Uvažene dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara BiH, poštovani gosti, otvaram 26. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Sada ćemo saslušati himnu države Bosne i Hercegovine. [[INTONIRANJE HIMNE]] Još jednom srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnice, zastupnike kao i uvažene goste. Odsustvo sa današnje sjednice su opravdali zastupnici Nada Mladina, Predrag Kožul, Dženan Đonlagić i Adil Osmanović. Iz Ureda predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH dostavljeno nam je obavještenje da predsjedavajući Zoran Tegeltija neće biti u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Iz Ureda ministra pravde je isto tako dostavljeno obavještenje da ministar Josip Grubeša isto tako neće biti u mogućnosti prisustvovati sjednici, kao ni ministar Vojin Mitrović. U ovom trenutku imamo kvorum, sjednici prisustvuje 25 zastupnika, tako da imamo kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu s članom 167. Poslovnika, na početku sjednice prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno da postave zastupnička pitanja u usmenoj formi. U skladu s članom 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sledeći zastupnici: Zukan Helez ministru finansija i trezora BiH, Edita Đapo ministru komunikacija i prometa BiH, Aida Baručija ministrici vanjskih poslova BiH, Mirjana Marinković Lepić ministru sigurnosti BiH, Mijo Matanović ministrici vanjskih poslova BiH i Damir Arnaut predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. Ove su najave i ove najave su u skladu s članom 168. stav (2) Poslovnika dostavljene predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. Još jednom želim podsjetiti da je osiguran direktan TV prijenos ovog dijela sjednice, a u skladu sa našim Poslovnikom. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupniku Zukanu Helezu. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dopredsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, poštovani predstavnici medija, predstavnici međunarodnih organizacija. Moje pitanje je upućeno ministru finansija u Vijeću ministara, gospodinu Bevandi, a ono glasi – poznato je i nama zastupnicima i Vama gospodine Bevanda i cjelokupnoj bh. javnosti da 13 zastupnika iz manjeg bh. entiteta već mjesecima ne prisustvuje sjednicama ovoga Visokog doma. Ja koliko sam obaviješten iako ne prisustvuju sjednicama, ne rade svoj posao, oni uredno dobijaju plaću i ostale naknade. Da li je moguće da čovjek dobije naknadu za 2 odvojen život i od koga je on odvojen? Da li je odvojen od porodice ili je odvojen od Parlamenta, ovoga Doma? Dobije uredno paušal i dobije platu koja nije mala, koja iznosti 4500 KM, a sva skupa primanja iznose od 5500 do 6000 KM. Ja Vas pitam šta bi se desilo da rudar dođe i kaže – ja ću doći na posao, ali neću u jamu da siđem? Vjerovatno ne bi dobio platu, ali je to rudar pa bi snosio konsekvence. Da dođe ljekar i kaže – ja ću sjednici u ordinaciji, neću nikoga primati na posao, također, bio si sankcionisan, i da Vam ne nabrajam. Ja bih želio da mi kažete pošto ste Vi ministar finansija – ko potpisuje te plaće, ko omogućava da ti ljudi dobiju plaću? I ja ću lično ispitati sa advokatima da li ima osnova zloupotrebe položaja i ovlaštenja jer to se svjesno oštećuje budžet ovoga Visokog doma i Vijeća ministara. Hvala lijepo .
Hvala. Odgovor, ministar Bevanda. Izvolite.
Dobar dan, pozdrav svima uz želju da ste svi dobro i zdravo. Ja ću se uklopiti u vrijeme koje mi je ostavljeno za odgovor uz napomenu da gospodin Helez je postavio istovjetno zastupničko pitanje u pisanoj formi, pa da odmah i to kažem, i Ministarstvo finansija je pripremilo odgovor, dostavilo ga u Generalno tajništvo Vijeća ministara 19.01. po procedurama koje idu, a sad ću odgovoriti na Vaše i usmeno pitanja. Obračun isplata plaća i naknada uposlenima u institucijama BiH obavlja se sukladno članku 52. stavak (1) Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH i članku 30. Zakona o finansiranju institucija. Samu isplatu vrši Ministarstvo financija i trezora korištenjem sustava centraliziranog obračuna isplate plaće, a na osnovu podataka koji se unose u navedeni sustav od strane institucije koje imaju pristup istome. U slučaju da institucije nemaju pristup navedenom sustavu, Ministarstvo financija i trezora na osnovu dostavljene dokumentacije vrši unos. U konkretnom slučaju s obzirom da Parlamentarna skupština BiH ima dikretan pristup sustavu oni unose znači podatke u sustav. Odgovornost za točnost unesenih podataka je, znači, u službama Parlamentarne skupštine, vođenje evidencjie u prisustvu na poslu zaposlenog u instituciju i u nadležnosti i odgovornosti institucije u kojoj uposleni imaju zasnovan ravnopravni status. Evo, konkretno, korektno, apolitično i po zakonu. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentar? Izvolite.
Naravno. Ja kako sam shvatio, poznajem dugo ministra finansija, gospodina Bevandu, još iz Parlamenta Federacije, on je to uredno i kako jeste, skinuo odgovornost sa sebe i prebacio na Parlament BiH. Znači, u daljnjem postupku ja ću sve da istražim, ko dostavlja podatke da su ljudi ovdje prisutni, da dolaze na posao i podnijet ću krivičnu prijavu za sve to. 3 Ja vas želim podsjetiti da uvodimo jedan jako loš presedan u ovaj Visoki dom. Šta ako se desi naredni mandat da čovjek ili osoba bude izabrana kao mi sad što smo i ne dođe ni na jednu sjednicu? On će znači sjedit kući ili radit neki drugi posao, a zaradit će oko 300.000 maraka u četverogodišnjem mandatu. Ja vam kažem da je to jako opasan presedan, šta smo uradili. Znam kad sam bio u Parlamentu Federacije ukoliko zakasnite, ne dođete na radno tijelo odbije se od paušala. Ukoliko ne dođete, niste opravdali, odbije se od plate [[govornik se upozorava na vrijeme]] , a ovo mislim da nema nigdje na svijetu ovo šta mi radimo. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ministar komunikacija i prometa BiH Vojin Mitrović dostavio je pisani odgovor na pitanje uvažene zastupnice Edite Đapo, obzirom da nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Je li to ok? Jeste li Vi zadovoljni?
