Dobro jutro, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Sve vas pozdravljam. Pozdravljam predsjednicu Vlade, gospođu Jadranku Kosor i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Prelazimo na dnevni red današnje sjednice. Prvo - Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2010. godinu, s projekcijama za 2011. i 2012. godinu: a) Hrvatskih voda a) Hrvatskih cesta a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka a) Hrvatskog fonda za privatizaciju a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost Prijedlog državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu (konsolidirano) Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 84. Ustava Republike Hrvatske i članka 37. Zakona o proračunu i članka 174. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe članka 174. i 175. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za obranu, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije i Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Za sada ovi odbori. Izvješća ste primili na sjednici. Podsjećam na članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu od dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o Prijedlogu državnog proračuna i projekcija podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda, izdataka iznad iznosa utvrđeni prijedlogom državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Članak 175. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od dana rasprave. Molim predsjednicu Vlade, gospođu Jadranku Kosor, da dodatno obrazloži prijedlog proračuna. Izvolite, gospođo predsjednice.
Hvala vam lijepa, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Evo drago mi je da sam opet s vama, da smo opet s vama. Ja ću uvodno reći nekoliko riječi, a onda će naravno dopuniti potpredsjednik Vlade i ministar financija gospodin Šuker. Evo kao što vidite pred vama je Prijedlog državnog proračuna za 2010. godinu, međutim ovo godine kao što vidite ne usvajamo proračun samo za sljedeću fiskalnu godinu već i projekciju za sljedeće dvije godine. Dakle, usvajanjem državnoga proračuna za sljedeću fiskalnu godinu i projekcija za sljedeće dvije godinu očituju se srednjoročni strateški ciljevi Vlade Republike Hrvatske koji su oblikovani kroz strategiju vladinih programa za trogodišnje razdoblje. Dakle, ovaj proračun dakle od 2010. do 2012. izrađen je u uvjetima, kao što i sami znate, promjenjivog makroekonomskog okružja. Proračun za razdoblje od 2010. do 2012. počiva na osnovnim makroekonomskim projekcijama, odnosno na blagom gospodarskom rastu kojeg predviđamo za sljedeću godinu, dakle 0,5% koji će ubrzati, mi vjerujemo i pretpostavljamo, na rast 3,5% u 2012. godini i svakako predviđamo stabilnu inflaciju od 3%. U skladu s tim pretpostavkama projicirali smo rast prihoda državnog proračuna u sljedećoj godini od 1,5%. Prema kraju srednjoročnog razdoblja prihodi proračuna bit će određeni, mi vjerujemo, postupnim oporavkom gospodarskih aktivnosti, ali i ukidanjem posebnoga poreza na plaće, mirovine i ostale primitke. Prema tome, najavljujem još jedanput, u ime Vlade Republike Hrvatske da ćemo mi pozorno pratiti što se dakako u prihodima državnog proračuna događa u sljedećoj godini i apsolutno voditi računa i usmjeravati se prema eventualnoj mogućoj odluci o ukidanju toga poreza i prije kraja sljedeće godine. S druge strane, rashode državnog proračuna obilježava značajnija racionalizacija poslovanja u 2010. godini, ali i unaprijed zadani rashodi kao što su rashodi temeljem zakonom zajamčenih prava, kamata, ali i cijene duga iz prijašnjih godina. Ponovit ću ovdje dobro poznatu činjenicu, ali mislim da je treba stalno ponavljati, prije svega zbog onih koji možda nisu dovoljno informirani, svakako tu ne mislim na bilo koga od vas, a to je da je više od 87% Državnog proračuna Republike Hrvatske unaprijed zadano zato što se taj dio proračuna odnosi na plaće, mirovine, socijalne rashode. Znači, za sva ona davanja koja su vezana za različita prava kroz različite zakone, ali moram reći i na saniranje posljedica rata odnosno agresije na Hrvatsku. Na taj dio, čini mi se, kao da se jednim dijelom u Hrvatskoj zaboravilo, ali još uvijek danas kroz proračun i ovaj i onaj za sljedeće dvije godine mi ćemo među ostalim sanirati i posljedice rata. U to svakako ubrajam i sve one obveze prema posebnom zakonu i posebnim zakonima prema hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata, jer oni rat nisu željeli, oni su naprosto išli braniti domovinu i Hrvatska je dužna vratiti taj dug. U 2010. godini rashodi za mirovine, spomenut ću dakle one rashode koji se povećavaju, rast će za 582 milijuna kuna. Isto tako, rodiljne naknade za više od 110 milijuna kuna. To ističem kao jednu dobru vijest, jer sasvim sigurno na temelju činjenice o broju rođene djece u ovoj godini i projekcijama za sljedeću godinu mi povećavamo iznose i to, kao što vidite, značajno za rodiljne naknade. Budući da je jedan od stupova rada i ove Vlade demografski napredak, demografski rast odnosno konačno saniranje tog velikog problema koji je vezan uz populaciju i zato smatramo da je i ovih 110 milijuna kuna dodatnih ulaganje u budućnost, ali ja bih rekla i ulaganje u gospodarstvo. Kako god vam se to možda činilo na prvi pogled neobično ali ulaganje u djecu i u budućnost jest ulaganje u one koji će sutra nakon 18, 20, 25 godina raditi. Isto tako povećavamo doplatak za 15 milijuna kuna, rashode za Hrvatske branitelje za 26, a rashode za nezaposlene nešto više od 34 milijuna kuna s obzirom na činjenicu da u Hrvatskoj još uvijek kao što znate traje kriza i mi moramo osigurati kakvu takvu stabilnost za sve one ljude koji na žalost ostaju bez posla. Međutim, s obzirom da smo nedavno ušli u samu završnicu pregovora sa Europskom unijom na strani rashoda javile su se i dodatne obveze vezane za završetak pregovora i one se kreću do iznosa od čak 2 milijarde kuna. Znači, više nego što je to bilo u ovoj godini, ali isto tako sufinanciranje projekata u sklopu predpristupnih programa Europske unije i to je iznos veći od 432 milijuna kuna. Evo još ću malo specificirati aktivnosti i projekte koji su vezani uz prilagodbe Republike Hrvatske u procesu pridruživanja Europskoj uniji, pa evo molim vas da možda i pribilježite ove brojke. Dakle, za reformu i modernizaciju pravosudnog sustava, a to je ono o čemu iznimno puno vrlo često govorimo i kad već govorimo i kad želimo uistinu pravosuđe prije svega po mjeri svakoga čovjeka, svakog građanina Republike Hrvatske koji će mu zajamčiti sigurnost onda vjerujem da ćete poduprijeti i izdvajanja za reformu i modernizaciju pravosudnog sustava od gotovo 112 milijuna kuna dodatnih milijuna kuna u proračunu za 2010. godinu. Također, mi moramo prilagoditi poljoprivredni sustav pravilima Europske unije, odnosno zajedničkoj poljoprivrednoj politici i za to dodatno odvajamo više od 502 milijuna kuna u proračunu za 2010. godinu. Isto tako za uspostavu i upravljanje Shengenskim sustavom 234,7 milijuna kuna. Dakle, to je isto obveza koju moramo ispraviti jer mi dame i gospodo jesmo pri kraju pregovora za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Za modernizaciju i informatizaciju carine izdvajamo dodatnih 131,5 milijuna kuna. Za opremanje i izgradnju graničnih prijelaza gotovo 83 milijuna kuna. Za ubrzano zbrinjavanje povratnika i izbjeglica, dame i gospodo 648,8 milijuna kuna. To je ono o čemu sam govorila. Dakle, još uvijek mi u proračunu moramo osigurati sredstva za saniranje posljedica rata. Dakle, 648,8 milijuna kuna. Prilagodba sustavu Europske statistike više od 38 milijuna kuna, jačanje administrativnih kapaciteta 150 milijuna kuna. I tu sad dozvolite da kažem samo nešto o nekim idejama koje smo čuli ovih dana kako bi Vlada trebala zaustaviti donošenje ovoga proračuna i osigurati privremeno financiranje, izmijeniti zakone i kao što smo čuli poslati na cestu 20, 30 ne znam koliko tisuća ljudi koji su zaposleni u državnim i javnim službama. Ja ovdje ukazujem na ovaj problem koji imamo, dakle jačanje administrativnih kapaciteta za što moramo dodatno uložiti 150 milijuna kuna, jer nama trebaju ljudi koji će obaviti taj posao do kraja. Dakle, pregovore i sve poslove koji su važni u pregovorima da bi Hrvatska postala članica Europske unije. Znači, ukupni troškovi ovih aktivnosti vezanih za završetak pregovora u 2010. godini iznose 2 milijarde kuna. Dakle, samo ove sve što sam vam nabrojala 2 milijarde kuna, a u 2011. bit će nešto manje, znači milijardu i 900 milijuna kuna i to također planiramo u ovom proračunu. Dame i gospodo zastupnici, kao što sam rekla na početku mi smo i kroz proračun koji je sada pri kraju, a to je proračun za 2009. godinu koji smo kao što znate tri puta rebalansirali u ovoj godini tražili dodatno smanjivanje svega što se moglo smanjiti. Dakle, i materijalnih rashoda, reprezentacije itd. S tim trendom nastavljamo i dalje. I evo spomenut ću to možda i jest nevažan podatak, ali pokazuje nastojanja Vlade. Dakle, krećemo od reprezentacije koja je bila predviđena u ovoj godini, odnosno u prošloj godini 2008. otprilike 50 milijuna kuna. Sada je ona 30, ali ćemo nastojati da se ona i dalje smanjuje gdje god je to moguće. Međutim, želim vam reći i još nekoliko podataka na tragu odluke Vlade da u proračunu osiguramo ono što moramo, bez čega ne možemo i što je kao što sam rekla važno za završetak pregovora. Međutim, učinili smo puno teških i bolnih rezova. Kako god se to nekom činilo i kako god trpjeli vrlo često kritike. Dakle, u 2010. izdvajanja za subvencije smanjuju se za milijardu i 200 milijuna kuna. Subvencije brodogradilištima za 180 milijuna kuna, željeznicama za 125,3 milijuna kuna, subvencije u pomorskom prometu 42 milijuna kuna, a poljoprivredi uslijed promjene poljoprivredne politike koja se mora maksimalno približiti sustavu europskih poticaja za gotovo 696 milijuna kuna. Evo, molim vas da i te brojke zapamtite. A što se tiče materijalnih rashoda oni su smanjeni za 645 milijuna kuna. Dakle, to mislim da i te brojke uz mnoge druge koje naravno nisam spomenula pokazuju trend kojim želimo ići. Uz sve navedeno plaćanje kamata u slijedećoj godini iznosi 6,3 milijardi kuna što predstavlja rast od milijarde kuna u odnosu na 2009. godinu, kad su iznosile 5,3 milijarde kuna. Dakle govorim o kamatama i o sredstvima za kamate koje moramo osigurati u proračunu za 2010. godinu. Dakle kad navedene rashode za prilagodbu standardima Europske unije i rast rashoda za kamate što ukupno iznosi 3,4 milijarde kuna, izuzmemo od ukupnih rashoda za 2010. godinu, onda ostaje proračunska potrošnja u 2010. iznosi 117,8 milijardi kuna, što je smanjenje u odnosu na 2009., kad je ta ista proračunska potrošnja iznosila nešto malo više od 119 ili točnije 119,4 milijarde kuna. Dame i gospodo, uz sve ove uštede o kojima sam govorila, i uz činjenicu da kao što vidite nastojimo i dalje maksimalno čuvati najosjetljivije skupine u hrvatskom društvu, dakle umirovljenike svakako obitelji s djecom, obitelji sa malom djecom, one ljude, one građane Republike Hrvatske koji ne rade. Mi ćemo uz ovaj proračun osigurati i neke druge mjere koje će, ja vjerujem, imati itekako odraza na proračun 2010. u konačnici. Upravo ćemo danas na sjednici Vlade kao kraj jednog velikog posla koji smo obavili raspisati natječaje za čelnu funkciju, znači za osobu koja će biti na čelu posebnoga ureda kojeg osnivamo, u kojem će biti objedinjena javna nabava za sva ministarstva, sve agencije, sve urede, znači za sve korisnike državnoga proračuna, na jedno mjesto u slijedećoj godini mi ćemo objediniti javnu nabavu. U taj ured, da ne biste mislili da zapošljavamo nove ljude, u taj ured slit će se najbolji službenici, odnosno najbolje osobe iz ministarstva, prije svega koji su se i do sada bavili javnom nabavom i koji su u tome imale rezultata. Neke projekcije kažu, a to ćemo vidjeti u konačnici kad budemo zbrajali i oduzimali što smo dobili kroz ove mjere. Neki kažu da bismo mogli kroz ovu objedinjenu javnu nabavu uštedjeti i do 350 milijuna kuna. Mi smo, kao što znate, najavili i reformu javne uprave. S tim apsolutno idemo. Ona će imati vjerojatno prve rezultate u slijedećoj godini. Ali želim reći da se reforma javne uprave ne može ostvariti na taj način da donesete odluku i da ukazom na cestu pošaljete 20, 30 ili ne znam koliko tisuća ljudi kako nam se sugerira. To je apsolutno nemoguće. To je za nas neprihvatljivo. Treba napraviti naravno programe, treba vidjeti kako i na koji način prerasporediti ljude, s obzirom na podkapacitiranost u odnosu na poslove koji se odnose na završetak pregovora. Isto tako izradit ćemo registar zaposlenika javnoga sektora, kao okosnica za reforme u javnom sektoru. Također preispitati i sustav agencija i ustanova i uskladiti njihov sustav plaća, s redovitim sustavom plaća. Tu naravno mislim i na fondove. Već sam najavila da razmatramo moguće daljnje promjene u sustavu povlaštenih mirovina, i na tome ćemo uznastojati. Vjerojatno ćete uskoro čuti i o nekim prvim rezultatima. Nastojimo naravno i dalje raditi na velikom projektu preustroja, teritorijalnog preustroja u Hrvatskoj. Mislim tu prije svega na onaj dio posla koji se često u političkom prostoru ističe znači na broj općina prije svega. Vidjet ćemo. To je isto posao koji se ne može prelomiti preko koljena. Dali smo napraviti jedno veliko istraživanje o tome na koji način funkcioniraju prije svega općine. Dali smo, evo najjednostavnije možda reći, izvući sve poticaje, svo ono financiranje koje kroz različita ministarstva, fondove, itd., dolazilo u pojedine jedinice uprave, odnosno samouprave. Na temelju toga, te analize napravit ćemo kriterije i onda ćemo vidjeti možemo li svi zajedno ići u taj posao. Ali svakako ne poništavajući rezultate izbora. To je temeljno načelo kojim se mislimo voditi. Isto tako mi ćemo i dalje jačati upravljanje i nadzor nad radom javnih poduzeća. Tu želim vrlo jasno evo najaviti također završetak jednog posla koji smo obavili, a to je raspisivanje javnoga natječaja za nadzorne odbore u javnim poduzećima. Dakle javne natječaje za sve one vjerujem sposobne ljude koji će u ime države nadzirati rad javnih poduzeća. Dakle, na tragu ja mislim jednog konsenzusa u hrvatskom društvu oko toga da bismo trebali povući ono što se zove u klasičnom smislu politika iz nadzornih odbora, ali država mora zadržati nadzor i ići ćemo s tim projektom koji je kao što sam rekla i na kraju. Isto tako najavljujem i revidiranje svih postojećih menadžerskih ugovora. Ići ćemo kao što smo i najavili u predstavljanju i novoga ministra gospodarstva, rada i poduzetništva u poticanje daljnjih poduzetničkih aktivnosti. Najavljujem neke mjere koje će uskoro doći i pred Hrvatski sabor vezano za smanjivanje opterećenja gospodarstva neporeznim davanjima. Tu isto tako naravno treba najprije napraviti dobre analize, pa onda donijeti dobre odluke. Reformirat ćemo sustav naknada građanima i kućanstvima i prijeći na sustav cenzusa za sve ono što također najavljujem jest konačno profunkcioniranje u svoj punini OIB-a, od početka slijedeće godine i vjerujem da će to pripomoći jednom drugačijem, organizaciji jednog drugačijeg sustava brige o najugroženijima u Hrvatskoj. Znači sustava, u punom smislu te riječi sustava socijalnih naknada. Izmijenit ćemo i politiku državnih potpora. Nešto sam već govorila o poljoprivredi. Pa evo mislim da ćemo i na tom tragu ubrzo raspravljati i u Hrvatskom saboru. Naime moramo revidirati one potpore koje predstavljaju opterećenja za proračun, a ulaskom Hrvatske u Europsku uniju morat ćemo prilagoditi uvjetima i standardima zajedničke poljoprivredne politike. Dame i gospodo, dozvolite da još samo kažem nekoliko riječi o javnim poduzećima. Tome se evo vraćam. Mi smo kroz različite mjere i aktivnosti Vlade, dakle određenim odlukama Vlade uspjeli postići dodatne uštede u javnim poduzećima od gotovo milijardu i 400 milijuna kuna. Međutim, ono što je isto tako važno jest da su ta poduzeća poslovala jedan veći dio poslovali su dobro u ovoj godini i mi dalje inzistiramo na smanjenju mase plaća od 10% u svim javnim poduzećima, taj posao je prije svega određen za nadzorne odbore i uprave i do kraja godine inzistirat ćemo na tome. Ali moram vam reći jedan podatak koji je na žalost u moru loših vijesti koje smo dobivali u ovoj godini, jest podatak o rastu dobiti. Dakle, u 12 javnih poduzeća poslovala se sa dobiti koja je gotovo u iznosu od 700 milijuna kuna. Dozvolite da još nešto kažem o INA-i o likvidnosti odnosno o nelikvidnosti, mi u Vladi smatramo, odnosno tvrdimo da država svoje obveze ispunjava, međutim, što se tiče duga INA-e o kojem se puno razgovaralo, o kojem se puno polemiziralo u javnosti, mogu najaviti da smo na tragu dogovora odnosno sporazuma i mi smo uvjereni da će se taj dug vratiti do kraja ove godine, tamo negdje 29., 28. prosinca 2009. godine i onda će biti puno lakše, da sada ne elaboriram zašto. Isto tako najavljujem da ćemo, dame i gospodo, do kraja idućega tjedna vjerojatno raspisati i natječaj za drugi krug privatizacije brodogradilišta. To je posao koji se dovršava i ja vjerujem da će ovaj drugi krug biti uspješan i da ćemo polako rješavati i taj problem koji nas sve tišti. Na kraju dozvolite da kažem samo nekoliko riječi o najavi nekih klubova zastupnika u Hrvatskom saboru o tome da se neće podnositi amandmani. MI u Vladi to doživljavamo kao priznanje proračunu za 2010. godinu, jer kao što znate amandmanom kojim se predlaže povećavanje na nekoj stavci mora se odrediti i ona s koje se mora skinuti. Prema tome, očito je da su zastupnici koji su se na to odlučili razumjeli da se više nema odakle skinuti a da se ne ugrozi veliki broj građana Hrvatske i da je ovo uravnotežen proračun za 2010. godinu pa zato gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici predlažem da Hrvatski sabor prihvati proračun za 2010. godinu. Hvala vam lijepa.
Hvala predsjednici Vlade. Imamo sada jedan set ispravaka netočnih navoda. Prva je gospođa zastupnica MIlanka Opačić. Izvolite.
Pa ispravljam navod gospođe KOsor koja je rekla da iznosi za rodiljne naknade su ulogu u budućnost. Bio bi to ulog u budućnost gospođo Kosor da niste na drugoj strani skinuli ni manje ni više 11 milijuna kuna za sve preventivne programe namijenjene djeci i mladima. U tri ministarstva srezali ste gotovo na pola sve preventivne programe koji su namijenjeni djeci i mladima, i posljedica takvog vašeg ponašanja će biti samo povećani broj nasilja među mladima i među djecom i smatram da ćete vi biti u tom trenutku najodgovornija osoba zbog povećanog broja nasilja među djecom.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Pa moram priznati da me čudi površan pristup gospođe predsjednice Vlade stavovima najveće oporbene stranke. Jer da nije površno prišla onome što je izrečeno jučer na pressici SDP-a, odnosno briefingu ne bi mogla reći da se netko, misleći pri tome na SDP zalaže da veliki broj državnih službenika završi na ulici. To ni jednom riječju nije rečeno. Činjenica je da u ovoj zemlji, pa ni Vlada ne spori da treba reorganizirati državnu upravu, samo što u ovoj zemlji postoje oni koji znaju i oni koji ne znaju napraviti tu reorganizaciju, koji ne znaju i znaju planirati i programirati zapošljavanje. Zato molio bih vas već da kada citirate ono što je rečeno od strane SDP-a da citirate točno. Hvala lijepo.
Dame i gospodo zastupnici, ja bih želio upozoriti odmah na početku rasprave o ovoj točci dnevnog reda da ispravci netočnog navoda su uglavnom ispravci mišljenja i stajališta. Po tko zna koji put to ističem tako da ne moram se kasnije ponavljat, to upozoravam zbog onih koji taj element kod drugih zapažaju a kod sebe ih ne zapažaju, kada oni ističu taj netočni navod koji nije ispravak nego ispravak mišljenja. Prelazimo dalje na ispravke netočnog navoda, gospodin zastupnik Gordan Maras izvolite.
Hvala lijepo, ispravit ću tri netočna navoda premijerke. Prvo je da ovaj Proračun brine o onima kojima je to najpotrebnije, koliko taj Proračun brine o tim ljudima govori o tome da je u 2009. 50 tisuća ljudi ostalo bez posla, da će sljedeće godine još 50 tisuća ljudi ostati bez posla, da 100 tisuća ljudi radi u tvrtkama koje su blokirane i ne mogu primiti plaću i toliko brine taj Proračun o tim ljudima. Drugi netočan navod je da su javna poduzeća ostvarila dobit 700 milijuna kuna, ali je premijerka zaboravila napomenut da dobivaju subvencije od 2 milijarde kuna, što znači da su na teret državnog proračuna od milijardu i 300, a ne da su dobili nekakvu dobit, da su ostvarili nekakvu dobit. I treći netočan navod je da se premijerka zalaže za politiku van iz nadzornih odbora poduzeća a evo kraj nje sjedi novoustoličeni predsjednik nadzornog odbora INA-e, pa mi je to vrlo čudno kako premijerka govori da bi politika trebala ići van iz nadzornih odbora, a prije tjedan dana je imenovala ministra Šukera i ministra Pankretića u nadzorni odbor INA-e. Hvala lijepo.
Hvala. Molim također zastupnike i zastupnice da obrate pozornost na svjetlo koje se zapali tu crveno, sve zastupnice i zastupnike bez obzira na kojoj strani sjedili. Dalje, ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite. Odustaje, hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Naime, ja ću ispraviti zaista kako piše netočan navod. Dakle, bila je tvrdnja da se u javnim poduzećima radi na tome da se smanji masa plaća u visini od 10%, je li tako gospođo premijer, a da se to posebice odnosi na visoke menedžerske plaće i ostale uprave u nadzornim odborima. Dobro. Ali evo imamo slučaj da se iz Hrvatske lutrije koja je dobitna, koja je uspješna, otpušta 118 djelatnika. Ako je to mjera o kojoj vi govorite onda zaista to nije to. I 118 ljudi ostaje bez posla. Tri Lutrijine podružnice se zatvaraju u Hrvatskoj takva je namjera. Prema tome, ako se sječe grana na kojoj se sjedi i koja donosi dobiti državi Hrvatskoj i Ministarstvu financija, Poreznoj upravi, onda zaista ne znam koje su to mjere gdje se govori o 10%-om smanjenju plaća, a zapravo se otpuštaju djelatnici, a ne uprava ni ostali. Hvala lijepo.
Hvala. I gospodin zastupnik Gvozden Flego ispravak. Odustaje. Hvala lijepo. Ministar financija i potpredsjednik Vlade Ivan Šuker. Kao jedan dodatak obrazloženju. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo. Nažalost ostalo je malo vremena, pa mi dozvolite da se ovom prvom javim i osvrnem na neke stvari. Prošle godine se u ovo vrijeme govorilo, bankrotirat ćemo, bit će ovako, bit će onako, kao što vidite godina je završila niti smo bankrotirali, niti je bilo koja isplata iz državnog proračuna kasnila. Dakle, ono što bih želio reći da u proteklih nekoliko mjeseci su obavljeni niz konzultacija sa vodećim ekonomskim stručnjacima u Republici Hrvatskoj i govoriti da ako sve institucije u Republici Hrvatskoj i međunarodne financijske institucije, govore o gospodarskom oporavku sljedeće godine od negdje 0,4, 0,5% ja ne znam s kojom projekcijom je onda trebala ići Vlada Republike Hrvatske. Da li negirati sve te institucije ili se držati toga? No, dozvolite mi da kažem samo nekoliko stvari što se tiče prihodovne strane državnog proračuna i odgovor na neka pitanja, da li u Hrvatskoj postoji mogućnost za proširenje porezne osnovice? Da li je porez na imovinu nešto što Hrvatska nema i da li je porez na imovinu nešto što pripada jedinicama lokalne samouprave? Porez na imovinu u Republici Hrvatskoj je nešto što pripada jedinicama lokalne samouprave i porez na imovinu nije nešto što je nepoznato u Republici Hrvatskoj iz razloga što s tog osnova jedinice lokalne samouprave godišnje ukupno uberu 5,9 milijardi kuna i kada tome dodate komunalnu naknadu, onda je taj iznos daleko viši. Međutim, kada govorimo o porezima i kada govorimo o tome da će Hrvatska za godinu, godinu i pol dana postati punopravna članica Europske unije, onda treba koristiti porezna iskustva koje imaju zemlje koje su daleko starije i koje daleko dužu tradiciju imaju od nas, pa ćete vidjeti da niti jedna od tih zemalja što se tiče poreza na imovinu, nema značajniji fiskalni učinak. Niti jedna. Druga stvar, ono što zaboravljamo, a to je kolika je vrijednost stambenih objekata i pripadajućeg zemljišta i kakav je taj odnos u odnosu na raspoloživi dohodak. U najbogatijim županijama Republike Hrvatske taj odnos vam je 1:7. i to ukazuje na nešto drugo, da preko 90% hrvatskih građana ima nekakvu imovinu, nekretnine. I sada se postavlja jedno elementarno pitanje, kakav bi bio socijalni aspekt oporezivanja toga? I druga stvar, koji vremenski period bi trebao za uvođenje toga poreza, da bi njegov fiskalni efekat se vidio u godini dana? Mi imamo analizu koju je radio Ekonomski institut. Dakle, nije ga radio nitko iz Ministarstva financija, da ne bi ispalo da smo nešto napravili pristrano. I ponavljam porez na imovinu nije nešto Republika Hrvatska nema. I nemojmo govoriti hrvatskim građanima da treba uvesti porez na imovinu, da će se na takav način ostvariti silni prihodi, onda gradonačelnicima, načelnicima i županima trebamo reći uzet ćemo vama te prihode, jer u ovom trenutku to su njihovi prihodi. Druga stvar, prepolavljanje stope doprinosa za zdravstveno znači 9 milijardi kuna manje u prihodima državnog proračuna. I s obzirom da imam malo vremena, u Hrvatskoj je jako moderno govoriti o tome da treba smanjiti i reducirati državu upravu. Kada govorimo o državnoj upravi, onda trebamo razlučiti dvije elementarne stvari. Jer to moramo naprosto napraviti jer je to tako. Moramo razlučiti javnu upravu i moramo razlučiti državnu upravu. U javnoj upravi su obrazovanje od osnovnoškolskog do visokoškolskoga i zdravstvo. I to je negdje oko 164 tisuće zaposlenih i imamo, samo još malo molim vas ako mogu dobiti još minuti. Državne službe u kojima je 84 tisuće zaposlenih. Ali je vrlo interesantna ta struktura u državnim službama. Dakle, 26 tisuća je policija, 21 tisuću je obrana, 13 tisuća su sudovi i carinska i porezna uprava su 7,5 tisuća. Dakle, ona uža državna uprava o kojoj mi govorimo, broji 8 tisuća ljudi. E sada mi recite kako vi od 8 tisuća ljudi planirate umanjiti 30 ili 40 tisuća i na takav umanjiti? Umanjiti broj zaposlenih u javnim institucijama, ne možete napraviti bez jedne sustavne reforme i zdravstva i obrazovanja. A to se ne može napraviti za 15 ili mjesec dana. Jer s obzirom da mi je vrijeme iscurilo kao što je rekao predsjednik Sabora, Zakonom o državnom proračunu je jasno definirano kako i kojim uvjetima se može ići na privremeno financiranje. Vidim da je kod nekih kada se iznose podaci koji su neoborivi, vlada nervoza.
Hvala. Imamo ispravke. Prvi je gospodin zastupnik Zvonimir Mršić za ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Ja bih želio ispraviti navod ministra, da u Hrvatskoj postoje porez na imovinu koja je prihod jedinica lokalne samouprave. U Hrvatskoj ne postoji porez koji se zove porez na imovinu i on nije prihod općina i gradova. Postoji porez na promet nekretnina, to je nešto sasvim drugo i postoje neki drugi porezi koji se obračunaju temeljem kubika i kvadrata. Mi ovdje govorimo o nečemu što bi se trebalo obračunavati na vrijednost imovine. Dakle, potpuno je netočno da u Hrvatskoj postoji porez na imovinu.
Hvala. I ispravak gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Ispravljam netočan navod da postoji porez na imovinu. Nije bila tvrdnja, to je ministar rekao da mi tvrdimo. Nije tvrdnja da ne postoji porez na imovinu nego da je taj porez nepravedan ministre. Umjesto 5 kuna po kvadratu oporezujte imovinu po vrijednosti. Jučer sam rekao tijekom rasprave nepravedno je da bogati ljudi a vi ih štitite ministre Šuker, da bogati ljudi u Hrvatskoj na milijunske nekretnine plaćaju 500, 600, 700 kuna poreza. A zbog čega to ne želite promijeniti? Zbog čega netko tko ima vilu za odmor od milijun eura ne plati 1% vrijednosti poreza svake godine kao porez na luksuz. E to mi u Hrvatskoj nemamo i vi takve ljude štitite ministre.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za financije predsjednik odbora gospodin Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, poštovana predsjednice hrvatske Vlade, poštovani potpredsjednici i ministre, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 44. sjednici održanoj 25. studenog 2009. godine Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu s projekcijama Državnog proračuna za 2011. i 2012. godinu i to kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik Vlade Republike Hrvatske istaknuo da je Hrvatski sabor prvi put ove godine u skladu sa Zakonom o proračunu donosi proračun za 2010. godinu i projekcije za slijedeće dvije godine. U 2010. godini predviđa se blagi oporavak hrvatskog gospodarstva te realni rast bruto domaćeg proizvoda za 0,5% uz očekivanu stopu inflacije od 3%. Ukupni prihodi državnog proračuna za 2010. godinu planirani su u iznosu od 112,8 milijardi kuna što predstavlja porast od 1,5% u odnosu na 2009. godinu. Ukupni prihodi državnog proračuna za 2011. projecirani su u iznosu od 114,4 milijarde kuna što je na godišnjoj razini porast od 1,4% dok su ukupni prihodi za 2012. godinu projecirani u iznosu od 118,6 milijardi kuna što je u odnosu na 2011. predstavlja porast od 3,7%. Prihodi poslovanja za 2010. godinu planirani su u ukupnom iznosu od 112,6 milijardi kuna što je 1,5% više od prihoda u 2009. godini a u njihovoj strukturi najveći dio čine porezni prihodi 65,5 milijardi kuna ili 58,1% i doprinosi 40,3 milijarde kuna ili 35,8%. Ukupni rashodi Državnog proračuna za 2010. godinu planirani su u iznosu od 121,4 milijarde kuna i veći su za 904,7 milijardi kuna od rashoda iz 2009. godine. Međutim, kad se uzmu u obzir troškovi od 2 milijarde kuna koje će Republika Hrvatska imati za prilagodbu u procesu pridruživanja Europskoj uniji povećani troškovi kamata od 1 milijarde kuna kao i troškovi sufinanciranja projekata predpristupnih programa Europske unije od 432,2 milijuna kuna tada proračunska potrošnja u 2010. godini iznosi 118 milijardi kuna što je značajno smanjenje u odnosu na 2009. godinu kad je iznosila 119,4 milijarde kuna. Rashodi poslovanja u 2010. godini planirani su u iznosu od 119,1 milijardu kuna što predstavlja povećanje od 988,3 milijuna kuna odnosno 0,8% više u odnosu na 2009. godinu a najveći dio tih rashoda odnosi se na naknade građanima i kućanstvima na temelju osiguranja i druge naknade, mirovine, zdravstveno-socijalni doprinosi, socijalne naknade i to u iznosu od 64,6 milijardi kuna što je za 583,4 milijuna kuna više u odnosu na 2009. godinu. Iz kretanja ukupno planiranih prihoda u iznos od 112,8 milijardi kuna te ukupno planiranih rashoda u iznosu od 121,4 milijarde kuna razvidno je da će manjak Državnog proračuna u 2010. godini iznositi 8,6 milijardi kuna ili 2,5% bruto domaćeg proizvoda a koji će se financirati razlikom ukupnih primitaka od financijske imovine i zaduživanja od 28,8 milijardi kuna ali i ukupnih izdataka za financijsku imovinu i otplatu zajmova 20,2 milijarde kuna. Ukupni manjak konsolidirane opće države smanjit će se za 0,2 postotna boda s 2,9% bruto domaćeg proizvoda u 2009. na 2,7% bruto domaćeg proizvoda u 2010. godini. Isto tako, projeciran je manjak proračuna opće države za 2011. na 2,6% BDP-a dok u 2012. spustit će se na 1,8% procijenjenog BDP-a. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika Vlade Republike Hrvatske u raspravi na odboru iznijeta su slijedeća mišljenja, primjedbe i prijedlozi. Da je predloženi Državni proračun ustvari preslika prošlogodišnjeg državnog proračuna i da je napravljen zapravo na temelju dosadašnje ekonomske politike te da je ovako predloženi državni proračun usmjeren na novo zaduživanje koje je namijenjeno servisiranju tekuće potrošnje a ne poticanju razvoja gospodarstva i novog zapošljavanja. Također je upozoreno na sve veći problem nelikvidnosti i rast nezaposlenosti kao i na neučinkovitost antirecesijskih mjera Vlade Republike Hrvatske koji nisu rezultirali očekivanim rezultatima. Međutim, istaknuto je da je predloženi Državni proračun optimalno izrađen budući da je skoro 87% proračuna već zadano a posebno je izraženo zadovoljstvo da su osigurana sredstva veća za regionalni razvoj i za unapređenje vodnog gospodarstva, za poticanje znanosti i izvrsnosti, za ulaganje u konkurentnost gospodarstva za koje je osigurano 6,7% više sredstava u odnosu na prethodnu godinu a iz navedenog je i razvidno da su antirecesijske mjere Vlade Republike Hrvatske stvorile dobru osnovu za postupno prevladavanje posljedica recesije u Republici Hrvatskoj. Navedeno je da je jačanjem administrativnih kapaciteta osigurana visoka razina 80% povlačenja financijskih sredstava iz predpristupnih fondova Europske unije koja će pridonijeti bržem razvoju hrvatskog gospodarstva. U raspravi je posebno istaknuto da je Prijedlog državnog proračuna iznimno kvalitetno tehnički izrađen te zbog te će razine prezentacije znatno i transparentniji. Glede prihodovne strane proračuna posebno je upozoreno na potrebu preispitivanja visine trošarina na proizvodnju glisera i malih brodova do 7 metara budući da uvođenje predmetnih trošarina nije dalo očekivane pozitivne rezultate a zbog čega je na najvećem udaru bila domaća proizvodnja. Zbog naglog broja prodaje malih plovila ugrožena je domaća proizvodnja a time i postojeća radna mjesta za otprilike 3 tisuće zaposlenika u maloj brodogradnji. Iz navedenih razloga iznijeto je mišljenje o potrebi hitnog preispitivanja visine trošarina na ta plovila. Također je istaknuto mišljenje da za ostvarenje planiranih prihoda proračuna za 2010. godinu nužna maksimalna financijska disciplina i iskorjenjivanje sive ekonomije. Isto tako, istaknuta je zabrinutost za povećanje troškova za plaćanje kamata u iznosu od 1 milijarde kuna. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora odlučio je većinom glasova, 7 glasova za i 5 glasova protiv Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu, kao i sljedećih odluka: Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog fonda za privatizaciju, Odluke o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a sve za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. U ime Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo predsjednice hrvatske Vlade, gospodo ministri. Gospođe i gospodo zastupnici. Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske na svojoj 22. sjednici održanoj 25. studenoga raspravljao je o prijedlogu Državnoga proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu koji je Hrvatskom saboru dostavila Vlada Republike Hrvatske. Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske raspravljao je o navedenom prijedlogu zakona na temelju svoje nadležnosti kao zainteresirano radno tijelo, sa posebnim osvrtom na projekte tj. stavke proračuna koji se odnose na Hrvate izvan Republike Hrvatske. Predstavnici predlagatelja su članovima odbora predstavili prijedlog proračuna u kontekstu ukupne financijske situacije te ih upoznali s osnovnim makroekonomskim i financijskim kretanjima i parametrima tj. okviru u kojem je donesen proračun, kao i programskim pristupom u izradi proračuna temeljenom na strateškom planiranju pojedinih tijela državne uprave. U raspravi je iskazano zadovoljstvo jer će se projekti koji se odnose na vitalne interese Hrvata izvan Republike Hrvatske, prije svega projekti znanosti i obrazovanja, zdravstva, povratka izbjeglica i raseljenih osoba, i dalje provoditi, kao i puno razumijevanje što će njihov opseg biti umanjen tj. usklađen s financijskim mogućnostima i ukupnim gospodarskim stanjem u Republici Hrvatskoj. Jer naglašeno je, financijska i gospodarska stabilizacija Republike Hrvatska istovjetan je interes Hrvata u svijetu, Hrvata izvan Republike Hrvatske s interesom Hrvata i svih građana u Republici Hrvatskoj. Također, u raspravi je naglašena važnost svake suradnje Republike Hrvatske i Hrvata u svijetu kao obostranog interesa tj. od prvorazrednog je nacionalnog značaja. Stoga je nužno u potpunosti uskladiti izdvajanja sredstava za ciljane projekte i skupine Hrvata izvan Republike Hrvatske sukladno strateškim odrednicama Republike Hrvatske, usklađenih s globalnim kretanjima i sve većim značajem kojeg igraju dijelovi naroda izvan matičnih zemalja, kao i dijaspora općenito, na političkom, gospodarskom, znanstvenom, kulturnom, demografskom i inom polju. U tom kontekstu odbor je pozdravio i najavu Vlade Republike Hrvatske o donošenju strategije Republike Hrvatske prema Hrvatima izvan Hrvatske, kao i njenu zakonsku provedbu kojom bi se uspostavio još učinkovitiji i djelotvorniji međuodnos temeljen na ukupnom nacionalnom interesu. Nakon rasprave odbor je većinom glasova predložio Hrvatskom saboru donošenje Državnog proračuna za 2010. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Odbora za gospodarstvo gospodin zastupnik Dragan Kovačević, predsjednik odbora.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovani članovi Vlade na čelu sa gospođom premijerkom. Naime, Odbor za gospodarstvo Hrvatskoga sabora na 31. sjednici održanoj 25. studenoga 2009. razmotrio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekcije za 2011., '12. godinu s pripadajućim dokumentima. Odbor je temeljem članka 1440. Poslovnika Hrvatskoga sabora o navedenom prijedlogu državnoga proračuna raspravljao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja izvjestio je članove odbora o osnovnim makroekonomskim okvirima i procjenama, prihodima i rashodima te procjenom ukupnog manjka Državnog proračuna za 2010. godinu. Makroekonomski pokazatelji koji su služili kao osnova izradi proračuna za razdoblje 2010.-2012. govore o dubini gospodarske i financijske krize. Također, vrlo je teško na osnovi naznaka oporavka realnog sektora svjetskog gospodarstva procijeniti oblik i dinamiku izlaska iz krize te su procjene za trogodišnji rast gospodarstva vrlo oprezne. Kao ključne probleme predlagatelj ističe pogoršanje uvjeta na financijskim tržištima, više kamatne stope i smanjenje kreditnih plasmana te pad investicijske potrošnje, industrijske proizvodnje i pad izvoza za 17,6%. Proračunom za 2010. godinu predviđa se blagi oporavak Hrvatskoga gospodarstva te realni rast bruto domaćeg proizvoda od 0,5% koji bi se, prema planu, do 2012. godine povećao na 3,5%. Kao značajan pozitivan utjecaj na gospodarski oporavak i rast istaknuta je deblokada pregovora za pristupanje Europskoj uniji. Ukupni prihodi Državnog proračuna za 2010. godinu planirani su u iznosu od 112,8 milijardi kuna što predstavlja rast od 1,5% u odnosu na 2009. godinu. U strukturi prihoda najveći dio čine porezni prihodi 58,1%, slijede ih doprinosi 35,8%, prihodi od prodaja roba i usluga 3% i prihodi od imovine 1,4% te ostali prihodi. Ukupni rashodi Državnog proračuna za 2010. godinu iznose 121,4 milijarde kune što predstavlja povećanje od 904,7 milijuna kuna odnosno 0,8% rashoda iz 2009. godine, s time da je napomenuto da će se najveći dio toga koristiti za prilagodbu Republike Hrvatske u procesu pridruživanja Europskoj uniji oko 2 milijarde kuna, za sufinanciranje projekata u sklopu pretpristupnih programa Europske unije, dakle domaća komponenta 432 milijuna kuna i povećanih troškova kamata oko 1 milijardu kuna. Deficit proračuna središnje države iznosi 2,5 odnosno planiran je s 2,5% bruto društvenog proizvoda, a ako se dodaju i deficiti izvanproračunskih korisnika i lokalnih jedinica od po 0,1% deficit opće konsolidirane države planiran je sa 2,7% BDP-a. Proračunom su smanjene subvencije oko 1 milijardu kuna, od čega se 695 milijuna odnosi na poljoprivredne subvencije i to ove izravne, zatim 205 milijuna na subvencije brodogradilištima, 125 milijuna na subvencije željeznicama. Članovi odbora izrazili su zadovoljstvo smanjenjem sektorskih subvencija koje su, ako se stave u omjer sa BDP-om, veće nego u zemljama Europske unije. No, istaknuto je da smanjenje subvencija za brodogradnju zahtijeva efikasnu, dakle brzu i uspješnu provedbu njezine privatizacije. Ukupno planirani iznos predviđen za Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva za 2010. godinu povećan je u odnosu na 2009. godinu za 1,5% od znači 37 milijardi 422 milijuna na 37 milijardi 969 milijuna. Važno je istaknuti da iako je to povećanje proporcionalno rashodu za mirovine u iznosu od 582 milijuna unutarnjom raspodjelom sredstava osiguran je kontinuitet svih programa usmjerenih na poticanje poduzetništva i povećanje konkurentnosti. Uvedene su i nove stavke kao što je konkurentnost i održivost energetskog sustava, poticanje male brodogradnje, prijenos okolišno prihvatljivih tehnologija, te promidžba ulaganja u gospodarstvo. Nova je stavka i jačanje kapaciteta za otklanjanje nepravilnosti u postupcima javne nabave za koju je predviđen iznos od milijun i 300000 kuna. Pojedini članovi odbora izrazili su sumnju u projekcije rasta bruto društvenog proizvoda i realizacije prihodovne strane proračuna s obzirom na ukupne gospodarske trendove, te izjave i konstataciju da se u proračunu ne prepoznaje zaokret u gospodarskoj politici. Također pojedini članovi odbora upozorili su na važnost urednog podmirivanja obveza od strane javnih poduzeća kako ne bi u pitanje bila dovedena likvidnost i solventnost gospodarstva, te kako bi se stvaranjem kvalitetnijeg poslovnog ozračja izbili argumenti svima onima koji krizu zlorabe i ne podmiruju svoje obveze kao izgovor. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu s prijedlogom projekcija za 2011. i 2012. godinu s pripadajućim dokumentima. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, predsjednik odbora gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ministri, Odbor za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu Sabora je 25. studenog održao sjednicu na kojoj je razmatrao Prijedlog državnog proračuna za 2010. i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Odbor je to učinio u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Odbor je proveo objedinjenu raspravu o predmetnom aktu i Konačnom prijedlogu zakona o izvršavanju državnog proračuna. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja obrazložio je osnovne odrednice predmetnog akta pri čemu je istaknuo da su prihodi državnog proračuna 112,8 milijardi kuna što predstavlja povećanje od 1,5% u odnosu na 2009. dok rashodi iznose 121,4 milijarde kuna što predstavlja 0,8% povećanja u odnosu na rashode. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika predlagatelja većina članova odbora podržala je Prijedlog državnog proračuna za 2010. i projekcije za 2011. i 2012. u tekstu kao što ga je predložila Vlada. Prema mišljenju dijela članova odbora iz Prijedloga državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. je i projekcija za 2011. i 2012. nije vidljiv program fiskalne decentralizacije, a koji je utvrđen programom Vlade Republike Hrvatske za mandat 2009., 2011. godina. Također, u raspravi je iznijeto mišljenje prema kojem se sredstva pomoći lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi koriste netransparentno čime jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu biti dovedene u neravnopravni položaj. Naime, tekuće potpore iz državnog proračuna jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave odnose se na korekciju fiskalnog kapaciteta, poticanje ulaganja u kapitalne programe i drugo. S tim u vezi ukazano je da je i sadržaj obrazloženja Državnog proračuna za 2010. nije razvidno primjerice u koje će programe biti usmjerena sredstva iz Državnog proračuna za 2010. planirana na pozicijama pomoći jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave. Pri tome je naglašeno da bi ta sredstva trebala iz državnog proračuna koristiti se kao ispunjavanje potrebnih uvjeta. Trebali bi se financirati razvojni projekti u tim jedinicama, a ne rashodi primjerice za zaposlene. U odnosu na predloženi iznos sredstava za financiranje decentraliziranih funkcija iznijeto je mišljenje prema kojem predloženi iznosi nisu dostatni obzirom na zabilježeni pad prihoda jedinica lokalne samouprave i očekivani rast potreba za dodatnim sredstvima izravnanja za decentralizirane funkcije u 2010. godini. U raspravi je ukazano da uz prijedlog proračuna bilo je potrebno priložiti i plan zapošljavanja za 2010. godinu. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 5 za i 2 protiv odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. i projekcija za 2011. i 2012. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Da li žele još drugi predstavnici odbora? U ime Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, predsjednik odbora gospodin Ranko Ostojić.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege. Uvažavajući i gospodina Kajina ja ću vrlo kratko. Sve ćete dobiti napismeno, razloge zašto sam se javio, upravo to što nemate pisano izvješće. Želim samo istaknuti da ovaj dio pozicije koji se odnosi na Gorsku službu spašavanja je bio raspravljen na odboru i Ministarstvo unutarnjih poslova je obećalo da će u predstojećim situacijama pokušati osigurati dodatna 2 milijuna kuna i također na odboru izražena zabrinutost za značajno smanjenje sredstava novaca za Obalnu stražu u sto postotnom iznosu. I većinom glasova pet dva jedan suzdržani odbor je prihvatio, odnosno predložio Hrvatskom saboru usvajanje proračuna. Zahvaljujem.
Hvala. Da li žele još predstavnici odbora? Ne. Otvaram raspravu. I u ime Kluba zastupnika SDP-a Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, članovi Vlade, poštovane kolegice i kolege. Očekivao sam ovdje jednu političku raspravu i pokušaj da se kaže kamo Hrvatska ide u sljedećoj godini. To sam očekivao od predsjednice Vlade. Nisam očekivao jedno financijsko, u biti knjigovodstveno izvješće. Ali na žalost dobili smo upravo to, po stavkama milijun simo, milijun tamo. To po meni nije posao predsjednice Vlade. To čak nije posao ni ministra financija koji kasnije nije imao ni vremena detaljnije ući u neke dubioze proračuna nego je polemizirao sa prijedlozima kluba SDP-a, HNS-a, IDS-a za koje je saznao iz medija. Pitao bih premijerku i ministra financija znaju li tko je Herbert Hoover? A znate zašto vas to pitam? Zato jer me strahovito u nekim stvarima politike koju vodite, mada toga niste svjesni, podsjeća na politiku Herberta Hoovera. To je čovjek koji je poznat po hooverovoj brani na rijeci Colorado, ali je poznatiji po tome što je bio 31. američki predsjednik, u vrijeme čijeg mandata, na samom početku je pukla burza u New Yorku. 3 i pol godine provodio je politiku na koju vaša politika, odnosno nepolitika strahovito podsjeća. A ta politika na engleskom je sažeta u kraticu nimbi, not in my backyard, nije u mom dvorištu, ne događa se u mom dvorištu, stvari će proći same. Nikakve mjere aktivne politike, to je tek jedan ciklički poremećaj kapitalizma, i stvari će leći na svoje mjesto. I tako su stvari lijegale na svoje mjesto, dizao je poreze, naravno na puno nižoj razini javne potrošnje nego što je današnja, dizao je poreze, proizvodnja je padala, nezaposlenost je rasla sa 10, 15, 20, 25, 28% aktivne radne snage i onda je došao na vlast jedan drugi predsjednik koji je malo poznatiji od HErberta Hoovera. I tu svaka sličnost vas s njim prestaje, ali iz takvih primjera mogli bismo izvlačiti poduke. Ne može politika biti nije u mom dvorištu. U našem dvorištu je. Ne možemo probleme rješavati samo sa dizanjem poreza, i sa dizanjem javne potrošnje. Ovaj proračun koji zaslužuje jedan duži osvrt, a bit će rasprave, bit će prilike da se svatko u tu raspravu uključi je fascinantan već po prvom važnom detalju, a vrag je u detalju. A to je da su proračunski rashodi, dakle trošak države, veći nego 2008. godine. 2008. godine Hrvatska je imala nekakav gospodarski rast, imala je nekakve prihode, rasli su prihodi proračuna, i tada je potrošnja bila velika i teško održiva, i na to smo upozorili krajem 2008. godine prilikom prijedloga onog zakašnjelog proračuna koji je doživio tri rebalansa. I tada također nismo imali amandmane, ne zato jer smo mislili da je proračun toliko dobar da ga nema smisla popravljati, nego zato jer smo rekli da je nepopravljiv. I to je na žalost, na žalost, iskustvo pokazalo. Tri rebalansa, kriza državnih financija. Države ne propadaju lako, pa tako ni jedna nije propala ni u ovoj godini, ni jedna se nije raspala, ali kriza je evidentna. Hrvatska je jedina srednje i istočnoeuropska država, a još uvijek nije članica Europske unije, još uvijek se ministar Šuker ne može jeftino zaduživati što priželjkuje. Hrvatska je jedina država iz tog jednog sklopa država koje se mogu i moraju međusobno uspoređivati, dakle baltičke države Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Češka, Mađarska, Rumunjska, Bugarska, itd., koja u proračunu za 2010. godinu, a i za 2009. ne predviđa nikakve aktivne i radikalne mjere. Koja se ponaša kao da se ništa dogodilo nije. Među ovim drugim državama, a pomno smo studirali te slučajeve, ima država koje su u Europskoj uniji, nemaju euro, nisu ušle u euro zonu, čak su bile na aranžmane sa međunarodnim monetarnim fondom. Hrvatska nije, za sada. Ima država koje nisu išle u te aranžmane jer su u nešto boljoj poziciji, odnosno manje lošoj, ali su svejedno morali poduzeti ozbiljne mjere štednje, fiskalnih prilagodbi, manje potrošnje. Šta radi Hrvatska? Hrvatska za 2010. godinu planira još veću državnu javnu potrošnju. Još veću. Da je za jednu kunu, još veću. Šta se dogodilo u 2009. godini? U 2009. godini Hrvatska je stvorila prema svemu sudeći 6% manje nego u 2008. godini. Dakle manje, prazniji džepovi, manje mogućnosti, manje perspektive. Šta radimo? trošimo više. A odakle? Odakle? Zašto? I zato je prijedlog kluba SDP-a, HNS-a i IDS-a, prijedlog zaključka ne da ne idemo sa amandmanima, nego da idemo na privremeno financiranje i da prilagodimo hrvatsko zakonodavstvo hrvatskoj stvarnosti, jer ovako više ne može. Ovako dalje ne može. Evo molim vas demantirat ćete me tijekom rasprave, vjerojatno nećemo imati vremena za nekakvu detaljniju raspravu da vidimo što to rade države koje su u Europskoj uniji, koje su izašle iz socijalizma, komunizma, koje se mogu jeftinije zaduživati od nas, kako se to one prilagođavaju, a šta Hrvatska radi, odnosno ne radi. Not in my backyard, nije u mom dvorištu. E pa je gospodo i dame, je, u našem je dvorištu, i ne možemo na ovakav način dalje nastaviti. To je skupo, to je neefikasno i to staje životnih perspektiva, karijera, prava na potragu za srećom onih 17 tisuća ljudi radnika koji su u zadnjih 6, 7 tjedana ostali bez posla u Hrvatskoj, i koji će na žalost prema svim projekcijama i dalje u slijedećoj godini nastaviti ostajati bez posla, u realnom sektoru, tamo gdje se, tamo gdje onih niti 800 tisuća ljudi hrani, oblači i napaja ostatak Hrvatske. Tako dalje ne može. Ovaj proračun osim što je kontradikcija, mislim sa stvarnim stanjem, sa logikom da trošimo više u godini u kojoj smo stvorili 6% manje. A napomenut ću još jednu stvar, vidljiv je oporavak u većini velikih ekonomija Europske unije u trećem kvartalu, čak u Italiji, u Njemačkoj, Velikoj Britaniji od 2%, čak 3%. Hrvatska nije u toj kategoriji. Hrvatska nije u toj kategoriji niti po jednom parametru. Na žalost nije. Vi predviđate dakle proračunske prihode, po našem sudu, nerealne. Nerealno. Čak i kada bi se ostvarilo, čak i kada bi deficit bio toliko mali, a ići u proračunski deficit uvjetima gospodarskog pada i stagnacije je nešto sasvim drugo, nego činiti to u vrijeme kada imate nekakav rast gospodarstva. To je naprosto vitalna razlika. To je pitanje opstanka. Dakle ići u takvu projekciju proračunskih prihoda, u situaciji kada vi tvrdimo nerealno prognozirate rast od 0,5%, a svi analitičari prognoziraju stagnaciju a većina pad, nije realna. Morat ćemo se ponovno srest tko zna koliko puta slijedeće godine i suočit se s tom činjenicom. To nije realno. Vi npr. predviđate rast prihoda od poreza na dodanu vrijednost 11%. Dakle indeks 110,5 u proračunu za 2010. godinu. Ajde da pogledamo malo i te točke koliko su realne. Dakle ove godine smo ostvarili koliko manje prihoda od PDV-a. Odakle ti prihodi, odakle rast tih prihoda? Jel se slažemo s činjenicom da će još nekoliko desetaka tisuća ljudi ostati bez posla? Hoće li to biti manjak prihoda u državnoj blagajni po osnovi poreza, doprinosa? Hoće li to biti izostanak očekivanja potrošnje tih ljudi koji neće imati što trošiti, jer ne primaju plaće? Sve su to realnosti koje ovdje ne vidite. Što je s onim skrivenim rizicima u proračunu, koliko možemo očekivati da na kraju bude stvarni deficit, ali ponovno naglašavam, deficit u uvjetima gospodarskog poniranja i u najboljem slučaju stagnacije vi povećavate državnu potrošnju, a to ne radi niti jedna država s kojima se možemo uspoređivati, jer su sve na sličan način ranjive. Sve na sličan način suočene s problemima, slabom konkurentnošću, slabim ali rijetko tko tako slabim izvozom kao Hrvatska, i na sreću blagoslovljena Hrvatska čiju platnu bilancu spašava turizam. DA nema turizma, ne znamo gdje bismo danas bili, da nema turizma u platnoj bilanci a to će vam jako dobro objasniti ministar financija, da nema tih nekoliko milijuna ljudi iz Europe koji dođu tokom ljeta u Hrvatsku, ali to poštovane kolege nije rezultat rada niti vas, niti prethodne Vlade, niti one prije nje to je položajna renta koju Hrvatska Božjom srećom izvlači i s time se suočite. Ali ni jedna država samo od turizma nije postala bogata, konkurentna to je Hrvatska sreća, to nam se Bog osmjehnuo i to moramo cijeniti, ali to nije izlazak iz krize. Vjerujem itekako, vjera me dovela u politiku, ali vjerujem da mislite isto kao i ja, je li tako kolegice iz Brezovice, mislimo isto. Ali neki od nas to smijemo reći, a neki od nas ne smiju, ali morat ćete se boriti za to pravo da kažete što mislite, a ne samo uz kavu. Ovo su sve činjenice, a vas kolege iz HDZ-a kao i one koji su u koaliciji i koji će dići ruku za ovaj sporazum i preuzeti odgovornost za ovu neodgovornost molim da malo proučiti stvari, gledajte što rade drugi, gledajte kako se bore sa nepogodom, gledajte malo kako se prilagođavaju problemima, gledajte da ne srljamo u ovako nerealnu potrošnju kao Hrvatska. Kako ćete riješiti problem još nekoliko desetaka tisuća nezaposlenih u realnom sektoru a onda možemo ići i na javnu upravu, kako ćemo riješiti taj problem, kako ćemo riješiti činjenicu da će to biti zaostali prihodi u državnom proračunu. Jeste li spremni u ovome trenutku jamčiti, evo vi gospođo premijerko, da će ovako predloženi proračun, pa čak i ovako manjkav po našem sudu sa ovako predviđenim deficitom biti ostvariv i da ga nećemo morati mijenjati, da deficit neće biti još veći. Jeste li u stanju staviti svoj potpis da će i ovako loš proračun biti ostvariv. Ja tvrdim da neće, ali ako kažete da hoće, da kažete tu pred nama, ako kažete nije dobro ali biti će tako, možemo još razgovarati, ali nisam siguran da ste spremni na to. I zato ljudi ovo nije realan proračun, nećemo ga moći ostvariti. S tim se moramo suočiti i zato nema amandmana, nije ih bilo ni prošle godine a kolegice i kolege su spremili više od 100, i onda smo sjeli u prosincu prošle godine kao što se sjećamo proračun je kasnio i rekli smo gledajte, propale su investicijske banke, „Lennon brother“, „Freddy Mack“, američke korporacije za osiguranje depozita, hipoteka, mi se ponašamo kao da ćemo rast s 3%, 2,5% u sljedećoj godini, nema smisla, proračun naprosto nije održiv pa onda nije ni bilo ni jednog amandmana, sada ima još manje smisla. Dakle, mi smo, imam potrebu još jednom to reći, u 2009. godini pali za vjerojatno 6% ćemo pasti, a odlučili smo potrošiti više u 2010. godini, odakle, tko od vas vodi svoje kućanstvo na ovakav način, pretpostavljam da većina ljudi živi od plaće, barem velika većina, tko planira kućne financije na taj način, od onih siromašnijih do onih koji imaju nešto više što su stekli svojim radom, ulaganjem, tko se tako ponaša. Na ovakav način u Europu ući nećemo, ući ćemo ali Europa nam nije jamac da ćemo uz takvu politiku biti bolji. I zato predlažemo još jednu stvar možemo ju razraditi, a to imaju neke zemlje izvan Europe, jer Europa je kao što smo vidjeli u uvjetima krize vrlo fleksibilna kada je u pitanju proračunski deficit onda dopušta i veće deficite od onoga koji su predviđeni kriterijima konvergencije, nije 3% nego je 6% u Njemačkoj. Ali Hrvatska nije Njemačka, i neće tu situaciju proći kao Njemačka i neće imati u trećem kvartalu rast kao Njemačka, po prirodi stvari će zaostajati. Neke države, recimo Brazil imaju Zakon o fiskalnoj odgovornosti, baš tako se zove Brazil kao što znamo nije članica Europske unije ali je sam sebi naveo pravila. A onda u tom Zakonu o fiskalnoj odgovornosti postavio stroga, ne kao ovaj proračun neostvariva pravila, nego stroga pravila po kojima želimo živjeti svi mi, po kojima odgajamo valjda djecu. Ne prestrogo ali strogo i jasno, pa se tamo definiraju čvrsti parametri fiskalne politike za srednjoročno razdoblje, pa se definira okvir za upravljanje javnim dugom, pa se izričito eliminiraju određeni populistički kriteriji iz fiskalne politike, i to vrijedi za svakoga, dakle jedna država velika zadnjih godina jako uspješna država sa dosta rasprostranjenom ekonomijom, dakle ne sve u jednu košaru, sa novim resursima ima takav zakon i nije jedina, postoje još neke države, Brazil je najbolji primjer. Jesmo li spremni za takav zakon u Hrvatskom saboru, da njime obvežemo sve buduće Vlade, kao što smo spremni, valjda jesmo spremni da proračun nakon izmjena Ustava na kojima trenutno radimo donosimo kvalificiranom većinom zastupnika dakle 78, 79, a ne 39. To je SDP predložio u ovim izmjenama Ustavnih promjena, u pregovorima. Jesmo li spremni za takav zakon? Dakle predlažemo zaključak da se ovaj Proračun ne usvoji, da se ide na privremeno financiranje, da se javna potrošnja uredi na jedan pametan način, zakonima koje smo predlagali tijekom godine i to predlažu Klubovi SDP-a, HNS-a, IDS-a. Hoćete li prihvatiti, ne znamo vjerojatno nećete, ali bilo bi dobro da o tome razgovaramo. S amandmanima vam nećemo dosađivati, ali ne iz razloga koje vi priželjkujete, nego zato što smatramo da je ovakav Proračun neodrživ. I za kraj, prije mjesec dva dana sam u ovom Saboru nisam najavio nego sam naslutio nova hapšenja, pa su me odmah optužili da hoću hapsiti. Evo danas vidim ujutro da su neki ljudi uhapšeni, to su dojučerašnji privrženici, Danton bi rekao tko je sljedeći ovo već pomalo podsjeća na Francusku revoluciju. Robespierre je imao nadimak „Nepotkupljivi“ ali Robespierre je bio stvarno nepotkupljivi. Hvala.
Robespierre bio nepotkupljivi ali je na kraju giljotiniran. Imamo puno ispravaka netočnih navoda, a ovaj koji je javljen 9. zakasnio je. Prvo je gospođa Dubravka Šuica. Molim vas u skladu sa člankom 209.
Imam nekoliko netočnih navoda gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice. U svom apokaliptičnom govoru gospodin Milanović je izrekao niz netočnih navoda. Jedan od njih je gdje se osvrnuo na položajnu rentu vezano za turizam i rekao je da smo samo Bogom dani. Dakle, netočan je navod. Dali ste pljusku rijekama turističkih djelatnika koji se itekako trude da turistička sezona uspije. Drugi netočan navod je da relativnom većinom donosimo proračun, to je točno. Ali je netočno da je to naša zasluga. 2000., 2001. smo mijenjali Ustav i u izmjenama Ustava ste vi tada imali većinu u ovom Saboru, smo donijeli da se proračun donosi relativnom većinom, ako se dobro sjećam. Treće, rekli ste da je. ... [[Upadica se ne razumije.]] U Poslovniku, a u jedinicama lokalne samouprave se donosi se apsolutnom većinom. Također ste kazali da su rashodi veći ove godine nego što su bili prošle godine. Nominalno možda je tako, ali niste napomenuli da od toga jedna milijarda kuna ide na kamate za Europsku uniju i 432 milijuna kuna za pretpristupne fondove, što znači da su rashodi prošle godine bili 118 milijardi kuna, a to isto je i ove godine uz dodatak od 1,4 milijarde kuna za Europsku uniju.
Hvala. Ispravak gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo gospodine Milanović zahvaljujem se na onom malom povijesnom trenutku što se događalo u Američkoj povijesti, bez toga ne bismo mogli današnji proračun raspraviti, ali to je normalno i jasno. I ja ću ispraviti dva netočna navoda. Rekli ste jedan da u svom izlaganju ste rekli da proračunski rashodi su veći u odnosu za 2008. godinu i da Hrvatska planira još veću javnu potrošnju, što je netočno. U 2010. godini i predsjednica Vlade i ministar financija su rekli i točno po stavkama rekli što se značajno racionalizira upravo u javnoj potrošnji. A povećani troškovi zbog kojih ne padaju ukupni rashodi, vezani su uz tri važna elementa. Jedan je čuli smo prilagodba Hrvatske u procesu pridruživanja Europskoj uniji. Druga je sufinanciranje i osiguravanje sredstava za sufinanciranje pretpristupnih programa za što moramo osigurati novce da bismo mogli određenu količinu novca povući. I treće povećani troškovi kamata. I to kamata, a moram vas podsjetiti da ove godine dolaze na naplatu neke obveznice iz 2000., 2002. i 2003. i to značajni broj obveznica upravo ove godine. 500, 750 milijuna eura, dakle radi se o značajnim obvezama iz prethodnih godina.
Hvala. Ispravak gospodin Boris Matković.
Predsjedniče ispravio bih u biti netočan navod kolega Milanovića o nerealnom srljanju. To nerealno srljanje koje kolega Milanović spominje je u biti njegova vizija. A vizije gospodina Milanovića i SDP-a ni do sada se i to je istina nisu pokazale točnima kada su spominjali bankrot u državi, kada su spominjali da je jedino rješenje za državu aranžman sa MMF-om. Isto tako gospodine Milanoviću ovo je realan proračun, isključivo iz jednog razloga jer on je uzeo situaciju, ispravljam, točno govorim da je realan. Ispravljam, točno sam ispravio sve. Jer je uzet ... /Govornik isključen./ ... vi nama postavili znamo li tko je Hoover. Ja bih vama postavio protupitanje. ... /Govornik isključen./ ... poruka vama gospodine Milanoviću.
Hvala. Gospodin zastupnik Frano Lucić, ispravak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa ispravio bih netočan navod kolega Milanovića koji evo opet ponavlja kako ovaj proračun nema budućnosti. Svjedoci smo da ste isto govorili za proračun 2009. pa vas ispravljam kolega Milanoviću i rekao bih da ste tada isto govorili i priželjkivali kako će 2009. doći, odnosno proračun koji će trebati MMF, a siguran sam da tako priželjkujete i za 2010. godinu. Pa stoga ispravljam vaše netočne navode, jer podsjetit ću vas samo da je Hrvatska rijetka zemlja od tranzicijskih zemalja koja je pozvala u pomoć MMF, odnosno koja nije pozvala pomoć MMF-a. i stoga proračun za 2010. sigurno ima svoju svrhu i ima svoju budućnost. Podsjetit ću vas samo još da je kriza na svjetskoj razini, a ne samo na hrvatskom gospodarskom tržištu. Stoga nemojte govoriti i podcjenjivati javnost, jer to nije točno.
Hvala. U ispravcima ne treba podsjećati, nego ispravljati. Gospodin zastupnik Boris Kunst ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Pa zastupnik Milanović je rekao netočno da je proračun nerealan. Zatim je naveo niz katastrofičarskih prognoza što će se dešavati u ovoj državi, što nije točno. Ja ću vas podsjetiti da nije uvjerljiv iz toga razloga kada smo imali rebalans proračuna, onda su pričali da bi trebali otpustiti negdje 40 tisuća radnika. Sada su to smanjili na 20 tisuća, a možemo očekivati kod sljedećeg proračuna na 10 tisuća, jer to smanjuju. Što se tiče isto tako tih svojih katastrofičarskih prognoza, tada su rekli da bez Međunarodnog monetarnog fonda Hrvatska ne može dalje ni ova Vlada se ne može izvući da ćemo doživjeti financijski slom. Ali moram ga podsjetiti, a to vide i mala djeca, ja vjerujem da i on treba vidjeti, da je Hrvatska prošla najgori dio recesijskog puta i da upravo je to svjetlo koje se pokazuje kroz ovaj proračun. A inače što se tiče te velike nezaposlenosti koja ga brine, podsjetit ću ga da je ona Vlada 2002. i 2003. godine 150 tisuća nezaposlenih brisala iz evidencije Zavoda za zapošljavanje zbog administrativnih grešaka.
Hvala. Barem bi molio zastupnike da spomene riječ da ispravljaju to i to. Hvala. Gospodin Josip Đakić, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo ja ću navesti točno što ispravljam. Ispravljam netočnu tvrdnju kolege Milanovića gdje je ustvrdio da je ovaj proračun nerealan i neobjektivan. Ne stoji i nije moguće jer ovaj proračun je sazdan na pokazateljima kroz prošlu 2009. godinu kada su bile redovito isplaćene plaće, mirovine, porodiljne naknade, socijalna prava, kada je pola PDV-a u većini isplaćeno pravovremeno i kada je u njega sada uvršteno sve ono što je potrebno da bi se prilagodili u završnoj fazi potrebama Europske unije, od Šengena, pravosuđa, informatizacije carine, graničnih prijelaza, izbjeglica i europske statistike, svega onoga što je potrebno uvršteno je u ovaj proračun i realno pokazuje ono što se može učiniti sa bitnim smanjenjima onih što je nepotrebno i što nije objektivno. Znači, objektivno pokazuje stanje koje se može odraziti u 2010. godini i odraditi kako bi bili spremni za Europsku uniju.
Hvala. Ispravak gospodin Stjepan Milinković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Milanović je u nekoliko navrata netočno naveo da se ova Vlada ponaša kao da se ne događa u njezinom dvorištu i da ne poduzima ništa. Netočno. Naprotiv, Vlada odgovorno poduzima mjere a u prilog tome govore da se mirovne redovno isplaćuju i ostale sve obveze. Konsolidiran je zdravstveni sustav koji je glede dostupnosti i kvalitete jedan od boljih u svjetskim razmjerima. Dodatne obveze su tu glede pristupanja Europskoj uniji. Naravno, to treba izvršiti ali i obveze one koje su nastale u vremenu 2000., 2002. Ajmo recimo samo samuraj obveznice i slično. Pa mislim da to sve treba reći otvoreno i jasno. Hvala lijepo.
Ispravak gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa. Naime, ispravio bih netočan navod gdje je konstatirano da je u ovom proračunu povećana proračunska potrošnja. Naime, to nije točno, ja ću to dokazati brojkama. Dakle, u 2009. godini imali smo proračunsku potrošnju u iznosu od 119 milijardi 371 milijun kuna, u 2010. je iznos 118 milijardi kuna, dakle proračunska potrošnja. Prema tome, radi se o smanjenju proračunske potrošnje od milijardu i 364 milijuna a ovo nominalno povećanje proračuna odnosi se isključivo na aktivnosti i projekte vezane uz prilagodbe Republike Hrvatske u procesu pridruživanja Europske unije na sufinanciranje projekata u sklopu pretpristupnih programa Europske unije i na rast rashoda za kamate. Prema tome, proračunska potrošnja nije povećana nego je u odnosu na 2009. godinu smanjenja za milijardu i 364 milijuna.
I gospođa Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo već me kolega Milinković ispravio ali ja ću još dodati. Predsjednik SDP-a i u ime kluba gospodin Milanović rekao je da ova Vlada zapravo se ponaša pri donošenju proračuna kao da se to ne događa u Hrvatskoj, znači u dvorištu. To je slikovito naveo. Ali ja bih ga podsjetila da je upravo tako govorio cijelu ovu godinu 2009. kada se išlo sa rebalansima i zapravo njegova konstatacija apsolutno nije točna jer da je to tako kao što on govori onda ova Vlada ne bi redovito isplaćivala plaće koje su iz državnog proračuna, ne bi redovito isplaćivala mirovine, ne bi se redovno mogle isplaćivati sve naknade koje jesu rodiljne itd. I isto tako, ne bi se mogla izvršiti zapravo povrat PDV-a. To je točno gospodine Milanoviću. A vi niste u gradu Zagrebu, deset godina ste na vlasti i niste mogli jedan dječji vrtić napraviti u Brezovici. Evo, to vam poručuju Brezovčaki i toga se primite.
