Zahvaljujem. Poštovani, nakon što je Hrvatska podnijela svoj strateški plan zajedničke poljoprivredne politike krajem prošle godine, Europska komisija je u skladu sa Člankom 118. Uredbe 2021/2115 iznijela svoja opažanja u roku od 3 mjeseca od dana podnošenja. Pismo opažanja je dostavljeno 31. ožujka. S obzirom na novonastale okolnosti ruske invazije na Ukrajinu i trajni generalizirani skok cijena roba komisija je preporučila svima da u prvi plan na najjači mogući način osiguraju integralnu vezu između klimatskih mjera i sigurnosti hrane. U kontekstu klimatske krize i krize biološke raznolikosti države članice trebale bi preispitati svoje strateške planove zajedničke poljoprivredne politike kako bi iskoristile sve mogućosti. A to podrazumijeva jačanje otpornosti poljoprivrednog sektora EU jer želimo smanjiti njihovu ovisnost o sintetičkim gnojivima i povećati proizvodnju obnovljive energije bez potkopavanja proizvodnje hrane i transformirati svoje proizvodne kapacitete u skladu s održivijim proizvodnim metodama. No, nažalost Hrvatska je dobila drugi najveći broj primjedbi na svoj plan. Hrvatska je svoj odgovor dobila u predviđenom roku, pismo opažanja na 55 stranica sastavljeno je od 2 dijela, ključnih pitanja i detaljnih opažanja. Ukupno je 413 primjedbi na predložen hrvatski strateški plan. To je drugi najveći broj primjedbi od strane komisije koje je jedna zemlja dobila od ukupno 21 zemlje koje su dosada primile svoja pisma opažanja. Jedan od razloga može biti prekasno započinjanje izrade i da se Hrvatska nije dobro pripremila za proces izrade strateškog plana. Osnovne smjernice zajedničke poljoprivredne politike za razdoblje od 2023. do 2027. postavljene su još 2018. godine. Strategija od polja do stola ugledala je svjetlo dana 2019. godine. Hrvatska je preporuke Europske komisije zaprimila 18.12.2020. Gotovo sve zemlje započele su odmah proces izrade i planiranja. Hrvatska je tek 2021. ozbiljnije krenula u njegovu izradu. Drugi razlog može biti i pitanje jesmo li institucionalno dovoljno ovladali procesom strateškog planiranja uzimajući u obzir ciljeve koji su postavljeni zajedničkom poljoprivrednom politikom i zelenim planom. Već u samom procesu izrade bilo je vidljivo da Hrvatska samo u maloj mjeri prihvaća preporuke dobivene od strane komisije. Iako su nadležne institucije tvrdile da Hrvatska u usporedbi s drugim zemljama bolje stoji u odnosu na zelene zahtjeve i ciljeve koje je komisija postavila novim ZPP-om do 2030. podaci iz aneksa broj 1 i broj 2 spomenutih preporuka pokazuju da se prema svim pokazateljima nalazimo u samom dnu dijela ljestvice. Na nekim pokazateljima smo čak i na samom dnu. Primjerice opterećenje fosforom i pokrivenost široko pojasnim internetom. Kad govorimo o ključnim pitanjima komisija smatra da bi se ambicija u pogledu pravednijeg, učinkovitijeg i djelotvornijeg usmjeravanja raspodjele izravnih plaćanja, dakle potpora mogla dodatno povećati posebno u pogledu usmjeravanja poboljšanjem strukture odabrane za preraspodjelu plaćanja te se poziva na preispitivanje strategije preraspodjele. Hrvatsku se poziva na pružanje više informacija o tome kako se nosi s brojnim izazovima na nacionalnoj razini npr. pristup poljoprivrednika zemljištu i kapitalu o čemu smo ovdje izuzetno puno puta govorili i upozoravali vladajuće. Zatim, bolji uvjeti za prijenos zemljišta među generacijama i slično. Sve kako bi se osiguralo učinkovitost intervencija iz strateškog plana usmjerenih na manju ovisnost o uvozu hrane, veće prihode poljoprivrednika, a posebno naših mladih poljoprivrednika. Kako je Hrvatska sebi za cilj postavila jačanje primarnih proizvođača u vrijednosnom lancu i prelazak na proizvode s većom dodatnom vrijednošću nedostaju sektorske intervencije u drugim sektorima osim onih obvezujućih, a to su voće i povrće, pčelarstvo, vino. Komisija poziva Hrvatsku da razmotri je li takav pristup usklađen s utvrđenim potrebama za povećanjem produktivnosti i učinkovitosti. Ministrica poljoprivrede sa svojim timom ipak će morati dodatno promisliti kako strateški plan napisati za nešto bolju ocjenu. Zahvaljujem.
Izvolite kolegice Burić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala vam poštovani predsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici. Budući da je u petak počela isplata energetskog dodatka odnosno jednokratnog novčanog primanja u visini do 1.200 kuna i to za sve umirovljenike koji imaju mirovinu nižu od 4.100 kuna mislim da je red isto tako i potreba reći nešto važno reći nešto o toj važnoj mjeri, ali isto tako i općenito o mirovinskom sustavu, a sve ustvari u kontekstu današnjeg rebalansa koji slijedi kroz koji je proračun Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike povećan za više od 3 milijarde kuna. Dakle, ova vlada, vlada HDZ-a i premijera Plenkovića osigurala je pola milijarde kuna za oko 735.000 umirovljenika, a sve s ciljem ublažavanja posljedica porasta rasta cijena energenata. Pa će tako oni koji imaju mirovinu do 1.600 kuna dobiti jednokratnu naknadu od 1.200 dakle gotovo duplo i tu naknadu HZMO je počeo isplaćivati kao što sam rekla prošli petak, a dobit će ju svi umirovljenici koji imaju mirovinu manju od 4.100 kuna, oni koji imaju manje dobit će više i obrnuto. Naglašavam da je ova vlada unutar godine dana isplatila odnosno isplaćuje dvije jednokratne naknade umirovljenicima, obje su u visini do 1.200 kuna najprije je bila covid dodatak, a sada je to energetski dodatak i držim da je vlada u duhu solidarnosti, a slobodno ću reći i u duhu kršćanske solidarnosti odreagirala pravovremeno, adekvatno i zaštitila one koji imaju manje i to u vrijeme nekih drugih vlada nije bilo tako, al o tome ću govorit kasnije. U posljednjih 5 i pol godina sve su mirovine rasle za sveukupno 20%, a mirovine za one koji primaju najniže mirovine rasle su za više od 26% i ovim rebalansom za daljnje povećanje mirovina osigurava se dodatnih milijardu i 716 milijuna kuna. Usporedbe radi u cijelom mandatu vlade koja je bila na vlasti od '11. do '15.g. dakle Vlada SDP-a mirovine su rasle za svega 4,5% uz napomenu da govorimo u stvari o vremenu kad se događala svjetska gospodarska kriza, a sad je to energetska i zdravstvena, no različitim modelima upravljanja krizom pokazala se u stvari tko što zna i tko isporučuje kakve rezultate, pa su isporučeni rezultati tada između '11. i '15.g. bili izbijanje odnosno uzimanje 4,5 milijarde kuna sa osobnih računa iz II. mirovinskog stupa kako bi se pokrpao proračun za 2015.g., pa je to bilo dobro zapamćeno razdvajanje mirovina na štetu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, no o tome neću puno pričati, međutim mislim da je bitno znati kronologiju lošeg upravljanja iz tog vremena. Danas i posljednjih 5,5.g. situacija je svakako drugačija, bolja i pravednija i potpuno drukčija od onoga što je bilo u prethodnim vladama o kojima sam pričala. Budući da se mirovine čuvaju i radnim mjestima reći ću nešto i o dinamici na tržištu rada, dakle unatoč svim izazovima u kojima se nalazimo od rata u Ukrajini od covida koji nas je koštao više od 42 milijarde kuna, od potresa koji su učinili financijsku štetu kao tri korone mi danas unatoč svemu tome imamo rekordan broj zaposlenih, točnije njih milijun i 599 tisuća i 510 što je za 12,5 tisuća više nego u rekordnoj 2008.g., a danas u odnosu na isto vrijeme lani imamo čak 42 tisuće više zaposlenih. Istovremeno broj nezaposlenih kontinuirano pada i on je danas oko 112 tisuća. Također ono što moram reći da je unatoč svim izazovima i krizama vlada svojim sustavno povezanim mjerama uspjela osigurati uvjete i za rast plaća i za rast mirovina, socijalnih prava, povećati ukupni broj zaposlenih itd.. Zbog toga i ostalih gospodarskih mjera najnovija ocjena kreditne agencije Fitch jest potvrda Hrvatskog investicijskog kreditnog rejtinga razina BBB s pozitivnim izgledima za rast što je svakako poruka gospodarske stabilnosti Hrvatske.
Hvala vam lijepa, hvala vam [[Upadica: Molim]] Povreda Poslovnika kolega Brumnić izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, povrijeđen je čl. 238. vrijeđajući sve građane ove zemlje, a posebno one koji su kršćani i koji znaju što je kršćanska solidarnost. Objašnjavajući s ove govornice da je kršćanska solidarnost napraviti 5 milijardi veći deficit i od toga 5 stotina milijuna dati građanima je vrijeđanje zdravog razuma i svih onih koji znaju što je kršćanstvo.
Kolega Brumnić, dobivate opomenu naravno [[Upadica: Zašto?]] Zašto? Ako ne znate zašto odite, evo vam Poslovnik, pa si ga proučite i nemojte to raditi, ovo nema veze s povredom Poslovnika, ovo je obična replika i nekorektno jer to mogu raditi onda svi, pa onda nema ni potrebe za ovim slobodnim govorima. Kolega Zekanović, vidim da ste i vi tražili povredu Poslovnika.
Poštovani predsjedniče sabora čl. 238., riskirat ću opomenu, kolegi bi odgovorio za babino brašno. Razmišljao sam hoću dignuti povredu Poslovnika kad su kolegice Raukar i Orešković onako sa podsmjehom, sa osmjehom na usnama izrugivale kolegici kad je spomenula kršćansku solidarnost. Nije vama problem to jer ste vi kršćanin nego vam je problem upravo suprotno.
Kolega Zekanović i vi dobivate opomenu, ista stvar kao i kod kolege Brumnića. Kolegice Raukar izvolite.
238. omalovažavanje saborskih zastupnica, ponovit ću jedan vic s početka '90.-tih koja je razlika između malih i velikih Hrvata, mali su se krstili ko mali, a veliki ko veliki. Zahvaljujem.
Dobivate, dobivate opomenu, ajde molim vas idemo se vratiti u ozbiljne rasprave. Izvolite kolega Hajdaš Dončić. Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika CENTRA i GLAS-a poštovana kolegica Orešković, izvolite.
Koja li je tajna zdravih država, koja li je tajna? Mislim da u pitanju su nezavisne institucije koje čuvaju svoj integritet i riječ struke. U zdravim državama DORH ne sluša političke naloge putem telefonske slušalice, drži se svojih ovlasti i postupa po prijavama ne čekajući da njihov nerad i okolišanje razotkriju junački podvizi tamo neke Đerek Maje. USKOK i DORH moraju bolje, ali što bi se dogodilo da stvarno rade bolje i da bez pardona pohapse sve koruptivne ministre ove Vlade. Vlada bi pala kao što je odavno i trebala, no prije ili kasnije pala bi i pravomoćna presuda kao što je pala ona protiv Ive Sanadera. Jer Ustavni sud ne voli da se voda previše talasa. Voli sustav dvostrukih kriterija što je pokazao kad je iz pritvora pustio Milana Bandića za dva milijuna kuna. Uostalom to je pokazao i po odobravanju sramotnog ponašanja covid stožera. Kakve odluke uopće možemo i očekivati od Ustavnog suda koji po instrukcije odlazi u konobe u kojima Šeparović sa Bačićem i drugim HDZ-ovcima uživa u blagodatima dobre ribe. Bilo bi dobro da partija za šefove državnih institucija ne bira svoje kumove i druge istrošene kadrove. Nemam informaciju što će sada biti sa Tomislavom Karamarkom. Znam samo da se neće vratiti tamo gdje je bio, jer ga nitko ni ne traže, nitko ga ne zove. Ustavnom je sudu dobro poslužio kako bi pod paravanom donošenje odluke u njegovom predmetu abortirao povjerenstvo, da ne bi slučajno to povjerenstvo i u Plenkovića dirnulo. Šteta što o svima Ustavni sud tako ne brine. Nemogućnost ostvarivanja prava na abortus ustavni suci ne vide. Ne brine ih niti to što imamo neustavne izborne jedinice, ne brine ih to što politika ignorira ono što je o kroju izbornih jedinica rečeno davne 2010. i to što se naša vlast za pravednije izborne zakone bori samo u granicama druge države, a mi nemamo državu, jer nemamo nezavisne institucije. Ali zato imamo etičke kodekse od Vlade pa do svake općine koji služe samo to da se s njima kao s toalet papirom nešto obriše. I što ćemo sad?
A zastupnica mora biti zdrava. Idemo sada dalje. Kolega Bačić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 238. Kolegica Orešković omalovažava druge zastupnike, a pritom zaboravlja nama svima reći koji su to bili kriteriji kad je ona kao anonimna odvjetnica došla na čelo jedne državne institucije kao što je Povjerenstvo za odlučivanje o sprečavanju sukoba interesa. Koji su to bili kriteriji? Ili koji su to kriteriji kad ste vi dobili bez natječaja posao u JANAF-u? [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Kako se to dogodilo? Na koji način? To nam recite ovdje, a nemojte [[Upadica: Hvala vam lijepa kolega.]] drugima držati prodike.