Evo, ukoliko mi dozvolite predsjedavajući...
Samo izvolite.
Ja bih, ovaj, postavila pitanje, a naravno, je li, ako je pismeni odgovor, onda nema drugog načina, naravno prihvatit ću to. Svakako, obzirom da ministar nije prisutan tražila bih svakako da ga pošalje pismeno. Naime, ja želim skrenuti pažnju da je Ministarstvo prometa i komunikacija BiH 2019. godine formiralo Vijeće za sigurnost saobraćaja i moje pitanje ministru je bilo šta je to Vijeće uradilo dosada i šta kani uraditi u narednoj godini, odnosno u ovoj godini. Mislim da je ovo jako važno i stoga skrećem pažnju, zato što kada se pogledaju statistički podaci, BiH je na začelju EU u stanju oblasti sigurnosti u saobraćaju sa jako velikim brojem nesreća i poginulih i povrijeđenih u ovim nesrećama. Naime, ukoliko gledamo od 2017. do 2020., u BiH bilo je približno 140.000 nesreća sa 28.000, odnosno malo više od 28.000 poginulih i teško povrijeđenih. To je, dakle, jedan grad veličine Viteza otprilike. Iako ovdje po statističkim podacima, naravno, u '20. godini je nešto manji broj nesreća u poređenju sa drugim godinama obzirom da je to bila godina korone, lockdowna, policijskih satova i slično, mislim da je jako važno da se ovo Vijeće aktivira i da daju stručne savjete, preporuke, mišljenja o realizaciji strategije i o oklanjanju svih, je li, tih uzorka koji uzrokuju ovako veliki broj nesreća jer smo mi puno, puno iznad standarda EU koja ima 50 poginulih na milion stanovnika u toku godine, a mi imamo iznad 70. Hvala vam.
Hvala. Riječ sada dajem zastupnici Aidi Baručiji. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. 4 Ministrica nije tu, ali ja pitanje postavljam u ime građana BiH koji žive i rade u Njemačkoj i koji su zbog sticanja njemačkog državljanstva bili primorani odreći se državljanstva BiH i s obzirom da nova njemačka vlada priprema reformu Zakona o državljanstvu i u planu je dozvola za više državljanstava što dosada nije bila praksa, moje pitanje bi bilo – da li Ministarstvo vanjskih poslova u cilju zaštite interesa građana koji žive i rade u inostranstvu radilo išta po ovom pitanju i ako nije da li je planiralo s obzirom da je veliki interes građana za povrat državljanstva BiH? Hvala lijepo.
Hvala. Nema ministrice, nema nikog ispred Ministarstva. Idemo dalje, riječ dajem zastupnici Mirjani Marinković Lepić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno ministru sigurnosti. Naime, još od maja prošle godine ja svojim poslaničkim pitanjima vodim aktivnost na tome da se na graničnim prelazima gdje nema table BiH te table postave, a isto tako da se uklone nelegalno postavljene table entiteta, dakle nelegalno u smislu važećeg zakona i podzakonskih akata. Dakle, ja sam, na graničnim prelazima nadležnost imaju tri institucije, Ministarstvo promenta i komunikacija, Ministarstvo sigurnosti i Uprava za indirektno oporezivanje. Nakon što sam dobila vrlo iscrpne odgovore šta sve može biti na graničnim prelazima, kakvog izgleda, kojih dimenzija itd., postavila sam pitanje ko je nadležan za uklanjanje nelegalno postavljenih tabli na graničnim prelazima koje su čak postavljene, evo i na nekim prelazima i prije tabli BiH, naravno mnogo većih gabarita, u graničnom području, odnosno ko je nadležan, dakle, za postavljanje tabli tamo gdje ih nema? Ja sam ovim trima institucijama postavila pitanje i kako to obično u našoj zemlji i bude, ne zna se ustvari ko je nadležan.Evo, preostala mi je još, preostalo mi je još Ministarstvo sigurnosti, naime od Ministarstva komunikacija i transporta sam dobila odgovor da za uklanjanje ostalih postavljenih tabli, dakle, koje nisu u skladu sa zakonom i podzakonim aktima, koje se, znači u smislu navedenog zakona i Pravilnika ne smatraju graničnom signalizacijom nadležne su institucije koje su postavile table ili su dale odobrenje za iste, to je odgovor Ministarstva prometa. Ne znam koje bi to institucije osim ove tri u graničnom pojasu mogle davati takva odobrenja, a posebno ko bi ih mogao postaviti bez odobrenja i kako se to može desiti na graničnim prelazima, a od Uprave za indirektno oporezivanje dobila sam odgovor da je postavljanje i održavanje oznaka i druge saobraćajne signalizacije na graničnim prelazima u nadležnosti Ministarstva komunikacija i prometa kako je to propisano članom 18. Zakona o graničnoj kontroli, a ne u nadležnosti Uprave za indirektno oporezivanje i tako da Uprava nije nadležna za ovo. Evo, ja, dakle, pitam sad i ministra sigurnosti obzirom da je to treća institucija [[govornik se upozorava na vrijeme]] koja je na neki način za ova pitanja nadležna – ko je nadležan za uklanjanje nelegalno postavljenih tabli na graničnim prelazima? Hvala.
