovo je bilo drugo čitanje. Imali smo priliku i amandmanima da djelujemo itd. ali dobro. Gospodin Bahtić.
Samo bih kratko malo replicirao kolegi Slavku Jovičiću da ga pitam. Je li ovo Parlament RS ili Parlament države BiH i onaj ko ti je to pisao mogao si, mogao si da malo bolje pročitaš ... Toliko, hvala.
Replika. 67
U pravu je gospodin Bahtić. Ja odlično čitam, ali ovo mi poslali faksom, pa se ne vide dobro slova. /SMIJEH/ Ali nije bitno, važno je da smo se mi razumjeli.
Pa jesmo se razumjeli, samo smo došli u fazu drugog čitanja i pred samim finišem je
... i rekao sam da nećemo podržati.
Naravno, naravno. Ima li dalje za diskusiju? Ako nema, zaključujem raspravu. Živjeli, prijatno! Zaključujem, dakle zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje, dakle glasamo o Prijedlogu zakona o zaštiti planova rasporeda integriranih kola u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Usaglašavanje, dakle 20 „za“, sedam „protiv“, tri „suzdržana“. Ovaj zakon ide na usaglašavanje. Sad ili za tri dana, po želji. Za tri dana. Dakle, usaglašavanje na nivou Kolegija. Idemo na tačku 10. Molim vas malo pažnje. Tačka 10. Ad. 10. Prijedlog okvirnog zakona o srednjem stručnom obrazovanju i obuci u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) Na 13. sjednici smo odgodili razmatranje zbog odsustva resornog ministra, koliko se ja sjećam. Također, podsjećam da je Izvještaj nadležne komisije ... ..., Izvještaj Komisije iz kojeg je vidljivo da je Prijedlog zakona prihvaćen u predloženom tekstu. U plenarnoj fazi amandmane su podnijeli Drago Kalabić (dva amandmana) i Momčilo Novaković (14 amandmana).
Ovdje piše sedam.
Provjerite je li 14? 68
Momčilo Novaković podnio 14, gospodin Kalabić sedam.
Dakle, preraspored je napravljen, ja se izvinjavam. Dakle, gospodin Kalabić sedam i gospodin Novaković 14. Ja se nadam da pomenute amandmane imate pred sobom. Denis Bećirović. Rasprava je o amandmanima.
Ne, ne, imamo prvo opću raspravu, pa raspravu o amandmanima.
Nisam vas čuo dobro.
Imamo, rekoh, prvo opću raspravu, pa raspravu o amandmanima, u skladu s članom 119., ako ne griješim. Je li tako?
Izvolite, izvolite, naravno, naravno.
E, hvala vam. Ja neću zaista oduzimati ...
Premda se to kod nas ...
...nekad i pomiješa, jel'?
Tako je, ali nije problem.
Dobro. Ja neću oduzimati dosta vremena s obzirom da sam u prvom čitanju iznio stavove Kluba SDP-a u vezi sa ovim zakonom. Igrom slučaja, stjecajem okolnosti nisam bio u prilici da napišem i amandmane, ali barem da ponovim bar dio argumentacije zbog čega poslanici SDP-a neće prihvatiti ovaj zakon, apsolutno ...
Ne trebate se brinuti, nemamo podrške svakako. 69
Pa dobro, mi ne iznosimo svoj stav. Radi se o tome da smo i prilikom prvog čitanja – tada je na sreću bio ministar civilnih poslova prisutan, za razliku evo od današnjeg drugog čitanja – imali priliku, je li, da prezentiramo niz sugestija, ideja, prijedloga i zaključaka kako bi poboljšali ovaj tekst zakona, međutim apsolutno ništa od toga nije prihvaćeno. Podsjećam da smo i tom prilikom, lično sam pitao ministra da li, kada pravimo ovakav zakon, da li je vlast na državnom nivou, a i vlast u entitetima napravila, recimo, jednu koncepciju srednjeg stručnog obrazovanja iz kojeg bi kasnije proizašli i ovi zakoni i niz drugih mjera. Nažalost, nemamo ni odgovora na to pitanje. Ali, evo potrudio sam se da provjerim.
Denise, ja se izvinjavam, ovdje imamo pomoćnika ministra koji se bavi prvenstveno obrazovanjem – gospođa Esma Hadžagić, ja sam propustio da kažem, tu je gospođa.
Dobro, ja sam ...
I nadam se da sluša.
...ja sam spominjao ministra. Ne sporim da je eventualno još neko prisutan.
Ministar je ovlastio pomoćnika da prisustvuje.
Da. Mi mislimo, dakle, da bi trebalo da imamo koncepciju koja bi ponudila bazična načela i stavove za buduću organizaciju i realizaciju srednjeg stručnog obrazovanja i mislimo da treba doći do okvira za strategiju razvoja stručnog obrazovanja u BiH kao i definisati strateške pravce u razvoju obrazovanja odraslih, kao i sistem praćenja i vrednovanja kvaliteta obrazovanja. I prošli put smo uputili primjedbu a koja je vezana za to da je u ovaj proces apsolutno trebalo uključiti sve one aktere srednjeg stručnog obrazovanja. Kad to kažem, mislim, prije svega, na školu, na socijalne partnere, roditelje i privredne činioce. Njihovi prijedlozi, njihove sugestije, njihovi pogledi u vezi sa ovim zakonom, vjerujem da bi bili dobrodošli i korisni. Mi iz SDP-a također smatramo da BiH ne treba nikakav okvirni zakon o srednjem stručnom obrazovanju. BiH treba zakon o srednjem stručnom obrazovanju kao što ga imaju i sve druge razvijene države, a ne nikakve fikcije i kompromisi koji neće doprinijeti razvoju BiH. Moram reći da, čak ni u ciljevima koji su postavljeni kao ciljevi srednjeg stručnog obrazovanja, nismo saglasni sa rješenjima koja su ponuđena u ovom zakonu. Opšti cilj srednjeg stručnog obrazovanja bi trebao da bude da obezbijedi mogućnost mladima ali i odraslima da steknu znanja 70 i vještine, sposobnosti, radne kompetencije i zapošljavanje, dakle i mogućnost za dalje obrazovanje i učenje. Međutim, to u ovom zakonu nije sadržano. Srednje stručno obrazovanje pa i ovaj zakon trebali su da odgovore na potrebe tržišta rada, i to na nekoliko tipičnih načina – razvojem standarda i programa koji trebaju da odražavaju promjene u potražnji na tržištu rada, dizajniranjem širokih profila zanimanja i uvođenja ključnih vještina. Posebno mislimo da je neadekvatno u ovom zakonu tretiran ovaj dio koji se odnosi na organizovanje obuke odraslih. Dakle, vrlo loše je postavljen ovaj član 21., a ovo je itekako važno pitanje. Obrazovanje odraslih je manifestacija doživotnog učenja i integralni dio cjelovitog sistema obrazovanja. Znanje, vještine i sposobnosti odraslog stanovništva su u svim razvijenim zemljama ključ za socijalno-ekonomsku transformaciju, pa tako i razvoj BiH. Također, manjkavost ovog zakona su i standardi za ocjenjivanje, što možete vidjeti i u članu 10. ovog zakona. Ja sam pitao ministra i zaista sam očekivao da do ovog drugog čitanja da ćemo to razjasniti, međutim mi to još uvijek nismo razjasnili: u članu 8. u stavu (2) govori se da će se primjenjivati kad god je moguće modularna metodologija. I tokom prvog čitanja, pitao sam ministra, nije mi tada odgovorio, a evo nemam ni do dan-danas nikakvo objašnjenje – koja metodologija. Zakon ovdje ne smije biti neprecizan. Jel' to sveobuhvatna koja vodi integralnim kvalifikacijama, jel' to fragmentarna koja vodi parcijalnim kvalifikacijama, da budemo načisto kada je riječ o ovom zakonu. Razvoj i sadržaj nastavnih planova i programa, da ne ponavljamo sve one primjedbe iz prvog čitanja? Također, mi u SDP-u smatramo da je u članu 7. ovog zakona trebalo vrlo jasno naglasiti da ne smije biti diskriminacije učenika zbog njihovih vjerskih, rasnih, nacionalnih, kulturoloških i drugih posebnosti, kao niti zbog korištenja bilo kojeg jezika konstitutivnih naroda BiH. Posebno smatramo važnim da je i mislimo da je trebalo biti ugrađeno u ovaj zakon – da ne smije biti diskriminacije nastavnika ili drugih uposlenika pri imenovanju, uvjetima zaposlenja, napredovanju ili prilikom donošenja druge odluke vezano za tu osobu, zbog toga što u školi koristi jedan od jezika konstitutivnih naroda u usmenom ili pismenom izražavanju. I na kraju da kažem da poslanici SDP-a nikako ne mogu prihvatiti jednu dilemu koja se ovdje često nameće pred Predstavničkim domom Parlamentarne skupštine BiH, a ona otprilike glasi - je li bolje da nemamo nikakvih zakona ili je bolje da ipak donesemo bilo kakve, loše zakone, pa kakvi god oni bili!? Ja mislim da, pored te dileme, pored te dvije opcije, postoji i treća opcija koja je vjerovatno najbolja. A ona je da imamo i zakone, da imamo dobre i kvalitetne zakone. U krajnjem, da ne iznosimo dalje razloge, rekli smo to i u prvom čitanju – mi iz SDP-a nećemo podržati ovaj zakon, iz razloga koje smo već naveli, no u svakom slučaju mi ovoj parlamentarnoj većini, i kad bi to htjeli, ne možemo smetati da usvoji ovaj zakon. Hvala.
Hvala. Dakle, opšta rasprava. Izvolite dalje. Nema prijavljenih. Ima li predstavnik ministarstva potrebu da odgovori na ova pitanja koja su postavljena? Dakle pomoćnik ministra Esma Hadžagić. Izvolite, jer imali smo direktna pitanja, ovaj nije dobio odgovor itd. Molim vas koncentrišite se na ova pojašnjenja i pitanja. 71
Na direktna. Dakle, cijenjeni predsjedavajući, cijenjeni dame i gospodo poslanici,
Molim vas malo pažnje. ESMA
: ... kao ekspert ... izvan političkih ... uticaja bila bih voljna samo odgovoriti na par pitanja koja je gospodin iz SDP-a kazao. I prošli put i danas upozorili ste da nemamo strategiju ... razvoja. Ja vas molim da pogledate „Službeni glasnik BiH“ treći broj unazad, u kojem je ta strategija objavljena na osnovu odluke i usvajanja te strategije od strane Vijeća ministara ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste. Potom govorite o strategiji obrazovanja odraslih. Molim vas da pogledate Program rada Vijeća ministara u kojem je za decembar ove godine naznačeno usvajanje Strategije obrazovanja odraslih. Dakle, materijal se priprema. Prigovor je dat i na navodnu neuključenost svih zaintrigiranih partnera u pripremu Zakona o srednjem stručnom obrazovanju i drugih ...
Molim vas malo pažnje da se slušamo. ESMA
: ... drugih bitnih akata koji su ... vezani za srednje stručno obrazovanje. Moram vam kazati da je još prije tri godine na nivou BiH formirano Stručno savjetodavno tijelo za srednje stručno obrazovanje u kojem su članovi bili ne samo predstavnici obrazovnih ustanova nego i predstavnici privrednih komora, predstavnici sindikata i svih drugih socijalnih partnera veoma bitnih za dalju budućnost srednjeg stručnog obrazovanja u BiH. Ne znam da li ste dobro čitali ciljeve ovoga zakona, ali vas moram upozoriti na jednu drugu stvar: 2003. godine je na nivou države usvojen prvi državni zakon iz oblasti obrazovanja. To je Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju BiH u kojem su i za predškolsko i za osnovno i za srednje obrazovanje dati opći principi u smislu u kojem ste vi govorili – nediskriminacija, ovo i ono, i u tom zakonu je rečno da će se, s obzirom na posebne specifičnosti srednjeg stručnog obrazovanja, izgraditi poseban zakon, izraditi poseban Zakon o srednjem stručnom obrazovanju koji bi u stvari obuhvatio ove specifične probleme vezane za provođenje Kopenhaške deklaracije i mnogih drugih evropskih deklaracija koje tretiraju srednje stručno obrazovanje na ravni kako to Bolonja tretira visoko obrazovanje. 72 Ne znam šta bi još bilo konkretan odgovor na vaša pitanja. Ja bih bila vrlo rada da vam, recimo, Ministarstvo odgovori na sve ono mimo ove procedure parlamentarne, na sve ono što vas zanima. Hvala vam. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ah ... od 70-te, pardon, od 97-e godine u BiH se provode projekti reforme srednjeg stručnog obrazovanja. Od 97-e dakle to su prvi reformski projekti koji su ušli u ovu državu, naravno uz pomoć međunarodnih faktora su bili vezani za srednje stručno obrazovanje, mi sada trenutno započinjemo, tih projekata je na nivou države bilo do sada pet-šest. Najprije su se zvali PHARE, pa ovako i onako, da bi na kraju dobili naziv EUWET. Pa je bio jedan – završio, pa je bio EUWET 2 – pa završio. EUWET 3 je upravo počeo. Unutar EUWET-a 1 i EUWET-a 2 eksperti iz naše države, prioritetni, oni su pripremili 40% od ukupnog broja nastavnih planova i programa koliko imamo u srednjem stručnom obrazovanju, novih nastavnih planova i programa koji se u Evropi zovu modularni nastavni planovi i programi. Ako će vam biti lakše, pošto bi sad tražilo širu elaboraciju, otpilike paralela je ova – da unutar, u srednjem obrazovanju djeca uče po principu modula kao što to u visokom obrazovanju uče po principu ECTS-a prenosivih bodova, tako da unutar jednog zanimanja koje je, recimo, usmjerno na pekarstvo može imati nekoliko modula drugog tipa koji će mu sutra omogućiti u slučaju da on kao pekar, sutra, završeni, a nema posao, odnosno na tržištu rada nema potrebe za njima, da još dodatnom edukacijom, zahvaljujući onim modulima koje je već stekao u okviru pekarskog zanimanja izvrši brzu transformaciju, odnosno prekvalifikaciju u drugo zanimanje, u skladu sa potražnjom na tržištu rada. Dakle, to je ta modularna koja se ne razlikuje, koja se razlikuje radikalno u odnosu na ono što smo mi do sada radili u srednjem stručnom obrazovanju kada ste ustvari imali jedno potpuno usmjereno obrazovanje ka samo jednoj uskoj specijalnosti ka samo jednoj uskoj struci. Tržište rada i evropske integracije i težnja Evrope da stručni kadar cirkuliše cijelom Evropom ne dozvoljavaju više takav način obrazovanja, nego ustvari ide na šire, na šire nastavne sadržaje, na širi opseg znanja, dostignuća i kompetencija koje dijete treba da postigne kako bi moglo vrlo brzo sutra da mijenja to svoje zanimanje. To je uostalom glavna tendecija Kopenhaške deklaracije. Hvala vam.
Hvala pomoćniku ministra. Ja evo, naravno, naravno. Možete i odmah nije problem. Izvolite. Ali bih vas zamolio da ne idemo sada.
Evo, nećemo, u jednoj rečenici. 73
Ja sam pokušao da se odgovori, neki daju i tako. Moguće da nisi zadovoljan, ali evo.