Hvala. Tražila je premijerka riječ nakon gospodina Milanovića. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, evo kratko. I molim onda da i ministar se isto kratko, znači da iskoristimo svoje vrijeme. Ja ću vrlo kratko na početku a onda bih molila da potpredsjednik ministar financija. Dakako da se moramo naravno očitovati nakon izlaganje u ime kluba Socijaldemokratske partije Hrvatske. Naime, izlaganje gospodina Milanovića je bilo u tom smislu kao da je Hrvatska jedina "zahvaljujući" lošoj politici Vlade zemlja koja je pogođena krizom. Pa želim tu podsjetiti na kretanja vezana za pad odnosno rast BDP-a u nekim zemljama Europske unije. Evo, spomenut ću kakva je situacija bila u Njemačkoj -5, Francuskoj -2,2, Italiji -4,7, Austriji -3,7, Slovenija -7,4. Naravno kad bih spominjala i neke druge zemlje kao SAD -2,5 ili Japan -5,9. Prema tome, Hrvatska nije otok i to što se dogodilo Hrvatskoj jest među ostalim i posljedica svjetske ekonomske krize. Druga stvar o kojoj želim nešto reći jest nevjerojatan euroskepticizam koji se iskazao kroz izlaganje u ime kluba SDP-a jer taj klub odnosno gospođe zastupnice i gospoda zastupnici apsolutno budući da je gospodin Milanović rekao da smo mi iskazali još veću potrošnju u proračunu 2010. nisu akceptirali, nisu prihvatili sve činjenice koje govore da smo morali dodatno izdvojiti sredstva i to u iznosu od 2 milijarde kuna samo za projekte vezane za završetak pregovora za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Pa ću ja ponoviti reforma i modernizacija pravosudnog sustava 111 milijuna kuna. Misli li to klub SDP-a da ne treba reformirati pravosuđe? Prilagodba poljoprivrednog sustava 502 milijuna kuna, uspostava i upravljanje šengenskim sustavom 234 milijuna kuna, modernizacija i informatizacija carine 131 milijun kuna, izgradnja i opremanje graničnih prijelaza 82,7, ubrzano zbrinjavanje povratnika i izbjeglica 648,8 milijuna kuna. Misli li to klub SDP-a da ne treba završiti zbrinjavanje prognanika i izbjeglica i njihov povratak to onda treba jasno reći. Naime, mi iz izlaganja nismo čuli nijedan jedini prijedlog, nijedan jedini konkretan prijedlog kako bi to proračun trebao izgledati. Prilagodba sustavu europske statistike je 38,3 i jačanje administrativnih kapaciteta 150 milijuna kuna. Dakako, tome treba pribrojiti i kamate odnosno sve one obveze koje imamo i koje mi moramo namiriti, koje mi moramo platiti, to je 3,4 milijarde kuna u slijedećoj godini obveza više nego što smo imali u ovoj godini. Dakle, moram reći da mi to u Vladi čitamo kao euroskepticizam. Naravno nakon vijuganja i vrludanja oko glasanja o Arbitražnom sporazumu to je sada evidentno. I na kraju želim reći, dame i gospodo, oko opservacija o hrvatskom turizmu. Mislim da je izlaganje gospodina Milanovića uistinu na svaki način zapravo ponizilo brojne turističke djelatnike i djelatnice u Republici Hrvatskoj jer ništa nije došlo samo po sebi. I sunce i more imaju sve konkurentske zemlje u okruženju. Sve su, osim čini mi se Tunisa i Hrvatske, zabilježile drastičan pad. Zašto Hrvatska nije zabilježila drastičan pad? Zato što smo na vrijeme napravili akcijski plan koji je u potpunosti ispunjen zato što smo utrošili triput više sredstava za promidžbu, sa 9 milijuna eura na 28 milijuna eura, zato što smo izmijenili vizni režim za neke emitivne zemlje što je naravno otvorilo vrata i zato što su se turistički djelatnici povezali, znači i u javnom sektoru i u privatnom sektoru, išli na tržište i zato što su radili od jutra do sutra. Zato imamo dobre rezultate, zato bilježimo ovu godinu koja je bila teška samo minimalno manju u noćenjima u odnosu, čini mi se 1%, u odnosu na prošlu 2008. godinu koja je bila rekordna godina, dame i gospode. Rekordna turistička godina u Republici Hrvatskoj. I to bi gospodin Milanović trebao znati.
Hvala. I još gospodin potpredsjednik Šuker pa onda ispravci.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa naprosto je fascinantno koliko kolege žele, da tako kažem, poniziti raspravu nas iz Vlade, veli knjigovodstveno izvješće. Kolegice i kolege, ako mogu tako reći, jer svi smo prije izabrani za saborske zastupnice a onda smo negdje drugdje završili, pogledajte si progress report o napretku ulaska Hrvatske u Europsku uniju pa ćete vidjeti kakva je ocjena Europske komisije što se tiče javnih financija. Ja to ne želim citirat, to svatko može pročitati i to je ono što meni kao ministru financija pričinjava najveće zadovoljstvo, a vi to možete nazivati knjigovodstvenim izvješćima i bilo čega. Međutim, ono za što sam se javio je nažalost nekoliko netočnih činjenica koje nije dobro iznositi u Hrvatskom saboru. Jer gledajte, mi ćemo danas cijeli dan raspravljati i svatko ima pravo na svoje mišljenje i svatko ima pravo reći što hoće, svoje viđenje proračuna i na kraju krajeva to je i dobro da na takav način raspravljamo. Međutim, reći jeftino da težimo da se jeftino zadužimo, a ne reći da u ovom zadnjem zaduživanju tjedan prije Hrvatske su obveznice izdale Mađarska i Latvija, članice Europske unije, po daleko lošijim uvjetima, po daleko lošijim uvjetima. Govoriti prije godinu dana da Hrvatska mora pozvat upomoć MMF jer će se dogodit kolaps, jer će se dogodit ovo, dogodit ono, nakon godinu dana kad se ništa od toga nije dogodilo reći evo neke zemlje koje su pozvale MMF ništa im se nije dogodilo. Pogledajte i Mađarsku, pogledajte susjednu Srbiju, pogledajte susjednu Bosnu i Hercegovinu pa ćete vidjeti koji su bili uvjeti za dolazak Međunarodnog monetarnog fonda. Dizanje poreza, Vlada HDZ-a u kontinuitetu ove tri vlade u šest godina mandata je samo jedanput podigla poreze i to prošle godine krajem 7. mjeseca. Međutim, ja se sjećam i ovdje rasprava, tad sam bio saborski zastupnik, kada su se uvodili kvazi porezi, 60 lipa na benzin za Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste. To je kunu i 20 plus PDV, to je kunu i 44 po litri benzina. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospođo Pusić, imat ćete priliku raspravljati. Ja vas molim da mi dozvolite da kažem ako je slobodno, ako nije to je vjerojatno drugačije poimanje demokracije onda. Dakle, nitko tada nije vikao niti da je to harač, niti da je to ovako, da je to onako, nego jednostavno to su bila sredstva za izgradnju hrvatskih cesta i hrvatskih autocesta, a isto tako podizanje nekih drugih poreza. Međutim, govoriti da danas se troši daleko više nego što se zarađuje, kolegice i kolege, moramo pogledati 2003. godinu kad je nominalno, neću govorit postotno, a gledajte… … [[Upadica se ne razumije.]] Tada je kad je bruto domaći proizvod bio manji za nekih 70, 80 milijardi deficit državnog proračuna… … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine predsjedniče, ako može, ako ne može, gospođa Pusić mi reći da ja ne smijem govorit ja ću se maknuti, nema problema. … [[Upadica se ne razumije.]] To je meni drago. To je meni drago. … [[Upadica se ne razumije.]] Dakle, deficit državnog proračuna je tada bio 10 milijardi i 800. Danas je deficit državnog proračuna 8 milijardi i 200. … [[Upadica se ne razumije.]] To su činjenice od kojih ne možete pobjeći. Jer da je Hrvatska ostala na toj razini, danas bi bio javni dug veći za 20 i još nešto milijardi. Druga stvar, reći da je PDV povećanje 11%, svi imate pred sobom proračun i vidjet ćete da to nije 11% nego 5,4%. I na kraju, i ja sam ovdje nekada kritizirao kao oporbeni zastupnik, ali sam uvijek rekao i svoje mišljenje što bi trebalo napraviti. To nažalost nisam čuo jer naprosto se bojite reći ono što je neprovedivo.
Imamo 4 ispravka netočnih navoda. I ako smijem reći, dok je dobacivanje u okviru zapravo zanimljivosti ove rasprave ono se može tolerirati ukoliko ne pređe u jedan drugi stadij što smo neki dan tu gledali pa evo trpit ćemo ovako stoički ovo sve. Prvi ima ispravak netočnog navoda gospodin Gordan Maras.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ispravio bih gospođu premijerku koja je rekla da nije čula nijedan konkretan prijedlog. To nije točno. Čuli ste konkretan prijedlog, a prijedlog je izglasajte privremeno financiranje, donesite potrebne zakone koji će omogućiti stvarne reforme unutar javne administracije, unutar državnog proračuna i donesite prijedlog novog proračuna nakon dva mjeseca. Evo to vam je prijedlog Kluba zastupnika SDP-a koji je jedini konstruktivan i jedini mogući u ovom trenutku.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Premijerka kaže Hrvatska dijeli sudbinu krize s drugim zemljama Europske unije, Hrvatska nije otok i to je netočno, to ispravljam. Hrvatska jest otok po tome kako na tu krizu reagira. Recite mi vladu jedne europske zemlje koja je uvela krizni porez, recite mi jednu koja je povećala stopu PDV-a. Recite mi jednu vladu koja se tako bešćutno ponaša prema svojim građanima kao što se ponašate vi. Građani ne mogu vraćati rate kredita hipotekarnih zbog toga što ostaju bez posla, zbog toga što su im smanjene plaće ostaju bez kuća i bez stanova ministre Šuker o čemu sam vas pitao pa ste rekli da lažem, da ne govorim istinu. A recite mi jednu Vladu koja se tako nemarno ponaša prema ljudima, prema svojim građanima. Jednu vladu koja se tako nemarno ponaša prema svojim građanima. Hrvatska jeste i to otok koji tone. Vi se nalazite na vrhu toga otoka.
Hvala. Bezbroj puta sam spomenuo da bi trebalo ispravljati, međutim budući da to nije praksa u ovom Saboru jedino što molim da ostanemo u okvirima nevrijeđanja i pristojnosti elementarne. Ako možemo to, a ovo drugo ćemo s vremena na vrijeme spominjati da nije ispravak netočnog navoda bez iluzija da će to netko uvažiti. I imamo ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Pa oko ove polemike koja se povela oko turizma. Nesporna je činjenica da je turizam 2009. spasio hrvatski proračun. Ako je ostvareno negdje ukupnog prometa oko 8 milijardi eura da će se on po osnovu PDV-a, drugih davanja država je uprihodovala najmanje 2 milijarde eura. Međutim, izgleda paradoksalno ali je doista istinito. Hrvatski turizam je spasila europska recesija. Zašto? Zato jer gosti iz Europske unije nisu putovali ove godine kao što su običavali u prekooceanske zemlje, nisu odlazili u jednu skupu Francusku, skupu Italiju, skupu Španjolsku, daleki im Cipar već su dolazili na Jadran. I upravo to je ona prostorna renta o kojoj mi moramo objektivno isto suditi zato jer je zasluga Vlade, ne kažem da se nije trudila, ali nije donijela onoliko koliko si ona predstavlja. Jer da tome jeste tako e onda se sredstva za turizam u godini 2010. ne bi umanjivali. I konačno, što su sve Vlade učinile za turizam od devedesete na ovamo. Pa od devedesete na ovamo gospodo nije sagrađeno 10 novih hotela. Od devedesete na ovamo nije sagrađeno pet novih ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Mi smo zato apartmana napucali dovoljno.
Hvala lijepa. Imam ovdje zabilježeno da je se drugi put javio za ispravak gospodin Gordan Maras.
Da, bila su dva govornika, pa sam. Nisam znao da moram u istome ispraviti navod. Ispravljam netočan navod ministra Šukera koji je rekao da je deficit Državnog proračuna 2003. godine bio nominalno 10 milijardi kuna što je netočno. Bio je nominalno 2 milijarde i 186 milijuna kuna, odnosno pet puta manje, skoro pet puta manje nego što je planiran u ovome proračunu. Tako da deficit koji je Vlada Ivice Račana imala u tri godine ne iznosi koliko će ova Vlada napraviti deficita samo u 2010. godini. Evo to je točan podatak.
Hvala lijepa. Evo kratko, predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu gospodin Petar Selem je sazvao sjednicu u 13,30 sati, danas u dvorani "Stjepana Radića" 133/1. Hvala. Idemo dalje. Gospođa Vesna Pusić u ime Hrvatske narodne stranke, kluba Hrvatska narodna stranka. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodo ministri. Pred relativno kratko vrijeme premijerka je najavila radikalne reforme i radikalne rezove javne potrošnje do konca 2009. godine. Do konca 2009. godine ostalo nam je još mjesec dana. S druge strane pred sobom imamo proračun koji se povećava za 904 milijuna kuna. I sad mogu se izvoditi različite gimnastike da se pokaže da to nije tako. U prvom redu se povećava zbog većih kamata, dakle skupljeg zaduživanja i većih kamata koje moramo plaćati. Dakle, proračun nema radikalnih rezova javne potrošnje, nema radikalnih reformi nego se povećava. Da li to znači da ćemo poslije nove godine imati novi proračun, dakle ići u rebalans koji će onda uključivati te radikalne reforme ili rezove. Ili se odustalo od radikalnih reformi i rezova javne potrošnje bilo bi dobro da nam ovdje predstavnici Vlade objasne da li je jedno ili je drugo. Kad se traži od svih građana koji također imaju svoje prioritete da štede. Kad se uzima harač iliti krizni porez u pristojnom rječniku onda i država mora pokazati da je u stanju štedjeti. Temeljni problem koji se vidi iz ovog proračuna, a to je gospođa premijerka rekla dobro na početku da se treba vidjeti strategija ili plan nekakvog gospodarskog razvoja. Temeljni problem koji se iz ovog proračuna može iščitati je da Vlada nije u stanju osmislit i sastavit novi i drugačiji proračun. Mi iz godine i godinu, odnosno vi, a mi ovdje sjedimo i to slušamo, iz godine u godinu prepisujemo iste stavke, istu temeljnu koncepciju proračuna, isti pristup proračuna, a građanima ove zemlje je sve lošije i lošije. Vlada nije u stanju sročiti drugačiji proračun, jer da bi se sročio drugačiji proračun, naravno trebala bi i gospodarska strategija, trebala bi i gospodarska politika koja bi se onda točno odražavala i u drugačijem proračunu. Međutim, ako toga nema onda se događa ovo što se nama događa i vama, ali svima skupa da imamo iz godine u godinu isti koncept proračuna, iste stavke i da se kroz taj proračun jedino jasno odražava da politike i strategije nema ili se politika i strategija koje su možda tajne ne preslikavaju u ovaj proračun. Premijerka je pozvala prije nego što je proračun došao u Parlament, pozvala je zastupnike da predlože konkretna smanjivanja i povećavanja po stavkama. Mišljenje nas u klubu HNS-a je da je to nemoguće zato što je cijeli koncept proračuna pogrešan. Dakle, ono što se radi smanjujući i povećavajući po stavkama radi se već godinama u prijedlogu Vlade. Mi u klubu HNS-a smatramo da se na drugačiji način treba prići proračunu i o tome ću nešto detaljnije reći. S druge strane, kad smo već bili tako ljubazno pozvani, mi iz kluba HNS-a pozivamo Vladu, pa i ove ministre koji ovdje sjede da obzirom da je projekcija rasta od 0,5% za slijedeću godinu, da nam konkretno navedu, stavku po stavku grane gospodarstva, da li je to poljoprivreda, turizam, energetika, promet, bilo šta. Dakle grane gospodarstva na čijem rastu slijedeće godine se temelji njihova pretpostavka, dakle pretpostavka Vlade o rastu za 0,5% u slijedećoj godini. Iz proračuna se to neda iščitati. Ne da iščitati koje su to grane gospodarstva koje će se posebno poticati ili za koje se predviđa posebni rast koje će povući iz sadašnjih preko 6% pada na 0,5% rasta u slijedećoj godini, pa molim da to ministri pokušaju odgovoriti gdje se to da prepoznati kako ćemo mi jedan pad pretvoriti slijedeće godine u pola postotka rasta. Međutim, ja također smatram da je potrebno izložiti, ako čovjek smatra nešto nije dobro, da je potrebno izložiti viziju drugačijeg pristupa, odnosno ideju na koji bi se drugačiji način po mišljenju kluba HNS-a moglo prići izradi proračuna i gdje je po našem mišljenju zadnji rok da se na taj način priđe izradi proračuna. U onom, barem u onom varijabilnom dijelu, dakle ne fiksnom dijelu proračuna, za koji ministar Šuker kaže da je 13%, proračun treba po mišljenju kluba HNS-a osmisliti na slijedeći način. Prvi korak je vjerojatno da Vlada odredi prioritete. Da li su prioriteti, navest ću samo neke primjere, naravno svaka Vlada određuje svoje prioritete, ali mogući prioriteti su recimo konkurentnost, odnosno povećanje konkurentnosti gospodarstva, stvaranje novih radnih mjesta, zaštita okoliša, upravljanje prirodnim resursima, niz drugih stvari energetika, niz drugih stvari koje se mogu navesti kao prioriteti jedne Vlade. Nakon tog koraka, za projekte u tim područjima koje Vlada sama odredila kao prioritete rezerviraju se sredstva u proračunu, ali se ne dijele a priori, kao što je slučaj u ovom i svim ranijim proračunima. Nakon toga se otvaraju natječaji za projekte u tim područjima, i uspješni projekti se financiraju. Takvih projekata kojima se novci daju a priori bez da znamo za šta, protiv čega, temeljem čega, da li ima razrađenih provedbi, da li ima lokacijskih dozvola, da li ima bilo čega. Ima, u Ministarstvu gospodarstva, u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture, u Ministarstvu poljoprivrede, u Ministarstvu regionalnog razvoja i Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, koje je nekako nestalo sa radara ako ste primijetili u zadnje vrijeme. Samo u tim ministarstvima ovlaš pogledano ima preko 10 milijardi u ovom trenutku projekata kojima se unaprijed a priori dodjeljuju sredstva bez bilo kakvih prioriteta određenih i bilo kakvih natječaja. Iz ovog proračuna je također vidljivo da se u samo jednoj godini ove Vlade povećala kamata za 25% u odnosu na ono što je bila prethodne godine. Dakle samo u ovoj godini za 25%. Ministar Šuker je silno ponosan da je uspio otići u Ameriku i zadužiti se po cijeni od 7%. Dakle u usporedbi sa onim što je bilo recimo između 3 i 4%, dakle cijena koja pokazuje samo gdje i kako stojimo. Ministar financija kaže da je samo 13% proračuna slobodno, tj. da sredstva za financiranje razvoja su samo to. Ostalo su fiksni troškovi, dakle u ostalo se ne može dirati. To je otprilike ugrubo 15 milijardi kuna. Ovakvim tempom negativnog gospodarskog rasta, i ovakvim tempom zaduživanja po ovako visokoj kamati za cirka 4 godine više neće ostati ni kune za razvojne projekte u Republici Hrvatskoj. I to je zaista predmet za ozbiljno se zamisliti. Što se mogućih i očiglednih rezova tiče, o kojima je najavljivano nešto formalno, a nije ništa učinjeno. Možda direktno pitanje novom ministru Popijaču. Gdje je rezanje poreskog opterećenja gospodarstvu? O tome ste mnogo govorili prije nego što ste postali ministar. Smatrali ste to nužnim. U ovom proračunu to se ne vidi. Drugo pitanje Vladi generalno. Gdje je raščišćavanje situacije sa preko pola milijuna ljudi na popisima branitelja, od čega već godinama stradavaju i pravi branitelji i hrvatski poreski obveznici? I konačno, gdje je samo za ilustraciju, reforma poticaja u poljoprivredi? Ono što se ovdje dogodilo je da se otprilike za 690 do 700 milijuna ukidaju poticaji najsiromašnijem dijelu seljaka. Slažem se i do sada to nije bila poljoprivreda, nego je bila socijala, ali baš zato kad se ukidaju poticaji najsiromašnijima u poljoprivredi, dakle neće se moći ni na taj način preživjeti, onda treba otvoriti socijalne programe koji će zbrinuti te ljude koji su do sada, slažem se nepravilno, zbrinjavani kroz poljoprivredu. Ti ljudi su izbačeni iz poljoprivrede ali nisu otvoreni nikakvi socijalni programi pomoću kojih će se oni zbrinuti, dakle također pokazuje stav Vlade. I konačno, kratkoročno i srednjoročno možda i najvažnije jedna posebna tema, čime ćemo financijski pratiti projekte financirane iz Europskih fondova. Naime, posebna tema je činjenica da je Europska unija donijela svoj proračun sa financijskim paketom za Republiku Hrvatsku. Za 2012. godinu Republika Hrvatska mora platiti otprilike 4,5 milijarde kuna Europskoj uniji, to nije moguće, eventualno to je sigurno. Dakle, mi ćemo morati 2012. platiti, to je 609 milijuna eura, platiti po tom financijskom paketu Europskoj uniji. Za tu istu 2012. Europska unija stavlja na raspolaganje otprilike 11,5 milijardi kuna Hrvatske, za konkurentnost, za rast i zapošljavanje, za okoliš i za civilno društvo, slobodu i pravosuđe. 2013. Hrvatska će morati platiti Europskoj uniji obvezu koju preuzimamo 5 milijardi kuna iz svog proračuna, a Europska unija stavlja na raspolaganje cirka 15 milijardi kuna. Tih 11,5 milijardi iz 2012. i 15 milijardi 2013. od toga mi možemo dobiti 0 kuna ili taj ukupni iznos. Može nam se dogoditi da mi plaćamo više europskoj uniji nego što smo mi u stanju povući iz Europske unije, taj novac moramo apsorbirati u dvije godine. Pitanja, zašto nema prvo projekcije proračuna za 2013. kada znamo da 15 milijardi moramo platiti 2013. i znamo da imamo financijsku projekciju Europske unije i paket do 2013. Gdje je predviđen novac za Hrvatska plaćanja, dakle 4,5 milijarde odnosno 5 milijardi, gdje je predviđen novac za apsorpciju tih fondova za apsorpciju sredstava koja će iznositi 25,5, 26 milijardi kuna. Gdje su projekti u naznačenim područjima koji su taksativno navedena u financijskom paketu dakle ne bilo koja područja, nego su taksativno navedena područja u kojima će Europska unija otvoriti mogućnost povlačenja sredstava. I gdje je novac za trening ljudi koji će biti u stanju osigurati da Hrvatska u dvije godine poveća potencijalno 20% od svojeg proračuna dodatnim sredstvima iz Europske unije. To dame i gospodo nije predviđeno, kao da ne postoji. Alisa u zemlji čuda. HNS ne može podržati ovakav proračun ni zbog pristupa, ni zbog ne vođenja računa o elementarnim potrebama i interesima Republike Hrvatske.
Hvala. Obavještavam da je u 11,37 prošlo vrijeme za prijave od 10 minuta. Sada imamo ispravke. Prvo gospodin zastupnik Boris KUnst izvolite.
Hvala lijepa. Pa zastupnica Pusić je rekla da se Vlada Republike Hrvatske mogla zadužiti po nižoj kamatnoj stopi od 7%, no nije 7% što ispravljam nego je 6,7%. Ja bih postavio pitanje da li je Vlada u kojoj je ona participirala mogla se zadužiti i da li se uopće zadužila ijedna Vlada ispod 5%. Tako da ova tvrdnja je netočna, pa bih volio čuti da li Vlada u kojoj je participirala zadužila se ispod 5%, kako je ona rekla da bi se ova Vlada trenutno mogla zadužiti a znamo kakvo je stanje na financijskom tržištu. A što se tiče proračuna, proračunom su utvrđene one stavke koje su zakonom propisane, ne mogu se utvrđivati po željama nego one koje su zakonom definirane, tako da nema potrebe tražiti nešto izvan toga.
Hvala. Ispravak gospodin Krunoslav Markovinović.
Pa evo moram malo o matematici nastaviti, malo s kamatama. Pa kolegica je rekla da su povećane kamate kod zaduživanja za 25% i pri tome rekla bile su 3 ili 4%. Ajde uzmimo 4%, od 25%, 4% je 1%, dakle došli bi do 5 pa vas molim kada vam netko piše tekstove da vam objasni o čemu se radi, što se tiče drugog ispravka onda moram reći da krizni porez definitivno nije harač, uvele su krizni porez i druge zemlje. A što se samog harača tiče Turci su vladali ovim prostorima 500 godina, ostavili brojno potomstvo i nitko im ne zamjera da govore jezikom svojih otaca. Tek toliko. Hvala.
Hvala. Gospođa Ivanka Roksandić. Nitko nije imenovan pri tome, čiji otac. Drugo, potrebno je tolerancija, a u pogledu spominjanja gospodina Markovinovića, harač, nisam primijetio da se tako zove u presudi Ustavnog suda, pa se nadam da osim što ćemo naše odluke štovati, Hrvatskog sabora, pogotovo moramo poštovati i prihvaćati odluke Ustavnog suda. Pa kada nam i ne odgovaraju je li. Ajde izvolite gospođo Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče. Zastupnica Pusić želeći upravo istaknuti kako ovaj proračun nije radio radikalne rezove javne potrošnje, istakla je to nekoliko puta pa ja to moram ispraviti. Netočno je. Upravo materijalni rashodi ostaju u svim ministarstvima kolegice Pusić na razini 2009. a negdje su značajno smanjeni. Moram vam reći da u cilju upravo racionalizacije i rezanja potrošnje subvencije, za koje vi često spominjete da nisu potrebne za željeznicu, za brodogradnju smanjene su i za poljoprivredu 1 milijardu kuna, ali ne za poljoprivredu kako kažete da bi pogodili najsiromašnije, nego uslijed promjene politike u poljoprivredi i približavanja Europskoj uniji. Želimo se približiti, upravo vi ste nekoliko puta raspravljali o tome kada je bilo izvješće Nacionalnog odbora, da se želimo približiti upravo subvencijama koje imaju zemlje Europske unije.
Hvala. Ispravak gospodin zastupnik Stjepan Milnković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolegica Pusić je rekla da Vlada nije u stanju sročiti novi i drugačiji proračun. Netočno. Sročila ga je naravno sukladno novom Zakonu o proračunu koji je stupio 1. siječnja ove godine i kojem su uvedene određene novine, a jedna je strateško planiranje, izrada trogodišnje strategije kako bi strateški prioriteti cilj Vladine politike utjecali, a prioriteti su itekako zadani. I isplate mirovina redovito i povrat duga i redovita i dobra zaštita koja eto na zavidnoj razini. Ali naravno i socijalna davanja koja nisu se vi ste spomenuli poljoprivrednike. Naravno poljoprivrednici i sada ostvaruju određene kategorije, određena socijalna primanja. Ne žive oni o nekoj drugoj državi. Dakle, u tim okolnostima, a Bogu hvala takve su okolnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala. I predlažem jedan mali doprinos kako možemo malo uštediti vremena. Recimo ne mora se reći, hvala gospodine predsjedniče što ste mi dali riječ. To je nepotrebno. Jednostavno se počne govoriti i gotovo. Tako što se tiče toga, ako može biti jedan mali doprinos. Hvala. Idemo dalje. U ime kluba IDS-a gospodin zatupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo potpredsjednici, ministri, uvažena gospodo zastupnici. 2010. zasigurno će biti jedna ključna godina. Usuđujem se reći našega biti ili ne biti. Ako se ova projekcija ostvari, hrvatski građani kako da to kažem, možda neće biti gladni. Ako se ovaj proračun ne ostvari u ovim okvirima biti će svašta. Samo je jedna stvar koja je izostavljena, da li će preživjeti hrvatsko gospodarstvo. Jasno da tih 1,5% u odnosu više na 2009. je de facto 2% manje nego 2009. Zašto? Zbog inflacije. Ali opet jedan, dva, tri posto nije bitno, bitno je sljedeće kako država kani uprihodovati 119 milijardi kuna koje bi se trebale potrošiti iduće godine. Ja tvrdim da je to naprosto nemoguće. Moguće je. Kako je moguće? Ali samo uz dodatno dizanje poreza. Kojih? Ja tvrdim da nama slijedi ukidanje nulte stope PDV-a na kruh, na mlijeko, na dječje potrepštine, na lijekove. I ja bih volio potpredsjednika Vlade, ministra gospodarstva da nam kaže da li oni to ili da li to Vlada stvarno smjera. Da li smjerate ukinuti nulte stope PDV-a na kruh, na mlijeko, na dječje potrepštine, odnosno lijekove. Samo u tom slučaju prihod proračuna od 2010. može biti ravan prihodu ovogodišnjeg proračuna. Kako je moguće računati da će prihod od poreza biti 8,5% veći nego ove godine, a s druge strane vidimo pada nam kupovna moć, pada potrošnja, pada promet u trgovini 15,6% u odnosu na isti period 2009., pada zaposlenost, pada industrijska proizvodnja minus 9,6%, pada izvoz, uvoz itd. Ono što sigurno raste to vidimo, to su izdvajanja za crkvu. U krizi niti kune gospoda biskupi se nisu spremni odreći. S druge strane predsjedničkim kandidatima previsoko podižu onu letvicu koju ni neki biskupi ne bi preskočili. Evo vidimo kako bi pojedince počeli hapsiti kako se to radi. Ništa zato, neka se ide u tom pravcu. Ali evo npr. jednoga Vukšića koji je sklopao par šlepera šljunka o.k., a oni koji su iskopali i prokopali pola Hrvatske e ti su zaštićeni kao medvjedi. Znači hapsiti da, ali nekim redom. Kako je moguće računati da će prihodi od PDV-a i poreza na potrošnju biti za 10,9%. Prihod od PDV-a 5,4%, od PDV-a, na prihodi na potrošnju 10,9%. A s druge strane nam uvoz pada za 30%, izvoz za 30% itd. Jednostavno nemojmo se igrati sa tim brojkama i recimo ljudima što ih slijedi. Kako je moguće očekivati da će proračun rasti ako je samo u 2009. bez posla ostalo ili će ostati 50 tisuća ljudi. Kako je moguće očekivati da će rashodi za zaposlene rasti 0,6%, a imat ćemo i u 2010. minus 50 tisuća zaposlenih u javnom sektoru rashodi će rasti, a u tom privatnom sektoru vidimo i sami da će se ljudi boriti za goli opstanak. Mi smo početkom 2009. imali oko 1 milijun i 600 tisuća osiguranika. Danas ih je ispod milijun 570 tisuća. Početkom 2009. omjer radnik-umirovljenik bio je 1,4 naprema 1, danas je 1,35 radnika naspram jednog umirovljenika. U nas u mirovinu odlaze od 29 godina staža prosječno. Imamo 73 tisuće umirovljenika mlađih od 49 godina. Kada bi sve nezaposlene zaposlili mi bi imali omjer 1,8 naprema jedan i zato politika pune zaposlenosti mora nam biti politika biti ili ne biti. Da li Hrvatska može u narednih pet godina zaposliti 100 tisuća radnika? Da li možemo imati toliko više zaposlenih? Možemo. Ali što moramo? Moramo privući relevantni kapital. Ne možemo ni mi kao građani uvijek biti protiv svega. Mi smo od 2000. do danas odbili 6, sedam milijardi eura stranih investicija. Na taj način naprosto ostali smo bez 60 do 70 tisuća radnih mjesta, a danas imam dojam da kapital izvan granica Republike Hrvatske čeka da se Hrvatska uruši pa da tek onda dođe. I to je naša sudba. Imamo kažu svi najljepšu zemlju na svijetu. Legenda kaže, koju je Bog čuvao za sebe, pa ju je darovao Hrvatima. Ali evo vodimo je kako je vodimo. Naprosto sve se vodi u pitanje. Npr. vanjski dug 2000. godine bio je 10 milijardi eura, danas je 42,5 milijarde eura. 2000. godine na naplatu je dospijevalo manje od jedne milijarde eura s kamatama jasno, a danas ili iduće godine 9,6 milijarde eura treba vratiti. Mi 2009. imamo nezaposlenost kao 2000. godine, industrijsku proizvodnju manju nego 2000. Mi danas imamo pad bruto društvenog proizvoda na godišnjoj razini najmanje minus 6%, a one ratne '99. zašto ratne zbog napada na SR Jugoslaviju od strane NATO-a, izgubljene turističke sezone, taj GDP je pao minus 1,7%, što će reći da sve političke gospodarske elite nisu odradile posao kako valja. Ni Sabor, ni Vlada, ni ministarstva, ni Hrvatska gospodarska komora, ni poslodavci, nitko. I vrijeme je za jedan potpuni, potpuni zaokret. Što činiti? Boriti se naprosto za svako radno mjesto jer je to sigurno i najbolja kako socijalna politika, politika do starih, politika do mladih jer onaj koji radi taj nije socijalni slučaj. Zašto je to najbolja politika do starih? Ne da bi oni radili nego da bi im djeca bila zaposlena, da ne bi morali o njima skrbiti. Najbolja politika do mladih je također politika pune zaposlenosti. Zašto? Pa zato da mogu zasnovati svoj dom, svoju obitelj itd. Jedina županija kojoj je industrija prva gospodarska grana, malo prije smo govorili u turizmu je istarska zaposlenost 90. kod je bila 75 tisuća danas 90, izvoz 90. godine bio je 250 milijuna dolara, prošle godine je bio milijardu 350 milijuna dolara, stopa nezaposlenih kao devedesetih. A da je teško teško je, da će biti još teče, e bogami biti će. Pa ako je dole tako onda si mogu misliti kako je tek drugdje po Republici Hrvatskoj poglavito kada sutra dan na primjer poljoprivredi kroz poticaje uzmemo 700 milijuna kuna ili 696 da budem precizan da me nitko ne bi ispravio. Ovaj proračun je gospodo jedna velika obmana jer ne može on biti veći za 1,5% ako se nastavi trend smanjenja radnih mjesta a bez da se uvede novi porezi odnosno da se ukinu one nulte stope na kruh, na mlijeko, dječje potrepštine itd. Ovaj proračun je velika obmana jer ne mogu porezi biti veći ako je javna potrošnja manja bez novih poreza. I konačno, ovaj proračun je obmana jer ne računa na pad doprinosa, na pad investicija itd. Ali je obmana i stoga jer svi lokalni proračuni u ovoj zemlji idu dole -10, -15, -20, -30% a jedino državni proračun raste za +1,5% i onda normalno dajte gospodo recite mi ili recite nam kako je to moguće. Doprinosi bi trebali donijeti -1,1% a sigurno će biti i -3%. Imat ćemo gospodo ozbiljne socijalne udare po predsjedničkim izborima. Možda ćemo imati i prijevremene izbore. Pred sezonu imat ćemo sigurno jedan ozbiljan rebalans, nakon sezone najvjerojatnije još jedan. Čak i za turizam koji nam je spasio ovogodišnji proračun imamo manje novaca ove godine no što je to bilo 2009. Jednostavno, nemojte to činiti. Da li je moguće neke stvari promijeniti, u jednoj godini ne, u dvije teško, u jednom izbornom ciklusu zasigurno da i možda bi to bio neki način da se razmisli o stjecanju jednog izbornog legitimiteta kroz nove izbore. Što sam govorio 2008., 10.12.? Čitam ili citiram svoj fonogram. Za proračun 2008. sam rekao da cijeli sustav od socijale do plaća koji se gradio 2007. u sebi je imao jednu tempiranu bombu i sve to stoji danas. Ako dođe do promjene vlasti da teret bude na novoj vlasti i to na neki način kukavičje jaje naslijedila je stara nova Vlada ali se dogodilo nešto što je još gore, ono na što ona nije mogla utjecati a to je da svjetska kriza za koju Hrvatska nije spremna opet zaslugom Vlade itd. Sad mogu parafrazirati misao da će prije biti gore nego bolje. S druge strane, kako definirati ovaj proračun? Evo prvi puta nitko nije rekao razvojni, socijalni itd. Pogledajmo se u oči i priznajmo jedni drugi a to vidi se ovaj proračuna je da se preživi do lokalnih izbora u svibnju 2009. Što će biti nakon svibnja 2009. to nitko ne zna niti itko ovdje može to danas predvidjeti. 2008. ne, sad vidimo da je bivši premijer otišao. Nakon toga imat ćemo zasigurno rebalans a do tada treba osigurati socijalni mir itd. Svijet ono što je isto gospodo interesantno doživljava jedan gospodarski uzlet, Amerika +3,5%, stara Europa +0,8% a Hrvatska je bojim se pred još dubljim problemima. Zašto? Jer nam je struktura izvozne ekonomije pred slomom. Nije nama problem ja bih rekao čak ni vanjski dug. Nama je u ovom trenutku daleko veći problem kako pronaći devize, kako, gdje. Na prihodovnoj strani tih deviza kroz izvoz, kroz turizam, kredite, prodaju imovine, doznake naših radnika dolazimo do 30 milijardi a s druge strane otplata glavnica, kamata, uvoz tu je negdje oko 33 milijarde dolara. Ja se slažem da je 87% proračuna zadano ali ja bih sada rekao samo jednu stvar vis a vis brodogradnje koja će dobiti 180 milijuna kuna manje, željeznice subvencije 125 milijuna kuna manje a svaki drugi dan nam neki vlak sa ne znam koliko vagona iskoči ih tih željeznica, tračnica itd. Hrvatska nema zamjenu za brodogradnju i brodogradnju treba pokušati spasiti. Istina od 10 milijardi kuna potpora u prošloj godini 8,3 milijarde kuna dobili su brodogradnja i promet i poljoprivreda dok je preostala industrija dobila svega 1,7 milijardu kuna. Svaki zaposleni građanin 2007. kroz potpore je plaćao u toj industriji 5 tisuća 900 kuna. Radno mjesto u brodogradnji kroz potpore dobijalo je 227 tisuća kuna, u poljoprivredi 93 tisuće kuna. Međutim, stečaj škverova bio bi daleko skuplji od sanacije i on se mora izbjeći jer bi za sobom na neki način možda mogao povući i cijelu državu. Što činiti? Jasno je da više ne možemo ići u korekcije vrijednosti kune ali je ta jaka kuna upropastila izvoz, stimulirala svo vrijeme jedan usuđujem se reći apsurdni uvoz. Kako pomoći poljoprivredi? Pa tako da recimo PDV na hranu proizvedenu u Hrvatskoj plaćamo 10% a ne 23%. Na taj način možda bi ljude zadržali u našoj trgovini, ne bi išli kupovati preko granice namještaj, tekstil, sve je to uništeno. Tu treba jasno preko banaka koje isisavaju Hrvatsku potaknuti javnu potrošnju, turizam kojega je također kuna precijenjena pogodila, PDV da ne govorim itd. Ali se bojim da se neke grane, u ovom trenutku tu mislim na brodogradnju svjesno žrtvuju a ostalu zamjensku industriju za istu naprosto nemamo. E sad, za kraj samo kroz jednu rečenicu koliko novaca kroz kapitalne investicije ide prema prostoru Županije istarske. Ako se ne varam svega 68 milijuna kuna, točnije 68 milijuna 884 tisuće 483 kune, prema Primorsko-goranskoj županiji nešto više 411 milijuna kuna, ali sve je to nedostatno, malo, gotovo smiješno, ali se slažem da je i ovaj proračun biti ili ne biti proračun od kojih će ili nacija preživjeti, gospodarstvo opstati ili će sve ići naprosto kvragu. Sve u svemu, jasno je da bi bili daleko sretniji da idemo sa privremenim financiranjem, a onda za tri, četiri mjesta ako se postigne možda i neki konsenzus da pokušamo ponuditi nešto što bi moglo zadovoljiti sve faktore u ovoj zemlji.
Hvala. Sedam ispravaka. Prvi, gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Pa zastupnik Kajin je rekao jedan netočan podatak, da je danas nezaposlenost kao 2000. godine. Podsjetit ću ga da 2000. godine u prosjeku nezaposlenost se kretala oko 400 tisuća nezaposlenih, a negdje u prosjeku je bila 360 tisuća, znači nije ista. A podsjetit ću ga da upravo '99. godine, znači naslijeđena nezaposlenost što se tiče 2000. godine bila je 320 tisuća. Što se tiče te nezaposlenosti ja vjerujem da znate kolika je danas, to ne moram taj podatak iznositi. To je netočan podatak koji ste rekli. A drugo, isto tako bilo bi dobro kad ste 2000. godinu toliko spominjali da ste rekli da je bilo tada i 900 tisuća umirovljenika sa prosječnom mirovinom od 1500 kuna, 130 tisuća osoba koje su bile na socijalnoj pomoći, 750 tisuća radnika ispod 3800 kuna plaće, 80 tisuća radnika koji nisu primali redovito plaću itd., da sad ne krenem na 2002. godinu.
Gospođa zastupnica Božica Šolić, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče Kajin, vi ste rekli u svojoj raspravi da se biskupi ne žele ničega odreći. To naprosto nije točno, jer vi dobro znate da je crkva uvijek bila uz svoj katolički narod i prva se odrekla 50 milijuna kuna. Ja sam sigurna da će crkva i dalje tako nastojati, jer je uz svoj narod, a to vama jako teško pada.
Gospodin zastupnik Goran Marić.
Kolega Kajin, kazali ste da je nezaposlenost trenutno na razini 2000. godine. Bez obzira što je kolega Kunst ispravio taj podatak, ali ću ga dopuniti egzaktno. Prosječna nezaposlenost 2000. je bila 357 872, 357 tisuća i 872. Prosječna nezaposlenost do 9. mjeseca ove godine bila je 256 tisuća 394. To je više od 101 tisuće kuna. Samo zato vas ispravljam, jer previše odudaraju podaci. … [[Upadica se ne razumije.]] Nezaposlenih 256 tisuća i 394.
Ali po ovoj metodologiji danas bi ih bilo više no što ih je bilo tada, Mariću.
Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Uvaženi kolega je rekao da proračun Republike Hrvatske za 2010. godinu raste. Da je pozorno slušao uvodne riječi predsjednice Vlade i ministra financija i potpredsjednika Vlade onda bi čuo, a i mislim da javnost treba znati, da je nominalno proračun za 2010. godinu manji od proračuna za 2009. godinu iz razloga koji su predlagatelji iznijeli, a to je da rashodovna strana ovoga proračuna raste zbog povećanih obveza koje Republika Hrvatska ima zbog pristupanja Europskoj uniji i to za 3 milijuna 432 tisuće, milijarde, 200 milijuna kuna od kojih je prilagodba 2 milijuna kuna, sufinanciranje projekata, 4 milijarde ispričavam se, sufinanciranje projekata u sklopu pretpristupnih programa Europske unije 432,2 milijuna kuna i povećani troškovi kamata u iznosu milijarde kune. Kolega Kajin, nominalno proračun za 2010. godinu Republike Hrvatske je manji od proračuna za 2009. godinu.
Gospodin zastupnik Niko Rebić.
Zahvaljujem se. Pa kolega Kajin je rekao da sve zemlje bilježe rast i gospodarski oporavak u odnosu na Hrvatsku. Ja ovdje imam jesenske makroekonomske projekcije Europske unije i to govori nešto sasvim drugo. Recimo, Njemačka -5% u 2009., projekcija 2009. 1,2 i 2011. 1,7. Dakle, a tako je približno i sve ove zemlje i Francuska, Italija, Slovenija dakle su uglavnom lošije su projekcije nego u Hrvatskoj. A šta očekivat od kandidata koji u nastupu kaže…
Dobro.
Da bi pola predsjedničkih kandidata trebalo uhapsiti. Ja ga pozivam da objasni zašto. Kako god neodgovorno daje takve izjave…
Dobro, to sada, to sad predsjedničke izbore nemojmo u ovoj butigi imat saborskoj. Gospodin zastupnik Anton Mance.
Pa evo uvaženi kolega Kajin spominje i uspoređuje pa je upravo kolega to ispravio pa bih se ja osvrnuo na ovaj dio koji govori o brodogradnji. Lijepo je pričati sa pozicije da to treba spasiti i zadržati, međutim činjenica je da više puta gospodin Kajin nastupa i nikad ne spominje i drugo, recimo drvnu industriju pa da kaže podatak da ta ima isti broj zaposlenih kao što ima i brodogradnja. I onda ono što osobito treba ovdje ispravljati, svijet nije počeo sada, gospodine Kajin, koliko ide Istri i koliko Istra daje. Pa nije taj razvoj počeo, pa taj razvoj hotela, turizma počeo je davno ranije. Uzmite neke ekonomske udžbenike, makar i one … [[Govornik se ne razumije.]] pa ćete vidjeti da … [[Govornik se ne razumije.]] tog razvoja koji vi spočitavate ostalima pa ne može se to tako spominjati mi smo došli na tu razinu i mi sada vama dajemo. Potpuno krivo to navodite, to ne proizlazi iz nikakvih znanstvenih istraživanja što vi ovdje govorite sa ekonomske razine. Hvala.
I gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Pa evo moram ispraviti nekoliko stvari. Broj jedan, tvrdi, kolega Kajin veli proračun je obmana. Ja ne znam za kog obmana. Brojke su rijetko kad obmana, ali sjećam se njegovih riječi prije godinu dana i prije dvije godine i prije tri godine, uvijek su one iste. Drugo, kolega … … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala, kolegice Pusić na demokratičnosti. Drugo, veli kolega bit će prijevremeni izbori. Opet se to ponavlja. Meni je jedino žao, neće bit bez brige, meni je jedino žao što iz puno razloga nisu bili prijevremeni predsjednički izbori. Jedan od razloga je i taj da bi vi manje morali čekati.
Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Gospodine ministre. Evo danas je ovdje bilo i povijesnih tema u svezi proračuna iz ekonomske krize '29., '32. u Sjedinjenim Američkim Državama. Bilo je i drugih spominjanja povijesti i povijesnih osoba od Churchilla, Hoovera itd., a kad je već o tome riječ onda je jedanput prije nekih 150 godina ministar gospodarstva ili financija Kraljevine Crne Gore pitao svoga vladiku kako da napravimo proračun, jer je država, odnosno narod u vrlo teškom stanju. A preporuka vladike je bila tko ima daj mu još, a tko nema ne daj mu ništa. E tako i ovaj proračun ovdje o kojemu sam ja govorio prilikom rebalansa kada je još bio onaj odbjegli premijer Sanader, dakle onaj prvi rebalans, govorio kako će to Slavonija proći tim rebalansima, a evo i novim proračunom za 2010. s projekcijom i opisom za 2011. i 2012. I evo, podatak da je za našu poljoprivredu, poticaje i ostale potpore smanjenje 690 milijuna kuna. To je ono što je zapravo u planirano u prelasku ovih običnih poticaja u strukturne potpore prilikom pristupanja Europskoj uniji. Nadalje Zakonom o regionalnom razvoju koje ga smo usvojili prije 5, 6 mjeseci također su zahvaćene brdsko-planinska područja i općine i jedinice lokalne i regionalne samouprave koje su od posebne državne skrbi, odnosno povećanje poreznih opterećenja, i smanjivanje zapravo, smanjivanje da kažem dotacija. Time zapravo te općine kojih je veliki i veliki broj u Slavoniji i Baranji i našem hrvatskom dijelu Srijema dolaze zapravo sve skupa u lošiji položaj, i cijela Slavonija i Baranja, zajedno sa dakle poljoprivrednicima, seljacima dolazi u vrlo, vrlo težak položaj koji je i sada kako je netko nazvao ovdje naš seljak socijalni slučaj, a sada postaje zapravo prava pravcata socijala. Pregledao sam ovdje mišljenje svih odbora koji su raspravljali o proračunu. Samo jedan odbor je donio jednoglasno, podržao jednoglasno, dakle za mišljenje o ovome proračunu. Svi ostali odbori su dakle bili sa mišljenjima za, suzdržani ili protiv. I to govori nešto. U uvodnom dijelu ovoga akta, dokumenta najvažnijeg za državu, dakle proračun Republike Hrvatske jasno je napisano da je 87% proračuna zadana veličina i samo 15, oko 15 milijardi kuna, što reče netko ugrubo da kažem ostaje za eventualno nekakve investicije, gospodarske aktivnosti, zadržavanje starih radnih mjesta i otvaranje novih radnih mjesta, što bi bio zapravo cilj i trebao bi biti cilj svih vlada Republike Hrvatske, ali očito za te namjene ova brojka o kojoj sam govorio je premalena. A zapravo čini mi se da nema ni volje da bude veća ili da se nešto drugačije formira klišej, odnosno kalup po kojemu se računa i pravi ovaj proračun. Evo vidite, često navodim kao primjer da je katastrofalna uvozna politika kojom Republika Hrvatska i Ministarstvo financija ubire carinu, trošarinu, porez, koji onda na prehrambenih uvoznim artiklima, proizvodima iznosi između 4 i 5 milijardi dolara, zapravo oštećujemo, gotovo bih rekao onemogućujemo ili ubijamo domaću poljoprivrednu proizvodnju. Pa onda tako zbog te masne šnicle od 4, 5 milijardi dolara zapravo imamo zamiranje hrvatske poljoprivredne proizvodnje, o čemu je i jučer ovdje u ovome Saboru bilo riječi. Ovdje imam jedan dokument kojega sam vidio na sjednici posljednje županijske skupštine Brodsko-posavske županije. U kojemu se govori i piše o aktivnostima u okviru NUC 2 regije Panonska Hrvatska. To je ona famozna statistička regija koja obuhvaća 5 slavonskih županija, i one 3 ajde da kažem središnje Hrvatske Bjelovarsko-bilogorska, Sisačko-moslavačka i Karlovačka županija. To je ta NUC regija koja se nudi Europi kao statistička regija, ne znam kako reče i oni koji ne vole ime Slavonija i Baranja reći NUC regija Panonska Hrvatska. I u tom dokumentu regionalnog razvoja Panonske Hrvatske, kako reče, vrlo često volio reći bivši premijer, jasno su naznačeni razvojni programi koji bi doveli tu regiju, ojačali je tako da onda ona povuče i cijelu Hrvatsku, da bude lokomotiva razvoja. Na žalost niti jedan proračun kojega sam ja do sada vidio u ove dvije godine, niti rebalans, o tome nije vodio računa. Pa kaže ovako, usuglašena je slijedeća lista prioriteta regije, poljoprivreda, šumarstvo, lovstvo i slatkovodno ribarstvo, razvoj poljoprivredno-prehrambeno-prerađivačkih kapaciteta i stvaranje jedinstvenog tržišta regije. Gdje je to? Daleko smo mi od toga. Dakle razvoj poljoprivrede u zaštićenim prostorima i ekološke poljoprivrede. U regionalnoj infrastrukturi spominje se cestovna i željeznička infrastruktura te plovni putovi, najjeftiniji način transporta i prijevoza. I da ne navodim dalje, povećanje konkurentnosti gospodarstva Panonske regije, zaštita okoliša itd. Od svega toga zapravo kako sam i rekao u uvodu tko ima daj mu još, a tko nema ne daj mu ništa. Tako je i ovaj puta prošla i Slavonija, osim što vidim u proračunu svezi željeznica modernizaciju pruge, Tovarnik, dakle naš granični prijelaz željeznički Vinkovci. U dužini od svega, ja mislim da ima oko 30 kilometara i ništa više. Cesta, brza cesta Čaglin, Našice – Čaglin, Požega – Pleternica – Brod se samo može, o toj cesti se može samo govoriti u etapama. Pa kad bude valjda novaca onda će biti i ta cesta do kraja i u svim etapama modernizirana. Ovdje se govorilo danas i o porezu na imovinu. Kako je rekao gospodin Mršić, ne o porezu na promet nekretninama, nego o porezu na imovinu, imovinu koja je zaista kod nekih se može izražavati u enormnim vrijednostima kada bismo pretvarali njihovu imovinu u financijski učinak te imovine i zaista mi nije jasno ako to se, a mi smo kapitalistička zemlja, ako se takva stvar oporezuje u drugim državama zapada šta smo mi to iznimka ili je elita sebi odredila da plaća kako netko reče onih 500 kuna za svoju silne nekretnine i imovinu. Govorilo se i o tome, dakle govorim o potrebi promjene porezne politike. Govorilo se i o tome da koliko ima javnih, a koliko državnih službenika, javna uprava dakle i državne službe. U javnoj, u javnim službama dakle 165000 zaposlenih. To su zdravstvo, školstvo, visoko obrazovanje itd. Ali nitko nije rekao da se zadnjih rekao bih mjeseci i u te službe masovno primaju, masovno su primici da kažem kadrova po principu nepotizma, klijentelizma itd. Imam primjere i iz Slavonskog Broda gdje se u jednoj školi odjedanput prima 13 zaposlenika ili 13 profesora. Čudno je da prošle godine, pa nije ih 13 otišlo u mirovinu pa da se zamjenjuju. Ne. Nadalje, vidite i sad se govori o stvaranju agencije koja bi upravljala javnom nabavom centraliziranom dakle na nivou cijele Hrvatske. Opet nova agencija. Koliko imamo vladinih ureda? Koliko imamo službi? Koliko imamo javnih uprava? Koliko imamo agencija, zavoda, komora i koliko imamo zaposlenih u tim službama. Vjerujte mi da ima i da postoji bojazan za, jer se šuška, jer se raspravlja, jer se i u javnosti govori da je administracija zaista nagomilana, otpuštanja. I u razgovoru sa nekima sam dobio uvjeravanja da bi i linearno smanjenje plaća, a ostanak na poslu u jednom visokom postotku te ljude ipak zadovoljili jer su svjesni, ljudi su svjesni situacije u kojoj se nalazi država. A ja sam još prije pola godine rekao da je ona pred bankrotom kao što i je. Samo eto nećemo to na glas reći, nego ćemo šapnuti. Koliko novaca gospodine ministre je korupcijskim aferama o kojima se javno već sada govori i piše, ne trebamo tajiti. Evo sad najnovije u "Glasu Slavonije" čitamo da je Poštanska banka sama sebe oštetila za 400 milijuna kuna zbog davanja nepovoljnih kredita na svoj račun, pa onda o HAC-u, pa o HEP-u, pa o, gdje god šta zagrebe trošak nepotrebni upravo putem tih, tog Zakona o javnoj nabavi i javno-privatnom partnerstvu, jamno ili kako hoćete jami, jami dok nismo došli do ovoga. Kada bismo sva ta sredstva koja su tako otišla zbrojili vjerujte mi da ne bi bilo deficita državnog proračuna od 9 milijardi kuna. Ja sam u to potpuno uvjeren. Ali na žalost, mi se moramo dakle za 9 milijardi kuna negdje zadužiti. Zašto ne MMF? Pa zato što MMF traži transparentno trošenje novca i jasno namjensko trošenje novca, a očito se to kod nas i u ovoj Vladi ne može baš tako i napraviti. I to je problem. To su problemi, a zbog toga HDSSB neće podržati ovaj proračun, jer isto mislimo kao neki ovdje da ćemo uskoro i u rebalans, pa možda i što kaže netko i u nove izbore. O tome neću, a predložit će više od 50 amandmana Slavonije i Baranje na ovaj proračun, a vi te amandmane kao što je i uobičajeno odbijte. Nek' se čuje, nek' se zna. Hvala vam lijepo.
Hvala. Pet ispravaka. Prvi gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Kolega je iznio niz netočnih navoda. Ja ću ispraviti jedan da i drugi dobiju priliku. Dakle ovako, kolega je rekao da je, izjavio je, citiram: "Seljak socijalni slučaj i prava socijala." U državi u kojoj su izrazito visoki poticaji i subvencije za poljoprivredu uvaženi kolega uvrijedili ste vrijednog slavonskog čovjeka, poljoprivrednika koji u demokratskoj hrvatskoj državi nikada nije bio niti će biti socijalni slučaj kakti i prava socijala kako ga vi nazvaste. I kad vam već smeta kolega što se statistička regija zove panonska Hrvatska čudi me onda što u ovom Visokom domu citirate crnogorskog vladiku, a ne Bibliju jer, a onda sam shvatila. Crnogorski vladika je poznavao Bibliju, a izraz tko ima dat će mu se, a tko nema oduzet će mu se vi ne poznajete, jer ne poznajete ni Bibliju, a još niste ni dokučili razloge što znači ova izjava.
Drugi ispravak gospodin zastupnik Anton Mance. Izvolite.
Pa evo kolega je ... [[Govornik se ne razumije.]] Zakon o regionalnom razvoju i kaže da će taj zakon dovesti Slavoniju u nepovoljniji položaj. Mislim da je to kolega potpuno krivo. Taj zakon neće dovesti Slavoniju u nepovoljniji položaj, jer vi ste to pokušali vezivati za Brdsko-planinski zakon, jer naravno da je taj zakon za one koji žive u ekstremnim uvjetima dao onu razliku poreza na dohodak. Prema tome, Zakon o regionalnom razvoju koliko sam ga ja shvatio, dakle omogućit će upravo da se neće po visini određivati, pa recimo onda tu ne bi Buzet od gospodina Kajina mogao doći među te 42 lokalne zajednice nego će se po pokazateljima financijskim određivati kakva će biti ova skala, tko će tu trebati dobivati. Mislim da ste to krivo interpretirali i da to ne stoji.
Povreda Poslovnika zastupnik Boro Grubišić.
Dakle po članku 209. Poslovnika Hrvatskoga sabora ovo su zapravo replike, a osobito replika gospođe Suzane Bilić Vardić jer ja nisam govorio ni o crkvi, ni o Bibliji, a ona je tako i tako ne poznaje niti odlazi tamo. Prema tome, bespredmetno je što ona priča i kolega zastupnik iz HDZ-a, ne znam kako se zove.
Nije, ispravak je navoda kao što su ispravci svih zastupnika i zastupnica na ovakav način gdje se ispravlja. Gospođa zastupnica Nevenka Majdenić, ispravak.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospodin Grubišić ponovno isto govori da su Slavonske županije zakinute što zaista nije točno, i mislim da je važno gospodine Grubišić pogledati malo proračun i vidjeti ne samo proračun nego ono sve što se dobiva sredstva iz ostalih fondova da bi imali konkretnu sliku. Onda ćete vidjeti, a to su vam i novinari pogledali i napisali da sve slavonske županije će dobiti više sredstava. Prema tome, pogledajte kompletan proračun a ne samo nekada poneku stavku i onda o tome govoriti u jednom negativnom kontekstu u Slavoniji.
Povreda Poslovnika, zastupnik Boro Grubišić.
Ponovno, članak 209. gospođa Majdenić pokušava u svom izlaganju insinuirati, naime Slavonske županije dobivaju više zato što su zadnje po bruto-društvenom proizvodu i fiskalnom kapacitetu u Republici Hrvatskoj a to nećete da kažete vi iz HDZ-a a to je tako.
Nije povreda Poslovnika zastupniče Grubišić, izričem vam opomenu zbog zlouporabe Poslovnika permanentno zloupotrebljavate Poslovnik. Zastupnik Dragan Kovačević ispravak.
Hvala lijepo. Naime, ja dijelim isto kao i kolega zastupnik, dr. Grubišić zabrinutost, interes za poljoprivredu, no treba kazati da nije točna konstatacija da su izdvajanja za poljoprivredu manja za 695 kuna, naime ako se promatra samo ta stavka onda bi to bilo točno, dakle ovih izravnih sektorskih potpora. Međutim, Vlada je osigurala domaću komponentu za povlačenje 750 milijuna kuna iz fondova Europske unije i mi smo upravo jučer na raspravi kazali da se svi slažemo da nisu dobre kapitalne potpore gdje su se dobivali po 50% vrijednosti iznosa … [[Govornik se isključio, ne čuje se.]]
Hvala. I gospodin Zoran Vinković ispravak netočnog navoda.
Ne znam ja za opomenu, ja se nadam da neću dobiti, očigledno čitate neke druge novine kolega Grubišić. Ako ste čitali „Glas Slavonije“ mogli ste vidjeti Slavonija 0 kuna, klinička bolnica Osijek…
Koji navod ispravljate gospodina zastupnika Grubišića. Navedite navod koji ispravljate zastupnika Grubišića. Morate reći.
Opet ćete mi uzeti vrijeme. Onda mi dopustite vrijeme. Ispravljam njegov navod kojim je rekao da je Slavonija zapostavljena. Slavonija nije zapostavljena nego je dotučena. Klinička bolnica Osijek 0 kuna, ukida se Đakovačko rodilište 0 kuna, to je sada bio nalaz inspekcije zdravstva iako se već dvije godine se traže novci iz državnog proračuna. Tu vam je i 0 kuna za vaše obećane i naš projekt Đakovačkog veleučilišta od ministarstva zdravstva, isto tako ovim zakonom o financiranju lokalne samouprave stvara se nova centralizacija sve jedinice lokalne samouprave. Tamo gdje je HDZ bio su sada prezadužene. I sada mi koji smo nakon ovih izbora došli moramo plaćati te račune. I to je to.
Kolega Vinković, zastupnik Grubišić to nije tvrdio pa ne možete to ispravljati.
Ja sam to samo potkrijepio ovim primjerima, što se dešava sa Slavonijom danas, a poljoprivredu ćemo vidjeti u proljeće, da li će se onda netko penjati na traktore pred onim poljoprivrednicima.
Ne možete ispravljati, pa si još lijepo uzajamno čestitate kako.
MI se borimo za Slavoniju ali isto tako se borimo i za Hrvatsku jer ovaj proračun je neostvariv, to bi Dorothy u Čarobnjaku iz Oza vidjela.
Dobro. U ime Kluba zastupnika SDSS-a gospodin zastupnik Mile Horvat. Izvolite. Dobro, samo trenutak jedan, ja bih molio gospodina zastupnika Vinkovića da uzme riječ da nam održi sve. Želi li Klub SDP-a nešto dodati ovome, podržati ovakav nastup? Dakle, slažete se dobro. Mile, izvolite. Biste li bili ljubazni pa nastavili? Bio bih vam zahvalan ali na žalost ima jedna mala tehnička poteškoća za to. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine potpredsjedniče Vlade, državni tajniče, hvala i kolegi Vinkoviću što mi je dao priliku da kažem ovo što sam planirao. Dakle, ova projekcija Proračuna za 2010. godinu je očito takva da će njome vjerojatno biti nezadovoljni mnogi, bit će nezadovoljni jasno ljudi iz opozicije što je sasvim legitimno, bit će nezadovoljna grupacija poslodavaca, svakako će biti nezadovoljni poljoprivrednici, socijalni partneri svakako, pa vjerojatno će biti nezadovoljni neki ministri u Vladi Republike Hrvatske, što je sasvim normalno, kada se iščitaju stavke u proračunu i kada se vidi da su uglavnom sve pozicije reducirane. I to je naša realnost, to je naše stanje na današnji dan i sa tim stanjem mi pravimo projekciju proračuna. Mi u Samostalnoj demokratskoj srpskoj stranci potpuno smo svjesni da je ova projekcija u svojoj konstrukciji bila determinirana nizom vanjskih faktora, kao i određenim unutarnjim potrebama. Kako mi gledamo na to? Za nas su ti vanjski faktori, faktori na koje se ne mogu utjecati jer su oni uglavnom financijska zaduženja države prema vanjskim investitorima, bankama, fondovima itd. a o ovim unutrašnjim potrebama imamo nekakvo svoje viđenje i dozvolite mi da ga kažem u 4 teze. Prvo, prva potreba unutarnja bila bi potreba za ozbiljnim mjerama štednje u svim institucijama sistema. To kada kažem ne govorim nekakvu floskulu, nego stvarno mislim da treba od iduće fiskalne godine prionuti u ozbiljno analiziranje sistema, svih njegovih problema, svih privilegija u tom sistemu i krenuti u oblike štednje ozbiljno, a ne na način da se štedi time što će saborski zastupnici platiti parking. Štednja je svakako potrebna u projektima, ali nažalost znamo da to nije popularno ali ovog trenutka štednja je potrebna i u investicijama. Druga stvar koju smatramo kao potrebu jeste čuvanje proračuna od utjecaja korupcije koja dolazi naročito iz javnih poduzeća. Vidljivo je što se dešava i pokazalo se da su upravo ta javna poduzeća plodno tlo za koruptivnih ponašanja svih oblika i svih dimenzija. Treće o čemu se ovdje govori dosta, a to je svakako potreba da se prekomponiraju ili da se drugačije definiraju i odrede subvencije u poljoprivredi i subvencije u brodogradnji. Pokazalo se da brodogradilišta pored velikih subvencija koje je kolega Kajin ovdje rekao u iznosima propadaju, da se bliže stečaju, ali isto je tako činjenica da neko u tom nizu kooperanata brodogradilišta dobro prolazi da i dalje dobro egzistira. Što se tiče poljoprivrede pokazalo se da poljoprivreda i nažalost naše selo stagnira i pored svih uloženih sredstava kroz kapitalna ulaganja, kroz institute subvencija, potpora itd. a da istovremeno enormno jačaju veći posjednici zemlje, monopolisti tržišta poljoprivredne hrane. Prema tome u tom svemu ovdje nešto ne štima. U svakom slučaju uvažavamo i činjenicu koja nam je prezentirana kod prikazivanja projekcije proračuna, da i Europska unija u ovom smislu nama daje određene instruktivne limite kojih se mi moramo držati, da li nam to bilo pravo ili ne. I konačno mislimo da je bila potreba da se izdvoje velika financijska sredstva za integracijske procese i za pripremu fondova pri ulasku u Europsku uniju. Jasno je da su visoka izdvajanja za ove stvari cijena pristupanja Europskoj uniji, za koju smo se imperativno odlučili. I u svakom slučaju ohrabruje činjenica što je Vlada očito spremna ovako visoku cijenu ovakvom proračunu i platiti. Prema tome, to su za nas nekakvi opći okviri koje shvaćamo kao nekakve determinatore pri određivanju osnovnog proračuna. Ono što je za nas posebno bitno što je važna SDSS jeste da je ovim proračunom ispravljena loša situacija iz prethodnog zadnjeg rebalansa. U tom prethodnom zadnjem rebalansu je gotovo zaustavljen projekat obnove kuća, stambenog zbrinjavanja i završetak elektrifikacije preostalih sela bez struje u Republici Hrvatskoj. Sadašnjom projekcijom proračuna, ono što nam je prezentirano, ovi su projekti konačno i nakon toliko godina definirani kao projekti od važnosti za Republiku Hrvatsku kako na razini prioriteta, tako i na razni obaveza za zatvaranje poglavlja 23. to je nešto što nas raduje, to je nešto što smo dosta dugo čekali. Mi se nadamo da je visina predviđenih sredstava u proračunu za 2010. godinu za tu namjenu, dovoljna da se konačno obnove preostali dijelovi porušenih objekata i da tako kažem da se desi svjetlo u još 15-ak preostalih sela koja su bila do sada bez električne energije kao egzistencijalnog elementa i to naročito u povratničkim sredinama. Na kraju ovi će projekti za nas potpuno biti okončani u pravom smislu riječi kada se tim korisnicima omogući otkup dodijeljenih stambenih jedinica, kako bi se ti ljudi u ovom sadržaju i ovim sadržajem bili ravnopravni građani u Republici Hrvatskoj. Druga stvar koja je za nas posebno bitna jeste vjera da je Vlada svjesna potrebe da se ubrzano donesu svi dokumenti koji će definirati regionalni razvoj i strategiju regionalnog razvoja. To prije svega kažem zbog toga kako bi se jedinice lokalne samouprave osnažile i stimulirale u takvoj mjeri, da one mogu biti osnovni instrumenti regionalnoga i lokalnoga razvoja. Bez takvog jednog ravnomjernog osnaživanja jedinica lokalne samouprave, mislimo da je preuranjeno govoriti o preustroju samom preustroju jedinica lokalne samouprave. Mislimo da prije svega trebamo dati bar približno jednake šanse svim jedinicama lokalne samouprave naročito na prostoru posebne državne skrbi, pa tek onda razgovarati o tome da li smo spremni za nekakvo prekomponiranje našega sistema lokalne samouprave. Na kraju ću reći da ovaj proračun uz sve ovo što smo rekli, uz sve dobre namjere i želje da on egzistira, će biti teško održiv bez provođenja strukturnih reformi koje nas čekaju već u idućoj godini. Mi mislimo da su iduće godine potrebni zahvati u državnoj upravi, u mirovinskom sustavu, poreskom sustavu, mislimo da je potrebno ojačati tržište rada, mislimo da je potrebno stvoriti minimum zdravih privrednih subjekata. I tek kada se ovakvi načini učine, kada se ovakvi rezovi u ovom društvenom sektoru i javnoj upravi urade, koji svakako neće biti laki i neće biti bez političkih posljedica, ovaj proračun ovakav kakav nam je predložen ima šanse da egzistira. Ukoliko se ukaže potreba za pomoć ili nekakve sugestije u provođenju ovih reformi u svakom slučaj mi iz kluba SDSS-a se nećemo libiti da takvu pomoć i takav doprinos u provođenju tih reformi dademo. Uostalom kao što smo to radili u svim prethodnim situacijama kada je to bilo od ukupnog interesa za Republiku Hrvatsku. Iz svih ovih razloga koje sam rekao, klub SSDS-a će podržati proračun za 2010. godinu. Hvala vam.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Gospodin zastupnik je rekao da ovim proračunom koliko sam ja razumio težimo Europskoj uniji. Ali kako težiti Europskoj uniji kad u 21. stoljeću jednom gradu od 32 tisuće stanovnika s prigradskim naseljima zatvaramo rodilište, kad nedamo suglasnost za otvaranje veleučilišta.
Kolega Vinković, budite ljubazni takvu tvrdnju nije iznio gospodin zastupnik Mile Horvat.
Nije Mile iznio da mi težimo Europskoj uniji.
On nije iznio tvrdnju da se zatvara neko rodilište, a vi to osporavate.
Gledajte, ja govorim o proračunu koji teži Europskoj uniji. A ja tvrdim da taj proračun ne teži Europskoj uniji a podkrjepljujem primjerima. Sad mi dopustite još tih 30 sekundi koje ste mi oduzeli jer gori crveno svjetlo. Druga stvar, što se tiče ove pomoći jedinicama od posebne državi skrbi ja tvrdim i to odgovorno tvrdim da ta direktna pomoć ide onim jedinicama za koje su potrebni glasovi nacionalnih manjina. Jedino to. A u idućim istupima ću reći i nešto dodatno.