Kolega Bačić dobivate opomenu. Idemo na petu raspravu Klub zastupnika Socijaldemokrati, poštovani kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, jučer se obilježavao IDAHO ili Međunarodni dan borbe protiv homofobije, transfobije i bifobije. I mislim da je dobro još jedanput reći i sa ove govornice budući da smo čuli ovdje pozivanje borbe za dostojanstvo svakog građanina što to znači i što to znači za naše sugrađane LGB orijentacije. ILGA to je Međunarodna lezbijska gay organizacija svake godine izda jednu mapu, mapu Europe. Evo ona izgleda ovako i po postotcima svaka zemlja ima određeni postotak. Najveći postotak su najveća ostvarena prava i u praksi i formalno, najmanji postotak su najmanje ostvarena prava LGBT populacije. Ona je inače u boji, na žalost ja nemam printer u boji da vam pokažem kako se to kreće. Gdje tu stoji Hrvatska? Hrvatska je negdje u sredini sa 45% i odmah bi to proglasili neki vjerojatno pobjedom i rekli bi da je to sjajno, da je to odlično za razliku recimo Azerbajdžana i Turske koji su najniži sa 2 i 4% do možda najboljih Danke i Belgije sa 74 odnosno 72%. Međutim, znate i sami da je svaka statistika točan zbroj netočnih podataka i što to znači zapravo u svakodnevnom životu naših sugrađana? Povorka ponosa pa znate kao pride iako već godinama hvala Bogu nema nikakvih incidenata na samoj povorci, ali oko povorke ih na žalost još uvijek ima, napada na sudionike još uvijek ima. Evo jučer je grad Zagreb i to je jedna dobra inicijativa u sklopu obilježavanja 20 godina prve povorke ponosa jednu klupu na Zrinjevcu obojao u dugine boje. U vrlo ekspresnom roku ta je klupa bila prefarbana, odnosno netko ju je prekrio drugim bojama. A kome smetaju te dugine boje? Te dugine boje koje označavaju samo ljubav, jednakost i poštivanje, očito nekima smetaju i dalje. Zastave, dugine zastave koje možete vidjeti na trgovima grada Zagreba su također podložne vandalizmu, kidaju se. Kome one smetaju? Na žalost i dalje imamo napade zločine iz mržnje koji se događaju svaki dan, ali ponekad i sami pripadnici LGBT populacije nisu svjesni da su to zločini iz mržnje, a neke i policija pokušava takvima ne označiti valjda zbog bolje statistike. I tu nam treba još puno, puno obrazovanja samih djelatnika Ministarstva unutarnjih poslova. Na kraju dana prava našim LGBT sugrađanima su i dalje uskraćena. Imali smo prizive savjesti matičara koji nisu htjeli sklapati istospolne zajednice, prizivi savjesti su očito u modi ovih dana. Također bilo je riječi o ustavnom sudu. Evo kakva smo mi to država koja ne ispunjavamo odluke ustavnog suda kada se ne sviđaju većini, a to je recimo da još uvijek istospolni parovi ne mogu udomiti djecu, a ustanove za nezbrinutu djecu, za napuštenu djecu su i dalje pune djece. Nisam vidio te velike moraliste koji su toliko protiv nečije ljubavi i protiv udomljavanja djece da su svu tu djecu udomili još uvijek, a imate parove koji to žele, ali to ne mogu. Moramo se kolegice i kolege uhvatiti ukoštac sa mnogim fobijama u našem društvu. Od ksenofobije koja je isto prisutna do evo, eurofogije, homofobije, transfobije, bifobije i dok neki postotci govore jedno, mislim da je situacija zapravo sasvim drugačija. Ja zaista ne mogu vjerovati da nekom može smetati da se netko voli. Ja zaista ne mogu vjerovati da nekome može smetati da netko napuštenoj djeci želi dati dom, ljubav i obitelj. Neki dan smo obilježavali Dan obitelji. Obitelj nisu samo muškarac, djeca i žena. Obitelj su i samohrani otac ili majka sa djecom i par bez djece i dva oca i djeca i dvije majke i djeca i baka i djeda i djeca, to su sve obitelji, kolegice i kolege, koje na neki način simbolizira i ova dugina zastava, različite boje za različite obitelji. Zato vas pozivam i sa ove govornice da se borimo za dostojanstvo svakog našeg građanina uključujući i LGBT građanina, a budući da sam čuo već najave sa ove govornice da će se žestoko boriti za dostojanstvo svih naših građana, očekujem od kolegica i kolega da mi se tu pridruže, posebno Kluba Mosta, hvala.
Idemo na treće izlaganje, Klub zastupnika Mosta, poštovani kolega Miletić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a g. Jandrokoviću, poštovani g. Bukarica, poštovane kolegice, kolege, hrvatski narode. Tisuću puta, ma stotine tisuća puta je bolja najteža istina, najoštrija istina nego najslađa laž zato jer laž uvijek vodi u konačno ropstvo, laž uvijek vodi u tamu a istina na kraju piše u jednoj drevnoj knjizi, istina uvijek oslobađa i danas ću ovdje postaviti nekoliko pitanja. Tko je odgovoran za proces pauperizacije koja se događa u hrvatskom društvu? Tko je odgovoran za ovaj proces osiromašenja hrvatskih građana gdje je boca plina 180 kn, gdje ulje ide na 20 kn, gdje gorivo ide na 20 kn, tko je odgovoran? To su vam sve COVID politike. Lockdowni, sve je to dovelo do ovoga, Inflacija nam je najgora u posljednjih 14 godina, danas piše dnevni tisak a mi pričamo bajke i basne. Želimo živjeti u istini, zar nismo mogli ovdje čuti od ministra zdravlja konkretne podatke i činjenice koji je znao da Pfizer je objavio svojim dioničarima, ljudi dakle govorit ću, skakat ću po glavi naravno, slikovito govoreći istinu, objavio je svojim dioničarima da ljudi koji su se cijepili, imaju imunitet toliko jak da nije bilo potrebno siliti ih da se cijepe, koji su preboljeli, kao i oni koji su se jednom cijepili. Prof. dr. sc. … [[Govornik se ne razumije.]] Dragan Primorac je objavio znanstvena istraživanja sa svjetskim timom znanstvenika i rekao je da stanični imunitet je toliko snažan onih preboljelih i jednom cijepljenih da je to to. Koja interesna skupina, mafija ako hoćete, pandemijska stoji iza toga da se ljude prisiljava da rade nešto što ne žele kontra svoje slobode i savjesti? Ako živimo u istini, jesmo li mogli saznati sve te podatke i informirani pristanak pa da ljudi onda sami odluče? Za par dana, 23., Svjetska zdravstvena organizacija zasjeda i kažu da će tada ući još dublje u informacije, u podatke na koje modele i načine će Zdravstvena unija sudjelovati u provođenju budućih pandemija COVID politika. Pa oni svi imaju kristalne kugle, ministar zdravlja Njemačke je rekao da nas na jesen čeka dakle virus opasniji od delte i jače će se širit od omikrona, to je čovjek rekao, ne ja. Onda imamo ovu ekipu nekih „dobrotvora“ koji su opet u interesnim skupinama, koji tvrde da nas najesen čeka, dakle fatalni virus, to ljudi tvrde odgovorno. Dakle koju kristalnu kuglu oni imaju da to vide? I onda imamo naše ustavne suce, „naše“, rodbinski povezane, kumstvima povezane ovdje sa zastupnicima, Šeparović, predsjednik suda, povezan sa HDZ-ovim vrhom stranke i onda što rade? Otimaju referendum građanima i ne samo da otimaju referendum, to je valjda peti koji su ukrali, nego šta tvrde? Da su građani podkapacitirani. Građani, vi ste ustvari priglupi. Vi ste mali glupsani, vi nam ne trebate kad razmišljate svojom glavom ali nam trebate kad trebate glasati, e onda znate što radite, onda itekako znate što radite, ali sada kada imate svoj stav, kad je 400 000 građana RH reklo dajte nam referendum, pazite, oni se toliko boje referenduma ne znaju oni kako bi ljudi reagirali, jel tako, na referendumu, mogli su preko svoje mašinerije dotjerati vodu na svoj mlin, nego oni se boje hrvatskog naroda. Kakva je to vlast koja se boji građana RH? Kakvi su to poltroni, sluge, oni gore koji piju iz ruke moći i sjede na svojoj stolici pijedestala? I onda vrijeđaju hrvatske građane. Znate šta, jesen će doći brzo, Most će biti sigurno spreman, sad je već spreman i pozivam sve građane RH da nam se jave, bit ćemo na terenu od ponedjeljka do nedjelje, svaki dan, prolazit svaku kuću i svaku ulicu, i povezat ljude i ako nas budu stiskali a to im je plan, a budu li nas stiskali, dakle mi nećemo šutjeti, pa evo gledam ovdje svoje saborske kolege i znam da nećemo sigurno bit sami. Sigurno nećemo bit sami. U borbi za slobodu i dostojanstvo svakog građanina RH.
Idemo na osmu raspravu Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštovana kolegica Raukar-Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne zna čovjek više jel bi se plakao ili bi se smijao. Ministar Banožić ima kaznenu prijavu. Svojim osobnim odlukama i utjecajem de facto je oštetio državu za više milijunske iznose te time počinio više kaznenih djela, zloupotrebu položaja i ovlasti, nezakonito pogodovanje i trgovanje utjecajem. Poznato? Da. Da, to je ta uhodana špranca kako rade ministri u vladi Andreja Plenkovića, to se samo copy paste od prijave do prijave. Po zapisniku koji je izašao u javnost velikom mukom i trudom novinara naravno, mada bi trebao biti javno dostupan, dakle po tom zapisniku jasno je da je oštetio državu za nekoliko milijunčića kuna. Jako se uzrujao i jer je Maja Đerek današnja zviždačica zamislite zapečatila državnu nekretninu stanovite obitelji Rodić koja godinama nije plaćala najamninu. Ta obitelj Rodić, to su, to je uspješni zagrebački poduzetnici oni imaju nekoliko državnih nekretnina u najmu, a kako kao ne bi i bili uspješni kad ništa ne plaćaju, a štiti ih sam ministar državne imovine. To je taj sigurni recept za poslovni uspjeh, vrlo poznat i često korišten u hrvatskoj zemlji poslovnih čuda. Rodići su se dobro snašli. No, vratimo se mi našem Banožiću jer pomoć Rodićima i sličnim uspješnim poduzetnicima oštećivanjem državnog proračuna za nekoliko milijunčića ipak nije sve. Službeno je potvrđena činjenica da je Banožić sam sebi dodijelio na stan, na korištenje golemi državni stan na čije se uređenje potrošilo najmanje 360.000 kuna premda mu je prethodno na korištenje bio dodijeljen manji stan i već uređen, naravno k tome on nema uvjete za taj veći stan jer mu obitelj ne živi u Zagrebu. Usput je naš Banožić još i grubo izvrijeđao gospodina Selaka, legendarnog pilota koji je u vrijeme rata prevezao MIG u Hrvatsku. I što nam na to kaže premijer? Više se niti ne može izbrojati koji je po redu to ministar protiv kojeg se s vrlo neugodnim dokazima podiže kaznena prijava. A Andrej Plenković umjesto da se pokrije ušima i konačno da ostavku on i cijela njegova vlada, ne, on zove državnu odvjetnicu i traži od nje da ne podlegne pritiscima medija. Kako su u medijima objavljeni službeni zapisnici iz kojih je jasna rabota g. Banožića naš premijer zapravo državnoj odvjetnici poručuje da ne podlegne dokazima. Treba biti odana onome čija većina ju je i izabrala i imenovala i okrenuti glavu od evidentnih dokaza jer premijer naravno ne želi da se ponovno uzrujava rano subotnjim hapšenjem ministara i još se javno hvali tim pozivom, dapače, javno poručuje gospođi Hrvoj Šipek da pazi što radi. A nekoliko dana prije poručio je on i ustavnom sudu da ne namjerava izvršiti njihov nalog i uputiti u sabor novi Zakon o medicinskom prekidu trudnoće. E i premijer jednostavno ne šljivi ustavni sud. Mladen Delić bi uzviknuo ljudi moji pa je li to moguće i dokle to tako ide. Ministri mu jedan za drugim padaju pod optužbama o trgovanju utjecajem i zloupotrebi položaja i ovlasti, a on prijeti i daje javne upute državnoj odvjetnici da to ne procesuira, ustavnom sudu mirno kaže ko vas šiša. Pa jel to ta europska politika? Već je glupo ponavljati notornu činjenicu da bi za takve situacije u bilo kojoj civiliziranoj eu zemlji letio i premijer i cijela vlada. Njihova vlastita većina u njihovim parlamentima bi ih ekspresno razriješila. A kod nas možete li uopće zamisliti da bi naša većina nešto tako poduzela, možete li zamisliti da bi predsjednik sabora stavio na dnevni red zbog toga raspuštanje sabora i nove izbore? Ne možete naravno jer se koruptivno, nepotističko, nemoralno, protuzakonito ponašanje nagrađuje, a ne osuđuje. Kriminal se brani do zadnje kapi krvi, a ne raskrinkava jer vladajuća većina poslušnički, nemoralno, bespogovorno slijedi vođu ma što god on radio i govorio. Banožić, Paladina, Beroš pa tko je onda sljedeći netko nam sigurno dolazi. Ostaje ipak mala nada da će državna odvjetnica Hrvoj Šipek ipak odoljeti pritiscima i pohapsiti što prije tu ekipu pa ćemo možda biti korak bliže izborima i oslobođenju od tog zla zvanog HDZ. Hvala lijepa.
Kolegice Raukar vidim da i vi pozivate na hapšenja, to je jako primjereno sa ove govornice ovdje, nadovezujete se na predsjednika Republike i očito smo počeli miješati malo kruške i jabuke. Mi nismo ovdje da pozivamo na hapšenja, ako će neko počiniti kazneno djelo, ako će to biti u postupcima dokazano onda će ga se hapsiti. I molim vas da takve stvari izbjegavamo jer i vi ste na vlasti u Zagrebu pa će možda početi se uskoro prozivati i vaše kolege da idu u zatvor, a to ne bi bilo dobro. Izvolite povreda poslovnika.
238. omalovažavanje saborskih zastupnika, upravo vi gospodine predsjedniče sabora sa vašeg mjesta vrlo često upozoravate da se slobodni govori nešto na što u sabornici imaju pravo, pa bi vas molila da se kao i svi ostali sustegnete od vaših komentara. Zahvaljujem.