Ja mislim da je došlo vrijeme u ovoj zemlji, 12 godina od Dejtona do danas, da nam eksperti iz raznoraznih oblasti, ne samo iz oblasti obrazovanja, počnu u ovoj zemlji predlagati zakone koji su zakoni, odnosno zakone kakvi egzistiraju u normalnim zemljama. Zašto su to ljudi, građani ove zemlje osuđeni da u svim oblastima imaju najgore zakone? Može li mi iko reći ima li ijedna razvijena država koja ozbiljno razmatra ovu problematiku.
Ja sam mislio da ti to znaš, ako građani ne znaju. Zašto nemamo najbolje zakone?
Znali ili ne znali, ali hoću da odgovorim na ovo pitanje da to nije baš tako ...
Jer mi donosimo zakone.
... i da želim da kažem da BiH ne trebaju nikakvi okvirni zakoni već normalni zakoni kao i u svim drugim zemljama. I da završim. Ako već mi ovdje ne znamo, nećemo, ili ne znam ni ja koji izraz da upotrijebim da donosimo takve zakone, pa zašto, barem, kada predlažemo Parlamentu Bosne i Hercegovine da donese neki zakon u ovoj državi, predlažem ubuduće da kopiramo, pa da dostavimo u prilogu, da vidimo kako ti zakoni izgledaju u susjednim državama, pa možemo i dalje u Njemačkoj, u Austriji i, ne znam ti niti i ja, u drugoj državi, pa da vidimo i na tom primjeru kada kompariramo te zakone – koliko je ovo jadno i čemerno šta se predlaže u ovoj državi.
Hvala. Momo Novaković. Momo, je li replika? Slavko: replika; pa Novaković: diskusija. Ima li još prijavljenih za diskusiju?
Uvažavajući nesporno gospodina Bećirovića da je to pametan momak i da stvarno ima konstruktivne prijedloge, ali ne mogu da shvatim jednu stvar zašto uvijek je protiv okvirnih zakona. Pa vi biste upravo trebali ...
Jer nema neokvirenih, nema neokvirnih. 74
Da, sjetite se da svaki zakon nama stavite u okvirni pa da mi to prihvatimo. Jer ako nama Srbima kažete integracije, integrisanost, čak da je to u našu korist, mi nećemo glasati. A pod okvirnim zakonom možete nam neki zakon proturiti koji možda i protiv nas – mi ćemo ga prihvatiti. Što ste protiv okvirnih tih zakona?
Slavko, bi li mi objasnio – a kakvi su ti drugi zakona kada nisu okvirni? Jesu to neokvirni?
Pa, evo vidjeli ste ova integrisana kola. Čim integracija, mi smo protiv.
Jesu to neokvirni?
Mi smo protiv. Nemojte integracija, čim pomenete, mi smo protiv.
Dobro, to su neokvirni, jel?
Nego, dajte okvirni pa da to prođe.
Dobro, evo okvirni, uokvirit ćemo ga. Dobro.
Naravno.
Bećirović: replika. Samo malo pažnje.
Prvo, želim gospodinu Jovičiću da kažem da se on može obraćati eventualno nekim drugim klubovima terminom: nama Srbima itd. Ovaj klub ovdje ima i Srbe i Hrvate i Bošnjake i prema tome pokušajte da taj pristup kada je SDP u pitanju zaobiđete. To je pod jedan. A pod dva – trebalo bi biti malo i principijelan. Vi ste na prošloj tački dnevnog reda pokušali govoriti kako to, jel, integralna kola, kao ekspert za integralna kola, nisu u skladu sa Ustavom, je li, države Bosne i Hercegovine. A jest sa Ustavom Bosne i Hercegovine, je li, kada 75 pravimo paradiplomatska predstavništva po svijetu, a znamo da je to isključiva nadležnost države Bosne i Hercegovine. Ja vas pozivam da budemo malo principijelni kada govorimo o tome.
Hvala. Replika, naravno. Da ne pretjerujemo sa replikama?
Kolega Bećiroviću, neću više replicirati. Ja vas nahvalio, to je istina, činjenice rekao. Nesporno mlad, perspektivan političar. Gdje sam ja pomenuo SDP? Gdje sam ja pomenuo nacionalnu strukturu? Ja vas lično pomenuo i zaista afirmativno govorio o vašim stavovima da se vi zalažete, ali vam rekao poziciju zbog koje ne možete proći. Vidjeli ste ovdje. Vidjeli ste maloprije sa mnom problema: čim nešto čitam zapnem, a, kada govorim bez čitanja, ide bez problema. Zato više neću čitati ničije tekstove.
Dobro. Uredu je, Slavko, uredu je. Da omogućimo gospodinu Novakoviću diskusiju. Izvolite, Momo.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Bilo bi dobro da u drugom čitanju raspravljamo o amandmanima.
Pa evo, naravno da ćemo raspravljati.
Naravno, neće mi valjda kolege zamjeriti, ali ova priča je priča za prvo čitanje i priča za principe zakona. A, ako nije opredmećena u amandmanima, onda ona u ovoj fazi ima malo smisla.
Ali, eto Denis je to povezao sa amandmanima.
Ja nisam čuo da je neko protiv ovih mojih amandmana koje sam ja uložio, pa mislim nije se niko izjasnio da je protiv ovih mojih amandmana, pa sam ja već sada onda prilično ...
Pripremio se da glasaš za zakon! 76
... optimista da će uz prihvatanje ovih amandmana ovaj zakon dobiti podršku. Kao što vidite, ja sam predložio nekih 14 amandmana, u skladu sa članom 118. koji nisu dobili podršku u komisijskoj fazi. Ne želim opterećivati ovaj dom, s obzirom da sam dao obrazloženje svakog od ovih amandmana, tako da ono što mogu reći je da svaki zakon, pa i ovaj zakon, mora, osim ekspertnih stavova, a vrlo često sam u situaciji da čujem o istoj stvari različite stavove eksperata, čak nekada i dijametralno suprotne, pa sam i ja ove amandmane pisao, odnosno prepisao od eksperta. Naime, meni je ovo dao jedan ekspert i rekao evo ovo je stručno mišljenje mene koji sam dugo godina isključivo radio kroz različita ministarstva, kroz ne znam šta sve ne, radio na ovom pitanju. E, sada mi razgovaramo, dakle sa različitim ekspertima, pa onda dobijemo i različite prijedloge, ali dobro. Ja mislim da ne bismo, ne, ...
Ne bi bilo loše sastaviti.
... ne bi bilo loše da se eksperti ponekad sastanu. Ja mislim da mi ne trebamo zaista puno vremena gubiti oko ove rasprave. Dakle, ja predlažem da se izjašnjavamo o amandmanima pojedinačno i nakon toga da glasamo o zakonu. Jedino to i možemo u ovoj fazi.
Hvala, gospodine Novakoviću. Prijedlog je konstruktivan. Naravno ne oduzima mogućnost ako želi još neko govoriti o amandmanima, ako ne zaključujem raspravu. Dakle, kao što sam rekao: mi imamo amandmane gospodina Momčila Novakovića. Gospodine Kalabiću, gospodin Novaković je prije podnio, pa ćemo ići prvo.
Moje su radila dva eksperta.
A kod njega je jedan. Dobro, evo onda ćemo gospodina Kalabića. Šalim se malo. Dakle, molim vas da se pripremimo. Idemo sa izjašnjavati o amandmanima gospodina Novakovića. Imate li amandmane pred sobom? Nadam se da imate. Idemo amandman po amandman. Dakle, imamo Amandman I. gospodina Novakovića. 77 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 10 glasova „za“, 16 „protiv“ itd. Amandman I. Momčila Novakovića nije dobio podršku. Prelazimo na Amandman II. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 12 glasova „za“, 13 „protiv“. Amandman II. također nije dobio podršku. Idemo na Amandman III. gospodina Novakovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 11 glasova „za“, 16 „protiv“ Amandman III. gospodina Novakovića također nije dobio podršku. Idemo na izjašnjavanje o Amandmanu IV. gospodina Novakovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 11 glasova „za“, 16 „protiv“. Također Amandman IV. gospodina Novakovića nije dobio podršku. Idemo na Amandman V. gospodina Novakovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 11 glasova „za“, 15 „protiv“. I Amandman V. gospodina Novakovića je također odbijen. Idemo Amandman VI. gospodina Novakovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 12 glasova „za“, 16 „protiv“. Amandman VI. također nije dobio podršku. Idemo na Amandman VII. gospodina Novakovića. Molim vas glasajte sad! 11 glasova „za“, 15 „protiv“, tri „suzdržana“. Amandman VII. također nije dobio podršku, amandman gospodina Novakovića. Idemo na Amandman VIII. gospodina Novakovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 11 glasova „za“, 16 „protiv“, tri „suzdržana“. Amandman VIII. gospodina Novakovića nije dobio podršku. 78 Idemo na Amandman IX. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 13 glasova „za“, 16 „protiv“, jedan „suzdržan“. Amandman IX. također nije dobio podršku. Idemo na Amandman X. gospodina Novakovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, glasamo o Amandmanu X. Glasajte sad! 11 glasova „za“, 16 „protiv“, tri „suzdržana“. Amandman X. također nije dobio podršku. Idemo na izjašnjavanje o Amandmanu XI. gospodina Novakovića. Glasajte sad! 11 glasova „za“, 16 „protiv“, tri „suzdržana“. Amandman XI. nije dobio podršku. Idemo na Amandman XII. gospodina Novakovića. Molim vas da se pripremite na glasanje. Glasajte sad! 11 glasova „za“, 16 „protiv“, tri „suzdržana“. Amandman XII. gospodina Novakovića nije dobio podršku. Idemo na Amandman XIII. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad, Amandman XIII. 11 glasova „za“, 15 „protiv“, četiri „suzdržana“. Amandman XIII. također nije dobio podršku. I ostao nam je Amandman XIV. gospodina Novakovića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o Amandmanu XIV. Glasajte sad! Uz odustajanje gospodina Novakovića od amandmana, konstatiram da je šest glasova „za“, 15 „protiv“, jedan „suzdržan“. Imamo amandmane gospodina Drage Kalabića. Dakle, radi se o sedam amandmana. Idemo amandman po amandman. Molim vas da se pripremite za glasanje o Amandmanu I. Glasajte sad! 12 glasova „za“, 15 „protiv“, tri „suzdržana“. Amandman I. gospodina Kalabića nije dobio podršku. Idemo na Amandman II. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad o Amandmanu II. gospodina Kalabića. 12 glasova „za“, 13 „protiv“, tri „suzdržana“. 79 I Amandman II. gospodina Kalabića nije dobio podršku. Idemo na Amandman III. gospodina Kalabića. Pripremite se za glasanje! Glasajte sad! Glasamo o Amandmanu III. gospodina Kalabića. 10 glasova „za“, 13 „protiv“, tri „suzdržana“. Amandman III. također nije dobio podršku. Idemo na Amandman IV. gospodina Kalabića. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 12 glasova „za“, 14 „protiv“, tri „suzdržana“. I Amandman IV. nije dobio podršku. Idemo na Amandman V. gospodina Kalabića. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Amandman V. gospodina Kalabića. 11 glasova „za“, 14 „protiv“, četiri „suzdržana“. I Amandman V. nije dobio podršku. Idemo na Amandman VI. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Amandman VI. gospodina Kalabića. 11 glasova „za“, 14 „protiv“, šest „suzdržanih“. Amandman VI. gospodina Kalabića nije dobio podršku. I, ostao nam je Amandman VII. Molim vas da se pripremite za glasanje o Amandmanu VII. Glasajte sad! 12 glasova „za“, 14 „protiv“. Dakle, Amandman VII. gospodina Kalabića nije dobio podršku. Praktično, sada nam je, pošto smo iscrpili izjašnjavanje o predloženim amandmanima, ostalo nam je izjašnjavanje o zakonu. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Prijedlogu okvirnog zakona o srednjem stručnom obrazovanju i obuci u BiH u drugom čitanju. Glasajte sad! Glasamo o ovom zakonu. 15 glasova „za“, 12 „protiv“, četiri „suzdržana“. Usaglašavanje. Nema nam Nike. Otišao je na OBN. Usaglašavat ćemo se u sljedeća tri dana. Idemo na tačku 11. 80 Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o upravnom postupku Ovdje smo također u drugom čitanju. Ovaj zakon je usvojen, da vas podsjetim, u prvom čitanju na 13. sjednici. Nadležna komisija prihvatila je Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Nije bilo amandmana. Također ovde nemamo amandmana. Otvaram raspravu prije izjašnjavanja o ovom zakonu u drugom čitanju. Ima li zainteresiranih, prijavljenih za raspravu? Ako nema, zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o upravom postupku u drugom čitanju. Glasajte sad! Dakle, sa 28 glasova „za“, bez glasova „protiv“, tri „suzdržana“, dovoljnom entitetskom većinom – konstatiram da smo usvojili izmjene i dopune Zakona o upravnom postupku u drugom čitanju. Idemo na tačku 12. Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona u upravnim sporovima Bosne i Hercegovine (drugo čitanje)
Zahvaljujem, predsjedavajući. Neću puno elaborisati. Evo, kao što ste vidjeli, Prijedlog okvirnog zakona o srednjem stručnom obrazovanju nije prošao, tako da nas ne opredjeljuje ta riječ okvirni za bilo kakav zakon koji ovdje treba da se donese, ali mislim da je suština u iskrenosti i u ozbiljnosti posla u kojem radimo. Radna verzija zakona koji je bio usaglašen je nosio naziv Okvirni zakon o besplatnoj pravnoj pomoći u građanskim stvarima i, na putu od mjesta gdje je usaglašen do mjesta kada je došao u proceduru, ta riječ je ispuštena. Tražimo samo da se vrati usaglašeni tekst zakona onako kako je bilo dogovoreno. Iz tog razloga je ovaj amandman. Ništa drugo nije bilo meni razlog da predložim ovo, osim onoga da se dogovorimo ono što je usaglašeno. Ako mi između sebe ne možemo da ono što je usaglašeno od mjesta gdje se to dešavalo do ovoga parlamenta u istoj verziji donosimo, onda imamo veliki problem i u međusobnoj iskrenosti. Mislim da je to jedini razlog da molim ovaj parlament da podrži ovaj naš amandman, time ovaj zakon danas imamo u obliku koji je predložen. Hvala.