Hvala. Ministre, izvolite. 5
Gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici i kolege iz Vijeća ministara. Zastupnica Marinković Lepić je ovo pitanje postavila početkom septembra i pravovremeno od strane Ministarstva sigurnosti je upućen odgovor. Ja ću zbog ovog uvaženog Doma i javnosti dati ključne elemente tog odgovora i naravno ukoliko poslanica Marinković Lepić bude tražila neke detalje, može ih dobiti i prije nego što ih zvanično dobije od Vijeća ministara. Dakle, Zakonom o graničnoj kontroli koji je prvi put objavljen u Službenom glasniku 2009., pa su njegove dopune objavljivane i '10. i '14., propisane su nadležnosti oko označavanja graničnog prelaza, postavljanja oznaka, natpisnih ploča, signalizacije i nadzora nad prelazom. Uvažena zastupnica je već kazala da je Ministarstvo komunikacija i prometa nadležno za označavanje i drugu saobraćajnu signalizaciju na graničnom prelazu, da je Uprava za indirektno oporezivanje nadležna za poslove izgradnje, dogradnje, rekonstrukcije, upravljanje i održavanje objekata i infrastrukture na graničnim prelazima. Postoji Pravilnik o obliku, sadržaju, oznaka i druge pomenute signalizacije kojom se označava granični prelaz objavljen u Službenom glasniku od '10. godine gdje su detaljno i konkretnije propisane mjere i postupci označavanja graničnih prelaza, način postavljanja oznaka i signalizacije i Pravilnik izričito propisuje da nije dozvoljeno postavljanje nikakve druge signalizacije, oznaka i natpisa onim onih koji su propisani Pravilnikom. Na više informacija i upita Ministarstvo sigurnosti je od Granične policije tražilo da provjere sve te informacije i da uklone sve oznake i signalizaciju koji nisu u skladu sa pomenutim Zakonom i pomenutim Pravilnikom. I ta informacija Granične policije sadrži dosta detalja uvažena zastupnice, možete je dobiti ukoliko ste za nju zainteresovani. Ono što ovdje želim posebno naglasiti je da postojeći Zakon i Pravilnik ne propisuju sankcije za one koji ne poštuju odnosno uvažavaju propisane mjere označavanja graničnog prelaza. Novi zakon koji je [[govornik se upozorava na vrijeme]] u proceduri propisuje sankcije za postavljanje nezakonitih oznaka na graničnim prelazima što očekujemo da će rezultirati otklanjanjem ovakvih pojava u budućnosti.
Hvala ministre. Želite li komentarati? Izvolite.
Svakako da želim komentirati. Mislim, ministar je u 90% svog odgovora rekao ono što ja već znam i navela sam, dakle, i u samom pitanju da na osnovu Pravilnika i zakona može ili ne može ovo ili ono. Dakle, nije mi ovo bilo potrebno kao odgovor, meni je potreban odgovor na pitanje – ko je nadležan da se nelegalno postavljenje oznake uklone? Znači, niti od jedne institucije koja ima određene nadležnosti na graničnim prelazima nisam dobila taj odgovor. Voljela bih da mi se odgovori pismeno i svakako bi me interesovala ova informacija vezano za Graničnu policiju, šta je Granična policija uradila jer ja sam skoro prelazila jedan granični prelaz na kome i dalje nelegalno postavljena tabla postoji, a uputiti ću Vijeću ministara ovo pitanje ponovo, pa evo, nadam se da će se ministri dogovoriti na samoj sjednici ko je nadležan da se table uklone.
Riječ sada dajem zastupniku Matanoviću. Izvolite. 6
Koristim prigodu da pozdravim sve nazočne današnjoj sjednici i da, s obzirom da je početak kalendarske godine, zaželim svim kolegama dobro zdravlje i uspješan rad u 2022. godini. Moje zastupničko pitanje upućeno je ministrici vanjskih poslova i kao što vidim nije nazočna današnjoj sjednici. Ja ću ga pročitati, ali koristim pravo da ga ponovno zatražim ukoliko ne dobijem odgovor na njega. Pitanje glasi – je li istina da je država Bosna i Hercegovina izgubila vlasništvo nad zgradom u kojoj je smješteno Ministarstvo vanjskih poslova BiH? Naime, u jeku rasprave i svakodnevnih komentara o državnoj imovini koja je u posljednje vrijeme u fokusu svih političkih aktera u BiH, Međunarodne zajednice kao i šire javnosti, BiH je po mojim saznanjima izgubila dio svoje imovine. Riječ je o zgradi u koju je smješteno Ministarstvo vanjskih poslova BiH, ključnoj instituciji BiH. Postavlja se pitanje kako, zašto i s kojim pravom, i na temelju čega, na temelju kojeg pravnog okvira je došlo do uknjižavanja prava vlasništva na državnu imovinu, te zašto su institucije BiH, u prvom redu Ministarstvo vanjskih poslova BiH, propustile djelovati da to spriječe? Bez prejuduciranja ishoda postupka pozivam nadležne službe na maksimalnu uključenost u predmetni proces raspolaganja državnom imovinom, te žurno djelovanje u cilju zaštite interesa BiH. S obzirom da nemam odgovor, tražim detaljnu kronologiju samog spora da mi se dostavi pisanim putem.
Hvala. Idemo dalje, riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, a može odgovoriti bilo ko iz Vijeća ministara, posebno zamjenik ako je spreman – da li će Bosna i Hercegovina u ovoj godini dobiti kandidatski status za članstvo u Evropskoj uniji? Ako ne bude odgovora onda želim da komentarišem i tu samu činjenicu da odgovor nije dat. Hvala.
Nemamo predsjedavajućeg Vijeća ministara, može jedino.. Izvolite, komentar, neki pisani odgovor.
Hvala lijepa. Pa, vidite, znači pitanje je upućeno upravo zbog činjenice da za 12 dana će se navršiti šest godina otkako je tada predsjedavajući Predsjedništva BiH, gospodin Dragan Čović, predao aplikaciju za članstvo u Evropskoj uniji. Hrvatska je čekala godinu i tri mjeseca na kandidatski status, Crna Gora dvije godine, Srbija dvije godine i četri mjeseca. Dakle, mi sada čekamo već evo tri puta nego što je prosjek u regionu i odsustvo, ne samo predsjedavajućeg Vijeća ministara već maltene cijelog Vijeća ministara osim dva ministra koja vidim ovdje, odsustvo odgovora mi pokazuje da ćemo dočekati sedmu godišnjicu, dakle, februar iduće godine, bez kandidatskog statusa. Posebno su licemjerne stalne tvrdnje ministrice vanjskih poslova da na svojim 7 putovanjima lobira za kandidatski status i da smo, citiram je iz decembra prošle godine, prije manje od dva mjeseca, da je BiH citiram – na korak do tog statusa. To nije istina. Evropska unija nam je dala jasnu zadaću, kandidatski status možemo dobiti samo aktivnostima ovdje, u ovom Parlamentu i u zgradi Vijeća ministara, ne navodnim lobiranjima bilo gdje jer je Evropska unija rekla – ovdje usvojite tri zakona, napravite progres po pitanju 14 prioriteta i kandidatski status je tu. To je vrlo jasna zadaća, uradite a, dobijete b. A ovdje u institucijama gdje se može dobiti kandidatski status nema ni predsjedavajućeg Vijeća ministara, ni ministrice vanjskih poslova, zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara neće da odgovori na jednostavno pitanje hoćemo li ove godine dobiti kandidatski status i iz toga proizlazi da nećemo. Sva ova pitanja oko navodnog lobiranja za kandidatski status su stoga bacanje para i obmanivanje građana. Građani trebaju znati [[govornik se upozorava na vrijeme]] BiH će kandidatski status dobiti na način na koji ovisi i od njih. Ako u oktobru izaberu druge snage koje su pokazale na konkretnim primjerima da znaju ispuniti, znaće [[govornik se upozorava na vrijeme]] i znaju raditi u interesu građana. Hvala.