Dobro. Ali to drugo, sve to treba kad govorite iznijeti kroz formu ili replike ili kroz formu izravnog govora kroz ispravke. ... [[Upadica se ne čuje.]] Gdje je ukinut TV prijenos? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ide normalno, netko vas je krivo informirao. ... [[Upadica se ne čuje.]] Evo vam TV prijenos. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, ali nije na prvom, na drugom je. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče Vlade, državni tajniče, cijenjeni kolegice i kolege. Državni proračun je zapravo sintetički izraz ukupnih državnih prihoda i rashoda u jednoj fiskalnoj godini koji čini temelj za vođenje fiskalne politike a koja zajedno sa monetarnom politikom središnje banke čini i treba biti komplementarna cjelokupnoj gospodarskoj politici jedne zemlje a koja putem države intervenira ili utječe na gospodarstvo te zemlje. Ovaj Prijedlog državnog proračuna za 2010. godinu donosi se u iznimno otežanim okolnostima. Naime, nakon velikih svjetskih kriza 1720., 1929. cijeli svijet pa i Hrvatsku zahvatila je nova još jedna s posljedicama najrazornija ekonomska kriza u povijesti čovječanstva. Predloženi proračun je rezultat i posljedica i dugogodišnjih nagomilanih strukturnih gospodarskih problema koji su kulminirali upravo u ovo krizno vrijeme. Naravno da je državni proračun idealna politička tema, idealna prigoda za oprečna i politička i stručna promišljanja ali valja kazati da veliki dio današnjih gospodarskih problema ako je spao i na današnju Vladu ima uzroke i u ranijim godinama kada se nisu optimalno koristila vremena konjukture. Počevši od vremena uvođenja PDV-a kada nije se racionalno i učinkovito iskoristila velika razlika i veliki potencijal viška prihoda nad rashodima a niti iz vremena početkom 2000. kad je novčana masa rasla i do 30% godišnje ali kad se trošilo neracionalno, nekontrolirano uvozilo a većina se polakomila na tržište kapitala. Tada je mnogima godilo što je riješena nelikvidnost. A što je ta ogromna likvidnost završavala pogrešno u potrošnji, što je tu snažnu financijsku polugu koristio samo uslužni i neproizvodni sektor tomu se nitko nije čak ni na teorijskoj a kamoli praktičnoj razini suprotstavljao. Primjerice, u 2003. godini poslovne banke su ukupno plasirale plasmana kreditnih stanovništvu više nego cjelokupnom gospodarstvu i svim trgovačkim društvima, i to je prošlo čak bez ijednog komentara bilo koje odgovorne osobe, pojedinca ili institucije. Čak je ta pojava prošla bez komentara i onih koji nadziru tu pojavu i koji prvi uočavaju tu pojavu. Ovdje je bilo pitanja i zbog nedostatka projekcije proračuna za 2013. godinu. Ovaj Prijedlog državnog proračuna za 2010. i s projekcijama za 2011. i 2012. godinu je izrađen sukladno Zakonu o državnom proračunu koji je stupio na snagu 1.1. ove godine tako da i ne predviđa tu godinu 13. u projekcijama. Ali s obzirom da Prijedlog državnog proračuna za 2010. godinu je na tri razine a projekcije za iduće dvije godine na dvije razine sa sigurnošću se može kazati da je ovo najpregledniji i tehnički najbolje pripremljen prijedlog. Planirani ukupni prihodi u 2010. godini u ukupnom iznosu od 112,8 milijardi kuna veći su za 1,5% u odnosu na prethodnu godinu a najveći dio u ukupnim planiranim prihodima otpada na prihode od doprinosa koji su planirani u iznosu od 40,3 milijarde i PDV-a u ukupnom iznosu od 38,8 milijardi kuna. Zbog izmijenjenih makro-ekonomskih prilika u 2010. godini planiran je manji prihod od poreza na dobit i to u iznosu 8,3 milijarde kuna što je malo niže nego planirani prihod od poreza na dobit u 2008. godini. Ovdje smo čuli i dosta toga na temu da treba u državni proračun predvidjeti i prihode od poreza na imovinu ali valja naglasiti da iako nema stavke koja se točno zove porez na imovinu ipak Republika Hrvatska ubire odnosno jedinice lokalne samouprave poreze koji po prirodi su porezi na imovinu. Kako drukčije svrstati komunalnu naknadu, kako drukčije svrstati porez na tvrtku, kako porez na naziv tvrtke, kako porez na cestovna vozila, porez na plovila i sve to ukupno uprihodljeno u 2008. godini od tih poreza 5,9 milijardi kuna, što je za 2 i pol milijarde kuna više u odnosu na prije tri, četiri godine, odnosno prije pet godina. Tada, prije pet godina, 2004. udio od poreza na imovinu u ukupnom bruto domaćem proizvodu iznosio je 1,4%, a dnas 1,7%. Ukupni rashodi Državnog proračuna za 2010. godinu su 121 milijardu i 400 milijuna kuna, što je za 0,8% više u 2009., odnosno za 940 milijuna kuna. Ali važno je naglasiti da se ipak proračunska potrošnja smanjuje zbog tri temeljna elementa. To je zbog troškova prilagodbe Republike Hrvatske u procesu pridruživanja Europskoj uniji za 2 milijarde kuna, zbog sufinanciranja projekata u sklopu pretpristupnih programa Europske unije za 432,2 milijuna kuna i zbog povećanih troškova kamata za milijardu kuna. Od ukupnih rashoda poslovanje u 2010. godini najveći dio odnosi se na naknade građanima i kućanstvima u ukupnom iznosu 64,6 milijardi kuna, što je za 573 milijuna 400 tisuća kuna više u odnosu na 2009., a što čini 53% ukupno planiranih rashoda. Kad sam maloprije govorio i o porezu na imovinu, analiza pokazuje da treba naglasiti da je vrijednost nefinancijske imovine u Hrvatskoj četiri puta veća od raspoloživog dohotka i da bi uvođenjem 1% poreza u odnosu na bruto vrijednost nekretnina sa zemljištem izazvalo pad dohotka na razini Republike Hrvatske u iznosu 2,4%. S tim da je u prosjeku u Hrvatskoj odnos vrijednosti nefinancijske imovine i razine dohotka četiri puta, ali u Zadarskoj županiji čak 6,29 puta veća. Mnogi oponenti ekonomske politike, pa i državnog proračuna, vrlo često kritiziraju, a najizravnije i najčešće, najkonstantnije Hrvatska udruga poslodavaca. Kritizira Vladu zbog tobože negativnog okvira za poduzetništvo. Istina je da su mnogi poduzetnici u velikim poteškoćama, istina da su mnogi i blokirani. Ali treba naglasiti da većina poduzetnika nije u poteškoćama, oni koji dižu glas najčešće, nego upravo oni koji su u poteškoćama su u poteškoćama zbog onih koji dižu glas jer su ih doveli u tržišno nepovoljan položaj i jer im neredovito podmiruju svoje obveze. Ali u ovom kontekstu, istine radi, treba naglasiti i istaknuti da je u deset prethodnih godina, u razdoblju od deset godina u Republici Hrvatskoj bruto domaći proizvod porastao 2,19 puta, da je u istom razdoblju proračun porastao 2,35 puta, da je neto plaća kod tih poslodavaca, zaposlenika porasla tek 69%, a da je ukupna neto dobit tih poslodavaca u deset godina porasla čak 2,9 puta. U deset godina ukupno poslodavci su ostvarili neto dobiti u iznosu 222 milijarde kuna ili 10 milijardi, malo više od 10 milijardi eura. Taj impozantan podatak, s tim takvim podatkom ne može se, to je jedinstven primjer i u Europi i u svijetu da u odnosu na broj zaposlenih i u odnosu na ukupni prihod su ostvarili u zadnjih deset godina toliku neto dobit. Toliko o negativnom okviru za poduzetništvo u Hrvatskoj. Ali treba naglasiti da je pretpostavka ostvarljivosti ovog predloženog proračuna i apsolutna financijska disciplina na svim razinama, iskorjenjivanje sive ekonomije, razvijeniji tržišni odnosi i oživljavanje i poticanje gospodarske konjukture koje je moguće samo uz nisku cijenu kapitala i veću ponudu novca. Zato posebno treba zabrinjavati pojava visokih kamatnih stopa na depozite u bankama. Povećanje, ozbiljnije povećanje i oživljavanje gospodarske konjukture moguće je samo znatno većom harmonijom i koordiniranošću i fiskalne i monetarne politike, ali i izvozne politike, politike dohodaka, kao i svih segmenata gospodarske, sveukupne gospodarske aktivnosti. Samo harmoničnošću svih nositelja ekonomske politike u stvaranju vizije, strategije, kreiranja temeljnih gospodarskih ciljeva, odabir instrumenata i nositelja ekonomske politike mogu se postići i osnovni ciljevi nacionalne ekonomije, a to je poticanje proizvodnje radi održavanja gospodarskog rasta, poticanje proizvodnje radi održavanja rasta zaposlenosti i održavanja stabilnosti cijena. Mnogi pokušavaju većinu problema koji se događaju prebaciti i na Vladu Republike Hrvatske pa tako kad napominjemo i ovaj problem visokih kamatnih, pasivnih kamatnih stopa na depozite u poslovnim bankama. Hrvatska udruga banaka predlaže da i to riješi država na način da Državna agencija za sanaciju banaka za određene depozite iznad određenog iznosa kamatne stope ukinu osiguranje. To je apsolutno neprihvatljiva teorija. To bi pridonijelo jednom kaosu, nesigurnošću u bankarskom sustavu, a to nam nikako ne treba i to se ne smije dogoditi. To je ozbiljan problem, ali to je problem u domeni druge politike koja ga treba rješavati. Klub HDZ-a podržava prijedlog proračuna za 2010. godinu, sa projekcijom za 2011. i 2012. godinu te glasovat će za njegovo donošenje. Hvala lijepa.
Hvala. Dva ispravka. Prvi, gospodin zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Uvaženi kolega Marić je rekao da, govoreći o gospodarskoj situaciji u Hrvatskoj, da je na nju najviše utjecala svjetska kriza. Možda jedno 10%, ali najviše na ovu gospodarsku situaciju i uopće situaciju u Hrvatskoj je utjecala politika podobnosti i politika malo vitra ili s malo vitra. A slušajući raspravu o Robespierru i francuskoj revoluciji čudim se da nije nitko spomenuo ni Luja, kralja sunca. Volio bih ga upoznati što znači komunalna naknada, to nije nikakav porez jer nam se obračunava u kvadratima. Iz nje se između ostalog na primjer plaća utrošak javne rasvjete koja je zahvaljujući HEP-u i ugovorima sa povlaštenim potrošačima među kojima su jedinice lokalne samouprave poskupila i do 50%, jer se naplaćuje utrošeni kilovat i naplaćuje se dovod te električne energije do potrošača. Dakle, 50% su javna poduzeća poskupile električnu energiju povlaštenim potrošačima vjerojatno da bi mogli financirati Cibonu ili ne znam koga. S druge strane, jedinice lokalne samouprave danas imaju manje porezne prihode koje su svedene od ukupnih poreznih prihoda negdje 8% na nivou, dakle sto postotnih poreznih prihoda koje uzima Ministarstvo financija i manji su nego što je to bilo za vrijeme Austro-ugarske ili za dvije Jugoslavije. Minstar Šuker je uzeo porez na dobit, ali nije uzeo samo Bandiću, nego je uzeo svima i napunio državnu kasu. Te su jedinice lokalne samouprave izgubile godišnje i do 10 do 15 milijuna kuna. Žao mi je što je otišao opet ministar zdravstva. Hvala.
Zato je Austro-ugarska propala. I gospodin zastupnik Zoran Mršić.
Zvonimir.
Zvonimir Mršić.
Dakle, ja bih htio da doista budemo vrlo precizni. Ispravljam navod da je komunalna naknada u suštini porez na imovinu. Komunalna naknada nije porez na imovinu ni u kojoj suštini i ni na koji način. Komunalna naknada je naknada za komunalno uređenje lokalne zajednice. Ona se plaća prema kvadratnom metru, pa tako onaj koji ima kvadrat optočen mramorom, najskupljim mramorom plaća istu komunalnu naknadu kao i onaj koji živi u Potleušici do te vile optočene mramorom. Dakle, potpuno je socijalno nepravedna naknada. Porezi se mogu samostalno koristiti. Komunalna naknada je naprosto strogo namjenski prihod i nemojte varati ovdje građane da imamo porez na imovinu. Nemamo, jer porez na imovinu bi se trebao naplaćivati prema vrijednosti imovine. Mi sve poreze koje imamo u lokalnoj samoupravi imamo prema kvadratu ili prema kubiku, a ne prema vrijednosti onoga što imate. Prema tome, vi ste za to da bogati plaćaju jednako kao i siromašni, a da uživaju isti komunalni standard.
Klub zastupnika HSLS-a SDA gospodin Anton Korošec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade, državni ministre. Odmah na početku uvodno dakle želim reći da će Klub zastupnika Hrvatske socijalno liberalne stranke i Stranke demokratske akcije Hrvatske podržati Prijedlog proračuna za 2010. godinu kao i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Prije isticanja financijskih pokazatelja, prije isticanja brojki koje govore o proračunu, o projektima smatram da je potrebno zaista nešto reći o vremenu i o problemima u kojima je kreiran proračun za 2010. godinu, dakako bez ikakve stranačke isključivosti ili bez ikakve osobne isključivosti ili bez primisli da nekoga krivim za nekakva prošla vremena i da je to krivo za izradu proračuna za 2010. godinu. Dakle, stanje u gospodarstvu je zaista teško, međutim vjerujem da ćemo se svi složiti da ono nije bezizlazno. Pri tome je izuzetno važno da je Vlada potpuno svjesna tih teškoća u kojima se nalazimo. I otvaranje pregovora sa Europskom unijom sasvim sigurno pozitivno djeluje na gospodarske tokove u Hrvatskoj. Upravo zbog toga u klubu HSLS-a i SDA Hrvatske smatramo da su apsolutni prioriteti Vlade i ovog proračuna sprječavanje rasta nezaposlenosti i otvaranje novih radnih mjesta. Također je izuzetno važno zaustaviti pad potrošnje i potaknuti nove investicijske cikluse u industriji, ali i u drugim gospodarskim sektorima za koje su zainteresirani investitori svojim kapitalom. Pri tome treba istaknuti i naglasiti kako je jako dobro rješenje hrvatske Vlade, pa i osobno premijerke poziv svim poznatim uvaženim ekonomskim stručnjacima na suradnju u rješavanju teške ekonomske situacije. Ova Vlada, a s tim se moramo složiti otvorila je vrata suradnje svima koji žele pomoći u izlasku iz krize. Isto tako, treba napomenuti, treba istaknuti potez Vlade i premijerke kada je i oporbu i sve nas pozvala na dogovor o problemima koji su bitni, prioritetni problemi Hrvatske danas, hrvatskog gospodarstva, a to je brodogradnja, poticaji, Sporazum o arbitraži, reforma državne uprave. U taj krug strateških pitanja za budućnost države u bliskom narednom razdoblju svakako ulazi i Proračun za 2010. godinu. E sad, nezaobilazno i ne može se govoriti o proračunu da se ne istaknu brojke, da se nešto ne kaže o financijskim pokazateljima. Dakle, u proračunu za 2010. godinu planirani prihodi od 112,8 milijardi kuna što je 1 i pol posto više nego u ovogodišnjem proračunu. Rashodi planirani u visini 121,4 milijarde kuna što je istina 904 milijuna kuna više nego 2009. godine. Što karakterizira proračun? Karakterizira ga da za 2010. se planira blagi rast BDP-a u visini 0,5% zbog čega su i planirani viši proračunski prihodi od ovogodišnjih. Proračun za 2010. također karakterizira porast prihoda od PDV-a za 5,4% tako da bi taj prihod iznosio i planiran je sa 38,8 milijardi kuna. Zatim porast prihoda od trošarina za 3% što bi iznosilo 11 milijardi kuna, a povećani prihodi od PDV-a i trošarina dakako da su rezultat povećane stope PDV-a i uvođenja trošarina na mobilnu telefoniju. Sigurno su i karakteristike proračuna za 2010. godinu pad prihoda od poreza na dobit za 13,4%, pad poreza na dohodak za 1,1% i pad doprinosa za 1,1%. Također je karakteristika proračuna 2010. godine smanjenje troškova reprezentacije sa 50 milijuna kuna na 30 milijuna kuna. Značajne uštede ostvarene su na subvencijama koje su smanjile za milijardu i 200 milijuna kuna. Od tog iznosa smanjene su subvencije poljoprivredi za 695 milijuna kuna kao izravne sektorske potpore. Zatim subvencije brodogradilištima za 180 milijuna kuna. Subvencije željeznicama za 125 milijuna kuna. Ali istovremeno treba reći da su rashodi za mirovine povećani za 582 milijuna kuna, rodiljne naknade za 110 milijuna kuna, dječji doplatak za 15 milijuna kuna, rashodi za nezaposlene za 35 milijuna kuna i izdvajanja za plaće za oko 140 milijuna kuna. 2 milijarde kuna izdvojit će se za programe prilagodbe Hrvatske Europskoj uniji, a za financiranje projekata iz pretpristupnih pregovora 432 milijuna kuna. predviđeno je također povećanje poticaja malom i srednjem poduzetništvu za 16,9% ili 47 milijuna kuna te povećanje poticaja za izvoz i ulaganja. Dakle uz spremnost Vlade, uz spremnost svih nas na provođenje daljnjih strukturnih reformi u državnoj i javnoj upravi, uz preispitivanje opravdanosti sadašnjeg modela socijalnih naknada, uz preispitivanje sustava državnih agencija i fondova, preispitivanje sustava lokalne samouprave i daljnje preispitivanje menadžerskih ugovora smatramo da zaista u ovom proračunu, kao i projekcijama za 2011. i 2012. godinu treba dati svoj glas, treba dati povjerenje. Uz takvu jasnu izraženu i javno demonstriranu spremnost Vlade da se donesu i provedu teške odluke, teške reforme, ovaj proračun za 2010. godinu može biti stabilan proračun i prije svega usmjeren na jačanje gospodarstva. Upravo sa tom željom Klub zastupnika HSLS-a i SDA Hrvatske dat će svoj glas, svoju potporu proračunu za 2010. i projekcijama za 2011. i 2012. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika nacionalnih manjina, gospodin zastupnik Deneš Šoja. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, Vlade, tajniče, kolegice i kolege. Dozvolite mi ukratko u ime kluba nacionalnih manjina da kažem vezano za ovaj proračun slijedeće. Unatoč veoma teškoj i složenoj gospodarskoj situaciji o čemu je bilo puno riječi u ovom Visokom domu, kao i prognozama i procjenama za iduću 2010. godinu klub nacionalnih manjina, odnosno zastupnici ocjenjuju prihvatljivim visinu planiranih sredstava u proračunu Republike Hrvatske za 2010. godinu za ostvarivanje i zaštitu prava i sloboda nacionalnih manjina, s obzirom da se ona planiranju 99,1% u odnosu na ovu godinu ili ukupno nešto iznad 43 milijuna kuna. Cijenimo da racionalnim trošenjem i štednjom mogu se ostvariti planirani programi, odnosno kulturna autonomija sukladno odredbama Ustava i zakonskih propisa. Međutim po našem mišljenju u materijalnom smislu nešto je složenija i zahtjevnija situacija kada je u pitanju komunalni standard, prije svega saniranost i izgrađenost infrastrukturnih objekata, objekata društvenog standarda, ukupno stanje sakralnih objekata na područjima gdje žive pripadnici nacionalnih manjina, u pravilu velika većina na ratom stradalim područjima, područjima posebne državne skrbi. Mislim prije svega na Baranju i istočnu Slavoniju. Potrebno je naglasiti da je u posljednjih nekoliko godina i na tom planu učinjeno veoma puno i uložena su značajna sredstva, naravno nešto manja od željenih i navedenih u sadržaju pojedinih koalicijskih sporazuma uvažavajući novonastale objektivne okolnosti. Ovom prigodom moram napomenuti da je ponekad teško prihvatiti objašnjenja o nedostatku sredstava za ulaganje koja znače minimalni standard, komunalni standard, dok kako iz proračuna tako i iz izvješća pojedinih fondova vidljivo je da se na određenim područjima financiraju znatno viši oblici komunalnog i drugog standarda koji sustavno zapravo neki puta i spadaju u djelokrug lokalnih jedinica. Na određene stavke i namjene posebno sam ukazao u tom smislu prigodom rasprave uloženim sredstvima na našim otocima. Nadam se da kolege s tog područja nisu zamjerili, odnosno ne zamjeravaju. Na kraju moram izraziti zahvalnost u ime kluba na razumijevanju odgovornima u određenim ministarstvima, da ne nabrajam redom, Hrvatskim vodama, Hrvatskim cestama, Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i u Hrvatskoj elektroprivredi, iako moram naglasiti da se tamo najteže realizira dogovoreno. U nadi da će se dogovorena ulaganja unatoč skromnim mogućnostima i poteškoćama realizirati, zastupnici nacionalnih manjina podržat će donošenje ovoga proračuna. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, potpredsjednik Doma, gospodin zastupnik Josip Friščić. Izvolite.
Uvaženi kolega potpredsjedniče, potpredsjedniče Vlade, ministre, kolegice i kolege. Dozvolite da vas pozdravim, iako je predsjednik rekao da je taj dio preskočimo, ali ne treba to preskakati, jer to je lijepo i čuti i na taj način se međusobno i poštivati i odnositi. A zasigurno rasprava o proračunu, rasprava o temeljnom dokumentu kojem podređujemo odnose, funkcioniranje i ponašanje tijekom jedne godine iziskuje i ocjenu i očitovanje i potrebu da se čuje što drugi razmišljaju, ali punu odgovornost prema onome i što se izlaže, što se govori, na koji način se predlaže i ocjena realnosti, mogućnosti realizacije toga. Najprije u ime kluba HSS-a tehnički gledajući mi ocjenjujemo ovaj proračun veoma dobro napravljen, pregledan, jasan, sa kvalitetnim obrazloženjima. Iz njega zapravo moguće je u potpunosti iščitati iz kojih prihoda se kani namiriti koliko sredstava, a jednako tako za koje namjene se raspoređuju kroz pojedine pozicije sredstva i što se kani financirati iz državnoga proračuna. Kada je riječ o tome da li da donašamo proračun ili ne, da li da krenemo prema drugim oblicima i mogućnostima financiranja kroz razdoblje i početak iduće godine, klub HSS-a zastupa i podržava prijedlog Vlade da se donese proračun, jer mi smo kod donošenja proračuna i za ovu godinu, kroz raspravu o tri rebalansa, uvijek upozoravali, treba biti realan i kada je riječ o utvrđivanju obveza ali i naročito onda kada treba utvrditi izvore iz kojih će se sredstva namiriti da bi se te obveze podmirile, jer nije bilo i zasigurno nitko od nas tko je dizao ruku nije očekivao da će dobiti pohvale i zahvale za to što je došlo do uvođenja kriznog poreza, zato što je povećan PDV što su povećane trošarine, ali to je bilo uvjet da nam se ne dogodi ono o čemu je govoreno da će nastupiti proračunska katastrofa, da će se raspasti sustav financiranja i niz drugih konstatacija koje su bile iznošene i kod donošenja proračuna a pogotovo kod rebalansa. U ovoj godini ostaje nam još 35 dana, niti premijerka, niti vi gospodine potpredsjedniče niste govorili o složenosti situacije financiranja do kraja godine, a podaci koje smo čuli govore da su i utvrđene mirovine i sva prava poslije mirovina, i socijalna prava i plaće zaposlenih isplaćene i da će biti isplaćene u prosincu. To je naša obaveza, to je odgovornost prema onima koji se financiraju iz državnoga proračuna i mislim da tu možemo biti zadovoljeni, kažem ne očekujući da će nas se posebno pohvaliti zbog čega su napravljeni oni zahvati na prihodnoj strani, ali bili su nužni. I ono što je važno, ono što u Klubu HSS-a veseli iščitali smo proračun, važno je to što je tim mjerama dat rok trajanja da tako kažem, da je rečeno najkasnije do a možda i prije, i daj Bože da ovi pokazatelji o kojima govorimo budu realizirani na taj način i da se sve to skupa i prije realizira. Sigurno ono što je ovdje bilo rečeno, a uz proračun uvijek se izražava i određena politika, to je nastavak opredjeljenja brige o svakoj kuni koja se uzima od poreznih obveznika gdje će se na koji način namijeniti i na koji način će se trošiti i zato podržavamo i ovaj sustav objedinjavanja i javne nabavke, bez dodatnih zapošljavanja jer ima dovoljno kvalitetnih ljudi koji su u različitim sustavima, segmentima na tome radili, kada zajedno sjednu da se može na taj način doći i do pravovremene ali što je najvažnije do jeftinije i transparentnije nabavke. Ono od čega ne treba bježati, ono o čemu je i danas ovdje govoreno i vrlo često je bilo u raspravi to su volumeni sredstava za poticaje i njihova namjena. Sigurno je tko pozna suštinu i dubinu i namjenu i ciljeve koji se žele postići sredstvima poticaja oblasti poljoprivrede onda nije bilo i nema prijepora da smo time htjeli da želimo i da ćemo ubuduće nastojati stvarati uvjete da naša obiteljska gospodarstva, da naši proizvođači budu konkurentni a da volumeni proizvodnje budu dostatni za naše potrebe, za prerađivačku industriju, za turizam i dio za izvoz. Sigurno je i to da se to ne može, i da se to neće postići preko noći, ali svjesni smo mi ja sam uvjeren svi skupa i toga da bez sredstava, bez ulaganja nema ostvarivanja toga cilja, u realizaciji toga posebni doprinos trebale su dati ja vjerujem da će dati kapitalne potpore. Slažem se s onima koji vele tu je bilo anomalija, bilo je. Uvijek je bilo i bit će ih jer i sam sam slušao razgovore gdje u prometu zemljišta, otac prodaje sinu, sin ocu, kao mi smo tu sada napravili promet pa nam vi sada vratite 50% ulaganja. To nije bila nakana, tu je odstupanje, to je anomalija, to je ono što moramo sprečavati. Ali nama predstoji prilagodbe u proizvodnji mlijeka kada treba ispuniti uvjete kada je riječ o farmama, o proizvodnji mesa, o proizvodnji u nizu drugih grana gdje bez sredstava se to neće postići. I ovo smanjenje u našem proračunu zasigurno bi nas mnogo više zabrinjavalo da ne postoji još jedna komponenta, da ne postoje ona sredstva u pretpristupnim fondovima za koje i za čije povlačenje se ovdje osiguravaju sredstva, ali do tih sredstava, i tu se slažemo je mnogo složenije i teže doći, i naši proizvođači će do njih teško doći ako ne profunkcionira ono što je ovdje rečeno što je dodatni trošak a izražava se u milijardama, to je naše osposobljavanje da se na taj način organiziramo, da možemo ta sredstva povlačiti, da ih mogu povlačiti koji na njih imaju pravo, a njima treba pomoć. Jer proračun, naročito s projekcijama zasigurno zadire u razdoblje kada ćemo biti članica Europske unije. Kada ćemo ne samo imati izračun prava, ili doti sredstvima pretpristupnih fondova nego ćemo imati pravo na sredstva iz strukturalnih fondova i tu su već napravljeni određeni izračuni, i tu se zapravo može već danas mjeriti da li ono o čemu smo mi u Hrvatskoj govorili da li je to bilo realno. A ako u tzv. Omotnici za direktna plaćanja u poljoprivredi, je već sada izračunato 343 milijuna eura, znači negdje blizu 2,5 milijarde kuna, onda to govori da i oni izračuni koje smo mi radili i kroz programe i program Vlade, da su oni bili realni. Ono na čemu mi iz kluba HSS-a upozoravamo a na tragu je onoga što je govoreno i u uvodu i obrazloženju proračuna je stvaranje kapaciteta za povlačenje. Jer ako nema agencije za plaćanje, ona je ovdje predviđena, za njezin rad su predviđena sredstva ali Vlada mora inzistirati da svi oni koji moraju ući u sastav te intencije profunkcioniraju, jer ako nema te agencije nema sredstava direktnih plaćanja, jer Europska unija ne pozna drugačiji oblik nego samo preko agencije. Ako ne osiguravamo ili ne osiguramo svoju komponentu onda nema povlačenja onog drugog dijela, a to su sredstva za ruralni razvoj gdje je novih 370 milijuna eura predviđeno. Za sve će se to trebati pripremiti, osposobiti. I zato u ovom trenutku i kada govorimo o proračunu za 2010. godinu je to onda ogromno opterećenje podračuna. Ali dugoročno gledajući i uspostave agencija, njihovo opremanje, funkcioniranje, stvaranje uvjeta za efikasniji sustav će se vratiti kroz ove i još neke od pozicija gdje ćemo mi ravnopravno konkurirati i gdje ćemo moći određena sredstva povlačiti. Ono što zasigurno svi skupa želimo, a to je da i u 2010. prava koja su proizišla iz zakona koje smo mi donijeli iz kolektivnih ugovora koji su zaključeni radi se na zaposlene, radi se na prava umirovljenika, da se ona namire. I mislim da je to ugrađeno u ovaj proračun i to je ono što mi i pozdravljamo i zbog čega ćemo dati i podršku. Sigurno je ima još jedna stvar gdje ćemo se također složiti, radilo se o oporbi, radilo se o poziciji ili opoziciji, svi smo mi skupa i pozdravili kada smo u nešto drugačijim uvjetima donašali koalicijski sporazum i htjeli da se konačno osigura i realno financiranje naših županijskih uprava na ceste, jer na njih otpada mnogo više kilometara nego što su to državne ceste. Oni dobivaju onih svojih famoznih već sada 240 milijuna i stoga je teško planirati bilo što drugo osim košnje bankina i bojenje onih bijelih crta i malo popravljanje rupa. Vjerujem da će Vlada i ministarstvo pronaći načina kako ojačati tu poziciju ako ne kod proračuna, onda kod promišljanja o angažiranju sredstava unutar ukupne strukture za ove namjene, jer u tom sektoru moramo reći da dogovoreno ne realiziramo, a potrebe nam se svakodnevno povećavaju. No i pored toga vrijeme ističe, klub HSS-a podržat će donošenje predloženog proračuna. Hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak. Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Ja bih rekao uvaženom zastupniku mogu se složiti da je bilo teško dići ruku za takve odluke, ali to nije bio jedini način. Govorim o povećanju PDV-a sa 22 na 23, a obećano smanjenje PDV-a. Uvođenje harača bez obzira što netko apelira da se on tako ne zove, ali to je dosita harač i lupanje po džepu radnika i seljaka i povećanje trošarina. Bilo je drugih načina da se napuni državni proračun, posebno s toga kako uvaženi zastupnik kaže da je opredjeljenje Vlade bilo briga o svakom potrošenom novcu. Pa se ja pitam što onda svaki dan, ljude koje je postavila ta ista Vlada zatvara policija? Počevši od Hrvatske elektroprivrede, tko više spominje Jurjevićev Brodosplit, pa sada do Hrvatskih autocesta. Da ne spominjem ono što Pančić govori već dvije godine koliko kilometara autoceste sada košta, a koliko je koštao od 2000. do 2003.? I zbog čega kada je bila tolika briga, gdje je ono farbanje tunela bilo 10 puta više i kome su ti novci otišli? A ovo stanje u poljoprivredi možemo i drugi puta. ... [[Upadica se ne razumije.]] Provjerite vi u svojoj stranci tko treba još ...
Tko farba bit će farban, a tko bude prefarban bit će kasnije ofarban. Sada smo završili raspravu po klubovima. Pojedinačna rasprava bez stanke. Prijavilo se 46 zastupnika i zastupnica. To je kada se pomnoži sa vremenom vrlo optimistično vrijeme. 46 svega. Prvi čast ima otvoriti gospodin zastupnik Marin Jurjević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Po meni je bar što se mene tiče jedna stvar jasna. Proračun je na neki način teorijski izraz postojećeg stanja i jedna identifikacijska karta politike koju vodi neka Vlada. S druge strane on je zrcalo u kojem se zrcali slika društva i mi kroz ovaj proračun i ne samo ovaj, nego u kontinuitete kroz proračune koje je Vlada kada ju je predvodio HDZ donosila možemo vidjeti da se iza njega, dakle iza tog teorijskog izraza neke stvarnosti krije jedan neuspješan model ja bih to nazvao kvazi ili propalog kvazi liberalnog pokušaja. Evo kolega Markovinović nešto dobacuje. Dakle, radi se ustvari o jednom u praksi pokušaju instaliranja kvazi neoliberalnog ekonomskog modela jer s obzirom na našu tradiciju, sve hendikepe koje imamo, gledajući i povijesno jednu fragilnu demokraciju, neistreniranost na demokraciju plus naviknutost na vođe, na sljedbenike plus na rodbinske, rođačke i ine da tako kažem predispozicije da se negira ono što nosi tržište samo po sebi mislim da se došlo do jednog čudnog modela. Pa sada ne čudi što je i ovaj proračun čudan. I mene zato čudi gospođa premijerka kada ona kaže da smo mi iz SDP-a zadovoljni zato što nećemo uložiti amandmane. Mi ne ulažemo amandmane jer nemamo ustvari mogućnost da popravimo ovakav proračun. On je izraz jedne stvarne politike i pokušaja organizacijama života u zajednici, u društvu hrvatskom s kojim se mi duboko ne slažemo. Upravo zbog toga je on što iz našeg rakursa gledanja, iz naše optike gledanja nepopravljiv. Normalna stvar da on u sebi da tako kažem ako gledamo u 19 godina postojanja Hrvatske 15 godina vladavine HDZ-a, četiri godine koalicione vlasti onda se mogu pratiti neki kontinuiteti i šta se to zbivalo u hrvatskom društvu uopće. Normalna stvar da mene, evo moj kolega Vinković je spomenuo Splitski škver odnosno brodogradnju i neka pitanja koja sam ja ovdje postavljao. Normalna stvar da me briga ipak što u ovom proračunu se zabija i ona zadnja brokva izgleda na kovčegu kojeg se želi sahraniti hrvatska brodogradnja. Smanjivanje subvencija je po meni više ne šta bi ta razlika spasila nego više na jednoj simboličkoj razini manifestiranje volje da se ja bih to tako kazao likvidira hrvatska brodogradnja što ja mislim da je veoma loše. Gospođa premijerka je rekla da se ona nada da će drugi krug privatizacije uspjeti. Slušajte ja duboko sumnjam u to s obzirom na način kako se pristupa toj privatizaciji upozoravajući na nove desetke tisuća nezaposlenih koji će izaći iz tih škverova ukoliko se oni unište a po meni i dalje je brod najautentičniji hrvatski proizvod, i dalje je ta brodogradnja itekako može biti plodonosna za našu državu. Ovih dana Hrvatskom kruži jedan vic koji u sebi nosi jednu oporu i tužnu intonaciju a govori o malom Ivici koji dolazi u Pizzeriu i naruči pizzu, ali govori: "Dajte mi onu najveću. Dajte mi jumbo pizzu". I pojede Ivica jumbo pizzu i onda dođe konobar naplatiti a Ivica mu da 3 kune. Ovaj govori "Jesi ti lud, kakve 3 kune za pizzu?". Govori: "Kako lud? Pa to je vrijednost tri hrvatska brodogradilišta". Dakle, ta privatizacija po kunu škver zaista nas dovodi u jednu situaciju koja nije niti malo komična ali je uveliko itekako tragična. Eksperimentiranje ekonomskim modelima a ne samo ekonomskim, oni se nadovezuju na jednu kulturološku da tako kažem matricu u Hrvatskoj u ovih 19 godina, kažem svatko nosi dio svoje odgovornosti pa nosi i neka koaliciona vlast ali ona je bila četiri godine i napravila je što je napravila, a po meni je napravila puno a može se o tome razgovarati itekako. 15 godina HDZ je taj koji dirigira. Vidite, od 90. na ovamo do današnjeg dana počevši sa ovom godinom koja u prvih šest mjeseci ostajemo bez 50 tisuća radnih mjesta nam govori da je taj model kvazi neoliberalni doveo do toga da se broj zaposlenih prepolovio u odnosu na ono što je bilo prije 19 godina. Plaće. Prosječna plaća početkom 90-tih ili 89., dakle u periodu kad se stvara Hrvatska je oko tisuću eura, danas je ona oko 700 eura. 30% je pala realna kupovna moć građanina Hrvatske. Vidim da ministar potpredsjednik Vlade malo klima glavom ali u negativnim pravcima, ali čini mi se da je to realnost. Mi možemo iz nje bježati u papire i ne znam u što, u nekakve teorije ali to vam je stvarnost. Stvarnost je da je solidarnosti manje, da ljudi živote u Hrvatskoj osjećaju kao život u zajednici u kojoj dolazi do kraha socijalne države. Možemo mi raspravljati o ovome i o onome. Zdravstvo, školstvo postaju realni problemi za ljude, kako školovati dijete. Ne bune se studenti za ništa, to vam mora biti jasno bez obzira na sve. I vezano je to i za ovaj proračun i ono o čemu ja govorim. Nemojmo se čuditi ako sutra i bolesnici počnu štrajkati. Neki bi izgleda i to željeli. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nuspojave su normalna stvar. Nuspojave su jedna čudnovata i duboka nova socijalna podjela Hrvatske u kojoj se javljaju novi oblici kvazi elita, to je onaj tajkunizirani dio Hrvatske koji onemogućava prave poduzetnike. S tim se mogu složiti, netko je o tome danas govorio da zaista rade kako treba ali dakle pojava mafijaških korupcionaških modela, afera kojima smo zapljusnuti itd. sve je to dio jednog da tako kažem neuspjelog modela koji svoj izraz nalazi u proračunu za koji premijerka kaže 80% je zadano unaprijed. Ja to prevodim. Ne moram ja biti ekonomista. Ja sam saborski zastupnik ili mogu biti pitur ili ronioc, ili šta ja znam, nije bitno, skačem padobranom. Ali ja to prevodim ovako. Dakle, ne postoji nikakva nova politika koja bi išta mijenjala. Tamo gdje je 80% unaprijed zadano. Meni se može odgovoriti da ja govorim ekonomski, vi ne razumijete gospodine Jurjević jer mi govorimo o ekonomskim kategorijama, to su nekakve fiksne stvari itd. a ja ću vam odgovoriti ne, to za mene znači da ste ostavili samo 20% slobodnog prostora za nekakvu novu politiku a to je nedovoljno u ovoj kriznoj situaciji a mi smo se ovdje svađali i je kriza, nije kriza, recesija, nerecesija. Dolazi do, nisu to teške riječi, ali dolazi do jednog dramatičnog raslojavanja u Hrvatskoj, dramatičnoj raslojavanja unutar kojega ja i kroz proračun vidim tu sliku. Vidim tu dramatičnu sliku. Zatvarati, možemo proći kraj ogledala i zatvorit oči. Ja, mogu mislit da sam ja lepi Cane, a ono nisam, samo zato što sam zatvori oči pa umišljat, ali pametnije je pogledat u ogledalo pa vidit zbilja kakvi sam i šta napravit da budem drugačiji. I uvjeravam vas, nije vam ovo ideologija, nemaju kalorije koje čovjek mora unijeti dnevno u svoje tijelo ideološki predznak. Nemaju bolesni ideološki predznak, nemaju škole, obrazovanje ideološki predznak. Dijelimo se na one koji to mogu sebi priuštiti jer su bogati i oni koji ne mogu i to će biti, ako išta bude, najveća tragedija društva ako ovo ne zaustavimo. Morat ću se još javit pet, šest puta.
Da, da, ali malo kasnije. Ali ja vas molim samo nemojte slučajno pomišljat na to da skačete padobranom. Vidite do čega je dovelo skakanje sa manjih visina. Replika, gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Jurjević, rekli ste da ste čitajući proračun otkrili dva čuda. Proračun sam po sebi vam je čudan i govorili ste o nekom čudno modelu kvazi neoliberalizma. Nije baš da je kvazi, on je doista jako dobar, neoliberalni koncept kapitalizma, ali kad je proračun u pitanju ja sam isto otkrio jedno čudo u proračunu. Naime, u onoj stavci gdje država daje pomoć lokalnoj i regionalnoj samoupravi kod stavke Međimurska županija je za iduću godinu nula. Prošle godine 2 milijuna 800, ove godine 2 milijuna, za iduću godinu ništa. Po fiskalnim kapacitetima općine, gradova i sama Međimurska županija treća je po redu najniže od dna mjereći i ostvarujemo svega 3066 kuna prihoda, poreznih prihoda po glavi stanovnika. Želio sam vidjeti da li smo rastrošni pa previše novaca trošimo na troškove za zaposlene, dakle na hladni pogon. Hrvatski prosjek troška lokalne samouprave za zaposlen, kad se računaju čak i institucije u njihovom vlasništvu, vrtići, centri za kulturu, knjižnice i muzeji, je 847 kuna bio u 2007., a u Međimurju 337 kuna. 337 kuna godišnji trošak po glavi stanovnika. Išao sam dalje i prikupio podatke od općina i gradova. Kad izdvojim trošak za ustanove kulture, zbrinjavanje djece, dakle čista uprava zaposlena, u Međimurju vam je ministre sljedeće. Najskuplja općina po glavi stanovnika godišnje je 14 kutija cigareta, a najjeftinija 4 kutije cigareta. One prosječne po 20 kuna. Kao nagradu za to štedljiva lokalna međimurska samouprava iduće godine od države neće dobiti ni kunu pomoći.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Kad sam govorio o kvazi neoliberalnom modelu pošao sam od toga da čak dakle neoliberalni ekonomski model ima određenu svoju logiku i on može uredno funkcionirati s jedne strane kao tržište koje razvija jedan sustav socijalnog darvinizma u kojem tobože samo najuspješniji preživljavaju itd., a dovodi do dubokih nepravdi, ali poštuje se tržište bez miješanja države na onaj klasični način itd., iako istovremeno može postojati i politička diktatura ako hoće. Ali ovdje se ne radi o tome, ovdje se radi o jednoj goroj varijanti. Ne radi se o čistom modelu, nego se radi o jednoj mješavini koja dovodi onda i do socijalnih bastarda, dakle čudovišta, dimenta, čudnih bića pred kojima i čudnovate prakse u kojoj se ponekad zdravom, razumnom i dobronamjernom čovjeku diže kosa na glavi. Da bismo to spriječili mislim da moramo napraviti nešto da ovo društvo uredimo na takav način prije svega da zakopamo duboko ideologije, da to dignemo spomenike na grobove tim ideologijama i da ozbiljno porazmislimo što je najbolje za ovo društvo.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospodo predstavnici Vlade. Slušajući danas premijerku Kosor u uvodnom izlaganju mogli smo čuti najavu čitavog niza mjera za koje bi vrlo teško iz ovoga rakursa današnje situacije moglo se reći da ih ne treba pozdraviti. Naime, premijerka je spomenula da postoje određena nastojanja i planovi oko reorganizacije državne uprave, oko racionalizacije sustava javne nabave, oko reorganizacije lokalne i područne samouprave, zatim da će se vjerojatno dirnuti i u povlaštene mirovine, da će se racionalnije upravljati javnim poduzećima, revidirati menadžerske ugovore itd. Međutim, to što se najavljuje u prijedlogu proračuna za 2010. godinu se nigdje ne vidi i ne samo da se ne vidi u 2010. nego se ne vidi niti u projekcijama za 2011. i 2012. Što to sada znači? Da službeni dokument kojega volimo zvati zakonom svih zakona u tekućoj godini uopće ne prepoznaje ono što predsjednica Vlade najavljuje. Da li to znači da je proračun odraz jedne politike, a da premijerka vodi drugu? Ja ne bih volio da se to dogodi jer bi značilo da imao nevjerodostojnu Vladu, odnosno da ministarstva odnosno da resori nisu u stanju pratiti politiku koju diktira predsjednica Vlade sa svojim timom. Nadalje, kaže se 87,2% ovoga proračuna za 2010. godinu praktički unaprijed zadano zakonskim obvezama. To je samo djelomice točno. Naime, postoje propisi kojima je regulirana postojeća razina klijentelističkih prava na koja se oslanja politika ove Vlade. Međutim, ukoliko ima volje i želje ta se razina od 87% relativno brzo može sniziti. Jer šta sve ulazi u 87%? To su između ostaloga i plaće, materijalni rashodi, to su inače rashodi za vrlo veliki broj državnih tijela, državnih uprava, državnih agencija i neka ministarstva imaju svoje pogone na 7, 8 lokacija u Zagrebu. Mi smo u proteklih pet ili šest mjeseci dokazali na konkretnim primjerima pojedinih agencija da se radi zapravo o leglima nerada. Oprostite na tako strogom jeziku, ali u najmanju ruku dokazali smo da se pojedini upravni predmeti rješavaju više od 30 radnih dana. Toliko sudovi ne sude u najkompliciranijim slučajevima koji iziskuju jednako tako i sudsko vještačenje. Prema tome, i mediji su također raskrinkali djelatnost pojedinih agencija u kojima se ne radi ništa ili oni koji rade unutra uopće ne znaju što im je raditi. To je jedan od ventila preko kojih se može olabaviti i ovih 87%. Ali ne samo to. Kaže se ne može se ljude poslati na cestu. Na prijedlog, zajednički prijedlog klubova SDP-a, HNS-a, IDS-a da se ide u radikalnu reformu uprave na način da se definira koji je to tehnološki višak u sustavu državne uprave kaže se to je nemoguće. Naravno da je moguće ako postoji politička volja. Zašto? Postoji snažan proces, snažan trend gubitka radnih mjesta u realnom sektoru u Republici Hrvatskoj. Ove godine već ih je više od 45000. Predviđa se da će do konca godine ta brojka dosegnuti 60000 u odnosu na prošlu godinu. Radi se o radnim mjestima, dakle u realnom sektoru. To su radna mjesta koja proizvode novu vrijednost. To su radna mjesta koja generiraju poreze i doprinose iz kojih se financira država. Dakle, da li je svejedno da izgubi radno mjesto čovjek u državnom sektoru ili u realnom sektoru. Pa naravno da nije svejedno. Za svaku pametnu državu radno mjesto u realnom sektoru vrijedi tri puta više i ta mjesta treba spašavati, a ne ona u državnom sektoru, pogotovo ako se zna da je produktivnost u pojedinim pogonima državne uprave kritična. Ali ovo je linija manjega otpora. Ovo je jedan vrlo konzervativan pristup proračunskom planiranju koji je zapravo preslika istih metoda iz 2008. i 2009. Nemojmo zaboraviti u ova doba prošle godine odgovorni ljudi iz Vlade su nas uvjeravali slikovito rečeno, kleli se u drvo i kamen da nema krize. S kojim ulaznim podacima smo mi ušli u planiranje ove godine? Sa vrlo visokom stopom rasta koja nije imala apsolutno nikakvo pokriće. Do trećeg mjeseca ove godine držali smo se grčevito te priče neće biti ozbiljnijega pada, neće biti krize. U Hrvatskoj krize nema. Lupili smo glavom o realnost, ali da li nas je to naučilo da u planiranju 2010., 2011., 2012. budemo što je moguće više oprezni. Ne nije. Jučer na jednome od odbora predstavnik Ministarstva financija eksplicite kaže da je ovakva projekcija rasta BDP-a od 0,5% oslonjena na projekcije rasta koje su druge zemlje Europske unije u našem okruženju definirale za sljedeću godinu. Pitamo koje? Odgovara nam se uglavnom samo isključivo o tzv. starim članicama. Ne možemo se mi ovoga časa osloniti niti na situaciju u Italiji, niti u Francuskoj, niti u Njemačkoj. Nas zanima kako funkcionira tranzicijski istok Europe. A tranzicijski istok Europe je u takvoj situaciji da svi stručnjaci kažu da će kriza na istoku Europe trajati najmanje godinu dana dulje nego na zapadu Europe. Prije svega zbog politike banaka koji najprije saniraju situaciju u državama gdje rade banke majke, a tek onda će zapravo funkcionirati olabavljenim kreditnim kapacitetima prema istoku Europe. I nije to ništa čudno. Dakle, to je nešto o čemu se javno raspravlja ne samo u akademskim, nego u praktičarskim krugovima vlada zemalja u tranziciji. Što smo mi naučili od Vlade u Poljskoj koja je praktički povela jedinu zemlju u tranzicijskom svijetu koja nije udarila glavom o tako negativne efekte krize? Što smo naučili od antirecesijskih mjera u Bugarskoj? Toga ovdje nema. Mi to niti prepoznajemo niti ugrađujemo u svoj budžet. Takvih rezova nema. I kako ćemo onda govoriti o nekakvoj politici koja će poticati konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Pa pogledajte nominalnu cifru za koliko je povećan iznos za poticanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Za deset milijuna kuna. To nije nominalna pomoć ni jednom poduzeću srednje veličine, a kamoli nešto ozbiljnije. Nadalje, sljedeća pogrešna premisa ovoga proračuna je turistička sezona 2010. godine. Usudim se nešto reći više jer sam u turizmu proveo više od 15 godina. Svi stručnjaci upozoravaju nemojte očekivati iste kondicije koje su bile 2009. jer imate veliki pad gradskog turizma u cijeloj središnjoj i sjevernoj Europi koji doseže 20%. Imate pad na cijelom Mediteranu između 15 i 20%. Sljedeće godine kreće krvava borba dampinškim cijenama. Prema tome, ono što smo mi uspjeli, a to je da pad broja noćenja i broja bookinga imamo na razini dva ili tri posto. To se teško može ponoviti 2010. ako u ovome proračunu nema ozbiljnih sredstava u kojima će se itekako subvencionirati promocija hrvatskog turizma, ali jednako tako omogućiti i takva fleksibilizacija cijena koja će nam na tržištu dati konkurentnost. Pogledajte što ... [[Govornik se ne razumije.]] gosti misle o Hrvatskoj. Rejting hrvatskog hotelijerstva je pao godinu dana za 10%. U suvremenom svijetu nema bookinga koji se preferira preko bilo kojih drugih informacija nego samo isključivo preko rejtinga, a naš pada. Lupit ćemo glavom u situaciju u 6 mjesecu kad shvatimo možda čak i prije. Već na ... [[Govornik se ne razumije.]] u Berlinu znat će se točno koja je pozicija Hrvatske na međunarodnom turističkom tržištu, a to je početkom trećega mjeseca. Zato trebalo je puno konzervativnije prići rashodovnoj strani, ali jednako tako i drugačije posložiti priču oko prihoda. U tome smislu naši klubovi dali su prijedloge. Ali isto tako valja pogledati, recimo nema ni jedne kune planirane od prihoda od privatizacije. Zanimljivo, država ne planira privatizirati ništa. Evo sada je u tijeku nekoliko, ne nekoliko nego čini mi se tridesetak natječaja za dražbu velikih portfelja. Samo u tri tvrtke gotovo imaju 50 milijuna kuna vrijednost. Dražba će biti početkom dvanaestoga mjeseca. Pa nije valjda da očekujemo da će svi novci sjesti do 31.12. Prema tome, očito je [[Upadica Jarnjak: Zahvaljujem. Vrijeme vam je isteklo. Hvala lijepa.]] da je ovo neodrživi proračun kojemu se mi u opoziciji suprotstavljamo svojim konkretnim prijedlogom. Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepa. Vrijeme vam je isteklo uvaženi zastupniče. Na redu je uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, dobro, evo imate moju ispričnicu ministre. Zamijenit će vas državni tajnik. Kolegice i kolege zastupnici, što će reći na početku izlaganja, kada dobijete ovakav dokument ispred sebe? Kakav je ovo proračun? Moje je mišljenje, kao i većine kolega iz mog kluba je da je taj proračun u biti napisan na način da se više-manje stvari copy pasteaju od prošle godine, odnosno eventualno se u jednom dijelu uvrstila stopa inflacije. Možda jedina stvar koja meni upada ovdje u oči je povećana isplata kamata, jer smo i sa prošlogodišnjim proračunom doveli Hrvatsku u još težu poziciju vezano uz dug, uz posuđivanje novca kako bi se financirali preveliki rashodi države, tako da ćemo ove godine, odnosno naredne godine 1,1 milijardu kuna više platiti kamata na obveze koje Hrvatska ima. Sada javni dug je 42 milijarde eura, vjerojatno do kraja slijedeće godine on će iznositi 45 milijardi eura. Ono šta mene najviše brine i pogotovo me to brine kada to govori premijerka Kosor, predlažući ovaj proračun, govori 87% proračuna je zadano. Ona nam poručuje da su hrvatske financije, javne financije ušle u neku vrstu gliba, da nema ni lijevo ni desno, naprijed, nazad, jednostavno sve je zadano, ništa ne možemo napraviti. Ja bih rekao to je poruka politike koja je nemoćna ništa napraviti i išta napraviti. To je politika koja na žalost ne može izvesti ovu zemlju iz pozicije u kojoj se ona danas nalazi. Može se napraviti puno kada bi se htjelo i kada bi se imalo hrabrosti ući u reforme koje su nužne kako bi se Hrvatska pomakla iz tog gliba u koji nas je HDZ uveo. Po toj logici 87% proračuna zadano je zadano ministar financija u ovoj zemlji može biti svaka punoljetna osoba, jer ako je sve zadano samo treba ići iz godine u godinu indeksirati inflaciju, evidentirati prihode, rashode, i tu nema nikakve politike. Sve je već zadano unaprijed proračunima 2007., 2008. itd. Znači ministar financija po toj logici može biti svaka punoljetna osoba, pa čak u nekim slučajevima ako uz dopuštenje se može zaposliti može biti i stariji maloljetnik. Prema koje je okrenut ovaj proračun? Da li je on okrenut prema građanima? Mislim da ne moramo danas posebno objašnjavati nikome da nije. Vidimo gdje se jedino našao dodatni prihod da se ispuni prihodovna strana proračuna. Našao se u kriznom porezu, haraču, kako god želite. 3 milijarde kuna će hrvatski građani potpomoći ovu nemoćnu politiku, nemoćnu politiku, jer ja ne mogu nazvati nikako to drugačije kada mi i sama premijerka govori sve je zadano ne mogu ništa. Znači 3 milijarde kuna će hrvatski građani pomoći ovu nemoćnu politiku. Da li je okrenuta prema zaposlenim a? 700 tisuća ljudi u ovoj zemlji radi, svaki mjesec, svaki dan od jutra od mraka, zarađujući pošteno svoj kruh, da prehrani svoje obitelji i da njihove obitelji mogu živjeti dostojanstveno. Ali šta im ova Vlada poručuje? Ove godine smo izgubili 50 tisuća radnih mjesta, mi se ne brinemo o vama, slijedeće godine je trend vrlo sličan tome, 50 tisuća novonastalih, odnosno 50 tisuća novih novonezaposlenih osoba koji će slijedeće godine se morati prijaviti na burzu rada. Znači ne brinemo se o građanima generalno, ne brinemo se o zaposlenima. Možda se brinemo o gospodarstvu. Ali moje je mišljenje da se ne brinemo ni o gospodarstvu. Nema intervencija u proračunu na način da se potiču nove investicije, na način da se pomogne gospodarstvu na način da se potakne gospodarski rast. Pa proračun je planiran na stagnaciji 0,5%. Znači gospodarstvo je u problemu, nema tu nikakvih naznaka da će biti oporavka i rasta slijedeće godine. HUP, Hrvatska udruga poslodavaca čiji je direktor dojučerašnji, novi ministar gospodarstva govori, HUP govori da nisu zadovoljni proračunom. Ne paše im ovakav način planiranja javnih financija. Znači gospodarstvo je isto nezadovoljno. Da li je okrenut proračun razvoju? Već sam rekao nije. 0,5% rasta uz deficit od 2,7% BDP-a govori samo o jednom, da smo u još većem problemu. Morat ćemo naći slijedeće godine novih skoro 9 milijardi kuna da se pokrije manjak u državnoj kasi i idemo, kao što sam rekao, u daljnje zaduživanje. Da li je okrenut razvoju 0,5%? Apsolutno ne. Ovaj proračun nije okrenut nikome, osim očuvanju priče HDZ, HSS i krpanju stvari da ova koalicija izdrži do slijedećih izbora. Na žalost na teret gospodarstva, građana, zaposlenih, svih. Nitko nije biran, jedino je bitna koalicija HDZ, HSS: A sada da ne govorim samo kritički, reći ću šta treba napraviti. Slažem se sa svojim kolegama i drugim klubovima zastupnika opozicije da ovaj proračun ne treba, ja po prvi puta nisam ušao kod proračuna u dubinu, jer sam već na osnovu početnih stavki analiza prihoda i rashoda rekao ovo nema smisla analizirati. Jednostavno imao sam odbojnost prema tome, cjelokupnom dokumentu. Vidim da te stvari ne idu dobro. I to je poruka HDZ-u, HSS-u od opozicijskih klubova, uzmite stanku 2 mjeseca, napravite privremeno financiranje. U biti ovo je privremeno financiranje za cijelu godinu. To je proračun od prošle godine, samo projicirano na cijelu godinu. Uzmite 2 mjeseca privremenog financiranja, pokrenite potrebne reforme, i donesite novi proračun. Nije problem ni deficita ukoliko on garantira određeni gospodarski rast i razvoj. Ako on ide u razvoj, ako će zbog toga rast biti slijedeće godine 2, 2 i po posto nije problem ovaj deficit. Ovaj deficit je problem samo kada ide u javnu potrošnju, a on definitivno ide u javnu potrošnju. Šta treba napraviti? Prije svega poreznu reformu. Rasterećenje troška rada koji će stimulirati zapošljavanje, koji će naša poduzeća činiti konkurentnijima. Drugo, rasterećenje dohotka koje će potaknuti potrošnju. Građanima treba alocirati više sredstava da mogu kvalitetnije živjeti, da mogu kroz potrošnju očuvati domaće gospodarstvo. Pokretanje novog gospodarskog ciklusa, mi moramo naći ono što smo 2000. imali u autocestama, u autoputu, nađite područje gdje će se industrija pokrenuti, gdje će naše tvrtke na neki način pokrenuti novi investicijski ciklus. Zaštita domaćih gospodarstva, provedite ono što ste prošle godine u antirecesijskim mjerama predlagali, štitite od loše robe domaće gospodarstvo, ne vidim da se tu bilo šta radi. Reformu u rashodima javne uprave, prije svega jučer je premijerka rekla uprite prstom. Nećemo mi upirati prstom niti ćemo reći da treba smanjiti trošak za mirovine, apsolutno ne, umirovljenici teško žive i njima treba pomoći, ali ima 400 tisuća umirovljenika koji su radno sposobni, stimulirajte te ljude da se zapošljavaju, dajte im olakšice neka im ostane dio mirovine da im se više isplati raditi nego da sjede doma i primaju mirovinu, može se napraviti puno toga. I naravno vidim da se približavam vremenski kraju, mogao bih još dosta dugo, opteretite one u društvu koji imaju više, to se ne čini sustavno i ignorira se ta činjenica da je u ovom društvu najjeftinije biti bogat oni najmanje plaćaju s obzirom koliko imaju. Evo jedan prijedlog, umjesto poreza koji definira kuća za odmor, samo jednu rečenicu, 5 do 15 kuna uvedite porez koji će 1% od imovine bogati svake godine morati plaćati na svoje kuće, i onda čovjek koji će imati 2 milijuna eura vrijednu vikendicu neće platiti 1000 kuna nego će platiti 20 tisuća eura. Hvala lijepo, nadam se da ću se imati priliku još uključiti ali evo isteklo je vrijeme.
Ja bih molio, ja bih stvarno molio zastupnike da ne bih morao ja upozoravati, držimo se pravila, vrijeme je 10 minuta, ne možemo govoriti 11, 12, ima 46 prijavljenih ako svatko prođe po par minuta, znate koliko će se to razvući. Prema tome, zato je Poslovnik da ga poštujemo. Ja bih vas molio kada budete vodili sjednicu vi onda ćete vi komentirati. Sada imamo ispravke netočnih navoda 2. Prvo je uvaženi zastupnik Dražen KOvačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime, ispravio bih netočan navod kolege Marasa koji je konstatirao da je ova Vlada nemoćna a da sve poteze koje vuče je zapravo krpanje koalicije HSS-a, HDZ-a itd. Naime, sigurno je navod je netočan i ono što najviše demantira da je ova Vlada bila nemoćna mi bi već sada i da nije vukla poteze, vrlo hrabro vukla poteze mi bi sada bili i u financijskom i u gospodarskom kolapsu. Naime, ja bih prije kazao dakle da su to i hrabri i žilavi potezi i sigurno je da ove stvari oko kriznog poreza i povećanja PDV-a nisu politički popularni potezi ali ih je Vlada vukla kako bi osigurala financijsku stabilnost i kako bi na vrijeme mogla isplatiti i plaće i mirovine i rodiljne naknade dakle sve ono što su obveze proračuna.
Hvala lijepa. I drugi ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, evo kolega Maras je kazao da ovaj proračun je okrenut nikome, odnosno samo Vladi. To zaista nije točno, okrenut je čuvanju makroekonomske stabilnosti vi znate da je to izuzetno važno, da ova Vlada ulaže u gospodarstvo onoliko koliko u ovom trenutku može, da se radi na optimalnom zadovoljavanju potreba korisnika proračuna i tu ako smatrate da su to umirovljenici, da su to zdravstveni djelatnici, prosvjetari, da su to rodilje, da su branitelji onda bi se reklo da se ne vodi računa o nikom, a ova Vlada upravo vodi i računa o gospodarstvu, vodi računa o onim socijalno ugroženim ali isto tako našim umirovljenicima, braniteljima i svima ostalima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sada imamo dvije replike, prvo je uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa poštovani kolega Maras vi ste u potpunosti u pravu, ima jedna kineska poslovica koja kaže „Ako ne znaš kuda ideš svaki put će te tamo odvesti“. To otprilike i ovaj proračun tako izgleda, mi ne znamo što trebamo napraviti, pa nam je onda i ovaj proračun izvrstan odnosno jednako dobar ili odličan jer gledajte, kada bi ova Vlada znala što treba napraviti onda ne bi kao pokazatelje uspješnosti definirala udio izvoza prerađivačke industrije u ukupnom iznosu nego bi rekla koliko želi da na kraju sljedeće godine se poveća iznos naše prerađivačke industrije. Ova Vlada ne zna što će biti efekt ulaganja u poljoprivredu jer da zna onda bi rekao da je cilj ili pokazatelj efikasnosti proračuna Republike Hrvatske da se smanji uvoz poljoprivrednih proizvoda u Hrvatsku, a poveća izvoz poljoprivrednih proizvoda iz Hrvatske. Ova Vlada ne zna što je cilj jer da zna zapisala bi koliko radnih mjesta želi ovim proračunom sačuvati i koliko želi da se novih radnih mjesta otvori, ova Vlada ne zna jer da zna onda bi točno napisala koju industriju će sačuvati, a ne da kaže da je pokazatelj efikasnosti to da industrija bude sačuvana. Ova vlada isto tako ne zna da treba povećati decentralizirana sredstva jer da zna da se smanjio Porez na dohodak kao što tu piše onda bi povećala fond za poravnanje. Međutim, ovih ako je 87% proračuna zadano onda sigurno 13% proračuna se baca u rupu bez ikakvog efekta.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Mršiću na žalost ova Vlada je izabrala jednu strategiju koja nije dobra nikada u krizi a to je čekanje, a sada gleda u svijet, u Europu da li će se kriza sama od sebe riješiti onda preliti to rješenje u Hrvatsku. To je užasno rizično i svaka kriza zahtjeva akciju, na žalost ova vlada ne čini ama baš ništa. Antirecesijske mjere, neka mi netko kaže koliko ih je provedeno od onih 10-tak koje ste predložili, gotovo ni jedna, osim rebalansa proračuna koji je bio u 3. mjesecu. A ja ću vam sada kolega Mršiću spomenuti, zbog čega mislim da su reforme ključne i spomenut ću vam još jednu kinesku poslovicu, svaki put je ma kako dugačak on bio, svaki put započinje sa prvim korakom. Na žalost ova Vlada prvi korak nikako da učini proteklih 6 godina, ona nas jednostavno sve više i više gura u krizu umjesto da nas povuče i pokrene prema rješenjima.
Zahvaljujem. I replika uvaženi zastupnik Dragutin Lesar izvolite.
Kolega Maras i vi ste spominjali jedan od mogućih kriterija vrednovanja stanja u gospodarstvu bruto društveni proizvod. Na poziv francuskog predsjednika Sarkozya tri nobelovca proanalizirali su ovu hladnu metodu izračuna BDP-a i ustanovili da on uopće ne odgovara stanjem stvari u gospodarstvu i umjesto toga napravili i ponudili model u kojem se između ostalog mjere i kvaliteta života, odnosno sreća. I velikom dijelu Europske unije ta nova metoda izračuna kretanja i stanja gospodarstva se već primjenjuje. A mjerenje uspješnosti javne politike bazira se na mjerenje nezaposlenosti, zdravstva i obrazovanja ili skraćeno sreće. I utvrdili su 8 varijabli mjerenje sreće naroda. I kažu da je to zdravlje, edukacija, aktivnost pojedinca, politički glas, odnosno demokracija i upravljanje, socijalna mreža, uvjeti iz okoline, osobna nesigurnost i ekonomska nesigurnost. Kada bi po 8 ovih varijabli mjerili bruto društveni proizvod u Hrvatskoj planiran za iduću godinu, po mom skromnom sudu on bi iznosio minus 15%.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala kolega Lesar. Sada kad ste spomenuli rast BDP-a i kako se on ocjenjuje, dat ću jedan zanimljivi podatak Znači recesija, odnosno pad gospodarstva u 2008. godini je vratio hrvatsko gospodarstvo u situaciju kako je bilo u 2007. godini. Znači mi smo se vratili u 2007. godinu, odnosno naše gospodarstvo je toliko jako. Tada je proračun rashodovno iznosio 107 milijardi kuna. 97 milijardi kuna 2006. godine, mogli bi i tu godinu komparirati sa sadašnjom situacijom. Znači otprilike 15-ak milijardi kuna manji proračun, a gospodarstvo u istoj situaciji. Pa da li je onda nelogično što se poslodavci, što se gospodarstvo buni da jednostavno nije moguće financirati ovakvu državu i 15 milijardi više sa snagom gospodarstva od prije 2,5 godine. To jednostavno nije moguće. I normalno da prilikom planiranja proračuna uvijek moramo uzeti u obzir u kakvoj je situaciji gospodarstvo. Ne linearno povećavati troškove, a rashode nema onda tko puniti. Odnosno ima, nažalost pune ga samo oni koji su najsiromašniji koji nemaju puno putem harača i putem povećanja PDV-a.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Naime, ovim prijedlogom proračuna za 2010. godinu na neki način završavamo kriznu 2009. u kojoj smo i preispitivali dosadašnje gospodarske modele, u kojoj su povlačeni ponekada i vrlo radikalni potezi, u kojima smo dva puta raspravljali i usvajali rebalans proračuna kako bi smanjivali državnu potrošnju i osigurali stabilnost državnih financija. Uvodili smo i one mogli bi reći krajnje nepopularne, ali nužne mjere kao što su povećanje PDV-a i uvođenje kriznog poreza. No ono što nitko ne može poreći, dakle financijski sustav zemlje nije pao, očuvali smo stabilnost državnih financija. Nijedna mirovina, nijedna rodiljna naknada, nijedna plaća, dakle sve ono što je obveza države i državnog proračuna nije kasnila. Dakle, ni gospodarski sustav nije u kolapsu. I ako se ostvare makroekonomske prognoze, dakle kao što je procjena i za globalno gospodarstvo, očekivati je da bi trebalo doći u sljedećoj godini, dakle u 2010. godini, da bi trebali osjetiti i prve znakove gospodarskog oporavka. Ne treba smetnuti s uma da je ovu godinu obilježilo nekoliko događaja koji su utjecali i na političku i na gospodarsku scenu od odlaska bivšeg premijera, od lokalnih izbora. Ali dogodilo se nešto što je mnogim katastrofičarima na neki način pomutilo kalkulacije, a to je imenovanje premijerke Jadranke Kosor na čelo Vlade i tri ključna poteza koja je povukla. Prvo, to su bile mjere za očuvanje stabilnosti državnoga proračuna. Drugo, to je sporazum sa Slovenijom i deblokada pregovora sa Europskom unijom. I treće, to je obračun sa korupcijom u svim strukturama društva, dakle bez zadrške. To su potezi koji su u onoj teškoj situaciji koju smo imali polovicom ove godine značili i radikalan zaokret i sučeljavanje sa situacijom i rješavanje problema. Na skupu ekonomista i danas tijekom elaboracije državnog proračuna, predstavnici Vlade su najavili niz mjera koje će se provesti u narednom razdoblju, od povećanja efikasnosti državne uprave, smanjenje parafiskalnih nameta, borba protiv korupcije, štednja na svim razinama, racionalizacija poslovanja javnog sektora. Također još snažnije potpore Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak, za njezine programe, posebno programe kojima se podupire izvoz. Dakle, vjerujemo da će i zbog toga ovaj proračun i najavljene mjere na određeni način zaustaviti negativne trendove, doprinijeti zaustavljanju negativnih gospodarskih trendova i ono što sigurno posebično je najproblematičnije i onaj problem koji je najteži, a to je problem nezaposlenosti. Naime, nezaposlenost je veliki problem u Republici Hrvatskoj ne zbog broja nezaposlenih, odnosno ne samo zbog broja nezaposlenih kojih je danas 273 tisuće, odnosno stopa od 15,5%, već zbog strukture i odnosa onih koji rade i onih koji primaju plaće i mirovine. Već duže vrijeme jedan zaposleni u Hrvatskoj, u hrvatskom gospodarstvu treba zaraditi dvije plaće odnosno jednu plaću i jednu mirovinu. Također koliko god je ova 2009. godina bila krizna, koliko god je bila teška gospodarstvenici procjenjuj da će se problemi u realnom sektoru zadržati, pa negdje i pogoršati kroz 2010. godinu. Naime, krizna 2009. godina iako je bilježila vrlo negativne trendove, od izvoza, od smanjenja osobne, od smanjenja javne potrošnje, od pada industrijske proizvodnje, povećanja nezaposlenosti itd. ipak je bila godina u kojoj je gospodarstvo na neki način i baštinilo ugovore iz prethodne godine i poslovne aranžmane iz 2008. godine i godina u kojoj su se još mogle trošiti i stvorene zalihe. Međutim, stari ugovori i poslovi su odrađeni, fakture i situacije su ispostavljene, zalihe su dobrano potrošene i danas se gospodarstvenici nalaze pred velikim izazovima. Treba vjerovati da će se situacija na financijskom tržištu poboljšati i onom globalnom i domaćem i da će barem taj dio, dakle da će krediti postati dostupniji i da kamate neće više rasti. Drugi problem kojeg bi također trebalo sjeći u korijenu je neplaćanje. Naime, vrlo često promatrajući globalne gospodarske krize ovako povijesno jedna od posljedica krize ili jedan relikt onako ostatak nešto što nastaje kao problem znala je biti inflacija. Hvala Bogu u Republici Hrvatskoj ona je u okvirima mastriških kriterija, dakle u ovom trenutku iznosi 2,5%. No, druga stvar koja se može događati na izlasku iz krize koja također može biti grubi poremećaj u gospodarstvu je problem nelikvidnosti odnosno nesolventnosti i zato tu pojavu neplaćanja treba slamati u korijenu, pogotovo ako je izvor neplaćanja javni sustav, nekakvo javno poduzeće ili netko od korisnika državnog proračuna. Naime, isto treba upozoriti na još jednu pojavu koja se događa a to je da neki itekako koriste ja bih rekao i zlorabe ovu krizu pa zapravo iako su u mogućnosti ne plaćaju, namjerno ne plaćaju i na taj način produciraju nove probleme, dakle novo neplaćanje. Tamo gdje država i u slijedećoj godini uz maksimalnu štednju ne smije zakazati su potpore za poticanje poduzetništva i potpore za izvoz. I dobro je, to smo i na našem odboru konstatirali da u Ministarstvu gospodarstva na nijednoj stavci koja je vezana za poticanje poduzetništva i koja je vezana za jačanje konkurentnosti i izvoza nije smanjena, dakle osiguran je kontinuitet tih programa. Velikim zemljama i snažnim gospodarstvima izvoz sigurno da nije presudan za opstanak, no Hrvatska je malo tržište, mala ekonomija i jasno je da je nama za izlazak iz krize i uopće za ekonomski rast i razvoj iznimno važan izvoz. Zato treba i dalje jačati ulogu Hrvatske banke za obnovu i razvitak koja je evo ovdje podatak u zadnjih dvije, tri godine plasirala negdje oko 10 milijardi kuna u gospodarstvo i to upravo za ove programe poticanja izvoza i izračun je da je to evo za 2008. godinu, da je 15% povećale su tvrtke svoje prihode upravo ove koje su participirale u ovim izvoznim programima. Također ono što je za pozdraviti to je i činjenica da je došlo do smanjenja sektorskih potpora, dakle ono što smo imali od brodogradnje, željeznica, poljoprivrede. I na kraju, samo bih još spomenuo jednu važnu riječ a to je solidarnost. Naime, nema održivog razvoja bez solidarnosti u društvu. Kažu neki ekonomski stručnjaci da je zapravo globalna kriza nastala na ljudskoj pohlepi, da je ta pohlepa produkt neoliberalne ekonomije i sustava vrijednosti kojeg je upravo takav način kapitalizma nametnuo društvu. I zato je važno da i u slijedećoj godini kada god budemo donosili određene odluke, donosili određene zakone znači da imamo na umu upravo tu solidarnost i da se uzima u obzir, i da se uzme u obzir upravo one koji su danas u društvu najpotrebitiji i koje ova kriza najteže pogađa.