Hvala, gospodine Živkoviću. Ima li prijavljenih za raspravu o amandmanu? Ako nema, dakle zaključujem i raspravu o amandmanu i raspravu uopšte. Dakle, sada nam predstoji da se izjasnimo o amandmanu gospodina Živkovića kojeg imate, nadam se, na stolovima pred sobom. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 15 glasova, 13 „protiv“, četiri „suzdržana“, nemamo entitetsku iz Federacije. Usaglašavat se ne možemo, nemamo prisutnog gospodina Lozančića. Dakle, pošto smo u nemogućnosti da sada izvršimo usaglašavanje, ovo ćemo uraditi na Kolegiju i mi ćemo stati u ovom trenutku, kada je riječ o ovoj tački dnevnog reda, jer moramo prethodno izvršiti usaglašavanje. Idemo na tačku 14. Ad. 14. Prijedlog zakona o elektronskom pravnom i poslovnom prometu Ovde se radi o prvom čitanju. Predlagač ovog zakona je Vijeće ministara. Redovna je procedura. Ustavnopravna komisija nam je dostavila Mišljenje 31. augusta o ustavnopravnom 82 osnovu. Nadležna je Komisija za saobraćaj i komunikacije. Mišljenje o principima nadležna komisija je dostavila 4. septembra. Dobili smo i na klupe ispravke određenih tehničkih grešaka koje je dostavilo Ministarstvo komunikacija i prometa i molim vas da to imate na umu. Dakle, mi danas se izjašnjavamo o ovom zakonu u prvom čitanju, uključujući i ove intervencije koje sam vam ovdje rekao i to će ova komisija u proceduri tretirati. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o elektronskom pravnom i poslovnom prometu u prvom čitanju. Ne čujem ništa, Jozo. Uključite se pa kažite.
Može li .... dati uvodne napomene?
Evo, ja sam dao u najkraćem, kada je riječ o prvom čitanju, ono što je bilo nužno.
Mislio sam predlagatelj.
Gospodine Dokiću, izvolite.
Gospodine predsjedavajući,
Ne može, gospodine Križanoviću, dati predlagač, jer ga očigledno nema da kad je riječ o ovom zakonu dobijete precizan odgovor. Ne može. Izvolite, gospodine Dokiću.
Pa evo, ja ću sam sebi dati za pravo da govorim u dvostrukom svojstvu, kao predsjednika Komisije koja je podržala ovaj zakon i ocijenila da postoje zadovoljeni principi i da može zakon dalje da ide u proceduru, a neću da govorim u ime ministra, ali mogu da vam kažem da ...
On je na neki način već naš pomalo.
...Ministarstvo, evo čiji sam ja bio ministar, je napravilo ovaj zakon i ovo novo ministarstvo je samo promijenilo naslov. Prijašnji naslov je bio neki aspekti itd. Oni su izbrisali, potpuno opravdano, neki aspekti i ostao je ovakav naslov kakav je ostao i otud su i nastale ove tehničke greške. Znači nije bilo ispravljeno u zakonu, u tekstu zakona, te neke riječi. Juče smo mi primijetili na Komisiji i sugerisali da se to uradi i dobili ste ovaj zakon. Dakle, zaista se radi o 83 jednom zakonu iz seta zakona iz Akcionog plana politike i strategije razvoja Informacionog društva koji je ovaj parlament usvojio još 2004. godine, tako da mislim da radi se o okvirnom zakonu koji definiše principe u ovoj oblasti, koji će biti obavezujući za sve, naravno, tako da mislim da možemo da podržimo da ide dalje u proceduru.
Hvala, gospodine Dokiću. Evo, nadam se da je i ovo bilo korisno. Samo kažem, ponovno, mi smo na prvom čitanju. Naravno, ne uskraćujem mogućnost ako ima još zainteresiranih da diskutuju o ovom zakonu kada je riječ o prvom čitanju. Ako nema, dozvolite mi da zaključim raspravu. Molim vas da se pripremite dakle za glasanje o Prijedlogu zakona ... o elektronskom pravnom i poslovnom prometu u prvom čitanju. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 25 glasova „za“, bez „protiv“, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo sa šest „suzdržanih“ ... da smo usvojili Prijedlog zakona o elektronskom pravnom i poslovnom prometu u prvom čitanju. Idemo na tačku 15. Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH Dakle i ovaj prijedlog zakona nam je dostavilo Vijeće ministara u julu mjesecu. Redovna je procedura. Ustavnopravna komisija je dala pozitivno mišljenje, podržala principe zakona. Mi smo u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u prvom čitanju. Glasajte sad! S 29 glasova „za“, bez glasova „protiv“, dva „suzdržana“, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 16. Ad. 16. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi (prvo čitanje), predlagač: Komisija za vanjsku trgovinu i carine 84
Gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, evo kao član Komisije za vanjsku trgovinu i carine, želim nekoliko stvari da potcrtam vezano za ovo predloženo zakonske rješenje. Naime, svedoci ste koliko je rasprave bilo oko ove tačke koja se tiče poljoprivredne proizvodnje, koja tretira zapravo samo dvije glave u Zakonu o carinskoj tarifi. Komisija je kao što se sjećate organizirala okrugli sto na kome je evidentirala sve probleme iz poljoprivrede i privrede inače, kao i probleme koji su evidentirani u Vanjskotrgovinskoj komori BiH koji su zapravo prepreka jednom normalnom trgovinskom sistemu u regionu na osnovu bilatelarnih sporazuma koje je BiH imala sa susjednim zemljama. A evo, jučer smo ratificirali CEFTA-u kao jedan sveobuhvatan ugovor o slobodnoj trgovini zemalja u regionu. Naime, željeli smo da zapravo olakšamo ili izjednačimo uslove privređivanja bosanskohercegovačke privrede a time i poljoprivrede koja je evo gorući problem, naročito poslije ratifikacije CEFTA-e i u ovom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o carinskoj tarifi unijeli smo nekoliko olakšica za bosanskohercegovačku privredu. Ja sam u toku ovog dugotrajnog procesa i postupka dobio nekoliko pisama. Između ostalih, evo dobio sam pismo iz Doboja od proizvođača PET ambalaža gdje je Vijeće minsitara predvidjelo da se ukine carinska, odnosno, da se svede carinska stopa na nulu za uvoz epruveta za proizvodnju ovih PET ambalaža. A mi imamo kapacitete u BiH, evo ja, igrom slučaja, znam „Plastika Božić“ iz Doboja koji imaju kapacitete za proizvodnju epruveta. Može da podmiri čitavo BiH tržište, što dovodi u neravnopravan položaj naše evo proizvođače PET ambalaže u odnosu na proizvođače, recimo, iz susjednih nam zemalja. Stoga smo naročito vodili računa da se svede carinska stopa na nulu za jednu široku lepezu proizvoda koji se tiču poljoprivredne proizvodnje, između ostalog, traktora, hemijskog đubriva itd. Naravno, ovo u potpunosti ne rješava pitanje poljoprivredne proizvodnje, jer smo mi u jednom paketu predložili izmjene i dopune carinske tarife, izmjenu i dopunu akcize kojom obezbjeđujemo tzv. plavi benzin za poljoprivredne proizvođače, koji zapravo su organizirani kao poljoprivredni proizvođači: imaju pravo na povrat akciznog dijela poreza na naftu i naftne derivate koje koriste kao pogonsko gorivo. 85 Stoga, evo Komisija za vanjsku trgovinu i carine je utvrdila da ovi principi su odgovarajući i da s obzirom da ... sam predlagač ovog zakonskog rješenja očekuje od ovog doma da podrži ove principe i da, u znači, u sljedećoj amandmanskoj fazi eventualno se dopuni ovo zakonsko rješenje sa možda još nekim rješenjima koja bi bila svakako olakšanje bh. privrede. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći se javio gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko. Naime, nema dileme da ovaj zakon, s obzirom da se radi o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi, ima ustavni osnov, s jedne strane, i to je prvi od uslova da bismo ga u prvom čitanju uopšte mogli podržati, odnosno da bi se o njemu mogli izjašnjavati na potvrdan način. Što se tiče principa na kojima je zasnovan zakon, i oni nisu sporni. Međutim, nisam siguran da sve odredbe ovog zakona su u funkciji zaštite domaće proizvodnje. Naime, čini mi se da pojedina smanjenja carinskih stopa ili svođenje carinskih stopa na nulu nisu u funkciji zaštite domaće proizvodnje i zbog toga ćemo sigurno u ovoj amandmanskoj fazi djelovati. No, bilo bi dobro i to želim dati prijedlog, s obzirom da smo danas imali raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi (predlagač: Savjet ministara) gdje smo praktično usmjerili, znači da se vodi rasprava u skraćenoj proceduri, da u nadležnoj komisiji, a nadležna komisija će biti i za jedan i za drugi zakon ista, ova dva zakona se raspravljaju u isto vrijeme i pokuša naći, dakle, i pokuša naći rješenje koje podržava i Savjet ministara i ova komisija. Okolnosti oko glasanja o jednom i drugom zakonu, čini mi se da daju za pravo optimizmu da se može doći do toga, jer ono što sam ja vidio, doduše, moram biti iskren nisam uporedio sve stavke, neke jesam, čini mi se da u nekim stavkama ili značajnom broju stavki je to moguće. Naravno, tamo gdje nije moguće, znači gdje onaj ko, za koga ne bude prihvatljivo će na toj komisiji dati valjda valjano obrazloženje zbog čega nije prihvatljivo ili zbog čega to ne predstavlja element zaštite domaće proizvodnje. Dakle, moj prijedlog je Komisiji da Dom usvoji zaključak kojim od Komisije traži da oba prijedloga ovog zakona raspravlja na istoj sjednici, uz obavezno prisustvo ministra i pokuša naći usaglašeni tekst carinskih tarifa. Hvala.
Zahvaljujem. Međutim, očigledno da imamo u različitoj proceduri dva zakonska istovjetna projekta i bilo bi možda dobro da ovu vašu preporuku pretočite u zaključak i da nam date to pismeno da bi Parlament mogao sugerisati Komisiji da na takav način radi. Replika je gospodin Mehmedović. Izvolite. 86
Replika se odnosi gospodinu Novakoviću u smislu da evo nije siguran da baš svako smanjenje carinske stope ide u prilog zaštiti domaće proizvodnje. Naime, svako smanjenje carinske stope je isključivo za one carinske stope, odnosno za one proizvode koji nemaju domaćeg proizvođača. Znači o tome se striktno vodilo računa, a, one koji imaju, pokušali smo da ih zaštitimo. Ja se nadam da će ova dva zakonska rješenja, ovo što je predložilo Vijeće ministara i ovo što je predložila Komisija, biti na neki način ta spona između Vijeća ministara i ovog parlamenta, jer osnov, odnosno kostur zakona, i ovog zakonskog rješenja Komisije i onog koje je predložilo Vijeće ministara, je zapravo jedan isti tekst, jer to je ranije već usaglašen dio carinske tarife, s tim što, nažalost, Vijeće ministara je ubacilo još neke druge carinske stope, odnosno neke stavke, a Komisija je na temelju zahtjeva sa okruglog stola ubacila sasvim druge. I ja se nadam da ćemo mi imati priliku upravo da na jednoj jedinstvenoj sjednici ove komisije razmatramo oba ova zakonska rješenja i eventualne amandmane u amandmanskoj fazi i da ćemo naći ipak zajedničko rješenje koje će biti prihvatljivo, da ne kažem, i za Vijeće ministara i za nas, ali koje će biti prihvatljivo svakako za potrebe privrede.
Zahvaljujem se gospodinu Mehmedoviću. Uvaženi poslanik Bešlagić. Prije nego što vam dam riječ, samo da malo razmislimo o činjenici da u slučaju da usvojimo danas ovaj zakonski prijedlog naše komisije, taj zakon bi se našao već praktično u prvom čitanju, odnosno bila bi mogućnost u drugom čitanju da se daju amandmani, a zakonski prijedlog koji je došao od Savjeta minsitara praktično je tek u prvoj fazi, u komisijskoj fazi dolazio bi ovde u prvom čitanju. Znači, imamo dva zakonska prijedloga koji su u različitim fazama i vrlo teško je zajedno sa takvim – postoji mogućnost znači da ovaj zakon danas ne dobije ... podršku pa da ... u tom, onda, u toj formi, bude u Komisiji zajedno sa ovim zakonom. Tako da vodimo o tome računa. Izvolite, gospodine Bešlagiću.
Pa ja nisam imao vremena da pregledam sve ali sam, pošto sam po struci tehničko lice, uporedio samo dva broja. To je broj od 48 stranica ovog pregleda koji je dala Komisija i ovde je 499-500 što znači deset puta više materijala nego što je u ovom dijelu. Pošto je tu pomoćnik, je li tako, ministra za finansije - jeste li dobili takvu informaciju - nema, a, sekretar ovog ministarstva, mene interesuje da li u ovom materijalu ima faktički, odnosno, ja pretpostavljam da su ovo svi podaci u kojima ima da je carinska stopa nula i sad se ona samo prepisuje. I dobro bi bila jedna kvantifikaciona uporedna analiza koliko je to zajedničkih elemenata koji se podudaraju i koliko je to elemenata koji odstupaju eventualno u ovom prijedlogu. Ja sam pristalica da se poštuje procedura ali mislim: pošto smo se našli u tome da su faktički dva ista materijala sa različitim kvantifikacijama, težinom, u opticaju – da se nađe rješenje koje bi zadovoljilo ovo o čemu je sada pričao i predlagač, odnosno ispred Komisije za ovaj dio, tako da mi se čini da bi to moglo upravo da bude ona spona koja bi morala da približi, hajde da kažem, 87 Parlament ili ovo iz Komisije sa Vijećem ministara. Ja sam ubijeđen da bi to dalo jedan kvalitet kojim bi ovaj materijal bio brže i efikasnije usvojen. Hvala.
Hvala, Selime. Evo, Momo se javlja. Je li replika?
Ja ću, gledajte, oko procedure, s obzirom da je ovdje gospodin Živković rekao da može biti sporno, s obzirom da je jedan zakon sad u prvom čitanju, a da drugi još nije bio na Ustavno- pravnoj komisiji radi utvrđivanja ustavnopravnog osnova. Pazite, ne bi nam bilo prvi put da nadležna komisija zatraži produženje roka od Kolegija, ako iz opravdanih razloga neki posao ne može završiti. Predlaganjem ovog zaključka pred Dom, ja sam ustvari htio da i Kolegiju na neki način, znači, da i Kolegij na neki način dobije zadatak da odobri to produženje roka, kako bi se oba zakona mogla na nadležnoj komisiji raspravljati u isto vrijeme. To je bio cilj ovog mog zaključka. Dakle, jednostavno produženje roka za završetak kod ovog prvog zakona, odnosno ovog zakona u odnosu na prethodni.
Hvala, gospodine Novakoviću. Može, evo gospodin Živković.
Da pokušamo razjasniti ovu situaciju prije nego što uđemo u proceduru glasanja, čim bi je još više zakomplikovalo. U slučaju da usvojimo zakon u prvom čitanju, zakon nakon toga ide nakon sedam dana u komisijsku fazu i komisijska faza je prihvatanje amandmana i ulaganje amandmana i dolazi na sjednicu idući put. Koliko smo upoznati, 26. zakon koji je došao od Savjeta ministara sad treba tek da ide u komisijsku fazu da se govori o principima, odnosno Ustavnopravnoj komisiji i dolazi nam u prvom čitanju na idućoj skupštini. Znači dolazi nam u različitim čitanjima ponovo. Ne možemo da nađemo ni tu odgodu u svemu tome. Možemo da odgodimo prvo čitanje ovog zakona da bi na prvom čitanju bila oba zakona u komisijskoj fazi. To je rešenje.