Time smo isrpili zastupnička usmena pitanja. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Prije toga informacija da su sa ranijeg dnevnog reda skinute sljedeće tačke, imajući u vidu da Zajednička komisija za ljudska prava nije održala svoju sjednicu: Tačka 7. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u BiH za 2020. godinu, podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01,02-04-1-1412/21 od 08.07.2021. godine Tačka 8. Specijalni izvještaj o efikasnosti zakonskih rješenja u oblasti profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom u Bosni i Hercegovini, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-1-1808/21 od 30.09.2021. godine Tačka 11. Specijalni izvještaj o govoru mržnje u Bosni i Hercegovini, podnosilac Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-1-2230/21 od 27.12 2021. godine Tačka 12. Razmatranje inicijative poslanika Damira Arnauta kojom se nalaže Ministarstvu civilnih poslova BiH da u roku od 14 dana od dana usvajanja ove inicijative uspostavi postupak i otpočne proces izdavanja jedinstvenih COVID-19 certifikata sa QR kodom, s ciljem njihovog korišćenja van Bosne i Hercegovine na jedan od dva sljedeća načina: 1. izdavanje takvih certifikata od strane samog Ministarstva, na osnovu potvrda o vakcinisanju/prebolovanom COVID-u, koje Ministarstvo pribavi od nadležnih entitetskih, kantonalnih i organa Brčko Distrikta, odnosno potvrda navedenih nadležnih organa koje građani sami dostave Ministarstvu, 2. kreiranje i dostavljanje navedenim nadležnim organima jedinstvenog obrasca za izdavanje takvih certifikata od strane tih organa, broj: 01-50-1-1797/21 od 28. 09. 2021. godine Tačka 16. Razmatranje inicijative zastupnica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od 90 dana okonča proces usklađivanja 8 zakonodavstva iz oblasti zaštite ličnih podataka sa novousvojenim propisima Evropske unije, broj: 01-50-1-1973/21 od 27. 10. 2021. godine, te ranija Tačka 9. Izvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih stranaka u 2019. godini, podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01,02-16-1-2070/21 od 15.11.2021. godine, jer Komsija za finansije i budžet nije održala sjednicu i ranija Tačka 10. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2020, podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnosti , broj: 01,02-50-18-2175/21 od 13. 12. 2021. godine, jer Zajednička komisija za odbranu i sigurnost isto tako nije održala sjednicu. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu koji ste dobili. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i konstatujem da za 26. sjednicu Predstavničkog doma imamo sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika sa 24. i 25. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Damira Arnuata za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2236-1/21 od 29.12.2021. godine; 4. Zahtjev zastupnica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-107/22 od 17.01.2022. godine; 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, predlagač: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1904/21 od 14.10.2021. godine (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću Bosne i Hercegovine (P.Z.E.I.), predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02- 02-1-2100/21 od 29.12.2021. godine, skraćeni postupak (prvo čitanje); 7. Razmatranje inicijative zastupnika Saše Magazinovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od tri mjeseca u parlamentarnu proceduru dostavi zakonsko rješenje kojim se uvodi obavezan ljekarski pregled za izabrane i imenovane zvaničnike u institucijama Bosne i Hercegovine koji podrazumijeva posebno testiranje mentalno- psihološke sposobnosti za obavljanje javnih funkcija, kao i testiranje na psihoaktivne supstance, broj: 01-50-1-1925/21 od 19.10.2021. godine; 8. Razmatranje inicijative zastupnica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od 30 dana usvoji Strategiju za borbu protiv korupcije za period 2020-2024. i Akcioni plan za provođenje Strategije 2020-2024, broj: 01-50-1-1971/21 od 27.10.2021. godine; 9 9. Razmatranje inicijative zastupnica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od 30 dana u zakonodavnu proceduru dostavi Zakon o državnoj imovini, broj: 01-50-1-1972/21 od 27.10.2021. godine; 10. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima i Aneksa Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prelazu Bratunac (Novi most) – Ljubovija (Novi most), broj: 01,02-21-1-83/22 od 11.01.2022. godine; 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu za tehničku pomoć između Bosne i Hercegovine i JP Autoceste FBiH d. o. o. Mostar i Evropske investicione banke, u vezi sa konsultantskim uslugama za nadzor nad radovima na izgradnji Koridora 5c u Bosni i Hercegovini (poddionica Počitelj – Zvirovići) WB19-BIH-TRA- 01, broj: 01,02-21-1-89/22 od 12.01.2022. godine; 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama i dopunama Sporazuma o finansiranju i projektu, zaključenog 17.12.2019. godine (prvobitni sporazum o finansiranju i projektu) između KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine (primalac), koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Republike Srpske, koju predstavljaju Ministarstvo finansija RS i Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS (Agencija za izvršenje projekta), u iznosu od 10.000.000,00 eura – Energetska efikasnost u javnim zgradama, broj: 01,02- 21-1-97/22 od 13.01.2022. godine; 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o graničnim prelazima, broj: 01,02-21-1-98/22 od 13.01.2022. godine. Dakle, to je dnevni red. Idemo dalje, tačka prva Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 24. i 25. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Dobili ste zapisnike. Ako imamo određenih primjedbi izvolite da otvorimo raspravu. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dobar dan, lijepi pozdrav kolegicama, kolegama, svim nazočnim u dvorani. Dakle, ja bih imao jednu, prijedlog dopune Zapisnika sa 24. sjednice Zastupničkoga doma na stranici 7., odnosno pod točkom 3., gdje se govorilo o odluci predsjedavajućeg Vijeća ministara da, o pokretanju postupka smjene ministra Podžića. Dakle, u trećem stavku, tamo gdje da su u raspravi sudjelovali, pa nas nabraja sviju, ja bih, predlažem da se doda tekst – Nikola Lovrinović je predložio predsjedavajućem Vijeća ministara da Prijedlog odluke izmjeni i dopuni na način da se predlože i smjene ministrice Turković i ministra Cikotića pa točka. Dalje, predsjedavajući prijedlog nije prihvatio. Dakle, da se to doda u Zapisnik. Hvala ljepo. 10