Zahvaljujem. Imamo sada četiri replike. Prvo je uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Kovačeviću, sa velikim djelom vaše rasprave ja ću se složiti, naravno osim sa ovim djelom da je ovaj proračun dobar i da osigurava neku perspektivu za slijedeću godinu. Ali jedan dio rasprave me posebno potaknuo da se javim za repliku. Radi se o tome kada ste rekli da svaki zaposleni u ovoj zemlji treba zaraditi plaću da bi platio odnosno da bi se isplatila socijalna davanja, mirovine itd. To je djelomično točno, ali ono što je zabrinjavajuće je da 700 tisuća ljudi radi u realnom sektoru. Znači, ljudi u realnom sektoru koji stvaraju novostvorenu vrijednost moraju zaraditi dvije plaće da bi se platio trošak javne uprave i da bi se platila ova sva socijalna davanja. To je vrlo teško napraviti bilo gdje a kamoli ovako u recesijom pogođenoj zemlji kao što je Hrvatska. I zato je naša poruka vrlo jednostavna. Imamo 400 tisuća radno sposobnih umirovljenika. Treba napraviti porezni sustav koji će potaknuti na zapošljavanje umirovljenika koji su radno sposobni na način da se i tim ljudima više isplati raditi nego da budu samo na proračunskom novcu odnosno na novcu iz mirovina. Mnogi od njih čak i rade ali rade nažalost u sivoj zoni, odnosno neevidentirano rade na crno. Znači, napraviti takav sustav gdje ćemo povećati broj zaposlenih pogotovo iz ovog fonda što sam rekao radno sposobnih umirovljenika. I onda će biti fond za mirovine manji a nitko neće ostati uskraćen za ono šta ga treba po pitanju mirovine dopasti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Naime, vezano za ovaj problem u našem društvu možemo reći ozbiljan strukturni i gospodarski problem kojeg je ova kriza možemo reći samo pospješila da na neki način ispliva na površinu dakle nije problem od jučer. Nažalost, kada ga gledamo u jednom povijesnom kontekstu računajući od 1990. godine onda je on doista možemo reći bio posljedica i rata, i tranzicije, pa i nekih gospodarskih odluka. No, evo pogledajmo podatak. 1991. godine 719 tisuća umirovljenika, 2000. milijun i 18 tisuća i 2009. iz lipnja imam podatak milijun i 159 tisuća. Dakle, sigurno je da je to problem koji opterećuje gospodarstvo, koji opterećuje one koji rade i isto tako ono što je sigurno kada, bio je ovaj prijedlog iz SDP-a kao smanjimo na pola ne znam koliko, 30 tisuća, 40 tisuća otpustimo iz državnih službi. Lako je to reći. Prvo, struktura nije takva da se to uopće može napraviti. Dakle, struktura tih koji rade jer treba razlikovati šta je javna služba, šta su ono činovnici u doslovnom smislu što se podrazumijeva. Međutim, ono o čemu treba voditi računa a to je kakav je apsorpcijski kapacitet našega gospodarstva. Kud s tim ljudima? Pa mi ne možemo ljude istjerat na ulicu. Dakle, mi ne možemo 30, 40 tisuća ljudi istjerat na ulicu jer jednostavno apsorpcijski kapacitet gospodarstva, posebno u ovo vrijeme krize, nije takav da može prihvatiti tu radnu snagu koliko se god mi upinjali, dakle i pokušali to riješiti.
Hvala. Imamo dalje uvaženi zastupnik Ivan Hanžek, replika. Izvolite.
Svoju repliku kolegi Kovačević svesti prvu rečenicu koja govori, zapravo je citat "blago onima koji vjeruju", jer je on u čitavom trajanja izlaganja govorio o svom vjerovanju. S obzirom da je on profesor na fakultetu, koliko ja znam, ispričavam se ako griješim, a to je nauka, to su egzaktni pokazatelji, iako ekonomija baš nije čvrsto egzaktna do kraja, mislim da bi u raspravi o proračunu njegov doprinos bio u konkretnim podacima i u konkretnim argumentima. Naime, kad smo razgovarali o proračunu za 2009. također je bilo vjerovanje da će proračun izdržati 2009., a mi koji smo govorili da će, čak i u vlastitoj stranci nismo dobili podršku za prognozu da će rebalans biti prije lokalnih izbora. Svi su vjerovali da će izdržati do poslije lokalnih izbora iz ovih i onih razloga, to znamo svi, međutim nije se pokazalo ispravnim. Bojim se da svi pokazatelji, i ovo oko izvoza, izvoz blago raste prema austrijskim i njemačkim kupcima, ali ne u dovoljnoj mjeri da apsorbira minuse i ne u dugoročnim terminima planova nabavki nego kratkoročnim narudžbama. Oporavak vani neće pomoći našem izlječenju od problema koji stoje pred nama. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Moram odgovorit na repliku. Je, jesam profesor i to redoviti, ali nisam doktor nauka nego doktor znanosti. Samo mali ispravak. Što se tiče ovog drugog dijela da ja ovdje nisam govorio o podacima nego o nekakvom vjerovanju. Ja mislim da danas, neću se uspoređivat s drugim zastupnicima, ako je itko iznio više brojki dakle evo plaćam piće. A ova stvar vezana za proračun i to nekakvo vjerovanje, naime ne radi se o vjeri. Ja sam i jutros konstatirao i pročitao podatke, kada je bila priča oko povećanja proračunske potrošnje. U 2009. godini je proračunska potrošnja bila 119 milijuna i 371 tisuća, u 2010. godini je proračunska potrošnja 118 milijuna i 6 tisuća kuna, što znači da kad se usporede te dvije godine da je proračunska potrošnja, dakle ono što smatramo ekonomskim rječnikom potrošnje, smanjena za milijun i 364 tisuće kuna. Prema tome, to je bilo smanjenje znači proračunske potrošnje i kada se govori o cjelini ovoga proračuna sigurno da nam je ta potrošnja iznimno važna. Rekli smo, smanjivat ćemo proračunsku potrošnju i evo, parametri su tu.
Zahvaljujem. Dalje imamo repliku, uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa vidite, kolega Kovačević, doista je pohvalno to što ste prošle godine i ove godine uspjeli osigurati redovitu isplatu mirovina i drugih socijalnih davanja i što to govorite da je to bio cilj vaše politike. Međutim, vi ne iskazujete ni najmanje zabrinutosti za 60 tisuća ljudi koje je ostalo ove godine bez posla. Oni ne da redovito primaju plaću, oni nisu primili niti ono što im je pripadalo po stečaju, a sada ste im i smanjili naknadu sa Zavoda za zapošljavanje. Vi ne iskazujete ni najmanju brigu za 100 tisuća ljudi koji danas rade u blokiranim tvrtkama i ne može primiti zasluženu plaću Velikim dijelom zaslugom porezne uprave koja nije redovito naplaćivala poreze pa danas imate situaciju da radnici "Peveca" dva i pol mjeseca nisu primili plaću jer je porezni dug više od 150 milijuna kuna. Kako je moguće da jedna tvrtka ima porezni dug od 150 milijuna kuna, a da nije prije toga došla u blokadu ili da prije toga porezna uprava nije upozorila na tu situaciju? I sljedeće godine će 50, 60 tisuća ljudi ostati bez posla. Vi ne dajete ovim proračunom ali baš nikakvu naznaku koliko će radnih mjesta biti sačuvano, koliko će radnih mjesta biti novootvoreno. Vi ste rekli da je ukinut Pravilnik o kapitalnoj potpori u poljoprivredi pa prema tome ste doveli u veliku neizvjesnost sve one ljude koji su kupili strojeve i izgradili kapacitete za poljoprivrednu proizvodnju. Ne znaju da li će dobiti povrat kapitalne potpore. Ali ono što je najtragičnije, utrošene su milijarde kuna u poljoprivredi, a nije povećana poljoprivredna proizvodnja, a ono što je posebno važno nije povećan izvoz poljoprivrednih proizvoda. Dakle, ne može biti cilj ekonomske politike da štitimo samo one koji su na državnim jaslama. Ekonomska politika prije svega mora štititi one koji su…
Zahvaljujem! Vrijeme!
U realnom sektoru i žive od svog rada.
Zahvaljujem. Vrijeme vam je isteklo. Hvala lijepa. Imamo odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Evo replicirao bih kolegi. Naime, nekad čovjek ima osjećaj da ovdje razgovaramo kao da smo iz nekog drugog svijeta došli, pogotovo kad govorimo o svim ovim problemima u gospodarstvu. Dakle, ovdje nitko nije niti zanijekao niti netočno iznio brojku koliko je pao broj zaposlenih, koliko nam je pao izvoz, koliko nam je pao i uvoz jer i uvoz je problem, pogotovo ako su u pitanju uvoz kapitalnih dobara koje će se kasnije kroz gospodarstvo akumulirati, dakle koje će služit za realizaciju profita. Dakle, te podatke nitko nije porekao, dakle kriza je tu. Traženje rješenja izlaska iz krize sigurno da nije zemlja koja je u kaosu. Dakle, nama je u trenutku i kad smo donosili one odluke vezano za bankarski sustav, kada smo povećali osigurane štedne uloge sa 100 na 400 tisuća kuna, kada smo smanjili ove obvezne pričuve, plasirali više, osigurali da se može plasirat više novca u gospodarstvo. Sve je to bilo kako bi osigurali stabilnost ovog monetarnog dijela, dakle bankarskog dijela, ali isto tako ovi potezi koji su išli oko PDV-a, koji su išli oko kriznog poreza i još određene mjere, znači htjela se osigurati ta financijska stabilnost. Bez te makroekonomske stabilnosti došli bi do jednog kaosa gdje onda više ne samo da nikog ne bi mogli pomoći nego jednostavno zemlja bi bila u bezizlaznoj situaciji. Prema tome, ovaj dio koji ste kazali vezano za kapitalne potpore. Mislim da smo se jučer oko toga usuglasili, da te potpore nisu djelovale dovoljno stimulativno jer su jednostavno prevelike. Dobit 50% za nekakvi kupljeni uređaj jednostavno to više nije potpora, to više nije poticaj. To je nešto samo što može usporiti strukturne reforme. Zemlje koje su ušle 2004. godine onih 10 zemalja u Europsku uniju dobivaju po 25% od ukupnih potpora koje dobivaju stare samo da ih se ne bi ulijenilo i da se ne bi uspavali u provedbi strukturnih reformi.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa replikom. Uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Kolega sjajno ste kazali da nedostaje solidarnosti u hrvatskom gospodarstvu. Pa logično zato što je poduzetništvo u Hrvatskoj tek u povojima. Zato što je poduzetnik osoba koja riskira vlastiti kapital, vlastitu ušteđevinu, a nije osoba koja disponira tuđim kapitalom. Zato i nedostaje u poduzetništvu i zdravog poduzetničkog duha, nedostaje poduzetničke kulture, ali i poslovnog morala. Meni je žao onih mnogih i većine poduzetnika koji su pošteni, koji provode ekonomiju zajedništva i koji znaju šta je ekonomija zajedništva. Ali na žalost nad njima teror vrše pojedinci tzv. kvazi poduzetnici. A kvazi poduzetnici su oni koji uništavaju tuđi kapital. Međutim, na žalost uništili su sve oko sebe, ne plaćaju, dominiraju, voze se u skupim automobilima, u skupim jahtama, ljetuju po Austriji i po Americi, a ne plaćaju obveze i uništavaju druge poduzetnike. To su kvazi poduzetnici kojima treba stati na kraj. Njih je čak malo tamo gdje trebaju biti, a kvazi poduzetništvo bez zatvora je jednako kao Kršćanstvo bez pape.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Ja mislim da se oko ovog termina solidarnosti svi slažemo, a ja ću samo citirati tko je na tome posebno inzistirao i tko je po tome zapamćen i gdje je to zapisano. Kaže: "Nema održivog razvoja bez ljudske solidarnosti. Svijet ne može opstati bez solidarnosti među ljudima, papa Ivan Pavao II." I sad kad danas razgovaramo o globalnoj ekonomiji, o neoliberalnim modelima itd. Zašto oni su dovedeni u pitanje, gdje je nastala kriza. Kriza je nastala s jedne strane s ove ekonomske strane što se taj kapital nema više gdje ispoljiti, što su tržišta gledano u svjetskim razmjerima jednostavno ti profiti su već ih zauzeli, odnosno na njima su se već realizirali. I druga ona važna stvar je da je došlo do krize te ideologije. Dakle, globalnoga kapitalizma i da je ta ideologija globalnog kapitalizma dakle došla upravo u krizu jer je na neki način i to poslovanje znači bilo otuđeno i od čovjeka i od morala. Znači profit, glad za profitom itd. I kad se gleda kriza u Americi onda je ona nastala prije svega zato što su ljudi kupovali obveznice, a nisu štedjeli u bankama. I onda su kad je došlo do sloma tog burzi itd. ostali su bez svoga novca. A to što su kupovali obveznice i računali da će više zaraditi ih je ohrabrivalo u potrošnji. Kupovali su stanove, kuće itd. i onda smo ljetos imali prilike gledati cijela naselja ljudi u šatorima koji su sve izgubili. Ljudska pohlepa, je to je razlog.
Zahvaljujem. Evo jedna rasprava pola sata. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom, uvaženi zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo, ja sam na i bit ću na tragu ovoga što je kazao i prethodno kolega Kovačević, a to je ja isto vjerujem. Vjerovati nije baš loše, jer onaj koji vjeruje, posebno koji pozitivno vjeruje on će pozitivno i djelovati. Dakle, prema tome, s te pozicije bi trebalo promatrati i neke stvari u ovom proračunu za kojega ja smatram da za 2010. godinu gledajući njegove stavke i pozicije apsolutno može biti stabilan. Na to ponajprije, dakle kažem ukazuju stavke i to na području koje isto tako značiti jačanje gospodarstva, ali i usmjeravanje sredstava svima onima kojima ta sredstva trebaju. Ali isto tako to se može vidjeti na stavkama koja ukazuju na štednju, odricanja na svim razinama što znači da je zapravo on kao takav realan. Uzeo je realan i jedino moguć u postojećoj situaciji. Dakle, u određenom trenutku, odnosno određenom vremenu koje nam mora biti apsolutno svima jasno i mislim da ono jeste, a to je dakle jedna opća situacija u Hrvatskoj, Europi pa onda i u svijetu. Međutim, činjenica je isto tako da on kao takav potiče i razvoj, dakle konkurentnosti jer predviđeno je 10 i pol posto više novca za tu stavku. Teško u situacijama i pozicijama u kojima se i mi nalazimo ići na izradu ili dakle stvaranje proračuna koji bi trebao izjednačiti svakako imperativ razvoja i socijalnu pravednost. Međutim, u ovom trenutku ovaj proračun, dakle nudi ono što je jedino moguće, dakle ostvarivo. A to znači da je on po meni optimalno izrađen i na to ukazuje činjenica da je 87% dakle proračuna zadano, a unutar toga veseli da su povećana sredstva za regionalni razvoj, za vodno gospodarstvo, da se potiče znanost, da se potiče izvrsnost itd. I da se ulazi u konkurentnost, dakle gospodarstva, ulaže se u konkurentnost gospodarstva itd. Općenito rečeno dakle vidi se isto tako iz ovoga da su antirecesijske mjere koje je Vlada u toku ove godine, dakle provodila stvorile jednu dosta dobru pretpostavku za prevladavanje posljedica recesije. Ono što konkretno, dakle ovdje možemo dakle i s čime možemo poduprijeti dio ovih, dakle činjenica jeste da deficit proračuna središnje države bi iznosio 2 i pol posto BDP-a, a dodaju li se tome i deficiti izvanproračunskih korisnika i lokalnih jedinica u iznosu od po 0,1% deficit opće konsolidirane države bio bi znači negdje 2,7% BDP-a. Planira se također i blagi rast BDP-a od 0,5% pa se predviđaju i dakle viši proračunski prihodi, a oni su od kao što se može vidjeti od PDV-a u 2010. godini jer su jasno bili veći za 5,4% i to bi bilo ukupno negdje 38,8 milijardi kuna i od trošarina što bi bilo dakle za 3% više. Jasno iznosili bi samim time negdje oko 11 milijardi kuna. Tome u svakom slučaju treba kazati da doprinosi i o povećanje dakle PDV-a na 23%, odnosno za 1%, te utvrđivanje trošarina. Ali to je bio, treba isto tako kazati, uvjet za rješavanje nastale situacije i drugačije dakle nije moglo biti. Sve ostale vizije i pretpostavke jasno je dakle da realno ne bi mogle naći ostvarenje u postojećoj situaciji. Da ponovno kažem, ovo može zaista biti jedan stabilan proračun za 2010. godinu, ponajprije za jačanje gospodarstva, ali usmjeravanje ovih proračunskih sredstava kojima treba, te dakle jedan način dakle gdje se može ići na uštede, na način da se vrše uštede i odricanja na svim razinama. Na što se odnose te uštede i ta odricanja? Pa mogli smo dakle to čuti i do sada. To je dakle ušteda na troškovima reprezentacije, konkretno sa 50 na 30 milijuna, što svakako nije malo, a evo mogli smo čuti i gospođu premijerku da će se ići ka tome da se taj dio još više smanji. Puno veće uštede međutim ostvarene su na subvencijama koje su smanjene za milijardu i 200 i to konkretno 625 milijuna subvencije na poljoprivredi, 180 subvencija na brodogradilištima, te 125 milijuna ušteda na subvencijama u željeznicama. Ovdje se danas dosta spominju brodogradilišta i različiti stavovi kad je u pitanju dakle kad su u pitanju brodogradilišta, međutim podijeljena su i mišljenja ekonomista o tome. Jedni su u biti za to da se ona kao takva održe, a dok imamo i drugi dio koji ukazuje na to da bi trebalo ih dakle, da bi trebali ići u stečaj. A imamo i mišljenje i hrvatskih izvoznika u brodogradilištima. Nadam se da vam je i to poznato šta oni znače i jesu li oni i koliko su oni zabluda u određenim pitanjima. Ono što bih htio kazati svakako je vezano za ovaj uvodni dio da, a to je vezano za 87% proračuna koji je unaprijed dakle zadan zbog prava zajamčenih zakona, a ona se odnose na dakle izdvajanja za plaće, mirovine, socijalna davanja, kamate, saniranje ratnih posljedica, demografsku politiku, vodi se računa isto tako i o socijalnoj pravednosti, ali i zaštiti najugroženijih skupina. Tako da po meni teorije ovdje o tome da se ne vodi računa o najugroženijim skupinama, da se dakle nema socijalne osjetljivosti, da nema dakle socijalnih davanja, pitanje mirovina itd. Svakako imaju jednim dijelom opravdanosti. Slažem se s tim. Ali ne apsolutnu i potpunu što u svakom slučaju ne mogu prihvatiti. Da je to zaista tako može se vidjeti dakle da su rashodi za mirovine povećani za 582 milijuna kuna, rodiljne naknade za 110 milijuna kuna, dječjeg doplatka za 15 milijuna kuna, izdvajanje za plaće 140 milijuna, nezaposlene 35. Dakle iz ovoga se isto tako može zaključiti da sve ono što je u posljednja 4 mjeseca napravljeno, dakle po pitanju antirecesijskih mjera sada se samo operacionalizira i ide u operacionalizaciju. Svakako ne može se u tom dijelu zanemariti ni 2 milijarde kuna koji će se izdvojiti za programe prilagodbe Hrvatske Europskoj uniji, kao ni sufinanciranje projekata iz pretpristupnih pregovora sa 432 milijuna kuna i 1 milijardu povećanu za troškove za kamate koji ukupno iznose, dakle … [[Govornik se ne razumije.]] iznosi 6,3 milijarde. I o tome bi trebalo dakle voditi svakako, voditi računa. Rekao sam već maloprije koliko se dakle vodi računa isto tako o nekim dakle pozicijama, odnosno o pitanjima koja su stalno prisutna u Hrvatskoj, ona su aktualna, jest ei pitanje ubrzanog zbrinjavanja povratnika i izbjeglica. Dakle oni državu godišnje stoje negdje oko 7 stotina milijuna kuna. Isto tako kad se govori o poljoprivredi, onom smanjenju koje ide u poljoprivredi, treba kazati da će se dobiti na drugoj strani, ali postoji prilagodba poljoprivrede prema pravilima Europske unije i to će nas stajati 502 milijuna kuna. A uspostava i upravljanje konkretno Šengenskim sustavom će nas koštati negdje oko 234,7 milijuna kuna, itd., itd., da ne ponavljam vjerojatno ono što su i ostali kazali. Ne može se jasno ispustiti ni zaboraviti određena dospijeća i obveze koje su dakle bili, koji su određeni dakle strategijom financiranja proračuna za 2010. godinu, a dospijevaju, a odnosi se na 3 milijarde kuna i 5 stotina milijuna eura obveza, te 1,25 milijardi eura kredita. A to su obveze koje su davno stvorene i koje sada dolaze na naplatu, posebno 500 milijuna eura odnosi se na pokrivanje dospjelih obveza iz 2000., kredit od 750 milijuna eura za pokrivanje obveznica od 5 stotina milijuna eura iz 2002. i 25 milijardi eura iz 2003. godine. Dakle trebalo bi u svakom slučaju promatrati sa više razina, odnosno sa različitih pozicija ovo o čemu govorimo. Ono što na kraju bi svakako želio kazati jeste da se ne slažem sa onima koji kažu da je proračun napuhan, i da je neobjektivan. On je optimalan, on je realan, i on je dakle u ovom trenutku jedini moguć i on daje dakle i jednu stabilnost koju zajedno svi skupa u 2010. godini moramo i dakle i izboriti. I ja bih jednu na kraju našeg naroda obzirom na ovo što sam danas sve čuo, koju sigurno svi dobro znate, a to je da se ne može sunce dlanom pokriti, ali ne može se bogme ni svanuti prije zore, očito što bi neki htjeli. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo dva ispravka i dvije replike. Prvo je ispravak, uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih netočnu i pomalo duhovitu tvrdnju kolege Matkovića koji je rekao da je ovaj proračun optimalan zato što je 87% proračuna unaprijed zadano. Po tome ispada da bi on bio još optimalniji da mu je 100% unaprijed zadano. Dakle to je potpuno netočna i nelogična tvrdnja. 87% proračuna nije zadano naravnim ili božjim zakonima, nego odlukama ovoga Sabora na prijedlog hrvatske Vlade. Hrvatska Vlada je mogla dati druge prijedloge da bi manje proračuna bilo zadano, da bi država manje trošila, a ovako samo poručuje građanima ne možete vi toliko poreza platiti koliko mi možemo potrošiti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. I drugi ispravak netočnog navoda, i uvaženi zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi kolega, trebali bi znati da su ovi krediti za koje se sad plaćaju kamate su uzimani da bi se pokrili dugovi iz razdoblja do '99., odnosno do 2000. Da će za jedno 10 godina biti u nekim proračunima također plaćani krediti, kamate za ovo što sada radi Ministarstvo financija. I s druge strane apsolutno niste u pravu kada kažete da je ovaj proračun realan, i razvojan.
Zahvaljujem, povreda Poslovnika Boris Matković. Izvolite. Hvala. Onda idemo na dvije replike, prvo je uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Matković i vi ste ponovili tvrdnju da je 87% proračuna zadano. To je točno. Ali tih 87% zadanosti proračuna je naša odluka, bilo Vlade, bilo Sabora. A u skladu sa vašim pozivom na vjerovanjem, ja doista gospođi KOsor vjerujem kada nas je pozvala da upiremo prstom u ono što nije dobro. Ja upirem prstom ne samo zbog ovog proračuna, nego i zbog onih godina koje slijede, možda će netko nekada shvatiti da 87% može biti manje. 8,6 milijardi kuna godišnje ide za mirovine koje su stečene pod povoljnijim uvjetima, to je sada 7,6% državnog proračuna. Iz 2. Svjetskog rata imamo 62 tisuća korisnika, iz Domovinskog rata 72 tisuće korisnika tih mirovina. Rastom broj korisnika i progresijom, a sada za te namjene ide 4,8 milijarde, ja želim upozoriti i uprijeti prstom da će ova država biti u situaciji da za 10 godina samo za braniteljske mirovine će ići 10% proračuna, a za ukupne izdatke za povlaštene mirovine preko 13% proračuna. Ne vidim ni jedan prijedlog, nije došao u Sabor, da će se doista na vrijeme intervenirati, jer tada će ako su moje prognoze točne a jesu, i to je samo na temelju četvrtine broja registriranih branitelja, tada neće biti zadano 87% proračuna, nego 92. Sada je vrijeme uz manje rezove, manje bolno i sa manje uvođenje nove nepravde da na vrijeme reagiramo. Zbog generacija koje dolaze. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Boris Matković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mislim da ni kolega Lesar uz dužno štovanje prema vama, ni prethodno kao prvi ispravljač netočnog navoda kolega Bauk nisu dobro slušali što govorim. Ja sam kazao da 87% proračuna tako lijepo piše, može se vidjeti na fonogramu, je unaprijed zadano zbog prava zajamčenih zakonom. Prema tome, ja sam jasno kazao što to znači, ako vi to drugačije izražavate onda to može samo potvrditi što ja govorim da sam ja kazao to što ste vi poslije samo potvrdili. Što se tiče toga što će biti za 10 godina ja nisam prognozer, nemam ništa u sebi što je imao Nostradamus. A što se tiče ovog dijela koji se odnosi na ovaj dio od 87 dakle posto ili na nešto drugo, da treba slušati kada netko govori.đ
Zahvaljujem. I sada imamo još jednu repliku, uvaženi zastupnik Branko Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Poštovani kolega Matković, zapravo sam morao reagirati jer malo već bode u uho ova konstatacija oko toga da je proračun optimalan, realan stabilan, riječi koje ste nekoliko puta upotrijebili a zapravo na žalost, ja to moram reći na žalost, u ovoj teškoj situaciji taj proračun je proračun preživljavanja a ne stabilnosti. Moramo to priznati i pozicija i opozicija i biti sasvim svjesni situacije u kojoj se nalazimo i činjenice da je ovakav proračun a to moji kolege i dragi iz ministarstva sigurno jako dobro znaju bolje nego mi svi ovdje da taj proračun ima jako puno rizika koji će zasigurno uvećati deficit ovog proračuna i zahtjeva rebalans vjerojatno već na početku 2010. godine. Ja kada to govorim, onda govorim nadam se sa argumentima, pa onda bih htio te argumente vrlo kratko reći. Bit ću brz. Prvo, nemamo podatke o ostvarenju proračuna za 2009. s obzirom da je stopa rasta manja za 1% očekivana od onoga na temelju čega je raniji proračun sastavljan, jasno je da je to neostvarivo. Dakle, ovi prihodi s kojima računa u prijelazu na 2010. su neostvarivi. Drugo, u prvih 9 mjeseci prošle godine dobit je pala za 30%, upravo toliko će biti manji prihodi od poreza na dobit ili tu negdje ali nikako ono što je projicirano u proračunu. Treće, došlo je do enormnog porasta nezaposlenosti, a vi znate da manje ljudi u sustavu znači manje uplate doprinosa. I da završim, na rashodnoj strani proračuna nisu ukalkulirani troškovi brodogradnje. Cijela javnost o tome govori već mjesecima, posebno od kada znamo da će biti drugi krug privatizacije brodogradnje, da će država morati na sebe preuzeti puno veći teret nego što to jest. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Jeste se javili? Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Boris Matković.
Evo uvažavajući profesora doktora Grčića kao ekonomistu i dekana Ekonomskog fakulteta u Splitu i njegovu stručnost, a ja uvijek poštujem struku. Mogu kazati samo sljedeće doktore Grčiću to je vaše mišljenje i vi imate pravo na njega, ali mi ne možete oduzeti pravo na moje mišljenje. Ne možete mi ga oduzeti i tvrditi da ovo što ja tvrdim nije ispravno. Ispravno je isključivo samo sa jednog stajališta a to je da, ono što sam i kazao, da je on optimalan i realan obzirom na situaciju i trenutak, obzirom na gospodarsku krizu u kojoj se nalazimo i on je kao takav jedino moguć i jedino ostvariv. Na taj način. A sada prognoze koje vi dajete i neki drugi vaši kolege, jasno su iskazali da do sada vam prognoze i vizije baš nisu bile ostvarive a ni realne. Pa ne znam koliko te vizije u budućnosti kao takve mogu biti.
Zahvaljujem. Idemo dalje na raspravu. Prije toga bih vas želio upozoriti da smo pet rasprava do sada pojedinačnih izvršili, 2 sata. A ima ukupno 46. Ne bi štel se mešati niti na to utjecati, ali neka svaki izračuna koliko to vremena treba. Na redu uvažena zastupnica MIlanka Opačić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođa premijerka je danas ali i često puta od kako je postala predsjednica Vlade dosta ovako patetično govori o tome kako je njezina pozicija vrlo teška i kako ona mora donositi teške odluke. Ja bih rekla da to naprosto nije tako, jer da je donosila teške odluke ne bismo imali ovakav proračun ispred sebe, nego bismo imali sasvim jedan drugačiji, puno ozbiljniji i odgovorniji proračun. Teške odluke nisu raspisivanje kako ga narod zove harača, odnosno kriznog poreza zavlačenje ruke u džep građanima nije nikakav hrabar potez, to je naprosto nešto što je linija manjeg otpora jer je očigledno to lakše nego ići u reforme i u neke bolne rezove koje su ovom društvu potrebne. Prema tome, nema reformi nema uvođenja reda u državi, nema rješavanja problema evo koje zadnjih nekoliko godina dakle nitko se ozbiljno nije pozabavio tim problemima od brodogradnje, poljoprivrede, sustava socijalne skrbi, zdravstvenog sustava i još mnogih drugih. I treba reći da nažalost tih reformi, tih nužnih poteza nema čak niti u narednim godinama, dakle nema toga u projekcijama proračuna za 2011. i za 2012. godinu što dovoljno govori o ozbiljnosti i odgovornosti ove Vlade. Vlada HDZ-a bila je neozbiljna i krajem 2008. godine kada se već vidjelo da kriza je navelike ušla u naše okruženje i znali su da neće moći niti Hrvatska ostati bez utjecaja krize, tim više što su svi znali ili bolje rečeno govorili iz gospodarstva da je i sam naš sustav gospodarske politike takav da će kriza dodatno i teže utjecati na nas nego što se to dogodilo mnogim europskih zemljama. Nažalost vlada HDZ-a je uporno sve to odbijala i nije htjela slušati. Najveću cijenu za to su sada podnijeli hrvatski građani. U ovoj godini više od 50 tisuća koji su ostali bez svojih radnih mjesta, poslodavci najavljuju u sljedećoj godini negdje isto između 40 i 50 tisuća novih nezaposlenih ljudi, dakle novih 40, odnosno 50 tisuća izgubljenih radnih mjesta. Ali isto tako toliko i manje novca u državnom proračunu na strani prihoda od poreza i doprinosa. Nažalost, nitko ne vodi računa o tome i doista meni se postavlja pitanje, gospođa Kosor je i danas ovdje izrazila svoju skrb i brigu za višak ljudi u državnoj upravi, a meni su postavljali pitanje zbog čega nije izrazila niti jedanput svoju brigu za 500 ljudi dnevno koji ostaju bez kruha, bez posla, koji ostaju na ulici, to su ljudi koji zarađuju. Tih 500 ljudi dnevno koji ostaju bez posla, zarađuju ne samo za državne činovnike koji su zaštićeni kao medvedi zakonom, nego zarađuju i za nas ovdje. Prema tome, nama je jako važno da se dnevno ne gubi 500 radnih mjesta, 500 onih radnih mjesta koji stvaraju ustvari dobit u ovoj zemlji. Kada govorimo o tome koliko je ove godine ljudi ostalo bez posla, ali koliko će nažalost ostati u sljedećoj godini, postavlja se pitanje kakva je to politika Vlade koja je ukinula neka sredstva, npr. Zavodu za zapošljavanje? Pa ja ću ovdje sada pročitati npr. aktivne mjere za zapošljavanje skupina kojima prijeti socijalna isključenost, dakle najveći broj ljudi koji negdje sa 45, 50 godina ostanu bez posla i koji ustvari ne mogu više naći posao na hrvatskom tržištu, nula kuna. Nula kuna za 2010. godinu dakle sve što je bilo u protekloj godini, u ovoj godini nema ništa. Potpore za očuvanje radnih mjesta 30 milijuna kuna manje, što znači da je to politika na Zavodu za zapošljavanje koju vlada HDZ-a pokušava ustvari ili bolje rečeno poručuje građanima da će ostati sami sebi na brigu i na skrb. Država u ovom dijelu preko Zavoda za zapošljavanje ukida nažalost ona sredstva koja su bila potrebna kako bi se pomoglo ljudima na Zavodu za zapošljavanje, posebice onima koji spadaju u ljude koji više neće moći naći najvjerojatnije posao. Ja ću se nešto malo referirati i na neke stvari koje su bile zapisane u raznim programima, pa tako npr. u programu Vlade koji se nije ispoštivao i nije realizirao, pa mislim da je vrijeme da i o tome nešto progovorimo. Naime, lijepo je bilo zapisano u programu Vlade i nešto o tome da će umirovljenici dobiti tzv. državne potpore, dakle jedan broj umirovljenika koji nisu uspjeli zaraditi svoje mirovine, dobit će državne potpore. Bio je rok do kraja prošle godine. Dakle radi se o umirovljenicima starijim ili bolje rečeno osobama starijim od 65 godina. Nažalost, ništa od toga nema, a bojim se da će ove godine biti upitne i postojeće mirovine, jer ukoliko ovako ljudi krenu ostajati bez posla, bojim se da će se onda prihodovna strana proračuna sve manje puniti. U Vladi je npr. u programu Vlade i da će se donijeti mjere usmjerene ka dobrobiti mladih obitelji do kraja ove godine i da će se izraditi strategija stambenog zbrinjavanja za mlade. Tu je bilo predviđeno svašta lijepoga, na tome ste dobili gospodo u HDZ-u izbore, a građani moraju znati gospodo da ništa od toga niste ustvari napravili. Pa tako npr. niste napravili mjeru koja kaže: "Uređuje se kamatne stope na stambene kredite mladim parovima i obiteljima sa djecom". Danas mladi parovi ili bolje rečeno mnogi ljudi koji imaju kredit teško ga mogu otplaćivati. Oni koji nemaju krov nad glavom ove godine, sasvim sigurno neće moći, a niti sljedeće dobiti kredit za rješavanje stambenog problema. Bile su tu mjere unaprjeđenja sustava poreznih olakšica za rješavanje stambenog pitanja na temelju broja djece, od toga isto tako ništa, te sustav obiteljskih kredita do kraja ove godine. Ni od toga ništa, naprosto ljudi su u stvari samo pritisnuti sve većim problemima egzistencijalne prirode. 2006. donesena je nacionalna populacijska politika u kojoj je bilo zapisano da će se do kraja ove godine učiniti sljedeće, a nije. Dakle ovako. Trebale su se donijeti poticanje mjere za nezaposlene mlade roditelje kao i za roditelje djece sa posebnim potrebama. Ovdje smo vidjeli da se ukidaju određena sredstva na Zavodu za zapošljavanje, a da ne govorimo o tome da nema nikakvih poticajnih mjera za nezaposlene mlade roditelje. Nisu provedene mjere stambenog zbrinjavanja mladih parova, nije donesen jedinstveni propis kojim se uređuje sustav obiteljskih potpora, što je danas gospođa premijerka ovdje i potvrdila i neprestano se rokovi pomiču. Rokovi za to su bili davno već određeni, sada se ponovno pomiču negdje do 2012. godine i doista se postavlja pitanje što je punih 6 godina radila vlada HDZ-a ili bolje rečeno resorno ministarstvo koje se bavi socijalnom skrbi, kada nije uspjelo reformirati taj sustav i uvesti barem centralni sustav socijalnih naknada kako bi se znalo tko dobiva socijalne naknade i kako bi se zaustavilo da oni koji na to nemaju prava po različitim osnovama, vuku velika prava i velika financijska sredstva, a da oni kojima treba socijalna pomoć u Hrvatskoj ustvari do te pomoći ne mogu doći. Nisu uvedene povlaštene stope PDV-a na dječju hranu, opremu, odjeću, to ste isto tako obećavali u svom populacijskom programu. Naprotiv, digli ste PDV za 1%, uveli ste krizni porez koji moraju svi plaćati neovisno o tome koliko djece imaju. Prema tome, od svih vaših obećanja vrlo malo ste toga ispunili, samo ste ustvari ljudima još dodatno otežali život. Danas je gospođa Kosor ovdje pokušavala prezentirati se opet kao netko tko jako brine o obiteljima. Evo, ovo ovdje što sam ja sada rekla pokazuje koliko iskreno brine o hrvatskim obiteljima. A s druge strane, kada su u pitanju djeca danas sam rekla na preventivnim programima za djecu skinuto je ni manje ni više nego 11 milijuna kuna. 11 milijuna kuna skinuto je dakle prvenstveno u Ministarstvu obrazovanja na svim projektima koji idu na prevenciju djece, na poticanje njihovih programa za vrijeme praznika za nadarenu djecu. Dakle, novci su doslovno prepolovljeni a treba znati da mi već sada imamo sve veći broj djece koja u najranijoj dobi, dakle nama se spušta dobna granica djece koja čine kaznena djela. Prema tome, maše se sa određenim statističkim pokazateljima da nemamo porast nasilja među djecom. Međutim, oni koji se malo bolje potrude potražiti prave uzroke vidjet će da se dobna granica smanjuje. Ovo udaranje ovdje i ušteda na preventivnim programima koji se odnose na djecu rezultirat će povećanim brojem nasilja među djecom i ja sam danas rekla i ponavljam ovdje Vlada Republike Hrvatske i gospođa Kosor će snositi za koju godinu najveću odgovornost za to što ćemo imati sve više nasilja među djecom jer naprosto se bez preventivnih programa ne može utjecati na sve ovo što danas imamo. A još morate znati da se ova krizna situacija i ovu godinu i slijedeću najviše prelama preko leđa djece.
Hvala lijepa. Imamo jednu prijavu replike, uvaženi kolega zastupnik Goran Marić. Izvolite, kolega Marić.
Hvala lijepa. Pa evo, nisam htio ispravljati netočan navod nego dati prigodu za odgovor jer sam da se zaključiti iz jedne konstatacije da je 50 tisuća ljudi ostalo bez posla, da je za to isključivo kriva Vlada. To su činili poslodavci. Mnogi poslodavci su bili prisiljeni na to zbog poteškoća, ali mnogi i nisu, i većina nije. Većina je koristila situacija i otpuštala zaposlenike iako to nije trebala već je time povećavala ionako svoje već velike profite. I to čine oni koji su u deset zadnjih godina ostvarili 222 milijarde kuna dobiti. To čine oni koji javno stalno žele podučavati cijelu hrvatsku javnost o ekonomskoj politici a sva im se poduka svodi na jednu rečenicu, čitam neki dan od jednog tobože čuvenog ekonomista. Kaže: "Pad BDP-a predugo traje i zato je Hrvatska u velikim gospodarskim problemima.". To je toliko mudro otprilike koliko kad bi netko stavio natpis na podzemnoj željeznici "Podzemna je dolje!".
Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvažena kolegica Opačić. Izvolite.
Točno je kolega Mariću. Da, poslodavci su bili ti koji su otpuštali radnike, ali jednako tako činjenica je da od kraja 2008. godine pa ni danas Vlada HDZ-a ne sluša poslodavce što oni govore. Dakle, poslodavci cijelo vrijeme upozoravaju da im treba pomoći, da ne mogu sami izaći iz krize. Mi smo ovdje dali desetak zakona u kojima smo pokušali rasteretiti dio gospodarstvenika. S druge strane, pozivamo cijelo vrijeme na drugačiju poreznu politiku koja će motivirati poslodavce ne da iznose novce iz Hrvatske nego da te novce ovdje investiraju i da zapošljavaju radnike. Nažalost, dok god imamo poreznu politiku u kojoj je puno isplativije prodati ovdje tvrtku, nekretnine ili bilo što drugo i otići, iznijeti sve to van zemlje dotle ćemo imati situaciju kakvu imamo. Dakle, Vlada ima mehanizme kojima može utjecati na to da se stvara poduzetnička klima i da je ljudima puno isplativije ulagati novce u proizvodnju i zapošljavati ljude nego držati ih na banci ili u nekakvim špekulativnim radnjama kojima se jedan dio njih bavi.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava uvaženog kolege Slavka Linića. Izvolite, kolega Linić.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Proračun je jedan od jakih instrumenata ekonomske politike. Za ekonomsku politiku je u dobroj mjeri zadužena Vlada Republike Hrvatske. I uvijek se postavlja pitanje što je osnovni cilj ekonomske politike i valjda smo danas polako shvatili da gospodarski rast je jedan od vrlo važnih gospodarskih ciljeva, da je gospodarski rast taj koji u biti govori o stabilnosti ne samo državnog proračuna gospodarstva, ekonomije a onda ono najvažnije života građana Hrvatske. I što moramo zaključiti? Taj cilj nam nije bio ni prošlu godinu, taj cilj nam nije ni ovu godinu. Jednostavno, ne koristimo proračun za ostvarenje tog cilja. Zašto to govorim? Da nam je cilj zaista gospodarski rast, stabilnost gospodarstva kroz rast tog trenutka imali bi razmišljanje kako 700 tisuća radnika Republike Hrvatske koji stvaraju, ja sam možda i optimist, novostvorenu vrijednost u Hrvatskoj, znači bitni su za taj gospodarski rad. Kako tih 700 tisuća potaknuti, dati im bilo kakve ja bih rekao naznake boljeg, sigurnijeg upravo iz ovog državnog proračuna. To nažalost ovaj proračun tu poruku prema 700 tisuća zaposlenih koji trebaju stvoriti novu vrijednost nema. Opterećeni su porezima, opterećeni su dodatnim porezima. Jednostavno, nemaju sigurnost, nemaju uopće sigurnost radnog mjesta a da ne govorimo da u isto vrijeme sve ono što će im doći a to je cijena plina, cijena energetike, struje, cijena komunalnih usluga opteretit će ih i jednostavno će im padati i životni uvjeti u narednim godinama. To su poruke Vlade iz ovog proračuna. Što će reći o onima koji su do jučer stvarali tu novu vrijednost a sad ih je 50 tisuća na zavodu. Da li iz ovog proračuna ide bilo kakva poruka? Ne ide. Dapače, ne prepoznaje proračun da je u ovoj godini izgubljeno 50 tisuća radnih mjesta i da je 50 tisuća radnika ostalo bez perspektive. Dapače, ako pogledate izdvajanja za Zavod za zapošljavanje vidjet ćete smanjuju se stavke koje su već bile inače vrlo niske i u ovoj godini. Znači, proračun o njima neće voditi brigu. Poslodavci vrlo jasno govore nemamo interesa dalje baviti se gospodarskim aktivnostima. Zašto nemamo interesa? Velika opterećenja, nema promjene fiskalne politike, u isto vrijeme bolje položiti novce na banku. Imamo visoke depozitne kamate. Što poručuju ti poslodavci? U idućih par mjeseci novih 50 tisuća ovih koji stvaraju poslat ćemo vam na zavod za zapošljavanje. To su grube, ali istinite poruke koje dobivamo. Istinite. Prema tome, da li su nas zaplašile? U ovom proračunu nisu. Mi ih ne čujemo u ovom proračunu. Mi ne vidimo da jednostavno su poslodavci izgubili interes. A da li smo mogli nešto drugo? Pa jesmo. Zato i SDP neprekidno tvrdi, gospodo, najbitnija stavka su prihodi. U prihodima se vide fiskalne politike. U prihodima se vide te politike koje su važne za ekonomsku politiku i za bitku za … [[Govornik se ne razumije.]] nema tih promjena, nema. Dapače evo, sa ministrom i potpredsjednicom Vlade i nadalje vodimo politiku da li je porez na imovinu nešto što je važno ili nije. Da. Dio nas još uvijek smatra da je to najvažnije oružje. Da li taj porez služi zato da bismo iznosili kapital, da bi dionice dijelili bez ijedne kune doprinosa za socijalne probleme Republike Hrvatske, da bi bili neprijatelji poslodavci radnicima jer tako izlazi čak i iz rasprave kluba HDZ-a da bi novce držali i stimulirali držanje na bankama, 7%. Pa recite mi koja to gospodarska aktivnost jamči da ćete imat povrat kapitala za 15-tak godina? kojih 15-tak, 13-tak godina. Nijedna, nijedna gospodarska aktivnost vam to ne jamči. 7% kamata godišnje, to vam jamči. Da li se fiskalna politika, da li se ovaj proračun bori protiv toga da jednostavno napuštamo bitku za radna mjesta, da napuštamo jednostavno bitku za gospodarski rast? Ne, to ne prepoznaje. To su problemi proračuna gdje jednostavno kroz tu prihodovnu stranu nema nikakvih rješenja. Stalno govorimo pa ne može više radnik plaćat socijalnu zaštitu za zdravstvene potrebe građana Hrvatske. Promijenite to, pomaknite to, nađite druga rješenja. Ne, ne želimo to promijeniti. Recite mi koliko imamo mrtvih kapitala u Hrvatskoj? Da li znate što su mrtvi kapitali? Imovina koja stoji mobilizirana, služi špekulacijama. Naši prostorni planovi su svi paralizirani. Zašto? Dani su u razvojne svrhe, svi žele samo zaradit na zemljištu, a ne za ulaganje. Na preprodaji, na špekulativnim posebno. Tko je tome pogodovao? Fiskalna politika. O tome mi govorimo. Ali mi se ne čujemo, mi se ne razumijemo. Sve je u redu, u tome se razlikujemo. Netko je okrenut stvaralaštvu, netko nije. Govorimo o pozitivnim rezultatima trgovačkih društava. Gdje će oni završiti? U razvoju, u novim investicijama? Ne, u proračunu. Ali novac pokupit će se iz trgovačkih društava. To su ti problemi. Ne razmišljamo o novom radnom mjestu, ne pokazujemo primjerima kako ulagati i ući u nove investicije, kako stvoriti tržište u kojem će naš realni sektor pronaći neki interes da bi bavio se gospodarskim aktivnostima. I naravno, rezultat su nova radna mjesta zatvorena , novi broj nezaposlenih na zavodu A u isto vrijeme Vlada poznaje probleme. Pa jutros je sama ministrica rekla, 18 tisuća prekobrojnih u upravi. Predsjednica Vlade, izvinjavam se. 18 tisuća prekobrojnih. Imamo pred nama proračun 2010. i dvije fiskalne godine iza toga projekcije. Da li imamo prijedlog Vlade kako će to riješit kroz to? Nemamo. Dapače, ništa se ne govori o tome. Ne vidimo kako će se rješavati taj problem ni kroz jednu rashodovnu stranu. Prema tome, itekako znamo što su problemi, itekako shvaćamo da preveliki teret države svaljujemo i na građane i na one koji bi trebali stvarati novu vrijednost. I nikako da nađemo politike da taj teret skinemo i da na neki način potaknemo one koji bi trebali stvarati. To je problem. To je problem zbog čega mi oko proračuna ne možemo naći zajednički jezik. Ne možemo ga naći i to je tragedija, jer o tome tri godine govorimo i kroz tri godine se polako pokazalo da nismo spremno dočekali krizu, da nismo spremno riješili svoju krizu i da ne želimo predložiti ni iduće tri godine, ako ostane ova Vlada, rješenje. A dovoljno je potrudit se pa uzeti studije Svjetske banke, studije koje obrađuju direktno Hrvatsku, ne neku drugu zemlju, Hrvatsku, koji govori o problemima i potpune promjene, ja bih rekao, fiskalne politike, racionalizacije, upravljanja javnim prihodima, a da ne govorimo bitke za konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Da, to su studije. Nešto se od njih da naučit, ali nijednu niti mjeru niti sugestiju nismo voljni uvažiti. I to je onda poruka da vi koji stvarate nosit ćete sav teret, a o vama ne želimo razmišljati. To je najgrublja poruka ovog proračuna.
Hvala lijepo. Najprije se za riječ javio potpredsjednik Vlade i ministar financija gospodin Šuker. Izvolite ministre.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Kolega Linić i ja smo, ne jedanputa, ne ovako u sabornici nego u kuloarima razgovarali oko ovoga poreza na imovinu i mislim da tu u principu nismo se nikad razilazili u mišljenju. Dakle, to je nešto što smo obadvojica konstatirali da ova komunalna naknada koja je u ovom trenutku da naprosto mora doživjet transformaciju. Međutim, ono što sam rekao i jutros nakon što je predsjednik kluba, uvaženi zastupnik gospodin Milanović, govorio da je to prihod jedinica lokalne samouprave. I druga stvar, proces uvođenja poreza na imovinu u Republici Hrvatskoj zbog situacije u zemljišnim knjigama … [[Govornik se ne razumije.]] je proces koji bi trajao nekoliko godina. Dakle, to nije mišljenje samo moje, to je mišljenje od eminentnih poreznih stručnjaka u Republici Hrvatskoj. Dakle, nitko ne spori da ćemo taj kvazi porez na imovinu koji je ostao još iz prošlih vremena, da će ga u nekim vremenima trebat promijeniti i da će se morat umjesto po kvadratu plaćati po vrijednosti građevinskog objekta. Dakle, to je nešto što nije sporno i nitko to ne spori. Ja mislim da ja koliko sam ministar i nekad dok sam bio oporbeni zastupnik to nikad nisam sporio. Međutim, to je mjera koja se naprosto ne može provesti od danas do sutra ako ju želimo kvalitetno napraviti. Druga stvar, da ozbiljno razmišljam o tome problemu, dakle da nije samo sad ću ja ovdje reći deklaratorno zastupniku Liniću ili nekome drugome i ostat ćemo na tome. Mi smo dakle naručili jednu studiju od Ekonomskog instituta da nam naprave studiju jednostavno baš upravo oko tih poreza na imovinu, koji sve oblici u Hrvatskoj postoje. Mi imamo već nekoliko oblika poreza na imovinu s kojih se u Hrvatskoj ubere pa skoro 3 milijarde kuna i koji su da li izvorni prihodi županija, da li izvorni prihodi gradova. Dakle, mi to nešto već imamo. Da li to baš treba biti tako ili sutra to će pokazati neko vrijeme. Međutim, ono što je osnovno mi te novce naprosto ne možemo i ne smijemo uzeti jedinicama lokalne samouprave. To su njihovi prihodi. Ne možemo kad nam paše govoriti o decentralizaciji, a sad govoriti ovako. Dakle, nije sporna ideja kolega Liniću. Kažem, nas dvojica bez obzira što znamo doći u sukob i ovdje u sabornici, ali mislim da smo ne jedanputa razgovarali oko ovoga. Ali postavlja se samo pitanje kako bi ta sredstva preusmjerili u državni proračun, ako je to prihod jedinica lokalne samouprave. Dakle, to je nešto što je na kraju krajeva kažem pokazala i studija Ekonomskog instituta. Druga stvar koju ne smijemo zaboraviti. Taj podatak sam rekao i jutros i reći ću ga opet, a to je da je najveći omjer vrijednosti stabilnih objekata u najrazvijenijim županijama 6,29 puta veći od raspoloživog dohotka. Znate što znači kad imate takav odnos raspoloživog dohotka i vrijednost nekretnina što znači uvesti porez. Jer vrijednost jedne nekretnine ne odražava ekonomsku moć njegovog vlasnika u tom trenutku, ovisi u kojem je on trenutku došao do nje itd. Tako da i prilikom uvođenja tog poreza morat će se itekako misliti na taj socijalni aspekt. Jer nemojmo se zavaravati bilo je zgodno iz političkih razloga ovaj krizni porez nazivati ovako ili onako. Nemojmo se zavaravati da ovaj, uvođenje poreza na imovinu ne bi hrvatske građane pogodio nekoliko puta gore nego što je ovo. Dakle, to su sve nalazi Ekonomskog instituta. Ja citiram ono što su oni našli. Druga stvar. Ja moram ovdje reći netočno je i to odgovorno tvrdim, da mi uzimamo dobit trgovačkim društvima u proračunu da bi im zakrpali rupu. To naprosto nije istina. Sva trgovačka društva pogledajte koja god hoćete njima se dobit ostavlja za razvoj. Možda vam je stvorilo zabunu onaj podatak, međutim to je uplata od Hrvatske narodne banke i njihove dobiti. Možda vam je to stvorilo zabunu i vjerojatno ste mislili da je to uplata trgovačkog društva. Dakle, niti jedno trgovačko društvo nije uplaćivalo dobit u državni proračun, niti smo mi na takav način svih ovih 6 godina isisavali novce iz poduzeća i na uštrb toga sprječavali njihov razvoj. Dakle, ovo što sam govorio oko poreza na imovinu govorio sam nešto što je stav ekonomske struke. Dakle, nisam si htio uzeti čisto zbog toga da ne bi bilo prepucavanja u ovoj sabornici da ja sad iznosim neka svoja mišljenja, nego jednostavno ono što smo naručili od Ekonomskog instituta. Druga stvar. Dakle, nitko u ovoj državi tko se bavi sa ekonomijom neće osporit činjenicu da je opterećenje plaća u Republici Hrvatskoj visoko i to prije svega ako uzmemo prosječnu plaću prije svega mirovinskim i zdravstvenim doprinosom. Međutim, što imamo s druge strane? Koliko novaca prikupimo od doprinosa, mirovinskog doprinosa i kad uzmemo sve mirovine koje smo isplatili po svim osnovama mi imamo deficit od 14 milijardi kuna. I sad će neko reći ovakve, onakve mirovine. Ali naprosto toliko nam fali da isplatimo sve mirovine bez obzira tko ih je i kako i po kojem osnovu stekao. Mi možemo u drugom dijelu razgovarati o mirovinskoj reformi i sve to skupa. Dakle, to je neka druga tema. Ali definitivno sa onim što se uplati sa osnova mirovinskog, dakle što uplate hrvatski građani i onoga što se isplati je 14 milijardi minusa. Ono što nikako ne smijemo zaboraviti to kolega Vidović može potvrditi mirovinska reforma. Dakle, mi naprosto moramo razmišljati. To je jedan od ključnih zadataka u sljedećim godinama, je povećanje stope izdvajanja za drugi stup mirovinskog. Da nam se ne dogodi treća skupina umirovljenika koja će biti u jednoj izuzetno teškoj situaciji zbog toga što ona izdvajanja po 5% u drugi stup mirovinskog neće biti dovoljna. I treća stvar – zdravstvo. Ja ne znam, pročitao sam u medijima, nisam bio na početku vaše rasprave kolega Linić jer sam bio na sjednici Vlade. Zato ako nešto kažem krivo ja se ispričavam i prihvaćam grešku. Dakle, da vi predlažete da se smanji doprinos na zdravstveno osiguranje na 7%. To je 9 milijardi kuna. Mi naprosto u ovom trenutku, vjerujte mi, napravili smo niz analiza sa kolegama koji se bave tim poslom, nemate prostora da tako kažem u poreznom obzoru Republike Hrvatske da nadoknadite tih 9 milijardi kuna. Naprosto nemate. Govorili smo o porezu na kapitalnu dobit. Danas je to na žalost, s obzirom na svjetsku krizu i sve porez na kapitalni gubitak. On će možda u nekim budućim vremenima biti prihod. Prema tome, ja sam osjećao potrebu bez namjere da izazovem bilo kakve ovdje nekakve replike ili bilo što druge, iznest nekakve činjenice koje su naprosto takove kakove jesu i koje bi bile takove bez obzira tko je u ovom trenutku na vlasti. Ali kažem, ponavljam budimo oprezni oko izjava što se tiče poreza na imovinu jer to je prije svega prihod jedinica lokalne samouprave i ako ga hoćemo kvalitetno uvesti treba nam malo duži vremenski period. Prema tome, on neće imati na žalost efekta značajnijega na državni proračun. Imat će efekta na proračune jedinica lokalne samouprave. Dakle, to je prije svega mišljenje struke. Ja vam mogu i dati materijal kolega Linić što se tiče što je Ekonomski institut napravio tako da vidite. Prema tome, evo ga. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. E sad imamo najprije da mu ne pobjegnu misli, ispravak navoda kolega Đakić u odnosu na raspravu kolege Linića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ispravit ću jedan netočan navod kolege Linića gdje je ustvrdio da je ova Vlada nije učinila ni jedan korak na planu borbe sa krizom u Republici Hrvatskoj i da ovaj proračun apsolutno nije na tragu borbe sa krizom. Pa ja bih htio samo podsjetiti i opovrgnuti takvu tvrdnju kolege Linića. Mi smo svjesni da je ova Vlada osigurala štedne uloge sa 100 na 400000 kuna i da je to prva od mjera koje je provela. Da je također ova Vlada u zajedništvu sa Hrvatskom narodnom bankom učinila da stabilan tečaj kune bude i dalje jedna od osnovnih stvari koje je uvela. Kroz ovaj prošlogodišnji proračun osigurala je da budu plaće, mirovine, porodiljne naknade, socijalne pomoći, povrat PDV-a da sve bude u roku i na vrijeme. Uveden je krizni porez koji je također na ograničeno vrijeme i koji želi ili ima za cilj da stabilizira proračun i da ovu krizu prebrodimo do njezinog završetka krajem 2010. godine [[Upadica Friščić: Hvala lijepo.]] Isto tako želim naglasiti smanjenje plaća državnim službenicima također je bilo u cilju i korist borbe protiv krize. Provedene su mjere racionalizacije i štednje na svim nivoima, oštra i beskompromisna borba s korupcijom i kriminalom na svim nivoima.
Hvala kolega Đakić, mislim da ste dovoljno argumenata iznijeli za ovu tvrdnju za ispravak. Sada imamo dvije prijave ispravka u odnosu na raspravu potpredsjednika i ministra Šukera. Najprije uvaženi kolega Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravljam navod da od poreza na imovinu će imati efekt samo lokalna samouprava. Da. U prihodima od materijalne imovine imat će lokalna samouprava, ali će imati državni proračun, jer moramo shvatiti osnivači svih zdravstvenih ustanova izuzev kliničkih, bolničkih centara su županije. Sve djelatnike zaposlene u zdravstvu, koji nisu u kliničkim bolničkim centrima treba se spustiti i prenijeti dio odgovornosti na one koji su osnivač. Isto to vrijede i za zaposlene u obrazovanju, izuzev sveučilišta. Prema tome, ako se tako razmišlja i daljnja decentralizacija, s obzirom na povećane prihode po osnovu materijalne imovine, vidimo da je to i ogromna, ogromna ušteda u državnom proračunu. Prema tome, rješenja su jasna. Treba razgovarati o njima. Na žalost nisam stigao drugi ispravak, ali vrlo jasno, predsjednik Croatia osiguranja je rekao da uplaćuje porez, a sjetimo se i HT-a. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, govorim o dobiti. Dobro, dobro, ali sjetimo se i HT-a.
Hvala. Zatim imamo i prijavu za ispravak navoda u odnosu na raspravu potpredsjednika Šukera, uvaženi kolega Davorko Vidović. Izvolite kolega Vidović.
Ja interveniram na onaj dio, ispravljam onaj dio koji govori o rješavanju mirovinskoga sustava i dubioze ili manjka od 14 milijardi. Neki dan su u novinama objavili kaže mirovine rastu, u plusu 670 milijuna kuna. to je najtragičniji broj koji sam ja pročitao. Jesu ministre, 670 milijuna kuna je za nove mirovine, za nove umirovljenike. To znači da će on biti ne 14 minus, nego će to biti 14 milijardi i 670 milijuna jer nikada u povijesti hrvatske države od Austro-Ugarske, od Mlečana omjer osiguranika i umirovljenika nije bio 1 naprama 35. Apsolutno najniži omjer otkad postoji, otkad se bilježi povijest u Hrvata. To je tragedija. Ja ispravljam dakle. Vi konstatirate problem, a rješenje je kontra. … [[Upadica se ne čuje.]] Ali ja ti pokušavam reći da radimo kontru i da upravo radiš suprotno od onoga što se nominalno … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala kolega Vidović. Sigurno je i, pročitali smo, to je pisalo. Jedino nisam, ja bar, pročitao da li je to Šuker rekao ili netko drugi. Ali imamo još i jednu repliku, kolega Linić. Ako je moguće još malo ostati, jer imamo jednu prijavu replike na vašu raspravu od kolege Marića, a ja znam da ćete vi vrlo rado i na nju odgovoriti, pa da onda završimo do kraja s ovom prijavom. Izvolite kolega Marić.
Referirao bih se kolegi Liniću na dio rasprave koja govori o tome da hrvatska Vlada ne sluša glas poslodavaca, i da nije stvoren ni uvjeti za razvoj poduzetništva. Pa Hrvatska ako sluša, ako Vlada sluša glas udruge poslodavaca, to ne znači da tada čuje i glas poslodavaca, jer 60% poslodavaca nije uopće članovi udruge poslodavaca i u toj udruzi 4 do 5 kompanija ima dominantnu ulogu, a ostali minornu ulogu. Međutim ono što demotivira poduzetništvo u Hrvatskoj, to je upravo ta dominantna pozicija tih u udruzi poslodavaca koji svojim tržišnim velikim udjelom destimuliraju novo poduzetništvo, a i postojeće poduzetništvo. Pa kako se osjeća poduzetnik kad proizvede, a nema gdje prodavati? Kako se osjeća kad potpiše ugovor u kojem piše da će dobiti instrument osiguranja naplate, a kasnije mu ga ne da? Kako će, ako ispostavi račun, a on mu se ne plati? Kako ako ugovori rok plaćanja 60 dana, a ovaj prekriži i napiše 180 dana svojevoljno? To je nešto što demotivira poduzetništvo u Hrvatskoj. Inače poznate su tri vrednote, dobrota, umjerenost i ne drznuti se uzeti prednost nad drugima. Može se biti dobar a hrabar, može se biti umjeren i sretan, a može se učinkovito i poslovati i biti poduzetnik a ne uzimati drsko prednost pred drugima. Hvala.
Hvala lijepo. I odgovor na repliku kolega Linić. Izvolite.
Kad sam govorio o udruzi poslodavaca, onda sam ipak mislio na njihove prijedloge o prevelikim opterećenjima parafiskalnim nametima. Budimo iskreni, u posljednjih 4 godine imamo problema, prevelikih doprinosa za vode i pogotovo kod investicija. Imamo našu želju da se borimo za očuvanje privrede, a bez da smo se brinuli o modernizaciji gospodarstva uveli smo niz nameta za zaštitu okoliša. A budimo iskreni novac u fondu se baš ne troši onako kako treba. Isto tako kad govorimo o šumskim doprinosima, kad govorimo o spomeničkim rentima, komunalnim doprinosima, to je nešto što sve zaustavlja investicije. Sve. … [[Govornik se ne razumije.]] dalje razina državne ili regionalne i lokalne samouprave. To je ono što isto treba poslušati i to je trebalo u 2009. i 2010. kao godinama pada gospodarskog rasta, a o tome sam govorio itekako promijeniti jer je bitno pokrenuti investiciju. Ukinimo sve ono što zaustavlja investiciju, jer nam je ta investicija bitna i za gospodarski rast i za radno mjesto. A inače bih se složio s vama da odnos između gospodarstva i samih gospodarstvenika ne služe na čast građanima Hrvatske. I da u biti kao što se mi ponašamo između opozicije i pozicije mislim da su još gori odnosi između onih koje mi neki nazivamo monopolima, iako ih naša agencija ne smatra jer nisu iznad 50% hrvatskog tržišta, ali po mnogo čemu jesu monopolima i onih koji se bore za sitnu proizvodnju, za okupljanje i ja bih rekao okupljanje radnika za zaustavljanje uvoza i koji imaju maćehinski odnos upravo tih krupnih, krupnih hrvatskih … [[Govornik se ne razumije.]] To jednostavno njima ne služi na čast. Ali u tome pravosuđe i država puno može učiniti.
Hvala lijepo. Slijedi dalje rasprava, kolegica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, potpredsjedniče Vlade i ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa ja bih rekla da smo malo i indisponirani u raspravi o ovom proračunu, da bi trebali biti jednako zabrinuti i pozicija i opozicija za ovo vrijeme u koje donosimo proračun, kakav proračun donosimo i što slijedi iz toga. Treba reći da država nikada nije sama sebi svrha, država su ljudi i njihove potrebe. Potrebe poduzetnika, radnika, potrebe za socijalnom sigurnošću, potrebe za učenjem, za znanošću, za mirovinama umirovljenicima itd. A ljudi koji su dobili povjerenje građana zapravo trebaju to sve osiguravati. I kada se raspravlja o državnom proračunu, to je jedan najvažniji akt u jednoj godini, to je politika koja će se provoditi konkretno ovdje 2010. godine a po prvi puta projiciramo nešto što će biti sljedeće naredne 2 godine. Dakle, za 3 godine unaprijed gledamo što će se to u Hrvatskoj dešavati. Po prvi puta nitko ne govori u ovoj sabornici da je to socijalan i razvojan proračun. Govori se da je stabilan, govori se da je zadan, govori se da je optimalan, trebalo bi se reći da je krizni, ili bi se trebalo reći da je proračun koji će Hrvatsku pokrenuti u gospodarskom smislu jer je ovo godina nakon dugog razdoblja sa velikim gospodarskim padom. Međutim, od predsjednice Vlade sam očekivala da nam izloži tu politiku, politiku za iduće 3 godine, politiku za razdoblje u kojem Hrvatska se ubrzano priprema da uđe u Europsku uniju sa onim predviđenim rokom 2012. godine. Dakle očekivala sam neki konkretni projekti, očekivala sam neke konkretne promjene u politici, reforme koje nas očekuju, ona govori o teškim odlukama. Međutim, sve se svelo na nekakve podatke o uštedama u ovom proračunu i ono što bi eventualno trebalo napraviti, a gdje smo od toga došli to je eto još uvijek upitno. Međutim, moram reći ovo što se sada javio nakon kolege Linića ministar, odnosno potpredsjednik Vlade zadužen za gospodarstvo, da to ipak daje neki optimizam. Do sada se uopće odbijalo da se raspravlja o reformi porezne politike, pa i ministar Šuker, prije toga i predsjednica Vlade, kažu razmišljaju. Čini mi se da razmišljaju barem sam ja stekla takav dojam da ipak nešto treba činiti u poreznom sustavu, paraporeznom sustavu. Ona govori razmišljamo, analiziramo što je to sa onih 250 famoznih neporeznih davanja koje je još prije godinu i pol kroz registar utvrdilo Ministarstvo financija. Predugo se razmišlja, predugo se analizira, nama trebaju hitne i dugoročne mjere. Ne čudi me što smo u takvoj situaciji jer kada analiziram kako je Vlada uopće detektirala krizu u Hrvatskoj onda posljedica toga je stanje u kojem smo danas. Dakle, 2008. godina kada se već naslućivala svjetska kriza, najprije kao financijska pa onda i ekonomska, mi nismo činili ništa. Naš proračun je upravo eksplodirao 2008. godine, povećanje rashoda u odnosu na 2007. godinu je bilo 13%, i kada analiziramo razdoblje od 2004. do 2008. rast BDP-a koji nema dobru strukturu, temelji se većim dijelom na potrošnji nego na realnom sektoru rastao je 39%. Istovremeno u tom razdoblju proračunski rashodi rasli su 46%, ove škare ili razlika od 7 indeksnih poena zapravo je potencijalno izazivalo krizu, ne samo potencijalno nego stvarno izazivalo krizu. 2008. godine se ništa ne poduzima, donosi se proračun kao da smo u ekspanziji, tri rebalansa nisu uspjela to spriječiti jer je potrošnja eskalirala, prvi pravi rebalans je bio tek negdje tamo u 7., 8. mjesecu. Zašto je upitan ovaj proračun i zašto mi u SDP-u a tu su se pridružili Klubovi IDS-a, i HNS-a smatramo da nije dobro ovako donositi proračun. Zato što su upitni i prihodi i rashodi. Zašto su upitni prihodi? Zato što se temelje na gospodarskom rastu, istina minimalnom, mogli bi se čak i složiti da bi bilo dobro da Hrvatska ostvari stagnaciju ili minimalni rast od 0,5% BDP-a, međutim, pitanje poreznih prihoda da li će se ostvariti na ovoj razini je upitno. Upitno je stoga što se ne računa da smo mi već dosegli nezaposlenost koja je negdje možda zadnji ili predzadnji podatak 271 tisuća na Zavodu za zapošljavanje, što ne opozicija, ne odgovorni ljudi u Hrvatskoj, nego poslodavci kažu da jednostavno nisu u stanju zadržati ovu razinu zaposlenosti i da ćemo biti prisiljeni otpuštati i dalje radnike. Netko govori o 50, netko o 60 čak mislim da u ovom trenutku ta cifra nije ni bitna, bitno je nešto drugo. Što smo mi završili 2008. godinu dakle prije ove eskalacije krize u Hrvatskoj, sa stopom zaposlenosti od 44,5%. U Europskoj uniji je negdje projektirana stopa zaposlenosti 70%, a mi smo na pragu ulaska u Europsku uniju sa stopom od 44,5% a oni kažu da bi bilo poželjna stopa zaposlenosti od 70%. Nikakvo dodatno opterećenje nije moguće, ako ja dobro razumijem da su ovi ostali porezi od 2 milijarde i 220 milijuna u proračunu da je to krizni porez onda je pitanje hoće li se i to moći ostvariti kada plaće stagniraju, one će vjerojatno i pasti, kada će pasti još broj zaposlenih. Ljudi unaprijed štede i kada su zaposleni i kada imaju sigurna primanja, štede jer se boje neizvjesnosti boje se budućnosti. Dakle, vidimo da je pad prometa bio preko 14% u maloprodaji da će se to nastaviti i u 2010. godini, niti stopa od 23% dakle jedan indeksni poen povećanja PDV-a vjerojatno ne može nadoknaditi pad potrošnje i pad proizvodnje, kada nemate potrošnju nemate niti proizvodnju. I na kraju eto htjela bih iskoristiti priliku, tri županije među kojima je moja županija poslali su jedan prijedlog na ruke, odnosno predsjednici Kosor. Ne znam da li je to gospodine ministre došlo do vas, zaista jedna teška situacija obiteljima koji školuju djecu u srednjim školama. I sada im je ukinut taj prijevoz do škola. Izradili su jedan prijedlog u kojem bi participirali i općine i gradovi i županije i jednim dijelom državni proračun. To ne bi bilo više nego što je bilo u ovoj godini izdvojeno za pola godine, čak i nešto manje. Bilo bi potrebno negdje okruglo 207 milijuna kuna da bi se riješio besplatni prijevoz sve srednjoškolske djece u Hrvatskoj ali kada bi se to dogovaralo na razini županija. Izračunali su da i sada kada oni ugovaraju participaciju u prijevozu da je to 30% manje, nego kada je to radila država. Dakle, apeliram ukoliko je moguće da se tih 200 kuna po učeniku srednje škole, ipak osigura u ovom proračunu jer je to negdje oko 207 milijuna kuna. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolegice Zgrebec. Imamo jednu prijavu ispravka navoda uvažena kolegica Nevenka Majdenić. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice Zgrebec rekli ste da 2008. godine Vlada nije ništa poduzimala kada se vidi da će doći do krize, što zaista nije točno. Evo ja ću reći jednu od mjera koju je ova Vlada učinila, a koja je bila jako bitna za sve ovo, ja bih rekla i za stabilnost financijskog sustava koji je izuzetno važan i za gospodarstvo i za ostalo, je bilo osiguranje depozita sa 100 tisuća na 400 tisuća kuna. To je izuzetno jedna važna mjera, jer da to nije doneseno pitanje je gdje bi bio naš financijski sustav, ali to je bilo u pravom trenutku. Jer da nije donešena onda bi se depoziti iz banaka povukli i naravno da bi cijena kapitala bila puno, puno veća. Prema tome, evo to je jedan primjer koji ja vjerujem da ćete uvažiti. Ima ih još, ali ovo mislim da je jedan stvarno pravi primjer što je Vlada učinila kada je primijetila da u svijetu dolazi do krize i da će se to vjerojatno odraziti i na Hrvatsku.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava uvaženi kolega Josip Leko. Vidio sam ja vašu tablicu, ali nije bila replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pa ja mislim da jest proračun države prilika i obveza da svaki zastupnik kaže svoje viđenje ekonomske politike ili državnog fiskusa u toj godini i dužem periodu godina, jer on odražava jednu politiku, jedno stanje, jednu okolnost. Pa kada tako gledamo, onda bi ovaj prijedlog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu zaista mogli nazvati prijedlogom kontinuiteta. Dakle, ništa novo u hrvatskoj razvojnoj strategiji. Ništa novo čak 17 godina od kada je vlada HDZ-a donijela program stabilizacije. A taj period od 17 godina karakterizirao je razvoj hrvatskog društva, hrvatske privrede i Hrvatske države sa nekoliko smrtnih grijeha. Radi javnosti ovaj period je obilježen i odredio je današnju ekonomsku snagu i ovaj prijedlog proračuna obilježen je sa grijehom bogaćenja bez rada. Bilo da se to događalo kroz pretvorbu i privatizaciju ili korupciju koja je sve ovo vrijeme bila skoro glavno obilježje u našem društvu. Drugi smrtni grijeh je trošenje nezarađeno i države i građana. I uživanje bez savjesti. Drugim riječima jedemo budućnost i svoju i naših generacija. I to se isto vidi i odražava i radi i sa ovim prijedlogom proračuna. Dakle, i ovaj prijedlog proračuna predviđa samo troškove i deficit. I pitanje da li će se i ostvariti bez obzira što ostaje krizni porez i krizno zahvaćanje ili harač. Dakle, hrvatska politika nastavlja sa grijehom da vodi brigu samo daj nam danas. Ako se tome doda da je u cikličnom periodu svakih nekoliko godina ili svake druge vlade, izrazit grijeh hrvatske gospodarske politike bilo je poslovanje bez morala ili drugim riječima ne plaćanjem za robu i usluge u prometu. To nije samo i nemoralno, to je otimačina tuđeg rada, ali to je vrlo, vrlo kako bih rekao ne motivirajuće za razvoj hrvatskog gospodarstva i napretka društva u cjelini. Ako tome dodamo i sljedeći grijeh da je znanost bez odgoja i čovječnosti dosta dugo dominirala u ovom prostoru, politika bez načela i sustava nacionalnih vrijednosti, onda nismo mogli ni očekivati proračun koji će razgaliti perspektivu hrvatskog razvoja i osigurati razvoj bilo za kraći ili bilo duži period. Zašto ovo sve govorim? Zato što često sa kolegama u Saboru koji će odlučivati o ovom proračunu, kada razgovaramo izvan kamera i kada kažemo da nismo politički svrstani, onda kažu ovako više ne može. Treba duboko oranje i treba duboki zaokret u gospodarskoj politici Republike Hrvatske, ako mislimo dobro na buduće generacije. I ja zaista povjerujem u iskrenost tih ljudi. I ja vjerujem da su oni čak to mislili i govore. Ali što bude kada dođe za govornicu i kada se okrene kameri ili kada ga slušaju njegovi stranački kolege iza? Onda počne braniti i nemoguće, pa je i ovaj prijedlog državnog proračuna i optimalan i pozitivan i, i, i, i. A mi znamo da ne može to izdržati. Ja sam uvjeren u to da svi ovdje tako misle intimno. Zato je vrlo važno da se ponovo odrede nacionalni ciljevi. Mi smo imali zaista dugo definirane političke ili vanjsko-političke pa i unutrašnjo-političke ciljeve, to je ulazak u NATO i Europsku uniju. Ali poštovane kolegice i kolege, šta će se dogoditi evo ušli smo u NATO, pa ući ćemo u Europsku uniju. Da li će to osigurati da drugi misle o našem proračunu, deficitu ili razvoju budućih generacija? Pa imamo primjere zemalja koje su ušle i u NATO i u Europsku uniju pa čini mi se da još lošije žive, još je jače izražena korupcija i još su nezadovoljniji. Prema tome, predstoji nam definirati razvojne ciljeve, nacionalne razvojne ciljeve i oko toga postići konsenzus prije budućih izbora. Neke stvari ne mogu biti obojene politički. One su nacionalne i od nacionalnog interesa, ponekad su nezavisne i od nekog kraćeg vremena. U današnjoj raspravi, pažljivo sam zaista slušao, vodi se rasprava otprilike jesmo li osigurali na ovoj ili onoj poziciji povećanje ili smo zadržali razinu potrošnje. Načelno ne možete ništa ni povećati jer je nominalno ukupni iznos proračuna na bazi prošlogodišnjeg. Drugim riječima, zanemarujemo i inflaciju i rast potreba, naprosto rast potreba. Ali to je i logično da se ne može povećati jer je zbog onih grijeha o kojima sam govorio nemoguće očekivati da će čisti novac doći na ledinu i investirati u Republiku Hrvatsku. Više je razloga, može biti jedno poresko opterećenje, može biti nesređene zemljišne knjige, može biti nesređen poreski sustav ali sve skupa, za sve skupa smo mi odgovorni. U Hrvatskoj nema nitko nijedno drugo tijelo koje kreira i donosi proračun, niti jedno drugo tijelo koje je pred građanima dalo zakletvu da će voditi brigu o njihovom interesu ne trenutnom nego o budućnosti. O tome lijepo kažu Kinezi: "Pametan čovjek ne misli što ga brine sada nego što ga čeka u budućnosti.". Tako se ne ponašamo skoro 20 godina. Recimo da možemo regulirati ili proći i ispuniti sve ovo što smo isplanirali u proračunu. I kad bi isfinancirali taj deficit o kojem sada razmišljamo koliko on utječe da se potakne razvoj u bilo kojoj grani u kojoj Hrvatska može biti konkurentna u Europi ili u susjedstvu, ili u svijetu. Ja ne vidim nijednu stavku takvu niti je u obrazloženju, niti u političkom nastupu je netko rekao da ćemo razvijati ili poticati znanost kako bi građani Republike Hrvatske kad uđu u Europsku uniju bar u ljudskom resursu bili sposobni i konkurentni da se zaposle ondje gdje posla ima i gdje su pametne vlade vodile računa o investicijama, razvoju i o budućim generacijama. Mi se možemo sada prepirati koliko nas je volja i nadmudrivati ali građani znaju da sada već ima, tu je stvar statistike ali blizu 300 tisuća nezaposlenih ljudi. Je li to izražavanje zadovoljstva da smo uspjeli šta, zadržati razinu potrošnje na 120 milijardi kuna? Ako je to zadovoljstvo onda smo mi promašili sa svojim obvezama kao zastupnici. Moramo preuzimati rizike, moramo tražiti dogovore, konsenzuse jer ovako više ne može. Vi svi skoro u kuloarima mi to ponovite u hodniku. Toliko o ovom proračunu.