Da, imate pravo govoriti što hoćete, ali morate dobro znati da zakonodavna vlast i predstavnici naroda koji su izabrani ovdje ne odlučuju o tome koga će se hapsiti ili ne, tako da vas molim da malo kontroliramo ono što govorimo. Dakle, imenom i prezimenom spominjali ste ljude i govorili o hapšenjima, to se tako ne radi. Izvolite ponovo povredu poslovnika.
238. omalovažavanje saborskih zastupnika, sa ove govornice se u nevjerojatno velikom broju slučajeva poziva na puno gore stvari, afirmira se ustaštvo, afirmira se mržnja, pa nisam vas čula da ste na to reagirali pa bi vas lijepo molila da se držimo toga što vi sami promovirate da se u slobodnim govorima ima pravo reći svoje mišljenje. Zahvaljujem.
Ima se pravo reći svoje mišljenje, ali se nema pravo pozivati državne institucije koje su za to zadužene da hapse ljude, to nije vaša zadaća … [[Upadica se ne razumije.]] da ne govorite, pa to je elementarna politička kultura, to biste trebali znati kao netko to je izabran u HS, da ovdje nije mjesto da se poziva državno odvjetništvo i institucije da hapse druge ljude. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas neću se više uopće s vama o tome raspravljati.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, davne već sad 1974. godine organiziran je prvi Hod za život u Washingtonu. On danas godišnje okuplja nekoliko stotina tisuća građana. Najviše ih je bilo 2015. godine kada ih je bilo čak 800.000. Rame uz rame u tom hodu koračaju katolici, protestanti, pravoslavci, pa čak i ateisti, svi oni kojima je život svetinja i to nije klasičan religijski skup već skup građana, čak jedna vrsta ekonomskog susreta. Hod za život miroljubiv je hod građana u znak potpore svakom rođenom i nerođenom djetetu, njegovoj majci, ocu i svakoj obitelji. Cilj Hoda za život je skretanje pozornosti na poštivanje svakoga ljudskog života od začeća do prirodne smrti. Pravo na život temeljno je ljudsko pravo i preduvjet svakog drugog ljudskog i građanskog prava. I u Hrvatskoj se od 2016. godine organizira Hod za život u početku prvo u Zagrebu, a kasnije i u ostalim gradovima Splitu, Rijeci, Osijeku, ove godine po prvi puta u Vinkovcima i u Varaždinu. Nažalost ove godine je Hod za život i pokazao pravo lice gradonačelnika Grada Zagreba Tomaševića koji je odbio biti pokrovitelj ovoj manifestaciji i zabranio postavljanje zastava Hoda za život na gradske jarbole. Gradonačelnik Tomašević sa svojom grupicom ekstremista privatizirao je Grad Zagreb, ukinuo pluralizam i marginalizirao sve svoje neistomišljenike. Sad konačno znamo što doista znači krilatica Zagreb je naš. Zagreb nije vaš i vaših istomišljenika, Zagreb pripada svim građanima Grada Zagreba i lijevima i desnima i vjernicima i ateistima. Zagreb je glavni grad cijele Hrvatske. Ovakvim ponašanjem prekršili ste sve norme demokratskog ponašanja. Naime, ovakva politika će vam se vratiti kao bumerang. Još prije 2 godine ste prozivali pokojnog gradonačelnika Bandića da je prijevremeno skinuo zastave LGBT sa gradskih jarbola kako bi ih zamijenio zastavama Hoda za život, a vi danas potpuno onemogućavate postavljanje jednih, a druge ćete sigurno dozvoliti. To je licemjerno i štetno. I to će vam se vratiti jer jednog dana kad izgubite vlast u Gradu Zagrebu i kada dođe neki drugi gradonačelnik nemojte se čuditi da isti zabrani LGBT zastave na gradskim jarbolima jer će samo nastaviti vašu politiku. Politiku isključivosti, politiku branjenja samo jedne ideologije. Godinu dana je kako ste na vlasti u Gradu Zagrebu i vrhunac vladavine Tomislava Tomaševića je bilo postavljanje klupice u duginim bojama na Zrinjevcu. To je očigledno najveći i najviši doseg zeleno lijeve koalicije. Izvodite cirkus oko jedne klupice, a Grad Zagreb se infrastrukturno raspada. Koliko ste oštećenih ili potpuno uništenih klupica zamijenili u ovih godinu dana koliko ste postavili novih na neke nove lokacije, koliko ste popravili kvalitetu život građana? Gotovo ništa. Oštećene klupice po cijelom gradu mogu čekati, a prebojanu LBGT klupicu odmah ste dali restaurirati. To je vaša poruka, a za sebe ste govorili da ste komunalna opcija. Vi ste nažalost jedna ideološki obojana i ono što je još gore nesposobna politička opcija što se pokazuje u zadnjih godinu dana vladavine Grada Zagreba gdje vam svakodnevno pucaju cijevi, gdje imate ulegnuća na glavnom zagrebačkom trgu koji mjesecima stoje na sramotu svih onih koji dolaze ovdje i vide kako nam grad danas izgleda. Ali to je očigledno demokracija po kriterijima platforme Možemo.
Idemo sada sa iznošenjem stajališta. Prvi je na redu kolega Zekanović, izvolite. Ne, ne Zekanović. Aha vi idete van, ja sam mislio.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Postoji puno aktualnih tema. Ja ću danas nešto reći vezano uz Ustavni sud i referendume. Ustavni sud mora postojati to je tako u većini demokratskih zemalja, jer Ustavni sud uvijek radi ono što mi želimo, a ja ću reći ne. Pa čak ću reći jednu stvar koja mene zapravo najviše smeta od zadnjih odluka njegovih, a to je bilo ono famozno mišljenje uz zaštitu života gdje je Ustavni sud tek sa jednim izdvojenim mišljenjem stavio u jednakopravni položaj i zaštitu života i famozno pravo na privatnost što je bar što se mene tiče reći ću iz zdravog razuma van svake pameti nepravedno, naopako, čak ću reći i zlo. I to je nešto što bih volio da se sa ove govornice Hrvatskom saboru komentiralo, međutim nitko nije komentirao jer to su odluke Ustavnog suda pa čak i oni koji su tobože proliferi, oni koji su prochoiceri, oni koji su znači svi mogući oni zapravo to komentirali nisu. Ali s moje strane, s moje perspektive to je najspornija odluka Ustavnog suda u zadnje vrijeme možda i ikada. Ponovit ću, kad se pravo na privatnost što nemamo pojma što je zapravo stavlja u jednakopravni položaj kao i pravo na život. E sada malo o referendumima. Dakle, referendum je izjašnjavanje građana o nekoj točki i smatram da je to, ta neposredna demokracija da je iznimno vrijedna. Mnogo puta sam istaknuo da sam i ja osobno stasao kroz referendume, kroz aktivizam i u političara kroz more, kopno, potpisanu deklaraciju, za ustavnu zaštitu braka na što sam iznimno ponosan. I onda je došao referendum u kojem sam također sudjelovao kao jedan od inicijatora. To je bio referendum o Instanbulskoj konvenciji danas trivijalan dokument koji je pao u skroz drugi plan. Volio bih da se malo o tome razgovara opet akademski onako na pravi način i eto pripremili smo se, kaže idemo skupljati potpise za referendum i onda u jednom trenutku dogodi se da neka skupina tada još uvijek nedefinirana uskoči u isti termin potpisivanja, prikupljanja potpisa za taj referendum, sa drugim referendumom koji su nazvali „Narod odlučuje“. Ja danas odgovorno tvrdim da nitko od te ekipe ne zna ponoviti pitanja za koja su skupljali potpise i da je jedini smisao tog referenduma bio da propadne referendum protiv Istanbulske konvencije i uspjeli su. Ni jedan ni drugi referendum nisu uspjeli, odnosno referendum „Narod odlučuje“ je uspio jer mu je cilj bio rušenje referenduma protiv Istanbulske konvencije. Napomenut ću da je glavna osoba tog referenduma „Narod odlučuje“ bio naš današnji kolega Zvonimir Troskot. Također ću napomenuti da je u to vrijeme MOST čiji je danas član Zvonimir Troskot nije podržavao niti jedan drugi referendum, Istanbulsku nisu smjeli uopće izgovoriti ime Istanbulska, a tek nakon dva, tri tjedna kad su vidjeli da ova stvar ide dobro ako narod odlučuje tu su skočili i danas vidimo … [[Govornik se ne razumije.]] napuštenog Troskota kad ga je Željka Markić napustila, ostavila na cjedilu. E onda imamo jedan novi referendum, to je referendum u kojem sam također sudjelovao za zaštitu hrvatske kune. I kažemo hajmo mi svi koji razmišljamo suverenistički prikupljati potpise za zaštitu hrvatske kune, pa hajmo prikupiti sve stranke ili opcije, pojedince koji će nam pomoći i tu se među ostalih obratimo i MOST-u. Drugovi MOST-ovci hajte vi nama pomozite oko ovoga. Oni danas samo da znate spominju taj referendum, a ovdje su rekli ma ne, nećemo mi tu više nam je glasova kod necjepiša. Dakle, jedino se sjeverna Koreja danas slaže danas sa njihovim stavom. I odgovorno tvrdim da su obilazili Hrvatsku za nama, odgovarali volontere jednog po jednog samo da referendum za zaštitu hrvatske kune ne bi uspio, da bi sutra imali što više volontera za svoj referendum. I uspjeli su. Nismo uspjeli skupiti dovoljno potpisa za referendum za zaštitu hrvatske kune, a oni su uspjeli i evo ga sve te volontere prikupiti sebi i misle da su prikupili glasove. Dakle, ono što želim da hrvatska javnost zna, nije njima bila želja da se ukine nekakva stožerokracija jer nemaju pojma za što su prikupljali potpise, nego im je želja bila prikupiti političke poene, odnosno glasove. Inače kolega Grmoja je dao uputu kolegi Sačiću da digne povredu Poslovnika.
Hvala vam. Hvala kolega Zekanović. Kolega samo, čekajte što je sad? Izvolite sjesti kolega Sačić, kolega Zekanović vi izvolite na mjesto. Moram vam dat riječ, ne može vam kolega Zekanović dat riječ. Izvolite sada.
... [[Govornik naknadno uključen.]] povreda Poslovnika čl., ja osobno kao Hrvatski suverenista nisam bio upoznat, ne znam gdje bi to misli staviti, s tim da su kolege iz Mosta iza mene hodale po Hrvatskoj tak da sam ovaj malo začuđen izjavom g. Hrvoja u tom smislu, našeg bivšeg suverenistu i utemeljitelja suvereniste, pa ako može da [[Upadica: Kolega Sačić, ali…]] pojasni malo, evo.
Ali vi ste sada zloupotrijebili povredu Poslovnika [[Upadica: Pa malo jesam, da.]] pa dobivate opomenu onda. Samo malo kolega Bartulica, još se javio i kolega Zekanović ponovo za povredu Poslovnika, izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepa. Ispravno. Sada će govoriti poštovani kolega Bartulica u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, kolegice i kolege. Jutros ću postaviti jedno pitanje načelne naravi, dakle čemu služe hrvatske institucije ili kome služe, bolje rečeno? Dakle u Hrvatskoj zadnjih 30 godina ono što ja vidim, imamo veliki problem jer jaz između tzv. običnih građana i naših institucija je sve veći i to obično ne završi dobro. To je jedan problem koji zaslužuje više pažnje, pa i naše, neću p previše govoriti o ovoj odluci Ustavnog suda, ali inače ću reći da kao konzervativni političar svakako se zalažem da se načelno govoreći njeguje kultura, da se poštuje institucije i slično, međutim, moram se osvrnuti na to da često naše institucije zapravo ne ispunjavaju svrhu zbog koje postoje. Dakle nisu svrha sama sebi, to vrijedi i za HNB, to vrijedi na kraju krajeva i za hrvatsku Vladu, prema tome, moramo otvoreno govoriti o tome da imamo jedan veliki problem. Što se tiče Ustavnog suda, još jednom ću reći da rješenja i presude koje donosi to tijelo ne ulijevaju povjerenje, to se odnosi i na Zakon o pobačaju, ali i na odluku o ovim referendumskim pitanjima. Međutim, što se tiče HNB-a i aktualnog pitanje eura, mi smo izglasali, mi smo bili protiv, ali izglasan je zakon u petak, o uvođenju eura, mislim da je to jedan veliki promašaj i građani trebaju znati da uvođenje eura nije reformska mjera. Tu se ne slažem sa guvernerom Vujčićem koji je tu bio u Saboru i branio je tu mjeru i rekao je da je to reformska mjera. Nije. Nije. To se prodaje hrvatskoj javnosti kao zamjena za reforme koje ova Vlada ne provodi. Zašto to govorim? Jer druge zemlje koje su davno prije nas prihvatile euro nisu imali puno koristi od toga. Nisu. Tako i mi nažalost i naši građani neće imati koristi. I naše gospodarstvo jednostavno nije spremno niti je u stanju iskoristiti moguće benefite od članstva. To se vidi i po uvjetima zadnjeg zaduženja Hrvatske gdje tržišta, financijska tržišta ocjenjuju da je veći rizik kod nas nego kod Grčke, dakle mi stojimo lošije nego Grčka, a ona je u euru već 20 godina, a mi tek sad ulazimo i mislim da treba reći otvoreno i iskreno da euro služi samo i isključivo najjačim zemljama, poput Njemačke i Nizozemske, drugi nemaju koristi od toga, a obećano je na početku, kad se uvodila ova valuta prije 20 godina da će se smanjiti razlika između bogatih i manje razvijenih, to se nije dogodilo. To se nije dogodilo. Što na kraju krajeva znači moderni suverenizam, ovaj pojam koji je sad aktualan, pogotovo u redovima HDZ, što to uopće znači? Kako može biti uvođenje eura u skladu sa modernim suverenizmom kad će Hrvatska ne samo izgubiti monetarni suverenitet nego će sve manji prostor imati da odlučuje, danas-sutra o poreznoj politici, o fiskalnoj politici, te odluke će se donositi negdje drugdje u ime nas. Dakle bit ćemo na neki način, naše ruke vezane i taj mali prostor slobode koji još postoji nećemo imati. Tako da ne iznenađuje da građani imaju veliku potrebu se izjašnjavati putem referendumskih inicijativa. Neke su već spomenute, ja načelno mislim da ih treba olakšati, a ne otežati. To uključuje i sami Izborni zakon, postavlja se pitanje da li napravi način, na pravedan način svi mi ulazimo u HS. Znamo da nisu jednaki uvjeti za sve, prema tome i to treba uporno i ustrajno će [[Upadica: Hvala vam.]] Domovinski pokret ustrajati na to da se Izborni zakon [[Upadica: Hvala kolega Bartulica.]] treba promijeniti. Hvala.