Hvala. Evo, ... ima li još prijavljenih diskutanata? Adem Huskić. Ima li još zainteresiranih, molim vas? Ja ovo tražim iz praktičnih razloga. Molim, ako je replika. Gospodine Huskiću, sačekajte, ima replika. I, ako ima još diskutanata, molim vas da se javite. 88
Evo, s obzirom da je ovo zakonsko rješenje, čini mi se, na vrlo visokom stepenu usaglašenosti i unutar same komisije, mi smo zaista radili danima, dok smo postigli ovo. To je na neki način spisak zahtjeva iz privrede od onih ljudi kojih se ovo tiče. I, mislim da nema potrebe da se odgađa, ali ako bude trebalo znači u drugoj fazi da se od Kolegija zatraži možda još dodatno vrijeme da bi eventualno oba zakonska rješenja sučelili na jednoj sjednici.
To znači da bismo sačekali.
I ono drugo. [[Zajednička diskusija]]
Dobro, hvala. Gospodin Huskić.
Ma ja sam htio reći sljedeće. Danas sam rekao povodom onog zakona o CEFTA-i da se vodi rat između Komisije, odnosno Parlamenta i Vijeća ministara i mislim da je to ovo isto nastavak rata, jer kad sam dobio onaj materijal, prvo je bio došao materijal izmjene zakona od Komisije. Nakon toga je došlo, što kaže kolega, deset puta veći materijal. Ja sam to zaista shvatio kao pokušaj Vijeća ministara da minira i minimizira rad ove komisije. Ja to tako shvatam i to je sramota za Vijeće ministara. I sad ću ispričati jedan vic.
Vic?
Kad je pokojni glumac Vlado Gačina, kaže: kad god se ja i moja žena slažemo, ona odlučuje, kad god se ne slažemo, ja odlučujem. Evo ja ću sad tako. Kad god se Vijeće ministara i komisija slože, ja podržavam Vijeće ministara. Kad god se ne slože, ja ću podržati komisiju.
Hvala. Evo, ako smo s ovim vicevima završili, evo, javlja se sekretar Ministarstva. Vrlo je poučno. Sekretar Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa gospodin Hamdo Tinjak. 89
Poštovani predsjedavajući, poštovani poslanici, mislim da su ove zadnje diskusije usmjerene ka rješavanju eventualno, je li, ako postoji problem. Dakle, dobre diskusije idu u pravcu iznalaženja najboljeg rješenja. Postoje dakle dva prijedloga i sad govorimo danas o ovom prijedlogu Komisije. Mi smo iznijeli neke primjedbe koje se tiču tog zakona na sjednici Komisije, a one se odnose na dva principa. Jedan od njih je uvođenje novih carina koje već ne postoje, što je zabranjeno, odnosno, nije u skladu sa ... obavezama koje smo mi preuzeli vezano za EU, ovaj put EU jer EU je nama dala nultu carinu za sve robe pod uslovom da ne diramo našu carinu, da je ne dižemo. A mi imamo preko 50% trgovine sa EU. I uvoz i izvoz. I postoji jedno rješenje, dakle koje se tiče onih famoznih ovih telećih glava ili kako, glava: da je ogroman uvoz i da se one drugačije deklarišu na carini. To je problem carine. I samo carina treba da riješi i da radi svoj posao, a ne uvođenje, dizanje carina, čime izazivamo EU i možemo poremetiti odnose. Druga stvar je carinske kvote i naš prijedlog ima i ovaj prijedlog ima carinske kvote, ali kvota znači ograničenje. Ovaj prijedlog Komisije nema ograničenje, znači bezgraničan uvoz, što nije kvota. Postoji rješenje, dakle, može se uvesti neka granica i mi mislimo da možemo naći dogovor sa Komisijom vezano za to. Možemo naći dogovor s Komisijom vezano za ... ovo prethodno što je, podizanje carine. I što se tiče ostalih elemenata ovoga zakona, mi možemo da kažemo da je stvarno Komisija uložila ogroman trud koji treba cijeniti. Mi ga cijenimo i ovaj njihov prijedlog obuhvata više proizvoda. Međutim, mi smo počeli to raditi prije dvije godine i mi smo prošli saziv Vijeća ministara
Što niste javili? Nisu znali ljudi.
Znate šta, prošli saziv Vijeća ministara je već bio stavio na dnevni red. Eh, onda se tražila saglasnost entiteta koja nije bila došla. Sad je došla saglasnost entiteta, mi smo spremni i ovo je plus što treba reći da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je dao saglasnost na ovaj naš prijedlog: 75 miliona maraka se gubi carine ..., ali su dali saglasnost. Dakle, ovaj trud koji je uložen je stvarno za cijeniti i pohvaliti i ja mislim da mi možemo sačekati .... dakle ide mimo našeg prijedloga još se više roba uključuje ...
I više miliona.
E, više miliona na koje bi možda trebao Upravni odbor da kaže svoje mišljenje, ali ja mislim da mi možemo naći sa Komisijom zajednički prijedlog i u tom pravcu bi možda trebalo da se ... 90 [[Zajednička diskusija]]
Sad ćemo čuti, evo gospodin Šemso se javlja, pardon Šemsudin.
Ja želim samo da kažem da smo kao komisija 16.5., pardon, 5.6. dobili od Uprave za indirektno oporezivanje Analizu finansijskih efekata za ovo zakonsko rješenje. I ja to imam, evo, ja sam to, ima to i svaki član Komisije. Mi smo to već dobili ranije. I, radi se o minus 32 miliona i 556 hiljada.
Je li i jedno i drugo ili?
Ne, ne ovo što smo mi predložili kao komisija.
Dobro.
Druga stvar, želim pojašnjenje. Tačno je da u jednom tom carinskom broju smo tražili povećanje carine. A to je za ove famozne goveđe glave. Ja nisam mogao naći nigdje propis kojim se zabranjuje povećanje carinske stope. Ako je to na osnovu sporazuma sa Evropskom komisijom, ja bih volio da ga vidim. Da, ja nisam mogao naći akt gdje to piše. Ali, ako neko smatra da ovo nije uredu, da ovo nije u skladu sa međunarodnim sporazumima itd., može amandmanom popraviti. Ali, vjerujte mi, evo ja imam ovdje pregled za zadnjih četiri-pet godina. Evo, u 2006. godini 7.780 tona goveđih glava je ušlo u BiH, a to vam je 15.221.000 maraka. Pod goveđim glavama uvozi se evropsko smeće. Moram da uzmem ovaj izraz i mi to, nažalost, jedemo: što kroz paštete, što kroz suđuke, ne znam ni ja, salame itd., nemojmo, ja sam želio da budem odgovoran prema građanima i da evo pokušam i predložim povećanje carinske stope, upravo, samo taj.
Ko uvozi te glave, zna li se? Da nisu ovi što ih štitimo?
Ja imam prvih dvanaest uvoznika u BiH i da ne pominjem ovdje u ovom parlamentu nazive firme, jer bi to bila loša propaganda za njih, ali, vjerujte, da među ovih prvih dvanaest nema firme „Lijanović“ kako se to imputiralo nekoliko puta. I zato vas molim da zaista imate razumijevanja za ovo. Ja sam sa gospodinom Lijanovićem na prvoj sjednici Komisije imao vrlo žustru raspravu upravo po ovom pitanju, jer je on mene htio da ubijedi da je naš socijalni status BiH takav da mi eto moramo jesti taj evropski otpad. Pa, da smo oslobodili carine juneće butove 91 ili teletinu, vjerovatno bi naše stanovništvo jelo teletinu, odnosno junetinu! Ne bi jeli ovaj evropski otpad. Pod ovim goveđim glavama uvozi se i džigerica i, ne znam ni ja, srce itd., sve ono što Evropljani neće da jedu. I zbog toga vas molim da imate razumijevanja. Onaj ko smatra da treba ovo popraviti, nek izvoli, neka amandmanom djeluje. Druga stvar, ovo oko kvota u tekstu koji je predložila Komisija, zaista potkrala se jedna greška, jer izgleda sekretar nije to fotokopirao onako kako treba, pa je u verziji na srpskom jeziku i na bosanskom jeziku nije to lijepo i dobro urađeno, stoga sigurno je da smo mi na tragu da bude potpuno ista kvota kada je u pitanju ovaj dio tarifnog aneksa. Hvala.
Hvala, gospodine Šemso. Imamo gospodina Novakovića. Šemsudine, imamo gospodina Novakovića.
Ja bih volio jednu informaciju, gospodine predsjedavajući. Naime, član 101. Poslovnika je u stavu (6) definisao da ukoliko imamo više predlagača, znači, Kolegijum poziva predlagače da u roku od sedam dana učine napor kako bi usaglasili svoje prijedloge. Zanima me da li je Kolegij znači
Nažalost, nismo.
Htio bih reći da ako ovo nije iskorišteno da je to onda ona prilika o kojoj je sad govorio gospodin Živković, a to je da damo, znači, da danas praktično, s obzirom da nije ispoštovan član 101. stav (6) ovog ... da danas ne donosimo odluku nego da Kolegiju znači ostavimo da praktično ispravi ovaj propust i pozove oba predlagača da usaglase svoj prijedlog, kako bi se eventualno došlo do jednog prijedloga. Na ovaj način ukoliko uradimo, ja odustajem onda od svog zaključka, jer mislim da ovakav način ustvari podrazumijeva da će do tog usaglašavanja doći.
Jeste, Momo, ali, ako mi dozvoliš, ta odredba podrazumijeva i polazi od pretpostavke da su prijedlozi u nekoliko dana. Mi smo ovdje imali potpuno drugu situaciju. Mi nismo znali i već smo zakon jedan koji je ranije došao stavili u proceduri i on je nama poodmakao i u istoj ... stvari bi bili kao Kolegij kao što smo mi danas. Dakle, ja se nadam ...
Ne krivim Kolegij, samo pokušavam ... 92
Nije riječ o krivnji.
...da nađemo rješenje, uopšte mi ne.
Naravno, naravno, tražit ćemo rješenje. Nije riječ o krivljenju. Ja sam direktno rekao da nismo iz sljedećeg razloga. Jedan nam je prijedlog već otišao duboko u proceduru, kada je došao drugi. I mi praktično ništa nismo mogli učiniti izuzev što možemo ovdje sada malo razmisliti i vidjeti a propos ovoga o čemu je gospodin Šemsudin govorio i ti što si govorio i gospodin Živković. Naravno i resorno ministarstvo je iskazalo na neki način spremnost da sarađujemo i da dođemo do jedinstvenog papira. Izvolite, gospodine Križanoviću. Ima li još diskutanata? Izvolite, gospodine Križanoviću.
Ma vidite, htio bih nešto doprinijeti ako mogu u pogledu ovih prijedloga da se to nađe na jednom mjestu. Dakle, ovde se radi ipak o nekoj sujeti. Mi smo prije sat vremena razgovarali o Prijedlogu zakona koji je uputilo Vijeće ministara i sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku. Znači, nešto je hitno. I evo, nismo prihvatili taj postupak. Sad razmatramo u prvom čitanju, znate, jedan zakon i sad kažemo: hajmo sad, nek taj zakon sačeka dok ovaj prođe ovu neku proceduru. Ako imamo dobre volje da dođemo što prije do zakona, zašto se ne može ostvariti normalna komunikacija sa Vijećem ministara da u sljedećoj fazi, komisijskoj, kad budu razmatrani amandmani na ovaj zakon, da se aktivno Vijeće ministara uključi i da pomogne u definiranju jednog prijedloga zakona. Je li sad bitno je li to prijedlog zakona koji dolazi od ove komisije ili od Vijeća ministara? Mislim da je to put da dođemo prije u regularnoj proceduri do zakona. Hvala.
Hvala, gospodine Križanoviću. Ima li još prijavljenih? Ako nema, dakle ... izvolite gospodine, ja vas molim da mi kažete, vidite, i da me razumijete. Krenem da zaključim i da pokušam predložiti, onda ... do zadnje sekunde vi imate pravo.
Ako ovo krene kako neki ovde predlažu da ide, znači, imat ćemo donesna dva zakona, pod pretpostavkom da prođu oba u roku, ne znam ni ja, nekih 15 dana ili mjesec dana i više. Ja ne znam treba li nam to, ako možemo to drugačije riješiti. Dakle, da sadržina bude potpuno jednako riješenja, a da imamo to u jednom zakonu. I zato mislim da bi trebalo Kolegij da iskoristi svoje pravo ili obvezu, sasvim je svedno, iz ovog poslovnika i da ova dva zakonska 93 prijedloga objedini i dogovori koja je to procedura, a naravno da pozove predlagače i da onda o tome ali samo da njih informira, a da oni iskoriste svoja ovlaštenja po Poslovniku i da dalje proceduru provedemo kako to ide. Koliko je ovo bitno i važno? Samo, zapravo, kod nas je malo koje pitanje iz oblasti privrede moguće razmatrati bez uvoza. Zašto? Zato što smo mi zemlja koja uvozi jako puno komponenti za proizvodnju, a naročito gotovih proizvoda itd. A kako se ovdje radi? Evo, danas je poljoprivreda bila dominantna tema i jučer kroz CEFTA-u itd. Maloprije je gospodin ... rekao samo mali primjer dakle sa tim nekakvim, ne znam ni ja, glavama goveda koje su u Europi otpad i mnogo drugih stvari koje se uvoze kod nas ili smrznuto meso, što opet je u Europi u dobrom dijelu otpad pa, ako ga kupite, imate premiju, a ne da to morate platiti itd. To se kod nas pretvara u proizvode koje mi ovdje bez prave i dobre kontrole svi skupa ili velika većina konzumiramo, jedemo mi i naše obitelji i dakle ukupno stanovništvo BiH. I zato mislim da je dobro da ne idemo, evo, odvojeno u dva zakonska projekta nego da to objedinimo i da onda stvarno uložimo maksimalne napore da ovo riješimo na pravi i vrlo kvalitetan način, u interesu naravno svih.
Vidite, gospodine Jukiću, ... ja koliko sam shvatio iz rasprave svi su opredijeljeni k tome i svi su se suočili s tom činjenicom, čak i Vijeće ministara. Naša resorna komisija je potpuno otvorena, dakle mi, po mom mišljenju, ne bismo trebali zaustavljati ovaj proces. Trebali bismo se izjasniti o ovom zakonu u prvom čitanju. Preporučiti s Kolegija Komisiji da svoju ovu amandmansku fazu drži otvorenom na neki način, dok ne stignemo i ovaj prijedlog u prvom čitanju. To je jedna varijanta i onda već bi se oni susreli u drugoj varinati, u drugoj fazi. I druga varijanta: da pozovemo Vijeće ministara nakon eventualnog usvajanja (ako se Dom opredijeli da ovo usvoji) da u drugoj amandmanskoj fazi u saradnji sa ovom komisijom i poslanicima intervenira i na neki način maltene ugradi neke svoje, ... svoja rješenja koja su u prijedlogu vašeg zakona. Dakle, i to je način da se zakoni ... stope, da tako kažem. Evo, imamo gospodina Mehmedovića i gospodina Križanovića.