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu ispravka navoda i jednu repliku. Najprije ispravak navoda uvažena kolegica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Leko, čula sam, percipirala sam tri navoda koja po meni nisu točna. Ništa novo u proračunu, ovaj proračun samo predviđa deficit i politika bez načela sustava vrijednosti. To je kolega Leko netočno upravo iz razloga što i ovaj proračun jasno svjedoči o cijelom nizu propisa u zakonodavnom dakle hrvatskom okviru koji osiguravaju prava iz nadležnosti različitih ministarstava kao što su Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, regionalnog razvitka, Ministarstva mora, promet i infrastrukture itd. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. I jedna prijava replike, uvaženi kolega Davorko Vidović. Izvolite, kolega Vidović.
Ja sam sklon kao i ti Josipe često puta pozivati na konsenzus. Međutim, to je prilično jalov posao. Na konsenzus može pozvati samo onaj tko ima vlast, mi iz oporbe ne možemo pozivati na konsenzus, ne možemo ga osigurati. A da bi onaj tko je na vlasti mogao pozivati i osiguravati konsenzus nužno je da ima kapacitet za vođenje države, odgovorno vođenje države. To znači kapacitet da svoj uski stranački interes stavi u drugi plan i da postavi na prvo mjesto ono što je nacionalni interes pa i makar izgubio vlast. O tome sam jednom prilikom ovdje govorio. Tog kapaciteta sasvim izvjesno vladajuća garnitura u Hrvatskoj u ovom trenutku nema. Nama će se očigledno još jednom morati dogoditi nešto vrlo loše i kataklizmično da bi se uopće počelo razmišljati odnosno da nas okolnosti prisile na to da kažemo hej ja već mislim da su te okolnosti nastupile. Ali konsenzusa dokle god imamo podkapacitiranu u državničkom smislu politički elitu i garnituru nema niti ga može biti. I možda su u pravu oni koji kažu, evo kotrljat će se dok se ne dođe do dna. Cijenim upozorenje ali mislim da kad tražimo konsenzus da smo svi pomalo u iluzijama.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Leko.
Poštovani kolega Vidoviću, sasvim sigurno znate da se neki nacionalni ciljevi ne mogu ispuniti, izvršiti za jedan mandat, pa ni za dva mandata, pa ni za mnoge generacije zastupnika. Nije važno tko će pozivati na nacionalni konsenzus za nacionalne ciljeve, važno je da to uvidi većina bez obzira koja je sada na vlasti i na to pozivam. Pozivam većinu da ponudi nacionalne ciljeve oko kojih se valja dogovoriti i promijeniti politike i politiku jer ovako više ne može. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedi dalje rasprava. Prijavila se uvažena kolegica Nevenka Majdenić. Izvolite kolegice.
Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo kratko ću se ja osvrnuti na prijedlog Proračuna za 2010. godinu. Smatram da se pri jednoj objektivnoj analizi prijedloga Proračuna treba krenuti od bazne godine od osnovne godine a to je 2009. godina u kojoj je težište bilo i biti će dakle do kraja godine usmjereno na ublažavanje negativnih posljedica krize i očuvanja makroekonomske stabilnosti. Na takvim polazištima u skladu s očekivanim oporavkom svjetskog gospodarstva u 2010. godini i projekcije našeg gospodarskog oporavka idu u pravcu zaustavljanja daljnjeg pada i početka rasta bruto društvenog proizvoda od 0,5%, umjereni oporavak osobne potrošnje i poboljšanje potrošačkog optimizma. Po prvi puta ove godine u skladu sa Zakonom o proračunu, donosi se proračun za 2010. godinu i projekcije za sljedeće dvije godine. Nadalje, proračun za 2010. godinu donosi se na razini podskupine znači treća razina računskog plana na koji će biti postavljene i kontrole izvršavanja a projekciju za 2011. i 2012. godinu na razini skupine druge razine računskog plana. To je bitno jer donošenje proračuna na višoj razini jedan je od ključnih mehanizama koji će ministarstvima i drugim državnim tijelima dati određenu fleksibilnost u izvršavanju proračuna jer su oni odgovorni za provođenje svojih programa ali u skladu sa usvojenim proračunom. Ne smijemo nikako zanemariti činjenicu kako su daljnja makroekonomska kretanja uslijed gospodarske krize na globalnoj razini i dalje povezana sa jednim brojem neizvjesnosti i to je prije svega povezano i s posljedicama krize. Buduća kretanja na globalnoj razini kao i do sada utjecat će na kretanje gospodarske aktivnosti u Hrvatskoj. Međutim, valjda naglasiti kako za perspektivu gospodarskog oporavka i rasta u Hrvatskoj u srednjoročnom razdoblju u pozitivni utjecaji dolaze od procesa približavanja članstvu u Europskoj uniji te daljnje provedbe strukturnih reformi kao i mogućnost korištenja sredstava Europskih fondova. Smatram da je Vlada Republike Hrvatske proračunom pokazala kako se s manjom potrošnjom uz jasne strateške prioritete i dobro osmišljene programe može osigurati razvojna održivost i socijalnu pravednost. Neki rezovi su već bili bolni i ukinule su se neka primanja i davanja koja nisu bila neophodna ali oni kojima je pomoć bila potrebna ostali su u središtu proračunskih prioriteta. Takva politika je provođenje strateških ciljeva u očekivanim makroekonomskim uvjetima, uvjetovali su i kreiranje ovakvog državnog proračuna za 2010. godinu. Ukupni prihodi državnog proračuna za 2010. godinu planirani su u iznosu od 112,8 milijardi kuna što predstavlja rast od 1,5% u odnosu na 2009. godinu. Prihodi po pojedinim vrstama ja bih istaknula onaj koji mi je zaista važan i koji mi je dobar, a to je da se očekuje rast od 5% prihodi od poreza na robe i usluge i to zbog efekta povećane stope PDV-a na cijelu godinu. Kod proračunskih prihoda važno je istaći mogućnost da ukoliko se pojedine vrste prihoda ostvare boljim ili bržim intenzitetom, poseban porez na plaće i mirovine i ostala primanja mogu biti ukinuti ranije odnosno prije kraja godine. Pored poreza najvažniji drugi izvor prihoda su doprinosi za koje se očekuje da će se ostvariti nešto malo manje nego prošle godine dakle indeks 98,9%, ukupni planirani rashodi državnog proračuna za 2010. godinu veći za 0,8% od rashoda u 2009. godini, međutim, važno je naglasiti da se proračunska potrošnja u odnosu na 2009. godinu smanjila. Povećanje troškova zbog kojih se ne smanjuju ukupni rashodi vezani su za tri zaista važna elementa a to je prilagodba Republike Hrvatske u procesu pridruživanja Europskoj uniji čiji su troškovi u 2010. godini 2 milijarde kune. Drugo su financiranje projekata u sklopu predpristupnih programa Europske unije, 432,2 milijuna kuna. Povećanje troškova kamata za oko 1 milijardu kuna. Planirani rashodi za 2010. godinu veći su za 904 milijuna kuna u odnosu na 2009. godinu, a gore navedena povećanja rashode iznose 3,4 milijarde kuna. Dakle, kada se navedene rashode za prilagodbu standardima Europske unije i rast rashoda za kamate što ukupno iznosi 3,4 milijarde kuna, izuzmemo od ukupnih rashoda za 2010. godinu ostaje da proračunska potrošnja u 2010. godini iznosi 118 milijardi kuna, to je značajno smanjenje u odnosu na 2009. godinu kada je ta ista proračunska potrošnja iznosila 119,4 milijarde kuna. Najveću stavku u rashodima poslovanja čine naknade građanima i kućanstvima na temelju osiguranja i druge naknade u iznosu od 64,6 milijardi kuna. Većina navedenih rashoda čine mirovine i to 34,6 milijardi kuna, i to u odnosu na 2009. godini mirovine u 2010. godini rastu za 582 milijuna kuna, uslijed očekivanih kretanja broja umirovljenika. Izuzev mirovina, prethodno spomenuta skupina rashoda obuhvaća i naknade obuhvaćene propisima o zdravstvenom i socijalnom osiguranju te ostale vrste naknada koje građani i kućanstva dobivaju iz proračuna neovisno o sredstvima osiguranja. Na osnovi ovako planiranih rashoda u iznosu od 112,8 milijardi kuna te ukupno planiranih rashoda u iznosu od 121,4 milijarde kuna manjak državnog proračuna u 2010. godini iznosit će 8,6 milijardi kuna ili 2,5% bruto domaćeg proizvoda a time će se ukupni manjak smanjiti za 0,3%-tna boda u odnosu na planirani iznos iz 2009. godine. Planirani manjak državnog proračuna vidljivo je u proračunu u od 8,6 milijardi kuna financirat će se razlikom ukupnih primitaka od financijske imovine… Evo s obzirom na makroekonomsku situaciju koja diktira opće uvjete gospodarskih aktivnosti te zaista realno sagledavanje vlastitih mogućnosti i poštivanje strateških planova ovaj prijedlog proračuna po meni osigurava optimalno zadovoljavanje potreba korisnika proračuna i socijalnu solidarnost i pravednost prema najosjetljivijim slojevima društva. Evo i zbog toga ću podržati donošenje ovog Proračuna za 2010. godinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolegici Nevenki. Ispravaka, replika nema. I sad slijedi rasprava uvaženog kolege Krunoslava Markovinovića.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Dakle, pričamo danas cijeli dan i mislim da ćemo još dosta tog ispričat. U nekim stvarima se slažemo, u nekim ne slažemo. Nisam od onih koji jedno priča u kuloarima, a drugo javno, prema tome sve što mislim kažem javno pa tako isto govorim i o ovim mjerama za koje se toliki zalažu da jednostavno smanjimo broj ljudi zaposlenih, da je prekobrojni činovnici i slično. Malo gledam podatke i u tim podacima treba ponovit da državnih službenika ima manje od 2005. do 2008. za 2 tisuće 645, a da javnih službenika ima više 10 tisuća 393. Složio bih se da državnih službenika ima još previše, ali kojih, onih koji presporo rješavaju papire, onih koji ne rade i koje stvarno ministri morat će ili natjerat da rade ili ih stvarno maknuti s tih mjesta. Dakle, oni su definitivno višak. Dobro je da država u službu prima mlade vježbenike, a loše je što ti vježbenici čim malo odrastu odlaze. Zašto? Jer plaća im je kao vježbenicu negdje oko 4 tisuće kuna, kad odrastu imaju 6, 6 i pol tisuća kuna i tko god završi dobar posao u državi, dakle u ministarstvu odlazi privatniku jer tamo će dobit znatno više. I to je ono što nas mora zabrinjavati jer zapravo broj kvalitetnih ljudi nam se smanjuje upravo zato jer plaće su u odnosu na druge sektore stvarno su plaće premale. Opet kažem, da bi zadržali kvalitet. Šta je to sa javnim službenicima? Vele ima, treba 30, 40 tisuća maknut javnih službenika, povećan je broj javnih službenika. Evo sa Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa u tri, četiri godine skoro za 6 tisuća i nešto, Ministarstvo zdravstva 3 tisuće i 200, dakle od tih 10 tisuća školstvo i zdravstvo čine blizu 10 tisuća. Svjesni smo da medicinskih sestara nema i dalje dovoljno. Bit će problema i sa liječnicima i većih. Da u školama još uvijek je broj učenika po odjeljenjima izuzetno velik i da je jako teško radit, da u školama nema stručnjaka dovoljno, govorim ovdje o psiholozima, pedagozima, dakle jednostavno ih nema i da zbog tog sigurno da se neke stvari događaju koje se i ne bi trebale događati jer opet velim, u nastavi je jako teško djecu i odgajati jer postoji masu toga iz čeg se moraju obrazovati. Dakle, bilo bi dobro kad kažemo kog je previše onda konkretno navesti previše je tog i tog, ali ne pri tom kad Sindikat javnih službenika ili Sindikat državnih službenika se pojavi tu negdje, e onda mu idemo u susret, dati podršku, znate mi smo uz vas itd. Čim se okrenemo, već pričamo treba pola pobacati na ulicu, ostali jesu višak. Toliko o ponašanju javno i ono iza stupa, u kuloarima. A i kad bi počela nekakva čistka bojim se da bi mi imali opet problema sa oporbom, posebno sa SDP-om jer bi rekli pa bacate samo naše. Nismo mi krivi što ste ih toliko naslagali svud po ministarstvima i po svim mogućim poduzećima. Prema tom, nažalost, stradali bi naši i vaši što možda ne bi bilo loše pa bi uzeli neke treće. Uvijek očekujemo da oni nepoznati su najbolji, nepoznati vladari, nepoznati poslodavci uvijek su najbolji ali nažalost evo, mi smo mala zemlja pa se svi poznamo.
Jel to ima serija "Naši i vaši"?
Da. Da li je ovaj proračun razvojan, nije razvojan teško je reći. Da li je krizni, pa sigurno, kriza je ovdje, on je prilagođen krizi. Ako govorimo da je politika umjetnost onako mogućeg pa mislim da i ovaj proračun daje maksimalno. Normalno da će evo kolegice i kolege iz oporbe onda u Vladi da je moglo bolje. Mi evo, kolega, jedan od vaših kolega dao je za pravo nam da smijemo slobodno govoriti i o periodu bivše Vlade, koalicijske Vlade u kojoj su evo, SDP u kojoj je vodio tu koaliciju. Međutim, tu i tamo se sjetimo onda svi dobijemo po glavi joj pa šta se vraćate nazad. Vraćamo se nazad da ljudima kažemo tko je vladao i tko želi doći na vlast. To je jedini razlog u svemu tome. Ako govorimo o tome što je kom smanjeno, govorimo o brodogradilištima, stvarno pratite zadnjih dana izlaze podaci koliko je novaca uloženo unutra i šta je s tim postignuto. Ako se govori o privatizaciji brodogradilišta e to nije dobro, a istovremeno treba rezati proračun pa moramo napraviti ili jedno ili drugo. Nikad neću zaboraviti tamo '90.-te na '91., evo sad već pa kad je Savka Dabčević izjavila, rekla je da je država najgori vlasnik i da treba sve hitno privatizirati. Nešto je pokušano, nešto napravljeno, nažalost ratno vrijeme je donijelo svoje. A upravo to ratno vrijeme i danas ostavlja posljedice, 5 do 6% proračuna nažalost ide za posljedice ratnih zbivanja i potrajat će to još jako, jako dugo. I tu si mislim da nećemo moći pomoći. Toliko kad se uspoređujemo sa zemljama koje nisu imale rat, koje su ipak prošle znatno bolje, koje su imale priliku bolje i tako. Što se tiče, evo čujem isto da su prostorni planovi blokirani. Ima nešto, bilo je meštara koji su pokupovali zemlje i zemlje da bi s njom manipulirali, ali ja nisam takav da bi mogao reći da je nešto blokirano. Svaki grad i općina može napravit prenamjenu pa ako osjetimo da je netko pokupovao zemlju, govorim o građevinskoj zemlji, s tim da ide u neku manipulaciju pa promijenimo, napravimo jedanput, dvaput pa treći put više nitko neće. … [[Govornik se ne razumije.]] u nekakve parkove, šume, promijenimo poljoprivrednu površinu pa će to, možemo stat na kraj. A da niz ljudi kod nas čeka sa gotovom ili ono potkraj građevinskom dozvolom to je točno. Jednostavno čekaju što će se dogoditi na zapadu za koji vi tvrdite da je stabiliziran, a nije pa će onda oni ići sa daljnjim ulaganjima. Čitav niz poduzetnika, evo velim, došao je i s projektima i svim, već imaju gotovo, sve suglasnosti, jedino nisu platili nažalost komunalne doprinose, a te komunalne doprinose spustili smo maksimalno i to su mogli i drugi. Slažem se da treba razgovarati o nekim porezima kao što su vodni doprinosi. Ja znam da su evo i Hrvatske vode i svi ovi koji rade napravili puno, izuzetno puno na sanaciji potoka, čišćenju graba, uređenju rijeka. Ali to je popriličan uteg na investitore. I tu treba isto tako dobro razmisliti što je u ovom trenutku bitnije, da li pustiti investitorima da malo više jeftinije investiraju ili jasno pritom zaustaviti neke radove. Dakle, mogli bi o tom razgovarati još dugo, ali meni je žuto svjetlo pa ja neću. Ja se nadam da ćete vi to nastaviti dalje. Konačno noć se bliži. Evo kolega ima žutu minutu, pa ću je ja prekinuti. Hvala.
Gospođa zastupnica Brankica Crljenko. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Analizirajući ovaj Prijedlog proračuna postavlja se pitanje kako ga ocijeniti? Razvojan, realan, socijalan svakako nije, ali je zato preoptimističan. U prvom dijelu svoje rasprave osvrnut ću se na jedno područje koje je programom Vlade bilo zacrtano, ali ga na žalost u ovom prijedlogu proračuna nema. U programu Vlade Republike Hrvatske za razdoblje od 2018. do 2011. godine poglavlje 17. – zdravstvo, bolničko liječenje stoji stavak. Palijativnu skrb i hospicij uključiti u zdravstveni sustav mreža uz referalni centar. Rok prosinac 2008. godine. Danas godinu dana nakon toga na žalost moramo konstatirati da ništa od navedenog nije realizirano, a kako je evidentno u ovom Prijedlogu proračuna za 2010. s projekcijom za 2011. i 2012. hospicij, odnosno palijativna skrb ne postoji. Republika Hrvatska u poglavlju 19. pristupnog izvještaja ima obvezu izvijestiti Europsku uniju o dostupnosti zdravstvene zaštite za osobito ugrožene skupine, te predati izvještaj o dostupnosti, kvaliteti i održivosti pružanja palijativne skrbi u Republici Hrvatskoj i o mogućnostima njezine evaluacije. Na žalost, Republika Hrvatska nema na cijelom svom teritoriju niti jednu modernu instituciju palijativne skrbi uključenu u zdravstveni sustav kao ni razvijen sustav edukacije iz područja palijativne skrbi na svim razinama. Kvalitetna palijativna skrb značila bi da u svakoj regiji moraju postojati zgrade hospicija s prostorijama za ležeće bolesnike kao i dnevni boravak za one koji se još uvijek mogu kretati. Psihološka savjetovanja ne samo za umirućeg već i za njegovu obitelj, te mobilne ekipe za kućne posjete za one koji ipak odluče umrijeti u vlastitom domu. Iako Zakon o zdravstvenoj zaštiti propisuje da u svakom domu zdravlja moraju biti mobilni timovi za palijativnu skrb u većim mjestima i regionalni centri, te dnevni boravak, te se zakonske odredbe godinama ignoriraju pa su građani lišeni svojih prava. Bolnica "Hrvatski ponos" u Kninu zapravo odjel produženog liječenja ima sve uvjete da uz minimalna financijska sredstva postane prvi takav centar u Hrvatskoj. Upravo na tom odjelu smještene su osobe u terminalnoj fazi koje zbog zdravstvenog stanja nisu za bolnicu akutnog tipa, a potreban im je liječnički nadzor. Problemi s kojima se susrećemo, osim naravno direktnih financija su ugovor sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje, odnosno definiranje cijene usluga na produženom liječenju ili korak dalje razgraničenje produženog liječenja hospicija i polu intenzivne njege. Jer ovo što sad bolnica radi nije produženo liječenje već poluintenzivna njega i hospicij, a zapravo najmanje produženo liječenje. Ne postoji standard za ovakav vid terapije i njege. Te kategorije nisu iste i ne koštaju jednako. I zadatak ministarstvu mora biti izrada standarda u dogovoru naravno sa strukom. Svi ovi zahtjevi upućeni su Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje i svi se slažu da je to potrebno, da je dobro i da upravo Knin ima sve uvjete da bude prvi takav centar za regiju. Ali nikako naravno da se krene u sam projekt. Prvi korak bio bi opremanje odjela, za početak 9 kreveta po minimalnoj cijeni 3 i pol tisuće kuna. Odnosno to ispada 31500 kuna dnevno, odnosno mjesečno 950000 kuna. Palijativna skrb dio je prava na zdravstvenu zaštitu u 120 država svijeta, te dio zakonodavstva Europske unije. Nama ostaje nada da će i našu Vladu pregovori za uzlazak u Europsku uniju prisiliti da svojim građanima omogući to pravo. Sukladno navedenom smatram palijativna skrb jedno je od osnovnih ljudskih prava na zdravstvenu zaštitu i ona mora biti uključena u zdravstvenu politiku Republike Hrvatske sukladno preporukama Svjetske zdravstvene organizacije. U drugom dijelu rasprave osvrnut ću se na poziciju grada Šibenika i Županije šibensko-kninske ističući zabrinutost zbog sustavnog srozavanja grada i županije. Tome u prilog govori na žalost niz činjenica. To je ukidanje Telecom centra, preseljenje pošte, reduciranje FINA-e, najave gašenja policijske uprave, državnog odvjetništva, Trgovačkog suda, zatvaranje stotina visoko stručnih radnih mjesta, te dugogodišnjeg srozavanja. Većina najatraktivnijih čestica od presudnog značenja za novi šibenski razvoj nisu u potpunom šibenskom ili državnom vlasništvu nego su ili dijelom pod hipotekom u korist inozemnog većinskog vlasnika poput prostora TEF-a ili su pod teretom nejasnih ugovornih obveza oko sanacije prostora, također TEF. Istovremeno je većina srednjih i manjih, pretežno gradskih i županijskih projekata ili u teškim minusima ili u kroničnoj odgodi poput kolektora, bazena u Crnici, ceste Šibenik – Knin, željezničke i auto-cestovne spone s industrijskom zonom ... [[Govornica se ne razumije.]] ili stalnog postava Gradskog muzeja. Od velikih državnih obećanja kao što su lociranje Obalne straže u Šibeniku, te zračne luke u Pokrovniku naravno da nema ništa kao ni od modernizaciji Jadrolinijih veza prema šibenskim otocima na kojima prometuju najstariji brodovi i trajekti iz njezine flote. Većini županijskih nadležnosti slijedi seoba u Zadar što u kombinaciji s nesrazmjerno velikim proračunskim sredstvima koja se slijevaju u Zadar, u odnosu na mizerne koja se dodjeljuju Šibeniku. U konačnici Šibenik se doista pretvara u grad trećeg reda, unatoč njegovim go, ekonomskim, prirodnim, to je grad sa dva nacionalna parka, prometnim, kulturnim, ima UNESCO-vu katedralu sv. Jakova, turističkim i povijesnim posebnostima i prednostima, te činjenici da je grad heroj Domovinskog rata. Dosta je i toga da svi veći jadranski gradovi imaju uređen arhiv osim Šibenika, da svi imaju i znanstvene odjele Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti osim Šibenika, da imaju i podružnicu matice iseljenika Hrvatske i restauratorske radionice, te neusporedivo veću ponudu obrazovnih, muzejskih, kazališnih, sportskih i kino sadržaja. Na žalost kao i prethodnih godina, Šibenik je i ovim prijedlogom proračuna zanemaren i marginaliziran. Što se tiče proračuna u cjelini mogu reći osim što je nerealan i preoptimističan, i kad bi se i ostvario bio bi proračun stagnacije i preživljavanja. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Proračun je uvijek financijski izraz određene ekonomske politike. A politika hrvatske Vlade u kontinuitetu sad već možemo reći ima za posljedicu gospodarsku i društvenu situaciju koju karakteriziraju slijedeće značajke. Dosad nezabilježen gospodarski pad od preko 6%, vanjski dug od preko 40 milijardi kuna s tim da iskazuje tendenciju daljnjega rasta, pad izvoza od 22%, pad potrošnje 15%, sveopće nelikvidnost i ono što je najteže i najstrašnije eskalirajuća nezaposlenost. Evo još nekih postignuća. Hrvatska je prije 90-ih godina imala 150 jakih općina, sad ih ima preko 5 stotina, ali one su slabe. One su fiskalno nemoćne i u velikoj mjeri ovisne upravo o državnoj kasi. Hrvatska je danas država u kojoj se namješta sve, od javnih nabava, do nogometnih utakmica, i u kojoj se može kupiti sve, od zdravlja do diplome. Dakako da je cijena visoka. Korupcija košta hrvatske građane 10-ak milijardi kuna godišnje. To je ogroman novac. Da je korupcije manje ili još bolje da je korupcije puno manje ne bi trebalo povećavati PDV s 22 na 23%, a ni uvoditi harač. Cjelokupan efekt povećanja poreza i puno više od toga na žalost pojede korupcija. Kad već spominjem harač onda ću podsjetiti da je Ustavni sud nedavno donio odluku o tom e da je on ustavan. Zbog takve odluke slijedi nagrada u proračunu za 2010. osigurana su sredstva od 40-ak milijuna kuna kojima će se ustavnim sucima urediti novi uredi. Proračun za 2010. na žalost predstavlja nastavak iste strategije, iste ekonomske politike, politike za danas, nikako politike za sutra. Sam ministar Šuker, žao mi je što je otišao, za ovaj je proračun rekao da je on takav, citiram: "Da ga gospodarstvo i građani u ovom trenutku mogu isfinancirati s ovakvim poreznim opterećenjima, a da bi se njegova rashodovna strana smanjila nužno je provesti mnoge reforme." Ministar je dakle otvoreno priznao da se išlo linijom manjeg otpora i da nema zapravo ni političke volje, ni političke snage da se stvari mijenjaju. I zapravo ta nesklonost Vlade promjenama, to nečinjenje, taj naglasak na status quou, to je nešto što je zapravo po meni najveća odgovornost hrvatske Vlade. Prije svega ne želi se provesti reforma državne uprave, a ovako glomazna i neučinkovita kakva jest onda je doslovno mlinski kamen oko vrata Hrvatske. U posljednjih 15 godina proračun je utrostručen, a protuusluga građanima za plaćene poreze nije se povećala. U Hrvatskoj se zapravo čak i ne zna točno koliko je zaposlenih u državnim službama i u javnoj upravi. Procjenjuje se 260 do 270 tisuća. Samo zadnjih nekoliko godina umjesto da se smanjuje broj zaposlenih u javnoj upravi, HDZ je u državnom aparatu zaposlio novih nekoliko desetaka tisuća ljudi. Državna uprava zapravo je postala mjesto zbrinjavanja podobnih i zaslužnih. Za razliku od prije 6 godina kada se za plaće državnih službenika i javne službe iz proračuna izdvajalo 17 milijardi godišnje, danas se izdvaja 25 milijardi, ili gotovo jedna četvrtina državnog proračuna. Dakle svaka četvrta proračunska kuna ide državnom aparatu i javnoj upravi, i to za usluge kojima građani nikako ne mogu biti zadovoljni. Odgovornost Vlade je u izostanku pravih antirecesijskih i poticajnih mjera. Koliko su efikasne Vladine antirecesijske mjere, potkrijepit ću evo samo jednim primjerom. Od 200 milijuna kuna osiguranih prije 3 mjeseca u državnom proračunu za potpore za očuvanje radnih mjesta iskorišteno je samo 14 tisuća kuna i to samo za jedan brojkom i slovima naglašavam jedan odobreni zahtjev od ukupno četiri pristigla Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. Naime, zakon je zapravo neprovediv. Budući da za očuvanje radnih mjesta ne može dobiti niti jedna tvrtka koja ima dugove prema države, a činjenica da su tvrtke u stanju svoje obaveze podmirivati, da u tom slučaju ne bi od države tražili potporu. Ovaj proračun, kao što su rekli mnogi prije mene je nerealan i neostvariv, prvenstveno zato što je koncipiran na pogrešnim pretpostavkama. Naime kao što se pogrešno govorilo da je hrvatska kriza posljedica globalne krize, tako se sada u proračun za 2010. godinu ukalkuliravaju naznake ekonomskog oporavka u međunarodnom okruženju. Tako se predviđa rast bruto domaćeg proizvoda od pola posto, a kad je riječ o osobnoj potrošnji očekuje se njezin umjereni oporavak, kako se kaže u obrazloženju proračuna, prvenstveno uslijed oporavka potrošačkog optimizma. Suprotno tom pronađenom optimizmu, stručna hrvatska javnost upozorava na liste prezaduženih tvrtki, te na veliku vjerojatnost da bi u idućoj godini Hrvatsku mogao preplaviti val stečajeva i vjerovničkog preuzimanja tvrtki, a onda posljedično i val otkaza. Procjenjuje se da će bez posla ostati 50-ak tisuća radnika, a što je posljedica dugogodišnje deindustrijalizacije zemlje i da ćemo u proljeće imati preko 300 tisuća nezaposlenih. Najgore je što su hrvatski građani upali u svojevrsnu depresiju i strah i ne vide zapravo kako dalje. Oni koji imaju, oni štede ne znajući što će biti sutra. Samim tim naravno novac je imobiliziran u bankama i ne obrće se u maloprodaji i tako opet zapravo profitiraju samo banke, a država gubi. I samo na kraju nekoliko riječi o tome što dobivaju Međimurci ovim proračunom za 2010. godinu. Dakako da građani Međimurske županije ovakvim predloženim proračunom nikako ne mogu biti zadovoljni, jer i ono malo što su prethodnih godina dobivali iz državne kase, sada se dodatno reže. Tako primjerice u 2010. nećemo dobiti sredstva namijenjena regionalnom razvoju. U 2009. godini iz tog smo naslova dobili negdje oko 1,6 milijuna kuna. A nećemo dobiti sredstva za jačanje fiskalnog kapaciteta općina i gradova koja su u 2009. godini iznosila nešto više od dva milijuna kuna. Obrazloženje je da ne zadovoljavamo više kriterije. Da smo zapravo gospodarski prejaki. A istovremeno u Međimurskoj županiji urušavaju se tradicionalne proizvodnje i stotine ljudi završava na burzi rada. Dakle, nema ni onoga što smo i ranijih godina dobivali i samim time je potpuno nerealno očekivati podršku iz državnog proračuna za neke nove projekte. Šteta. Hvala.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Vladimir Ivković.
Hvala. Kolegica je netočno navela da iz Fonda za regionalni razvoj neće Međimurska županija dobiti ništa. Naime, regionalni razvoji ide po novoj podjeli na način da se dijeli prema statističkim regijama i za statističku regiju u koju spada Međimurska županija predviđeno je minimalno 18 milijuna kuna. Dakle, daleko više od onoga što se inače dobivalo. Tako da od agilnosti i lokalne vlasti programa ovisi koliko će od toga iskoristiti. Hvala.
Replika, gospodin zastupnik Goran Heffer.
Uvažena kolegice rekli ste da Međimurska županija zbog toga što je jaka nije dobila sredstva. A pitam se onda kao zastupnik iz Vukovarsko-srijemske županije s obzirom na smanjena sredstva u području poljoprivrede o čemu ne treba puno govoriti, a mi upravo o tome jako ovisimo. S obzirom da nema spomena Dunav-Sava u onoj mjeri u kojoj je najavljivano itd. što je onda s nama? Očito da su mjerila nešto drugačija nego što na izgled izgledaju.
Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Nadica Jelaš.
Da, kolega zastupniče vi ste potpuno u pravu. I vrlo kratko ću samo prokomentirati. Ovo će očito biti godina oslanjanja na vlastite lokalne snage.
Gospodin zastupnik Anđelko Mihalić. Nema ga. Gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Donošenje državnog proračuna zapravo uvijek izaziva velike polemike na svim razinama, od političke, gospodarske, socijalne itd. Međutim, donošenje proračuna u kriznom razdoblju u kom se Hrvatska nalazi i to bez jasne naznake izlaska iz krize, iziskuje dodatne analize, konzultacije, promišljanja, vizije proračuna. Hrvatska ne bi smjela propustiti krizno stanje kao priliku za korekciju sustava. Zašto to kažem? Pa citirat ću istraživača sa Bečkog instituta za Međunarodne ekonomske studije, koji je prošle godine poručio citiram: "Ne možete očekivati bolje rezultate ako ne promijenite ponašanje". Pa nastavlja: "To su rezultati politike koja se vodila do ove krize, sama kriza pokazala je neodrživost te politike". Slušajući danas kolege sa lijeve strane koji su uljepšavali priču o državnom proračunu, pa na vrlo stručnu zapravo, ne mogu reći vrlo stručno mišljenje o proračunu našeg gospodina stratega u ekonomiji kada je rekao da je to proračun preživljavanja, govorilo se da je to optimalan, da je to realan proračun itd. To me podsjetilo na onu priču o ogledalcu čarobnom kada se tražilo "Ogledalce, ogledalce, reci mi tko je najljepši na svijetu". Međutim, svaki proračun je odraz u ogledalu gospodarstva. Situacija vizija razvoja, odnosno situacija u državi. I upravo zbog toga naš ne može biti dobar. Ne proizvodimo za vlastitu potrošnju, uzimaju se krediti, uzimaju se tuđi novce. Građani ne vjeruju u čarobna ogledalca, građani isto tako trebaju znati da je veliki problem u sljedećoj godini vraćanje dospjelih dugova, koji iznosi 43 milijarde kuna. To je više od jedne trećine. Znači da svaka treća kuna u džepove ide onih od kojih se posudilo. Trošimo unaprijed. A situacija je takva da dnevno po 450 radnika ostaje bez posla. Potrošnja je pala, kupovna moć sve je manja, nelikvidnost proizvodnje, smanjeni prihodi od poreza na dobit, na dohodak itd. Čuli smo zastupnika Linića koji je apelirao, a ja ću ponoviti da Hrvatska treba hitno okrenuti se i stvoriti tržište odnosno naći politike kako povesti bitku za hrvatsko gospodarstvo. Listajući kroz ovaj proračun vidljivo je da se znatno smanjio, odnosno ukidaju se potpuno potpore za sprečavanje obiteljskog nasilja, suzbijanje zloupotrebe opojnih droga, zaštita okoliša održivog razvoja, zaštita ljudskih prava, zaštita prava osoba sa invaliditetom. Dok s druge strane čak se i povećavaju nekakve potpore ministarstvima, što direktno govori da država ne želi odustati od ideja, da jedino vladin sektor može pružati usluge što je u suprotnosti zahtjevima Europske unije ka decentralizaciji i deinstitucionalizaciji Hrvatske te jačanju civilnog sektora. Ovo smanjenje je u provedbenom dijelu, a ne u radu raznih vladinih ureda i ministarstava koji se bave ovom problematikom. Znači smanjenje se odnosi na potporu civilnom sektoru koji radi direktno na ovoj problematici. Također ću reći da profesionalno usmjeravanje i informiranje i zadržavanje postojeće zaposlenosti, zapravo ta se potpora smanjuje, iako se nalazimo u totalnoj krizi. U par navrata smo danas čuli koliko svaki dan radnika ostaje bez posla. Ova pozicija inače pomaže prekvalifikaciji i mjera koja bi trebala pružiti pomoć ljudima da lakše zadrže posao i pronađu novi. Općenito, pomoć kod zapošljavanja gdje država bi trebala osigurati sredstva a što bi bilo logično s obzirom na krizu koja je sada. Što se tiče Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi vidimo da je i tu proračun smanjen. Međutim, ministar govori da štednja neće biti na račun pacijenata i na račun preventivnih programa. Isto tako najavljuje nastavak reforme zdravstva. O toj reformi zdravstva smo čuli. S jedne strane imamo zadovoljnog ponekad euforičnog ministra. S druge strane imamo nezadovoljne građane, nezadovoljne kolege, liječnike. Prema tome, ugroženo je načelo solidarnosti na kojem je i zapravo zasnovan cijeli zdravstveni sustav. Kad pogledamo inače tu reformu zdravstva odnosno program reforme sustava zdravstva vidimo da je tu povećanje od 100%. Međutim, kada sada idemo po stavkama tada vidimo da humanizacija bolničkog odjela liječenja djece je smanjenja, sredstva očuvanja oralnog zdravlja nema ništa, smanjena je prevencija ovisnosti. Zatim, unapređenje sustava bolničke zdravstvene zaštite isto tako. Čuli smo malo prije od kolegice unapređenje palijativne skrbi nema nikakvih sredstava. Hitna medicinska pomoć nema nikakvih sredstava iako je najavljeno reforma hitne medicinske pomoći. U zadnje dvije godine znamo da su smanjena sredstva za redovno funkcioniranje bolnica itd. Prema tome, nije mi jasno kako to sve neće negativno djelovati na zdravlje naših građana. Isto tako bih rekla da upravo što se tiče zdravstva kad govorimo o krizi odnosno o disbalansu onda moramo reći da ako želimo smanjiti troškove tada treba biti najviše sredstava za prevenciju, zapravo najveći prihodi za prevenciju, zatim za liječenje ili kurativno rješavanje a najmanje za administrativni aparat što kroz ovaj proračun ne možemo vidjeti. Jutros smo isto tako čuli premijerka je rekla ako nema amandmana znači da je oporba svjesna da se nema od kuda skinuti i onda je definirala da je taj proračun uravnotežen. Međutim, kolegice i kolege ovo fiktivno planiranje proračuna sa unaprijed najavljenim rebalansom, pravdati takav proračun je zapravo grubo vrijeđanje javnosti i građana koji su ionako iscrpljeni ovom krizom. Hvala lijepa.
Hvala. Replika gospođa zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Ja bih replicirala uvaženoj kolegici Štimac kad zapravo postavlja pitanje i glasno razmišlja kako povesti bitku za hrvatsko gospodarstvo, kako zaštititi okoliš, boriti se protiv zlouporabe opojnih droga, jačati sektor civilnoga društva, pomoći u zapošljavanju itd. Slažem se s vama gospođo Štimac. Međutim, evo ja ću vam reći moje zapravo iskustvo za područje moje Županije šibensko-kninske da je u zadnje četiri godine zahvaljujući financijskoj pomoći na kapitalnim projektima od strane države ulupano, evo oprostite za taj izraz ali potrošeno je 3 milijarde kuna sve u namjeri da se poboljša standard svih stanovnika počevši od djece iz predškolskog uzrasta do osoba treće životne dobi. Reći ću vam također i primjer da Županija šibensko-kninska ima dvije bolnice sa statusom općih bolnica. Isto tako ću vam reći da je grad Šibenik u zadnjih pet godina odnosno u mandatu mog gradonačelničkog odnosno u mandatu gradonačelnice poboljšanja kvaliteta življenja u gospodarskom, infrastrukturnom, komunalnom, športskom, društvenom kao i kulturnom smislu počevši i od djece iz predškolskog uzrasta do skrbi za osobe treće životne dobi. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku gospođa Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospođo Klarić. Evo vidite, vi ste imali sreću da ste toliko dobivali za Šibenik. Evo ja imam ispred sebe isto tako izvađeno što smo u ovom proračunu dobivamo za Dubrovnik, pa mogu reći da nastavlja se politika kontinuiteta i to kontinuiteta lošega, ništa novoga. Moram naglasiti da evo istaći ću Sveučilište u Dubrovniku smanjenje je bilo na svim sveučilištima, međutim najveće smanjenje je upravo na Sveučilištu u Dubrovniku. Hvala lijepa.
Druga replika gospodin zastupnik Boris Matković.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kolegice Tatjana nisam mislio ali moram vam replicirati jer ste iskazali kako je ministar danas u svom euforičnom nastupu, u tom kontekstu nešto ste htjeli kazati. Očito dakle niste dovoljno pratili. Ministar je zapravo htio samo kazati da ovogodišnji odnosno sadašnji prijedlog proračuna je ono što je u ovom trenutku jedino moguće rješenje. A nasuprot tome vi nama izgleda spominjući ovdje odmah u svom uvodnom izlaganju izgleda spominjući ime gospodina Slavka Linića kao da nam nudite spasonosno rješenje u njegovom imenu. A očito je da govorite o osobi koja je danas o 2010. godini pa tako i o prijedlogu proračuna dala jednu prognozu i govorila jednu prognozu koja je više nego katastrofična. Pa evo, morao sam replicirati, ne mogu se složiti nikako sa tim katastrofičnim prognozama jer one se nisu ni prethodno pokazale kao točno kad ste govorili o drugim prognozama, o bankrotu. Govorio sam već o tome da je jedino rješenje dovođenje Međunarodnog monetarnog fonda itd. Dakle, očito vam prognoze i vizije ne stoje baš.
Odgovor na repliku gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine Matković. ... [[Govornica je isključena, ne čuje se.]] nije zapravo danas gospodin ministar govorio nego sam rekla da kad govori gospodin ministar o reformi zdravstva da onda on govori to sa velikim optimizmom koji meni vrlo često graniči sa euforijom a s druge strane imamo realnost, nezadovoljstvo krajnjih korisnika odnosno pacijenata, odnosno naših građana a isto tako i liječnika. Toliko o reformi zdravstva. To sam rekla. A što se tiče spominjanja kolege Linića, ja se slažem u diskusiji ono što je rekao i ocijenio i to bi isto tako potpisala, a da li je ta ocjena katastrofična ili ne, on je samo realan u svojim izjavama danas bio. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo nekoliko komentara ne toliko katastrofičnih, naravno, kao kolegice sa druge strane, gdje bih želio istaknuti ipak i ono što je pozitivno, a mislim da je nama puno lakše branit upravo to pozitivno u proračunu, prijedlogu proračuna za 2010. godinu nego kolegama iz oporbe napadat što vidimo da stvarno nemaju municije, nema amandmana, nema nekakvih ozbiljnijih aktivnosti kojima bi uspjeli uzdrmat i promijenit u biti i pokušat uopće promijenit ovaj proračun. Upravo zbog toga što je ovo jedan optimalan i reći ću upravo ono što smo i ponovili nekoliko puta, najbolji mogući proračun za 2010. godinu koji se u ovom trenutku prema projekcijama koje postoje može napraviti. Naravno da to nije sveto pismo da tijekom godine, ako dođe i svi računamo da će se to i dogoditi, do povećanja prihoda da se ide i prema ukidanju kriznog poreza, da se ide na rebalanse proračuna, znači da ga tijekom godine popravimo koliko god to bude moguće i potrebno. No želim ipak ovdje prokomentirati da određene stavke daju jedan pozitivan pogled i optimizam kad promatramo proračun za 2010. godinu pa tako vidimo da jača socijalna pravednost, da i dalje mirovine rastu u skladu sa dogovorenim uvjetima sa umirovljenicima, da raste skrb za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata. I žao mi je što pojedine kolege upravo to doživljavaju kao negativnost, a povećanje iznosa za sudionike 2. svjetskog rata izgleda da im je to potpuno normalna stvar, a kad za hrvatske branitelje treba odvojit koju kunu više u proračunu Republike Hrvatske onda je to doslovce revolucija. Rastu također i porodiljne naknade i doplatak za djecu, rastu naknade za nezaposlene, znači vodi se briga i o onima koji su tijekom ove godine ostali bez posla, a posebno veseli i dalje ulaganje u turističke sadržaje, odnosno u pozicioniranje Hrvatske kao jedne od vodećih europskih turističkih destinacija. Naravno, tu je posebna pozornost posvećena upravo približavanju Hrvatske Europi jer Europa je za Hrvatsku u ovom trenutku budućnost. Treba promišljati i jačati i administrativne kapacitete i apsorpcijske kapacitete kako bi mogli povući i kvalitetno utrošiti sva sredstva koja se iz Europske unije nude, otvaraju Hrvatskoj. Znamo da se samo u dvije godine radi o 3,4 milijarde eura, a svaku godinu nakon toga 2 milijarde eura godišnje, znači gotovo 15 milijardi kuna godišnje mogućih prihoda otvara se Hrvatskoj upravo iz europskih pristupnih odnosno strukturnih fondova i to je jedna prilika koju moramo iskoristit. To je jedan od najboljih način da povećamo prihode i u našem proračunu naravno da kvalitetno ta sredstva utrošimo i na razvoj malog i srednjeg poduzetništva, nadalje razvijanje lokalne uprave, nadalje razvijanje infrastrukture. Pogledajmo samo što se događa i radi u Europi sa sredstvima Europske unije. Pogledajte Češku, pogledajte Slovačku, pogledajte Poljsku gdje se tisuće kilometara brzih modernih autocesta, prometnica, gradi sa 85% bespovratnih sredstava Europske unije. Na nama je da pripremamo kvalitetne programe, projekte, projektnu dokumentaciju i u resornim ministarstvima, naravno i na jedinicama lokalne samouprave, regionalne samouprave, da budemo spremni kroz godinu, dvije, tri ta velika sredstva povući i na taj način povećat upravo prihode, naravno i rashode u našem proračunu u narednim godinama. Osnovni ciljevi ovog proračuna već su nekoliko puta ponovljeni. To je znači zadržavanje makroekonomske stabilnosti što nam stvara jednu pozitivnu, jednu dobru poziciju i u slučaju potrebe za novim zaduživanjem, održavanje stabilnosti proračuna, naravno i stabilizacija gospodarstva što je planirano i kroz različite mjere za razvoj konkurentnog gospodarstva. Kad govorimo o samom gospodarstvu vidimo da i tu dolazi, upravo stvarajući jedno optimalno ozračje za razvoj konkurentnosti, do povećanja izdvajanja po pojedinim stavkama pa je tako razvoj tržišta i poslovanja dolazi do povećanja i jačanja konkurentnosti malog i srednjeg poduzetništva, povećanje za gotovo 7%, poticanje izvoza i ulaganja, industrijski razvoj i restrukturiranje gdje je posebna pažnja posvećena industrijskim granama koje su u velikim problemima, znači drvnoj industriji, tekstilnoj industriji i dalje razvijanje tržišta rada gdje primjerice gotovo 30% se povećavaju sredstva u odnosu na 2009. godinu u planu za 2010. godinu. No moram ovdje, kad govorim o gospodarstvu, prokomentirati izlaganje kolege Gorana Marića koji je govorio u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice da uz sve ovo što Hrvatska ulaže u razvoj malog i srednjeg gospodarstva dolazimo do nevjerojatnog podatka koji je danas ovdje iznesen, da u proteklih deset godina poduzetnici su zadržali dobit od 220 milijarde kuna. 222 milijarde kuna u deset godina zadržane dobiti od strane poslodavaca koji, prema riječima oporbe, nisu zadovoljni ni ovim proračunom ni nekim prethodnim proračunima koji i dalje ulažu u gospodarstvo, u razvoj malog i srednjeg poduzetništva. Zadržavaju u proteklih deset godina 222 milijarde kuna. Zamislite da je samo 100 milijardi dano radnicima, uposlenicima za novo zapošljavanje u proteklih deset godina. To je milijarda kuna godišnje. Do kojeg broja novih zaposlenih, novih otvorenih radnih mjesta bi došlo u Republici Hrvatskoj, gotovo do nulte stope nezaposlenosti. Nažalost, nije bilo takvog promišljanja, nije bilo takve solidarnosti i kažem, sa čuđenjem sam stvarno poslušao i primio podatak kolege Marić o ovim nevjerojatnim iznosima. Evo uz još jednom komentar da je gotovo 90% proračuna zadano, to nije obrana, to su činjenice jer znamo i vidimo ovdje da se ne smanjuju mirovine, da se nastavlja kontinuirana isplata plaća javnom sektoru, da se paralelno s tim planira reforma javne uprave, dolazimo do činjenice da je gotovo 90% proračuna ovdje zadano i planirano kroz različite proračunske rashode. I mislim da je to jedna osnovna komponenta i jedna osnovna činjenica koja se i Ministarstvo financija i Vlada Republike Hrvatske planirajući sve rashode pridržavala u planu Proračuna za 2010. godinu. Naravno da ću podržati Proračun za 2010. godinu sa nadom da će doći stvarno do rasta, daljeg rasta poreznih prihoda, do rasta proračuna u cjelini i do sve veće konzumacije bespovratnih europskih predpristupnih i pristupnih fondova. Zahvaljujem.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Dino Kozlevac.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege nisam kriv [[Upadica Šeks: Struja je kriva!]] Ispravak jednog netočnog navoda. Proračun nije zadan nego je proračun, odnosno nije nam zadan, nego tako napravljen proračun je zadan. Vlada je predložila takav proračun, Sabor ga je prihvatio ili ako hoćete saborska većina. Prema tome, ta stvar zadana u proračunu nije zabetonirana ili zacementirana, nego se proračun kao što je tako sastavljen može sastaviti na bitno drugačiji način kao što ova situacija kakva je danas i zahtijeva. Hvala.
Dvije replike. Prvo je gospodin zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Pa kolega Huška, sam taj podatak o ostvarenoj neto dobiti od 222 milijarde kuna, a uz istodobno povećanje nezaposlenosti ukazuje i upućuje nas na to da mnogi menadžeri i poslodavci misle samo na sebe, a ne na opće dobro, da ne mogu uskladiti opće interese sa osobnim interesima, da nisu usmjereni u istom pravcu. To nas upućuje i na to da vjerojatno oni sanjaju onakav san kao glavni lik iz one popularne serije obiteljske veze gdje spava u sobi na gomili novčanica. I u tom svom materijalnom izobilju ti mnogi menadžeri i poslodavci se malo i izgube, a sv. Franjo je zapisao da će se čovjek tek pronaći kad zaboravi na sebe. A oni kako stvari stoje još uvijek ne zaboravljaju na sebe.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Davor Huška.
Slažem se kolega u potpunosti sa vašim promišljanjem. Dolazim iz ratom stradalog kraja sa područja zapadne Slavonije i gradova Lipika i Pakraca gdje eto na žalost ili na sreću nismo se susreli sa takvim ljudima, sa takvim poduzetnicima koji sanjaju o brdu novca, koji se voze u limuzinama, koji kupuju skupe glisere, čamce. Na našem području žive i rade mali i srednji poduzetnici skromni koji se bave upravo ulaganjem u gospodarstvo, daljim aktivnostima u razvoju svojih obrta, malih poduzeća koji pošteno i redovno isplaćuju plaće svojim djelatnicima i koji žive skromno u skladu sa mogućnostima najvećeg broja stanovništva Republike Hrvatske. A ovi tajkuni i ljudi sa puno novca do naših krajeva još nisu došli, a ja se nadam da uz poticajne mjere koje idu preko Ministarstva gospodarstva upravo prema malim i srednjim poduzetnicima i obrtnicima uz njihov daljnji razvoj i na područjima posebne državne skrbi i u cijeloj Republici Hrvatskoj da će takovi mega poduzetnici polako izumrijeti. Hvala.
Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec, replika.
Pa kolega a i puno govornika prije njega govori o toj zadatosti, pa i predsjednica Vlade proračuna na 87, 90 kako tko kaže. Međutim, mi to ne osporavamo. Mi kritiziramo takav način strukturiranja državnog proračuna. Kažemo da je neodrživo takvo stanje jer dugoročno prihodi, porezni prihodi koji se baziraju samo na potrošnji i samo na radu su neodrživo stanje. Prema tome, ono što je predsjednica Vlade u drugom dijelu svog izlaganja najavila, što je ministar i potpredsjednik Vlade zadužen za gospodarstvo gospodin Šuker ovdje govorio da se zapravo počinju raditi određene analize kako bi se proširio krug onih koji plaćaju poreze. Neodrživo je stanje da samo zaposleni u novije vrijeme i umirovljenici plaćaju poreze. Plaća je visoka, bruto plaća je visoka jer su visoka davanja iz bruto plaće. To je neodrživo stanje za gospodarstvo, a neto plaće su male. One ne mogu pokriti osnovne životne potrebe. Zabrinjavajuća je činjenica da prosječna plaća koja ne zadovoljava potrebe, minimalne potrebe četveročlane obitelji je opterećena gotovo 50% nešto sa davanjima, nešto veće plaće preko 50%. To je neodrživo stanje i mi zato govorimo. Nije proračun zadan. Struktura proračuna se mora mijenjati, a da bi se mogla mijenjati moraju ići reforme i moraju ići promjene zakona.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Davor Huška.
Zahvaljujem kolegice. U dobrom dijelu se slažem sa vašim izlaganjem. Možda riječ zadatost nije prava riječ. Možda je riječ planiranje proračuna u ovim gabaritima uz činjenice, postulate koji stoje uz taj proračun je kvalitetnije obrazloženje. No, ne mogu se složiti s tim da preko noći treba smanjit potrošnju, pa upravo te zadane stavke pojedine u proračunu se mogu smanjiti na način da se smanje mirovine, da se smanji broj zaposlenih u javnoj upravi, u zdravstvu, u školstvu preko noći. Takav način promišljanja ne prolazi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici, a na svu sreću ni kod koalicijskih partnera. Mi promišljamo na drugi način. Poznato vam je da je reforma zdravstva započela ove godine. Uspješno se odvija. Premijerka je najavila reformu javne uprave koja se priprema i krenut će na godinu i postepeno smanjivati učešće i strukturu tih zadanih stavki od kojih danas ne možemo odstupiti osim na način kako vi to predlažete da se preko noći smanjuju mirovine, da se daje otkaz 30, 40000 ljudi u javnoj upravi, državnoj upravi, zdravstvu i školstvu.
Gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, pa evo na početku šta reći? Evo ja sam se iskreno trudio da napravim bilo kakvu suvislu analizu. Prvi proračun kad sam postao zastupnik u Saboru koji je došao one 2008. godine još je na nešto ličio. Već prošle godine je taj proračun bio toliko izrošadiran da se bilo kakva analiza ozbiljnija nije mogla napraviti, a ako gledate ovaj dokument koji je tu pred nama, to je najpregledniji dokument, mislim koji je poslan u proceduru. Tu su sve stavke zamijenjene, promijenjene, ne vidi se apsolutno ništa i teško je napraviti bilo kakvu ozbiljniju analizu. Stoga zapravo i ne čudi što je i na prošlom. Prošlogodišnjem primanju amandmana od strane oporbenih zastupnika, vezano za proračun, a kasnije vezano za rebalans proračuna, se dogodilo to da jednostavno ministar je rekao da amandmani nisu dobro napravljeni, da nisu dobro napisani i da ih zato ne može ni uvažiti. Pa to je naravno točno, zato jer je 18 godina važila jedna praksa u ovom Hrvatskom saboru, podnošenje amandmana, tad su svi zastupnici mogli podnijeti amandmane, to do tad nije bilo čudno, no međutim prošle godine ili, i ove godine se na rebalansu se pojavilo prosvjetljenje, odjednom nitko od zastupnika nije bio više sposoban znači prošle godine podnijeti amandman. Što je u najmanju ruku čudno, budući da je 18 godina su bili sposobni, kako sad jednu godinu nisu bili sposobni. Onda. Ministre, pa vaše je pravo da mislite šta god hoćete. Ja samo iznosim ono što je moj stav. Na žalost u ovom proračunu koji ima deficit preko 8 milijardi kuna, treba reći istine radi da je taj deficit 4 puta veći od deficita Račanove Vlade iz 2003. godine koji je bio na razini 2 milijarde i 180 kuna. Znači u ovom proračunu deficit, znači nepokrivenost prihoda, nepokrivenost rashoda prihodima je 4 puta veća, nego ona 2003. godine. Ja mislim da je to dovoljan podatak sam po sebi, ako se bilo kakav deficit više ikad ovdje spomene kao bilo kakav alibi. Nadalje, što se tiče oslanjanja na projekcije makroekonomske projekcije gospodarskog rasta od 0,5% ja sad ne bih analizirao da sli su opravdane ili nisu opravdane. U svakom slučaju 50 tisuća ljudi je ostalo bez posla u prošloj godini i još toliko prema riječima Đure Popijača koji je trenutni ministar gospodarstva s početka ove godine će ostati i u ovoj godini i to je nešto u čemu oni nisu pogriješili prošle godine, ali ne znam da li možda ministar misli da će pogriješiti ove godine. Dakle riječ je o tome da ja u tu brojku mogu sumnjati ili ne sumnjati, no ona i nije toliko problematična koliko je problematična da će upravo sa osnove prihoda doprinosi, znači koji se izdvajaju kao porezno opterećenje na rad narasti 1,1%. U godini u kojoj će 50 tisuća ljudi ostati bez posla doprinosi na rad će narasti 1,1%. Ja ne znam, mislim je to, u krajnjem slučaju to mi je neozbiljno, a istovremeno se planira povećanje prihoda od PDV-a za 11%. U ovoj godini su prihodi od PDV-a podbacili za više od 10%. Znači da bi se ostvario prihod od PDV-a potrebno je da ljudi više troše, odnosno da imaju raspoloživi dohodak. Ako u dvije godine 100 tisuća ljudi ostane bez posla, ako ljudima se uvede krizni harač, ako im se smanji raspoloživi dohodak, ako imaju manje za potrošiti, kako onda prihodi od PDV-a mogu porasti za 11%, jer s druge strane porezi od doprinosa na rad isto tako … [[Govornik se ne razumije.]] Mislim, evo, to je nešto što je stvarno u najmanju ruku neozbiljno i ja stvarno ne bih došao s takvim dokumentom ovdje. Ono što još također brine što suštinski ni jedna ozbiljna reforma, ne da nije ugrađena u proračun, nego na žalost nije, ne vide se čak ni naznake. Ja bih volio da je proračun i sam kreirao ministar gospodarstva koji je imenovan, no međutim čuli smo po medijskim najavama od premijerke koja je rekla da je proračun zapravo dogovoren sa koalicijskim partnerima, i prema tome novi ministar gospodarstva koji treba ponuditi izlaz Hrvatske iz krize, koji se slaže i slagao se sa 26 SDP-ovih antirecesijskih mjera, nije mu dozvoljeno na neki način sukreirati proračun. I to je nešto što se evidentno vidi. Evo ja ću vam tu pročitati par stavki iz Ministarstva gospodarstva. Evo npr. za subvenciju u brodogradnji, sad da li to znači otkaze ljudi u tom sektoru jer se subvencije npr. u brodogradnji smanjuju tri puta. Jel da li to znači otkaze ljudi u brodogradnji, u slijedećoj godini. Onda npr. reforma energetskog sektora je mana za 8%, a prije samo nekoliko tjedana ovdje smo imali strategiju energetskog razvoja koja je prihvaćena kao strategija kojom će Hrvatska ploviti u novom energetskom smjeru do 2020. godine, a za provedbu strategije energetskog razvoja energetskog sustava to čak ni ne piše. Evo ja to nisam našao. Pa to ni ne piše tu. Vidite npr. poticanje razvoja malog gospodarstva cifra će u slijedećoj godini biti veća za 20 tisuća kuna. evo, znači s 20 tisuća kuna ćemo mi potaknuti u slijedećoj godini razvoj malog gospodarstva. To su neki podaci koji očito ne mogu biti dobri. Evo za izvoz i strana ulaganja predviđen je porast, znači za poticanje izvoza od samo 2%. Mislim strateški je dokument Europske unije za izlazak Europske unije iz krize taj koji treba potaknuti izvoz, koji treba rasteretiti gospodarstvo, koji na kraju krajeva treba osloboditi određenih poreznih davanja gospodarske subjekte, i osloboditi stanovništvo. Jer stanovništvo je to koje će trošiti i koje će ostvariti gospodarski rast. No međutim kako to izgleda u Hrvatskoj najbolje govore brojke da. Evo par stranih investicija u prošloj godini je bio 50%. Za pola prepolovljene su nam strane investicije. Ja sam neki dan slušao izvješće Europske Komisije o rastu investicija u nove tehnologije unutar Europske unije za 7%. Znači unutar Europske unije su investicije u nove tehnologije narasle za 7%, to su investicije koje stvaraju najveću dodanu vrijednost, i koje donose direktno najveću korist gospodarstvu. U Hrvatskoj je pad stranih investicija za 50%. Nitko nam neće doći. Prvenstveno tri razloga. Stalno povećanje poreza, nestabilan porezni sustav, znači u ovoj godini dok cijela Europa smanjuje poreze, mi smo ih povećavali, SDP je predložio 26 antirecesijskih mjera, nije prošla ni jedna. Ja mogu razumjeti da ne prođe antirecesijska mjera ako imate bolje mjere, ali ako nemate nikakve mjere da odbijate antirecesijske mjere oporbe to mi nije jasno. Znači nestabilan porezni sustav, povećanje poreza dok cijela Europska unija smanjuje poreze. Onda kreditni rizik. Nama je zbog, svake godine dobivamo packe, redovne packe Svjetske banke. Smanjen, znači nama je zbog ajmo reći nesigurnosti u državne financije povećan između ostalog i kreditni rizik koji utječe na cijenu kapitala kojom banke dovlače ovdje novac i nude ga našim građanima. Tako je npr. taj ... kako se on zove u Hrvatskoj došao do čak neviđenih 530 indeksnih poena u jednom razdoblju, što govori da je građanima upravo zbog neuređene javne administracije su veće kamate do 5%. Pa isto to treba reći. To je direktna posljedica i onog kako se država odnosi prema proračunskim korisnicima i prema investitorima. Treći razlog je ogromna nelikvidnost za koju svi znamo da je preko 23 milijarde kada se zbroje obrtnici i poslovni subjekti, 104 tisuće ljudi je direktno ugroženo u ovom trenutku u insolventnim tvrtkama koje nisu u stanju naplatiti svoja potraživanja, a dok je Europa svoje rokove plaćanja sa 60 smanjila na 30 dana, u Hrvatskoj je prosječan rok plaćanja negdje oko 270 dana. To imate, to su statistike službene, to je netko radio. I u tom sustavu, ja se isto tako pitam na temelju ovog proračuna, kako se stvari mogu dalje razvijati. Evo spomenut ću bilo je tu govora o poljoprivredi, jer poljoprivreda će ove godine ostati bez 384 milijuna kuna ili 8,6%. Ministarstvo zdravstva ostaje također s manje novaca, za preventivne programe. Tko ove godine će ostati bez subvencija u poljoprivredi? Mislim da bi nas to trebalo zanimati. Mislim da bi nas zanimati tko će dobiti otkaz u brodogradnji. To su ta pitanja na koja treba odgovoriti. 50 tisuća ljudi koji će u ovoj godini ostati bez posla. I zašto nemam nijedne reformske mjere ni namjere da se reformske mjere provedu kroz iskazanu bilo kakvu stavku u državnom proračunu. Evo meni je npr. smiješno, ali opet ću to ponoviti, da je za poticaje razvoja malog gospodarstva u odnosu na prošlu godinu osigurano samo 20 tisuća kuna. Pa to je smiješno. Hvala.
Tri ispravka, dvije replike. Prva gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Ispravak.
Pa gospodin Bernardić je iznio niz netočnih navoda. A prvi navod je u prvoj rečenici, je da je ovo najnepregledniji dokument koji je ikada vidio. Ja mogu samo potvrditi da je ovo sasvim suprotno. Da je ovo vrlo pregledan dokument. Da su upravo svi zastupnici hvalili pa čak i sa vaše strane, preglednost ovog dokumenta. A znate da je nastao na novom Zakonu o proračunu koji je na snazi od 1. siječnja 2009. godine. Drugi netočan navod da novi ministar gospodarstva da mu nije bilo dozvoljeno sukreirati ovaj proračun. Ja koliko sam razumjela ministra i našu premijerku jutros, ovo je proračun Vlade Republike Hrvatske u cjelini i cijela Vlada suglasna sa ovim proračunom i ona nam ga je kao takvog i predložila. Također kada se govori o nelikvidnosti moguće da postoji nelikvidnost, međutim kada govorimo o državi, jutros je bilo riječi i od strane ministra, nijedan put ni plaće, ni mirovine u Republici Hrvatskoj u 2009. godini nisu kasnile. Prema tome, mislim da niste ...
Drugi gospodin zastupnik Davor Huška.
Pa kolega je iznio cijeli niz netočnih navoda. Ja ću pokušati na brzinu tri ispraviti. Prvi je 10% smanjenja prihoda od PDV-a. gdje ste to vidjeli, ja bih volio stvarno da nam pokažete gdje to stoji, pa da i mi ostali vidimo gdje se to nalazi. Drugi, zabranjeno je SDP-u sukreirati proračun. Pa dajte molim vas recite tko vam je zabranio. Potpredsjednik Vlade ili netko drugi pa da znamo onda zbog čega niste sukreirali kroz amandmane proračun za 2010. I treći, rekli ste da je ovo najnepregledniji dokument. A ja vam kažem da je ovo najbolje analitički razrađen element, da ima najviše detalja, najkompletnijih obrazloženja. Možda imate problema sa snalaženjem u tom dokumentu. Pa bih gospodine potpredsjedniče Vlade, gospodine ministre predložio da za sljedeći proračun pripremite jedno džepno skraćeno izdanje za SDP-ove zastupnike kako bi mogli pronaći pojedine stavke, a možda i koji amandman uspiju onda pripremiti. Hvala.
Gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Ispravak.
Pa naime, kolega je konstatirao da za poticaje za izvoz Republika Hrvatska izdvaja samo 2% više nego prošle godine, pa se stječe dojam da je to nešto što ovo čemu je Vlada Republike Hrvatske okrenula leđa. Naime, vi zaboravljate jednu činjenicu, a to je da je u zadnje tri godine preko Hrvatske banke za obnovu i razvitak, plasirano hrvatskom gospodarstvu oko 10 milijardi kuna potpornih sredstva upravo za izvozne programe. U ovoj godini imam podatak je dodijeljeno 445 kredita izvoznicima u iznosu od 3,36 milijardi kuna upravo za potpore u izvoz. Onda ne treba taj proračun gledati tako usko. I tu ste stvarno nabacali ovih brojki da bi čovjek mogao ispravljati cijeli dan.
Replika, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja bih želio vama kolega Bernardiću replicirati što se tiče poljoprivrednika. Dakle oni će biti doista u vrlo složenoj situaciji sljedeće godine, jer je ministarstvo donijelo odluku prije dva dana da se ukida Pravilnik o kapitalnim potporama što znači da neće sljedeće godine dobiti povrat kapitalnih ulaganja. A s druge strane smo jučer kada smo raspravljali o pretpristupnim programima rekli da je SAPARD realiziran svega u 60% u 4 godine i da doista SAPARD agencija nije osposobljena niti potporne institucije poljoprivrednicima da bi mogli u sljedećoj godini osigurati iz SAPARD-a, odnosno IPARD-a da poljoprivrednici mogu dobiti povrat kapitalnih ulaganja. Nažalost Vlada je naviknula poljoprivrednike na to da bez ikakve kritike mogu ili bez kritičkog osvrta mogu dobiti povrat kapitalnih ulaganja, dakle bilo je dovoljno da kupite veliki traktor ili sagradite veliki objekt, a onda vam Ministarstvo poljoprivrede vrati 50%. A sada su to preko noći i to u tišini da nitko od poljoprivrednika ne zna ukinuli taj pravilnik i ne zna se da li će sljedeće godine uopće biti isplaćene kapitalne potpore. A s druge strane poljoprivrednici će biti suočeni sa situacijom da neće moći investirati jer se vraćaju u potpuno drugačiji sustav, a to je dakle da će morati aplicirati na IPARD. To je nešto što će ozbiljno uzdrmati ulaganja u poljoprivredu sljedeće godine. Ali budući da u proračunu uopće nema cilja koliko želimo povećati poljoprivrednu proizvodnju, očito je to sasvim svejedno. Čini mi se da oni koji su trebali da su kupili traktori, a za ostale se baš ljudima u vladi baš fućka.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Bernardnić.
Pa kolega Mršić dobro ste primijetili da je iskorišteno od SAPARD-a 60%, a razlog vjerojatno leži u tome što država mora subvencionirati određeni dio toga programa, a s druge strane postoje tzv. direktne subvencije. I ne možete dobiti i jedno i drugo. I onda vam je jednostavnije otići na direktne subvencije nego da se netko potrudi iskoristiti više fondova iz Europske unije. Također volio bih da razina potpora na razini HBOR-a za ovu godinu ostane barem na razini prošle. No ono što je zabrinjavajuće, imali smo tu priliku imati i predsjednika ... [[Govornik se ne razumije.]] i HBOR-a a na tragu ovoga što sam govorio je da HBOR po prvi puta u hrvatskoj povijesti uvodi kreditnu liniju za likvidnost. To do sada nije bilo. Za likvidnost da bi poduzeća koja su u dugovima, koja ne mogu naplatiti svoja potraživanja mogla prebroditi godinu. U njima se nalazi 104 tisuće ljudi koji su direktno ugroženi u ovom trenutku a 14 mjeseci nelikvidnost raste, nijedan prijedlog za rješavanje likvidnosti i sudbinu preko 100 tisuća ljudi nismo dobili a mi smo predložili, naši prijedlozi nisu prihvaćeni.