Ok, hvala. Nema više prijavljenih. U skladu sa stenogramom, biće naravno provjereno tačno ono što je gospodin Lovrinović rekao u toku rasprave o toj tački dnevnog reda i ako on insistira biće usvojeno i stavljeno u Zapisnik tačno ono što je bio njegov komentar i dio te njegove diskusije. Ok, idemo dalje. Tačka dva Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i incijative u pisanoj formi postavili su zastupnici: Saša Magazinović 6 pitanja, Damir Arnaut 12 i uputio jednu incijativu i zatražio upućivanje urgencije na dostavljene odgovore, Aida Baručija postavila 34 pitanja, zatražila upućivanje urgencija na dostavljene odgovore, Mirjana Marinković Lepić je postavila 18 pitanja i isto tako zatražila urgenciju za dostavljanje odgovora, Saša Magazinović postavio 4 pitanja, te Zlatan Begić, Dženan Đonlagić, Zukan Helez, Nenad Nešić i Nikola Lovrinović po jedno pitanje. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanja Damira Arnauta dostavljeno je 25 odgovora, jedan odgovor na incijativu i jedan odgovor na obavješenje povodom postavljenog pitanja. Na pitanje Aide Baručije dostavljeno je 56 odgovora i 3 obavještenja povodom postavljenih pitanja, na pitanje Mirjane Marinković Lepić dostavljeno je 36 odgovora i jedno obavještenje povodom postavljenog pitanja. Na pitanja Saše Magazinovića dostavljeno je 5 odgovora, te pojedan odgovor dostavljen je na pitanja Nermina Nikšića, Jasmina Emrića, Adila Osmanovića i Dženana Đonlagića. Da li neko od uvaženih zastupnika ima komentar na dobivene odgovore? Niko se ne javlja, mi idemo dalje. Tačka broj tri Ad. 3. Zahtjev zastupnika Damira Arnuata za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2236-1/21 od 29.12.2021. godine
Hvala predsjedavajući. Dakle, ovo je treći put da dostavljem isti Prijedlog zakona, svaki put je usvojen u Predstavničkom domu, međutim oboren je u Domu naroda. Radi se o ograničavaju visine otpremnina za odlazak u penziju kad su u pitanju primarno izabrani i imenovani zvaničnici, 11 dakle ministri, poslanici, direktori itd. Trenutno te otpremine nisu ograničene ničim osim platom samog zvaničnika tako da smo imali i imamo situacije u kojim poslanici i ministri u Vijeću minista BiH dobivaju preko 30.000 KM otpremine za odlazak u penziju i ponovo zasnivaju svoj status, radno-pravni status u datoj instituciji dan nakon navodnog odlaska u penziju. Ovim Prijedlogom zakona nikome se ne bi ukinule otpremnine, pogotovo državnim službenicima bi ostale onakve kakve oni imaju u istim iznosima, samo bi efekte ovog zakona osjetili izabrani i imenovani zvaničnici, a za koje otpremnina u ovakvom iznosu svakako ne ispunjava svoj osnovni cilj, a to je da olakša tranziciju kada se osoba prebacuje sa plate na penziju. Govorim o ljudima koji se ni u jednom trenutku ne prebace sa plate na penziju, već dan kasnije ponovo zasnuju radno-pravni status. Kako sam već rekao, tri puta sam predlagao, svaki put je prošlo u Predavničkom domu, svaki put je palo u Domu naroda. Kada sam ovo isto pitanje obrazlagao prije dvije godine, tačno prije dvije godine, u januaru 2020. godine ukazao sam na činjenicu da ... istraživanje mi je pokazalo da će najmanje 17 zvaničnika o kojima sam govorio u ovim institucijama tokom ovog mandata steći pravo na ove zaista basnoslovne iznose kojih se, da ironija bude veća, oni ćak ne mogu ni odreći, mogu ih donirati ali to nije to. Ne može se donirati javni novac, znači poenta je da ovo riješimo sistemski. I tad sam ukazao da će najmanje 17 zvaničnika u ovom mandatu steći pravo na otpremninu, to se pokazalo tačnim i eto, igrom slučaja, čitav Kolegij Doma naroda, gospodin Izetbegović, gospodin Nikola Špirić, gospodin Dragan Čović, su baš u tom periodu stekli pravo na otpreminu, ne mogu sad reći je li im još uvijek isplaćena, bilo je različitih medijskih tekstova, ali ukoliko nije jedini razlog je ova blokada institucija i nezasjedanje neke komisije, u svakom slučaju to ih sljeduje i to će dobiti. Da je ovaj Zakon usvojen prije dvije godine u Domu naroda ne bi. Stoga je zaista vrijeme da se ovo pitanje riješi. Hitnost postupka je opravdana na više načina, prva stvar, prvi put kad sam od ova tri puta predložio ovaj Zakon, on je prošao kompletnu komisiju fazu, dva čitanja u Predstavničkom domu, znači sve se o njemu zna. Prošli put je bio u hitnom postupku, nema nikakve potrebe da ponovo prolazi komisijsku fazu i radi se, naravno, i o jednostavnom načinu koji je koncipiran na tako jednostavan način da se može usvojiti u jednom čitanju. Molio bih samo, uzimajući u obzir informaciju sa Proširenog kolegija da poslanici iz Republike Srpske neće prisustovati sjednici, ali će navodno doći na glasanje na kraju dana, da predsjedavajući odluči da se o hitnoj proceduri glasa na kraju dana zajedno sa svim ostalim glasanjima kako bi imali uslove i za enitetsku većinu. To je u potpunosti u skladu sa Poslovnikom. Praksa da se glasa u toku sjednice je isključio regulisana Zaključkom iz prošlog saziva. Poslovnik u ovom smislu nikad nije promjenjen. To ima smisla kada su svi prisutni, međutim s obzirom da ovdje nemamo poslanike iz Republike Srpske, a da su najavili dolazak tokom glasanja molim da se o hitnosti glasa sa svim ostalim tačkama, a ja ću se onda, evo, odreći radi interesa vremena diskusije o samoj suštini Zakona s obzirom da sam je manje više pokrio kroz ovo izlaganje. Hvala.