Hvala vam lijepa. Idemo dalje. Kluba zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Pupovac. Evo ga, stiže u zadnji tren. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prije 7 dana za ovom govornicom jedan od zastupnika je nakon gotovo redovitog širenja vjerske netolerancije prema Pravoslavnoj crkvi i njezinim vjernicima kazao, Srbe smo sveli na podnošljivu mjeru. Umjesto opomene ili ograđivanja, predsjedavajući rečeni zastupnik razišli su se uz razmjenu osmjeha zadovoljstva. Nijedan ni drugi očito nisu pomislili da svođenje historijskih manjina tokom 20. st., Mađara, Austrijanaca, Nijemaca, Talijana, Židova, Roma i Srba na podnošljivu mjeru nije učinilo Hrvatsku ni slobodnijom ni sigurnijom zemljom. Svođenje na podnošljivu mjeru može biti opasan nacionalni projekt. Umjesto da naciju učini homogenijom i jačom, takav projekt može rezultirati trajnim stanjem unutrašnje nepodnošljivosti i oslabljenosti prema drugim nacijama. Prije nekoliko dana je na jednom od naših nogometnih stadiona, ponovno su navijačke grupe svoje navijačke sukobe nadilazili skandiranjem ustaškog pozdrava Za dom spremni. Jedan ili dva medija su o tome informirali javnost i izrekli osudu. Ostali su o tome šutili. Neki zato što to više nije vijest. Neki zato što to više nije vijest jer to je u Hrvatskoj postalo kao dobro jutro. Neki zato što misle da o tome ne treba govoriti jer govorenje o tome šteti Hrvatskoj, a izvikivanje, po svojoj prilici tog pozdrava, po takvom mišljenju, očito ne šteti. Možda i to služi za svođenje na pravu mjeru. Svođenje Hrvatske kao takve na pravu mjeru sadržanu u tom pozdravu. Preko puta jednog od kultnih zagrebačkih klubova prije koji dan osvanuo je grafit Šimpraga-nazad na traktor. Mnogi iz Sabora, ponovo iz Sabora mogu se smatrati suautorima ovoga grafita. Oni koji o tome šute, a kritiziraju vlasti zbog autobusa koji već godinama cijele obitelji s djecom ili neoženjeni mladi koji će svoju obitelj i djecu zametnuti negdje drugdje napuštaju mnoga područja Hrvatske, pri tome očito ne uviđaju vezu između onih koji su poput Anje odlazili traktorima i onih mnogih bezimenih naših susjeda i rođaka koji odlaze autobusima u potrazi za boljim mjestom za život. Oni su tamo započeli svoj život nerijetko zajedno. Anjini vršnjaci sa ljudima iz autobusa, ljudi iz autobusa sa Anjinim vršnjacima. Tako su i hrvatski iseljenički autobusi i srpski izbjeglički traktori izmiruju u tuđini, a mi ovdje, mi od svojine nastavljamo praviti tuđinu. Na kraju, sve ovo o čemu govorim, očito nije posljedica svijesti već obijesti. Dok druge oko nas sve više postaju svjesni opasnosti koji globalni sukob u Ukrajini sa svim svojim vojnim, financijskim, ekonomskim i političkim posljedicama proizvodi za Europu, a to znači i za nas, mi ovdje tome dodajemo svoju malu lokalnu obijest. Tako je to kad vol, kako god se zvao, da sam nikoga ovdje ne imenujem, pomisli da mu je dopušteno da bude bog, bog Jupiter. Hvala vam.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Pavliček. Izvolite.
Povreda Poslovnika, čl. 238, kolega Pupovac je izrekao neistinu i optužio pojedine saborske zastupnike da su sukrivi za govore mržnje i grafita koji su se pojavili prema potpredsjednici Vlade, koji naravno da treba osuditi, ali ako je netko sukriv i odgovoran za brojno iseljeništvo, to su oni koji su na vlasti, a vi ste g. Pupovac već godinama na vlasti pa ste i odgovorni što ljudi odlaze iz Hrvatske.
Kolega Pavliček, dobivate opomenu. Ovo nije bila povreda Poslovnika, a imate sad upravo dolazite ovdje, u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista svojih 5 minuta u kojima možete govoriti što hoćete pa ovo niste trebali učiniti. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Gordane Jandrokoviću. Ajmo se vratit malo na ove osnove ekonomije iako baš nisam htio o tom pričat, al me kolegica malo onako sad potakla. Znači vrag je u detaljima kao što se kaže, znači imamo, nominalno ćemo imat 11% povećanje BDP-a, dakle imat ćemo onda vjerojatno 480 milijardi kuna, ako gledamo realno znači prije 2.g. je bilo 420 milijardi kuna, a javni dug nam je 360 milijardi kuna. Gospodin Marić kaže da je to 77%, dakle da zadovoljimo tzv. mastriške kriterije, al bi zapravo realno on bio 85%, ali o tom nekom drugom pričom, a zašto ja to pričam? Pričam zbog cijene električne energije. Gledajte, znači vlada je pustila paket energetske pomoći umirovljenicima i građanima, dakle kroz vaučere, no svega mjesec dana nakon toga, a to vam je bio 1. travanj izvor Cropex, HNB i HEP vlada podiže cijenu struje za poduzetnike, sad tu postoji 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 i 10 tarifnih modela za poduzetnike, dakle njima je rast cijena pod 169% do 241%, dakle ovisno o tarifnom modelu i šta se time dobiva, dakle zapravo zbog kašnjenja i zbog inflacije, pa vam je zapravo, poništene su sve mjere vlade… [[Govornik se ne razumije]] ključno, sad govorim makroekonomski, a imate još jedan podatak da je tijekom travnja veleprodajna cijena na CROPEX-u pala. I sad se vraćamo na nešto što je zanimljivo, što je službeni podatak godišnjeg energetskog pregleda. Dakle, Hrvatska vam, hrvatska struktura potrošnje prema proizvođačima električne energije vam je 32% od hidroelektrana, Krško 21%, fotonapojni 0,5, vjetroelektrane 9,5. Što želim reći? Da 60% energije mi i dalje možemo nabavljati po istim cijenama i da je cijenu energije, dakle HEP trebao ponderirati puno, puno drugačije. Dakle, trebao je za 60% u ponderu ostaviti istu cijenu, a tu je i kolega Branko Grčić koji zna što je graničan trošak jer se upravo graničan trošak u hidro elektranama davno amortizirao. Znate zašto? Jer je zadnja hidroelektrana izgrađena 1990. Znači nemate više troška, jer to je sve amortizirano. Znači vi zapravo 32,2 posto, trebao bi si naočale kupiti električne energije dobivate iz hidroelektrana. Znači nema apsolutno nikakvog ekonomskog opravdanja da u ovim kriznim vremenima, dakle HEP diže cijene električne energije, a nema tu ni Borića. Zašto što kažem? Zato jer će se to reflektirati upravo na standard građana, znači od onog mikro primjera koji je ljudima najprihvatljiviji to su vam lokali i kafići, ono daily rutin znači koji će morati dizati cijenu jer im je tri puta povećana cijena električne energije. I onda umjesto da ima Vlada i HEP recimo pametnu politiku i da kaže, hajmo u prijelaznom razdoblju zamrznuti određen dio cijene na tri do četiri godine i pružiti građanima mogućnost i poduzetnicima, da stave alternativni izvor energije gdje ćemo ih osloboditi primjerice od PDV-a, govorimo o foto naponskim, govorim o dizalicama topline. A onaj koji ne radi nakon tri godine, koji to ne napravi jer nam traje tri godine e taj može onda početi plaćati veću cijenu. I sad ću se opet vratiti na prokleti HEP pod navodnicima, ne mislim da je proklet, ali proklet kažem HEP onako kolokvijalno. Gdje je tu ključni problem? Da oni ne upravljaju sustavom, ali zato HEP ima novaca za konferencije, za reklame, dakle za troškove. A u konačnici tko to plaća? Vjerojatno građani Republike Hrvatske plus poduzetnici. I vi u principu na taj način samo pumpate inflaciju u Hrvatskoj. I naravno da ćemo se svi hvaliti sada, ono omjer javnog duga ako gledamo sa BDP-om bit će 77%. Pa naravno da će biti 77% kad nam je inflacija uključena u to. O tom nitko ne priča. Dakle, HEP ako želite biti neovisni kao država bavite se energetikom i bavite se poljoprivredom, tj. proizvodnjom hrane. Dakle, Vlada se tim ne bavi. Znači jedini cilj svih ovih mjera, hajmo zadovoljiti kriterije, hajmo uvesti euro i hajmo ući u Schengen. Ljudi moji, ali to nije cilj države. To je sredstvo za ostvarenje nekog našeg cilja. Fala lepo Gordane.
Idemo na četvrtu raspravu, bit će to poštovani kolega Bajs u ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] razrede srednjih škola. Kad o tome govorim, onda govorim o činjenici da je to inače teška odluka kako učenicima, tako i roditeljima, treba se odrediti kuda ćete ići, gdje ćete se školovati a ove godine 2022., tu odluku je ministar Fuchs još dodatno otežao. Naime, on je donio prijedlog odluke o upisima gdje je brisao 2000 učenika u upisu i što je puno gore, 144 razredna odjela. Moram reći da je to u ukupnosti 144 minusa ali u gradu Zagrebu je 44 plus, tako da je razlika u odnosu na velike centre, 212. Kada govorimo o tome, onda govorimo i o činjenici da je tu odluku donio protivno prijedlozima osnivača. Dakle, osnivači daju svoje prijedloge, oni se koncentriraju sa svojim školama i temeljem toga zapravo daju ono što je osnov za odluku ministra. Odluku ministar Fuchs nije ničim to obrazložio. Dakle, tako važna odluka se ne može napraviti na način da se uzme spužva i na školskoj karti Hrvatske, pobriše dio srednjoškolskog obrazovanja a to se sada desilo. U e-savjetovanju pokazalo da je ta odluka imala dosad gotovo pa najveći interes od svih odluka. Javili su se iz svih dijelova RH i moram reći da svi komentari, gotovo do jednoga su bili takvi da ovakvu praksu se ne može prihvatiti. Ukidanje škola ide ja bih rekao, ne samo na način da se ukidaju neke škole, nego praktički odjeli svagdje po Hrvatskoj. Napomenut ću da se to odnosi primjerice na gimnazijske programe. Ovog trenutka ukidaju se u Grubišnom Polju, Daruvaru, Ivanić Gradu, Slatini i mnogim drugim mjestima. Ukidaju se naravno i strukovne škole, pa je logično da se ukinu programi za kuhare ili konobare u Opatiji i Dubrovniku. Jer naravno šta to nama treba osim što turizam očito ima potrebu za radnom snagom i vapi za ljudima koji će raditi u tom turizmu. Također ono što je moram priznati posebno osjetljivo ukidaju se i programi za nacionalne manjine. Dakle, to je nešto što ne bi očekivao, ali se dešava a još manje bih očekivao da se ukidaju programi za djecu sa posebnim potrebama primjerice u Daruvaru. To je nešto što se ne može prihvatiti, to je praktičan problem koji ne može donijeti ministar koji se poziva na to da je to dio nacionalne reforme koji je dogovoren sa EU, a vezano uz korištenje sredstava programa naravno za oporavak. Međutim, to bi trebalo proći kroz Sabor, trebalo bi se dat obrazloženje i ljudi, njih 982 koji su dali svoje primjedbe su zapravo potpuno čini mi se opravdani. Kolegica Ivana Posavec Krivec i ja smo dali prijedlog izmjene i dopune zakona po kojemu se takove stvari mogu dopustiti samo uz dogovor sa osnivačem. Nadam se da će to biti ako ne prije na jesen na ovoj sjednici Hrvatskog sabora. Međutim, isto tako moramo znati da iza tih ukidanja gimnazija u Grubišnom Polju, Čazmi, ako govorimo samo o mojoj županiji, Daruvaru, Turističkoj i ugostiteljskoj i prehrambenoj školi Bjelovar sa naravno dijelom programa koji se tiču njih ili mnogih drugih se krije jedna druga stvar. Dok se programi pojačavaju u gradu Zagrebu drugdje se bitno smanjuju. I vi ste roditelj i u ovom trenutku kada trebate odlučiti kud će ići vaše dijete, a sada ste već odlučili onda morate promijeniti puno toga. Naime, ako vam se ukinu gimnazijski programi u jednom dijelu Hrvatske, a želite da vaše dijete ide u gimnaziju, to ste odlučili jedino što možete napraviti je pokušati osigurati negdje smještaj, đački dom a do sad je taj program bio kod vas. I mislim da takove stvari su neprihvatljive bez obrazloženja, bez odluke Hrvatskog sabora, bez odluke Vlade. Ja se nadam da će naša inicijativa kad govorimo naravno o zakonu i proći, jer to da bi osnivači bili upućeni na e-savjetovanje a oni su partneri Vladi u obrazovanju i vlasnici praktički škola koja je u tom trenutku naravno su i opremali je neprihvatljivo. Promjenama ovog zakona to bi se promijenilo, nadam se da će se to i desiti.