Gospodin zastupnik Drago Bodakoš replika.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Bernardić, pitate se tko će ostati u poljoprivredi bez sredstava. Ostat će nažalost oni koji i najteže i najlošije žive u toj poljoprivredi jer u upisniku imamo 180 tisuća obiteljskih gospodarstava. Da bi dobivali potpore bit će obveza vezano za upisnik odnosno za PDV ali u isto vrijeme to će biti vrlo teško ostvariti da će svi oni biti u sustavu PDV-a i neće dobivati potpore. Međutim, plaćanje za poljoprivrednu komoru to je dovoljno da su u upisniku i obvezu će imati da plaćaju poljoprivrednu komoru. Također, ostat će ti najsiromašniji zbog toga što u 250 najviše koji su dobili najviše sredstava samo je 35 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, sve ostale su ili zadruge ili pravni subjekti. A isto tako ostat će i zbog toga što je bilo danas i govora već ovdje, i ova omotnica od blizu 800 milijuna eura oko 370 milijuna eura trebalo bi se odnositi na ruralni razvoj. Nacionalna strategija ruralnog razvoja još nije izrađena. Kad će biti izrađena ne zna se ali mislim da kad gledamo u ovome proračunu gdje je tek 500 milijuna predviđeno za ruralni razvoj onda znademo da pitanje kako i na koji način će se ta sredstva za ruralni razvoj povlačiti ako nemamo ni načina odnosno strategije razvoja tog ruralnog.
Odgovor na repliku.
Inače drugi fond strukturni u Europskoj uniji za financiranje upravo ruralnog razvoja i najveći po snazi a poljoprivreda čini 40% izdvajanja kompletne Europske unije tj. proračuna Europske unije je upravo za ruralni razvoj. Prema tome, na pravom ste tragu. No međutim, nemamo ni strategiju regionalnog razvoja koja je trebala biti donešena prije godinu i pol dana. Nemamo ni čitav niz drugih strategija. No međutim, imamo strategije koje zajedno investicijski vrijede gospodarskog rasta samo na razini 10 do 15%. Mislim, to je u najmanju ruku malo neozbiljno. A tko će ostati bez posla i tko će ostati bez posla pogotovo u poljoprivredi ste spomenuli, pa ja bih to volio vidjeti i kroz ovaj proračun. No međutim, ne vidi se zato jer je puno ovih bijelih polja. Evo što kolega i Huška je rekao da je taj proračun vrlo pregledan dokument. Ja stvarno nisam vidio da je taj proračun jako pregledan dokument, inače ne bi postavljao to pitanje. A što se tiče gdje sam našao podatke da je pad prihoda od PDV-a pao za toliko imate podatke na www.hgk.hr znači Hrvatska gospodarska komora, imate na www.hnb.hr, i imate na čitavom nizu, na Ministarstvu financija možete naći, možete naći na čitavom nizu različitih servisa jer danas se to prati.
Gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa već sam kazao u ime kluba da je proračun idealna tema za ovakva različita promišljanja, za suprotstavljanje mišljenja ali i argumenata. Isto tako, kazao sam da je proračun Republike Hrvatske opterećen strukturnim gospodarskim problemima koji se godinama nagomilavao i producirao. A poznato je da temeljni ekonomski ciljevi se ne mogu postići kao ni gospodarska konjuktura bez investicija, a investicije se mogu poticati samo niskom cijenom kapitala. Hrvatska je već dugo u problemu cijene kapitala i nema naznake da će kamatna stopa ići na niže a posebice zabrinjava i alarmantno djeluje ta razina pasivnih kamatnih stopa. Sniziti pasivnu kamatnu stopu može se samo selektivnom politikom monetarnom na način da se za depozite u poslovnim bankama iznad određenog postotka pasivne kamate, recimo iznad 4% uvede visoka stopa obvezne pričuve. To će jedino biti destimulativno i jedino se tako radi kako bi se došlo do željeznih efekata. Ali ovaj proračun sadržava i mnoge posljedice mnogih ekonomskih promašaja koji su se događali do sada, od sudskih tužbi koje stižu na naplatu zbog razno raznih pogrešnih ugovora ili čak pogrešnih otkaza zaposlenicima u državnim službama, od odšteta za raskidanje ugovora, od otplata obveza temeljem pariškog i londonskog kluba koji još datiraju iz devedesetih godina i to za banke od kojih prodajom nije državni proračun dobio nijedne kune. Isto tako, sadržava i posljedice različitih događaja kao primjerice jedne banke koja kad ju je Državna agencija za sanaciju banaka i osnivanje štednih uloga prodala u sporu Republika Hrvatska je izgubila spor arbitražni i dužna platiti 43 milijuna eura. I ovaj proračun sadržava takve posljedice. A moram se vratiti kazati kako je samo došlo do takve recimo situacije. Tako što prije prodaje nadzor je imala i Središnja banka u banci i utvrdila da nema rizičnih plasmana. Kad je izvršena kupoprodaja za iste te plasmane utvrdilo se da su visoko rizični. Kad je to saznao kupac tužbu je podnio i tražio naknadu štete. I dobije spor, desetke milijuna eura. A gle čuda, kad je sve to prošlo banka se naplaćuje po tim rizičnim plasmanima, i skoro u cijelosti naplatila svoja potraživanja zbog čega je Republika Hrvatska isplaćivala štetu. Svi takvi i slični slučajevi sadržani su, koji su se godinama gomilali, i u ovom proračunu i zbog toga je on isto tako u mnogočemu zadan. Ja bih evo iskoristio priliku, gospodine ministre, pa vama osobno uputio zamolbu kad su uvođene trošarine na glisere i plovila do 7 metara kako pokazatelji do sada pokazuju da nije polučilo one očekivane pozitivne efekte. Radi se o 3 tisuće zaposlenika, a prodaja je pala sedam puta. Isključivo se radi o domaćim proizvođačima pa u cilju zaštite interesa i zaposlenika, ali i realizacije svih ugovorenih poslova da se razmisli, a znam da je pokrenuta inicijativa za promjenu visine trošarina. Jer analize pokazuju da je tri puta skuplje otvoriti novo radno mjesto nego zadržati postojeće radno mjesto. Znam i da se svaka stavaka mnogo puta prekontrolirala pri izradi ovoga prijedloga, ali isto tako određeni korisnici ipak prolaze bez one sustavne analize njihovih potreba. Osobno smatram da nije najsretnije rješenje financiranja sporta preko Olimpijskog odbora pa će vjerojatno doći vrijeme da se i to izanalizira. Osobno smatram, kad se već govori o opterećenjima poduzetništva i poslodavaca, da rješenje koje je doneseno i zakonski za Hrvatsku gospodarsku komoru da nije dobro rješenje i da to treba mijenjati svakako. Pa neka bude bar na dobrovoljnoj osnovi pa nek bude član Gospodarske komore tko ima interesa pa nek onda i plaća članarinu zbog toga interesa. Isto tako, mislim poznato je da trebalo bi izvršiti analizu sustavniju i za Hrvatsko narodno kazalište. Osobno sam za kulturu, da dobije i više ako treba više, ali da dobije i manje ako treba manje, a nema sustavne analize koliko njima doista treba. A znam da mnogi glumci po deset godina nisu odigrali ni jednu predstavu u Hrvatskom narodnom kazalištu, a nalaze se na platnom popisu i u radnom odnosu. Isto tako sam apsolutno za financiranje znanosti, ali smatram da izdvajanja za Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti na ovakav način i u ovolikim iznosima nije doprinos znanosti jer čini mi se, po onome što znamo o sadržaju, nisu odgovorili zahtjevima ovoga vremena nego se bave u najviše slučajeva internim nesuglasicama. Istina je da je ovaj proračun posljedica jedne nelikvidnosti koja vlada, ali tu nelikvidnost, ja ću ponoviti po nekoliko puta, ponajprije prouzročuju oni dominantni poslodavci. I svaki dan imamo priliku čuti i nedavno kako opet obmanjuje se javnost i kaže se da jedna tvrtka ne duguje ništa, a duguje, da to demotivira sve u poslovnom svijetu. Isto tako, mnoge države u ovim vremenima krize prilaze izmjenama Zakona o središnjoj banci. Po postojećem zakonu dio dobiti isplaćuje se u državni proračun, a dio dobiti Hrvatska narodna banka zadržava. Hrvatska narodna banka upravlja državnim novcem, novčanom masom u ime i za račun Republike Hrvatske i mislim da dobit ostvarenu iz poslovanja treba isplaćivati u državni proračun i da u tom smislu valja razmisliti o izmjeni zakona. Ja nemam ništa protiv ni poslodavac niti protiv bogaćenja poslodavaca, dapače. Tržišno gospodarstvo je jedini pokretač cijelog gospodarskog razvoja, ali imam protiv besramnog bogaćenja. Imam protiv bezočne želje za bogaćenjem na uštrb svih ostalih, a ima takvih, i previše takvih. Taj gramzivi egoizam je zavladao u jednoj velikoj većini. Pojedinci pokušavaju ukorijeniti suvremeni gospodarski barbarizam pod krinkom civiliziranog barbarstva. Toliko poslodavaca ispašta zbog takvog ponašanja, toliko istinskih zaljubljenika u poduzetništvo ispašta, a ispaštaju i zaposlenici jer nažalost ima i onih poslodavaca koji se prema čovjeku i zaposleniku odnose nečovječno, koji otpuštaju zaposlenike neopravdano, a ostvaruju ekstra profite i tu prednjače oni koji zarađuju najviše. Zato kažem, podržavam ovaj prijedlog proračuna jer razumijem koliko on sadržava i ovakvih poteškoća o kojima sam govorio. Hvala lijepa.
Hvala. Dvije replike. Prva, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić.
Kolega Marić je rekao da već dugo je cijena kapitala u Hrvatskoj visoka. Ja se tu ne bih u potpunosti s vama mogao složiti zato što do unazad 7, 8 godina do prošle godine vi ste u Hrvatskoj i građani i gospodarstvo mogli dići kredit koji je imao cijenu Euroribor plus 1, 1.5, 2% bankarske marže. I onda se dogodila kriza i onda gledajte čuda, u eurozoni su krediti pali, cijena kredita je pala, dakle cijena kapitala je pala i danas vi imate u eurozoni kredit uz Euroribor plus 0.5, 1, što vam trenutno iznosi između 2 i 3%. Za razliku od toga, u Hrvatskoj je strašno porasla marža. I danas vi u Hrvatskoj isto tako možete dići kredit uz Euroribor, ali plus 6, 7, 8 pa vam je cijena kredita narasla dakle na 610, 12% što znači da je bankarski sektor, europski bankarski sektor ili investicijski bankarski sektor podigao rizik Hrvatske i traži od banaka u Hrvatskoj da imaju veću maržu. Jer da stoji teza da je kriza europska ili svjetska pa da isto tako kako oni izlaze iz krize, izlazimo i mi iz krize, prvo mi bismo danas u Hrvatskoj imali kredite na razini 3 do 4% i drugo, cijena kredita odnosno kamata bi padala. Za razliku od toga kamate u Hrvatskoj svaki dan rastu.
Odgovor na repliku. Goran zastupnik Goran Marić.
Pa kolega Mršiću, nije baš da cijena kapitala je u zadnjih godinu dana porasla. Ja nisam sretan što sam dosta stariji od vas, ali pamtim recimo i prije 15-tak godina kad je država plaćala mjenicama svoje obveze poduzetnicima, a onda su poduzetnici te obveze dali eskontirati poslovnim bankama, a poslovne banke su za eskont zaračunavale od 16 do 18%. U prosjeku kamatne stope su u Hrvatskoj destimulirajuće i s tim da su kulminirale unazad dvije godine, ali to je sve u domeni monetarne politike. Ponuda novca i cijena kapitala je u domeni monetarne politike Središnje banke i ona je neovisna institucija i po Ustavu i po zakonu tako da se ne bih miješao u taj dio. Ali samo upozoravam na pojave na koje treba reagirati onaj koji je zakonski dužan za to reagirati. Hvala.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić, replika.
Poštovani kolega Marić, imam potrebu osvrnuti se na vašu diskusiju i moram reći da na neki način mi nedostaje možda i više ovakvih diskusija u Hrvatskom saboru i žao mi je što vas ministar Šuker nije pozornije slušao dok ste govorili. Jer ono što ste izrekli mislim da ste prvenstveno govorili iz svoje stručne pozicije, a tek onda iz političke. Iako se ne slažem zapravo sa vašim konačnim zaključkom o proračunu, ali ove ostale većini rasprave se uglavnom slažem. Mislim da ste dobro upozorili na jednu stvar u kojoj se ovdje u Hrvatskoj ne vodi računa, da u krizi naprosto moramo istovremeno raditi dvije stvari. Neke stavke koje eto nisu toliko neophodne naprosto treba svesti na nulu, a neke koje nas mogu izvući iz krize treba na neki način podržati ili ih dodatno isfinancirati. Meni se ponekad čini kao nestručnjakinji financijskoj kad govorim o ovom, kad gledam proračun, da kad nešto uđe kao stavka, u ovoj excell tablici Ministarstva financija da nema šanse da iz njih ispadne. I da mi zapravo na taj način dosta rasipamo novca kojeg nemamo i kojeg smo mogli bitno korisnije upozoriti. Drago mi je da ste na neki način i vi na to upozorili u svojoj raspravi.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Goran Marić.
A još kolegice nisam ni imao slučaj da se oporba, opozicija i pozicija slažu oko proračuna. Oko mnoga čega će se složiti, ali oko proračuna još nisam to doživio. Istina da mnogi izbjegavaju razgovor o nekim temama jer se nije ugodno nekima i zamjeriti pogotovo moćnima. Nekada moć proizlazi iz pozicije, nekada iz kapitala, a ja osobno poštujem samo moć znanja. Tako da mnogi i nerado govore recimo o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti. Ali osobno smatram da doista treba preispitati u što se troše tolika sredstva godinama. Jer ono kako pratim kako djeluje, osim toga i posebno dobivaju nagrade, koliko su isprepleteni međusobnim svađama, koliko se o benignih stvari raspravljaju mislim da oni zaslužuju, da to je ozbiljna znanstvena institucija i da bi trebala ozbiljnije i djelovati da ne odgovara trenutku vremena. A isto tako mislim da poznato je u poslovnom svijetu da niti jedna tvrtka nije napravila uspjeh bez štednje. Ne postoji, svaki uspjeh poslovne tvrtke se bazira na štednji posebice u vremenima krize. Zato svaku poziciju treba doista preispitati i vidjeti. Ja znam da je ovaj proračun prilično preispitan, ali da uvijek postoji i negdje gdje se netko i provuče. To je istina, ali u krizi treba stvarno proanalizirati sve i svaku kunu sačuvati i usmjeriti u potrebno. Hvala.
Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Za razliku pretpostavljamo dosta kolega ovdje ja ću govoriti o jednom specifičnom dijelu proračuna, a to su one stavke koje se tiču u stvari zaštite okoliša bez obzira na to da li se radi o proračunskim stavkama ili vanproračunskim stavkama. Prije tjedan dana sam postavila pitanje premijerki, znači gospođi Jadranki Kosor o tome da li Vlada ima ikakve mjere za izlazak iz gospodarske krize u kojoj se Hrvatska nalazi. Tom prilikom je premijerka odgovorila sa jednom dosta velikom gomilu riječi, a sve su se svodile na to da će se vidjeti u stvari u proračunu koje su to mjere, da postoji cijeli niz mjera. Iako ja nisam ekonomska stručnjakinja ja moram priznati da barem kada gledam ovaj dio proračuna koji se tiče zaštite okoliša ja ne vidim da postoje nekakve mjere s kojima bi Hrvatska izašla u stvari iz gospodarske krize, a mislim da su se takve mjere trebale pronaći i u dijelu proračuna koji se tiče zaštite okoliša pogotovo što mi se često ovdje u Hrvatskoj volimo na neki način ugledati na zemlje Europske unije i Sjedinjene Američke Države, a jako veliki broj upravo najrazvijenijih zemalja Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država upravo su u području zaštite okoliša, odnosno poticanju obnovljivih izvora energije te poticanju određenih vrsta ekološke industrije, ekološke proizvodnje pronašli način za izlazak iz sadašnje gospodarske krize. Zbog toga moram zaključiti da je moj zaključak da se Vlada češlja dok Hrvatska gori bio više nego opravdan, jer ovaj proračun to upravo pokazuje. Nakon ove kritike izrekla bih u stvari jednu pohvalu na račun Vlade, a ona se vidi iz toga što je Vlada prvi put dala projekcije u stvari proračuna i za 2011. i za 2012. i na taj način je htjela u stvari dokazati svoje nekakvo strateško opredjeljenje jer bi se iz tih znači pokazatelja moglo vidjeti da Vlada dugoročnije razmišlja i da postoje određeni sektori koja će ona posebno poticati, odnosno neke koje će manje odnosno zanemariti. I onda se u ovom dokumentu koji se zove obrazloženje državnog proračuna i financijski planova izvanproračunskih korisnika za razdoblje od 2010. do 2012. govori da ostvarivanje postavljenog strateškog cilja, a taj strateški cilj je rast i zapošljavanje u konkurentnom tržišnom gospodarstvu koje djeluje u europskoj socijalnoj državi 21. stoljeća postiže ispunjavanjem 12 općih ciljeva. I onda se na dvanaestom mjestu od tih općih ciljeva nalazi i zaštita okoliša i prostorni razvoj. Dvanaesto mjesto, nije trinaesto, ali ja moram zaključiti da je i ovaj put zaštita okoliša trinaesto prase što bi se reklo. I bez obzira na to što u ovom godišnjem proračunu, a za razliku od prošlogodišnjeg proračuna se Ministarstvo zaštite okoliša kao smatra jednim od ministarstava koje je bolje prošlo u raspodjeli sredstava, pa tako je recimo bio proračun Ministarstva zaštite okoliša za 2009. godinu 694 milijuna 434 tisuće 266 kuna, a za sljedeću godinu se planira povećanje sredstava na 745 milijuna 644 tisuće 495 kuna. Treba naglasiti da je to još jako, jako daleko od izvršenja Proračuna iz 2008. godine kada je Ministarstvo zaštite okoliša imalo 956 milijuna 725 tisuća 615 kuna i 27 lipa, a projekcije proračuna za 2011. godinu i za 2012. godinu, iako znači predviđaju povećanje proračuna za Ministarstvo zaštite okoliša, se još uvijek ne približavaju onoj cifri koja je bila iz izvršenja 2008. godine. I zbog toga ja mogu ustvari zaključiti da zaštita okoliša, pa na taj način i prostorni razvoj, s obzirom da se to radi u istom, da se nalaze ti sektori u istom resoru nisu strateški ciljevi ove Vlade i da ne možemo ustvari se nadati nečemu prevelikome, ni u slijedećoj godini, ni u 2011., 2012. godini kada govorimo o projektima zaštite okoliša. To se vidi i kasnije iz objašnjenja koje je jako načelno, koji ionako moglo bi se reći nekakav popis želja, a konkretni projekti se ustvari nigdje gotovo ne spominju. To se vidi i iz ovog dokumenta. To je obrazloženje prijedloga financijskih planova korisnika državnog proračuna za 2010. godini i projekcija za 2011. i 2012. godinu, u kojima se spominje cijeli niz različitih stvari. Međutim ima nekih prilično onako nelogičnosti, pa tako u cilju 2 se spominje znači cilj 2 od, ciljevi provedbe programa u razdoblju od 2010.-2012. i praćenje promjena u okolišu, i njihov utjecaj na okoliš govoriti razviti nadzorni sustav u gospodarenju otpadom a pokazatelj uspješnosti toga je izrada jedinstvene baze podataka. Ja doista ne znam na koji način izrada jedinstvene baze podataka može biti pokazatelj uspješnosti ovakvog cilja. Ima toga još, pa se i u ovom proračunu u unapređenju stanja zaštite okoliša govori opet o istim projektima centara za gospodarenje otpadom koji se provlače iz godine u godinu u smislu područje zaštite okoliša i kroz proračun i kroz neke projekte koje znači Vlada ističe kao jako dobre, ali činjenica jest da mi danas na kraju 2009. godine još uvijek nemamo ni jedan centar za gospodarenje otpadom u Republici Hrvatskoj i da se svi ti centri nisu počeli graditi, nego se još uvijek nalaze u projektnoj dokumentaciji i ja nisam sigurna kada će oni uopće biti izrealizirani. A da se ne govori o tome da masa drugih centara za gospodarenje otpadom koji se trebaju raditi u drugim županijama, još nisu definirane ni lokacije, nisu ni krenuli znači ni u papirnatom obliku, u bilo kakvu realizaciju. I to smatram da je vrlo, vrlo zabrinjavajuća. Sada ću se ustvari osvrnuti još i na ove financijske planove Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i bez obzira na to šta se tu može steći jedan dojam da se radi o nečemu što je ok, zbog toga što se ukupni prihodi povećavaju i čak se očekuje i određeni suficit od 16 milijuna kuna, činjenica jest da se sredstva Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost jako netransparentno troše i često se ne troše uopće za projekte koji imaju veze sa zaštitom okoliša. Pa bih tu spomenula i ovu žalosnu situaciju stvari sa Salonitom, gdje su se sredstvima fonda isplaćivale plaće za radnike koji su sudjelovali u sanaciji, iako radnici koji su znači radili u Salonitu nisu sukladno Konvenciji o postupanju, sigurnom postupanju sa azbestom uopće smjeli raditi na sanaciji, znači Salonita. A koliko sam stekla informaciju planira se znači iz sredstava fonda njima isplaćivati i neke druge stvari, što definitivno nije nešto što je predviđeno Zakonom o Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Postoje još mnoge druge dubioze što se tiče ovog Fonda za zaštitu okoliša. To su sanacija tih tzv. crnih točaka gdje se daju enormni novci i to tvrtkama koje ustvari nemaju odgovarajuće reference za obavljanje takvog posla i čini mi se da se tu na neki način jako pogoduje određenim politički podobnim tvrtkama i da se pod znači izlikom zaštite okoliša na neki način financiraju stranački miljenici i to. Već sam više puta govorila i o problemima sa pet ambalažom, pa neću ovdje ponavljati to. I na kraju ću se još osvrnuti i na prijedlog financijskog plana Hrvatskih voda, koji je također enorman, i iznosi znači za 2010. godinu preko 2 milijarde, skoro 2 milijarde i 200 milijuna. Tu postoje cijeli niz dubioza u smislu raspolaganja sa tim sredstvima i mislim da se država ozbiljno treba obračunati sa naznakama velikog kriminala i korupcije u Hrvatskim vodama. Ja do sada nisam prepoznala ustvari takvu nekakvu intenciju, a sigurno je da bi se u znatnoj mjeri rasteretilo znači porezne obveznike koji plaćaju naknade za slivne vode, kada bi se pod veću lupu ustvari stavilo Hrvatske vode i način na koji oni troše ovaj novac. Hvala lijepa.
Hvala. Potpredsjednica Doma, gospođa zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću kao i mnogi danas početi sa onom uobičajenom rečenicom po kojoj bi državni proračun trebao biti ogledalo razvojnih projekata ili razvojnih prioriteta Republike Hrvatske u 2010. godini. Ja ću se isto tako kao mnogi danas od nas, kao dio nas složiti da se iz ovog proračuna ne mogu dobro iščitati razvojni prioriteti i da je ono što se može iščitati iz ovog proračuna pomalo u neskladu sa najavama koje smo čuli jutros od potpredsjednice Vlade, najavama nekih reformskih poteza, ali još više u neskladu sa onim što već mjesecima slušamo da će se napraviti, a ustvari se ništa osim verbalnog izražavanja nije dogodilo. Ja ne očekujem od predsjednice Vlade niti bilo koga tko upravlja ovom zemljom da uzme čarobni štapić, da mahne i jednim potezom razriješi sve nagomilane probleme. Ali ja ne mogu šutke gledati i miriti se sa neprestanim najavljivanjem reformi i dovođenjem svih nas u situaciju kao što smo dovedeni sad, da donosimo još jedan proračun koji u svojoj suštini u svojoj strukturi nije i ne može biti izmijenjen, jer se propustila još jedan godina da se započnu reforme temeljem kojih će se onda i strukturno mijenjati rashodi u proračunu. Da su se dogodile te reforme, da su te reforme bar započete, da se zna tijek i trajanje tih reformi onda bi se i to prepoznavalo u ovome. Da se zna da će se krenuti sa tim strukturnim reformama, onda bi u tom proračunu bila osigurana i nekakva sredstva kojima će se financirati te reforme. A svega toga ja u ovom proračunu ne prepoznajem. Govori se o štednji i ne može se reći da se doista na nekim stavkama ne reže financijski iznos. Međutim, to nije štednja kakvu treba očekivati od države koja već godinama više troši, a manje stvara. Drugačije treba pristupiti štednji. Ova štednja mene podsjeća recimo na nekakvog štedljivog vlasnika Rolls Royce kojemu su se naglo promijenile financijske mogućnosti pa je sada odlučio umjesto 100 tisuća kilometara godišnje s tim Rolls Royce napraviti 70 tisuća kilometara, ali ne promijeniti svoj Rolls Royce ni svoju naviku da ima šofera, koji taj Rolls Royce vozi. To je otprilike takva vrsta štednje. Mi sve ostavljamo na postojećim osnovama, nismo se dogovorili osim što najavljujemo da ćemo nešto strukturno mijenjati i dalje nastavljamo financirati sve dubioze, sve loše organizirane službe od javnog interesa, i dalje nastavljamo financirati jalovo nadmetanje ili jalovo prepucavanje struke sa birokracijom, birokracije sa strukom. Nema prave volje da se učini nešto što će onda doista omogućiti uštedu, ali velim ne uštedu koja će se događati po principu reza sa škarama, nego uštedu koja će biti uvjetovanja strukturnim promjenama našeg ponašanja, strukturnim promjenama ponašanja države. Ja sam jako pažljivo slušala što je predsjednica Vlade govorila. Ono što je ona izgovorila su ozbiljne riječi. Doći će vrijeme kada ćemo je pitati što je od toga i provela. I do sada je bilo najava ne tako ozbiljnih. Ali je do sada prošlo 6 mjeseci Vlade kojoj je na čelu nova premijerka i u tih 6 mjeseci nije se dogodilo ništa drastično, ništa što bi se moglo podvesti pod pojam početka ili stvarne naznake nekih strukturnih promjena. Možda se nekome 6 mjeseci čini malo. Meni a sigurna sam da i većini građana Republike Hrvatske koji su jako nezadovoljni, pa su onda nezadovoljni sa svim političarima zbog toga, tih 6 mjeseci izgleda jako puno. Ako netko nije shvatio da je vrijeme u Hrvatskoj postalo važnije od novca, da naša kašnjenja stvaraju svakog dana sve veće troškove i da će sve više biti ovih ušteda koje se postižu škarama i koje u pravilu ne daju nikakve rezultate, naprotiv stvaraju ponekada veće štete nego koristi, taj bježi od problema, taj pokriva problem, taj ne zna kako problem riješiti. A to onda znači da nije onda u stanju niti voditi državu. Ja ne znam tko će, ja sam zato da ju vodi onaj tko neće samo pričati, nego onaj tko govori znati uobličiti u zakone, u mjere. Ja govorim o onome da je to trebalo učiniti već jednim dijelom ako se već nije učinilo u ranijim razdobljima, do ovog proračuna i onda bi mogli razgovarati o tome da li je proračun mogao biti bolji ili lošiji. Nemojmo se zavaravati, to treba raditi nađite vi među sobom onoga tko se to usudi i onoga tko to zna. To je vaša stvar. To nije moj problem. Moj problem je da o tome ne šutim, moj problem je da kažem što o tome mislim, da vas upozorim na to da ne ugrožavate samo svoju većinsku vlast u zemlji, nego da ugrožavate interese sve ove zemlje. Ja poštujem odluku onih koji su vas birali. Ali tražim rezultate, jer su i mene birali neki ljudi koji od mene traže, da od vas ovdje tražim rezultat. I to je sve što ja prigodom ovog proračuna imam reći. Nisam ni očekivala ništa drugačije od onoga što ste dostavili, niste ni mogli dati ništa drugačije, jer niste napravili ono što je prethodno trebalo napraviti. Dokle će to ići? Kaže naš narod "Nigdar ni bilo da nije nikak bilo i nigdar ne bu, da nekak ne bu". Ali to je možda vaš cilj. To ne može i ne smije biti cilj onih koji upravljaju ovom zemljom i to sigurno nije cilj SDP-a, pa ni mene koja sam u ovoj osobnoj raspravi pokušala dati doprinos i uozbiljiti vas na vlasti. Hvala.
Ovo je narodna Krležina pjesma. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Evo imam nekoliko netočnih navoda. Najprije "Nigdar ni bilo da nije nikak bilo" Petrica Kerempuh i Krleža, a ne narod. Drugi ne manje važan navod, da je ova Vlada 6 mjeseci. Nije niti punih 5 mjeseci. A inače sam se javila za ispravak netočnog navoda vezano za reforme koje nisu uopće niti započete. Pa sami znate da je reforma zdravstva u tijeku. To ne možete negirati. Da je najavljena reforma državne uprave, da otkazi se ne mogu davati preko noći i ono što ste vi najavili na vašem brifingu. A da je također jutros premijerka najavila reformu lokalne i regionalne samouprave, a da su analize u tijeku. I nakon kobnih analiza sigurno se ne mogu negirati izborni rezultati i da će se nakon toga tome pristupiti. A i sam ministar je tijekom dana u javljanju najavio i govorio i o mirovinskoj reformi, o drugom stupu itd. Nije točno da nismo spremni na reforme, ali one su dugotrajne, nisu jednostavne i može biti da će se malo po malo vjerujem oko toga postići konsenzus oko čega se ovog poslijepodneva i govorilo i da ćemo se složiti oko načina kako ih provoditi.
Inače, moje dame ovo je iz "Balade Petrice Kerempuha" - "Ni med cvetjem ni pravice". Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče. Evo gospodine potpredsjedniče moram reći ovo mi je 11. proračun o kojem raspravljam ne uračunavajući sve rebalanse koji su bili u međuvremenu a bilo ih je podosta a ovo je čini mi se gotovo prvi puta da u raspravi ovdje osim ministra financija i državnih tajnika nemamo druge ministre prisutne, a čini mi se da bi bilo dosta važno da saborsku raspravu ne sluša samo ministar financija obzirom da su za pojedine resore odgovorni naprosto sektorski ministri i oni nam naprosto mogu i odgovoriti na neka pitanja specifična na koje iz Ministarstva financija nam naprosto ne mogu dati odgovor. Ja ću se u svojoj raspravi osvrnuti isključivo na proračun za obrazovanje i znanost odnosno proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. I moram reći da sam od utorka evo do ovoga trenutka gotovo bezuspješno tražila društvo znanja po državnom proračunu i moram reći prilično tužno da ga nisam uspjela pronaći. Ovo je prvi proračun u kojem niti premijerka, niti ministar financija, niti nitko tko je uvodno govorio o proračunu nije kao jedan od prioriteta i važnijih nacionalnih ciljeva spomenuo društvo znanja iako je društvo znanja i sve vezano uz to kao prioriteti, kao jedan od važnih nacionalnih programa u svim programskim dokumentima Vlade. Ja donekle mogu razumjeti situaciju u kojoj se nalazimo. Mogu donekle razumjeti da nema adekvatnog odgovora na to iako mislim da ljudi koji bi trebali taj posao odrađivati iz Vlade nemaju prava ne odrađivati ga onako kako treba, ali mi se čini da u situaciji krize i u situaciji kad nema novaca si ne možemo dozvoliti luksuz da financiramo sve i sva odnosno da nemamo vrlo jasno izražene neke prioritete koji će nam sutra ili koji nas sutra mogu početi izvlačiti iz krize. Konkretno oko ovog našeg resora. Gospodine ministre, vi ćete bolje od mene znati što znači činjenica da je 83,22% proračuna isključivo namijenjeno za plaće. Prošle godine smo se zgražali kako je taj udio za plaće od 75% velik i kako ne omogućava nikakav razvoj i da je to održavanje hladnog pogona. Sad ne samo da nemamo održavanje hladnog pogona što ćemo pokazati na nekim primjerima nego meni se čini da je naš cijeli sustav obrazovanja i znanosti kao prespojen, ono pao u nekakvu komu i spojen na nekakve medicinske aparate i jedva da se održava na životu. Ne znam što vi mislite i koji je uopće vaš plan izlaska iz krize. Osobno smatram da to su u pravo projekti iz znanosti, obrazovanja i znanstveno-istraživačkih tehnologijskih djelatnosti. Na koncu, ako nam je sustav obrazovanja loše postavljen a jest, ako je podfinanciran a jest mi sutra mlade ljude odgajamo i obrazujemo za burzu a ne za posao. I čini mi se da su to neki od problema o kojima treba razgovarati i kod donošenja proračuna. Evo vam samo kolegice i kolege neki primjeri. Inače, magična brojka za proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta je 57. 57 vam je najčešći indeks kojim se uspoređuje proračun za 2010. u odnosu na 2009. godinu što znači smanjenje od 43% u odnosu na onaj rebalansirani prošlogodišnji koji je već ionako višekratno smanjen na onaj inicijalni za 2009. godinu. Prevencija ovisnosti u školama, prevencija nasilja u školama. Sve ogromni problemi društveni za gotovo 50% smanjena sredstva. Poticanje programa s darovitim učenicima i studentima, izvannastavne aktivnosti. Dakle, svo ono da tako kažem ulaganje u ljude koji su bolji nositelji da tako kažem ljudskog kapitala gotovo 50% smanjenje. Izobrazba djece u privatnim školama nula kuna, poticanje izvannastavnih aktivnosti rekla sam već 57% ili recimo projekt reforme osnovnoškolskog obrazovanja. Usput budi rečeno jedan od prioriteta Vlade utvrđen i u strateškom planu 2005./2010. Ukupni iznos 110 tisuća kuna smanjeno je za više od 60%. Čisto za usporedbu na što trošimo novce iz proračuna. Za samostan Plehad izdvajamo 135 tisuća kuna, za projekt reforme osnovnog školstva 110 tisuća kuna, manje nego za jedan samostan. Ja ne kažem da je to nevažno ali da naprosto u situaciji kad nemamo dovoljno novca trebamo odrediti prioritete. Vijeće učenika, vijeće učitelja nula kuna. Opremanje knjižnica lektirom i stručnom literaturom, gospodine ministre četvrtu godinu za redom nula kuna. Onda ćemo se žaliti drugi tjedan kad ćemo raspravljati o udžbenicima zašto nam nakladnici kroz donacije školama na neki način ima sumnji na korupcijska djelovanja. Nula kuna četiri godine za redom za knjige u knjižnicama. Oprema škola kabinetskom i didaktičkom opremom opet famozni indeks 57, smanjenje više od 40%. Kapitalne investicije u školstvu smanjenje tridesetak posto. Odgoj i naobrazba djece pripadnika nacionalnih manjina dvadesetak posto smanjenje, odgoj i naobrazba djece u predškoli 20% smanjenje iako imamo zakonsku obvezu da svu djecu obuhvatimo barem minimalnim predškolskim programima. Ili recimo, razvoj predškolskog obrazovanja. Strateški prioriret je povećati obuhvat, smanjenje od 60% i dajemo jednako novca kao za KUD Seljačka sloga iz Vidovice. Za razvoj predškolskog obrazovanja u cijeloj državi kao za jedan KUD iz Vidovice ... [[Govornica se ne razumije.]] isti iznos. Opremanje predškolskih ustanova didaktičkom opremom opet indeks 57, obuka neplivača smanjenje 60%. Govorili smo kod donošenja Zakona o sportu o važnosti rekreativnog vježbanja naprosto za zdravlje tih mladih ljudi, smanjenje 40%. Stručno usavršavanje nastavnika smanjenje između 50 do 60% ovisno o različitim sektorima. Pružanje stručnih usluga u sustavu srednjeg školstva smanjenje više od 40%. Ja ću samo upozoriti da smo donijeli Zakon o strukovnom obrazovanju prije nekoliko mjeseci koji podrazumijeva kompletnu reformu sustava srednjeg obrazovanja kao i na činjenicu da preko 70% naše djece je upravo u strukovnom obrazovanju. A sadašnji sustav ako ga ne reformiramo upravo tu djecu vodi nakon srednje škole na burzu a ne na posao. A mi smanjujemo sredstva i to ne malo, za 40, 50, 60% Primjer, stavka modernizacija programa strukovnog obrazovanja. Jako važna stavka, 60 tisuća kuna, a za primjerice lutkarsko kazalište u Mostaru dajemo 135 tisuća kuna. Duplo više, još malo, duplo više nego za modernizaciju programa strukovnog obrazovanja. Za lutkarsko kazalište. I pitam što nam je važnije? Modernizacija programa strukovnog obrazovanja ili lutkarsko kazalište? Vladi je važnije lutkarsko kazalište, duplo pa još malo. Opremanje strukovnih škola radioničkom i kabinetskom opremom 70% smanjenje. Računalo komunikacijske infrastrukture u srednjim školama 70% smanjenje. Opremanje obrtnih škola za praktičnu nastavu 0 kuna, jedne jedine lipe. I ponavljam, tu djecu opet obrazujemo za burzu, a ne za posao. Kapitalne investicije u srednjem školstvu, smanjenje više od 10%. Iz … [[Govornica se ne razumije.]] Agencije za odgoj i obrazovanje kao stručne ustanove, razvoj srednjoškolskog obrazovanja 0 kuna, razvoj obrazovanja odraslih 0 kuna, razvoj osnovnoškolskog obrazovanja 0 kuna. Ja ne znam koji je to prioritet i što bi to trebao biti važniji nacionalni projekt od razvoja sustava odgoja i obrazovanja, ulaganje u dobrobit svakog tog pojedinca koji se školuje, koji onda posredno čini dobrobit i cijelom društvu i cijeloj zajednici. I uzgred evo jedno pitanje, sasvim praktično, o temi o kojoj je dosta bilo rasprave. U proračunu je, potpuno nevezano uz ovo obrazovanje, ali čisto kao dokaz teze da zapravo jedno pričamo o strateškim programima, jedno donosimo u zakonima, a drugo opet vi umećete u proračun. Za medicinski potpomognutu oplodnju u proračunu je osigurano 30 milijuna kuna. Ako se radi otprilike 2500 postupaka godišnje, što je manje nego prošle godine, ako svaki košta 15 tisuća kuna, a košta više, to je onda 37 i pol milijuna kuna. Čemu onda vrijedi ovdje nama što nam ministar i potpredsjednik Vlade Milinović govori? Stoga ovaj proračun ne samo da ne odgovara izazovima vremena u smislu da odgovara na krizu i nudi barem nekakve naznake kako možemo tu krizu rješavati, nego on je u tom smislu čak i nepopravljiv. Vi nama govorite ovdje za amandmane. Ministre Šuker, koliko bi amandmana prihvatili? Da vam napišem amandman za ovo lutkarsko kazalište i strukovno školstvo biste li ga prihvatili? Zahvaljujem.
Hvala lijepa, gospođo zastupnice. Na vaše izlaganje repliku ima poštovani zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice, zaista je kao što rekoste ta magična brojka 57%. Za mene je porazno da i u domeni prevencije ovisnosti u školama, u domeni prevencije nasilja u školama je ista ta brojka 57%. I jedno i drugo preko 300 tisuća kuna je niže u odnosu na prošlu godinu. Stoga ja bih povezao to s našim prijedlogom stavljanja točke dnevnoga reda porasta nasilja među mladima koja je još u ožujku uručena Saboru, međutim evo očito do danas nije našla prostor možda upravo iz ovog razloga što se vidi da to se smatra vjerojatno manje vrijednom tematikom. Isto tako, uočio sam recimo poticaji Hrvatskoj zajednici tehničke kulture su smanjeni za nekih 30%, a riječ je o praktičnoj organizaciji koja okuplja udruge gdje su sve mladi ljudi koji su i na taj način izmučeni od tih poruka koji su tamo njima, da tako kažemo, na dohvat ruke. Očito je da i zemlja znanja, a i briga o mladima kao najvažnijem potencijalu Republike Hrvatske ipak idu u drugi plan. Međutim, tamo gdje god imate stavku administracija i upravljanje uvijek je to preko 100% i uvijek gdje god imate tu stavku nađe se nekakva sredstva i nekakvi novci. Pa nadajmo se da ćemo ipak, ako ne u ovom proračunu, imati više razumijevanja za mlade u nekim budućim proračunima, iako je žalosno da se i u ovom nije našlo prostora za te stvari.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku ima poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Kolega Heffer, dobro da ste upozorili na ovu brigu o mladima, evo na ono sve što ste rekli može još jedan dodatni argument. Kreditne linije za poduzetnike početnike i mlade poduzetnike se također značajno smanjuju, a već dugo smo svjedoci da se zapravo politika za mlade ove Vlade svodi na ono mladi su naša budućnost i u tome zapravo zaboravljaju da su naši mladi naša sadašnjost, da žive danas. A zapravo o ovome što govorite, o nasilju, o ovisnosti, vrlo je popularno od ove Vlade prigodno naricanje kad se dogodi neki incident, a zapravo sustavne brige, sustavne prevencije nema. I mogu govoriti da ima, da im je stalo i ministar Šuker se ovdje buni, ali ministre vi imate za to 50 tisuća kuna za cijelu državu, za svu djecu. Ni više ni manje. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Pojedinačnu raspravu nastavit će poštovani zastupnik Gvozden Flego. Izvolite.
Ako je, kolegice i kolege, visoko obrazovanje smisao cjelokupnog obrazovanja, ne samo zato što je njegov završetak nego zato što je njegov najviši dio, između ostalog zato jer je jedina osnova za visoku tehnologiju i njezin razvitak i na taj način konkurentnost zemlje, onda nažalost ni sa visokim obrazovanjem situacija nije puno bolja. Dapače, ona je u nekakvim međunarodnim mjerilima još tragičnija. Naime, uobičajeno je u razvijenom svijetu da osobni dohoci i izdatci za osobne dohotke u znanstveno-istraživačkim ustanovama nikako ne prelaze 60%. Idealno je stanje dakle 40% osobni dohoci, 40% razvoj i 20% materijalni troškovi. U našem slučaju, kolegice i kolege, imamo situaciju koja je dosta zabrinjavajuća. S jedne strane, za znanstvena istraživanja imamo u jednom trenutku indeks od 101, to su tzv. projektna znanstvena istraživanja, ali je zapravo taj iznos svega 126 milijuna kuna. Šta se može istražiti sa 126 milijuna kuna u jednoj zemlji od 4 i pol milijuna stanovnika možda možete i sami predočiti. Međutim, da bi znanstvena istraživanja uopće mogla funkcionirati, da bi se rezultati znanstvenih istraživanja mogli prodiskutirati potrebna su vam stručna društva, da biste ih mogli objaviti potrebni su vam znanstveni časopisi, da biste mogli svoje spoznaje podijeliti sa svijetom i ispitati u svijetu potrebni su vam međunarodni znanstveni skupovi. Da biste mogli biti u toku sa zapravo zbivanjima u svijetu i u znanosti i da biste mogli znati da slučajno ne istražujete ono što je u svijetu već istraženo i potvrđeno, potrebne su vam pretplate na inozemne znanstvene časopise. Dakle, potrebna je cjelokupna infrastruktura. Pogledajte kako infrastruktura stoji u našem proračunu. Za domaće znanstvene časopise izdvojili smo 5 milijuna kuna. Ni jedan znanstveni časopis osim najvećih i najrenomiranijih u svijetu ne prolazi bez subvencija. Mi imamo za sve znanstvene časopise u Hrvatskoj predviđeno pet milijuna kuna ili imamo zapravo predviđen 51% od onoga što je bilo lani. Za znanstvene skupove, za sve znanstvene skupove svih znanstvenika u cijeloj zemlji od četiri i pol milijuna stanovnika imamo predviđeno dva milijuna kuna. Za objavljivanje knjiga i udžbenika, dakle i ono što predstavlja nekakve znanstvene inovacije, ali jednako tako i ono što se tokom znanosti dosegnulo pa se to objavljuje u obliku udžbenika predviđeno je za subvencije šest i pol milijuna kuna, odnosno 50%, a za nabavku ino časopisa kolegice i kolege na koje smo nekada trošili desetke milijuna kuna danas imamo 4,6 milijuna kuna ili 18,7% onoga što je bilo ove godine. Kada tome dodate da se za sva stručna društva u zemlji predviđa subvencija Ministarstva znanosti od 830 tisuća kuna, a ima ih recimo pedesetak, onda je potpuno jasno da se tu ništa bitno s tim novcima učiniti ne može. Tome treba dodati zapravo i ono što se zbiva na razini tzv. primijenjenih znanosti, na razini tehnologije i tehnologijskih projekata. Od 2000., 2001., 2002. godine pod različitim imenima do danas opstali su neke institucije koje se bave primjenom znanstvenih istraživanja u nove proizvode, pa možda čak i patentiranje znanstvenih istraživanja i recimo jedna od njih je BICRO. BICRO ima nula kuna za sljedeću godinu. Hitra, dakle inovacijski tehnologijski centar ima 71% proračuna od onoga što ima u ovoj godini. Potom jedan dio recimo instituta relativno dobro prolazi, ali ta relativna prolaznost je zapravo plaćena vrlo, vrlo lošom prolaznošću u velikoj većini ostalih znanstveno-istraživačkih instituta. Tako je sa znanstvenim institutima u kojoj osobni dohoci iznose 85%. Sveučilišta su najveće koncentracije pameti kako u razvijenome svijetu tako i u Hrvatskoj. Sveučilišta su najveći znanstveno-istraživački pogoni, ali jednako tako i odgojno-obrazovne institucije. Kako u njima stoji stvar? U njima stoji stvar jednako tako zabrinjavajuće. Imate raspon osobnih dohodaka u odnosu na cjelokupnu raspoloživu sumu od u nekim nešto boljim slučajevima sedamdesetak posto do 88%. Osobni dohoci iznose toliko. Kada se dosegne tolika razina osobnih dohodaka onda je sasvim jasno da dolaze u pitanje znanstvena istraživanja, da su u potpunosti zaustavljene znanstvene inovacije i nabavka nove znanstvene opreme koja je izrazito skupa, ali to jednako tako kolegice i kolege znači da tada te ustanove ostaju mnogo više socijalne institucije za u njima zaposlene nego institucije koje obavljaju onu funkciju za koju su osnovane i za koju trebaju zapravo dobivati novac. Ali to jednako tako znači da zemlja koja postupa na taj način sebe osuđuju ili na stagnaciju, u najboljem slučaju zapravo na regresiju. Poslužit ću se gospodine ministre jednim podatkom koji je nedavno objavila Europska komisija. U 27 članica Europske unije 3 zemlje su smanjile iznos za istraživanja. Nekoliko zemalja je zadržalo, a gotovo polovica zemalja je povećala ulaganja u znanosti, pogotovo u primijenjena znanstvena istraživanja jer vjeruju da će samo ta ulaganja omogućiti novi ciklus razvoja i novi ciklus proizvodnje. Mi i ovdje radimo nešto što je suprotno iskustvima ostalih zemalja. Mi zapravo sami sebi odričemo budućnost. Mi sami ukidamo one mogućnosti koje bi nas mogle povesti dalje i koje bi nas mogle povesti naprijed. Jer u trenucima krize treba se koncentrirati na one udarne točke koje nas mogu iz te krize što je moguće brže, što je moguće efikasnije i što je moguće dugoročnije izvući. Sa ovakvim tretmanom znanosti, tehnologije i obrazovanja bojim se da sami sebi ukidamo tu mogućnost i ja se zapravo bojim da ćemo te posljedice vrlo teško osjećati ako ne sutra onda za tri, četiri godine kada će se osjetiti ova strahovita, ovo zaostajanje o kojima govori i ovaj proračun. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Repliku ima poštovani zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo budući i sam dolazim iz akademske zajednice potaknula me rasprava uvaženoga kolege Flege. Naime, izdavanje domaćih znanstvenih časopisa točno oko 5 milijuna, ali u dva proračuna sa 13 milijuna na oko milijuna, dakle od 2008. No ovih dana recimo u akademskoj zajednici vjerojatno ste upoznati govori se o skoroj promjeni u pogledu novih uvjeta za izbor u znanstvena zvanja gdje se drastično uvjeti pojačavaju ili povećavaju ili pogoršavaju kako god želite reći. Ovo očito jedno s drugim ne ide. Naime, još uvijek je činjenica da veći dio znanstvenika objavljuje svoje radove prije svega u domaćim znanstvenim časopisima ako postoje. Ovim će zasigurno to biti još više onemogućeno. No, jednako tako evo danas su me zvali moje kolege sa sveučilišta iz Osijeka. Nejasno je kriterij po kome je sva sveučilišta sa izuzetkom Dubrovnika isto tako nejasno su na razini sto posto ili više od sto posto u odnosu na prethodno proračunsko razdoblje osim osječkog sveučilišta koje je 99% odnosno manji je proračun za redovnu djelatnost za nekih dva i pol milijuna kuna. Neki to naravno dovode vidjeli smo već i neke najave drugih političara kako je riječ je o zapostavljanju Slavonije. Ja neću ići tako daleko, ali je činjenica da nije baš jasno što je to bilo vodilja ili razlog za ovakav dio proračuna vezano uz osječko sveučilište. Pa čak evo i poticaj i sveučilištima za pomoć, odnosno za izvođenje nastave na sveučilištu u Mostaru je jednako tako povećana kao i ostalima. Zar je moguće da u Osijeku, koji isto tako velikim dijelom i servisira i mostarsko sveučilište da je zaista trebalo smanjiti za tih 2 i nešto milijuna kuna. Nisam uputio nikakav amandman, ali ovo je evidentan problem o kojem se u Osijeku raspravlja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku ima zastupnik Gvozden Flego. Izvolite.
Poštovani kolega, da ja se s vama slažem i na to sam upozoravao. S jedne strane se od nas traži da objavljujemo i kriteriji, zato su rigorozniji, a s druge strane imamo sve manje novaca za mjesta gdje ćemo objavljivati to je za znanstvene časopise. Tako da ne samo sami sebi skačemo u usta, nego zapravo siječemo granu na kojoj sjedimo. Osječko sveučilište je trebalo imati 10 godišnji prioritet, dakle trebalo je rasti više od ostalih zato jer znamo kako je prošlo tokom rata, najviše je nastradalo, ali žao mi je da se to ne održava. I konačno nisam spomenuo u raspravi onda ću spomenuti sada. Mi vrlo, mi smo do sada vrlo loše stajali po postotku bruto nacionalnog proizvoda koji se izdvaja za obrazovanje, pogotovo za visoko obrazovanje. Ali iznijet ću vam slijedeći podatak. Sve više i više se zapravo računa ulaganje u znanost i visoko obrazovanje po broju, po novcu koji se ulaže po studentu. U Hrvatskoj je to otprilike 3 hiljade eura po studentu. U Mađarskoj koja je u dubokoj krizi ove godine 5 hiljada eura po studentu. U Sloveniji je 6 hiljada eura. U Austriji je 10 hiljada eura. A troškovi opreme, studiranja, subvencija prehrane itd. su u Europi manje-više ujednačeni. I sad si možete zamisliti kakove efekte onda naša znanost može imati sa 3 hiljade eura u odnosu na one koji ulažu 10, 12, 15 i 18 tisuća eura. Stoga je vrijeme da svi zajedno zvonimo na uzbunu i stoga nikako nije trenutak da usvajamo ovakav proračun koji nam reže budućnost i koja nam onemogućava dalji visokotehnologijski razvoj. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo. Još je 14 prijavnica ovdje na stolu. Prvi slijedeći je poštovani zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine ministre, gospođo državna tajnice, štovane kolegice i kolege zastupnici. Prema proračunu koji je pred nama deficit iznosi, će iznositi 2010. godine gotovo 7, a zajedno sa izvanproračunskim fondovima čak preko 9 milijardi kuna. Gospodine ministre, osim financijašima, tako velike brojke su spoznatljive samo matematičarima, fizičarima i astronomima. To vam je 60 puta manje, odnosno više nego što iznosi u kilometrima udaljenost zemlje do sunca. Za nabrojati do 9 milijardi, pod pretpostavkom da svake sekunde izgovorite jedan broj treba 160 godina. Dakle više nego prosječan ljudski život i to duplo. Međutim, usprkos tome neistina je da država nema novaca. Naime eto svjedoci smo da po ne znam koji put u razrezu Državnog hidrometeorološkog zavoda se za jednu dubioznu aktivnost koja se do sada zvala umjetno djelovanje na vrijeme, a sada se zove praćenje i ublažavanje posljedica nepogoda, predviđeno je 2010. godine otprilike 23 milijuna kuna, odnosno 22 milijuna 930 milijuna. Poznato je da su sve međunarodne relevantne organizacije, uključujući Svjetsku meteorološku organizaciju, Europsku meteorološku organizaciju, ama baš svi uključujući i Vladu Republike Hrvatske su se očitovali da obrana od tuče raketama nema baš nikakvog smisla. Ove godine je barem 10-ak dana padala tuča, usprkos tome što se provodila obrana od tuče, ali Vlada uporno inzistira na jednoj besmislenoj aktivnosti koju je i Ministarstvo znanosti moralo validirati, pa je reklo također da to nema nikakvog smisla. Zašto se u Republici Hrvatskoj, unatoč mišljenju same Vlade, nastavlja financirati obrana od tuče, kao znanstvena dvojbena djelatnost, koja osim u Republici Hrvatskoj preostala samo u zemljama sa vrlo teškim komunističkim nasljeđem, da se umjesto tome sukladno praksi Europske unije u koju se toliko kunemo i njezinoj pravnoj stečevini, tuča izdvoji iz operativne nadležnosti Državnog hidrometeorološkog zavoda, pa nek je plaća tko voli nek izvoli, a da se umjesto toga organizira osiguravanje usjeva kod osiguravajućih društava. S druge strane ova ista Vlada, gospodine ministre ne znam je li znate što piše u sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, u članku 73. u kojem se kaže da za punopravno članstvo u Europskoj uniji Hrvatska mora imati funkcionalni sustav infrastrukture kvalitete, dakle normizaciju, akreditaciju, mjeriteljstvo, intelektualno vlasništvo, itd. Međutim Republika Hrvatska u proračunu konstantno smanjuje iznos koji se daje akreditacijskoj agenciji. Činjenica jest da akreditacijska agencija je postala ili odnosno prošla je akreditaciju kod europske akreditacije, uskoro će potpisati, biti potpisan i multilateralni sporazum sa europskom akreditacijom, što znači da će djelatnost Hrvatske akreditacijske agencije biti priznata svuda u Europi, čime će se dodatno olakšati protok robe, ljudi i kapitala i usluga, olakšat će se padanje netarifnih barijera trgovini. Međutim ono što se neće olakšati jest djelatnost Hrvatske akreditacijske agencije koja je pred kolapsom. Naime, Hrvatska akreditacijska agencija djeluje na način da zapošljava, odnosno angažira, ne zapošljava jer oni nisu stalno zaposleni, domaće ocjenitelje u preko 90% slučajeva, a tamo gdje ih nije moguće pronaći angažiraju se stranci, kako bi ti znanstvenici, eksperti, stručnjaci ispitali sukladnost određenih metoda ispitivanja u našim laboratorijima sukladno zahtjevima međunarodnih normi, visokospecijaliziranih za koje su potrebni visokospecijalizirana znanja i vještine. I sad akreditacijska agencija ima u svojoj bazi nekih 400-njak ili čak 500 takvih stručnih ocjenitelja, ali ona ne može te ljude platiti naprosto zato što joj Ministarstvo financija to ne dopusti i unatoč tome što akreditacijska agencija prema Zakonu o akreditaciji ima vlastite prihode, te zarađuje preko 70% na tržištu, dakle naplati svoje usluge od kojih mora naplatiti usluge tih visokostručnih ocjenitelja, u biti svaka zarada ide u državni proračun i ne može ići u samu djelatnost agencije. Dakle, unatoč tome što ponavljam svaki rashod za intelektualne usluge, barem u ovom slučaju ima iza sebe ostvareni prihod, to struktura proračuna niti percipira niti akceptira niti priznaje. Dapače, nije se dopustilo prošle godine niti indeks rasta. Pa prema tome, projekcija proračuna za 2011. predviđa daljnje smanjivanje prihoda akreditacijske agencije, usprkos tome što tržišni prihod njen raste. A i trend akreditiranih laboratorija je u biti eksponencijalan. Iz ovoga časnog Doma se često čuju zahtjevi da se akreditiraju određene metode, ispitivanje primjerice genetski modificirane hrane, kakvoće zraka, buke itd. Postavljam pitanje od čega? Kako? Što ćete gospođo načiniti sa strane Ministarstva financija da se ta neodrživa situacija prekine i da se spriječi kolaps jedne agencije koja skupa sa normizacijom i Mjeriteljskim institutom časno obavlja svoju funkciju u ovim ocjenama Europske komisije dobiva najbolje pohvale, usprkos tome njena djelatnost će početkom 2010. godine doći do kolapsa i sloma. Ukratko na ova dva primjera, možda vama nevažna ali vidi se sva neracionalnost Vlade, struktura proračuna i činjenice da se naše društvo predvođenom Vladom na čelu ponašao kao neracionalni pijani milijunaš. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je poštovani zastupnik Dino Kozlevac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ... [[Govornik nije uključen.]] i ono što je sve rečeno kao u jednoj porodici, ako trošiš više od onoga što zarađuješ to jedno vrijeme može ići. Kao što sam rekao već jedanput ideš kod jednog susjeda, drugog, petog ćeš posuditi. Kada više nitko ne posudi novac, onda se suočiš sa stvarnošću i onda se svašta događa do toga. Što bi rekli kod nas u Istri da stvari idu na inkanat. Ja se nadam da se to nama neće dogoditi i da će prije ili poslije trebati poduzeti ono što treba napraviti, da li ova Vlada, da li druga Vlada, ja se nadam da će druga Vlada napraviti ono što će trebati napraviti, a to je suočiti se sa stvarnošću i sa realnim mogućnostima. I prilagoditi tome svoje mogućnosti. Građani su svjesni situacije ... /Govornik isključen./ ... i da se ne treba plašiti s onim što ih se plaći da će se otpuštati itd. ... /Govornik isključen./ ... Prema tome da će prije ili poslije trebati posložiti stvari i građani će biti toga svjesni. Trebat ćemo u jednom momentu reći točno kako i na koji način s kojim rokovima i to napraviti. Da će biti bolno, će biti bolno. Ja bih rekao nešto konkretno sada, s obzirom da je i predsjednica Vlade rekla uprite prstom i recite što bi napravili. Pa ja ću pokušati uprti prstom i reći što bi trebali napraviti i to potkrijepiti sa primjerima i sa poznavanjem stvari. Radi se o resoru unutarnjih poslova, odnosno radi se u onom dijelu koji se odnosi na zaštitu i spašavanje. Vi znate da u tom dijelu, nemojte me sada hvatati za lipu ali negdje oko 130 milijuna kuna se troši, već pet godina. Bilo je i više novaca oko toga. I gradi se jedan sustav na temelju tih velikih financijskih sredstava za koji veliki dio ljudi koji se bave zaštitom i spašavanjem i koji rade u službama smatraju da nije primjeren sustav i da se u Republici Hrvatskoj radi nešto i gradi nešto što se u Europi ne poznaje, nego nam je Europa rekla i obavezala nas, odnosno mi preuzimamo obavezu nečega da nekakve funkcije napravimo. Kako ćemo to izvesti, to svaka nacionalna država, svaki nacionalni sustava prilagođava sebi. Međutim, bitno je i naglašavam da se velika financijska sredstva troše. U sustavu zaštite i spašavanja 90% sustava leži danas na općinama, gradovima i županiji. U proračunima jedinica lokalne samouprave koje su isto suočene sa teškoćama, se planiraju sredstva za provođenje mjera zaštite i spašavanja. Zakonom propisima koje je donio ovaj Sabor na prijedlog Vlade uređen je sustav. Općine, gradovi i županije su se susreli s time da te poslove moraju organizirati, netko mora te poslove raditi. I danas imate ogromnu većinu gradova i županija u Hrvatskoj koje su morale iznalaziti rješenja, angažirati ljude, angažirati specijalizirane firme i trošiti značajna proračunska sredstva već 3, 4 godine da bi organizirali taj sustav. Istovremeno, u ovim novcima o kojima sam govorio oko 130 milijuna sekundu manje u državi postoji državna uprava kao nadležno tijelo međutim neprimjereno organizirana zato što je organizirana od razine države do županije. Tu imamo negdje trenutno oko 600 do 700 djelatnika uključivši sustav 112 i to su ljudi koji danas u ime države da pojednostavim nalažu odnosno nadziru sustav. Međutim, obavljanje poslova je u nadležnosti općina i gradova i gradovi su morali iznaći rješenja tko će te poslove obavljati. To konstatiram stanje. Istovremeno smanjuju se sredstva za organizacije i službe, da li su to vatrogasci, gorska služba spašavanja, Crveni križ, hitna pomoć itd. I sada prijedlog. Ja sam konstatirao stanje. O čemu? Prijedlog je što napraviti? Decentralizirati sustav. Vrlo brzo se ga može decentralizirati. Taj sustav koji je danas u državnoj upravi kroz područne urede sa tim ljudima staviti u funkciju jedinica lokalne samouprave općina, gradova i županija. Automatski će doći do smanjenja troškova i u lokalnim proračunima a garantirano će manje financijskih sredstava trebati izdvajati sa razine države iz proračuna odnosno otvorit će se mogućnost da se više sredstava daje organizacijama, da li su to službe, da li su to udruge koje se zaštitom i spašavanjem bave. Ponavljam, vatrogasci, Crveni križ, Gorska služba spašavanja itd. To treba napraviti pogotovo u ovoj situaciji. To se vrlo brzo može napraviti i donijet će do ušteda i do veće efikasnosti. Da u tom sustavu ne funkcioniraju stvari i da tako organiziran stvara i određene probleme a proizvodi i troškove potkrijepit ću jednim primjerom. Nažalost, moram ga iznijeti. Preko tisuću ljudi sezonskih vatrogasaca je odradilo kvalitetno ovu ljetnu požarnu sezonu na cijelom priobalju, međutim danas je 26.11. oni nisu dobili plaću sa razine proračuna gdje su planirana sredstva za 9. mjesec a neki nisu dobili još novac za 8. mjesec. Prema tome, to je dokaz da u sustavu ne postoje rezerve, postoje načini i da sustav trenutno ne funkcionira kako treba. Isto tako, postoje problemi unutar ustrojavanja sustava jer ako bi se sustav decentralizirao, spustio tamo gdje se obavlja primarno a to su razina županija odnosno gradova i općina onda bi pojednostavio se i sustav i efikasniji i onda bi se moglo govoriti između ostalog da i broj jedinstveni kojega Hrvatska treba kao i sve zemlje uvesti 112 da može biti primjereno organizirano. Ovako postoje problemi, cijelo vrijeme se izdvajaju financijska sredstva, stvara se nadslužba koja nije primjerena a mi hvala Bogu imamo dovoljno resursa u Republici Hrvatskoj samo ih treba iskoristiti. Evo, ja ću tu završiti. To je ono što bi trebalo napraviti konkretno u ovom proračunu. Već se može sada to napraviti. Da li ćete vi, da li će netko drugi to će prije ili poslije trebati napraviti. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći na redu je poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Nekoliko govornika danas je reklo a to se čuje i kod svakog proračuna na bilo kojoj razini gradskoj, općinskoj, županijskoj pa i državnoj da je proračun samo brojčano ogledalo politike koju Vlada vodi, na koji način vodi državu. A što nam kaže ovogodišnje ogledalo kada se pogledamo u njega šta nam je to Vlada predložila. Ukratko, zaradili smo manje a potrošit ćemo više. Riječi koje su se čule tijekom ove godine, krizne godine 2009. bile su kriza, recesija, štednja, restrikcija, racionalizacija. Svaka od tih riječi u totalnom je neskladu s ovim što smo danas ovdje dobili a to je da potrošimo više nego prošle godine. Imali smo pad društvenog proizvoda a mi ćemo slijedeće godine građanima uzeti više i to još uredno potrošiti. Samo je jedna razlika. Prošle godine smo imali krizni porez koji je trajao pola godine a slijedeće godine ćemo imati krizni porez koji će trajati cijelu godinu unatoč obećanjima odnosno najavama, stidljivim najavama da bi se možda moglo razmisliti o tome da će on biti ukinut prije. Da ne bi bilo zabune o kojem porezu govorim, to govorim o onome porezu koji se u narodu popularno naziva harač a koji je politički oktroiran i Ustavni sud ga je proglasio ustavnim. SDP je predložio da Vlada povuče ovaj proračun i da se odnese odluka o privremenom financiranju. Međutim, moram priznati da je i ovaj proračun ustvari jedna malo šira odluka o privremenom financiranju jer će trajati otprilike onoliko koliko traje ta odluka, dakle tri, četiri mjeseca. Onda ćemo imati jedan rebalans, pa ćemo imati drugi rebalans, pa ćemo vjerojatno slijedeće godina imati i treći rebalans. Argument da je 87% proračuna zadano i time se naravno ovaj proračun također brani je argument kojega se može koristiti ali se ne govori tko je zadao taj proračun, to je zadao tih 87%. Nije zadao nitko izvana, nitko sa neba ili nitko iz zemlje. Zadala ga je Vlada odnosno Hrvatski sabor zakonima koje je izglasao i koji definiraju tih 87% proračuna što je zadano. I kada se govori dakle o štednji onda maltene postane heretički predlagati da se neke stavke u ovom proračunu povećaju jer kao vrijeme je štednje a proračun je veći nego prošle godine. Zašto se onda ne bi moglo govoriti da se neke stavke povećaju, a evo recimo dvije stavke koje se tiču spomenut ću samo u jednoj rečenici hrvatskih otoka su smanjene u slijedećoj godini. Jedna je za kapitalna ulaganja a druga je za sufinanciranje brodskih linija. Iz razgovora s čelnim ljudima ministarstva i s čelnim ljudima Jadrolinije dobio sam uvjeravanja i na neki način umirio vodstva jedinica lokalne samouprave da neće doći do ukidanja nekih trajektnih linija slijedeće godine. Nadam se da će to i ostati jer i u 2009. godini je rebalansom na kraju povećan taj iznos za sufinanciranje brodskih linija a i on ovisi o cijeni goriva pa se eto nadam dakle da će izdvajanje u toj stavci ostati na toj razini da se može jednostavno ovakav način i ovakav standard brodskog i pomorskog prijevoza na otoke da se može zadržati. Jer kažem, ako već proračun ukupno povećavamo onda barem ne moramo jako puno smanjiti te stavke. Politička poruka ovog proračuna je više manje jasna a to je dakle da hrvatska Vlada i vladajuća koalicija nije spremna na veće strukturne reforme u zemlji, da u 2009. godini idemo dalje na isti način, da u 2010. godini idemo dalje na isti način kako smo to išli u 2009. dakle u nepoznatom smjeru i s nepoznatom dinamikom, da će nas ponovo iznenaditi kriza za koju cijeli svijet zna da ideje kako izaći iz krize nema. A ja se nadam da će ovo što govorim sada potvrditi se u slijedećoj godini, da ćemo naravno vrlo brzo shvatiti da ovaj proračun nije realan, nije razvojan, da ustvari su prihodi malo previše stavljeni, dakle da je previše stavljeno prihoda u ovaj proračun, da se oni neće ostvarivati, da ćemo imati rebalanse i da se ovaj proračun ustvari može nazvati i preračun. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, gospodine zastupniče. Sljedeći prijavljeni je poštovani zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo, potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pa moram reći da i ovaj proračun za 2010. godinu na jedan zoran način pokazuje ono što se u Hrvatskoj u zadnjih nekoliko godina dešava, a to je da se malo radi a previše troši. Manji su sve i zbog toga i proračuni imaju manje prihode, a veće rashode, znači negativna komponenta se pojavljuje. I kako se to rješava? Rješava se prvenstveno zaduživanjem. Ta matrica življenja, ona ide od države do gradova, svi se zadužujemo i to zaduživanje čak se prezentira i kao uspjeh, to smo čuli i od ministra Šukera koji se na neki način hvali s time da se ponovno zadužila ova naša zemlja. A ono što se dešava to je da se nalazimo pred jednim zidom koji ne možemo preskočiti, pred zidom gdje gospodarstvo koje je preslabo ne daje nam snage da ga pređemo. Dugovi su narasli, razvili i u ovome spominje se proračunu da treba više odvojiti sredstava za namirivanje tih kredita. Znači nerad, dugovi, sve je to ovdje prisutno i normalno da ne možemo ni realizirati ono što bi trebao realizirati ovaj proračun, a proračun bi trebao biti za pokretanje proizvodnje, očuvanje radnih mjesta. Kako to učiniti? Kako učiniti sa proračunom koji ne govori da smo spremni za određene oštre rezove jer govorimo o 85, 90% zadanosti toga proračuna, znači nema mogućnosti smanjivanja potrošnje, državne potrošnje. Pitanje je tko može skupiti snage ako ne vladajuća garnitura u ovom trenutku da pokrene neke procese i konkretne poteze vezane za određene reforme, prvenstveno reformu državne uprave, znači ne samo na ovom državnom nivou nego i lokalnom. Ono do čega smo došli, a došli smo do nabujale državne administracije, kako u lokalnoj samoupravi tako i u državnoj, do velikog, prevelikog broja i općina i gradova i županija. Morat će se to pokrenuti i sanirati ako se želi ići dalje i sa radom, onim koliko imamo toga rada, sa tim radom i tim sredstvima i namiriti ove određene potrebe. Nešto o onome dijelu proračuna koji se odnosi na poljoprivredu, ribarstvo, ruralni razvoj. Vi ste svi vidimo i nedavno, a i ljetos itd. protesti su poljoprivrednika, kako kod nas što su bili tako isto u Bruxellesu, u Europskoj uniji, a zašto? Zato, tamo gdje se čak izdvaja 40% EU proračuna sa gotovo 55 milijardi eura i tamo su nezadovoljni ljudi sa poljoprivrednom proizvodnjom, sa cijenom njihovih proizvoda. A šta to znači kod nas, kod nas gdje se nešto više od 4 milijarde kuna predviđa u proračunu za poljoprivredu, ribarstvo, ruralni razvoj, u proračunu koji je ispod sada 4% cijeloga državnog proračuna, proračun Ministarstva poljoprivrede. I kad sve to gledamo još uvijek su prisutne i priče da bi trebalo još to smanjiti itd. Normalno da su i seljaci i poljoprivredni proizvođači iziritirani s time i postavljaju pitanje kakva im je budućnost u ovoj državi. A što se dešava sa proračunom? Pa proračunom recimo, u tom baš odjeljku Ministarstva poljoprivrede on je samo ono što se radi, a to je prepisivanje stavki, brojki. Umjesto da se poslije svakog proračuna napravi jedna analiza zbog čega i šta se napravilo sa određenim sredstvima koji su dostavljeni tim, u taj proračun sa sredstvima koja su bila povećavana za ulaganje u poljoprivredi, ali kakvi su rezultati tih ulaganja bili? Pa konstatacije sigurno su da se proizvodnja nije povećala, to je očito. Isto tako, konstatacija je da je rastao uvoz poljoprivrednih proizvoda. I šta treba raditi? Pa treba raditi prvenstveno, jasno definirati ciljeve te poljoprivredne i ruralne politike. Mi nažalost toga nemamo kod nas. Šta mi to hoćemo i šta bi trebali proizvoditi i šta ćemo stimulirati? U prvom redu trebamo izvršiti temeljitu reviziju tih potpora, postaviti njihovu transparentnost, potrebitu ciljnost i izbalansiranost. A šta mi čujemo od premijerke danas? Pa kaže da ne može ove potpore podnijeti ovaj proračun, da te potpore ne može podnijeti proračun, a kad gledamo o omotnici o kojoj govorimo to je 750 do 800 milijuna eura koje bi mi trebali imati, odnosno dobivati, plasirati u poljoprivredu, a to je oko 5 milijardi. Prema tome, mi moramo i sada biti svjesni da za poljoprivredu kojoj procjene su u Europi da bi se trebalo oko 5 milijardi ili blizu 800 milijuna eura davati za tu poljoprivredu. Prema tome, ne može se samo tako prići skidamo potpore, smanjujemo određene aktivnosti, kao što je recimo okrupnjivanje poljoprivrednog zemljišta. Pa u tome segmentu 2009. godine predloženo je 4 milijuna, 2008. dva milijuna, 2010. 390 tisuća, ništa dalje. Da li smo mi riješili problem okrupnjavanja poljoprivrednih površina ili i dalje govorimo da imamo 3 ha po domaćinstvu? Kakav je taj dio riješen ili ruralni razvoj. Sve ovaj najveći dio tih sredstava koji će se i povlačiti od strane Europe i bit će upravo za ruralni razvoj 370 milijuna eura. Prema tome, više nego za direktna plaćanja. Tendencija direktnih plaćanja su u Europi da se sasvim tamo poslije 2013. nestanu. Prema tome, u tim dijelovima bi trebali sigurno biti i konkretniji i odlučniji da to razriješimo, a ne da samo kažemo bez nekog obrazloženja. Ili još jedno pitanje koje je posebno interesantno. To su ove intervencije na tržištu. Pa mi smo u ovoj godini samo je premijerka obećala evo to mi je i u pitanju rekla 180 milijuna kuna za provođenje tržnih mjera, intervencije u sektoru poljoprivrede i 160 milijuna u sektoru žitarica. To je ljetos ili proljetos kad je ono bilo obećano od strane potpredsjednice tada Vlade gospođe Kosor i potpredsjednika Polančeca. To je preko 350 milijuna plus ono, ove godine će se potrošiti za intervencije u tržištu, a sljedeće godine planiramo 100 milijuna, a u isto vrijeme znademo po svim procjenama da sljedećih tri do četiri godine cijene poljoprivrednih proizvoda neće rasti nego eventualno mogu biti na istome nivou ili niže. Šta možemo poslije ovakovih stvari koje se održavaju u ovome proračunu očekivati. Pa možemo očekivati jer ovo je na 6 mjeseci bilo ovih 180 milijuna. Baš me zanima kako će poslije nove godine reakcija biti proizvođača mlijeka kad im se više ne bude davalo ovaj dio da bude cijena 2,2 kune u proizvodnji. Prema tome, ovakav proračun bez prethodnih politika i političkih i reformi ne može sigurno biti održiv. Hvala.