Ok, ja sam se konsultovao sa sekretarom, dakle, u Poslovniku se kaže da Dom odlučuje o hitnosti postupka nakon rasprave. Ovo je sada bila rasprava, jer poslije ide samo glasanje i neće biti moguće, ako bi bio usvojen zahtjev za hitni postupak da se tada ustvari otvara rasprava o samom Prijedlogu zakona. Tako da, evo... Povreda Poslovnika, gospodin Arnaut. Izvolite. 12
Pa da, u Poslovniku stoji nakon rasprave o Prijedlogu zakona, dakle, nismo, nismo još uvijek imali raspravu o Prijedlogu zakona. Ja Vas, vidite ovo je u interesu građana. Znači, imamo situaciju da će poslanici iz Republike Srpske doći na to glasanje, ako sad glasamo o hitnosti neće biti entitetske većine jer ljudi nisu tu, znači ništa ne prejudiciram, činjenica je da ih nema. Nema gospodina Radmanovića, ne možete obaviti konsultacije, ne možemo odmah ići u drugi krug i onda nećemo uopšte večeras moći glasati, odnosno popodne glasati o Prijedlogu zakona. Ovo je nadasve, znači, razuman prijedlog da se to glasanje i o hitnosti i o Prijedlog zakona, ukoliko hitna procedura prođe, obavi kad oni budu tu.
Da, dakle, ovdje je stav (3) kaže da kada se o zahtjevu za hitnost postupka obavi rasprava onda se glasa, ako se usvoji da ide po hitnom postupku Dom nastavlja raspravu i glasa o prijedlogu samog zakona. Tako da bi prekršili jednu praksu da ostane samo glasanje na kraju rada Predstavničkog doma i tako ćemo i ovaj put odlučiti. Kolege iz entiteta Republika Srpska će doći na narednu sjednicu koju ćemo brzo zakazati i u tom smislu biće prostora da se odmah odlučuje o hitnosti na samoj sjednici. Zastupnik Arnaut. Izvolilte.
Ok predsjedavajući, ali svi znaju da ću Vas zaista podsjećati na ovu odluku kad god se bude išlo mimo prakse, ako je u pitanju budžet i nešto što se hoće lomiti preko koljena. Hvala.
Hvala. Sad ćemo se izjasniti, ako nema više prijavljenih, a nema.. Izjasnit ćemo se o zahtjevu za hitni postupak. Izvolite. Dakle, postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina, jer nažalost niti jedan zastupnik koji dolazi sa teritorije bh. entiteta Republika Srpska nije prisutan. Nije usvojen zahtjev za hitni postupak. Mi idemo dalje, tačka broj četri Ad. 4. Zahtjev zastupnica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1- 107/22 od 17.01.2022. godine Zakonodavno-pravni sektor je dostavio svoje Mišljenje. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Da li ima neko prijavljen? Uvažena zastupnica Lepić. Izvolite. 13
Ja bih odmah željela da naglasim da su prošle tačno dvije godine od kada je Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma jednoglasno podržala tada moju poslaničku incijativu o izmjeni člana 43. stav (1) Zakona o radu u institucijama BiH. Ja sam tada podnijela dvije incijative, dakle, jedna se odnosila na samo ovaj član smatrajući da ga treba hitno usvojiti jer se radi o roditeljima teže hendikepiranog djeteta ukoliko su oba raditelja zaposlena, a druga incijativa je bila, dakle, da se formira radna grupa za izradu izmjena i dopuna Zakona o radu u institucijama BiH. Dakle, ovaj, izmjena ovog člana je tada smatrana hitnom i kao takva je i izglasana, međutim, evo, poslije dvije godine mi još uvijek nemamo izmjenu tog člana. Zahtjev za hitni postupak je potpuno opravdan obzirom da se radi samo o jednom članu i obzirom da je zaista sramota da Zakon o radu u institucijama BiH, dakle, ne tretira ovu problematiku. Naime, prema trenutnoj odredbi samo samohrani roditelji imaju na ovo pravo, a, dakle, već zakoni oba entiteta, odnosno ove odredbe formulisane tako da je, ukoliko su oba roditelja zaposlena jedan od njih ima pravo na skraćeno radno vrijeme. Mislim da je sramota da je, da se dvije godine ovaj jedan član u Zakonu ne mijenja i, evo, smatram da je moj zahtjev za hitnu proceduru, osim što ispunjava ove uslove iz Poslovnika, dakle, iz člana 130. Poslovnika, zaista opravdan, obzirom, evo, da na to i o kome se radi.