Evo, ako dozvolite da uime Komisije kažem: da vas zamolim da podržite ovo zakonsko rješenje u prvom čitanju. A što se tiče drugog čitanja, odnosno amandmanske faze, evo mi ćemo zamoliti Kolegij da nam da dodatno vrijeme koliko bude neophodno dok ovaj zakon Vijeća ministara ne pristigne, znači u istom nivou i nismo zaista sujetni. Mi smo spremni odustati od ovog zakonskog rješenja ukoliko postignemo visok stepen saglasnosti sa resornim ministarstvom i Vijećem ministara oko njihovog zakonskog rješenja. Jer, ima tamo, vjerovatno, se potkralo grešaka. Evo jedna od tih je ova koju sam govorio. Zaista, ne bi bilo uredu da ništimo domaću proizvodnju. Ima tu još anomalija kada je u pitanju uvoz limova itd. Što bi mi jačali, recimo, neke druge firme koje su van BiH, što ne bi jačali bh. firme itd. Zaista nismo sujetni, spremni smo odustati od ovog zakonskog rješenja u onom momentu kada postignemo vrlo visok stepen saglasnosti oko ovog. 94
Ali da držimo stvar otvorenu.
Jeste.
Hvala, gospodine Križanović.
Evo, Mehmedović je odgovorio dobrim dijelom na ono što sam ja mislio reći ali vidite, ljudski razgovaramo, 35 dana je ranije ušao u Parlament ovaj prijedlog zakona koji je Komisija napravila. I kad je već prošla nadležnu komisiju, ne samo Ustavnopravnu već nadležnu komisiju, pojavljuje se prijedlog Vijeća ministara. Dakle, radi se, htjeli ne htjeli govoriti, o sujeti. Evo kolega Mehmedović kaže da ćemo mi odustati od našeg prijedloga. Što? Što od prijedloga? Ko će odustati od prijedloga? Znači, dakle mi tražimo neko dodatno vrijeme da uporedimo čiji je to bolji prijedlog zakona, umjesto da se kaže radite zajedno na zakonu, dajte da što prije dođemo do zakona. Ja osobno ne mogu prihvatiti taj stav.
Gospodin Živković: netačan navod i replika, je li?
Pa ne znam ni ja iskreno da kažem šta je. Može Parlament da odluči o čemu se radi. Govoriti da je sujeta ili nije sujeta, može se možda govoriti na drugi način. Prijedlog koji je Savjet ministara po hitnoj proceduri donio ovde na Parlament je prijedlog koji je prošao apsolutno svu proceduru.
Proceduru.
Prošao svu proceduru.
Pribavljanje mišljenja.
Znači, Uprava za indirektno oporezivanje je dala svoje mišljenje. Entiteti su dali svoju saglasnost. Prijedlog je onaj koliko se moglo dogovoriti, a možda je bio razlog zato što smo mi u ovom parlamentu tražili od Savjeta ministara da što prije izađu sa prijedlogom koji se mogao dogovoriti. Prijedlog koji naša komisija je dala – kao što smo čuli i od Komisije i od predstavnika Savjeta ministara – je nešto širi prijedlog. Možda taj dio se nije moglo usaglasiti, 95 možda entiteti nisu dali svoju saglasnost, možda i Uprava za indirektno oporezivanje, osim toga što je obračunala koliko će to koštati, možda nije dala svoju saglasnost. Znači, nemojmo govoriti da je to samo sujeta bila. Možda imaju i neki drugi razlozi. Zato sjednimo zajedno da vidimo da li možemo i taj jedan ili drugi prijedlog usaglasiti. Hvala.
Hvala, gospodine Živkoviću. Evo, ovaj put prije Križanović, pa onda Šemsudin. Moram biti izbalansiran.
Vidite, ako mi prihvatamo da će nama sve zakone iz oblasti carinske fiskalne sfere donositi Uprava za indirektno oporezivanje, onda mi džabe ovde radimo. To je za mene neprihvatljivo. I drugo, kao što ste vidjeli, procjena Uprave za indirektno oporezivanje ovog prijedloga zakona koji nudi Komisija: Budžet će biti uskraćen, uvjetno rečeno, za 32 miliona. Prijedlog Vijeća ministara se kreće na uvjetno oštećenje Budžeta na 67 miliona. Prema tome, jesu li ovo činjenice?
Ja, ja. Gospodin Mehmedović.
Ja želim samo da ispravim netačan navod. Naime, ovaj prijedlog Vijeća ministara nema saglasnost ni Uprave za indirektno oporezivanje ni entiteta. Možda formalno-pravno i ne treba entiteta zato što se radi o carinskoj tarifi, ali treba Uprave za indirektno oporezivanje. Ima jedan puno sažetiji prijedlog koji je bio osnova i nama za izradu ovog prijedloga. Za takav prijedlog ima saglasnost Uprave za indirektno oporezivanja, to je već ranije možda prije neku godinu i po dana.
To je podloga praktično.
Jeste. To je bila podloga i nama i njima za izradu. Oni su dodali, između ostalog, sve papirne proizvode. Time će uništiti domaću „Natronku“ Maglaj, recimo. Dodali su, ne znam ni ja, osim rafinisanog šećera i znači proizvedeni šećer. Time će uništiti šećerane. Možda je trebalo ostaviti na 5% itd. To su stvari o kojima moramo razgovarati. Moramo znači da vidimo realno: za tako nešto nemaju saglasnost od Uprave za indirektno oporezivanje. Prema tome, ja vas molim da zaista imate razumijevanja. Ovo je rađeno nekoliko mjeseci, na tome, i nije to samo 96 radila Komisija, nego je radila grupa stručnjaka kojima je ovo bliska materija. I naravno oni kojih se ovo tiče.
Hvala, gospodine Mehmedoviću. Evo, i gospodin Živković, ponovno. Vodimo jednu vrstu dijaloga, evo replika.
Pa ja mislim da je potrebno, da je veoma važno pitanje i da je potrebno da razjasnimo stvari. Znači, kad predstavnik Savjeta ministara izađe i kaže da ima entitetsku saglasnost njihov prijedlog, ja bih volio da mi se ovde da do znanja je li to tačno ili to nije tačno. S druge strane, želio bih da znam da li vaš prijedlog ima saglasnost Uprave za indirektno oporezivanje ili nema? Da isto znamo ovde da li je to tačno ili nije tačno. I da onda se možemo odlučiti i prema jednom i prema drugom. Znači, da budu jasne stvari, jer mi ovde moramo da se sad izjasnimo u prvom čitanju o vašem prijedlogu. Ako nemamo saglasnost Uprave za indirektno oporezivanje, možemo se odnositi prema načinu na koji je gospodin Križanović rekao da zanemarimo, mada u prošlom mandatu desetak puta smo govorili da taj i takav zakon moramo promijeniti, pri čemu je nedopustivo da u ovome parlamentu se ne mogu donijeti zakonski projekti kada nam Uprava za indirektno oporezivanje ne da saglasnost, ali ni do dan-danas nismo uspjeli to da promijenimo. Hvala.
Hvala, gospodine Živkoviću. Evo, ima li još? Gospodine, samo malo. Prije Novaković, pa gospodin Jukić.
O tome, kad govorimo koliko je manjak prihoda od carina, ko plaća te carine, ako oslobađamo repromaterijale? Plaćaju ih naše domaće firme koje nabavljaju materijale da bi proizvodile? Onda možemo govoriti kolike su kasnije koristi itd. Tako, ne treba ovo promatrati jednostrano i samo za, ne znam ni ja, efekt onog trenutka.
Država dobije na drugi način. 97
Naravno. I još nešto. Mislim da ne bi trebali baš ovako diskreditirati Vijeće ministara. Ja obično ne branim izvršnu vlast, međutim ovog puta ipak moram reći dvije rečenice u obranu njih. Oni su naše Vijeće ministara i ne možemo mi njihove prijedloge ignorirati. Oni su ovde tražili da ide se po 127. carinska tarifa. To se zna šta je. Dakle, bez bilo čega, samo je treba prihvatiti ili odbaciti. Mi smo rekli nećemo tako, hoćemo skraćeni postupak, dakle uz mogućnost amandmana itd. I pitanje je da smo išli po zahtjevima, onda je već danas mogao biti usvojen ovaj njihov, dakle Vijeća ministara zakon, a ovaj ne bi. I sad pitanje je ko je prije krenuo; jeste krenulo prije od ovog povjerenstva, ali je Vijeće ministara tražilo ovaj postupak, što je značilo završetak danas ovog posla oko usvajanja carinske tarife. Dakle, ja ću ponoviti svoje mišljenje i svoj zahtjev. Smatram da Kolegij treba iskoristiti obvezu i pravo po Poslovniku i dati obvezni naputak šta će raditi nadležna komisija, kako bi ova dva zakonska projekta objedinili i da ne budu dva nego jedan do samog kraja.
Gospodin Novaković.
Eto, ja sam pokušao sa nekoliko prijedloga da ovo pitanje riješimo i čini mi se da kako teče rasprava dolazim do nekih novih saznanja. Pa i do saznanja stavova Uprave za indirektno oporezivanje za koja evo nisam znao do sada. Vjerovatno, ako bi dalje tekla rasprava da bi još do nekih saznanja došao.
Što nije loše.
Bilo je i imao sam volje zaista da podržimo ovo kako bismo ispoštovali onaj prvi zaključak. Naravno, postoji drugi način da ovaj jedan zakon stigne drugi zakon. I, ovog momenta, ja povlačim ovaj prvi prijedlog zaključka koji sam dao i mi ćemo biti uzdržani na ovom zakonu, tako da ćemo sačekati onda rješenje onog zakona pa će, valjda, ova komisija sjesti zajedno da usaglasi ovaj prijedlog.
Mislim onda da svi napori koje smo ovde ulagali i pokušavali da uložimo su praktično postali... bespredmetni, da tako kažem, ali jednostavno mi imamo obavezu da se odredimo o ovom prijedlogu zakona. Dakle, to je neizbježno. Izvolite, gospodine Suljkanoviću. 98
Mi smo kao komisija već u nekoliko navrata rekli da nemamo ništa protiv da se izvrši harmonizacija dinamike donošenja zakona, tako da jednostavno nam se ne desi da u proceduri imamo dva zakona. Prema tome, predložite i mi ćemo se složiti s tim da se izvrši ova harmonizacija.
Ali moramo riješiti prethodno pitanje: Podržava li Parlament ovaj zakon u prvom čitanju? Molim vas, zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi (prvo čitanje). Predlagač je Komisija za vanjsku trgovinu i carine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 19 glasova „za“, šest „protiv“, četiri „suzdržana“, bez dovoljne entitetske većine. Ide na usaglašavanje. Evo, polako se usporava pa će ovaj stići ovoga. Dakle, idemo na usaglašavanje. Jesu li ovo dječija posla, Jozo? Jesu li ovo dječija posla? Dobro, hvala lijepo. Dakle, bit će usaglašavanje u roku od tri dana na nivou Kolegija i onda ćemo podnijeti, izvjestit ćemo Kolegij, a u međuvremenu neka resorno ministarstvo ostvari komunikaciju s ovom komisijom. Niste daleko, ja pretpostavljam, i možemo neke stvari ipak popraviti. Ovaj zakon nije propao, on je još uvijek živ, pa ćemo vidjeti. Idemo na tačku 17. Ad. 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici (prvo čitanje) – predlagač: Komisija za vanjsku trgovinu i carine Situacija je praktično ista. Komisija je podržala principe ovog zakona itd., dakle u prvom smo čitanju. Doduše, nemamo prijedlog Vijeća ministara ove naravi. Prvo čitanje. Otvaram raspravu. Ima li prijavljenih? Drago Kalabić, Šemsudin Mehmedović. Ima li još zainteresiranih? Izvolite, gospodine Kalabiću.
Gospodine predsjedavajući, bio sam se prijavio za prošlu tačku ali već ste zaključili raspravu, pa ću iskoristiti, s obzirom da se radi o na neki način vezanoj problematici, i bit ću vrlo kratak zato što se zaista proteže tu jedna problematika. 99
Oprostite, nisam vas dobro shvatio. Jeste li se vi to javljali za prošlu tačku, a nisam dao riječ?
Ali, gotovo je. Bili ste, ne, ne, bili ste vi zaključili. Ja sam podigao ruku, ali vi ste zaključili.
A, ja se izvinjavam. Uredu je.
Do mene je. Obrazloženje i objašnjenje da se radi o sujetama, mislim da je smiješno. Ovde se ne radi o sujetama, ovde se radi o interesima. Kakve sujete! Mislite da neko u Vijeću ministara sjedi, ima sujetu ili ako hoćete i obrnutu stvar. Ovdje neko u ovom, vezano je za Parlament, a vezano je i za Vijeće ministara, jer što neko reče maloprije, saznajem nove detalje i ja saznajem nove detalje i ovde očito da neko nosa mačka u vreći i pokušava nekom da ga utrapi. Ovo je vrlo ozbiljna priča i vrlo ozbiljna stvar. Evo, ovde mi nemamo ni predsjedavajućeg Komisije i u Komisiji, da budemo iskreni i otvoreni, ne štima sve. I taj ćemo problem vjerovatno otvoriti. I znači nije to stvar samo eto nekakve sujete ili neko nešto pokušava da radi. Ovde se radi o vrlo krupnim i ozbiljnim stvarima i ovde, ako bi se htjeli ljudi uozbiljiti, a moraće na tragu prethodne tačke, Vijeće ministara i Komisija, providno je to da se priča o sujetama i ne znam ni ja nečemu. Nije tačno. A ja razumijem jer mene je, recimo, zapanjilo maloprije ovo što je Šemsudin rekao. Ako je došao prijedlog iz Vijeća ministara gdje sjede ministri iz nekoliko političkih partija i, taj prijedlog uništava fabriku kartona, kako se zove, u Maglaju, onda nešto nije dobro. Onda nešto nije uredu i da bi mi to prešli tako preko toga, da je to kao sad oni nešto rade, nije to sujeta. To je, Boga mi, vrlo krupna i ozbiljna stvar. I odgovorni ljudi koji se zna ko na koji način je pozvan u pripremi ovoga da uozbilji stvari. Tačno je da ćemo mi na kraju odlučiti na ovom parlamentu. To je tačno. Ali neće provući da se to na ovakav način, pa to kao malo neko viče dječija igra, neko neke sitne prevare, sujete i ostalo. Ma taman posla. Ovo je za ovu zemlju vrlo ozbiljna stvar i mislim da zajedno, evo bez prejudiciranja stvari zaista, ova komisija jeste ta, ali je činjenica da tu definitivno nešto, i to će biti vjerovatno obaveza i Kolegija da zajedno sa Vijećem ministara, odnosno ovom komisijom, mimo ove rasprave na Parlamentu, prije toga da unormalimo odnose. Naše Vijeće ministara, naša komisija i mi uporno pristajemo da to ide: jedno šumom, jedno drumom. Mislim da nije korektno i radi nas samih i da postajemo na neki način suodgovorni, ako ćemo tolerisati tu situaciju.
Hvala, gospodine Kalabiću. 100 Mehmedović Šemsudin.