Sada ćemo prijeći na dnevni red, kao što smo najavili imamo objedinjenu raspravu o 3 točke, to su: - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu i projekcija za 2023. i 2024. godinu, uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. i projekcija za 2023. i 2024. podnose se i Prijedlozi izmjena i dopuna Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2022. i projekcija planova za '23. i '24. za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatske autoceste, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastruktura - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu, drugo čitanje, P.Z. broj 202 i - Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu Predlagatelj je vlada na temelju Članka 85. Ustava, Članka 39. Zakona o proračunu i Članka 211. Poslovnika Hrvatskog sabora te na temelju Članka 109. Zakona o proračunu. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe Članka 211. i 212. Poslovnika Hrvatskog sabora. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Konačni prijedlog zakona raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za poljoprivredu, Odbor za gospodarstvo i Odbor za obranu. Podsjećam na čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi Državni proračun i projekcije, ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka Državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu Državnog proračuna i projekcija, podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih Prijedlogom Državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Prije nego što dam riječ poštovanom potpredsjedniku Vlade i ministru financija Zdravku Mariću, imamo nekoliko zahtjeva za stankom. Prvi na redu je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ove rebalans je rezultat dvije činjenice. Prva, nesporna kojoj svi svjedočimo iz dana u dan je rastuća inflacija. Međutim, druga je ta što neke stvari, kada se donosio proračun nisu dobro planirane. Kada se donosio proračun vrlo jasno smo rekli, niste predvidjeli sredstva za zdravstvo u dovoljnoj mjeri. Rezultat, dugovi rastu, obveze se ne podmiruju i moramo imati rebalans i opet ne predviđamo dovoljan iznos sredstava, tako da već sada možemo sa sigurnošću reći da ćemo u 9. ili 10. mjesecu imati i drugi rebalans, a možda čak do kraja godine i 3. Međutim, u ovom rebalansu se krije još jedan ozbiljan problem, a to je problem obnove i zato molim ministra da u svojem uvodnom izlaganju odmah odgovori na jedno pitanje. Zašto se smanjuju sredstva za obnovu? Mi znamo da je kod inflacije posebno došlo do porasta cijena građevinskog materijala, to znači da će svaka kuća koja se obnavlja biti skuplja nego što bi bila prije godinu ili dvije godine. Na tu inflaciju umjesto da dižemo sredstva za obnovu kako bi se obnova ubrzala, mi ih smanjujemo. Zato vas uvaženi ministre i potpredsjedniče Vlade, molim da odgovorite na to pitanje koje možda malo i izlazi iz resora financija, ali ne i iz vaših obveznika potpredsjednika Vlade i da nam kažete zbog čega se smanjuju sredstva fondu za obnovu i to u iznosu koji prelazi stotinu milijuna kuna. I za kraj, poštovani g. predsjedniče, vama jedna molba. S obzirom na opširnost materije i da se nismo vratili na one predpandemijske postavke u potpunosti, da se vrijeme za klubove produži na 15 minuta. Hvala.
Već je [[Upadica: A je, ispričavam se.]] I to samoinicijativno. Ništa. Druga je na redu kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Molim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Centra i GLAS-a. Danas imamo u raspravu jednu izuzetno važnu temu, to je rebalans, ali mislim da tema rasprave kad je riječ o rebalansu će se otvoriti o nečem drugom. Tema rasprave će se otvoriti kakvo nam je stanje u zdravstvu. Postoje dva dobitnika, ako to tako mogu nazvati, ovog proračuna, a ta dva dobitnika su dva ministra čije je prezime počinje na B i koji vode mrtvu trku tko će od njih biti gori ministar sad u ovoj Vladi. Riječ je o ministru Banožiću i riječ je o ministru Berošu. Ako bi se trebali odlučiti tko manje sposobno radi svoj posao, teško da bi se mogli odlučiti o kom je riječ. Ovaj proračun, odnosno rebalans, bez obzira što je u temi korone i u temi rata u Ukrajinu zapravo govori o problemu koji imamo u zdravstvu. I za taj problem koji imamo u zdravstvu nije kriv ministar Marić, kriv je kao potpredsjednik Vlade, ali ne kao ministar financija. On tu odrađuje tehnički posao, ali krivci su negdje drugdje. Nekako mi se čini da bi bilo pristojno i elementarno da su se ta dva ministra tu bili i da zapravo imamo prilike i neka pitanja postaviti njima, ali uvijek kad je tema rebalansa, govorimo o brojkama, a ne govorimo o suštini, zašto u rebalans ulazimo i što su teme. Ne mogu i ne dodirnuti se obnove. Tko se u javnom prostoru više sjeća da je postao jedan ministar koji se zvao Darko Horvat? Teško da ga se više sjećamo, a on je kriv zašto obnove nema. A ovaj nesretni ministar Paladina je na svu sreću su svjetla javnosti bili negdje drugdje, a on je ispod svega toga i kroz ovaj proračun zapravo se pokazuje obnove biti neće, a zadnja rupa na svirali, važeći ministru Paladinu je obnova. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani potpredsjedniče Vlade i poštovane kolegice i kolege. Klub Mosta je za potrebe ove rasprave danas izračunao koliko će biti zapravo šteta inflacije u RH. I to ne vidimo u diskursima, ne vidimo u raspravama, ne vidimo konkretne brojke te štete koja će ukoliko bude inflaciju koji će danas predstaviti naš ministar, u Hrvatskoj bili negdje oko 15 milijardi ili 20 čak možda. A ako pređe dvoznamenkastu brojku inflacija, mi ćemo imati trošak inflacije 25 milijardi kuna, što je negdje oko 5 Peljeških mostova i nitko ne raspravlja o tome kako ćemo mi tu štetu sanirati već danas. Da imamo konkretnu strategiju na koji način ćemo mi iskompenzirati i na koji način će se u budućnosti financirati ta šteta inflacija koja nas čeka kao cijelo društvo jer uvijek štetu inflacije kao takvu plaća cijelo društvo. Takva je. A druga stvar, razlog zbog čega se ovdje nalazimo danas, glavni razlog jest rebalans zbog zdravstva. Dakle mi u tom zdravstvu imamo problem dakle da nam je ministar optužen, odnosno USKOK istražuje dvije afere ili više možda njih. E to ulazi u sferu korupcije koja je u Hrvatskoj opet izračunata i vi imate da je po današnjem tečaju trošak korupcije u Hrvatskoj 70 milijardi kuna. I ako zbrojimo te dvije komponente danas, dakle i štetu inflacije s jedne strane imamo trošak korupcije to vam je 90 milijardi, to je pola današnjeg proračuna da uopće nismo krenuli sa raspravom, pola proračuna. I umjesto da stvarno krenemo u koštac sa inflacijom i u koštac s korupcijom gdje ministar koji je očito pogodovao svom paparazziu i sa svoje kad je imao političku.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Kolega Bajs, izvolite.
Gospodine predsjedniče sabora, gospodine potpredsjedniče vlade. U ime Kluba zastupnika Fokus i nezavisnih zastupnici zatražili stanku od 10 minuta. Pred nama je izmjena i dopuna proračuna RH za 2022.g., ja ću reći da je ona uzrokovana i ekonomskom situaciju, dakle porastom inflacije i naravno smanjenjem predviđanja za porast BDP-a u Hrvatskoj za 2022.g. Upravo su se stvari okrenule s jedne strane umjesto 7% porasta gospodarstva imat ćemo dva i nešto, a umjesto 2% inflacije gotovo 7,5. Međutim, kada pogledamo ono na što će se novci trošiti šta je povećanje to je samo zdravstvo povratno iste brojke kao što su bile 2021.g., nabava protuzračnog sustava za našu hrvatsku vojsku nakon pada drona i još nekoliko stvari. Ja ću reći da ovdje mnogo stvari nedostaje da nije ni na koji način u državnom proračunu predviđeno. Naime, Vlada RH napravila je mjere za potporu kako građanstvu prije ukrajinske krize i ukrajinskog rata. U ovom državnom proračunu se ne predviđa nikakve dopunske mjere, a to bi trebalo biti. Uz takav porast inflacije 5% i nešto u siječnju, 9% u travnju mi bi očekivali da to bude sukus ovog proračuna, to znači da se pomogne životnom standardu građanstva, umirovljenika, onih koji rade da se pomogne gospodarstvu i od drugih dio država EU već sada radi na novim mjerama i već ih provodi, a mi tu stojimo na nuli. I k tome ako mi očekujemo da to ne uzrokuje nikakve potrese na nizu specijalnih i posebnih dijelova gospodarstva kao što je recimo poljoprivreda i u ovom slučaju govorim o građevinarstvu koje ima fiksne ugovore to je ono što nedostaje, što fali [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i što očekujemo da bude u proračunu, a nije.
Stanka je odobrena. Kolega SAčić izvolite. Kolega BAjs samo isključite se molim vas. Evo izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. U ime kluba Hrvatskih suverenista izjavljujemo i tražimo stanku u trajnu od 10 minuta kako bi još jednom hrvatskoj javnosti, a svima vama kolegice i kolege ukazali osobito dali potporu. Iščitavajući prijedlog rebalansa proračuna doista smo neugodno iznenađeni i utvrdili da se opet i o ovom prijedlogu tog važnog dokumenta ništa značajno ne poduzima za poboljšanja rada DORH, USKOK-a za tijela koja su najodgovornije za progon kriminalnih djela u Hrvatskoj niti im se osigurava prostor za povišenje plaće, niti za materijalno-tehničke uvjete rada imaju deklatorno sve, a u stvarnosti su im ruke vezane i dapače osim što ih se financijski kinji i zloupotrebljava ta njihova obaveza od strane izvršene vlasti da mora osigurati njihova sredstva za neometan, neovisan rad po ustavu koji im se garantira, naš predsjednik vlade, nažalost pa čak i predsjednik države nekažnjeno si dozvoljavaju prozivati i pozivati, naređivati, zvati telefonom zamislite glavnu državnu odvjetnicu to smiješ radit, ovo ne smiješ radit. Trebamo biti oštriji i financijski ih osigurat da budu neovisni, a onda i kazneno pravno zapriječiti svakom bez obzira koju vlast održavao ako prijeti državnoj odvjetnici da mora završit u zatvoru, kao što se sudovi uredno zaštićuju u kaznenim djelima pa zadnjih godina nemamo više nikakve izlete od političara da sud ne vrijedi, da laže, da je korumpiran itd. u konkretnom slučaju.
Stanka je odobrena. I kolegice Vukovac izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle u ime kluba Za pravednu Hrvatsku također tražim stanku u trajanju od najmanje 10 minuta. Naime, danas trebamo kroz ovu točku dnevnoga reda razložiti prijedlog rebalansa proračuna. Ono što je važno reći da bi i naši građani razumjeli dakle država planira potrošiti više čak 9,2 milijarde kuna. Ja ću samo napomenuti da je država ubrala više prihoda od poreza na dodanu vrijednost u posljednjem razdoblju čak 1,8 milijardi kuna, kad govorimo o prihodima od doprinosa tu je država ubrala više čak 1,9 milijardi kuna, hoću reći da je naša država izgleda profitirala u ovoj krizi, a pitanje je zapravo koliko još takvih opterećenja poreza, prireza, nameta, poskupljenja naši građani i naši poduzetnici još mogu izdržati. Očekivali smo da će država korigirati svoju potrošnju međutim to se ne događa, a ja ću iskoristiti trenutak pa ću napomenuti da je evo i ovaj ministar je dio vladajućih koji su nam prije nekoliko godina prezentirali metodu koja je trebala dovesti do smanjenja 1,5 milijardi kuna kako je to metoda Standard Cost, metoda po Standard Cost modelu koja je zapravo međunarodno priznata metodologija koja je razvijena u Nizozemskoj, a trebala je dovesti samo u prvoj fazi do smanjenja dakle 1,5 milijardi kuna i to troškove poslovanja našim poduzetnicima, dakle trebali smo ih administrativno rasteretiti odnosno administrativno rasteretiti cijelo naše gospodarstvo. Do toga nije došlo. Zašto se te metode i dalje ne primjenjuju? Jesmo li svjesni trenutka u kojem živimo i kada ćemo početi primjenjivati metode koje primjenjuju [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] razvijene zemlje članice i dovode do ušteda građanima.
Hvala kolegice Vukovac, stanka je odobrena. Evo imamo još zahtjeva, kolegica Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi još jedanput pokazali zapravo kako je rebalans proračuna itekako potreban. Naime, prethodna godina 2021. bila je godina, Covid godina u kojoj smo jako brzo i sa vrlo visokim rastom od 10,2% izašli iz krize. Međutim, unatoč tome, evo, početak ove 2022. dovelo je do novih geopolitičkih problema i napetosti, čime se zapravo došlo do određenih problema i u opskrbi energentima i rasta inflacije i sl. Sve to je zapravo rezultiralo da se ova Vlada morala dodatno brinuti o svim onim efektima koje upravo ta kriza izaziva, a to znači voditi računa upravo o održivosti sustava, kako zdravstva, tako i mirovina, a isto tako i pomoći građanima sa navedenim inflatornim kretanjima vezano za energente. Stoga ovaj proračun i ovaj rebalans upravo doprinosi tome da bi građanstvo i da bi građani mogli izdržati sve ove napade koji su zapravo egzogeni i koji na taj način zaista ne mogu sami sanirati. Prema tome, ovaj rebalans dokazuje upravo to da je on potreban i da na ovaj način se može itekako dobro upravljati financijskom situacijom u državi.