Hvala. Nema više prijavljenih. Mi se izjašnjavamo o zahtjevu za hitni postupak. Postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska većina, dakle zakon ide na usaglašavanje, kao i ovaj prethodni. Idemo na tačku pet Ad. 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, predlagač: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-02-1- 1904/21 od 14.10.2021. godine (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je dostavio svoje Mišljenje. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje. Utvrđeno je da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom i sa pravnim sistemom BiH. Komisija za saobraćaj i komunikacije isto tako dostavila je Mišljenje i podržala principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Uvaženi zastupnik Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ovim izmjenama i dopunama Zakona pooštravaju se sankcije za uništavanje saobraćajnih znakova na način da se znak uništi farbanjem ili na drugi način, farbanjem ili prekrivanjem jednog od dva pisma, dakle, čiriličnog ili latiničnog. Trenutno je uništavanje ili 14 oštećivanje saobraćajnih znakova propisano Zakonom o sigurnosti, odnosno zabrana je propisana Zakonom o sigurnosti saobraćaja, a kazne su predviđene u rasponu od 100 do 300 maraka. Međutim, činjenica je da se saobraćajni znakovi u BiH najviše uništavaju upravo na ovaj način, da se prefarba jedno od dva prisutna pisma. Nema nikakve sumnje ko god putuje po BiH vidi da je to najčešći oblik uništavanja saobraćajnih znakova, tako da to ukazuje da postojeće sankcije očito nisu adekvatne i da ih je neophodno pooštriti. Ovaj Prijedlog zakona, dakle, isključivo pooštrava već postojeće sankcije, umjesto 100 do 300 maraka propisuje 400 do 1000 maraka prekršajne kazne, kao i obavezu da se o tome obavijesti nadležno Tužilaštvo, uzimajući u obzir da ja barem ne vidim nikakav drugi motiv da prefarbate jedno od dva prisutna pisma na saobraćajnom znaku osim mržnje, a to izaziva i strah i nelagodu kako kod povratničke populacije, tako od svakoga koji pored takvih znakova prolazi i ovo je pojava koju treba suzbiti, a u svakom uređenom sistemu suzbijanje se vrši pooštravanjem sankcija kada se primjeti da postojeće nisu adekvatne. S tim u vezi izuzetno mi je zadovoljstvo da je Ministarstvo prometa i komunikacija vrlo jasno podržalo ovaj Prijedlog zakona. Vidljivo je to bilo iz izlaganja predstavnika Ministarstva prometa i komunikacija na sjednici nadležne Komisije za promet i komunikacije. Ustavnopravna komisija je usvojila ovaj Prijedlog bez rasprave prije dva dana, odnosno podržala ustavni zakonski osnov. Ja pozivam sve kolege da ovaj Zakon jednoglasno podrže. Zaista nije u ovom slučaju opravdano čak ni biti suzdržan. Ja se nadam da u ovom mandatu možemo barem jedan zakon usvojiti jednoglasno ako postoje uslovi, to je ovaj. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj šest Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću Bosne i Hercegovine (P.Z.E.I.), predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2100/21 od 29.12.2021. godine, skraćeni postupak (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je dostavio Mišljenje. Ministarstvo pravde BiH je dostavilo dopunu materijala, odredbe Zakona koje se mijenjaju što je navedeno kao nedostajuće u prvobitnom Mišljenju Zakonodavno-pravnog sektora. Kolegij je kao nadležnu odredio Ustavnopravnu komisiju, a Ustavnopravna komisija je dostavila svoje Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH, te su prihvaćeni principi Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Prijedlog zakona u prvom čitanju. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj sedam Ad. 7. Razmatranje inicijative zastupnika Saše Magazinovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od tri mjeseca u parlamentarnu proceduru dostavi zakonsko rješenje kojim se uvodi obavezan ljekarski pregled za izabrane i imenovane zvaničnike u institucijama Bosne i Hercegovine koji podrazumijeva posebno testiranje 15 mentalno-psihološke sposobnosti za obavljanje javnih funkcija, kao i testiranje na psihoaktivne supstance, broj: 01-50-1-1925/21 od 19.10.2021. godine
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, da i ja vrlo kratko pošto smo o ovome već razgovarali. Dakle, prije tri godine sam podnio ovu incijativu. Tad je reakcija kolega bila da se radi o populizmu. Ja sam rekao ok, ako vi tako mislite ja ću je povući i tad sam je povukao. Sad kad sam je stavio u proceduru, onda svi oni koji su govorili da je to populizam su rekli – ovo nam je davno trebalo. Suština incijative je sljedeća, državni službenici i namještenici pri zasnivanju radnog odnosa obavezni su izvršiti ljekarski pregled. Dakle, spremačica u Parlamentarnoj skupštini BiH je dužna proći ljekarski pregled. Niko od nas zastupnika niti ministri to nisu obavezni uraditi. Za početak to je potpuno nepotrebna diskriminacija, jer ne znam zašto ne bi kod zasnivanja radnog odnosa poslanik prošao ljekarski pregled, kao svaki drugi uposlenik. S druge strane, živimo u takvom vremenu, a nažalost postoji i javna potvrda toga da ne samo da, je li, nosioci visokih funkcija u društvu se ne razlikuju od nekog prosjeka društva kad je u pitanju konzumiranje narkotika. Ono što je razlika između štete koje to čini kada radi bilo koji drugi pojedinac u odnosu na onoga ko donosi odluke koje se tiču čitave države i građana nažalost je razlog zašto sam predložio da u okviru ljekarskog pregleda obavezno se izvršava pregled, odnosno testiranje mentalno-psiholoških sposobnosti za obavljanje javnih funkcija, ali i testiranje na korištenje psihoaktivnih supstanci. Žao mi je što kolege iz SNSD-a nisu ovdje jer sam očekivao prije svega njihovu podršku ovome zbog nedavnog slučaja u koji je upetljan savjetnik člana Predsjedništva, gospodina Dodika, kod koga je pronađen, čini mi se, kokain i koji je priznao da uživa. Ja sad govorim u svoje ime, mene lično neki politički potezi koje vode, koje povlače političari sa velikom moći ne samo na državnom nivou, zaista nekada asociraju da se ti ljudi drogiraju, ali ne želim ni u koga uperiti prst, nego jednostavno želim da oni koji imaju veliku moć da upravljaju velikim brojem života i sudbina trebaju biti, ako ništa, uvažavajući razliku u političkim stavovima, mentalno i psihološki sposobni za obavljanje tih funkcija i zaista čisti od onoga što bi, što zovemo, je li, drogama i da ih ništa ne može ometati u tom smislu, u obavljanju njihovih funkcija. Smatram da je ovo incijativa kojom, ne ulazim u detalje, mada sam ja i u razgovoru sa ljudima koji su struka, zapravo saznao da je ovo vrlo jednostavno za implementirati, ali evo, nek Vijeće ministara kaže koji je to nabolji način. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo dalje 16 Ad. 8. Razmatranje inicijative zastupnica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od 30 dana usvoji Strategiju za borbu protiv korupcije za period 2020-2024. i Akcioni plan za provođenje Strategije 2020- 2024, broj: 01-50-1-1971/21 od 27.10.2021. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje navedene incijative odredio Ustavnopravnu komisiju. Komisija je podržala incijativu i uputila je u dalju proceduru. Otvaram raspravu o incijativi. Uvažena zastupnica Baručija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, iako smo na početku 2022. godine Vijeće ministara BiH još uvijek nije usvojilo Strategiju za borbu protiv korupcije za period '20.-'24. Ovo posebno zabrinjava kada se uzme u obzir da revizorski izvještaji tvrde kako se u praksi nedovoljno provode konkretne i efikasne mjere na prevenciji protiv korupcije. U praksi se, također, pokazalo da su najrizičniji procesi po pitanju korupcije u javnom sektoru javne nabavke i zapošljavanje. Obzirom da se korupcijom u javnom sektoru troše enormna sredstva poreskih obveznika neophodno je da Vijeće ministara započne ... borbu sa ovim problemom, a prvi korak bi svakako bilo usvajanje neophodnih dokumenata kao što su navedena Strategija i Akcioni plan. Zahvaljujem.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo dalje Ad. 9. Razmatranje inicijative zastupnica Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od 30 dana u zakonodavnu proceduru dostavi Zakon o državnoj imovini, broj: 01-50-1-1972/21 od 27.10.2021. godine Kolegij Doma je kao nadležnu komsiju odredio Ustavnopravnu komisiju koja je podržala incijativu i uputila je u dalju proceduru. Otvaram raspravu o incijativi. Uvažena zastupnica Baručija.