Ja zaista ne bih ništa rekao oko ovih istupa mog prethodnika jer Komisija je radila zaista vrlo otvoreno, transparentno. Organizirali smo okrugli sto gdje je bilo preko 200 učesnika. Mjesecima se radilo na tome. Svako je imao pristup radu Komisije. Prema tome, ako postoje interesi, a postoje interesi, znači zainteresiranih skupina ljudi, privrednika, poljoprivrednika, metaloprerađivača, proizvodnje papira itd. što je sasvim logično i opravdano. Ali želio bih da kažem nekoliko stvari oko ovog zakona koji je tačka dnevnog reda, a to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici. Ovo je jedan u paketu zakona, kažem u paketu, jer smo radili Prijedlog zakon o izmjeni carinske tarife, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici i izmjenama i dopunama akciza. Ja imam doduše usmeno informaciju da su se o ovom paketu zakona složili i entitetski premijeri, što podrazumijeva vrlo visok stepen usaglašenosti. Naravno, ja to nemam ništa pismeno i zbog toga uzimam to s rezervom. Ali, nadam se da će ta njihova politička volja biti pretočena u institucije koje su neophodne da daju svoje mišljenje oko ova tri zakonska rješenja. Samo bih skrenuo pažnju – ovaj zakon je jednostavan i kratak. Radi se zapravo o, neko je danas čini mi se kao zastupničko pitanje to postavio, ne donošenju podzakonskih akata i pravilnika kada je u pitanju provedba carinske politike, a, zapravo, Komisija je željela da olakša privrednicima koji stvore carinsku obavezu da im Uprava za indirektno oporezivanje prihvata vlastitu mjenicu ili mjenicu žiranta kao adekvatno sredstvo, odnosno garanciju za plaćanje carinskog duga, što je sasvim logično i opravdano jer su bankovne garancije na velike iznose ogromne, puno koštaju. Stoga vas molim da ovo shvatite kao olakšanje bh. privredi i zbog toga je Komisija, evo samo u ova tri člana, predložila izmjenu i dopunu ovog zakonskog rješenja.
Hvala, gospodine Mehmedoviću. Ima li još prijavljenih? Gospodin Slavko Jovičić. Izvoli, Slavko.
Poštovani predsjedavajući, ne bih se složio da baš u ovoj komisiji ne radimo dobro, ali smo se dogovorili na početku i izgleda da smo postigli cilj da mi idemo sa zakonskim projektima nebili ove nesretnike iz ministarstva i vlade natjerali da nešto rade. Ali izgleda da su oni sretnici. Ne mislim na ovo ministarstvo, stvarno rade, ali neki drugi koče nam. Pa, maloprije na onoj tački, sreća, dnevnog reda, nisam htio se ... javiti, a vi znate da sam ja prvi pomenuo ovde one goveđe glave, pa zbog onih uvoznika ja jedva spasio svoju glavu, jer je to stravičan bio pritisak, jer su mediji to objavili kad sam ja ovde rekao u Parlamentu kao najveću senzaciju. A to je bila istina. 101 A ovo što gospodin Šemso reče, ovo entitetski premijeri, nema ništa napismeno, stvarno, možda je to Šemso negdje uz pjesmu bilo, odlučno obojica premijera pjevaju, čuo sam. Naravno, malo slabije od mene, ali šta ću i ja ću tu pomoći ako bude trebalo, pa da dođemo do nekog zvaničnog papira. A Komisija zaista radi dobro i ne treba niko vršiti pritisak. Možda ste vi iz Parlamenta pogriješili, neću sad reći što ste najbolje stručnjake izabrali u ovu komsiju, a barem ona vrši najveći pritisak na ova ministarstva i Savjet ministara. I evo ima rezultata, je li tako, gospodine sekretare, da ćete vi uraditi ovo zajedno s nama. A, da nas nije bilo, vi ne biste, jelde, tako kao do sada, eh, odlučno. Dakle, mi ćemo saglasnost s njima postići i ovo harmonizovati i samo ćemo dati okvirni zakon neki i on prolazi. Hvala.
Evo da vidimo šta će se desiti. Sad ćemo glasati. Dakle, ako smo na ovaj način iscrpili prijavljene, zaključujem raspravu. I molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici u prvom čitanju. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Glasamo u prvom čitanju o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici. 19 glasova „za“, šest „protiv“, tri „suzdržana“, nemamo entitetsku većinu. Nije odlično, ali eto prolazno je, pa ćemo usaglašavati mi, vidjeti možemo li šta to popraviti, dakle ovaj zakon također. Molim vas samo malo pažnje. Ovaj zakon također ide na usaglašavanje. Prelazimo na tačku 18. Ad. 18. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu Predsjedništvo BiH 18. jula je dostavilo Parlamentu Izvještaj o izvršenju Budžeta. Nadležna Komisija za finansije i budžet je 30. augusta 2007. godine dostavila svoj izvještaj o ovom izvještaju, da tako kažem. U Izvještaju naša komisija, kao što ste vidjeli, predlaže i određen broj zaključaka koji su postali sastavni dio Izvještaja. Evo, javlja se predsjednik Komisije za finansije i budžet, vjerovatno s namjerom da da par dodatnih informacija, ali vas molim samo kratko. Izvolite.
Komisija je znači prihvatila Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu, uz sljedeće zaključke: 102 1. Da se u što kraćem roku sačini i u Parlamentu dostavi rebalans Budžeta institucija BiH za 2007. godinu kojim će biti raspoređen akumulirani višak prihoda iskazan u Izvještaju o izvršenju Budžeta BiH za 2006. godinu kao i eventualni ostvareni višak prihoda za prvih šest mjeseci 2007. godine. Komisija predlaže predlagaču Budžeta da se višak sredstava prioritetno rasporedi za izgradnju objekata za potrebe institucija BiH s ciljem smanjenja postojećih troškova zakupa. Znamo da sad u Budžetu troškovi zakopa iznose oko 20 miliona KM, znači ovo je opravdan prijedlog. Zatim, za povratak izbjeglih i raseljenih lica i potrebu opremanja i uspostavljanja savremenih graničnih prelaza, te potrebe opremanja Uprave za indirektno oporezivanje BiH za borbu protiv svih vrsta graničnog kriminala. 2. Zahtijeva se od Vijeća ministara da u što kraćem roku sačini višegodišnji plan kapitalnih investicija kako bi se u narednim godinama moglo efikasnije raspolagati u budžetskim ... [[šuška papirom, ne čuje se završna riječ]] Hvala.
Na ovaj način smo se podsjetili, da tako kažem, i na Prijedlog zaključaka koji su sastavni dio Izvještaja. Otvaram dakle raspravu o Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija BiH. Naravno i o Izvještaju naše komisije, nakon čega ćemo se izjasniti o Izvještaju čiji su sastavni dio i ovi predloženi zaključci. Ima li prijavljenih? Evo, gospodin Živković se javlja, izvolite.
Znam da radimo dva dana, neko radi i više ovde u Parlamentu i da smo možda umorni. Želim samo da svi još malo strpljenja pokažemo, jer se radi o vrlo važnim stvarima kojima ćemo sutradan ovaj isti Savjet ministara koji je tu da opteretimo sa dodatnim obavezama. Naša komisija osim toga što je prihvatila Izvještaj o izvršenju Budžeta, što je i Predsjedništvo uradilo, je predložila jedan ozbiljan zaključak da se ide u rebalans Budžeta. Ja vas ovde pitam da li smo mi ovde spremni da kao Parlament bez Savjeta ministara koji treba o tome da nam kaže: da li je to u ovom momentu moguće, da li je to usaglašeno, da li ima tkiva da se oko toga radi, donijeti odluku da u to idemo. Zato molim vas da se strpimo još malo i da ovako važne odluke, kad budemo glasali o Izvještaju naše komisije, ne donesemo naprečac i da poslije toga neki od poslanika pitanju šta je ovaj paralament ovde usvojio. Hvala.
Hvala, gospodine Živkoviću. Izvolite dalje. Izvolite, gospodine Jašareviću. 103
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo poslanici, razumljiva je ova dilema koju je iznio gospodin Živković. Mi smo je na Komisiji imali, takvu dilemu, znajući da je ...
Nadam se da imate nekih informacija, pokazatelja koje govore da treba raditi rebalans.
Ne, dakle nismo to imali na umu, nego smo mislili šta je pametnije predložiti ovom domu, kada je u pitanju Komisija. Je li pametnije rebalans koji je teže sprovesti ali je to zahtjev Ureda za reviziju i zahtjev javnosti da se transparentno troši Budžet, ili da predložimo Domu da Vijeće ministara pojednostavljuje procedure, a u skladu sa Zakonom o finansiranju institucija usvoji dodatni program koji nije bio u prvobitnom Budžetu i da tako dio sredstava koji je akumuliran i suficit potroši u opremanju institucija ili neke druge projekte koje utvrdi Vijeće ministara. Zato mislim da ovde ima smisla ako to ovaj dom odluči da umjesto rebalansa koji je teško stići, pogotovo je teško onda iza toga po proceduri javnih nabavki potrošiti sredstva, da može biti opredijelimo se za varijantu da Vijeće ministara razmotri o nekom programu ili samostalno odluči kako mu zakon dozvoljava a izvjesti ovaj dom ili ponudi Domu da zajedno s njima utvrdimo takav paket i na takav način riješimo pitanje ovog akumulianog viška. Ovom prilikom želio bih da istaknem sljedeće: nije nama problem akumulirani višak ove godine, koliko je problem šta će se desiti na kraju ove godine, jer imamo naslijeđenu praksu da preambiciozno planiramo zapošljavanje u institucijama BiH, s razlogom i sa željom da ih ojačamo da bi mogle vršiti svoj zadatak. Posljedica sporog prijema koji je često posljedica i ograničenih nadležnosti, složene procedure prijema, nekad i ograničenja prostora. To se rješava puno sporije, dakle nerealno planiramo te potrebe, a, sva sredstva koja ostanu na brutoplaće, onda postanu višak za jednu godinu koji se iz godine u godinu akumulira. To je s jedne strane. A s druge strane, ne dozvoljava nam da zajedno planiramo nešto bolju kapitalnu izgradnju. Dakle, mi sve pare blokiramo, sav novac blokiramo u brutoplaće i ostale naknade i onda nikad nemamo dovoljno sredstava za kapitalnu izgradnju. Ja bih ovom prilikom imao obavezu da kažem, s obzirom na posjetu Upravi za indirektno oporezivanje, na istaknutih nekoliko prijedloga koji su došli u Ministarstvo trezora i finansija da se opreme ljudi sa opremom i softverskom podrškom kojim bi joj pomogla Uprava za indirektno oporezivanje da se lakše, uspješnije, profesionalnije bori sa nelegalnom trgovinom i svim onim nesrećama koje prate rad naše graničen službe i carine naše. Dakle, ima puno projekata koji bi se mogli do kraja godine realizovati i može biti jedno opredjeljenje da umjesto rebalansa Budžeta idemo sa takvim jednim programom. Moglo bi pomoći da ono što nismo uspjeli planirati na početku godine, zbog jednog prilično neukog planiranja, evo popravimo u toku ove godine i onda u narednoj godini stvorimo pretpostavku za nastanak kapitalne izgradnje. Hvala lijepo. 104
Hvala lijepo, gospodine Jašareviću. Tačno je ..., ja se izvinjavam što ću par rečenica reći, da mi u planiranju nismo u stanju, da tako kažem, pravilnu projekciju napraviti. Međutim, postoji mogućnost, koliko ja znam, u Zakonu o izvršenju Budžeta itd. da se do određenog nivoa, određenog procenta, vrši pomjeranje sa stavke da se ... po određenoj proceduri, ja ne znam je li Vijeće to koristilo ili nije. Ali evo, dakle imamo sad sljedeću situaciju. Imamo Izvještaj naše komisije. Prvo da pitam ima li dalje diskutanata? Ako nema, mi imamo dakle Izvještaj naše komisije i imamo jedno, po meni, realno upozorenje gospodina Živkovića, kad je riječ o rebalansu. To su procedure zaista ... poprilično duge i gospodin Jašarević je dodao još jednu tačnu stvar, šta i nakon rebalansa Budžeta a istovremeno se već poklapa sa početkom priprema. Ja vjerujem da Vijeće ministara i Ministarstvo finansija je pokrenulo procedure priprema budžeta za 2008. godinu, kako i izvršiti utrošak eventualno kad je riječ o Zakonu o javnim nabavkama, procedurama zapošljavanja itd. Dakle, mi smo sad u jednoj dilemi da li usvojiti ovaj izvještaj sa zaključkom koji podrazumijeva obavezu rebalansa ili, naravno, uz saglasnost članova Komisije; evo gospodin Jašarević predlaže da idemo sa programom, s jednom vrstom programa koji bi omogućio Vijeću ministara da zajedno, naravno, u saradnji evo i sa našom komisijom, na neki način, rasplanira, odnosno preplanira ova akumulirana sredstva koja očigledno neće biti utrošena i ona koja će se do konca godine akumulirati. Ja sam tako shvatio, naravno. Evo izvolite, gospodine.
....u raspravi o ovoj tački dnevnog reda nekog iz Vijeća ministara iz resornog ministarstva koje opet ima obavezu da nas izvještava o tome, bez obzira šta to radi Predsjedništvo i Vijeće ministara. Ovo predlaganje programa je manje bolno i pruža šansu koja se ne može ni ostvariti, dakle, to je samo pokušaj da uradimo one programe koji se za ovoliko dana u godini mogu uraditi. Ako ne budu urađeni, ona druga tačka (2.) Komisije za finansije i budžet predlaže Vijeću ministara i stvara obavezu da uradi višegodišnji program kapitalnih izdataka i onda bi od naredne godine sigurno bili spremniji da jednostavnije ulazimo u te procedure. Dakle, zato bi možda, evo tu je predsjednik koji će se naravno kasnije izjasniti o tome, može biti imalo smisla umjesto rebalansa prihvatiti ovu blažu varijantu programa Vijeća ministara.
Dobro. Gospodine Bahtić, šta vi kažete?
nije uključen mikrofon ... problem u drugu tačku.
Nemojte me sad potezati za Poslovnik. 105
Znam, razumijem.
Gospodine Jukiću, izvolite.
Evo sada smo u jednom klasičnom primjeru posljedice našeg, ja bih rekao, nekvalitetnog rada. Ali ne mislim same komisije nego i gostiju, odnosno onog ko treba biti na ovoj komisiji, a ne bude. Dakle, ja mislim da se ovde radi o značajnim sredstvima, dakle, radi se negdje otprilike o 10% Proračuna za prošlu godinu. Dakle, nije to malo. Trebamo znati koji je iznos tih sredstava. I mislim da je bilo korektno i da je bilo potrebno da se neko iz Predsjedništva, dakle Predsjedništvo i Vijeće ministara, resorno ministarstvo pojavilo sa onim ko treba biti na nadležnoj komisiji i onda sa ovom komisijom pokušati i usuglasiti i na licu mjesta, odnosno ... reći šta. Znači, ovakvi zaključci, je li njihova realizacija realno moguća u, ne znam ni ja, ova još tri preostala mjeseca ove tekuće godine, ili je rješenje nešto drugo. I zato bilo bi možda danas najbolje da ovde ne odlučujemo, da odgodimo izjašnjenje, a da se u međuvremenu Vijeće ministara upozna sa našim zaključcima i ovom ovde raspravom, a bilo bi dobro da su naravno ove zaključke dobili nakon što je sjednica Komisije bila završena, pa da se onda očituju do današnje sjednice. I evo, ja ću ... reći još jedno svoje razmišljanje. Kad pogledamo u šta se sve troše sredstva iz našeg proračuna za prošlu godinu, onda vidimo vrlo značajna sredstva utrošena za, ne znam ni ja, iznajmljivanje prostora, a u isto vrijeme imamo višak, i to značajan, neutrošenih sredstava. Stvarno, veliko je pitanje možemo li mi to opravdati onome čija to sredstva jesu, a to su sredstva poreskih obveznika, građana BiH, na taj način se ponašati. Postavlja se logično pitanje zar ne bi bilo logično da se dio sredstava investirao u izgradnju, rješavanje prostora, a ne da se svake godine daju vrlo značajna sredstva za unajmljivanje prostora i to onda ide u nedogled, imamo višak zapravo neutrošenih sredstava, u isto vrijeme plaćamo ono što stvaro ne bi trebali plaćati, stvaramo uporno troškove i rashode na strani budžeta.