Hvala lijepa. Za repliku se javio poštovani zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega jučer smo imali na raspravi Zakon o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda i vjerujem bez obzira na ono što je bilo naznačeno da svima koji god se bave poljoprivredom, koji imalo o njoj vodi računa je jasno da će tržišne intervencije postojati i u sljedećoj godini samo što će se vrlo vjerojatno rješavati na način na koji su se rješavale, a vi ste ga zorno prikazali. Dakle, da će sadašnja premijerka prethodna, dakle potpredsjednica Vlade isto tako morati dati obećanje ukoliko dođe do onakvih nemilih događanja kao što je bilo u ovoj godini. Ali na žalost to je nešto što se prepušta tako nekakvom stihijskom odlučivanju umjesto da se prione jednoj ozbiljnoj strategiji koja će riješiti pitanje poljoprivrede na jedan pravi način pa će i pitanje tržišnih intervencija staviti u kontekst takve jedne strategije. No, o tome ćemo vidjeti u 2010. godini jer ovih 100 milijuna kuna koji su ovdje planirani evidentno neće dostajati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedi i odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Kolega Heffer, upravo ovakav prilaz i pristup cjelokupnom ovome problemu kroz to da se zacrtaju neki elementi ovoga proračuna i određena zadana smanjivanja bez obzira na to šta iza toga stoji i kako će se trebati poslije reagirati u određenim situacijama ukazuju na jednu površnost rada na proračunu. Ja sam rekao da samo je prepisivanje ovih kako se zove stavki i negdje kad nema više novaca onda ostaje ona bjelina, a inače u cijelom ovome procesu rada procjene koje bi trebali donositi i stručne službe ne samo Ministarstvo financija, nego normalno po ministarstvima one bi trebale imati veću vidovitost šta se to može desiti i gdje možemo povući bolje poteze da bi i realizacija toga proračuna, odnosno tih novaca koja se ulažu u određene grane proizvodnje dali i kvalitetnije rezultate i u krajnosti bolji život ljudi koji se bave sa tim gospodarstvom.
Hvala lijepa. Na redu je poštovani zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicama i suradnicima, kolegice i kolege. Započet ću sa jednim pitanjem vama kolegice i kolege kada smo prije točno godinu dana donosili proračun za ovu godinu da li se sjećate koja je bila predviđena stopa gospodarskog rasta s kojim je tada Vlada izašla pred nas evo ovdje u ovoj istoj sabornici. Tada je Vlada rekla da će gospodarski rast u ovoj godini biti 2%, a nekoliko dana ranije je ministar gospodarstva iznio podatak da će to biti najmanje 3%. Tada su već oporbeni zastupnici upozoravali na prijeteći val recesije i što se dogodilo. Ja mogu samo pitat se sada koja li je to bila vizija, koja je li to bila stručnost, koja je to bila odgovornost da se tada tako govori. Ovogodišnji proračun je početak kraja jedne tužne priče, priče koja neće dugo trajati, jer ovaj proračun predstavlja najskuplje umjetno disanje koje postoji u Europi danas. Predsjednica Vlade i ministar financija ovih su nas dana često upozoravali, citiram: "Ako imate nešto protiv proračuna kažite što želite povećati, a što rezati." Koje li demagogije! Nije pitanje, kolegice i kolege, što danas rezati i što danas mijenjati, već tko nas je doveo u situaciju da danas su nam vezane i ruke i noge i da nemamo što mijenjati već pretakati iz šupljeg u prazno. Kolegice i kolege, dok svijetu idu na bolje mi i dalje tonemo. Mi i dalje trošimo kao što su kolege malo prije rekli daleko više nego što zarađujemo. Mi i dalje tonemo. U realnom sektoru danas radi samo 800000 duša. Dakle tih 800 tisuća hrvatskih građana hrane preko 3 i pol milijuna građana, prije svega svoje obitelji, kompletan javni sektor, a uskoro i na leđa stižu i veliki dugovi. U veljači je to 500 milijuna eura. Što se ovogodišnjeg proračuna tiče, vrlo su upitni parametri na kojima se temelji proračun za slijedeću godinu. Predviđa se gospodarski rast od 0,5%, međutim što gospodine ministre ako to ne bude tako, a velike su šanse da ne bude tako. Porez na dobit imamo vrlo upitnu projekciju. Što gospodine ministre ako ne bude tako? A velike su šanse da ne bude tako. Subvencije brodogradnji su smanjene. Vlada očito pretpostavlja da će se uspješno provesti proces privatizacije. Ali što gospodine ministre ako to ne bude tako? Nelikvidnost raste galopirajućom brzinom, nepodmireni iznos iznosi oko 20 milijardi kuna. Na žalost država i javna poduzeća snažno generiraju zastoj gospodarstva. Kolegice i kolege, zašto se u proračunu povećavaju stavke s kojima e danas hvalila premijerka? Evo npr. stavka za mirovine se povećava, ali nije nam rekla da li se povećavaju sa ciljem da se povećaju mirovine, da se popravi standard umirovljenicima ili zbog toga što će broj nezaposlenih u slijedećoj godini rasti, pa će svi oni koji imaju i minimalne uvjete vjerojatno morati u mirovinu. Zašto se povećavaju sredstva za nezaposlene? Da li zbog njihove prekvalifikacije i zapošljavanja u uspješnom dijelu gospodarstva koji će proizvesti onaj gospodarski rast ili zato jer će dogodine se na birou za zapošljavanje naći još tisuće i tisuće novih građana? Do sad smo kolegice i kolege uvijek, do sad sam kolegice i kolege ja uvijek bio optimista, vjerujte uvijek. Nikad nisam smatrao da postoji neka situacija koju se ne može riješiti. Na žalost moram reći može i zbog … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] danas sam zabrinut, danas me je pomalo strah onoga što nas čeka sutra. Ne čudim se današnjim raspravama onih koji su nad doveli u ovu situaciju. Ne čudim se tome. Ali se čudim kolegice i kolege onima koji im daju mogućnost da i dalje vode ovu zemlju na isti način. Vas kolegice i kolege pitam zašto to dozvoljavate? Da li netko od nas ima pravo slijedeću srijedu dignuti ruku i dozvoliti nastavak ove agonije, agonije gospodarske, agonije političke, agonije moralne? Kolegice i kolege, ja dolazim iz Rijeke, i u Rijeci postoji jedna velika tvrtka "Treći maj" koja je desetljećima zapošljavala ogroman broj mojih sugrađana, što neposredno u brodogradilištu, što kao kooperanti. I gledao sam agoniju te tvrtke i ovdje bih volio reći o tome nekoliko riječi. Naime, Vlada je bila ona koja je mogla i trebala vući poteze u određenom trenutku. Nije trebalo puno pameti u ovoj informatičkoj eri vidjeti tko, što i kako radi da bi slične tvrtke izvukao iz teške situacije. Pogledajte kolegice i kolege južnu Koreju. Kada su se smanjile narudžbe brodova, šta su u Hyundaiu i u Samsungu napravili? Proširili su program svojih proizvoda, lučke dizalice, kasnije je to išlo na monitore, kasnije je to išlo na mobitele. Zar nije lakše nekome tko ima kadrove, tko ima opremu, tko ima prostor dodatno početi proizvoditi određene proizvode, negoli nekom e tko počinje od nule? Oni su tako u južnoj Koreji, ne samo zadržali one u brodogradilištu, već su zaposlili njihovu djecu pa i njihove unuke koji su bili adekvatno zaposleni, pardon obrazovani za te nove tehnologije. Zašto bar malo napora u tom pravcu nismo napravili? Ja pitam ministra, koliko su naša brodogradilišta sudjelovala u izgradnji naših autoputova, željeznih konstrukcija za mostove, nadvožnjake, podvožnjake, one branike sa strane, signalizaciju? Koliko je te metalne konstrukcije, tih milijardi tona željeza ugrađeno zahvaljujući ruku naših brodograditelja? Vjerojatno malo, vjerojatno ništa. To je nedopustivo. Konačno kolegice i kolege, da li smo dobili mandat da u najvišem predstavničkom tijelu prihvatimo proračun koji ne potiče proizvodnju, koji ne potiče konkurentnost, koji ne potiče zapošljavanje, koji ne potiče razvoj, koji ne potiče obrazovanje i znanost, koji ne potiče ništa?
Hvala lijepa. Slijedi rasprava poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo ja ću odgovoriti djelomično na neka pitanja koja je retorički postavljao kolega Dorić iz Rijeke, pitajući se da li mi imamo mandat da prihvatimo ovako loš proračun, proračun koji ni na koji način ne garantira da će građani u Hrvatskoj živjeti bolje. Pa evo mogu vam svima pročitati što kažu građani Hrvatske u velikom istraživanju koji je objavio … [[Govornik se ne razumije.]] prije nekoliko dana, 84% ispitanika u Hrvatskoj što je najviše od bilo koje države u regiji smatra da zemlja ide u lošem smjeru, a povjerenje u Vladu ima samo 22% ispitanika. Većina ispitanika u Hrvatskoj, 57% njih nije zadovoljno svojim životnim standardom, a prije 2006. takvih je bilo 41%. Kolega Dorić, kolegice i kolege zastupnici, mislim da smo dobili odgovor zašto ovaj proračun treba odbaciti, zašto ova Vlada treba otići. Ova Vlada svakim danom pokazuje da nije ništa bolje nego što je bilo dok ju je vodio Sanader. Ona ide i dalje, ali uporno u pogrešnom smjeru. Netko je danas rekao da je proračun poput ogledala, poput osobne iskaznice. Čim pogledate vidite tko je vlasnik te iskaznice. Ja sam liječnik pa ću reći da je proračun poput rendgenske snimke. Kad stručnjak pogled, a u proračun odmah može odgonetnuti o kakvoj državi riječ, o kakvo je Vladi koja vodi takvu državu, kad predlaže takav proračun. Evo danas je bio jedan okrugli stol na kojem su se okupili stručnjaci, dakle nepolitičari ne SDP-ovci koji se slažu sa SDP-om da je ovaj proračun potpuno neodrživ i da ga treba odbaciti, donijeti odluku o privremenom financiranju. I odmah čim bude izabran novi predsjednik države, predsjednik koji će nadam se dovesti jednu novu pravednost u Hrvatsku, raspisati nove izbore. Stručnjaci kažu da država neće uprihoditi niti 100 milijardi kuna, a kamoli 110 koje su predviđene, pa će deficit biti dvostruko veći od 9 milijardi kuna. Kažu, nama su potrebni novi prihodi, prihodi koji dolaze iz proizvodnje i novih radnih mjesta, a hrvatsko je tržište rada pretjerano opterećeno i potpuno nekonkurentno. Nama treba opće porezno opterećenje koje se može postići samo rezovima na rashodnoj strani proračuna. Sadašnji porezni sustav je kompliciran, skup i neefikasan sustav. Poručuju danas stručnjaci sa jednog okruglog stoga. A pročitat ću i recept za oporavak iz krize kako je poručila jedna banka. Dakle, predjelo, glavno jelo i desert. Predjelo sadrži kratkoročne mjere poput ukidanje kriznog poreza, ukidanje ekonomski neopravdanih subvencija i smanjena neporeznih nameta. Za glavno jelo strukturne reforme, reforme poreznog, mirovinskog i obrazovnog sustava, a desert obuhvaća dugoročne ciljeve ekonomske politike kao što su smanjenje udjela državne potrošnje na razinu 35% BDP-a, rast zaposlenost na razinu od 70%. Da li išta od ovoga vidimo u našem proračunu? Ništa. Niti najmanju sitnicu. Iz toga jednostavnog razloga, smatram da je potpuno neprihvatljivo da preuzmemo odgovornost na to da donesemo proračun koji će značiti daljnji glib za sve građane koji žive u ovoj Hrvatskoj, osim jednog malog sloja ljudi koji se bogati na račun svih ostalih u Hrvatskoj koji žive sve teže i teže, a evo po ovoj anketi 57% je takvih. Ono što me posebno razočaralo, a to su lažna obećanja koja možemo čuti od ministara kad npr. dolaze u Rijeku, pa onda tvrde da će u Rijeci biti sve bolje, pogotovo da bi bilo bolje da je u Rijeci npr. HDZ na vlasti, a ne SDP, punih već 19 godina. Pa evo isto tako je ministar Milinović nedavno otvorio novu dijalizu, prvi objekt koji je u Rijeci izgrađen iz državnog proračuna od 1934. i rekao: "Osigurao sam sredstva", citiram dakle, to piše u "Novom Listu" od dan kasnije nego je otvorena nova dijaliza "Osigurana su sredstva za gradnju pedijatrije i ginekologije." Pa sam ja otvorio proračun na strani 248 gdje npr. piše da je 2008. za Klinički bolnički centar izdvojeno 56 milijuna kuna. 2009. 31 milijun kuna. I sada ja očekujem pošto su osigurana sredstva za gradnju pedijatrije i ginekologije da ću ovdje vidjeti nekakvu stavku barem jednaku onoj iz 2008. Ali grdno sam se prevario. Ta sredstva koja je ministar obezbijedio za izgradnju pedijatrije i ginekologije, znači 17 milijuna kuna. 55% vrijednosti proračuna u odnosu na prošlu godinu. Pa živo me zanima gdje su na toj poziciji ta sredstva za gradnju pedijatrije i ginekologije u Rijeci, odnosno nažalost obistinit će se ono da će Rijeka vjerojatno 2034. dobiti novu bolnicu, 100 godina nakon što je takva bolnička zgrada izgrađena na Sušaku. Ili Riječka zračna luka, kaže ministar Kalmeta "4 milijuna kuna osigurati ću u idućoj godini za unapređenje uvjeta rada Zračne luke Rijeka", pa onda ja naivno tražim u proračunu gdje su ti milijuni. Vidim samo za rekonstrukciju Zračne luke Zadar, planirano je 1 milijun kuna. Eto tako su ta obećanja ministara koji dolaze u Rijeku za koju očito nema mogućnosti da se u proračunu osiguraju sredstva. Također kaže ministar Milinović ide nam reforma zdravstva, osigurali smo uštede. Pa jučer čitam u novinama da u Riječkom KBC-u prijeti otkaz za 365 djelatnika zaposlenih na određeno vrijeme. Iz jednostavnog razloga što je bolnički dug već sada 143 milijuna kuna ili 9 milijuna kuna više nego na kraju prošle godine. Zašto je taj dug narastao? Pa zato što su liječnici i medicinske sestre radili svoj posao. Liječili su bolesne ljude. Međutim ministar Milinović je smanjio bolnički proračun u Rijeci sa 54 na 47 milijuna kuna. Svaki mjesec fali 5 milijuna kuna da bi se uopće obavio rad u ovakvoj jednoj vrhunskoj zdravstvenoj ustanovi. Ali eto, takav ministar koji je proveo nazovi reformu zdravstva dobio unapređenje i postao potpredsjednik Vlade, jednako kao i njegov kolega Šuker, pri čemu samo vidimo da ova Vlada ima jedan jedini cilj, a to je osiguranje fotelja i čuvanje vlastitih pozicija, a da ne brine o kvaliteti života građana Hrvatske. I evo ulazimo za kraj u korupciju. Korupcija je indeks 2008. bio 4,4 svi su bili zadovoljni. Približavalo se nekakvoj ocjeni 5 koja je na skali od 1 do 10 prva pozitivna ocjena. Međutim, ove godine ocjena 4,1. I sada nakon što ste u ovoj sabornici jako žestoko branili pojedine ministre, pa i bivšeg premijera i dalje se žestoko brani ministar Kalmeta, a jasno je da nakon ogromnih šteta koje su nanijete proračunu, a to znači svim građanima Hrvatske u njihovim plaćama, njihovim mirovinama. Nakon što je on izjavio da je uprava HAC-a smijenjena zbog loše klime, ne znam da li je mediteranska klima bila u pitanju ili neka druga, danas vidimo da se radi o kriminalu. Pa prema tome, nakon takvih neodgovornih izjava uz istovremene tvrdnje, da on ne može odgovarati za to što se radi u njegovom resoru, jer on poznaje zapovjednu odgovornost, ja vas podsjećam na ministricu Anu Stavljenić-Rukavinu koja isto tako imala, da kažem, kako kaže ministar Kalmeta zapovjednu odgovornost, ali je zbog afere na "Dijalizama", bez da je imala veze kako je to rekao ministar Kalmeta, podnijela ostavku i jednina je ministrica koja je to učinila u zadnjih 10 godina. Prema tome, ja pozivam gospodina Kalmetu da podnese ostavku i da pokaže da je tako odgovorna osoba, jer samo će biti to dokaz da se u Hrvatskoj počinje boriti sa korupcijom, a ne samo pisati materijale, akcijske planove, a novci jednostavno odlaze. Nikakav harač ne može nadoknaditi gubitke koje Hrvatska ima zbog korupcije u državnim tvrtkama i to traje nažalost već godinama. Eto, ako to nije dovoljno ne znam što bi još trebalo reći da dokažem da ova Vlada ide u pogrešnom smjeru i da jednostavno ne može shvatiti da je taj pogrešan smjer doveo do toga da 84% građana smatra da idemo u pogrešnom smjeru. Ako 84% građana smatra da Hrvatska ide u pogrešnom smjeru, onda ovaj Sabor ne može šutke prihvaćati daljnje odluke koje znače da tonemo sve dublje i dublje. Hvala gospodine potpredsjedniče.
Hvala. Sljedeći je na redu poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Ministarstva financija. Ja bih želio ovdje nekoliko činjenica razjasniti. Prije svega, mi danas raspravljamo o proračunu za 2010. i projekcijama a uspoređujemo ih sa planom 2009. Međutim, taj plan 2009. nije onaj plan koji smo mi donijeli ovdje u Hrvatskom saboru na posljednjoj sjednici kada smo imali rebalans proračuna jer Vlada je prije mjesec dana odnosno 30. listopada 2009. godine vlastitom odlukom preraspodijelila milijardu i 300 milijuna kuna. Mi smo se u osmom mjesecu ovdje raspravljali i ne znam što radili a cijeli proračun preraspodjela je iznosila 450 milijuna kuna a Vlada je na jednoj sjednici bez rasprave ovako napravila preraspodjelu od milijardu i 300 milijuna kuna. Zakonom o izvršavanju državnog proračuna Vladi će u slijedećoj godini biti omogućeno da to čini bez Hrvatskog sabora jer uvijek je Vlada to stavljala u Zakon o izvršavanju državnog proračuna tek prilikom rebalansa. Po prvi puta takvu odredbu si sada stavlja i prilikom donošenja proračuna. Dakle, kolege koji su govorili o tome da će rebalans proračuna biti već na proljeće nisu u pravu. Rebalans proračuna će biti možda svaki mjesec ali neće biti u Hrvatskom saboru nego će biti na sjednicama hrvatske Vlade. Iz toga proizlazi da je doista Vladi sasvim svejedno kakav je prijedlog predložila. Žalosti me što vladajuća većina prihvaća usvojiti papir koji će trpjeti svakomjesečne preraspodjele na sjednicama Vlade jer je potpuno očito da je on iz cijelog niza stavaka potpuno neodrživ. On je potpuno neodrživ primjerice u segmentu koji pokriva novi ministar gospodarstva jer ako će provoditi ovaj proračun koji je ovdje predložen onda nije niti trebao tamo doći, onda je to mogao raditi bilo tko iz Ministarstva gospodarstva odnosno mogla je to raditi državna tajnica jer dakle to je samo nastavak jedne loše politike odnosno politike koja nema efekta, odnosno politike koja nema cilja jer mi smo trebali barem u obrazloženju ovog proračuna dobiti efekte dosadašnjih ulaganja u neke segmente, pa smo doista možda mogli dobiti efekt ulaganja u poduzetničke zone da vidimo koliko je zona otvoreno, koliko je novaca u te zone uloženo ali i ono što je važno koliko ljudi je u tim zonama dobilo posao. Mi smo trebali dobiti primjerice efekt koliko je kapitalnih potpora u poljoprivredi dano, koliko su povećani proizvodni kapaciteti u poljoprivredi, koliko je došlo do preustroja poljoprivrede i koliko je temeljem toga došlo do smanjivanja uvoza poljoprivrednih proizvoda u Hrvatsku. Došlo je do smanjivanja poljoprivrednih proizvoda u Hrvatsku u posljednje vrijeme ali ne zbog povećane proizvodnje u Hrvatskoj nego zato što je smanjena potrošnja poljoprivrednih proizvoda u Hrvatskoj. Vidite, danas kad sam išao na ovu sjednicu Sabora išao sam sa hrvatskom željeznicom i možda peh, možda i zbog naziva vlaka ali u Sesvetama pukla je osovina na mašini Podravke expressa. Pa tako Podravka ima problema i sa vlakom koji se kreće prema Zagrebu. Ne vidim u ovom proračunu niti sredstva za kolomaz za željeznice a kamoli sredstva da se napravi primjerice remont pruge Botovo-Zagreb nastavak prema Rijeci ili da se napravi potrebna sanacija i zanavljanje pruge Koprivnica-Virovitica-Našice-Osijek. Budući da je pruga Koprivnica-Našice-Virovitica-Osijek u dosta trošnom stanju došlo je do promjene daljinomjera u Hrvatskim željeznicama i vlakovi koji su nekad vozili na relaciji Zagreb-Koprivnica-Osijek sada se preusmjeravaju na koridor 10C i vrlo izvjesno je da u jednom budućem kratkom vremenu pruga koja je žila kucavica za vrijeme rata postane potpuno nerentabilna i da nekome padne na pamet da ju potpuno zatvori. Ali ne samo da ta pruga dolazi u pitanje. U pitanje dolazi i pruga koridora 5B zato što naprosto više neće moći niti ovo opterećenje koje danas ima prevoziti a kamoli neko buduće opterećenje ukoliko ćemo imati tu sreću da prorade snažniji kapaciteti u luci u Rijeci. Koridor 5C ne gradi se onim tempom i dinamikom kako je predviđeno. Prema tome, mi doista možemo biti u situaciji da tranzit iz Rusije, Ukrajine, Mađarske naprosto više neće imati niti jedan pravac preko kojeg će ići prema lukama Rijeci i u budućnosti odnosno trenutno prema Pločama. I umjesto da vidimo izlaz u velikom investicijskom ciklusu u željeznicama koji bi nam trebali osigurati i otvaranje velikog broja radnih mjesta mi željeznicu naprosto potpuno zanemarujemo. Ovaj državni proračun nema nikakve veze sa programom Vlade Republike Hrvatske koje nam je premijerka predstavila u Hrvatskom saboru prije nekoliko mjeseci jer u tom programu Vlade je vrlo nedvosmisleno rečeno primjerice da će se ići u decentralizaciju. Mi nemamo decentralizaciju, mi imamo veći stupanj centralizacije jer u odnosu raspodjela poreznih prihoda unutar Republike Hrvatske negdje za 6% više danas ide u centralni proračun nego u lokalne proračune iz dva razloga. Jedan je zato što je uveden harač i PDV koji su prihodi centralnog proračuna, a drugo je zato što su smanjeni prihodi jedinica lokalne samouprave s osnova poreza na dohodak i to više od 10% kao što se ovdje vidi u izvršavanju odnosno u planu državnog proračuna za 2009. godinu. I umjesto da se povećaju sredstva za decentralizirane funkcije kako bismo uspjeli održati ovu kvalitetu standarda u školstvu, zdravstvu, u socijalnoj skrbi, brizi za starije mi ignoriramo tu činjenicu i ostavljamo to na nivou onoga što je bilo ove godine a potpuno je izvjesno da niti to neće biti dostatno za izvršavanje tih funkcija do kraja ove godine. Mi nadalje jedinicama lokalne samouprave koje su navikle biti na državnim jaslama obećavamo i slijedeće godine da će imati jednako tako dovoljno novaca. Imate jedan potpuni apsurd, to je općina Civljane. U općini Civljane živi 168 stanovnika i imala je ove godine dotaciju iz državnog proračuna veću od milijun kuna. Ali i za slijedeću godinu se predviđa dotacija milijun kuna za općinu Civljane. To je apsolutno najveća dotacija iz državnog proračuna po glavi stanovnika u Republici Hrvatskoj. Ja postavljam sada pitanje da li mi netko može odgovoriti u što se u općini Civljane upotrebljava taj novac i po kojim kriterijima se općini Civljani dodjeljuje milijun kuna, kao primjerice i nekim gradovima koji imaju 10 tisuća stanovnika ili nekim općinama sa nekoliko tisuća stanovnika. Naprosto svi transferi koji idu temeljem pomoći jedinicama lokalne, područne i regionalne samouprave definirani su de facto po političkim kriterijima pa vidim ovdje isto tako da su oscilacije apsolutne. Ove godine primjerice nema Međimurske županije, to je gotovo nemoguće da ona ne udovoljava tim kriterijima zato jer je nažalost u Međimurju ove godine jako puno ljudi ostalo bez posla jer su u radno intenzivnoj industriji. Ali mi nemamo Međimurja više u državnom proračunu, ali neke općine imamo. Bilo bi dobro da u svaku općinu i svaki grad koji dobiva dotaciju iz državnog proračuna imamo i stranačku oznaku načelnika odnosno gradonačelnika pa da vidimo po kojim se to kriterijima taj novac dodjeljuje. Nažalost, mi smo smanjili ponovno sredstva i izdvajanje za obrazovanje, o čemu je više kolegica Lugarić govorila. Ali ovdje imamo jedan problem, to je međunarodna komponenta jer nažalost zbog domaće komponente neki svjetski krediti Svjetske banke ili Europske investicijske banke se ne izvršavaju. Zbog toga doista bi bilo najbolje kada bismo ovaj proračun povukli i napravili jedan plan kako izaći iz ove krize. Nažalost, ovaj proračun nalikuje na sve prethodne proračune. Jedino tamo gdje smo nekad bacali 100 kuna u rupu danas ćemo baciti 97 i to bi nam trebala biti neka utjeha.
Hvala lijepa. Na redu je poštovani zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo Vlada je ovogodišnjim proračunom priznala da nema politiku razvoja jer ovaj proračun je skoro pa identičan prošlogodišnjem proračun. Vlada isto tako takvim prijedlogom proračuna šalje jasnu poruku da nema volje, kapaciteta ni hrabrosti za reforme, da nema volje za smanjenje javne potrošnje i da namjerava raditi sve po starom. Očekivao sam od Vlade da zorno prikaže metode i mjere kojima kani poticati razvoj gospodarstva, zadržavanje radnih mjesta, smanjenja razine korupcije u zonama koje imaju doticaja sa javnim novcem, povećanje učinkovitosti pravosuđa i realizaciju kapitalnih projekata kojima bi se olakšali uvjeti stvaranja nove vrijednosti, a onda i jačanje fiskalnih kapaciteta države kako bi mogla pružiti kvalitetniji servis građanima u područjima socijalne i zdravstvene politike. I dalje se odustaje od neproduktivnih investicija te se državne potpore prebacuju na sektore koji kratkoročno donose novoostvarenu vrijednost. Treba ulagati tamo gdje se izravno mogu stvoriti radna mjesta, odnosno zadržati radna mjesta. No Vlada nam ovakvim prijedlogom proračuna šalje poruku kako će sljedeće godine još dodatnih 50 tisuća ljudi najvjerojatnije ostati bez posla. Ovaj proračun neće, kao ni ovogodišnji, biti razvojni jer njegovi glavni generatori u posljednjih sedam godina bile su državne investicije, uglavnom krupna infrastruktura i vanjsko zaduživanje. I jedno i drugo doseglo je svoju najvišu razinu i tim smjerom se više ne može. Proračunska politika naše Vlade očigledno nema odgovora na te izazove nego se uporno poziva na globalnu krizu. Nemojmo se zavaravati da će kriza sama otići i da će otići zbog toga jer u Europskoj uniji se polako izlazi iz krize, recesije, već moramo promijeniti svoju gospodarsku politiku i ponašanje. Vanjski dug nam je skoro 100% BDP-a, imamo nisku zaposlenost, neefikasnu i nepravednu fiskalnu politiku, prekomjerni uvoz, slabi izvoz i netransparentno trošenje novaca iz državne blagajne koji su posljedica ustvari loše gospodarske politike koju je vodila ova Vlada na čelu s bivšim prebjeglim premijerom, a ovakva loša politika nastavlja se i dolaskom nove premijerke. Ta politika je neizdrživa i treba je mijenjati. Pred nama je sada prijedloga proračuna za 2010. godinu iz kojeg bi trebali mi zastupnici i građani Republike Hrvatske iščitati ravnomjernu brigu središnje države prema svima. Bojim se da to nije tako jer ovaj prijedlog proračuna širom otvara vrata centraliziranom načinu raspodjele financijskih sredstava, prvenstveno od sredine gdje je HDZ sa koalicijskim partnerima na vlasti. Prijedlog proračuna za 2010. godinu toliko je neprecizan, netransparentan i općenito se iz njega ne mogu iščitati nikakvi projekti i programi npr. za Varaždinsku županiju, kao ni za druge dijelove Hrvatske. Može se samo nagađati da li će Vlada putem nekih natječaja kanalizirati novac u određene projekte i programe, no obećanja ostaju samo obećanja sve dok se ne pokaže pogodno vrijeme, vrijeme izbora kada se tek krene s nekim aktivnostima. Pa moram priznati da je ova Vlada zaista poduzetna kada se radi o prikupljanju glasova. Dogurali smo tako do preko 40 milijardi eura vanjskog duga i do ogromnog unutarnjeg duga koji se u najvećem dijelu iskazuje kao nelikvidnost. Posljedica toga naravno je snažan pad kupovne moći, pad proizvodnje još od polovice prošle godine, rasta nezaposlenosti i unatoč zabrinjavajućim trendovima krajem 2008. i početkom 2009. godine, upozorenjima stručnjaka, upozorenjima oporbe, izostale su prave mjere koje bi ublažile krizu. Isto tako, u prijedlogu proračuna za 2010. godinu Ministarstvo turizma koje je na neki način izvukao jedan veći dio krize u ovoj godini na svojim leđima smanjuje se dotacija za 4% pa se tako smanjuje poticaj za povećanje konkurentnosti tržišta za 22 milijuna kuna, razvoj malog i srednjeg poduzetništva u turizmu za 43 milijuna kuna, kulturna, tradicijska i prirodna baština u funkciji turizma 10 milijuna kuna itd. Evo to samo pokazuje da je politika ove Vlade loša i da ne razumije razliku između dobrog i lošeg ulaganja. Prošlog tjedna je hrvatski ministar financija Ivan Šuker ovdje u Saboru izjavio da nijedna hrvatska banka nijednog hrvatskog građanina nije bacila na ulicu. Stvarnost je nešto drugačija od toga. Trenutno su sazvane sudske dražbe 248 kuća i 63 stana i sve će te nekretnine biti prodane u idućim mjesec do dva dana. Izjava ministra Šukera da se takve stvari događaju samo u Americi doživljava demanti u činjenici da svaku petu ovrhu i dražbu pokreće upravo Porezna uprava Ministarstva financija zbog dugova građana za poreze i druga davanja državi, uprava koju već šest godina vodi ministar Ivan Šuker. No, vidi se svjetla točka na kraju tunela, građani su vas prozreli. Prvo će vas kazniti na predsjedničkim izborima, a nakon toga uskoro i na parlamentarnim izborima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Za riječ se javio poštovani potpredsjednik Vlade i ministar financija. Izvolite.
Pa gledajte, najlakše je ovako prozvat neargumentirano, ali ako već prozivate onda bi trebali poznavat zakone, onda bi trebali znati da po poreznim zakonima ako se ne plaća porezni dug i ako to dovodi u pitanje egzistenciju obitelji onda se odustaje od naplate. Toliko, reda radi, radi hrvatske javnosti ili radi toga da pokažemo ipak da naši zakoni imaju tu ljudsku notu. Mislim da je krajnje nekorektno ovo što ste rekli. Međutim, meni je najveća stvar u životu što su moji argumenti na ovakve neargumentirane napade, brojke i činjenice. Ako ne vjerujete provjerite. Druga stvar, demanti onoga što vi i vaše kolege zajedno sa nekim drugima želite su vam dale i hrvatske banke neki dan.
Sljedeći raspravu je prijavljen poštovani zastupnik Vlatko Podnar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa, meni je žao što nema još jednog potpredsjednika Vlade, odnosno i ministra regionalnog razvoja i šumarstva i vodnog gospodarstva gospodina Pankretića, jer u njegovom ministarstvu je izdvojeno, a predviđa se oko 2 milijarde i 100 milijuna kuna. Ali ono što o čemu ću govoriti što je moja tema, a to je svega 6% tih sredstava u njegovom resoru, odnosno u njegovom ministarstvu. Ali na žalost je svega 0,1% u ukupnom državnom proračunu, a to je šumarstvo i drvna industrija. Od tih 118 milijuna kuna možda je to nekome dovoljno, a ja vjerujem osobno da nije dovoljno pogotovo onim zaposlenima u drvnoj industriji koji su izgubili posao zbog neprovođenja, odnosno neimanja politike prijašnjeg ministra gospodina Čobankovića, a isto tako i sadašnjeg ministra i što će još poslije ovoga ostati još daljnjih do 11. mjeseca je ostalo nekih 6 i pol tisuća zaposlenih u drvnoj industriji bez posla, a vjerojatno do kraja godine još 4 do 5000, jer su takve najave drvoprerađivača. Prošle godine je u Saboru održana tematska rasprava na temu "Stanje drvne industrije" i kako će Vlada, odnosno na koji način treba pomoći drvnoj industriji da drvna industrija prebrodi znači već krajem 2008. i cijela 2009. kako da prebrodi krizu. Ondašnji ministar Čobanković je došao na taj odbor i ja sam to prokomentirao da je raširio kišobran i rekao drvoprerađivačima gospodo drvoprerađivači snizio sam cijene kao predsjednik Skupštine Hrvatskih šuma, snizio sam cijene drvnih asortimenata za 6 odnosno 10% ovisno o vrsti drveta i nemate više šta tražiti. To su moje mjere. Što se poslije toga dogodilo? Dogodilo se to da su kupci budući da je drvna industrija najveći izvoznik i da je cijeli izvoz pokriven, odnosno uvoz u drvnoj industriji pokriven izvozom čak i suficit, dogodilo se to da su inozemni kupci rekli smanjite cijenu svojih proizvoda. Smanjenjem cijene svojih proizvoda normalno da se moralo otpuštati radnike, normalno da su i Hrvatske šume na taj način došle u dubioze gdje danas potraživanja od drvoprerađivača dostižu preko 450 milijuna kuna dospjelih potraživanja od kupaca drvoprerađivača, ali i na taj način odmoglo se i Hrvatskim šumama jer ne mogu provoditi osnove gospodarenja, ne mogu provoditi propisane šumsko-uzgojne radove. U prošloj godini je bilo predviđeno da će se u drvnoj industriji kroz sredstva od 57 milijuna kuna pomoći drvnoj industriji. Na koji način se to pomoglo govori sama činjenica. Vjerojatno je to praksa svih natječaja prema ministarstvima da najvjerojatnije podobni i najviše podobni dobivaju pogotovo oni koji financiraju kampanju vladajuće stranke na taj način da od Porezne uprave dobiju reprogram duga prema državi i na taj način su sposobni konkurirati na natječaju i na taj način dobivaju sredstva iz tih fondova, odnosno iz tih fondova, odnosno sredstava. Na žalost nije to samo praksa u drvnoj industriji. To je i u tekstilnoj industriji, a i u drugim natječajima koje provode Vlada odnosno ministarstva. Ove godine, za ovu godinu je predviđeno 65 i pol milijuna kuna direktne pomoći drvnoj industriji. Od toga kaže da će biti 500000 kuna da će biti predviđeno, odnosno da će biti namijenjeno za sufinanciranje nastupa na velesajmima i da će biti ostalo da će biti podijeljeno prema programu razvoja drvne industrije u Republici Hrvatskoj. Da li je to dovoljno, vjerojatno nije i s time drvoprerađivači nisu zadovoljni. Postavlja se pitanje i društveno odgovorne nabave, odnosno da li moramo u dvoranama sportskima kojima se grade da li moramo ugrađivati inozemni parket ili imamo za to vlastite proizvođače koji mogu to proizvesti, koji mogu to ugraditi. Očito je da toga nema u politici ove Vlade i da će to opet doći u problem. Ono što je zanimljivo, a predviđeno ovdje u proračunu je osnivanje drvo-prerađivačke inspekcije, a isto tako i stalno se govori o nekakvom Zakonu o drvetu odnosno onaj koji je povučen prije godinu dana. Bio je u prvom čitanju. Na žalost Vlada ga nije dostavila u drugo čitanje. Iz kojeg razloga? Vjerojatno pritisnuta opet lobijima izvoznika piljene građe i elemenata, a ne finalista. Druga stvar koja se odnosi je na što se tiče lovstva je šumarska savjetodavna služba. Prema Zakonu o šumama osnovala se Šumarska savjetodavna služba, odnosno prema uredbi Vlade i ona sad broji oko 85 zaposlenih u toj djelatnosti kao javno poduzeće. No, to je paralelno poduzeće samo što se ovdje financira čisto iz državnog proračuna prema Hrvatskim šumama. To od '96. godine odnosno '97. Hrvatske šume su redovno radile u privatnim šumama i bio je red na tržištu ... [[Govornik se ne razumije.]] Od tada toga više nema i savjetodavna služba umjesto da se bavi okrupnjavanjem šumskih posjeda, odnosno šumo posjednika da ih udružuje u zadruge ona sad osniva podružnice kažem paralelno organizaciju sa Hrvatskim šumama koja ionako sa prevelikim brojem zaposlenih ima problema u funkcioniranju i prevelikim dugovanjima svojih kupaca. E ali to nije toliko problem tih 14 milijuna kuna koliko se direktno izdvaja za savjetodavnu službu, za njene plaće, ali je problem nešto drugo. Kaže šumarska savjetodavna služba izrađuje šumsko gospodarske programe i plaća ih država ili iz OKFŠ-a, opći korisnik funkcija šuma, koje plaćaju opet svi stvaratelji prihoda u Republici Hrvatskoj, prema Zakonu o šumama 007% ili i to ne bi bio problem da je to stvarno oni šumoposjednici koji su na malim površinama, koji nemaju … [[Govornik se ne razumije.]] uređene šume i na taj način da se inventarizira šuma, da se invetarizira ono što se može i treba napraviti. No međutim problem je kad država plaća povrat šuma i šumskog zemljišta negdje oko 150 tisuća hektara koje su uređene bile u vlasništvu države, odnosno u gospodarenju hrvatskim šumama, a Državno odvjetništvo nije radilo sukladno Zakonu o povratu u članku 49. da namiri i nadoknadi razliku vrijednosti šuma i sad ponovo plaćamo iz sredstava OKFŠ-a, uređene šume ponovo plaćamo izradu plaćamo izradu programa za te iste ume. Isto tako ovdje u opisu tog stanja, odnosno programa stoji i kaže da će se šumarska savjetodavna služba isplaćivati licenciranim izvođačima za održavanje šumskih prometnica u privatnim šumama. I dolje kaže da je to iznos od 14 do 30 milijuna kuna. Pa kome to država plaća privatnom sektoru da mu, da mu uređuje ceste, kad je po članku 47. stavak 5. Zakona o šumama rečeno da to radi lokalna samouprava iz sredstava šumske rente, odnosno 2 i po posto iz prihoda od, ostvarenih od prodaje. No, za razminiranje je svega predviđeno 1 milijun kuna, a predviđa se da ima, odnosno, a predviđa se da ima 7 i po tisuća hektara pod minsko sumnjivim područjima, itd., itd. Prema tome, očito da ministarstvo nema kvalitetnu politiku, niti … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Vrijeme. Vrijeme je isteklo, 10 minuta začas proleti. Hvala. Slijedeći na redu je poštovani zastupnik Daniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade. Dopustite mi da ja iznesem isto tako nekoliko objekcija vezanih uz proračun Republike Hrvatske za 2010. godinu. Naime, ono što prvo želim naglasiti očito je da iz godine u godinu udio proračuna za koje bi rekli da je unaprijed raspoređen na različite korisnike u kontinuitetu raste, što je posebice opasno jer će se kroz nekoliko godina država dovesti u tu situaciju da će praktično imati gotovo sva sredstva unaprijed raspoređena, i preostat će gotovo nimalo sredstava za bilo kakve investicije, a to znači i bilo kakvu mogućnost novog razvoja bez novih zaduživanja. Hrvatska stoga mora ozbiljno prionuti jednom drugačijem načinu korištenja sredstava iz državnog proračuna, dakle u jednu sustavnu reformu proračunskih korisnika kako bi se oslobodila sredstva koja država mora imati na raspolaganju za investiranje, jer uz ovakav odnos mi ne možemo doista očekivati u idućoj godini i onaj minimalni rast BDP-a koji smo očekivali. Što to konkretno znači recimo na jednom primjeru možda Hrvatskih željeznica u ovom trenutku, za koje je predviđeno u idućoj godini 9% manje, nego što je to bilo dosad predviđeno proračunom za ovud godinu. Iako su Hrvatske željeznice iznimno velik potrošač sredstava iz državnog proračuna, svjedoci smo da iako su se posljednjih 15-ak godina iznimno često mijenjale uprave Hrvatskih željeznica, praktično se nije uspjelo u jednom tako velikom sustavu osigurati veću unutarnju ekonomičnost, niti modernizaciju koja bi polučila bolje efekte. Zbog toga i ovih 9% smanjenja sredstava u idućoj godini jedan šok za same Hrvatske željeznice, jedan iznos koji će oni vrlo teško pretrpjeti, a s druge strane svjedoci smo i nesreća koje se pojavljuju i čija će učestalost ako ovako nastavimo očito rasti. Dakle, država će morati napraviti određeni zahvat u Hrvatskim željeznicama, a za što praktično neće imati mogućnosti i sredstava ili novo zaduživanje. Kada je riječ o željezničkoj infrastrukturi, praktično 80% sredstava ona koristi na plaće zaposlenika. Dakle ostaje apsolutno premalo sredstava za popravak i modernizaciju postojeće željezničke infrastrukture, i to je jedna neodrživa situacija jer se praktično određeni pravci više neće moći koristiti o čemu je ovdje već bilo itekako riječi. Kada je u pitanju obnova samih vozila, vagona, također neće biti dovoljno sredstava, ali uz to ili će se određene linije morati ukidati, ili će biti iznimno teških posljedica i po proizvođače vagona, a znamo da njihova ovisnost o cijelom ovom sustavu također velika. Ja bih želio reći nekoliko riječi i o području s kojeg dolazim, dakle iz istočne Hrvatske koja je ovim proračunom izrazito loše prošla. Kada je u pitanju proračun koji se odnosi na Ministarstvo pravosuđa, praktično u Slavoniji za obnove sudskih zgrada nula kuna, za zdravstvo i socijalnu skrb, za bilo kakva nova ulaganja u Slavoniju, s izuzetkom 100 tisuća kuna za Centar za rehabilitaciju nula kuna. Školstvo gotovo nula kuna iz ovog sustava državnog proračuna, a kada se tome dodaju i smanjenje sustava potpora u poljoprivredi i ribarstvu, onda Slavoniju čeka jedna iznimno teška godina i mi na to trebamo upozoriti ovdje. Bojim se da će posebno teško biti u građevinskom sektoru iduće godine u Slavonije, jer velike investicije također su iz proračuna isključene. One se neće financirati, što će se posebice loše odraziti i na kretanje nezaposlenih koje upravo u tom dijelu Hrvatske drastično raste. Ali smatram potrebnim posebno naglasiti i pitanje pomoći općinama i gradovima iz državnog proračuna. Pa ću biti slobodan pročitati i nešto sa 42. stranice. Općina Tordinci i općina Njemci u idućoj godini ništa, ali općina Trpinja 2 milijuna 155 tisuća kuna. Zatim su tu uz Trpinju Negoslavci, Markušica, Šodolovci, Civljanje, Ervenik, Kistanje, Biskupija, Donji Kukruzari itd. Ovo gospođe i gospodo nije opis neprijateljskih uporišta, ovo nije popis onih mjesta iz kojih je započinjala agresija na Republiku Hrvatsku, ovo je popis općina koja dobivaju iznimna sredstva iz proračuna Republike Hrvatske. Pa kada pogledamo siromašne općine primjerice u Šibenskom zaleđu, jedna do druge s praktički istim brojem stanovnika, primjerice općina Promina i općina Kistanje. Općina Kistanje preko 3 milijuna kuna, općina Promina 543 tisuće kuna. Pa čime su to ajde da tako kaže, ti nesretni Hrvati koji žive u tim siromašnim općinama pored ovih drugih, gdje je drugačija struktura stanovnika zaslužili da oni ne dobiju praktično nikakva sredstva za razliku od ovih općina koje dobivaju u odnosu na njih enormna sredstva. Pa to je jedna tragična situacija. To nije jedna općina. To nije dvije, tri da se kaže da je to slučajno da se tamo treba intervenirati. Pa to je cijeli popis općina sa većinskim Srpskim stanovništvom. Možda su one siromašne. Ali siromašne i ove susjedne Hrvatske. To su bili ljudi prognani i ubijani u Domovinskom ratu. I praktično sada je rezultat toga da iz državnog proračuna ne dobiju gotovo ništa nakon realizacije proračuna. A ovi, kažem to nije popis neprijateljskih uporišta, dobivaju milijunske iznose u državnom proračunu. To je za nas u Hrvatskoj stranci prava neprihvatljivo i mi na to moramo upozoriti. Hvala lijepo na pozornosti.
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre. Sigurno je sa strane opozicije najlakše kritizirati. No pokušao bih se osvrnuti više na prihodovnu stranu nego na rashodovnu, jer tu je uvijek lakše tražiti kada sredstava nema. Mi smo ispred Kluba zastupnika IDS-a predložili određene zakone, kojima smo predložili uštede ne zadirujući normalno u sam izborni sustav, jer smatramo kada se štedi da se treba štediti sa svih strana. Ali s druge strane upozorio bih po meni nekvalitetno upravljanje investicijama, jer imamo situaciju gdje se izgradi novi objekt koji ne može zadovoljiti tehničke uvjete iz projekta i nakon toga se moraju osigurati sredstva kako bi se de facto novi objekt sanirao. To je neodgovorno upravljanje investicijama. Isto tako mislim da gospodarenje imovinom stvara jedan oportuni trošak, jer se određene aktivnosti pogotovo u turizmu ne dešavaju. A mislim da u našoj zemlji osim proizvodnje, prvenstveno mislim na onu proizvodnju s kojom smo na svjetskom tržištu kao što je brodogradnja, trebamo definitivno ulagati u uslužne djelatnosti u turizam. I zato me boli činjenica da unatoč uspješnoj turističkoj sezoni, barem kao vid potpore je trebalo izdvajanje za turizam ostaviti na prošlogodišnjoj razini, a ne ga smanjivati. A isto tako siguran sam da se gospodarska aktivnost može poticati samo na način da se pruži potpora najboljima. Jer non-stop spašavati one koji tonu, nažalost samo se agonija produbljuje. Stoga ne mogu ne ponovno izreći da treba čuvati brodogradnju, jer to je jedan od rijetkih svjetskih proizvoda kojeg danas možemo nuditi visokosofisticiranih i da sigurno sada nije vrijeme za privatizaciju uspješnih. Jer ne znam tko će na svjetskom tržištu danas uložiti u kupnju jednog "Uljanika" koji pozitivno posluje, kada znamo da se plasman u brodogradnji ne vraća tako brzo kao u nekim drugim djelatnostima. No s druge strane sigurno da se moram osvrnuti i na kraj iz kojeg dolazim, a to je Istra, to je moj grad Pula, gdje me boli kada se desi jedan nesretan slučaj, kada izgori jedna kompletna osnovna škola i unatoč obećanjima ne vidim apsolutno nijedne lipe u proračunu za 2010. godinu. Ne znam zašto je to tako, da li je to zaista problem jer je ta škola izgorjela u gradu Puli. Isto tako ne mogu razumiti da se u projektu nove Pulske bolnice osiguralo nešto više od 2 milijuna kuna, kada to nije dostatno niti za plaćanje PDV-a na izrađeni projekt nove opće bolnice. I ono što isto tako želim istaknuti i to sam u principu u obliku amandmana uputio, boli neravnopravan odnos prema svim sveučilištima. Tu prije svega mislim na novoosnovano Sveučilište u Puli. Ali rekao bih da smo imali jednu dobru šansu u ulaganju u financijski sektor kojeg smo propustili, a to je projekt dokapitalizacije Hrvatske poštanske banke. Ja sam kao gradonačelnik Pule, proračunska sredstva stavio u Hrvatsku banku. Tu prije svega mislim na hrvatsko vlasništvo. I pitam se koliko proračunskih korisnika državnih i ostalih lokalnih tijela drži novce u hrvatskim bankama. Koliko štitimo vlastito gospodarstvo, a to sigurno možemo, jer vlastito gospodarstvo znači zadržavanje radnih mjesta, znači bolji socijalni status naših građana. Isto tako mislim da upravo ulaganjem u vlastiti financijski sektor, možemo i sutra računati na gospodarski razvoj, na ulagani razvoj, a ne samo na potrošnju uvoznih proizvoda. I u konačnici rekao bih neke mjere koje smo uspjeli u mojoj sredini provesti i koje su osigurale značajne uštede, prije svega objedinjeno osiguranje, negdje oko 20% je ušteđeno na taj način, a znate što znači uštedjeti samo na jednoj stavci 20%, a ne smanjiti kvalitetu usluge. Fiksna i mobilna telefonija negdje oko 48% ušteda, objedinjena nabava uredskog materijala zaštitarskih službi i da ne nabrajam dalje. Stoga rekao bih da se treba realno pogledati u mogućnosti. Mislim da bi bilo dobro kada bi se proračun u ovoj mjeri i realizirao u 2010. godini. Bojim se da neće. Ali ukoliko financijski potencijal proračuna pada, to ne znači da i dalje ne bi trebalo ipak prioritetno ulagati u one koji sutra mogu sutra povući, a to su uspješna hrvatska poduzeća koja mogu osigurati rast, razvoj i izvoz. Hvala lijepo.
Hvala. Pet minutna rasprava. Klub SDP-a gospodin zastupnk Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a smatra da predloženi proračun nije u funkciji gospodarskog rasta, a niti funkciji izlaska cjelokupnog gospodarstva iz gospodarske krize 2009. i pogotovo 2010. Proračun za 2010. godinu ne ukazuje na načine rješavanja problema 50 tisuća izgubljenih radnih mjesta u 2009. godini a niti prepoznajemo u proračunu mjere s kojima bi se zaustavilo najavljenih novih 50 tisuća izgubljenih radnih mjesta koje poslodavci najavljuju. Također u proračunu ne nalazimo niti mjere kako riješiti narasli problem nelikvidnosti pa se bojimo i ugrožavanja sigurnosti isplata plaća u realnom sektoru. Dalje, klub ocjenjuje da su zaustavljene investicije u 2009. godini a proračun ukazuje da jačih, značajnijih investicija neće biti ni u 2009. godini a pogotovo niti državnih intervencija kad govorimo o ulaganju u infrastrukturu željezničku, u obnovu željezničkih tvrtki kao što je teretni promet i vuča a niti vidimo naznake ulaganja u HEP, znači energetiku Republike Hrvatske. A sve to znači ugrožavanje skoro 700 tisuća radnih mjesta realnog sektora koji u biti stvara novostvorenu vrijednost a bez investicija imat će itekakvih teškoća. Nadalje, klub smatra da je preveliki broj zaposlenih u realnom sektoru taj koji u biti sa ovako predloženim proračunima više nema potrebitu sigurnost za koju je ipak proračunom potrebno poslati tu neophodnu poruku. I zato klub i ocjenjuje da je neophodno bitno promijeniti strukturu prihodovne strane proračuna kojom promjenom strukture prihodovnih strana moguće je promijeniti fiskalnu politiku koja bi trebala biti u funkciji rasterećenja realnog sektora, poticanja realnog sektora na ulaganje i investiranje, zadržavanje radnika a ne njihovim otpuštanjem. I naravno, vrlo bitno upravljanje nacionalnim resursima u funkciji ... [[Govornik se ne razumije.]] S druge strane, takva bitna promjena prihodovne strane znači odgovornu politiku u kontroli rashodnih strana a rashodna strana znači u biti provođenje niza nužnih reformi koje nažalost ne pronalazimo niti u proračunu za 2010. a niti u fiskalnim projekcijama 11. i 12. godine. Ono što je klub SDP-a ocjenjuje da osim ovih loših poruka imamo i ogromno trošenje vremena. Sa ovakvim prihvaćanjem proračuna potrošit ćemo još jednu godinu i još jedan trošak koji je nenadoknadiv. I to je razlog da klub SDP-a predlaže zaključke kojima predlažemo da ne prihvatimo ovakav prijedlog, da zadužimo Vladu da u idućoj sedmici predloži raspravu oko odluke o privremenom financiranju za 2010. a da se u naredna tri mjeseca u Saboru ozbiljno povede rasprava o fiskalnim promjenama i samim tim promjenama prihoda državnog proračuna a isto tako i nizom reforma a sve u funkciji poticanja razvoja i izlaska gospodarstva iz krize. Hvala vam.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Zahvaljujem se svima onima koji su raspravljali kao i svaki put kod proračuna različiti pogledi, različiti prijedlozi. No, ono što bih ja napravio kada bih iznio ovakve kritike bar bi na nekakvoj prvoj, drugoj razini napravio prijedlog proračuna pa da hrvatski građani vide kako to izgleda. Onda bi vidjeli što to znače porezne promjene jer kažem nitko nije oprostit ćete mi na izrazu lud da ne poduzme neke stvari ako se to može tako promijeniti. Ali ako razgovarate sa 50, 60 ljudi koji se bave tim poslom i ako oni naprosto kažu da za to nažalost nema prostora, ako miješamo malo lokalne, malo državne, ako u proračun guramo ono što nije u proračunu onda ti ispada tako. Rekao sam danas nekoliko puta i to se može provjeriti svatko tko to želi od saborskih zastupnika ima to pravo, može doći u Ministarstvo financija i vidjet ćete da što se tiče državnog proračuna, dakle ono što se plaća iz državnog proračuna plaća se na vrijeme. Čak možete provjeriti i ono što je možda poduzetnicima najbitnije kako i u kojim rokovima se vraća porez na dodanu vrijednost. Dakle, toliko što se tiče državnog proračuna. Nisi su kasnile plaće, niti su kasnile mirovine, niti su kasnila bilo koja davanja. To su činjenice. To je ono što je u uskoj ingerenciji resornog ministarstva i Vlade Republike Hrvatske. Nijednog trenutka nismo bježali od toga da određena poduzeća u većinskom vlasništvu države imaju problema sa plaćanjem. Vi znate dobro, nakon izdavanja prvih euroobveznica u 5. mjesecu nakon što je HABOR dobio neke kredite, nakon toga se otvorio prostor i Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste i HEP su dobile preko 400 milijuna eura kredite i tu se situacija popravila. Govoriti o nelikvidnosti u privatnom sektoru i to gurati u proračun da bi to proračun trebao riješiti mislim da kao inflacija i sve krizne situacije kad se stvori atmosfera da je nešto mnogi to zlorabe nažalost. Vi ste imali onaj zakon o dospjelim a nenaplaćenim potraživanja. Sjetite se da nažalost se nije moglo ništa riješiti. Vi danas imate toliko i toliko blokiranih firmi, ali najveći problem je ono što sam iznio na aktualnom prijepodnevu i tu mislim da trebamo zajedno nešto napraviti, da je preko 60% tih blokiranih tvrtki bez ijednog zaposlenog u nominalnom iznosu a isto tako i u ovome. Od jednog do pet i bez jednog zaposlenog kad zbrojite to vam je 84%. Vrlo malo je blokiranih od onih 24 tisuće tvrtki, vrlo malo je blokiranih tvrtki koje imaju znatan broj zaposlenih. A to je ono što ja stalno govorim i ja se nadam da će kolega Šimunović to napraviti izmjenu sudskog registra gdje ćemo jednostavno zabraniti osnivanje tvrtki koje ne donesu potvrdu da nemaju potraživanja prema državi, da li se to pravne ili fizičke osobe osnivaju. I ono što je sigurno, bez bolnih strukturnih reformi je nemoguće urediti rashodovnu stranu. Ali ja bih onda molio da kad radimo takve stvari i ako se slažemo da ih trebamo napraviti da si pružimo ruku i da te bolne rezove napravimo dalje, a ne kad je bio prijedlog u 4. mjesecu da se smanje plaće 6% jer to naprosto su bile takve projekcije da se to mora napraviti, bila je kontra reakcija, da bi danas bila reakcija treba otpustit 30 tisuća ljudi. Znači, u konačnici smo došli na to da je trebalo smanjit masu sredstava za plaće. Ja se iskreno nadam da one stvari koje mi planiramo napravit sljedeće godine i što se tiče drugačije i alokacije i realokacije potpora, drugačijeg načina, a isto tako nekakvih bolnih rezova, vrata i mog ministarstva, isto tako i ove moje nove funkcije, kolega Linić i vama i vašim suradnicima su otvoreni. Ajmo se dogovoriti i ajmo stvarno pokazat da želimo nešto napraviti, a ne samo deklaratorno, ajmo tu deklaratornost konačno u ovim kriznim vremenima pretvoriti u nešto konkretno. Evo hvala vam lijepo još jedanput svima.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Rok za predaju amandmana je do sutra, petak do 11 sati. Glasovat ćemo o konačnom prijedlogu državnog proračuna u srijedu 2. prosinca.
Prelazimo na Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Prijedlozi financijskih planova za izvanproračunskih korisnika za 2010. godinu sa projekcijama za 2011. i 2012. godinu, a) Hrvatskih voda, b) Hrvatskih cesta, c) Hrvatske agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, d) Hrvatskog fonda za privatizaciju, e) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekcijama za 2011. i 2012. godinu. Rasprava je zaključena. Molim kvorum smo utvrdili, prvo ćemo se izjašnjavati o podnesenim amandmanima, Prijedlog amandmana podijeljeni su na klupe. Molim potpredsjednika Vlade i ministra financija gospodina Ivana Šuker da se očituje o predloženim amandmanima. Imamo prvo zastupnik Branimir Glavaš, zastupnici Branimir Glavaš, Ivan Drmić i Boro Grubišić, na naknade štete uzrokovane elementarnim nepogodama, dakle na razdjel 25.
Dakle, Vlada ne prihvaća iz razloga što se predlaže da se 100 milijuna kuna kojem bi se povećala pozicija za naknadu štetu smanji osuvremenivanje izgradnje željezničke infrastrukture, sredstva za Hrvatske željeznice su i tako smanjena i sa smanjenjem ove pozicije za ovaj iznos bi se dovelo u pitanje uopće funkcioniranje Hrvatskih željeznica.
Hvala. Predstavnik gospodin Ivan DRmić u ime predlagatelja. Izvolite.
Vlada je do sada za ovu namjenu odvajala malo novca, ove godine je to još dodatno smanjeno. Osim toga selektivno se raspolaže tim novcem, neravnomjerno i mislim da bismo sa usvajanjem ovakvog amandmana zadovoljili sve Hrvatske potrebe. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala, nije dobio potrebitu većinu. Drugi amandman zastupnika Zlatka Horvata.
Vlada ne prihvaća zato što je prema Zakonu o financiranju političkih stranaka i nezavisnih lista i kandidata definirano kako se raspodjeljuju sredstva političkim strankama. A druga stvar isto tako zakonima je definirano koje štediše imaju pravo na osiguranu štednju kod kreditnih institucija.
Hvala. Gospodin Horvat, je li tu? Nije. Dajem ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Boro Grubišić, 3. amandman.
Vlada jednostavno ne može prihvatiti, jer da je prihvatila ovaj amandman onda bi dovela u pitanje funkcioniranje kompletnog Ministarstva unutarnjih poslova jer se radi o smanjivanju elementarnih troškova za rad policije.
S odgovorom nisam zadovoljan gospodine ministre s obzirom na to da je prije 5 godina bivši premijer Sanader u Slavonskom Brodu na sjednici Vlade i obećao a dva puta se produžila građevinska dozvola za policijsku upravu Slavonski brod. O tome se radi. Molim glasovanje o tome.
Hvala. Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala, nije dobio potrebitu većinu. 4. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Bore Grubišića, Ivana DRmića.
Vlada ne prihvaća, jer u ovom trenutku naprosto ne postoje mogućnosti izdvavajanja dodatnih financijskih sredstava za ovakve investicijske projekte.
Gospodin Ivan Drmić. Izvolite.
Gospodine Šuker ja znam da vi niste iz ratom stradalog područja i da vjerojatno se niste susretali sa minskim područjima. Do danas je u Hrvatskoj 215 žrtava i od toga 38 stradalih, uz ta minska polja igraju se djeca i Vlada iz godine u godinu smanjuje ta sredstva i očito je da će proći još deseci godina dok se Hrvatska očisti od mina i na žalost žrtava će biti još. Tražim da se glasuje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebitu većinu. Zastupnik Boro Grubišić, amandman 5.
Vlada ne prihvaća zato što su sredstva za izgradnju poduzetničkih zona osigurana na poziciji Ministarstva gospodarstva i raspisuje se javni natječaj na koji tijekom 2010. se mogu prijaviti sve jedinice lokalne samouprave sa svojim programima i na takav način doći do sredstava. Dakle, ova sredstva nisu unaprijed raspoređena.
Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine ministre, isti natječaj je bio raspisan za 2009. godinu i općina Slavonski Šamac za svoju industrijsku zonu bila je kandidat za 800 tisuća kuna i dobila je uvjeravanja garancije kako god hoćete od Vlade Republike Hrvatske da će ta sredstva biti doznačena u Slavonski Šamac ali eto ove godine nisu i ako je bilo obećanje, kako kažu ludom radovanje, a da li će biti sljedeće godine očito, na isti način očito neće. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman koga Vlada ne prihvaća? Hvala, nije dobio potrebitu većinu. Šesti amandman istog zastupnika, gospodina Bore Grubišića. Izvolite.
Isto obrazloženje, jedinice lokalne i regionalne samouprave se treba javiti na javni natječaj koji će biti raspisan tijekom 2010. godine. I drugačije se sredstva ne mogu dodjeljivati nego putem javnog natječaja.
Gospodin Boro Grubišić, izvolite.
Dakle, radi se o gospodarskoj zoni "Bjeliš", otprilike 100 hektara površine i najvažnije zapravo o projektu da kažem u smjeru ili smislu gospodarstva Slavonskog Broda i evo opet kao što smo vidjeli kao i za Slavonski Šamac ista stvar. Tražio sam 10 milijuna kuna za dovršenje ove industrijske zone i tražim glasovanje kolega i kolegica u svezi ovoga amandmana, industrijska zona "Bjeliš" Slavonski Brod.
Hvala. Tko je za ovaj amandman, molim da digne ruku. Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Sedmi amandman istog zastupnika, gospodina Bore Grubišića.
Isto tako, jedinica lokalne samouprave dakle, za izgradnju tehnološkog parka treba se javiti na javni natječaj zato što po zakonu ne postoji mogućnost unaprijed određivanja sredstava za pojedine projekte nego se to rješava javnim natječajem.
Gospodin Boro Grubišić, izvolite.
Očito općine u kojima je, dakle radi se o "Tehnološkom parku Nova Gradiška" koji ima vrlo značajnu ulogu u radu industrijskog parka u Novoj Gradišci. Tražio sam po amandmanom 5 milijuna kuna za razvoj ovog Tehnološkog parka, ali očito općine i gradovi u kojima nije HDZ na vlasti ne mogu dobiti ništa. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman gospodina Bore Grubišića? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Osmi amandman zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv. Ovaj program nije prijavljen na raspisani poziv Ministarstva kulture te se kao takav ne može niti razmatrati.
Gospodin Ivan Drmić, izvolite.
Ova zgrada je javno dobro i nije jedini razlog za sanaciju toga dobro stanje u kulturi. Ova zgrada bi dobro došla za objedinjavanje rada upravnih tijela na jednoj lokaciji što bi posebno smanjilo troškove i osim što bi se zaštitila stara zgrada koja je vrlo poznata u Osijeku i glavna je na Gajevom trgu. To je zgrada gdje je bila Ugostiteljska škola, ona je sad prazna i šteta je da tamo propada. Županija i lokalna uprava nema novaca, s obzirom da i sami znate kakvo je stanje u proračunima. Država nije decentralizirana, pokupite sav novac u Ministarstvo financija, trošite ga i dijelite lokalnoj upravi na kapaljke. Ja bih vas molio da odvojite barem iz tog Državnog proračuna dio novca koji ste ubrali na terenu da se ta zgrada adaptira i zaštiti od propadanja.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Deveti amandman zastupnika Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što financiranje ovih projekata je definirano Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi. Međutim moj je, za razliku od prethodnog amandmana, ovaj program je prijavljen na raspisani natječaj i Ministarstvo kulture će dakle razmotriti i donijeti odgovarajuće odluke što se tiče ovog programa. Isto kao i za mnoge druge odluka se ne može donijeti unaprijed.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić.
Hvala gospodine predsjedniče. Naime radi se o centru mladih, a ovdje se kunemo u vladanje, u obrazovanje, u naše mlade. Radi se o centru mladih u Slavonskom Brodu i iznosu od 500 tisuća kuna kojim bi definitivno grad Slavonski Brod riješio ovaj gorući problem za mlade u 5 ili 6 gradu po veličini u RH. Nažalost, bojim se da ovi natječaji u Ministarstvu kulture Slavonskom Brodu nisu baš previše donosili pa evo da se zna, molim glasovanje kolegica i kolega o ovome amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Deseti amandman istog zastupnika, gospodina Bore Grubišića.
I isto obrazloženje. Program je prijavljen na raspisani poziv Ministarstva kulture i bit će razmotren tijekom 2010. godine.
Gospodin Boro Grubišić, izvolite.
Samo da vam pojasnim. Naime radi se o obnovi i uređenju vatrogasnog doma u Slavonskom Brodu koji je vrlo, vrlo specifične arhitekture iz doba secesije i potraživao sam iz proračuna preraspodjelom također 500 tisuća kuna kako taj objekt ne bi propadao i kako bi dobio na svom sjaju koji je imao prije 150 godina. Evo obrazloženje takvo kakvo je, tražim glasovanje u svezi amandmana.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Jedanaesti amandman istog zastupnika, gospodina Bore Grubišića.
Isto obrazloženje kao i za prethodni, program je prijavljen na raspisani natječaj po pozivu Ministarstva kulture i bit će razmotren tijekom 2010.
Zastupnik Boro Grubišić.
Dakle, ovdje se radi o bivšem, da kažem kinu Hrvatski dom koji je utemeljen 1925. godine povodom tisućite godišnjice krunjenja kralja Tomislava u Slavonskom Brodu, na dakle središnjem, centralnom mjestu. I zaista je u derutnom stanju, također je bio potraživan iznos od 500 tisuća kuna za ono, za prvu ruku, za popravak i uređenje ovoga hrvatskog doma koji eto u Hrvatskom saboru i od hrvatske Vlade očito, bojim se neće dobiti podršku, a vidjet ćemo još od Ministarstva kulture što će biti. Molim glasovanje o ovome.
Tko je za ovaj amandman gospodina Bore Grubišića? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Dvanaesti amandman istog zastupnika.
Program je prijavljen na raspisani program Ministarstva kulture i bit će razmotren tijekom 2010.
Gospodin Boro Grubišić.
Očito mi u Slavonskom Brodu imamo jako puno objekata zapuštenih, objekata kulture od prvorazrednog značaja, ali evo to ćemo sve na Ministarstvo kulture koje inače čini mi se malo oskudnijih sredstava za narednu godinu pa ćemo vidjeti hoće li uopće i ovaj Brlićevac, dakle radi se o obnovi i uređenju "Vile Brlićevac", obitelji Brlić. Dakle, vila za koju sam potraživao također nekih 500 tisuća kuna ali je evo odgovor tu i tražim glasovanje o ovom amandmanu, o obitelji Brlić koja je zadužila cijelu Hrvatsku.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Trinaesti amandman istog zastupnika, gospodina Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća zato što program nije prijavljen na raspisan natječaj i tako se ne može uzeti u razmatranje.
Gospodin Boro Grubišić, izvolite.
Evo, ne samo da u gradu Brodu imamo ovakve objekte od prvorazrednog značaja nego i u općini Brodski Stupnik imamo tzv. "žandarsku vojarnu" iz doba Austro-Ugarske sa zaista specifičnom arhitekturom i koja je u fazi u stanju propadanja. Pa sam također potraživao 800 tisuća kuna za obnovu. Nekada je to bila i knjižnica. Mogla bi biti i ubuduće knjižnica, ali nažalost čak nije prijavljeno ni na natječaju u Ministarstvu kulture. Pozivam i općinu Brodski Stupnik i njenog načelnika da kandidiraju ovaj projekt prema Ministarstvu kulture. Molim glasovanje o ovome.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu 14. amandman istog zastupnika gospodina Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što je program prijavljen na raspisani poziv Ministarstva kulture i bit će razmatran tijekom 2010. godine. Ponavljam kao i kod prethodnih amandmana, ne može se donijeti unaprijed odluka o iznosu sredstava za pojedine projekte.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine Šuker, ja ne znam kako će ministar Biškupić odrediti sredstva za sve ove natječaje ako vi kažete i ne znate jeste li osigurali ta sredstva. Zaista je potpuno neizvjesna sudbina Tvrđave "Brod", koja je za sve one koji su bili u Slavonskom Brodu je prvorazredna turistička atrakcija koja je nastala prije 250 godina u Slavonskom Brodu. Ove novce koje sam potraživao u iznosu od 13 milijuna i 140 tisuća kuna je za uređenje istočnog dijela Tvrđave "Brod" sa ulicom Starih zanata. Dakle, nešto što je značajno i za Brod i za Slavoniju, ali i za Hrvatsku. Novaca očito nema pogotovo za Slavoniju. Molim glasovanje o ovome amandmanu.