Zahvaljujem predsjedavajući. U cilju rješavanja statusa državne imovine i njenog stavljanja u funkciju u interesu BiH i njenih građana i građanki neophodno je da Vijeće ministara BiH u saradnji sa nadležnim institucijama predloži i u zakonodavnu proceduru uputi propise koji će konačno urediti status 17 državne imovine. Ovo je posebno značajno je veći broj institucija BiH unajmljuje poslovne prostore za obavljanje svojih nadležnosti te se u tu svrhu izdvajaju velika sredstva uprkos činjenici da postoji imovina koja nije u funkciji i vremenom propada, a mogla bi se koristiti za sve nivoe vlasti u BiH. Značajan problem, također, predstavlja nemogućnost adekvatne zaštite i povrata imovine BiH u bivšim jugoslovenskim republikama i pored toga što je zaključen Sporazum o pitanju sukcesije. Ovo pitanje je neophodno urgentno riješiti kako bi se državna imovina konačno stavila u funkciju i zaštitu od daljeg propadanja. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku dnevnog reda broj 10. Ad.10. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima i Aneksa Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prelazu Bratunac (Novi most) – Ljubovija (Novi most), broj: 01,02- 21-1-83/22 od 11.01.2022. godine Komsija za vanjske poslove je dostavila svoje Mišljenje. Komisija je utvrdila da su ispunjeni prethodni uvjeti za davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dnevnog reda broj 11. Ad. 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu za tehničku pomoć između Bosne i Hercegovine i JP Autoceste FBiH d. o. o. Mostar i Evropske investicione banke, u vezi sa konsultantskim uslugama za nadzor nad radovima na izgradnji Koridora 5c u Bosni i Hercegovini (poddionica Počitelj – Zvirovići) WB19-BIH-TRA-01, broj: 01,02-21-1-89/22 od 12.01.2022. godine
Možete Vi glasovati. Još traje glasovanje.
Dobro. Ponovit ćemo još jednom glasanje. Molim službu da tehnički ovo malo uredi. Ponavljamo glasanje. Ratifikacija Sporazuma, glasamo o tome, o zajedničkim graničnim prelazima. Ukupno prisutnih 30 – za 27, protiv nije bio niko, suzdržana 3. Dakle, postoji opća i postoji entitetska većina. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Opet je registrovan gospodin Radmanović kao suzdržan, glasao je za. Molim vas da uredimo ovo pitanje ili da glasamo sa karticama ako to nije moguće uraditi brzo.
Ponovite, ponovite još jednom.
Hajmo još jednom ponoviti glasanje. Da probamo. Nikola, ja ti se ispričam ali šta, mislim. Ti ćeš razumjeti ove informacione muke i tako. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pojavljamo glasanje. Evo sad je od ukupno prisutnih 30 – za je 29, protiv niko, suzdržan 1. Dakle, postoji opća i entitetska većina čime je tačka dnevnog reda usvojena. Tačka 11. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu za tehničku pomoć između Bosne i Hercegovine i JP Autoceste FBiH d. o. o. Mostar i Evropske investicione banke, u vezi sa konsultantskim uslugama za nadzor nad radovima na izgradnji Koridora 5c u Bosni i Hercegovini (poddionica Počitelj – Zvirovići) WB19-BIH- TRA-01, broj: 01,02-21-1-89/22 od 12.01.2022. godine Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma. Hvala. Dakle, od ukupno prisutnih 30 – za 28, ništa protiv, suzdržana 2. Postoji opća i entitetska većina. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju Sporazuma. Tačka 12. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama i dopunama Sporazuma o finansiranju i projektu, zaključenog 17.12.2019. godine 23 (prvobitni sporazum o finansiranju i projektu) između KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine (primalac), koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Republike Srpske, koju predstavljaju Ministarstvo finansija RS i Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS (Agencija za izvršenje projekta), u iznosu od 10.000.000,00 eura – Energetska efikasnost u javnim zgradama, broj: 01,02-21- 1-97/22 od 13.01.2022. godine Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma. Od ukupno prisutnih 30 – za 28, ništa 1, suzdržan 1. Postoji opća i entitetska većina. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju Sporazuma. Tačka 13. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o graničnim prelazima, broj: 01,02-21-1- 98/22 od 13.01.2022. godine. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma. Od ukupno prisutnih 30 – za 30, nema niko protiv, nema niko suzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Dali smo saglasnost za ratifikaciju Sporazuma.Tim je dnevni red današnje sjednice iscrpljen. Hvala vam, želim vam svako dobro i o narednoj sjednici ćete biti blagovremeno informirani. Hvala. Sjednica završena u 14:26 sati.