Hvala, gospodine Jukiću. Evo, gospodin Bahtić.
Kratko ću. Mislim da je ova diskusija sasvim uredu. A da mi ... ... imamo sjednicu Komisije krajem mjeseca, pa da se upozna Vijeće ministara sa ovim problemom, ako treba i Predsjedništvo da dođe ponovo na Komisiju. 106
Vidite, ja predlažem sljedeće: da mi ovaj Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH usvojimo. Kad je riječ o predloženim zaključcima, imamo dvije varijante. Da vratimo ovoj komisiji sa uputama, sa smjernicama u kontekstu ovoga o čemu je gospodin Jašarević govorio i mi ostali ili da sad na licu mjesta umjesto riječi rebalans itd. u ovom prijedlogu kažemo: program koji će Vijeće ministara, u saradnji sa Predsjedništvom, sa našom komisijom uraditi. To su dvije varijante. Evo, ja sam, što se mene lično tiče, potpuno raspoložen i za jednu i za drugu. Evo da čujem šta mislite. Hoćemo li dakle usvojiti Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija u svakoj varijanti, dakle da ga usvojimo jer je pozitivno mišljenje Komisije a da kad je riječ o ovim prijedlozima zaključaka imamo dvije varijante: ili da sada odmah to usvojimo ili da ponovno vratimo na Komisiju. Izvolite, gospodine Jašareviću.
... može biti da ću odstupiti od ovog maloprijašnjeg principa. Dakle, po onome šta ja znam o budžetima, a eto, deverao sam malo, puno je bolje da odlučimo da idemo s programom Vijeća ministara, ali da o programu se upozna ovaj dom. Dakle, to je najbolji način da bi se stvorila /gospodin Belkić i Jašarević pričaju uglas/ To nije dakle zakonita saglasnost, ali jeste ono, evo šta će biti, da se ima pravo reagovati. Nemojte to raditi,
Ako ste me dobro pratili, dakle ja se potpuno s vama slažem. Ja samo pitam za modalitete: hoćemo li sada to uraditi ili zatražiti od Komisije da ponovno, da kažem, prepravi, odnosno promijeni Prijedlog zaključaka i da ih pripremi za iduću sjednicu, a da sada usvojimo Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija, eto. Molim vas, dakle ovako. Predlažem da se izjašnjavamo sada o Izvještaju o izvršenju Budžeta, o Izvještaju Komisije bez zaključaka. Molim vas, uredu je ovaj izvještaj, ali ja govorim da danas usvajamo Izvještaj o izvršenju Budžeta koji je dobio pozitivno mišljenje u ovom izvještaju. Dakle, ovaj dio koji se odnosi na Izvještaj o izvršenju Budžeta. Bez zaključaka. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 107 23 glasa „za“, dva „protiv“, šest „suzdržanih“, dovoljna entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2006. godinu i dio Izvještaja nadležne komisije, uz obavezu, odnosno, preporuku Komisiji za finansije i budžet da do sljedeće sjednice promijeni Prijedlog zaključaka uz Izvještaj u smislu da se umjesto otvaranja procedure rebalansa pripremi program rasporeda neutrošenih sredstava u 2007. godini. Hvala lijepo. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda: Ad. 19. Razmatranje izvještaja Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji za 2006. godinu, i to: a) Ministarstva pravde BiH, b) Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH, ureda i službi, c) Ministarstva komunikacija i prometa BiH, d) Predsjedništva BiH, e) Parlamentarne skupštine BiH, f) Ministarstva vanjskih poslova BiH, g) Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, h) Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, i) Pravobranilaštva BiH, j) Agencije za državnu službu BiH, k) Direkcije za sprovođenje restrukturiranja policije Dakle, imamo izvještaje Ureda za reviziju jedanaest institucija. Naša nadležna komisija je dostavila komisijske izvještaje 3. spetembra. U izvještajima ove komisije se predlažu Domu na usvajanje odgovarajuće preporuke sadržane u izvještajima uz napomenu i ranije što je ova komisija nas obavijestila da postoje i generalne, da tako kažem, preporuke koje vrijede za sve korisnike, a ovdje je riječ o posebnim preporukama za svakog pojedinačnog korisnika. Evo, predsjednik Komisije se javlja za par uvodnih napomena.
Komisija je znači na svakoj sjednici raspravljala o deset revizorskih izvještaja.
Molim vas, malo strpljenja i pažnje. Nemamo još mnogo. Strpljenja i pažnje, molim vas.
Mi na Komisiji znači u pismenoj formi obavijestimo sve i jednu instituciju da im poštaljemo Izvještaj i da su oni onda u obavezi u određenom roku da otklone one nedostatke, znači da i poštuju preporuke revizije, i da o svemu tome obavijeste Komisiju za finansije i budžet 108 i ovaj paralment. A nakon što završimo sve, 53 izvještaja, onda ćemo sačiniti jednu komplet analizu, upoznati ovaj parlament i Vijeće ministara. Toliko, hvala.
Hvala, gospodine Bahtiću. Naravno, ja sam propustio da pozdravim i da kažem da su ovdje prisutni gospodin Ševo i gospodin Kulina, naši revizori. Ako naravno imate potrebe, izvolite, a mogućnost je i da zatražimo određena tumačenja ako ima potrebe. Dakle, otvaram raspravu o izvještajima. Imamo li mi viška kakvog, Sadik, to ništa ne govoriš, u Parlamentu. Ne, ne šta je sa našim viškom, ovo što se raspoređuje, ima li u Parlamentu viška? Nema. Dobro. Malo se šalim. Dakle, otvaram raspravu. Izvolite. Dakle, evo imamo prijedloge. Zaključujem raspravu pošto nije bilo rasprave. Molim vas da se izjasnimo da li ćemo glasati o izvještajima Ureda sa izvještajima Komisije u paketu? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Izjašnjavamo se o načinu izjašnjavanja o ovim izvještajima. Pa ja se nadam da ste glasali, ako ste za to, nadam se da ste glasali. Dakle, s 25 glasova „za“, bez „protiv“, dva „suzdržana“, s dovoljnom entitetskom većinom, Dom je odlučio da se o ovim izvještajima Komisije izjasni u paketu. Dozvolite mi samo prije glasanja da pročitam o čemu se izjašnjavamo. Dakle, o Izvještaju Ureda za reviziju, Izvještaju naše nadležne komisije za: Ministarstvo pravde BiH, Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH, ureda i službi, Ministarstvo komunikacija i prometa BiH, Predsjedništvo BiH, Parlamentarnu skupštinu BiH, Ministarstvo vanjskih poslova BiH, Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, Pravobranilaštvo BiH, Agenciju za državnu službu BiH i Direkciju za sprovođenje restrukturiranja policije Molim vas da se pripremite za glasanje o ovim izvještajima. Glasajte sad! S 26 glasova „za“, jednim „protiv“, četiri „suzdržana“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili Izvještaj Ureda za reviziju i izvještaje naše komisije za institucije koje sam naprijed prije glasanja pročitao. 109 Prelazimo na tačku 20. Ad. 20. Direktan TV prenos sjednica Parlamentarne skupštine Radi se o prijedlogu Narodnog kluba i Kluba SDP-a BiH. Ovo su nam za uvrštavanje u dnevni red predložili navedeni klubovi. Ja nekih posebnih materijala nemam, izuzev što vas mogu ponovno informisati da smo mi kao Kolegij tragom vaših zahtjeva itd. slali pismene zahtjeve i obavili razgovore sa odgovornim ljudima sa TVBiH i, nažalost, nismo uspjeli obezbijediti iz nekoliko razloga. Dakle, nismo uspjeli obezbijediti prenos cijelog toka sjednica Predstavničkog doma, s tim što naš poslovnik, o tome će vjerovatno nešto Milorad više govoriti, govori o prenosu onog sata kada su ta poslanička pitanja itd. Ali evo, da ja ne oduzimam vrijeme, dajem priliku inicijatorima i pokretačima ove inicijative za uvođenje ove tačke dnevnog reda na današnju sjednicu. Evo, ja pozivam predstavnika Narodnog kluba i Kluba SDP-a da ako žele naravno. Izvolite, gospodine Haliloviću. Pozdravljam revizore. Zahvaljujem se na prisustvu.
Gospodine predsjedavajući,
Neobično mi je, nema poljoprivrednika.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici,
A nema ni ministra. Izvinjavamo se, oprostite, gospodine Haliloviću.
Hvala vam. Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici,
Molim vas, malo pažnje.
dugo sam razmišljao šta bi trebalo reći ovdje kao obrazloženje za ovu inicijativu, jer ovo je već četvrti pokušaj da mi ...
Molim vas malo pažnje, da se slušamo, molim vas. 110
...ovo je već četvrti pokušaj da mi na ovom parlamentu pokušavamo ovu tačku nekako dogurati do dnevnog reda, uz očekivanje da će poslanici imati razumijevanja i da će usvojiti zaključak po kome se obavezuje Kolegij Predstavničkog doma da osigura direktan TV prenos sjednica najvišeg zakonodavnog organa u vlasti u BiH. Izgovor da ima samo jedan kanal na BHTV i da to nije moguće, jednostavno ne stoji, zato što ima samo jedan kanal i na RTV Republike Srpske pa ona prenosi sve one sjednice. Ima jedan kanal i na opštinskim televizijama pa one prenose sve sjednice, ima jedan kanal i na kantonalnim televizijama pa prenose svi kantoni sjednice. I zanimljivo je, tamo gdje bi, gdje javnost najviše očekuje da vidi ovaj najviši zakonodavni organ vlasti u BiH, da vidi rad Parlamenta i Vijeća ministara, tamo se nalazi jedno, po meni, bizarano obrazloženje da ne postoje tehničke mogućnosti, mada ja tvrdim da postoje. Kad ... razgovaramo sa građanima; mi smo ovaj zahtjev pokrenuli na zahtjev velikog broja građana, od Udruženja penzionera koje je zaprijetilo da će prestati sa plaćanjem TV pretplate pa do niza drugih udruženja i građana koji su tražili da vide šta se dešava u Parlamentarnoj skupštini BiH i šta radi Vijeće ministara. Mi smo zaključili da je politička situacija među građanima na nivou '91. godine, a, zapravo, ... ko ovdje sjedi u Parlamentu i ko sluša sve ove diskusije, nema takav zaključak da je odnos ovdje između ljudi, između različitih i nacionalnih i partijskih, odnosno, stranačkih klubova takav. Dakle, ako bi bio TV prijenos, mi bi odavde poslali vrlo jasnu poruku da nije situacija tako zaoštrena kako to izgleda kad se čitaju novine ili gleda ova ili gledaju ove, usudio bi se da kažem slobodno, ovisne televizije u BiH. S druge strane, BiH je jedina država, od Turske do Sjeverne Irske ili Švedske, koja ne vrši direktan TV prijenos parlamenata, jer u svim državama osim u BiH vrši se TV prijenos i mislim da građani imaju pravo da znaju šta mi ovdje radimo i za šta se zalažemo, šta pričamo itd. Moje mišljenje, odnosno mišljenje predlagača Narodnog kluba i Kluba SDP-a jeste da bi TV prijenos direktno uticao na kvalitet rada ovog parlamenta, da bi jako uozbiljio rad poslanika, jer u tom slučaju mislim da bi bilo i manje odsustva i više aktivnosti i da bi došli ovdje svi sa pročitanim materijalima, ne ovako polovičnim ili nepročitanim materijalima, da bi znali za šta glasamo ili ne glasamo. A također sam siguran da bi i prisutnost Vijeća ministara bila daleko u većoj mjeri, jer na taj način javnost ima priliku da prati rad Vijeća ministara i na taj način da direktno donosi vlastite sudove i zaključke, a ne na osnovu informacija koje im se serviraju. Moje je lično mišljenje da ne postoji ovdje, ne bi trebao da postoji ovdje nijedan poslanik koji ne bi trebao da podrži ovu inicijativu ili eventualno samo oni poslanici koji se plaše da bi neki njihov, ako takvih a pretpostaviti je da takvih ima, da bi neki njihov kriminal ili neki kriminal nekog njihovog stranačkog druga ili šefa bio zataškan. Prema tome, ja očekujem ovdje jednoglasnu podršku ovom zahtjevu, zaključku Da se obaveže Kolegij da osigura direktan TV prijenos ovih sjednica Parlamenta. 111 Hvala vam lijepa.
Jedna rečenica. Dakle, tačno je i potpuno ste u pravu, ja dijelim inače mišljenje sa svim ovim o čemu ste vi govorili. Tačno je da prenosi kantonalne televizije, opštinske televizije itd., ali je tačno da su finansirane 100% od onih čije sjednice prenose. Ja to znam, jer sam to radio. Izvolite, gospodine Bećiroviću.
Ne ponavljajući ovo što je kolega Halilović govorio, ja želim reći da bi zaista trebao biti i interes a mislim i obaveza svih poslanika u Predstavničkom domu da omogućimo svim građanima u ovoj zemlji da korektno i blagovremeno budu informisani o radu ovog zakonodavnog organa. I mislim da nema potrebe da mi javnosti uskratimo otprilike da se kvalitetno informiše. Podsjećam da ovo ima dijelom, dakle, ovo pitanje ima dijelom i poslovničku dimenziju: sam Poslovnik po kojem radi ovaj Predstavnički dom u članu 153. (ne znam tačno koji stav) između ostalog, propisao je tu obavezu. Zaista, postoji veliki interes građana da prate dešavanja u Parlamentu BiH, ali vjerujem da bi trebao biti interes i poslanika u Parlamentu za taj prenos iz prostog razloga što se u javnosti stvara jedna percepcija kako se ovdje ništa ne radi itd. Mislim da bi taj prenos omogućio da se ipak pokaže da se nešto i radi u ovom Parlamentu BiH. Dakle, postavlja se prvo principijelno pitanje: Hoćemo li ljudima, biračima koji su nas jučer birali u ovaj najviši zakonodavni organ omogućiti da oni imaju priliku da prate rad u ovom parlamentu ili ćemo im uskratiti tu mogućnost? Druga dimenzija je ova poslovnička dimenzija. Ne može se ni pobjeći od ovoga o čemu je kolega Halilović govorio da je hajde malo i nelogično da gotovo svako općinsko vijeće, evo govorim u Tuzlanskom kantonu možete pratiti njegove sjednice, kantonalna skupština, evo čuli smo primjer kako je to u Skupštini RS, a da nemamo priliku, odnosno građani nemaju priliku da vide kako radi Parlament BiH. Moram reći da direktan TV prenos – to je ipak civilizacijska i demokratska tekovina, tekovina zapadnih razvijenih zemalja. Koje države danas nemaju TV prenose, koje nisu transparentne, ne treba puno govoriti. BiH ne treba da bude banana država. Ja ovdje imam jedno pismo koje je 20. – ako može malo pažnje – imam jedno pismo od 21. maja 2007. godine u kojem se generalni direktor BHT-a gospodin Agović obratio direktno ovdje Parlamentu i predsjedavajućem gospodinu Belkiću. On je nama još 21. maja, evo citiram, rekao: Da će BHT1 u narednom periodu intenzivno i kontinuirano pratiti rad Parlamentarne skupštine BiH zašto ima, pored zakonske obaveze, i posebno izražen programski interes zbog nesumnjivog interesa javnosti. Međutim, evo ovo je bilo u maju mjesecu. 112
To je mene obradovalo, moram ti reći.