Tko je za ovaj amandman, molim da digne ruku? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 15. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što se na poziv Ministarstva kulture mogu prijaviti pozivi i kandidirati za sredstva. Međutim, samo uz put da pripomenem da za isti ovaj zahtjev, dakle financiranje sakralnih objekata u 2009. godini je Ministarstvo kulture u Osječkoj-baranjskoj županiji izdvojilo 4 milijuna i 600 tisuća kuna.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Mnogobrojni sakralni objekti koji se nalaze na području Slavonije i Baranje u vrijeme rata bili su granatirani, bili su devastirani. Mnogi se nalaze na ratom okupiranom području u to vrijeme i lokalna samouprava i ljudi koji tamo žive, nemaju dovoljno novaca da sami obnove te objekte. Osim materijalne vrijednosti, ti sakralni objekti imaju kulturološki značaj, ne samo za građane Slavonije i Baranje, već za građana čitave Hrvatske. Ja molim Vladu da pomogne da se ti objekti obnove, da se saniraju, jer rat koji se tamo vodio i šteta koja je pretrpljena, pretrpljena je zato što se stvarala cijela ova država. Nisu se ljudi borili za svoju kuću, taj rat nije bio zbog Slavonije i Baranje, već zbog cijele države jednako onako za one ljude koji žive u Zagrebu i Splitu, tako i u Slavoniji i Baranji. Mislim da najmanje što država može financijski pomoći je da se ta ratna oštećenja materijalna saniraju. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 16. amandman istih zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što ministarstvo svake godine sukladno svojim mogućnostima osigurava sredstva za održavanje i opremanje Hrvatskog narodnog kazališta u Osijeku i dok osnivači ne osiguravaju sredstva za navedene namjene iako su to dužni prema zakonu. Prema tome, ako grad Osijek i koji osnivač osigura sredstva, Ministarstvo kulture svake godine daje sredstva za održavanje i uređenje Hrvatskog narodnog kazališta.
Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Dakle, radi se o iznosu od milijun i 800 tisuća kuna za izgradnju depoa Hrvatskog narodnog kazališta u Osijeku, naglašavam Hrvatskog narodnog kazališta u Osijeku. Dakle, Hrvatsko narodno kazalište u Osijeku nema odgovarajući prostor za odlaganje kulisa i kostima, te dolazi do njihovog uništenja ili oštećenja. Stoga je zaista hitno potrebno izgraditi kazališni depo površine tisuću 500 kvadratnih metara u kojem će se moći kvalitetno skladištiti kazališne kulise, kostimi i oprema. Također je nužno riješiti klimatizaciju zgrade kazališta. Zbog toga smo i potraživali ovaj iznos od milijun i 800 tisuća kuna za jedino Hrvatsko narodno kazalište u Slavoniji i Baranji, odnosno našem dijelu kontinentalnom dijelu Republike Hrvatske. Ali evo kao i sve ostale potrebe iz kulture, kada bismo ovo sve zbrojili i prebacili na Ministarstvo kulture kako to gospodin Šuker predlaže, onda bi to ministarstvo u siječnju ostalo bez novaca. Zato mislimo da je bila potrebna intervencija i gospodina Šukera u smislu središnje novčane, odnosno ministarstva koje dijeli te novce. Molim glasovanje o ovome.
Tko je za ovaj amandman broj 16.? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 17. amandman istih zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što je za nastavak uređenja galerije prijavljen program rekonstrukcije potkrovlja i program će biti razmotren tijekom 2010. S tim da treba napomenuti da u protekle dvije godine za Galeriju likovnih umjetnosti u Osijeku izdvojeno 800 tisuća kuna iz državnog proračuna.
Gospodin Ivan Drmić. Izvolite.
Galerija likovnih umjetnosti iz Osijeka jedna je od najvećih i najznačajnijih galerija u Hrvatskoj. Ona trenutno nema dobre uvjete za rad i to vi vrlo dobro znate i ta sanacija i proširenje pripremljeno je još davne 1996. godine. Nakon toga kada je došao red da izdvojite novac iz državnog proračuna da se taj projekt završi, taj projekt se prebacuje iz plana u plan. Sada vidimo da ga više ni nema u planu za 2010. do 2012. godine. Ja bih vas molio da izdvojite novac za jedan ovakav kulturološki projekt u Slavoniji i Baranji. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman broj 17? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 18. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što je na proračunu Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja u 2010. godini na svim navedenim pozicijama osigurano dovoljno sredstva za provedbu programa koji je usklađen sa uvjetima i preporukama EU. I nemojmo zaboraviti da smo mi sljedeće godine u mogućnosti povući iz EU programa 750 milijuna kuna.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Ovo zadnje što je rekao gospodin ministar zaista je iluzija koliko mi povlačimo sredstva iz EU iz pretpristupnih fondova. Dovoljno je reći da je samo jedan projekt iz SAPARD-a prošao za prošlu godinu. Naime, radi se o amandmanima kojima se za … [[Govornik se ne razumije.]] u poljoprivredi za tržišne intervencije, za horizontalne mjere potpore prehrambeno-prerađivačkoj industriji i za investicijsku potporu poljoprivredi i ribarstvu potražuje ukupno milijardu i 894 milijuna kuna. Naime, u razdjelu o kojemu govori gospodin ministar, dakle poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, vidljivo je smanjenje iznosa za subvencije u odnosu na 2009. godinu. Stoga se postavlja se pitanje isplate duga poljoprivrednicima, od 205 milijuna još za 2008. godinu. Prema tome, očito se našoj poljoprivredi pišu crni dani, kako god vi to obrazlagali da će biti dovoljno novca, da će biti dovoljno pretpristupnih fondova. Nažalost, po našem mišljenju to tako neće biti. Nažalost kažem. Molim glasovanje o ovome amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman broj 18? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na 19. amandman istih zastupnika, Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što se ovi ovakvi projekti financiraju iz Hrvatskih voda i ulaze u program financiranja izgradnje ovisnosti o stupnju pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije te ishođene građevinskom dozvolom.
Gospodin Ivan Drmić. Izvolite.
U Slavoniji postoji veliki problem pitke vode. Nažalost, postoji problem viškova vode. Očito je, kao što vidite iz ovog amandmana, da imamo velike probleme sa štetnim djelovanjem slavonskih rijeka. Nisu napravljene obaloutvrde. Isto tako, u Belišću često se događa da se rijeka izlije, da rijeka izlije, da poplavi domaćinstva i da uništi pitku vodu. Ja mislim da bi se Vlada svakako trebala uključiti u financiranje jednog ovakvog projekta, jer on jamči kvalitetan život građana na području Slavonije i Baranje. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Amandman istih zastupnika broj 20?
Ne prihvaća se iz jednostavnog razloga što financiranje vodnih građevina za zaštitu od štetnog djelovanja voda se ne financira iz državnog proračuna, već sredstvima vodnih naknada koje su prihod Hrvatskih voda. Prema tome, zbog tog razloga se ne prihvaća ovaj amandman.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Radi se o 48 milijuna kuna koje su namijenjene za uređenje obaloutvrde rijeke Dunav koja protječe kroz Hrvatsku u dužini od 138 kilometara i vrlo često erodira obalu pa najčešće na štetu teritorija Republike Hrvatske, dakle kao jedna granica sa Vojvodinom odnosno Republikom Srbijom. Dakle, pomicanje korita prema kopnenom dijelu državnog teritorija Republike Hrvatske se događa, uz sve one štete koje nastaju, svake godine kako gledamo na našoj televiziji zbog poplava u Baranji u svezi dakle poplava voda rijeke Dunav. Zbog toga, a pošto kako ste rekli u proračunu Hrvatskih voda ne nalazimo ovakvu poziciju za obaloutvrdu rijeke Dunav, zbog toga tražimo glasovanje u svezi ovog amandmana.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 21. amandman istih zastupnika, Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što je investitor navedenog projekta Agencija za razvoj Osječko-baranjske županije i daljnje financiranje će ovisiti isključivo o pripremi potrebne tehničke dokumentacije od strane investitora.
Izvolite, gospodin Drmić.
Osječko-baranjska županija je ugovorila izradu plana navodnjavanja za područje Osječko-baranjske županije. To ne znači da je Osječko-baranjska županija investitor i mislim da bi se svakako država trebala uključiti u realizaciju ovog projekta, pogotovo što se iz izbora u izbore Hrvatska demokratska zajednica kiti obećanjima da će riješiti navodnjavanje Slavonije i Baranje. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 22. amandman istih zastupnika, Branimira Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća, jer ovi projekti se ne financiraju sredstvima državnog proračuna nego sredstvima Hrvatskih voda i prema tome ne može ići onda amandman na državni proračun.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić.
Sve je to iz iste kese, gospodine Šuker, bilo iz vodnog gospodarstva, bilo iz državnog proračuna. Dakle, radi se to o istom novcu istih građana i istoga naroda. Prema tome, ovdje smo potraživali 15 milijuna kuna u svezi uređenja dakle obaloutvrde rijeke Drave do ušća u rijeku Dunav. Naime, i u dokumentima Sabora Republike Hrvatske kada smo utvrđivali plovnosti puta naših rijeka, onda je utvrđeno da rijeka Drava bude plovna sve tamo do Belišća. Ovako zapravo taj papir kojega je Sabor donio ostaje mrtvo slovo na papiru. Zbog toga tražim glasovanje o ovome amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 23. amandman istih zastupnika, Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada naprosto ne može prihvatiti jer zakonom je definirano da se ovi projekti ne financiraju iz državnog proračuna nego se financiraju iz sredstava vodnih naknada, vodnog doprinosa i naknade za uređenje voda koji su izvorni prihod Hrvatskih voda. Prema tome, ovakvi projekti se financiraju iz Hrvatskih voda.
Hvala. Gospodin Drmić.
Ne slažem se s vama. Ja mislim da ne bi bilo nikakvih problema da se uključite u financiranje ovog projekta. Ovim projektom bi se riješilo izmještanje terminala rasutih tereta u Osijeku, riješila bi se izgradnja riječkog pristaništa u Osijeku kojeg Osijek sada nema, riješilo bi se spajanje Donjeg i Gornjeg grada, to je velika stvar za Osijek. I isto tako riješio bi se veliki problem parkirališta u Kliničkoj bolnici Osijek. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 24. amandman zastupnika Borisa Miletića.
Vlada ne prihvaća jer prilikom nominacije projekta za program integralnog razvoja lokalnih jedinica Grada Pule nije nominiran navedeni projekt. Krajnji rok za lokaciju svih projekata, ustvari podprojekata prema Europskoj investicijskoj banci bio je 30.12.2008. godine. Prema tome, ako niste na vrijeme locirali projekt i predložili ga, ne možete očekivati sredstva iz…
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Miletić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi potpredsjedniče Vlade. Ovo je projekt koji rješava ne samo Grad Pulu nego sve općine južne Istre iz razloga što ta zaobilaznica predstavlja sigurno najveći cestovni problem u Istarskoj županiji. Prema tome, mi govorimo na koji način možemo potaknut gospodarstvo, na koji način možemo potaknut turizam. Sigurno je da rješavanje prometa je nešto što te destinacije mogu biti konkurentnije na turističkom tržištu. Sam grad ovo isfinancirati samostalno ne može. Obratili smo se više puta i u ministarstvo. Dobili smo nekakve naznake da bi se pomoglo pomoći, međutim te stavke u proračunu nema. Stoga tražim izjašnjavanje o ovom amandmanu. Hvala lijepa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 25. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što će dinamika financiranja radova prije svega ovisiti o stupnju pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije i ishođenje građevinskih dozvola.
Gospodin Boro Grubišić, izvolite.
Gospodine ministre, još od doba starih Rimljana postojao je vodovod u toj uređenoj državi Rimskoga carstva, kasnije Zapadnog rimskoga carstva. Naime, radi se o vodno-opskrbnom sustavu Osječko-baranjske županije u kojoj je pokrivenost vodovodnom mrežom svega 40%. Dakle, županija koja zauzima površinu od 10% teritorija gotovo Republike Hrvatske i gotovo isto toliko stanovnika Republike Hrvatske je pokrivena vodovodnom mrežom u postotku od 40. E pa sad ako naša država 2010. godine, dakle 2000. godina od Rimskoga carstva još uvijek Slavoniju drži na 40% vodoopskrbe, onda stvarno neka bude po vašem, ali ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 26. amandman zastupnika Zlatka Horvata.
Vlada ne može prihvatiti iz jednog jednostavnog tehničkog razloga zato što Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva nadležno za tekstilnu industriju i to resorno ministarstvo za tekstilnu industriju, dok je Ministarstvo regionalnog razvoja šumarstva i vodnog gospodarstva resorno za drvnu industriju i temeljem toga pozicija 1613 unapređenje drvne industrije ne može se mijenjati i glasiti unapređenje drvne i tekstilne industrije.
Hvala. Gospodin Zlatko Horvat. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Vlade, dakle amandman se odnosi na poticaj i na potpore za tekstilnu i za drvnu industriju. Mislim da ne moram govoriti da je, znamo da je u proteklih godinu dana preko nekoliko desetaka tisuća radnih mjesta ukinuto u tekstilnoj industriji. Doduše Vlada je napravila strategiju razvoja tekstilne industrije, ali toj strategiji treba pomoći. Dakle, možda se radi o nekoj formalnoj ... [[Govornik se ne razumije.]] nedostatku amandmana. Ali u svakom slučaju trebali bi biti poticaji za ove dvije grane, jer u gradu Varaždinu iz kojeg ja dolazim to je izuzetno značajno, a moram reći da grad Varaždin čini najviše što može da u okviru svojih mogućnosti pomogne tim granama ali naravno bez državne potpore nema napretka i zbog toga mislim da bi trebalo tim granama osigurati potporu. Molim da se izjasni Sabor o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 27. amandman zastupnika Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća, zato što će projekti biti financirani sredstvima Hrvatskih voda i lokalne samouprave, a dinamika njihovog financiranja ovisit će o pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije, te ishođenju građevinskih dozvola.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić.
U ovoj se državi uvijek radi naopako. Naime, postoji projekt koji je gotovo i u punom, dakle izvođenju radova, a to je magistralni vodovod istočna Slavonija. Dakle, radi se o vodovodu. Ja sam ovdje potraživao ukupno 15 milijuna kuna za izgradnju odvodnje upravo na mjestu gdje se nalaze najveće podzemne rezerve pitke vode u Republici Hrvatskoj. I sada na tom području koji zahvaća, dakle općine Babinu Gredu, Štitar, Gundince, Sikirevce, Slavonski Šamac i Veliku Kopanicu nema odvodnje. Pa šta mislite kako će ta voda u vodovodu istočna Slavonija biti kada sve vode otpadne, da ne kažem iz svinjaca i svega ostaloga teku slobodno kanalima u toj regiji. To je jedna mini regija u kojoj bi se mogla napraviti zajednička odvodnja za sva ova sela. A upravo kažem na tom području se nalaze najveće rezerve pitke vode u Republici Hrvatskoj, podzemne rezerve. Zbog toga je potrebno zapravo što prije projektirati i izgraditi odvodnju upravo za ovih šest općina. Tražim glasovanje, da.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 28. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što će dinamika radova ovisiti o pripremljenosti investicijsko-tehničke dokumentacije, te ishođenju građevinskih dozvola.
Gospodin Ivan Drmić.
Odvodnja i pročišćavanje otpadnih voda u Slavoniji i Baranji je na vrlo niskoj razini, nezadovoljavajuće. To na većini područja nije riješeno osim na prostorima većih gradova. Država nije ispoštivala financijske sporazume koje je potpisala sa lokalnim upravama na sanaciju i na poboljšanju toga stanja. Veći problem je što su ti radovi svi započeti. Uređaji i ostala infrastruktura koja je započeta, a nije završena trenutno nezaštićena propada i stvara se velik problem na njenom održavanju jer uopće nije puštena u funkciju. Vlada to može jednostavno riješiti da odvoji sredstva da bi se ti započeti projekti završili. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman 28.? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 29. istih zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća. Ali ovdje je potrebno malo šire obrazloženje iz jednostavnog razloga što unutar programa PHARE 2006. projekte razvoj institucionalnih kapaciteta i priprema niza projekata za EU strukturne fondove osigurana je tehnička pomoć za pripremu projekta Osijeka za financiranje iz EU fondova. Projekt se dakle sastoji od pet komponenti. Prva je izgradnja i uređenja uređaja za pročišćavanje otpadnih voda. Druga je obrada vode za piće, nadogradnja uređaja za kondicioniranje vode za piće. Tri vodoopskrba. Četiri rehabilitacija sustava odvodnje otpadnih voda i pet rehabilitacija sekundarne mreže sustava odvodnje. Dakle, procijenjena vrijednost investicije je 60 milijuna eura. Nakon što se izrade potrebne studije, studija izvodljivosti, studija troškova i koristi, studija utjecaja na ukupne investicije na okoliš i potrebna projektna dokumentacija, nacrt projektnog prijedloga bit će upućen Europskoj komisiji na odobrenje i financiranje. Prema tome, na gradu Osijeku je da pripremi ovo sve skupa da bi se mogao kandidirati za sredstva Europske unije. A morate biti svjesni da iz Bruxellesa nećemo dobiti niti lipe ako projektni programi nisu adekvatno pripremljeni.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić.
Pa upravo se amandman, gospodine Šuker, i odnosi na to. Naime, radi se samo ne o 60 milijuna eura, nego o 500000 eura. Dakle, to je 3 milijuna i 650000 kuna za izradu dokumentacije koju potražuje grad Osijek čija okolica i sam grad Osijek ima oko blizu 300000 stanovnika. I evo kako ćemo mi uopće potraživati 60 milijuna eura kada ne možemo evo ni isposlovati ni 3 milijuna i 600. Hajd' dobro. Tražim glasovanje o ovome.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 30. amandman zastupnika Borisa Miletića, izvolite.
Dakle, Vlada je svjesna značaja ovog projekta i stoga je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture predložilo, dakle da se spomenuti lukobran sanira zajedničkim sredstvima u čijem bi financiranju sudjelovali Vlada Republike Hrvatske, tj. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, Županija istarska i grad Pula i Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture već tijekom 2009. obavilo niz kontakata sa Europskom investicijskom bankom da se dobije kredit za sanaciju tog objekta. Dakle Ministarstvo mora će napraviti svoj dio posla, međutim grad Pula i Županija istarska moraju odraditi svoj dio posla, jer u svim jedinicama lokalne samouprave koje se nalaze na jadranskoj obali, u najvećem slučaju jedinica lokalne samouprave, uz pomoć države financiraju takove objekte.
I što smo sad zaključili? Prihvaćamo?
Ne prihvaćamo.
A, ne prihvaćamo. Izvolite, gospodin Miletić.
Pa lokalna samouprava je sigurno svoj dio posla napravila, jer je ishodovana sva projektna dokumentacija uključujući i potvrdu glavnog projekta, odnosno građevinsku dozvolu. Međutim, samostalno projekt je vrijedan otprilike 13 milijuna eura, a za samu sanaciju je potrebno barem 57 milijuna kuna. Vjerujem da vam je poznato da iz proračunskih sredstava lučke uprave grada Pule Istarske županije to nije moguće samostalno sanirati. Ono čega se ja bojim, a mogli smo vidjeti slike na informativnim emisijama, Venecija je mislim metar pod vodom. Može se to desiti i Puli na žalost. Ovaj lukobran je izgradila još Austro-Ugarska prije 100 godina. Nikad ga do kraja nije niti završila, ali neophodna je sanacija jer se može naprosto desiti katastrofa nemjerljivih razmjera. Zato sam i zatražio sufinanciranje. Znači ne traži se kompletno financiranje, već sufinanciranje ovog projekta od strane države. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 31. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Drmića i Grubišića. Izvolite.
Dakle, Vlada ne prihvaća iz razloga što je sukladno investicijskom programu za županijske luke i pristaništa, a u sklopu … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] i razvitka prometnih luka u unutarnjim vodama Republike Hrvatske, financijska sredstva dužna osigurati Osječko-baranjska županija.
Ivan Drmić, izvolite.
Gospodine ministre, vi dobro znate da lokalna uprava ne može isfinancirati s obzirom na ove male proračune kojim ste ih napunili, a većinu novaca uzimate sebi u Ministarstvo financija, u državni proračun, a iz amandmana u amandman čujemo da niste dužni ništa financirati. Ovo je jedan projekt koji je vrlo bitan za Slavoniju i Baranju. To je riječna luka na Dunavu. Vrlo je bitna za razvoj slavonskog gospodarstva, posebice turizma, jer Baranja je područje gdje većina ljudi radi u turizmu. Međutim taj turizam još uvijek nije na takvoj grani razvoja da bi se od toga moglo lijepo živjeti kao u Dalmaciji. Ovo je jedan projekt za koji su spremne sve građevinske dozvole i potreban je samo novac iz državnog proračuna da bi se on vrlo brzo realizirao. Ja bih vas molio da pomognete, jer to vam je dužnost i obaveza i prisegu ste položili da ćete to učiniti, da pomognete tim ljudima u Baranji i u tom dijelu, istočnom dijelu Slavonije da na ovaj način država im omogući, ovom investicijom da dobiju šansu da zarade novac za svoju egzistenciju i egzistenciju svoje djece. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 32. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga jer je realizacija projekta, izgradnja terminala za … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] terete luke Nemetin predviđena uvrštavanjem u operativni program za promet i financiranje, putem pretpristupnog fonda IPA. Na taj način ostvarit će se pravo na realizaciju projekta uz maksimalnih 75% bespovratnih sredstava.
Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Reklo bi se u Dalmaciji, čekaj … [[Govornik se ne razumije.]] dok trava naraste. E tako i razvitak luke Osijek, koja, evo za koju potražujemo, odnosno u Nemetinu za koju potražujemo 40 milijuna kuna, a evo svjedoci smo da kažem trošenja novca na brodogradilišta, na luku Galženica u Zadru na koju je potrošeno 220 milijuna eura. To je milijarda i pol kuna. Ovo je iznos od 40 milijuna kuna. I kada gledamo te razlike, onda zaista ne preostaje nam ništa drugo nakon ovakvog odgovora, nego reći inati se Slavonijo pa tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 33. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz nekoliko razloga. Prvo što se financiranje ovakvih objekata ne vrši iz državnog proračuna, nego iz Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta. Druga stvar, Mađarska svoj koridor, dakle koji se treba staviti koridor 5C planira početi raditi tek 2014. godine. I druga stvar, mi smo u trenutnoj fazi pregovora s Europskom bankom za obnovu i razvoj, Europskom investicijskom bankom da osiguramo sredstva kvalitetnije i povoljnije za izgradnju koridora 5C. I druga stvar, s obzirom na značaj koridora 5C planiramo da bi mogli povući jedan dio sredstva iz EU fondova.
Hvala. Gospodin Ivan Drmić. Izvolite.
Dok je bilo novaca u državnom proračunu i dok su se radile ceste mi smo strpljivo čekali da dođemo i mi na red. Taman kad je došlo na red u Slavoniji da se nešto napravi Vlada počinje sa velikim štednjama, novaca više nema. Iako je Svjetska banka jedino ovu dionicu autoceste u Hrvatskoj ocijenila infrastrukturalno opravdanom, jedina autocesta koja donosi prihode, zarade i veliki novac je autocesta od Zagreb-Lipovac. Dalmatina, meni je drago što je napravljena, ne donosi novaca. Ona je tu, donosi vjerojatno novac kroz taj turizam, ako dođe koji turist više jer je riješena cestovna infrastruktura. Ja bih vas molio da ne pravite razliku u Hrvatskoj i iz istih onih sredstava kojima ste gradili autoceste u ostalim dijelovima Hrvatske da još jednom zagrabite i da riješite i ono što pripada Slavoncima, a to je završenje koridora 5C. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 34. amandman zastupnika Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća, zbog toga što dinamika razvitka luka, unutarnjih voda prethodno određen sredoročnim planom razvitka, vodnih putova i luka, unutarnjih voda Republike Hrvatske za razdoblje 2009.-2016., a sredstva za tu svrhu osigurana su na poziciji broj taj i taj, gradnja i održavanje lučkih građevina u lukama unutarnjih voda u ukupnom iznosu od 19 milijuna kuna.
Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Očito u Slavonskom Brodu se sve gradi 25 godina, pa tako i luka Brod. Evo sad je završena sportska dvorana Brod na Višu, i bio je ministar Pankretić tamo na otvorenju svečanome. Dakle ta se dvorana gradi 25 godina. Tako će i luka Brod, za koju samo potraživao. … [[Upadica se ne razumije.]] Ti šuti tamo. Za koju sam potraživao 10 milijuna kuna, što je zaista da kažem minorni iznos. Upravo će se graditi, neće … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] Nemojte, molim vas. Ako mogu bit, gospodine predsjedniče, dajte opomenite da mi ne isključuju mikrofon. Dakle, luka Brod neće biti izgrađena ovim tempom do 2016. … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] Zašto vi isključujete meni mikrofon? Kako vas nije sramota?
Pa dajte molim vas.
Pa dajte ih, uljudite ih malo. Dakle radi se o luci Brod, zato oni to i skrivaju, što to znaju kako se to radi, a luka Brod i uz luku Vukovar druga luka… [[Govornik je isključen, ne čuje se]] Hvala lijepa.
Hvala. Točno je nemojte molim vas isključivati, niste zato tu da isključujete bilo koga kao što isto tako nije dobro da se dobacujete, „šuti ti tamo“. Tko je za ovaj amandman 34. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 35. Zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz jednostavnog razloga što se zakonom o javnim cestama ovakvi projekti financiraju iz Hrvatskih cesta, program i plan Hrvatskih cesta je sastavni dio ovoga proračuna ali kao zasebni financijski dokument i prema tome ovaj dokument ne može ići kao amandman na Prijedlog državnog proračuna nego tamo od kuda se financiraju ti projekti a to su Hrvatske ceste. Prema tome, kada ste govorili i razmišljali o ovome amandmanu onda ste ga trebali uputiti na pravu adresu a to su hrvatske ceste, s tim da moram reći da u programu gradnje cesta koje donose za razdoblje 2009., 2012. je između ostaloga i razmatra se oko izgradnje ovog projekta.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Drmić.
Hvala, ovo je već šesti put da je ovaj isti amandman podnosim u ovom Saboru, moje pitanje i obrazloženje je uvijek isto ministre, jedino se mijenjaju vaši odgovori, to je različito, isto je da nikada nismo dobili niti kune za realizaciju ovog projekta. Ovo je obilaznica oko grada Osijeka koja je jedna od najopterećenijih cesta u Republici Hrvatskoj, dnevno po statistikama Hrvatskih cesta njom se proveze oko 16 tisuća vozila. Vi znate kolika je to gužva, izgradnjom ovog krnjeg Koridora 5c kojeg niste bili u stanju završiti, pritisak na ovu prometnicu još je pojačan jer se vozila koja dolaze koridorom 5c slijevaju također na nju. Ja očekujem da će Vlada započeti realizaciju ovog projekta i da ćete konačno prestati davati ovakve odgovore da nema novaca s kojima mi nismo zadovoljni. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 36. amandman zastupnika Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća zato što ste ovaj amandman trebali podnijeti na financijski plan Hrvatskih cesta iz razloga što se ovakvi projekti ne financiraju iz državnog proračuna.
Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine ministre i vi i ja, dobro znamo da smo o tome razgovarali u šest očiju, dakle vi i ja i gospodin Krešimir Bubalo. I da ste mi tada pred njim, imamo i svjedoka obećali da ćete pripomoći svojim utjecajem prema Hrvatskim cestama za izgradnju podvožnjaka u Osječkoj ulici kojim također prođe 16 tisuća vozila dnevno, sa 40 zaustavljanja, dakle spuštanja brklje. Dakle, to je zaista vrući čvor prometni, nerješivi, gordijski čvor Slavonskog broda i evo sada vas pitam nakon godinu dana što smo o tome razgovarali vi mi kažete obratite se nekome drugome. Ja znam da Hrvatska vlada može smijeniti i direktora Hrvatskih cesta i direktora Hrvatskih autocesta, prema tome ima utjecaja i na financije Hrvatskih cesta. Naime, radi se o Hrvatskoj cesti, ona je proglašena državnom cestom, a osim toga ako Ministarstvo financija pod vašim vodstvom može plaćati za najam prostora Poreznoj upravi 3,5 milijuna kuna godišnje, a ja sam ovdje potraživao za dvije godine 10. i 11. 30 plus 20 milijuna, evo za nekih 10, 15-tak godina najma porezne uprave u Slavonskom brodu mogao bi se platiti i isplatiti podvožnjak u Osječkoj ulici. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 37. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Bore Grubišića.
Ja moram reći gospodine predsjedniče da očigledno zastupnici nisu dobro pročitali financijski plan Fonda za zaštitu okoliša, jer bi vidjeli da su sredstva predviđena u tom financijskom planu stoga Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman jer se opet traže sredstva iz Državnog proračuna za ono što se ne financira iz državnog proračuna. Prema tome, ono što sam ja dobio informaciju da su tražena sredstva osigurana u financijskom planu fonda za 2010. ali proračun treba nekada čitati onako kako je on napisan.
Hvala. Gospodin Ivan DRmić.
Gospodine ministre, ne volim ja baš kada me tako šminkate s tim našim planovima od 2010. do 2015. to su izmišljene petoljetke iz Sovjetskog saveza gdje se može svašta strpati a onda na kraju pete godine to prebacite u sljedećih pet. To mi već gledamo 20-tak godina, skoro 10-tak godina samo u vašem mandatu. Tražim glasovanje.
Dakle, gospodin, ne to je glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Koliko sam ja shvatio to je prihvaćeno samo se kroz ovaj tehnički ne može prihvatiti.
Dakle, sredstva su osigurana u financijskom planu Fonda za zaštitu okoliša.
Tko je za ovaj amandman? Svejedno moramo glasovati. Nije dobio potrebnu većinu.
2010. Drmiću da slušate onda bi vidjeli što sam rekao.
38. amandman zastupnika Borisa Miletića.
Vlada ne prihvaća, međutim, ono što mogu u ime Vlade reći da će tijekom 2010. godine Ministarstvo znanosti sa gradom Pulom iznaći rješenje za osnovnu školu Veli Vrh.
Gospodin Boris Miletić.
Pa slično obrazloženje sam čuo pri izglasavanju proračuna za 2009. godinu, doduše tada je to izrekao državni tajnik gospodin Janjić. Grad Pula je ishodovao potrebitu dokumentaciju, ta škola se gradi, jedan dio smo financiranja smo osigurali unutar grada kreditnim financiranjem, međutim, ovdje se radi o tome da se desio nesretan slučaj da je jedna škola naprosto izgorila. I ja jednostavno ne mogu razumjeti zbog čega se tu nije imalo sluha pri izradi proračuna za 2010. godinu, jer moram zahvaliti zaista, bivši premijer je odmah bio reagirao iz svoje pričuve je donirao gradu Puli za projektnu dokumentaciju, i zahvaljujem se na tome. Međutim, mi smo stvarno sve svoje uvjete ispunili, ne mogu razumjeti što su ta djeca na Velom Vrhu, djeca grada Pula, drukčija od ostalih da se za njih nije mogla naći stavka u proračunu za 2010. godinu. Ja vam vjerujem, vjerujem da ćete se vi potruditi i pomoći ne gradu Puli, ovoj djeci, da u svom kvartu mogu pohađati nastavu jer danas su razmješteni po drugim školama, imaju neuvjetne uvjete, idu popodne u školu. I kažem desio se zaista nesretan slučaj i škola je naprosto preko noći izgorjela, još u veljači 2008. Stoga, molim glasanje o ovom amandmanu i molim da kad se dese ovakve stvari ipak ima jednaku mjeru prema svima. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebu većinu. 39. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što je Zakonom o odgoju i obrazovanju, osnovnom i srednjem školstvu u 2008. godini odgovornost za kapitalna ulaganja u školstvu prenijeto na osnivače, dakle na gradove i županije, a inače radi informacije za kapitalna ulaganja u osnovnim i srednjim školama iz državnog proračuna osigurat će se Osječko-baranjskoj županiji kroz potpore i pomoći, dakle decentralizirana sredstva osnovnog i srednjeg školstva u iznosu od 19 milijuna kuna. Samo treba znati pročitati.
Zastupnik Ivan Drmić.
To gospodine ministre nije dovoljno ni da pokrpa krovove koji cure na školama u Slavoniji i Baranji i vi to dobro znate. Ovu školu u Osijeku je županija izgradila iz vlastitih sredstava, nije mogla više čekati državu. Ta škola se gradila 5 ili 6 godina. Evo, hvala Bogu sad je gotova i djeca i naša mladež ide konačno u tu školu. Nažalost nema se dovoljno novaca pa ni iz tih vaših decentraliziranih sredstava da bi se napravila jedna kvalitetna školska dvorana da zadovolji njihove potrebe. Evo imate tu šansu i vi pripomoći da bi se taj projekt ostvario i da naša mladež bude vesela i da igra tjelesni u novoj dvorani koju će Vlada isfinancirati u Osijeku. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 40. amandman istih zastupnika, Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za amandman 39. Ponavljam u ovoj godini je za tu namjenu osigurano 19 milijuna kuna.
Gospodin Boro Grubišić, izvolite.
Radi se o prijedlogu za 2 milijuna i 250 tisuća kuna za sanaciju osnovne škole "August Harambašić" u Donjem Miholjcu koju pohađa 582 učenika u 27 razrednih odjela. Škola je površine 4 tisuće i 223 kvadratna metra, a športska dvorana 2500 kvadratnih metara. Nužna je sanacija kompletnog objekta i športske dvorane radi dotrajalosti. Tražena sredstva su zaista neophodna za poboljšanje i normalno odvijanje nastave u toj osnovnoj školi. Molim izglasavanje o ovome amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 41. amandman istih zastupnika, Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni amandman. Ponavljam, osigurano je 19 milijuna kuna u ovoj godini.
Gospodin Ivan Drmić, izvolite.
Također obrazloženje isto kao kod ovih amandmana. Tamo je neuvjetno da djeca vrše nastavu. Tu školu pohađa 248 učenika u 16 razrednih odjela. Ja mislim da je država dužna uključiti se u stjecanje uvjeta za njihovo normalno obrazovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 43. amandman istih zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za prethodne. Ponavljam osigurano je 19 milijuna kuna ove godine u proračunu za tu namjenu, za Osječko-baranjsku županiju.
Gospodin Boro Grubišić, izvolite.
Gospodine ministre sa 19 milijuna kuna ne možete ni božićnice podijeliti nastavnicima, a kamoli da se nešto napravi u smislu nekakvog kapitalnog ulaganja u školske objekte u ovoj županiji, a ovaj puta se u ovom amandmanu radi o izgradnji športske dvorane osnovne škole u Piškorevcima, dakle kod Đakova, gotovo rekao bih predgrađe Đakova. Potraživali smo iznos od 2 milijuna i 700 tisuća kuna. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 44. amandman istih zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za prethodne. U ovoj godini je osigurano 19 milijuna kuna.
Gospodin Ivan Drmić, izvolite.
Mi ne prihvaćamo ministre vaše obrazloženje da je osigurano 19 milijuna kuna jer vrlo dobro znate da to nije dovoljno ni za minimalne sanacije školskih objekata. Ovaj amandman odnosi se na školu u Valpovu koju pohađa 756 učenika u 38 razreda. Ova škola ima ravan krov koji prokišnjava, a u isto vrijeme učenici imaju problem sa manjkom prostora. Sanacijom tog ravnog krova, izgradnjom potkrovlja riješio bi se problem prokišnjavanja što se svakako mora riješiti i uz to riješio bi se i problem manjka prostora za normalno odvijanje nastave. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 45. amandman istih zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za prethodne. Ponavljam za Osječko-baranjsku županiju kroz potpore pomoći osigurano je 19 milijuna kuna.
Gospodin Boro Grubišić, izvolite.
Gospodine ministre, a i gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Ovo je žalosna serija škola i školskih dvorana na području Slavonije i Baranje i žalosna serija koja pokazuje kako to naša država, Republika Hrvatska, brine o Slavoniji i Baranji i njenoj školskoj djeci. Ovaj puta se radi o osnovnoj školi "Matija Gubec" Magadenovac, područna škola Marijanci za koju smo potraživali 2 milijuna kuna, dakle sudbina je ista kao i ovih prethodnih u svezi … [[Govornik se ne razumije.]] pa i ja tražim i izglasavanje o ovome amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 46. amandman istih zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje. Ponavljam, osigurano 19 milijuna kuna za potpore i pomoći Osječko-baranjskoj županiji.
Gospodin zastupnik Ivan Drmić.
Riječ je o osnovnoj školi "Ivana Kukuljevića" iz Belišća koju pohađa 926 učenika u 43 razredna odjeljenja. U školu dugo vremena nije uloženo niti kune škola je u jako lošem stanju. A ja mislim da jednu školu koju u današnje vrijeme kada je djece sve manje, pohađa tisuću učenika, Vlada svakako treba uložiti novaca da bi omogućila sve uvjete kakve imaju djeca u drugim dijelovima Hrvatske. U Belišću sada trenutno nemaju. Ja vas molim da prihvatite ovaj amandman da pomognemo toj djeci u Belišću da normalno vrše svoje obrazovanje, da uče u normalnim uvjetima kao i djeca u drugim dijelovima Hrvatske. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 47. amandman zastupnika Bore Grubišića.
Vlada prihvaća. Dakle, dogovorom Biskupske konferencije Vlade Republike Hrvatske na njihov prijedlog da se pozicija Međunarodni sporazum i Sveta Stolica umanji za 18,5 milijuna kuna i da se ta sredstva iskoriste za povećanje sredstava na pojedinim pozicijama za obrazovanje i zdravstvo. Stoga Vlada predlaže da se ovaj amandman usvoji, uz jedinu promjenu da se ne umanjuju sredstva RH Sigurnosno obavještajne agencije, nego da se za taj iznos umanji pozicija A539026, tj. međunarodni sporazumi Svete Stolice i Republike Hrvatske.
Zastupnik Boro Grubišić.
Hvala gospodine ministre. Ovo je malo iznenađenje, ali pozitivno, jel. Pa nemamo što glasovati o ovom amandmanu. Je da su mrvice za Slavoniju. Ali ...
U onom dijelu u kojem se govori da se neće uzimati od Sigurnosne obavještajne agencije, nego kako je rekla ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Onda je ovaj amandman prihvaćen, a vi povlačite u ovom dijelu.
Hvala i našoj crkvi koja je ovako postupila.
48. amandman također zastupnika Bore Grubišića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školu odgovorno za kapitalno ulaganje u školstvu, premete na osnivače tj. na gradove i županije. A gradu Brodu je kroz potpore i pomoći i kroz prihvaćanje ovog amandman praktički osigurano 12,6 milijuna kuna, kroz potpore i pomoći 3,6 i kroz ovaj amandman dovoljno još dodatnih 9 milijuna kuna.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić.
Dakle, radi se o izgradnji nove gimnazije u Slavonskom Brodu i za koju sam amandmanom u koloni 4 potraživao 20 milijuna kuna. Obrazloženje ministra je jasno sa pozicije ministra i čuvanja državne kese, ali Slavonskom Brodu je zaista potrebna nova gimnazija. S obzirom da je to jedan veliki srednjoškolski centar, odnosno da postoji jedan veliki interes učenika za pohađanje gimnazije u Slavonskom Brodu i to sva tri smjera. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 49. amandman istoga zastupnika Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za prethodni amandman. S tim da ponavljam da je gradu Slavonskom Brodu kroz potpore i pomoći sljedeće godine osigurano 3,6 milijuna u državnom proračunu.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić.
Rekli bi zaista se radi ovdje o amandmanu koji bi gradu Slavonskom Brodu i državi Hrvatskoj priuštio nešto što ima ovako što sam gledao na televiziji čini mi se London, dakle kraljevski međunarodni vrt. Dakle Vrtni centar u Slavonskom Brodu pri školi "Matija Antun Reljković", a ne pri gradu Slavonskom Brodu koja nije stvar da se radi o tome da grad Slavonski Brod isfinancira ovaj vrtni centar međunarodni, nego da se radi o Ministarstvu obrazovanja, školstva. Tako da sam mislio da ovim amandmanom i Vlada Republike Hrvatske, jer se radi o projektu koji je značajan ne za Slavonski Brod, nego upravo za Hrvatsku bio bi jedan začuđujući i jedan dobro posjećeni objekt dakle, međunarodni vrtni centar u Slavonskom Brodu za kojega sam potraživao onoliko koliko je u projekcijama u projektima predviđeno 13 milijuna i 256 tisuća i 800 kuna. Nažalost, evo obrazloženje da ima 3 milijuna kuna kako rekoste grad Brod ili tako nešto što je premalo za ovakav projekt i izgradnju vrtnog centra. Mi se nadamo također i pretpristupnom fondu, ali to je daleko. Tražim glasovanje o ovome.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 50. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što odlukom Vlade Republike Hrvatske u školskoj godini 2009.-2010. financirat će se međumjesni prijevoz učenika srednjih škola sukladno kriterijima propisanih člankom 57. Zakona o pravima branitelja iz Domovinskog rata, članova njihovih obitelji i sukladno članku 77. Zakona o socijalnoj skrbi. Dakle, slijedom navedenog pravo na financiranje prijevoza učenika srednjih škola ostvaruju djeva smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog Hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, kao i djeca korisnici prava na skrb koja su smještena u udomiteljskim obiteljima, te korisnici prava na samopomoć, a polaznici su srednje škole. Dakle, sredstva za ovo su osigurana u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, te u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. Za ostale učenike srednjih škola koji su korisnici međumjesnog prijevoza, sredstva bi trebala osigurati jedinice lokalne samouprave, tj. općine, gradovi i županije sukladno proračunskim mogućnostima.
Hvala. Gospodin Ivan Drmić.
Hvala. Gospodine ministre sve to što ste nabrojali iz odluke Vlade, nije dovoljno. Ja vas pozivam da usvojite ovaj amandman, jer riječ je o najsiromašnijem dijelu Republike Hrvatske koji je zbog trenutnih gospodarskih prilika i vaših antirecesijskih mjera dodatno pogođen i dodatno osiromašen. Osim toga što gube svoja radna mjesta, oni koji ostaju raditi gube svoje neto plaće, jer im se uzima harač, odnosno krizni porez. Jednostavno nisu u mogućnosti platiti svojoj djeci prijevoz u školu. Tri ili četiri godine vičete da će doći do reforme u školstvu, obećajte besplatno školovanje, evo ovo vam je način da ovim primjerom pokažete da brinete o toj djeci i da im želite omogućiti besplatno školovanje. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 51. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što odgovornost za kapitalna ulaganja u školstvu su prenijeta na osnivače gradova i županije. Ali ponavljam, u državnom proračunu ove godine kroz potpore i pomoć i za Osječko-baranjsku županiju je osigurano 19 milijuna kuna.
Gospodin Boro Grubišić.
Da, to je upravo u onom stilu gospodine, tko ima, daj mu još, a tko nema, ne daj mu ništa. E tako i to, preneseno je na financiranje i kapitalnih objekata u školstvu na gradove i županije, pa sam a mi smo u ovom amandmanu iza pozicije sanacija zgrade Gimnazije Dubrovnik, dakle za nju ima novaca potraživali izgradnju novog objekta srednje škole u Donjem Miholjcu i to u iznosu od 8,5 milijuna kuna. Tu školu u Donjem Miholjcu pohađa 448 učenika u 21 razrednom odjelu. Nastava se odvija u dva objekta, dakle paviljonski tip i u zgradama koje služe kao radionice za odvijanje praktične nastave. Objekti su stari 80 godina, nemaju horizontalne izolacije i da kažem ovako narodski pojede ih vlaga, a pojede vlaga i tu našu djecu. Zbog toga smo potraživali za ovaj projekt ove novce ali evo odgovor je uvijek isti, tako da tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 52. amandman istih zastupnika Glavaša, Drmića i Bore Grubišića.
52. amandman Vlada ne prihvaća iz razloga i uz obrazloženje kao i za prethodni amandman, s time da moram reći da je za Osječko-baranjsku županiju kroz potpore i pomoći u proračunu 2010. osigurano 19 milijuna kuna.
Gospodin zastupnik Ivan Drmić.
Gospodine ministre, 2. Gimnazija u Osijeku pohađa ju 500 učenika nalazi se u zgradi bivše vojarne. Ta zgrada je stara preko 100 godina, zaštićeno je kulturno dobro. Vi znate koliko košta obnova i sanacija takvih objekata. Po proračunima ovaj objekat da bi se doveo u funkciju koji zadovoljava, znači obnova fasade, krovišta i unutrašnje uređenje i da bi se omogućilo toj djeci da rade i uče u jednoj pravoj i normalnoj sredini potrebno je 10 milijuna kuna. Ovim amandmanom se traži da iz proračuna izdvojite 5 milijuna kuna a ostatak bi isfinancirala lokalna uprava i samouprava, grad Osijek i Županija osječko-baranjska. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 53. amandman istih zastupnika Glavaša, Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ovaj amandman ne može prihvatiti iz jednostavnog razloga što Osječko-baranjska županija nije niti podnijela zahtjev koji treba podnijeti da bi ostvarila sredstva iz ovog programa, dakle iz programa za kvalitetno obrazovanje i djecu sa teškoćama u razvoju. I druga stvar, nije s ničim obrazložila. Dakle, nije podnijela zahtjev a niti je s bilo čime obrazložila da je to prioritet ili nekakav drugi kriterij kojim se rukovodi Ministarstvo prosvjete za financiranje ovakvih objekata. Prema tome, ne mogu se osigurati sredstva za nešto za što nije podnijet niti zahtjev.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine ministre, ja imam informacija da je Osječko-baranjska županija podnijela zahtjev. E sad, vi kažete nije a da kažem mjerodavne osobe u Županiji osječko-baranjskoj kažu da je. Naime, da iskoristim odmah i priliku da kažem da se radi o sanaciji škole za osposobljavanje i obrazovanje "Vinko Bek" u Osijeku za slijepe i slabovidne osobe. Kada smo ovdje raspravljali o naknadi za invalidnost za slijede i slabovidne osobe također smo bili vrlo neosjetljivi, odnosno dio zastupnika je bio vrlo neosjetljiv kada se govorilo o visini tih novčanih iznosa. A evo i vi gospodine ministre kada se radi o slijepim i slabovidnim učenicima koji pohađaju ovu nastavu i osposobljavaju se u ovoj školi očito također nemate evo nekakvo neću reći milosrđe ali ipak bi trebalo pokazati malo više razumijevanja za ovu školu za koju potražujemo svega 2 milijuna i 200 tisuća kuna za sanaciju zgrade te škole. Pa evo, ja bih volio da se još jedanput dogovorite i da pronađete taj podnesak Županije osječko-baranjske pa ako smo mi u pravu da nas izvijestite i da kažete da će to ipak ući.
Podnesite zahtjev.
Podnijeli smo gospodine ministre. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 54. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća jer sukladno Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama za kapitalne investicije su nadležne jedinice lokalne samouprave a kroz potpore i pomoći Osječko-baranjskoj županiji u slijedećoj godini je osigurano 19 milijuna kuna.
Gospodin zastupnik Drmić. Izvolite.
Riječ je o dvije škole u gradu Đakovu. Ja znam da nema puno takvih slučajeva u Republici Hrvatskoj, da dvije velike srednje škole koje pohađa tisuću i 500 učenika u istoj zgradi koja je manja od 4 tisuće kvadrata. Radi se svaki dan u dvije smjene, čak i subotom nastava počinje u 7 ujutro a završava u 8 navečer. Ta djeca nemaju normalne uvjete za obrazovanje i to bi trebala biti u normalnim državama velika briga Vlade. Nažalost, našu Vladu to ne zanima, ministar ni ne sluša šta mu se priča. On priča o svinjskoj gripi očito sa ministrom Milinovićem. Ja bih vas molio da popijete Tamiflu i da odobrite ovaj novac za proširenje zgrade škole u Đakovu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 55. amandman istih zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman uz isto obrazloženje kao i prethodne, s tim da ću malo potkrijepiti koliko je uloženo u neke projekte što se tiče Osječko-baranjske županije. Pa između ostaloga svi zaboravljamo 200 milijuna kuna za školsku športsku dvoranu u Osijeku. Također, za izgradnju nove osnovne škole u Čepinu, čekamo samo dokumentaciju iz županije da bi mogla početi. A isto tako su u pripremi i projekti za osnovnu školu u Višnjevcu. Prema tome, vidite da su to ipak značajna sredstva, kad se zbroji da su daleko veća od ovoga što govorite.
Gospodin zastupnik Grubišić. Izvolite.
Očito mi u Slavoniji imamo puno djece pa nam treba puno škola. Naime, radi se ovdje o amandmanu kojim tražimo 3 milijuna kuna za dogradnju potkrovlja Strojarsko-tehničke Osijek i Elektrotehničke i prometne škole u Osijeku. Te škole pohađa ukupno tisuću 253 učenika u 48 razrednih odjela a nastava se odvija u istoj zgradi. Svaka škola, dakle tri škole svaka u svojoj smjeni. Dakle, ovo je još jedna škola i to srednja u kojoj se radi u tri smjene kao u onoj školi u Podvinju u Slavonskom Brodu valjda jedinoj osnovnoj školi u državi Hrvatskoj u kojoj djeca idu u tri smjene u školu. Pa zbog toga ova 3 milijuna kuna vi ste rekli da se uložilo u Čepin, ali gledamo poziciju nakon koje tražimo ova 3 milijuna kuna to je izgradnja odnosno sanacija zgrade Gimnazije Dubrovnik gdje ste bili široke ruke, onda je ovo zaista minimalni iznos koji tražimo pa molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 56. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Bore Grubišića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i prethodni amandman.
Gospodin zastupnik Ivan Drmić.
U ovom amandmanu riječ je o domu za starije i nemoćne osobe u Gradu Đakovu. Dom ima premale kapacitete s obzirom na potrebe Grada Đakova, liste čekanja su i po nekoliko godina, a nažalost mnogi nesuđeni korisnici, štićenici niti ne dočekaju da dođu na red u ovom domu. Ako bi odvojili sredstva za nadogradnju ovog doma, s tim biste riješili i prostor centra za socijalnu skrb u Gradu Đakovu gdje trenutačno plaćate najam za njihove radne prostore. S tim bi se to izbjeglo i još bi se uštedjelo novaca u državnom proračunu. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 57. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Dakle, tražili smo izgradnju novog objekta prve gimnazije u Osijeku u iznosu od 8 i pol milijuna kuna. Gimnazije, da kažem, su naša dika, cijele Hrvatske, svih gimnazija i velika većina studenata se upravo regrutira iz učenika gimnazije. Međutim, Prva gimnazija u Osijeku koja ima 697 učenika u 25 razreda i razrednih odjela nastava se odvija zaista u nefunkcionalnoj zgradi koja se sastoji od učionica i hodnika, bez prostora potrebnih za moderno odvijanje nastave i boravak učenika. Da bi škola dalje mogla razvijati specijaliziranu nastavu nužna je izgradnja potpuno novog objekta u Osijeku, novog objekta Prve gimnazije u Osijeku. Zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 58. amandman zastupnika Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što za kapitalna ulaganja u školstvu, dakle preneseno je na osnivače tj. gradove, županije, a kroz potpore i pomoći za Brodsko-posavsku županiju prošle godine je osigurano 8,9 milijuna kuna.
Gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
U županiji Brodsko-posavskoj razmatrala se mreža škola, dakle mreža srednjih škola. Naime, na spojnici dvije županije, Vukovarsko-srijemske i Brodsko-posavske, dakle koje su udaljene 50 kilometara i od Slavonskog broda i više od 50 kilometara i od Vinkovaca, postoji potreba za utemeljenje srednje škole na području recimo Općine Slavonski šamac koja je najdalje odmakla u osiguranju zemljišta i projektnoj dokumentaciji i volji za izgradnjom ovakvoga jednoga objekta u Slavonskom šamcu. Ovim amandmanom sam potraživao 2 milijuna kuna za izradu kompletne dokumentacije za srednjoškolski centar Slavonski šamac, ali evo opet se govori da bi to trebala županija koja je najsiromašnija, koja je najlošija po fiskalnom kapacitetu u Republici Hrvatskoj. Pa eto, bacimo sve na županiju pa ćemo onda proći tako kako prolazi Slavonija i dalje, a pogotovu evo mjesta koja nose naš slavonski naziv kao što je Slavonski šamac. Molim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 59. amandman istog zastupnika, Bore Grubišića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, sad ne znam dal će ovo biti adekvatna riječ koju ću reći, ako nije ispričavam se unaprijed, iz jednostavnog razloga što je promašaj. Jer gimnazija u Slavonskom brodu je predviđeno da se financira iz državnog proračuna, iz zajma Svjetske banke.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Ja bih vam postavio protupitanje, gospodine ministre. Predviđena je, kad je predviđena? Možemo li to znati, u Slavonskom brodu. To nitko ne zna. Hvala lijepo. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 60. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Ne prihvaća se jer su sredstva za pripremu projektne dokumentacije za sve infrastrukturne projekte koji će se financirati iz strukturnih fondova iz područja znanosti, istraživanja i transfera tehnologije osigurana u iznosu od 3 milijuna kuna na stavci proračuna, priprema projekata koji će se financirati iz sredstava EU fondova te će svi potencijalni korisnici moći aplicirati na navedena sredstva.
Gospodin Ivan Drmić.
U Osijeku već neko vrijeme funkcionira BIOS. Na našem lokalnom području zabilježava jedne sjajne rezultate, pomaže mladim poduzetnicima i također su primili veliku pomoć Grada Osijeka i Osječko-baranjske županije i potporu. Uključila se jednim dijelom i Europska unija kroz svoje fondove. Jedino kome to nije interesantno i tko se nije uključio, to je hrvatska Vlada. Imate šansu da to popravite i da uložite nešto novaca poreznih obveznika, hrvatskih građana iz državnog proračuna da biste pripomogli mladim poduzetnicima koji kreću u posao. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 60. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća dakle zato što su sredstva aplicirana u pripremi projekata za financiranje sredstava iz EU fondova i svi potencijalni korisnici moći će aplicirati navedena sredstva.
Gospodin Drmić. Ovo smo obrazložili, jel. … [[Upadica se ne razumije.]] Ovo je 60, to je obrazloženo. Tko je za ovaj amandman molim da digne ruku. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 61. amandman zastupnika Borisa Miletića.
Vlada djelomično prihvaća. Dakle, dogovorom Biskupske konferencije i Vlade Republike Hrvatske da se umanji pozicija Međunarodni sporazum Sveta Stolica-RH, da se ta sredstva iskoriste za projekte u znanosti i zdravstvu. Dakle, Vlada predlaže da se ovdje prihvati povećanje zapravo sredstva u iznosu od 5 milijuna kuna za ovaj projekt, a 4 i pol milijuna kuna to će biti u amandmanu 60 i pol za hitnu pomoć Opće bolnice u Puli. Dakle, amandman se djelomično prihvaća i što se tiče iznosa i predlažemo da se sa druge pozicije dakle umanje sredstva.
Ja vam se želim prije svega zahvalit u ime studenata Sveučilišta "Jurja Dobrile" u Puli, najmlađeg sveučilišta u Republici Hrvatskoj. Drago mi je da ste prepoznali potrebe izgradnje studentskog kampusa i također se zahvaljujem Svetoj Stolici koja je prihvatila se odreći dijela sredstava.
Znači, povlačite u ovoj razlici? Znači, ovaj amandman je povučen u ovoj razlici između 5 i 8 milijuna. Prihvaća se Vladino obrazloženje. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali radi zapisnika citirat će ministar kako bi to trebalo biti.
Dakle, Vlada Republike Hrvatske prihvaća povećanje za kapitalni projekt u svoti od 5 milijuna kuna te predlaže da se umjesto smanjenja kod Ministarstva obrane za isti iznos smanji rashode u Ministarstvu financija, aktivnost, broj taj i taj, tj. Međunarodni sporazum Sveta Stolica-Republika Hrvatska.
Znači prihvaća se u tekstu kako ga je obrazložio ministar? Hvala. 62. amandman zastupnika Zlatka Horvata.
Ne prihvaća se iz razloga što su sredstva za kapitalne investicije sastavnica svakog pojedinog sveučilišta i utvrđuje ga Senat sveučilišta. Ujedno naglašavamo da smo za potrebe kapitalnih investicija u visokom obrazovanju od 2004. izdvojili preko 3 milijarde kuna. Prema tome, to je u nadležnosti Senata sveučilišta.
Hvala. Gospodin zastupnik Zlatko Horvat.
Gospodine potpredsjedniče Vlade, ma razlog je vrlo jednostavan podnošenja ovog amandmana. Naime, danas u Varaždinu ima 4 i pol tisuće studenata koji imaju relativno dobro riješen smještaj kroz privatni smještaj ili kroz studentski dom gdje je pomoglo i Ministarstvo obrazovanja na čemu ja zahvaljujem. Ali je prehrana potpuno neadekvatno riješena. Na nekoliko mjesta u gradu od kojih se i neki restorani u međuvremenu adaptiraju i zatvaraju i pitanje studentskog restorana je izuzetno važno. Zbog toga smo predložili da se kao početna sredstva daju za pripremne radove da bi se onda u 2011. moglo pristupiti. Međutim, ja ipak tražim da se glasuje o amandmanu. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 63. amandman zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Vlada ne prihvaća iz razloga što za besplatne udžbenike najugroženijih socijalnih kategorija Ministarstvo branitelja, obitelji i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi planiraju sredstva za kupnju udžbenika u navedenim kategorijama. Ove godine su osigurani udžbenici za 42500 učenika osnovnih i srednjih škola. Također, Prijedlogom novog Zakona o udžbenicima predlaže se rješenje kojim će udžbenici trajati najmanje 4 godine što će omogućiti nasljeđivanje istih, a zakonom se također i predlaže postupak kojim će se u školama primjenjivati dva najjeftinija udžbenika od onih koji izaberu učitelji, odnosno nastavnici.
Gospodin zastupnik Grubišić. Izvolite.
Politika u školstvu ili prema školstvu HDSSB-a se uopće ne slaže sa politikom vladajućih u ovome području. Naime, nitko nama ne brani imati odnosno dati djeci besplatne udžbenike, pa ako ih i svedemo u one oblike o kojima je govorio ministar Šuker, a to su trajni udžbenici. Hajde u neku ruku trajni, četiri godine. Prema tome, još je lakše i jednostavnije da budu besplatni ukoliko imamo jednoga ili dva izdavača koji se izabiru na natječaju. Naime, smatramo da umjesto milijun i 50000, pardon milijun i 50000 kuna za sufinanciranje udžbenika da se to zamijeni brojkom od 290 milijuna kuna. Time bi se osigurali udžbenici za učenike osnovnih i srednjih škola, dakle financirani iz državnog proračuna, da se putem postupka javne nabave nabavljaju udžbenici i predlažemo i jednoobraznost u politici izdavanja i odobravanja udžbenika. Mislim da smo svi svjedoci kamo sve naši novci i novci poreznih obveznika odlaze, kako se troše, kako se vidi da se plaćaju privatnici podobnici preplaćuju za izgradnju tunela, bojanje tunela i ostalih afera koje se događaju od Hrvatskih autocesta pa na dalje. Prema tome, novaca ima. Ako će se upotrijebiti pravilno, a pravilno se upotrebljavaju ako se upotrijebe na našu djecu, na naše školarce. Na žalost, tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem se potpredsjedniku Vlade Šukeru i sad molim potpredsjednika i ministra zdravstva gospodina Dadu Milinovića da se izjasni o amandmanima. Prvo, 64. amandman gospodina zastupnika Glavaša, Drmića i Bore Grubišića.
Hvala gospodine predsjedniče. Vi znate, zapravo ovaj amandman nije moguće prihvatiti do konačnog rješenja statusa rodilišta u Đakovu, budući da je Ministarstvo zdravstva obavilo nadzor i zatvorilo rodilište u Đakovu jer ne zadovoljava niti minimalne standarde, pogotovo kadre.
Gospodin zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Ja se slažem gospodine ministre sa vama da je to rodilište najlakše zatvoriti. Međutim, ne slažem se da je to najbolje rješenje. Vi ste, vas je Hrvatski sabor izabrao za ministra zdravstva i dužni ste naći, ne najbolje rješenje za ministarstvo i za državni proračun, već najbolje rješenje za građane grada Đakova i đakovštinu. Ja sam svjestan da to rodilište nema uvjeta za rad, da su životi novorođene djece i trudnica u opasnosti ako tamo pristupe porodu. Ali isto tako sam svjestan da je država, odnosno ministarstvo dužno osigurati sredstva da bi napravilo uvjete da se tamo djeca i dalje mogu rađati. Ja dolazim iz Đakova i ja sam se rodio u tom rodilištu. Ono ima tradiciju preko 50 godina i sigurno većina ljudi u gradu Đakovu i đakovštini ne želi da se to rodilište zatvori. Pojedini dijelovi đakovštine do rodilišta osim đakovačkog ako se zatvore imaju preko 80 km. Vi kao liječnik znate koliko je to daleko kada žena ima komplikacije, kada treba pristupiti porodu da se vozi skoro stotinu kilometara do najbližeg rodilišta. Ovih dana ćete u ministarstvo dobiti i peticiju gdje je u dva ili tri dana potpisalo preko 2000 Đakovčana. Da je duže vremena bilo za skupiti ja vjerujem da bi svaki Đakovčanin potpisao tu peticiju. Ja vas još jednom molim da primite tu peticiju, da razmotrite njihov zahtjev i da osigurate minimalnih 15 milijuna kuna da bi se organiziralo to rodilište, da bi se dopunilo svim potrebnim elementima da bi ono moglo nastaviti sa radom. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 65. amandman zastupnika Borisa Miletića. Izvolite.
Amandman se prihvaća samo sredstva se neće osigurati sa razine Ministarstva obrane, nego sa razine Ministarstva financija.
Zahvaljujem se što ste prepoznali potrebu opremanja hitne službe Opće bolnice Pula i evo prihvaćam prijedlog.
Znači u ovom dijelu je u kojem je razlika odakle su sredstva samo, a inače se amandman prihvaća. Hvala lijepa. 66. zastupnika također Borisa Miletića.
Pa ovaj amandman moram odbiti, ali mislim nakon obrazloženja da bi ga mogli povući, jer smo ovih dana, nedavno sklopili anex ugovora i osigurali dodatna sredstva.
Ako je to tako, ja povlačim amandman.
Ovaj amandman je povučen. 67. amandman zastupnika Branimira Glavaša, Ivana Drmića i Bore Grubišića.
Amandman se ne prihvaća, uz obrazloženje da je zapravo Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti utvrđuje se nadležnost lokalne samouprave u osiguranju sredstava. Ali budući da je to opće javno poznat problem, ministarstvo se obvezuje da će unutarnjom preraspodjelom tijekom godine iduće osigurati milijun kuna.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Drago mi je gospodine ministre … [[Govornik se ne razumije.]]
Da ne mijenjamo proračun.
Od prošlih ministara, bar pokazujete minimalno želje da biste pripomogli. Taj novac će zasigurno dobro doći, iako su potrebe daleko veće i od ovih što sam ja iznio u svom amandmanu. Ja ipak tražim glasovanje, a vas držim za riječ da se će se država uključiti barem sa nekim sredstvima u ovoj, projektu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 68. amandman, istih zastupnika, Glavaša, Drmića i Grubišića.
Amandman se ne prihvaća, jer će tijekom 2010. godine se tek provesti postupak javne nabave, i osigurano je 2 milijuna kuna, 3 milijuna kuna 2011. i 3 milijuna kuna 2012. što su dostatna sredstva za ovaj projekt.
Izvolite.
Gospodine ministre, radi se o kako i sami znate o domu za psihičke bolesne odrasle osobe u Osijeku. Razlika u stavovima je 2 i 2 i pol milijuna kuna, pa za 500 tisuća evo smo se razišli nekako. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prihvaćen. Nema dovoljan broj glasova. 69. zastupnika također Glavaša, Drmića i Grubišića.
Amandman se ne prihvaća, jer je mreža domova socijalne skrbi djelatnost socijalne skrbi nije predviđena potreba novih kapaciteta, odnosno postojeći kapaciteti zadovoljavaju potrebe Centra za socijalnu skrb.
Hvala. Gospodin Ivan Drmić.
Ovdje se radi o ustanovi za smještaj starih i nemoćnih osoba u gradu Našicama. Našice su jedan od rijetkih gradova koji nema to regulirano, koji nema objekat da bi otvorio jednu takvu ustanovu, iako je zainteresiranost za smještaj u takvim objektima vrlo velika. Koliko imam informaciju, preko 100 ljudi je pribilježeno i na čekanju da bi se smjestilo u jednim od postojećih domova u okolnim gradovima. Ja mislim da bi se Vlada svakako trebala uključiti jer niti grad Našice, niti Osječko-baranjska županija nema dovoljno novaca da se uključi i da isfinancira jedan ovako velik projekt. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 70. amandman također zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Amandman se ne prihvaća, ali nadam se uz obrazloženje da ćete povući, jer smo promjenom kriterija o odluci o minimalnim financijskim standardima za decentralizirano financiranje domova za starije i nemoćne osigurali ta sredstva. Znači kroz decentralizirane funkcije smo osigurali ta sredstva.
Gospodin zastupnik Drmić.
Već je gospodin Šuker u nekoliko navrata rekao da je osigurano 19 milijuna kuna, međutim uz sve ove probleme koji postoje u Slavoniji i Baranji, znači niz projekata koji su na čekanju, samo ovaj projekt ekonomske i upravne škole u Osijeku košta 17 milijuna kuna. Toliko i tražim ovim amandmanom. Onda možete misliti za čega je dovoljno ovih 19 milijuna kuna koliko se dobije iz decentraliziranih sredstava. Ovo je škola koju pohađa skoro 900 učenika, nastava se odvija u dva objekta. Nalazi se u starom središtu Osijeka, u osječkoj tvrđi, i obnova, sanacija takvih prostora i zgrada je vrlo skupa jer su kulturno dobro. Ja bih vas molio, s obzirom da je zgrada stara preko 100 godina i nalazi se u derutnom stanju, i mladima je vrlo teško ići u tu školu, jer nemaju ni minimalne higijenske uvjete da bi tamo boravili cijeli dan. Država se može uključiti sa ovih 17 milijuna kuna i pomoći da se stanje u školstvu u Slavoniji na ovaj način popravi. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 71. amandman zastupnika Borisa Miletića.
Amandman se ne prihvaća, budući da postoje dovoljni kapaciteti za potrebe centara za socijalnu skrb, te nije predviđena potreba novih kapaciteta.
Gospodin Boris Miletić. Izvolite.
Pa radi se sigurno o potrebi, jer jamčim da danas u gradu Puli ima preko 900 starijih i nemoćnih osoba koji nemaju naprosto mogućnost smještaja u bilo kakav objekt. Prema tome, grad i županija su se uključili u projektiranje i zatražili smo i sufinanciranje od strane Vlade jer smatramo da je to velik problem za tu populaciju na području grada Pule, ali i šire. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I zadnji amandman, 72. gospodina zastupnika Glavaša, Drmića i Grubišića.
Amandman se ne prihvaća jer je potrebno promijeniti tehničku dokumentaciju koja je neodgovarajuća, odnosno nije usklađena sa reformom socijalne skrbi koja je u tijeku, a koja predviđa razvoj spektra usluga izvan institucijske skrbi za korisnike. I dostatna sredstva su dovoljna.
Gospodin zastupnik Grubišić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] radi se o sredstvima za izgradnju centra upravo kako ste rekli da ne postoji u mreži itd., ali upravo bi trebalo izgraditi Centar za rehabilitaciju osoba ometenih u psihofizičkom razvoju u Osijeku, s obzirom da na području istočne Slavonije nema ustanove za smještaj osoba ometenih u psihofizičkom razvoju. Stoga je potrebno izgraditi taj objekt, koji bi zbrinjavao oko 100 osoba u cjelodnevnom, poludnevnom ili privremenom smještaju, zato smo potraživali i iznos od 3 milijuna i 50 tisuća kuna, ali evo ministarstvo dakle treba prvo umrežiti je li tako. Dokad će to trajati evo ministre, ako možete bar reći i kad možemo to očekivati, bilo bi lijepo da. Iako nije rasprava i replike, ali bi vas molio za jedan evo odgovor. Pošto je zadnje pitanje. I tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Zahvaljujem potpredsjedniku i ministru. Zahvaljujem svima koji su sudjelovali i koji su slušali pažljivo. Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna. Molim uključimo se i glasujmo o Prijedlogu državnog proračuna. Dakle, dajem Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Državni proračun je prihvaćen većinom glasova, 81 glas za, 2 suzdržana i 33 protiv, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sukladno članku 35. Zakona o proračunu, sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Prvo, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Odluka je donesena većinom glasova, 81 glas za, 2 suzdržana glasa i 31 protiv. Drugo, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ova Odluka je donesena većinom glasova 81 glas za, 2 suzdržana i 28 protiv. Treće, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanacije banaka za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. I ova Odluka je donesena većinom glasova za 80 glasova za, 2 suzdržana i 31 protiv. Četvrto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. I ova odluka je donesena većinom glasova 80 za, jedan suzdržan i 33 protiv. Peto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. I ova Odluka je donesena većinom glasova 83 glasa za, 3 suzdržana i 32 protiv. Odbor za zakonodavstvo predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskoga sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju tekst Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2010. godinu i projekcije za 2011. i 2012. godinu i prije njihove objave u Narodnom novinama, dajem na glasovanje ovaj Prijedlog zaključka. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj Zaključak je prihvaćen većinom glasova 92 glasa za, 2 suzdržana i 16 protiv. Klubovi zastupnika SDP-a, IDS-a i HNS-a predložili su Hrvatskom saboru tri zaključka. Prvo, ne prihvaća se Državni proračun Republike Hrvatske za 2010. godinu sa pratećim dokumentima. Drugo, zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da Hrvatskom saboru predloži na raspravu i donošenje odluke o privremenom financiranju za 2010. godinu. I treće, zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 60 dana izradi i predloži Hrvatskom saboru Izmjene i dopune Zakona koje reguliraju porezni i socijalni sustav te reforme državne uprave, zdravstvenog sustava i poljoprivrede. O prva dva zaključka bespredmetno je glasovati budući da smo malo prije donijeli Državni proračun za 2010. i projekciju za 2011. i 2012. godinu. Molim predstavnika Vlade da se očituje o trećem predloženom zaključku.
Vlada ne prihvaća ovaj zaključak iz jednostavnog razloga što kontinuirano radimo na rješavanju svih ovih problema. Druga stvar, ovo je toliko složena problematika da bez čvrstih analitičkih podloga u roku od 60 dana možete samo napraviti veće greške nego korist.
Dakle glasujemo o ovom trećem zaključku kojeg Vlada ne prihvaća. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Utvrđujem da Prijedlog zaključka nije dobio potrebnu većinu, dobio je 42 za, 2 suzdržana i 77 protiv. Odbor za turizam, predložio je Hrvatskom saboru da ne donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2010. i projekcije za 2011. i 2012. godinu i o ovom prijedlogu zaključka je bespredmetno glasovati budući da smo maloprije donijeli Državni proračun Republike Hrvatske za 2010. godinu i projekciju za 2011. i 2012. godinu.
Sad idemo još raspraviti - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 475 Predlagatelj je Vlada. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave koju su proveli uglavnom svi odbori. Izvješća ste primili na sjednici. Ministar financija, predstavnik predlagatelja nema nakanu obrazlagati dodatno prijedlog. Želi li netko od izvjestitelja riječ? Ne želi. Nitko se nije prijavio za raspravu pa zatvaram tu točku dnevnog reda. Zaključujem sjednicu. Nastavak sutra u 9,30 sa raspravom o Konačnom prijedlogu Zakona o radu. Hvala.
Zahvaljujemo i prelazimo na drugu točku Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu, to bi bilo drugo čitanje P.Z. broj 475. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Radi, budite uporni u pritiskanju gumba. Rezultat. Ovaj Konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 84 glasa za i 1 glas suzdržan, i 38 glasova protiv. Odbor za turizam, predložio je Hrvatskom saboru da ne donesen Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske iza 2010. godinu. O ovom Prijedlogu zaključka je bespredmetno glasovati budući da smo maloprije donijeli Zakon o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2010. godinu. Hvala lijepa, zaključili smo ovaj dio, prvi i drugi. Dobro jutro dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa radom. Danas ćemo raspraviti Konačni prijedlog zakona o radu, a na galeriji su predstavnici središnjica sindikalnih koji će pratiti ovu raspravu. Dakle, prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o radu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 461. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak primjenjuje se u skladu sa člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za rad i socijalno partnerstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, Odbor za pravosuđe, Odbor za obranu i Odbor za razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio zastupnik Dragutin Lesar, zastupnik Nenad Stazić, Odbor za pravosuđe i Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar gospodarstva, rada i poduzetništva gospodin Đuro Popijač. Izvolite.