Stanka je odobrena. Kolegice Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kao i ostale kolegice i kolege, u ime Kluba socijaldemokrata molim vas stanku u trajanju od 10 minuta. Mi bismo ovom prilikom željeli ukazati na činjenicu da ovaj proračun ne proizlazi iz, ovaj rebalans proračuna ne proizlazi iz situacije u koju smo dovedeni i zatečeni globalnom situacijom u Europi u svijetu ovoj godini već dolazimo u rebalans zbog lošeg planiranja ove Vlade i zbog činjenica da izostaju one suštinske reforme koje su nužne ovoj državi. A i sam ministar Marić često puta je rekao da nije vidio tu reformu zdravstva koju cijelo vrijeme najavljuje ministar Beroš i očito je da ni u vladajućoj većini nema jedinstva oko toga kakva je i da li je potrebna reforma zdravstva. A da je reforma zdravstva potrebna, svake godine iznova pokazuju nam rebalansi i pokazuju nam proračuni kada moramo krpati rupe da bismo zapravo došli u naplatu potraživanja u zdravstvu na stabilnih, kako vole reći 120 dana za ljekarne, odnosno 180 dana za bolnice. Znači iz godine u godinu ponavlja se isti scenario na našem rebalansu, mi uvijek uzimamo novac za krpanje rupa u zdravstvu, to zdravstvo, sustav mora doći u razinu samoodrživosti, on nikako ne smije izgubiti na kvaliteti i dostupnosti za naše građane, što nažalost zadnjih dana i mjeseci sve više svjedočimo u RH. Naravno, mi smatramo kao socijaldemokrati da privatni sustav ne može i ne smije biti alternativa dobrom javnozdravstvenom sustavu u RH i da ova Vlada među prvim reformama koju mora provesti je provesti reformu održivog javnozdravstvenog sustava koji će biti na korist svim građanima, a ne koji ćemo iz godine u godinu krpati.
Hvala. Sada ćemo napraviti stanku do 11 sati i 15 minuta. Nakon toga će nam se obratiti potpredsjednik Vlade i ministar financija. STANKA U 11,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,15 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici nastavit ćemo sa radom. Kao što sam najavio sada će nam Prijedlog rebalansa državnog proračuna predstaviti potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo na početku moja isprika na glasu, evo sve sam učinio ali nisam ga uspio skroz vratiti ali mislim da će izdržati, nadam se da će izdržati da se uvodno obratim i odgovorim na sve vaše replike, odnosno po potrebi u tijeku rasprave i na sva druga pitanja. I u ovim obrazlaganjima stanke dosta je pitanja podignuto, vjerujem i u okviru replika najveći dio će se odnositi na zdravstvo, na inflaciju. Spomenuta je i obnova. Odmah ću na početku reći, dakle ne smanjuju se sredstva za obnovu, ona se povećavaju za gotovo 300 milijuna kuna kad se gledaju svi ti izvori i mislim da što se tiče same obnove odmah da jednostavno odgovorim u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna nekoliko odredbi smo uključili i na neki način prilagodili kako bi povlačenje sredstava kako Fonda solidarnosti, tako i Fonda za obnovu a i onih ostalih izvora državnog proračuna učinili što je moguće jednostavnijima, prohodnijima, efikasnijima u konačnici. Dakle, vrlo je jednostavna rečenica što se tiče obnove nema smanjivanja sredstava, dapače povećana su sredstva, ali isto tako i olakšane su procedure korištenja određenih sredstava. Prije nekoliko tjedana Vlada je usvojila na svojoj sjednici program konvergencije kojim je između ostaloga makro ekonomske projekcije za ovu godinu ažurirala. I ono što smo učinili mi učinili su u međuvremenu i brojni drugi akteri, pa tako i Europska komisija prije nekoliko dana. Fitch Ratings agencija također prije nekoliko dana, vodeći analitičari itd. Projekcija rasta za ovu godinu je korigirana na nešto nižu razinu što se tiče Vlade sa 4,4 na 3%. Glavni i osnovni razlog za to ili dva glavna razloga su s jedne strane visoka i viša baza prošle godine, jer rast prošle godine je zapravo bio iznad svih očekivanja. 10,2% rasta BDP-a u Hrvatskoj je drugi najviši rast u EU. S druge pak strane s obzirom na i dalje jako visoku razinu neizvjesnosti najvećim dijelom vezano za rusku invaziju na Ukrajinu, ali isto tako i sve vezano uz cijene energenata, cijene hrane općenito najave dizanja kamatnih stopa i neka veća ostvarenja i slično mi naravno uvijek u našim makroekonomskim projekcijama zadržavamo jednu određenu razinu koja zapravo daje nam manevarski prostor da možemo reagirati po potrebi ali isto tako učiniti sve da te negativne reperkusije smanjimo, a pozitivne efekte što je moguće bolje iskoristimo. Slična tema i slični argumenti se mogu koristiti i kod naše korekcije stope inflacije za ovu godinu, prosječnu stopu inflacije, onaj indeks potrošačkih cijena smo korigirali na višu razinu i to na razinu od 7,8%. Koliko sam pratio analitičare brojne i u Hrvatskoj i vani, to je zapravo i najviša procjena što se tiče Republike Hrvatske. Ostvarenja prva četiri mjeseca, u ponedjeljak je Državni zavod za statistiku objavio podatak za travanj i inflaciju od 9,4% zapravo potvrđuju da je naša projekcija na realnim osnovama. Međutim kao i kod BDP-a također postoji čitav niz negativnih čimbenika rizika. U prijevodu da se ta na žalost stopa ostvari i u nešto višem iznosu. Međutim, naravno da je na nama sve što možemo i u okviru mogućnosti ja ću govoriti u ime fiskalne politike, ali sam siguran da i monetarna politika koja je nezavisna, koja odgovara Hrvatskom saboru, ovom Visokom domu također promišlja što i na koji način može učiniti kako bi se između ostaloga i ti inflatorni efekti, učinci ublažili jer u konačnici i temeljni cilj Hrvatske narodne banke je održavanje stabilnosti cijena. Dakle, ne samo fiskalna politika nego i monetarna. Temeljem tog makro ekonomskog okvira mi smo krenuli u korekciju, ali ne samo makro ekonomskog okvira, nego i ostvarivanja prihoda proračuna u prva četiri, odnosno polovica petog mjeseca je iza nas. I temeljem toga stvoren je novi okvir prihodne strane proračuna. Ukupni prihodi su povećani u odnosu na izvorni plan sa 6,6 milijardi kuna. Jedna molim vas napomena a temeljem jučer rasprave na matičnom odboru koja je bila izuzetno kvalitetna, zahvaljujem predsjednici, zamjeniku i svim zastupnicima kako saborskim tako i onima vanjskima koji su sudjelovali u raspravi kako i doliči matičnom Odboru za proračun, a prema izvješćima i informacijama mojih kolega i svi ostali odbori su zaista prošli u jednom konstruktivnom tonu. Ono što hoću reći, dakle ovaj rebalans kao i svaki puta kad vam donosimo taj set i skup materijala on je uvijek u skladu sa Zakonom o proračunu koji propisuje kako i na koji način tablice trebaju izgledati, što se s čim uspoređuje. Mi smo uz to napravili jedan dodatak samom proračunu, a i jednu prezentaciju koja je javno dostupna, koju imate, vidim da mnogi imate u klupama da se jednostavnije uspoređuju brojke, jer razlikujemo tri hajmo reći tako kolone ili stupca. S jedne strane to je izvorni proračun za ovu godinu. On je u međuvremenu sukladno zakonskim ovlastima određene preraspodjele koje smo učinili korigiran na tekući plan, a sada imamo i novi plan, tako da evo temeljem i opaski koje smo imali u proteklim rasprava o proračunu i rebalansima proračuna unaprijedili smo i taj način izvještavanja, tako da vama isto tako bude jednostavnije i za samu raspravu, za vaše izlaganje u ime klubova pojedinačno, ali isto tako prije svega naravno za naše građane. 6,6 milijardi kuna povećanje u odnosu na izvorni plan prihodne strane proračuna pri čemu naravno prednjače porezni prihodi. E sad, tu dolazimo do onog najvažnijeg dijela, a to je rashodna strana što nas najviše i zanima uz dužno poštovanje prema prihodima naravno. Rashodna strana, čuo sam malo prije dobro ste rekli 9,2 milijarde kuna kad se gledaju samo rashodi iz onih tzv. općih izvora. Ono što utječe na rezultat proračuna mi to zovemo po računovodstvenim kontnim planovima 1, 2 i 8. Dakle, ono što zapravo ubiremo kao opće porezne prihode i distribuiramo odnosno kao takve imaju efekta na ukupni rezultat. Kada gledamo sve izvore, kada tome pridodamo i europske fondove i vlastite i namjenske prihode, e onda je to povećanje 10,9 milijardi kuna sve skupa ukupni državni proračun. Imate razradu po ministarstvima, upravo na tragu onoga što sam maloprije rekao izvorni plan, tekući plan, novi plan. Međutim, u tom prezentacijskom materijalu smo između ostaloga sumirali najvažnije stavke, da iz toga svega izvučemo ono što je zapravo najvažnije i za prezentirati visokom domu, ali isto tako prezentirati hrvatskoj javnosti. Dakle, najveće povećanje na, se odnosi na zdravstvo. Samo po pitanju obveza prema dobavljačima, veledrogerijama i svemu onome što je vezano uz lijekove, sanitetski materijal i ostalo 3,5 milijarde kuna razbijeno između toga da li ide bolnice ili ljekarne, dakle putem ministarstva ili HZZO-a. Znate da je HZZO još od 2013. odnosno 2014. izvan Državne riznice ali je u konsolidiranoj općoj državi. Dakle, ja bi rekao manje važno. 3,5 milijarde sve skupa. Nije to jedino, za zdravstvo se još dodatno izdvajaju sredstva vezano kao i za obrazovanje za određene sudske presude. Postoji i dodatna izdvajanja za klinički bolnički centar u Rijeci, gotovo 50 miliona da se i taj projekt koji koliko i čujem u Primorsko-goranskoj županiji i u Rijeci jako dobro i prepoznat i poznat tako da će se na ovaj način i s ovim sredstvima zapravo to sve skupa uobličiti i završiti. Također, druga najveća stavka povećanja su mirovine i mirovinska primanja, uvijek jako jasno nedvosmisleno želim slati poruke što se tiče naših umirovljenika. Proveli smo indeksaciju mirovina od 2,2% u petak na obljetnicu između ostaloga i postojanja HZMO-a isplaćen je onaj tzv. kolokvijalno rečeno energetski dodatak za umirovljenike kao jednu od mjera u onom paketu antiinflacije odnosno u smislu ublažavanja efekata inflacije. Vjerujem da su brojni naši roditelji, bake, djedovi već su potvrdili, ja sam provjerio, je sjelo je. Ta mjera i jedna i druga što se tiče same mirovine i mirovinskih primanja za drugu polovicu godine u ovom trenutku teško je projicirati i reći decidirano, ali vrlo izvjesno da će indeksacija mirovina biti i viša od ove prve. I sukladno tome jasna, nedvosmislena poruka prema umirovljenicima koliko god bude osigurat će se sredstva. Dakle, mirovine i mirovinska primanja nikad nisu, niti će biti pod znakom pitanja kao takve. Uz to naravno čitav niz stvari u samom proračunu, ja ću napomenuti da sve vezano uz ukrajinsku krizu također u rebalansu bilo da govorimo o zanavljanju i nabavi dodatne robe za naše robne zalihe, ne samo zbog punjenja njihovih nego zbog, obzirom i na poremećaj koji se događaju jer u Ukrajini kao jednoj od značajnijih i poljoprivrednih i prehrambenih čimbenika na globalnim razinama obzirom na ove poremećaje već se sad vide, a evo očekuju se i dodatni poremećaji na globalnim razinama, pa između ostalog sukladno tome smo određene stvari napravili, ali isto tako obzirom i na činjenicu da je već značajan broj i ukrajinskih državljana došao u RH i da smo ih zbrinuli i da ćemo ih zbrinuti. Znate i sami, sve mjere koje je vlada između ostalog rekla, pa tako između ostaloga i mjeru da ćemo subvencionirati i privatni smještaj odnosno udomljavanje ukrajinskih izbjeglica. Također, četvrti, velika stavka u smislu onoga što se tiče rebalansa je naš dogovor sa sindikatima državnih i javnih službi, ovaj puta svi, sve sindikalni predstavnici odnosno oni koji su reprezentativni su potpisali novi temeljni kolektivni odnosno kolektivni ugovor gdje je prepoznato povećanje 4% osnovice, povećanje sistematskih pregleda, prijevoza i čitav niz drugih mjera koje uz dužno poštovanje ali financijski su nešto manjeg obujma ali sigurno da su važne da se unaprijedi i poboljša materijalni status naših zaposlenika. Tu su naravno i sredstva izdvajana za poljoprivredu, za obranu i jamstvenu pričuvu. Ja mislim evo koliko sam pokušao u 7 godini mog osobnog mandata kao ministar financija i čitavog niza proračuna i rebalansa nisam se sjetio ni jedan puta da smo jamstvenu priču urgirali, možda griješim, ovaj puta smo morali obzirom na protestirano jamstvo od 32 miliona eura od prije neki dan, itd., itd. sve te stavke koga god zanima naravno slobodno pitajte nastojat ću nešto odgovoriti. U svakom slučaju da se vratimo na ukupnu sliku. 6,6 milijardi povećanje prihoda državnog proračuna. 