Da. Ali, evo svi zajedno možemo konstatovati da ovo pismo nije realizirano, a da ne upotrijebim riječ, da smo kao Parlament prevareni u vezi s ovim. Mislim da je važno ovdje na ovoj sjednici podsjetiti se na još jedan dokument: naime misija OSCE-a je organizovala jedan seminar u sklopu programa jačanja zakonodavne vlasti i to je bio seminar i edukacija za sve poslanike u Parlamentu; dosta nas je bilo prisutno na tom seminaru. On je održan 24. maja ove godine i ciljevi seminara, kako su rekli seminara ili edukacije, bili su, između ostalog, da ispuni sljedeće potrebe: potrebu i želju zastupnika u Parlamentu da komuniciraju s građanima, potrebu razumijevanja uloge medija i situacije u BiH i potrebu zastupnika u Parlamentu da na što bolji način iskoriste kontakte s medijima itd. Moram reći da je taj seminar trajao cijeli dan, ali još samo da citiram ovaj dio koji se odnosi na ovo o čemu mi danas govorimo: Učesnici u raspravi iskazali su potrebu da zakonodavna i izvršna vlast bude transparentna u pogledu svoga rada. Međutim, građani ne mogu pratiti rad zastupnika u Parlamentu, oni nemaju pristup radu zastupnika. Do ovoga dolazi zbog toga što se njihov rad ne prikazuje, nema prenosa uživo parlamentarnih zasjedanja i BiH je jedina zemlja u jugoistočnoj Evropi i u EU gdje je ovo slučaj. Dakle, to je zaključak i ovog seminara kojeg je organizirao OSCE što je izraženo i u zaključcima gdje je ...
Dakle, ja vas molim da govorimo kako ćemo obezbijediti, dakle ja sam apsolutno više od vas za to, ali recite mi kako da obezbijedimo to. Eto, o tome sam htio, svi su za to.
Gospodine Belkiću, nisu svi.
Jesu, tačno, svi. Polako, polako. Prvo da mi iskažemo volju da mi to želimo a, ako mi to želimo, mi ćemo naći vrlo lako mehanizme kako ćemo. Iz prostog razloga, ako mi ne znamo kako da to dogovorimo sa državnom televizijom, onda ima vrlo jednostavno rješenje. Predsjednik Vanjskopolitičkog odbora Slovenačkog parlamenta je ovdje predložio jedan model; hajmo pitati ljude u Hrvatskoj, koji također imaju direktan prenos cijeli dan - kako su to oni uradili. Hajmo pitati evo malu Crnu Goru koja ima direktan prenos, Srbiju, Makedoniju, sve zemlje EU. 113 Znači, postoji niz modela kako se to može realizirati. Slažem se s vama, mislim da nam je dosta toga poznato i ja ću završiti sa sljedećim. Od 42 poslanika u Predstavničkom domu, ne vjerujem da ima ijedan od nas 42 koji se u predizbornoj kampanji za posljednje opće izbore nije pojavljivao na televiziji, na radiju, išao na džambo-plakate, na male plakate itd. Dakle, svim poslanicima je tada stalo da ih ljudi vide kada smo slali obećanja itd., sada, kad ti isti građani koji su nas birali u ovaj Predstavnički dom treba da vide šta se ovdje radi, kako se zastupaju njihovi interesi, kako se realiziraju ta obećanja, mi treba da im uskratimo to. E, dozvolite, možda je i teška ocjena ali to bi bio politički nemoral, s naše strane, ako bismo ljudima uskratili priliku da prate rad ovog parlamenta kao što to prate ljudi u svih 27 zemalja članice EU pa čak i svi susjedi i sve države nastale raspadom bivše SFRJ. Gospodin Todorović.
Jesam za javnost rada ali, pošto sam dugo bio parlamentarac na lokalnom nivou, ja bih samo neka svoja iskustva dole iz opštinskih struktura ... pomenuo. Kad smo uveli prenose na lokalnom nivou, poslije, bilo lokalnih ili ovih parlamentarnih izbora, produžilo se, produžilo se, trajanje skupštine za jedan sat i deset minuta. Pred lokalne izbora za dva sata četrdeset i pet minuta. A za parlamentarne izbore za tri sata i dvadeset i pet minuta. To je bilo na šest mjeseci i niže ... pred izbore, sa prosječnim tačkama dnevnog reda od 28 do 34. Hvala.
Raguž, Dokić, Jovičić, Kalabić.
E hvala vam, gospodine predsjedatelju. Svi argumenti za i protiv.
Je li ovo pauza? ____________(?) Dajte da glasamo. Hoćemo li pauzu 10 minuta? Ne, stvarno pitam. Evo ja se slažem, molim vas pauza 10 minuta. Nema smisla, čovjek govori.
Ne možete dati sada kad ste mi dali riječ.
Pa dižu se ljudi! Martine, kako da ih zaustavim? Evo, dižu se ljudi, izlaze. 114
Ja bih rekao ljudima koji žele slušati i koji su ... uvažavati.
Molim vas, vi koji želite izaći, izađite.
Neću. Sada ja se zahvaljujem, odustajem od rasprave.
Nemojte odustajati, molim vas.
Hoću, hoću.
Nemate potrebe.
Ima više razloga,... samo da kažem jednu rečenicu. Znači, kad stavite na tas jedne i druge argumente, ne postoji nijedan argument da ovaj parlament bude izvan oka javnosti.
Pa naravno.
Ne možemo to više braniti.
Nismo u stanju da obezbijedimo prenos.
I ovo nije pitanje pozicije. Jesmo u stanju, nije istina, nije bilo suglasnosti unutar Kolegija u prošlom sazivu, mogli smo, već su ovo političke su blokade. Donesimo ...
U ovom sazivu imamo saglasnost, potpunu saglasnost.
...donesimo odluku i dajmo zadaću onima koji trebaju da narod vidi šta to radimo, a ne da se ... 115
Pa, evo onda nemojte da gubimo vrijeme. Dakle, ja sam odgovoran što nema prenosa. Dakle, ja nisam bio u stanju da obezbijednim televiziju, da je prisilim da ona prenosi ove sjednice. Ja obavezujem se ponovno, ali izvolite da smijenimo i predsjednika Upravnog odbora i direktora ako odbiju. Ne, ne. Nema problema, gospodine Križanoviću. Nemojte gubiti vrijeme, ja se manje bojim javnosti nego ti, budi siguran, budi siguran. Dakle, nemojte zamjenjivati teze. Mi smo spremni apsolutno i Kolegij cijeli da ovo prenosimo, ali moramo vidjeti pod kojim uslovima i da ovaj parlament stane iza nas i da nam kažete koji su to instrumenti da ih prisilimo. Mi ne možemo da uspostavimo Upravni odbor korporacije, jer Federalni parlament još nije usvojio zakon, pa nije ovo, pa vraćamo, pa jedan Upravni odbor podnosi izvještaj, pa član Upravnog odbora drugi izvještaj. Ovaj parlament nema nadležnost da smjenjuje te direktore itd. Odlično, smijenit ćemo ih, Sefere, ako u roku od 10 dana ne počnu prenositi. Ja ću im napisati da Parlament će ih smijeniti ako u roku od 10 dana ne budu prenosili sjednice. Da ne gubimo vrijeme. Ja sam za, apsolutno. Izvolite.
Očigledno, ovdje postoje dvojni kriteriji. Kao svi smo za TV prijenos, kada dođe na glasanje, onda vidimo ko napušta salu.
Ja jesam za, apsolutno.
Dakle, postoje ovdje dvojni kriteriji. Svi smo za TV prijenos, kada treba glasati, onda ...
Pa vidjet ćemo kada budemo glasali.
... onda odu oni, jedan dio ode preko sale.
Vidjet ćemo, vratit će se oni za glasanje.
Drugo pitanje. Daj da mi uradimo kao Parlament svoj dio, da se izjasnimo i donesemo odluku, a onda ćemo ići dalje da vidimo šta nam je činiti.
Hvala. 116 Drago Kalabić: replika.
Zloupotrijebiću malo repliku, s obzirom da ...
Molim vas malo pažnje. Ako ćemo izaći svi, evo, vidite, dižu se ljudi izlaze, izgubit ću kvorum. Dobro. Izvolite, Kalabiću.
...upravo na fonu priče ko je za, Klub SNSD-a je apsolutno za direktan prenos i mi ćemo dati svoj glas tako da ne bilo špekulacija znači na tu temu o modalitetima i o onome ko treba da realizuje. Da li je to Sekretarijat skupštine, tehničke mogućnosti i ono što treba da bude, pripreme a Klub SNSD-a će dati svoj glas.
Ja predlažem 10 minuta pauze. Dakle, 10 minuta pauze, ljudi su se umorili. Nakon 10 minuta pauze, zaključujemo raspravu i odmah glasamo. [[zajednička diskusija]] Pa izašlo je pola ljudi napolje. Evo da ja zovem ljude da ih molim da se vrate. [[PAUZA]]
Čuli ste predsjednika našeg kluba. Mi podržavamo i ovo je najbolja stvar da privučemo Savjet ministara da ovdje budu. Jer nema šanse da dođu, a kada budu kamere – prvi, drugi, treći i četvrti red popunjen i to će biti dobro. I ovo nije insinuacija na PDP, obavezaćemo Zlatka Lagumdžiju da bude prisutan cijelu sjednicu. SDP, izvinjavam se. PDP je ovdje, biće oni. 117
Molim vas dakle da se izjasnimo o zaključku kojeg predlažu klubovi Narodni klub i Klub SDP-a da se obaveže TV Bosne i Hercegovine da vrši direktan prenos zasjedanja Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Gospodin Dokić.
Gospodine predsjedavajući, ja ću zaista samo minut.
Svi smo minut.
Nemam ništa protiv, uostalom mene klupska disciplina obavezuje da glasamo za to.
Čemu sebi praviš problem, onda? Slušaj disciplinu i.
Samo malo, hajmo biti pragmatični, ja vas molim. Nije racionalno, budite sigurni, da se prenose cijele sjednice. Ali možemo tražiti da RTV BHTV1 pravi svaka dva sata, ili svakih tri sata, prilog, hroniku od po 15-20 minuta ili koliko. To je racionalnije, ali evo ja ću glasati za prvo.
Da vam kažem: to su modifikacije. Vidite da mi izjasnimo se. Molim vas da se mi izjasnimo o prijedlogu zaključka, pa ćemo vidjeti, Kolegij će naravno ga provoditi, pa ćemo vidjeti na čemu smo i odmah ću vas izvijestiti šta se predlaže. Ja pretpostavljam da će tu zahtjeva ove naravi, ali evo vidjet ćemo. Dakle, molim vas da se izjasnimo o zaključku. Čuli ste zaključak. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Sa 17 glasova „za“, tri „protiv“, jednim „suzdržan“, dovoljnom entitetskom većinom, Predstavnički dom je donio zaključak kojim obavezuje BHTV1 da direktno prenosi zasjedanje Predstavničkog doma Parlamenta BiH. Molim vas za strpljenje, imamo još samo dvije. Molim. Listing naravno. Iznenadili ste me. Molim vas imamo tačku 21. 118 Ad. 21. Izmjena Odluke o imenovanju članova Komisije za izbor generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora u Uredu za reviziju institucija BiH U najkraćem, mi smo, donoseći raniju odluku o sastavu ove komisije, propustili da u Komisiju izaberemo dva člana iz opozicije, na šta nas Zakon o reviziji i državnom uredu za reviziju obavezuje. Mi smo na Proširenom kolegiju, odnosno na Kolegiju ... predložili, odnosno pripremili vam jedan prijedlog, a on glasi: - umjesto Slavka Jovičića u Komisiju se imenuje Momčilo Novaković; - umjesto Alme Čolo u Komisiju se imenuje Adem Ibrahimović.
O tom će odlučivati Dom naroda.
Naravno, Dom naroda će odlučivati o ovom drugom dijelu, a mi odlučujemo o ovoj zamjeni. Ne znam je li nam šteta izgubiti Slavka u ovo. Molim vas ne znam, šteta nam je, ali evo, Slavko, žrtvuj se za opoziciju. Dakle, molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o zamjeni člana Komisije za izbor generalnog revizora: umjesto Slavka Jovičića Momčilo Novaković. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! S 24 glasa „za“, bez glasova „protiv“ i šest „suzdržanih“, s dovoljnom entitetskom većinom, Predstavnički dom je izvršio izmjenu Odluke i u Komisiju za izbor revizora umjesto gospodina Slavka Jovičića izabrao gospodina Momčila Novakovića. Imamo još jednu tačku dnevnog reda, a to je 22.
To je Dom naroda.
To je Dom naroda. Ad. 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o finansiranju Projekta u korist pravosuđa i ili sudova i tužilaštava u Bosni i Hercegovini, 119 b) Sporazuma o finansiranju, odnosno dodatno finansiranje Projekta razvoja zajednica između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj. Slažete li se da glasamo u paketu ili pojedinačno. Dva su svega sporazuma? Molim vas da se izjasnimo. Dakle, jeste li za to da glasamo u paketu? Glasajte sad! S 31 glasom „za“, bez glasova „protiv“, dovoljnom entitetskom većinom, odlučili smo da se o ova dva sporazuma izjasnimo u paketu. Da ih ne ponavljam, ušla su u zapisnik. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Dakle, samo malo strpljenja. 30 glasova „za“, bez „protiv“, dovoljnom entitetskom većinom, dali smo saglasnost na ova dva sporazuma koje sam pročitao u zapisnik. Dvije informacije. Mi planiramo orijentaciono, molim vas orijentaciono, narednu sjednicu 26. septembra. Ujedno da vas obavijestim da je 11. septembra rotacija na poziciji predsjedavajućeg, prvog i drugog zamjenika. Dakle, od 11. gospodin Milorad Živković je predsjedavajući, gospodin Niko Lozančić je prvi zamjenik predsjedavajućeg, ja sam drugi zamjenik predsjedavajućeg. Evo, za vašu informaciju, to će se obaviti 11. javno, da tako kažem. Ja vam se zahvaljujem na saradnji za ovih osam mjeseci. Pa evo, ja se vama zahvaljujem na saradnji sada. Hvala lijepo. Sjednica je završena u 19,20 sati.