10,9 povećanje rashoda državnog proračuna i samo kad gledamo državni proračun to je onda kao to posljedicu ima povećanje ukupnog deficita za nekakvih 4,3 milijarde kuna. Međutim, izvanproračunski fondovi, lokalna samouprava, jel lokalna samouprava bez obzira što nije predmet naše rasprave danas i o njima kao takvima ne raspravljamo i ne glasamo, možemo se naravno dotaknuti, ali i oni bilježe značajno bolje prihode. Investicijski ciklus i nekakva dinamika ostvarenja dosadašnjeg rezultata kako prošle tako i prvog kvartala, prvog tromjesečja ove godine pokazuju da će rezultat biti bolji odnosno deficit manji te isto tako mi moramo učiniti određene prilagodbe za onaj sustav ESA 2010. što je usporediv sa svim zemljama članicama EU. E kad se to sve skupa zbroji, konsolidira i prilagodi naš ukupni deficit opće države po ESI to je onaj glavni podatak raste sa 12 milijardi na 13,4 milijarde kuna. Dakle, sa 2,5% bruto domaćeg proizvoda na 2 zarez ili 2 cijela 8%. Mi smatramo u vladi kao što smo dosada od 2016. svake godine jedna od naših objedinjenih točaka je izvršenje proračuna 2021. pa ću potrošiti jednu kratku rečenicu na nju. Svake godine pa čak i u onoj baš pandemijskoj 2020. ostvarili proračun bolje od onoga što smo očekivali. Prošla godina u odnosu na zadnji rebalans 4,1% BDP-a deficita, deficit je bio 2,9%. Dakle, što sam poručio jučer i na matičnom odboru to ću i sada reći. Naravno da ćemo učiniti sve da ostvarenje proračuna bude i bolje, sa višak prihoda znate i sami svih ovih godina smo mudro usmjeravali na porezno rasterećenje te na smanjivanje udjela javnog duga i općenito na javni dug, a rashode držali unatoč svim mogućim izazovima s kojima smo suočeni, zapravo držali u okviru mogućnosti odnosno onoga što smo originalno predvidjeli. Uvijek završavam sa onom slikom ili grafikonom što se tiče javnog duga koja govori puno više od svih ovih mojih riječi promuklih ali ona zapravo pokazuje da zapravo svih ovih godina mi imamo konstantnu putanju smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u, jedina iznimka je 2020. godina gdje smo imali jednokratni efekt povećanja zbog pandemijske godine. Maloprije je uvaženi zastupnik Troskot između ostaloga rekao o tim izračunima što se tiče troškova inflacije. Teško je zaista to sve skupa kvantificirati i mi to tako radimo odnosno radit ćemo izračune ali samo što se tiče COVID-a, do dana današnjeg, 42 milijarde kuna, 42 milijarde kuna izravno troška državnog proračuna, samo državnog proračuna. Znaju poduzetnici i gospodarstvenici, znaju građani koliko je njih sve dodatno to sve koštalo. Ja samo govorim o 42 milijarde kuna koje nas je COVID trošak otpočetka izbijanja pandemije samog državnog proračuna. E i u skladu i sa tim izazovima, i brojnim drugima, fiskalna politika kada gledate recimo i izvješća … [[Govornik se ne razumije.]] koji nam je prije nekoliko dana zadržao povijesno najviši kreditni rejting, dakle trostruko B, jednu stepenicu čak i više od one razine razgraničenja između ispod investicijske i investicijske, sa pozitivnim izgledima gdje vrlo jasno kaže, ako baš nešto i značajno ne podbacite, a ja duboko vjerujem da nećemo, dapače, mislim da ćemo biti i bolji u fiskalnoj politici od ovih brojki te naravno ako se proces uvođenja eura nastavi po planu i ne dođe do neke značajnije odgode a ja također i mi vjerujemo da neće do toga, odnosno da će se nastaviti u skladu sa našim planovima, kreditni rejting će dodatno biti poboljšan. Dakle, to vam samo govorim između ostaloga što kada govorimo i nekakvu retrospektivu svih ovih godina i brojnih naših rasprava koje su uvijek bile izuzetno konstruktivne i ja sam evo kao ministar uvijek uživao raspravljati i govoriti o njima ali zapravo vidite i sami kakve potvrde između ostaloga imamo i na međunarodnom planu jer to su ipak institucije koje ne gledaju samo Hrvatsku, one gledaju horizontalno cijeli svijet, sve zemlje i jako dobro znaju što se i gdje i kako i na koji način događa pa evo i ova nova kriza koja je jasna da je također globalna, nije hrvatska inflacija po ničemu specifikum. Zadnji podaci to također, mi smo ponovno opet negdje u sredini, kada gledate i proteklih 12 mjeseci. nešto blago iznad prosjeka međutim, ne smijemo samo na tu konstataciju i činjenicu reći što je tako i ništa se ne može učiniti, zato smo išli sa paketom mjera koji je u ovom rebalansu također prepoznat jer su mnoge mjere, većina mjera zapravo, stupile gotovo sve su zapravo stupile 1. travnja ove godine i sve to skupa je provedeno i provučeno kroz sam rebalans proračuna. Jako važna točka uz ovo sam rebalans je i Zakon o izvršavanju državnog proračuna, on je u pravilu, ne trošimo previše riječi ali evo ja ovo vrijeme što je ostalo ću potrošiti na njega, o izvršenju proračuna, mislim da sam ono najvažnije zapravo i rekao za prošlu godinu, da imamo puno bolji rezultat u odnosu na ono što smo očekivali, ali koga zanima naravno i ko ima veći interes, slobodno neka pita. Zakon o izvršavanju državnog proračuna koji uvijek ide tradicionalno uz sam proračun ili rebalans, mi smo ga originalno ove godine htjeli još jedanput mijenjati prije samog rebalansa iz jednog jednostavnog razloga, na snagu je stupio novi zakon o proračunu koji ste vi izglasali, koji donio nekakva nova poboljšanja i unaprjeđenja u samom sustavu. E sada, i zbog toga što imamo novi zakon, a i neke nove momente čitav niz odredbi, u samom zakonu je korigiran pa zapravo to nisu ni izmjene ni dopune nego novi zakon o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu pa se tako između ostalog dodatno uređuju preuzimanje višegodišnjih obveza na teret proračuna, to je upravo uvaženi zastupniče Grbin, jedna od stvari koje sam rekao a propos obnove, tu smo maksimalno unaprijedili i pojednostavili složenost odnosno unaprijedili efikasnost i učinkovitost, prohodnost korištenja sredstava, kako ponavljam još jedanput, Fonda za obnovu, tako i Fonda solidarnosti ali i drugih izvora. Također, dodatno se uređuju i plaćanja predujmovima, temeljem i naših dosadašnjih iskustava, odnosa sa brojnim proračunskim korisnicima nas u Ministarstvu financija, prilagodili smo određene odredbe. Mogućnost raspisivanja javnih poziva, jako važna stavka, državna jamstva možda neću sad sve stić ali ću kroz druge replike nastojati, jučer je bila na matičnom odboru rasprava na tu temu, s jedne strane HAMAG i HBOR dobivaju ovlasti da u ime i za račun RH izdaju jamstva koja su dobrim djelom vezana za korištenje sredstava Nacionalnog programa otpornosti i oporavka. Nakon predujma od 800 i nešto milijuna eura dobili smo odnosno dobit ćemo u 6. mj. među prvim zemljama jer smo ispunili 34 mjere, dodatnih 700 milijuna. Tom dinamikom nastavljamo i dalje i mogu slobodno reći da očekujemo i krajem godine, u prosincu dodatnih 700 milijuna eura. HBOR i HAMAG će biti važne poluge za korištenje tih sredstava međutim ovdje sad što se tiče jamstava, osigurano je dodatnih milijardu eura zapravo sve skupa milijardu i 100 milijuna eura za osiguranje opskrbe energentima za iduću sezonu grijanja. Jako puno radimo na tome i taj model kada sve uobličimo ćemo prezentirati ali u načelu, naši energetski igrači prije svega, HEP na ovaj način daje u mogućnost kao zdravoj kompaniji da uz državno jamstvo likvidnim sredstvima kreditnih institucija vrši nabavu plina jer u ovoj sezoni između dvaju grijanja se to između ostaloga radi kako bi osigurali adekvatnu opskrbu. Cijene nažalost su puno više međutim pratimo i nekakva kretanja tih tzv. forward i futures ugovora vrijediti u zadnjem tromjesečju i u prvom tromjesečju iduće godine. Ako se ostvare određeni gubici, a mi mislimo da hoće, na rashodovnoj strani proračuna otvorena je stavka, iznos od 75 milijuna, hoće li ili neće biti dovoljan, u ovome trenutno je manje važno, bitno da je stavka tu i pokrit će se eventualni gubici. Otvaranje računa, izvršavanje državnog proračuna, evo još 7 sekundi, samo mogu vam se zahvaliti na pažnji i naravno, radujem se svim vašim replikama. Hvala lijepo.
Evo ga, imamo 34 replike, znači još barem 34 minute možete objašnjavati rebalans. Kolega Grbin, izvolite.
Hvala vam, gospodine predsjedniče. Ne sumnjam da će kolega Marić bez obzira na glas to biti u stanju jer ovo je jako važna rasprava i jako je važno da ste upravo vi ovdje i da govorite o ovim pitanjima međutim nerado ovo činim, ali moram vas ispraviti. Po jutros objavljenim podacima EUROSTAT-a mjesečna inflacija u travnju u Hrvatskoj je četvrta najviša u Europi. To baš nije prosjek. Ali dopustite mi jer ste i potpredsjednik Vlade a ovo je i politički, ne samo financijski akt da od vas tražim odgovor na tri vrlo konkretna pitanja. Potpore poduzetnicima zbog inflacijske i ukrajinske krize, druge zemlje su ih počele davati. Moje je pitanje kada će i Hrvatska? Nove mjere borbe protiv inflacije? Prije tri mjeseca smo izašli sa paketom, on je već složit ćemo se zastario jer su cijene otišle gore. Druge zemlje su počele sa novim paketom. Kada ćemo i mi? I zadnje, očekivali ste kada ćemo napokon napraviti nešto konkretno da ovaj [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] galopirajući rast dugova u zdravstvu stane.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, što se tiče potpora poduzetnicima za razliku od covid potpora gdje ja bih rekao najvećim dijelom bilo usmjereno prema poduzetnicima za očuvanje radnih mjesta u ovim mjerama što se tiče ublažavanja efekata, namjerno koristim jer svi smo svjesni itekako da je nemoguće neutralizirati inflatorna očekivanja, odnosno inflatorne pritiske, da možemo samo ublažiti. Tu je veći naglasak bio stavljen i je na socijalno najugroženije skupine stanovništva jer energenti i hrana u njihovim košaricama su ne rijetko vrlo često zapravo jedini artikli nazovimo ih tako za razliku od nekih drugih. Međutim, što ćemo dalje raditi i kako ćemo djelovati sve naravno ovisi i o daljnjem razvoju situacije. Ne vodimo se mi od mjeseca do mjeseca. Te mjere su stupile na snagu 1.4. pratimo naravno što i druge zemlje rade, pratimo da su i u nekim drugim zemljama neke od tih mjera bile i usko vezane uz njihove izborne cikluse. Međutim, opet ću reći dakle kao što smo i do sad reagirali tako ćemo i dalje. Hvala lijepa.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani …
Povreda Poslovnika? Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče imam jednu opomenu vezano uz članak 238. Uvaženi potpredsjednik i ministar nije odgovorio na neke stvari, ali samo jedna stvar oko potpora. Upravo je Europska komisija, ne samo predsjednica Komisije nego i povjerenik Gentiloni ukazao da se sada moraju po uzoru na covid potpore uputiti potpore poduzetnicima ne samo radi očuvanja radnih mjesta, iako će i to doći u pitanje već radi očuvanja njihove poduzetničke aktivnosti. A zamislite u kakvoj će se situaciji naći naši poduzetnici, ako druge zemlje budu davale te potpore, a mi ne budemo.
Hvala. Kolega Grbin, evo dajem vam opomenu. I sami ste rekli, ali pozivam druge da ne radimo sada to jer imamo 34 replike i zaista puno prostora da se raspravlja, tako da nemojte još dodatno koristiti ovo što nije nužno. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani ministre, evo brojke što se tiče javnih financija nam nisu baš bajne dobrim dijelom i zbog vanjskih faktora, no činjenica je da imamo usporen rast BDP-a po projekcijama. Činjenica je da ćemo imati deficit veći za 1,4 milijarde i činjenica je da imamo povijesno visoku stopu inflacije za travanj od preko 9,4%. S druge strane imamo i unutarnje faktore a to je naš zdravstveni sustav koji je na žalost smrtni teški bolesnik. Zar i dalje smatrate da je mudro u ovakvoj situaciji ulaziti u eurozonu, odnosno što će se poboljšati za građane u eurozonu ili će nam i sljedeći proračun, odnosno rebalans proračuna biti vrlo sličan ovome samo što će umjesto kune pisati euro.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa prošli tjedan smo raspravljali o Zakonu o euru, pa većinu ovih, ovog vašeg drugog dijela replike i pitanja sam odgovorio o koristima i potencijalnim nedostacima, odnosno manama. Kratko ću se referirati povezujući tu temu sa onim dijelom koji ste rekli kad kažete da nisu bajne. Pa mislim da tu brojke zapravo najbolje govore i između ostaloga i ocjene Europske komisije, dakle uz činjenicu da smo bili druga naj, znači zemlja sa drugom najvišom stopom rasta BDP-a prošle godine mi smo među onim zemljama koje su imale najviše, najjače smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u. I kad gledate i ostvarenje proračuna za prošlu godinu i kad gledate proračun za ovu godinu ja mislim da nas ponovno svrstava zaista u sam vrh među zemljama članicama. Žao mi je da je gospodin i kolega Grbin izašao, pa ću povezati i još jednu usporedbu sa europskim zemljama. Sve mjere koje smo mi stavili u onaj prvi paket borbe protiv inflacije, ublažavanja je procjena njihovog efekta preko jedan postotni bod BDP-a. Prosjek Europske unije je 0,6 [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Čak je i Europska komisija rekla da su dosta izdašni. Hvala.
Kolegice Sabljar-Dračevac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi potpredsjedniče Vlade prije znači negdje na jesen 2020. uputila sam vam zastupničko pitanje. Trebalo vam je gotovo godinu dana da mi napišete odgovor. Odgovor ste napisali na pet strana, ali mi niste odgovorili na pitanje. Dakle, mene zanima što je sa Zakonima o trošarinama koji jako dobro znate da lex specialisom se trebaju transferirati prema zdravstvu. Kada bi tih milijardu i pol, dvije, mislim sad odgovaram jer nisam dobila odgovor. Da sam dobila odgovor mogla bih vam precizno reći bilo usmjereno odmah u zdravstvo, jeste li svjesni koliko bismo manje komplikacija imali i koliko bismo manje dugova, mislim jesu, dugovi su doista reprezentativni ali bi bilo drastično manje kada bi ljudi mogli planirati sredstva.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Da, očito nam je trebalo dugo vremena da odgovorimo, nije jednostavna tema i nije jednostavno pitanje. Sad me ponovno pokušavate posvaditi sa mojim kolegom Berošem, ali nije stvar mojeg odnosa sa kolegom. Svi ministri financija i ministar zdravstva ja mislim da imaju i u prošlosti, a ja bih rekao i u budućnosti isti odnos. Ta odredba koja stoji je nešto što zaista mi duboko smatramo da nikad nije ni trebala postojat unutra, da se jedino za zdravstvo vezuje odredba iz poreznog zakona. Ni u jednom drugom poreznom aktu se ne povezuje na porezni propis nekakvo izdvajanje. Kako god bilo, pa podsjetit ću vas pa lani smo 9,1 milijardu kuna imali transfer iz državnog proračuna prema zdravstvu, puno više od ove brojke koju vi govorite. Je li to sve bilo dovoljno? Nije. Zato i cijelo vrijeme govorim rješenje problematike zdravstva, to je isto uvaženi zastupnik Grbin nisam uspio odgovoriti, stav Ministarstva financija je uvijek bio i biti će da je rješenje prije svega na troškovnoj strani. Prihodna strana će dati svoj doprinos, ali troškovna strana je kritična.
Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče vlade, kao što ste rekli i vidimo prihodi svakako rastu, međutim rashodi još više i opet nosite loše vijesti sa novim deficitom. Međutim, ja bi postavio konkretno pitanje vezano uz prihode. Naime, mi u Puli imamo jedno područje koje se zove Muzil i koje čini petinu ukupne površine grada Pule. Postoje svi prostorni planovi kako bi se to potencijalno dalo u koncesiju koja, i prostor koji može upit sigurno preko milijardu kuna investicija. Pa mene zanima zašto, kad država očito ne može riješiti problem rashoda ne radi sve da valorizira vrijednu imovinu koju ima koja će generirati i prihode od koncesija i prihode od PDV-a i nova zapošljavanja pa samim time posljedično prihode u državni proračun jer sam siguran da je to vaše osobno zemljište da bi gledali na koji način to iskoristiti, a kad govorimo o državnom zemljištu to nažalost vojnici čuvaju i gledaju kako trava raste.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Zaista ne mogu se ne složiti sa vašom opaskom. Ja mogu govoriti o općenitoj prirodi, nisam upoznat sa pojedinačnim projektima. Ja sam uvijek za to da se svaka vrsta imovine, poglavito naravno i državna stavi u adekvatnu funkciju. Tako da što se tiče i vaših pitanja odnosno opaske da li je bolje da nešto stoji zapušteno ili da nešto bude u nekoj funkciji odgovor mislim se sam po sebi kao takav nameće. I vaš repliku i vaš upit proslijedit ću između ostaloga i prema resornom ministarstvu. Kakva je suradnja i kakva je komunikacija na razini resornog ministarstva sa lokalnom samoupravom, provjerit ćemo pa da vidimo da li se i na koji način i što je zapravo kao takvo u planu. Međutim, ono što kažem opća opaska je upravo na tom tragu da se treba između ostaloga gdje može staviti na adekvatan način imovina u funkciju. Hvala.
Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovani ministre i potpredsjedniče u vladi, kao što ste i sami rekli unatoč svim izazovima koji su nas snašli od korone do Covid krize do potresa koji su učinili financijsku štetu kao 3 korone, a sami ste naveli da je, da nas je korona dosada koštala više od 42 milijarde kuna, dakle unatoč svemu tome mi imamo rekordan broj zaposlenih čak 42.000 više u odnosu na isto vrijeme lani i 80.000 više zaposlenih u odnosu na isto vrijeme predlani. Ovim rebalansom osiguravaju se dodatna sredstva za rast plaća koje su u mandatu ove vlade već rasle za 32%, za daljnji rast mirovina koje su u mandatu ove vlade rasle za između 20 i 26%. A isto tako ono što želim posebno pohvaliti jest KBC Rijeka, klinički bolnički centar koji je najveća investicija u [[Upadica: Hvala vam.]] hrvatskom zdravstvu ikad i pohvaljujem posebno [[Upadica: Kolegice Burić hvala vam lijepa.]] dodatna sredstva za to.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, evo kao što sam ja i uvodno rekao krenut ću od ovog zadnjeg dijela negdje 48 miliona kuna je sve skupa je dodatnih sredstava za KBC Rijeku osigurano. Što se tiče tržišta rada to je evo ja bih rekao jedna od stvari koja mi je jako draga da se u Hrvatskom saboru, a i u javnosti već sad dulje vrijeme, naravno ne samo zbog krize prije svega one pandemijske, ali i ove druge zapravo od svih ovih makroekonomskih pokazatelja kojima u pravilu baratamo, ja sam taj koji najčešće govori o njima zapravo se svedemo na one zapravo najvažnije. A to stopa zaposlenosti i to je razina i visina plaća odnosno životnog standarda. I tu naravno što god da napravimo uvijek trebamo i možemo stremiti boljem i višem jer u konačnici jedino na taj način možemo riješiti i rješavati ključni izazov RH, to su demografska pitanja. A u isto vrijeme demografska pitanja ne možete riješiti bez jakog gospodarstva koji između ostaloga govori i kaže barem poduzetnici da upravo tržište rada je nešto odnosno radna snaga [[Upadica: Hvala vam.]] što traže unaprjeđenje i poboljšanje. Hvala.
Hvala. Kolegice Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovani ministre, dakle Hrvatska između ostalog ima i problem da imamo tek 3,9 milijuna stanovnika, a imamo 4,1 milijun osiguranika dakle u HZZO, samo nam 1,6 milijuna od toga plaća dopunsko osiguranje, ne reformira se ozbiljnije sam mirovinski sustav, Hrvatskoj su problem i milijarde koje nam nestanu u različitim sumnjivim poticajima i subvencijama, dakle javnim nabavama u koje ne možemo ne primijetiti da je u njih uključena i sama vrhuška privatnog sektora uz asistenciju nažalost i politike. Isplaćujemo sve više potpora u poljoprivredi, a sve manje proizvodimo, jesu li i to za vas ozbiljni problemi za koje evo očekujemo uskoro neke promjene. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, pa sigurno da ovo što ste nabrojali ne stignem sve i odgovoriti u minutu, ali gdje god i ako je negdje evidentiran nekakav način da sredstva nisu iskorištena sukladno nekakvim zakonskim odredbama naravno postoje određeni zakonski mehanizmi. Ali van toga ja sam uvijek za to da se i određene stavke koje sve je onako kako bi trebalo zakonski biti provedeno da se između ostaloga i propitkuju. Vi ste kao zastupnica uvijek u svojim argumentaciji recimo spominjete segment poljoprivrede. Mislim da se tu i možemo složiti da brojne te potpore svih ovih godina koje su isplaćivane i davane u poljoprivredu su polučile određene rezultate međutim mislim da se možemo složiti da sigurno može kud i kamo bolje jer to je u konačnici one globalne razine brojki potvrđuju uspoređujući Hrvatsku sa RU. Jučer smo baš i ministrica Vučković i ja imali jedan susret sa predstavnicima poljoprivrednog sektora i tamo između ostaloga isto na tom tragu bilo i govora, kako i na koji način unaprijediti [[Upadica: Hvala vam.]] postojeći sustav.
Kolega Bulj, izvoli.
Hvala lijepo. Ministre govorili ste o energiji, ja bi samo kratko rekao da trenutno vlada se hvali u vašoj vladi di ste vi potpredsjednik da je 10% poskupila energija u ovoj krizi da smo mi tu najbolji u EU. Međutim, vi ste to vrlo lukavo pribacili preko HEP-a na lokalnu samoupravu tj. na vodovode tako da je poskupila struja u vodovodima da bi mogli pumpati do bazena, da bi u brdsko-planinskim mogli pumpati vodu i da bi kućanstva mogla dobivati i gospodarstva poskupili ste ni manje ni više nego 500% s tim da ste doveli do upitnosti uopće dostavu vode našim kućanstvima, poglavito brdsko-planinskim područjima. Pa kako vi opisivate to da ja sad kao većinski vlasnik u Sinju kažem svom vodovodu plaćajte točno kao prošle godine 170.000 kuna ratu plus 10% umjesto milijun kuna i tako ću i napravit. A vi dođite pa isključite [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] struju, pa neka Split nema vodu, neka nema [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bulj.]] sinjski, cetinski kraj jer to je laž i obmana pokrili ste se laži.
Izvolite odgovor. Molim vas kolega Bulj 10 sekundi ste otišli. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Mislim što se tiče energije i cijena energenata, nema toga ja mislim u Hrvatskoj kome nije cijena porasla, krenuvši od nas ponaosob građana preko poduzetnika koji za razliku od građana nemaju režim onakav kakav mi imamo nego imaju u pravilu i ugovorne odnose sa pojedinim distributerima, pa tako već spomenutim HEP-om ili sa plinarama itd., itd. i sukladno novim okolnostima su između ostaloga došli do tih korekcija. Tako da to sve opet zalazi u sferu ukupnih inflatornih pritisaka na strani energenata koje smo mi probali i ovim paketom koji je stupio na snagu ublažiti. Međutim, svjesni smo bili tada kao i sada da ih se ne može u potpunosti kao takve neutralizirati. I ono što je sigurno važno da se u okviru onih zakonskih odredbi koje imamo i ustavnih načela, a to je prije svega tržišnog natjecanja svi odgovorno ponašamo jedino ovaj problem možemo rješavati zajednički, a oni koji misle da iz nečega mogu izvući malo veću korist, mislim da takve treba ipak staviti malo sa strane.
Hvala vam. Kolega Bulj povreda poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče. Ministar je povrijedio čl. 238. omalovažavajući zastupnika. 500% je poskupila energije za vodovode, za dostavu vode 500%. Primjer sa 2 milijuna i 200 prošle godine sad je na 10,5 milijuna u ovoj godini, a dok to radite u isto vrijeme ste pokušali teleoperaterima stranim sa osam kuna smanjiti na 2.40, da im date 300, 400 milijuna u džep, slabo su opljačkali našu infrastrukturu [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj hvala vam lijepa.]] uz pomoć … Mudrinića, vlade …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala vam lijepa dobivate opomenu, kolega Bulj dobivate opomenu nemojte raditi to.
Šta vičete, opomeni njizi.
Dobili ste opomenu.
Jesul dobili oni pa pogledajte Borića … se govorim istinu.
Ajde molim vas kolega Bulj smirite se. Idemo … [[Upadica se ne razumije.]] kolega Borić molim vas prestanite dobacivati jedni drugima. Idemo dalje, kolega Mažar izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovani potpredsjedniče hrvatske vlade i ministre financija. Na prihodovnoj strani proračuna koja je iznimno bitna za hrvatske građane vidimo snažan iskorak u ubrzanom povlačenju ugovorenih eu sredstava, konkretno preko 58 milijardi kuna je isplaćeno RH što je više od 70% svih ugovorenih sredstava. Ali ono isto što je jako bitno tijekom proteklog tjedna predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen je izjavila da je zahvaljujući provedbi 34 reforme Vlade RH stvoren preduvjet da se RH do kraja lipnja doznači prva rata od 700 milijuna eura, a te 34 reforme su reforme i javne uprave i borbe protiv korupcije i zdravlja i obrazovanja i energetike i upravljanja gospodarenjem otpadom i energetske učinkovitosti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] zgrada što pokazuje sve ono što vlada radi.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Jako puno toga ja dnevno potpisuje, evo i zastupničko pitanje nakon godinu i nešto dana i brojna negativna mišljenja Ministarstva financija. Ovo je bio jedan od dopisa koji mi je jako drago bilo potpisati, a to je činjenicu evo tu je državni tajnik Župan koji je operativno vodio između ostaloga zajedno sa posebnim savjetnikom predsjednika vlade izradu tog NPOO-a, ali što smo rekli i onda jedno je jedan je izazov izraditi ga, važnije još i početi provoditi mjere i to je ono zapravo što treba sigurno spomenuti 34 od 34 mjere do kraja prošle godine koje smo izvršili poslali na evaluaciju, potvrđeno. Evo i sami ste citirali, parafrazirali riječi predsjednice Europske komisije i tih 700 milijuna stiže nam u 6. mjesecu. Tom dinamikom ćemo naravno nastaviti i dalje. Inače prije nekoliko dana smo isto komunicirali podatak kada gledate od našeg početka našeg članstva 49,1 milijardu kuna je više Hrvatska uprihodovala nego što je uplatila u proračun EU kada [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] dodate NPOO 55,2 milijarde.
Hvala lijepa. Kolega Lalovac izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani ministre. Jesen će biti izazovna, to je zapravo svi sada pokazatelji idu i prema inflaciji za jesen, pitanje je konkretno znači vi ste sami rekli da smo nekako da ste ovaj Zakon o PDV-u već potrošili gdje ste htjeli čekati ulazak u eurozonu. Molim vas ako možete ovdje danas s nama podijeliti dvije informacije, koje su to još neke mjere koje bi mogli hrvatski građani očekivati na jesen? Vrlo konkretno koje su to mjere jel ipak će jesen mislim biti puno izazovnija i ne samo zbog cijene energenata koje su dvoznamenkaste, cijene hrane čisto da umirimo nekako građane za jesen, uvijek se nekako pribojavamo te jeseni. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Da, hvala lijepo uvaženi zastupniče. Sve ste dobro rekli, naravno ne samo gledano u smislu nekakve sezonalnosti unutar godine, ali jesen sa sobom donosi nakon malog odmora ko se uspije odmoriti, ipak puno početak školske godine, najavu i općenito očekivanja zime i grijanja i sl. i onda naravno u ovom kontekstu treba i promišljati i daljnje mjere. Mislim kao što smo i do sada tako može se očekivati i dalje. Fokus svih danas sutra možebitnih mjera jel ih ne mogu u ovom trenutku niti želim najavljivati i o njima raspravljamo i razgovaramo i kada bude spremno kada i ako i bude ćemo to prezentirati, ali fokus će sigurno biti hrana i energetika, dakle to su dve ključne mjere. Tako da i ove mjere što ste citirali i spomenuli Zakon o PDV-u evo mjesec i pol dana je na snazi Zakon o PDV-u izmijenjeni, stope PDV-a snižene i sami dobro znamo odlazimo u dućane kupujemo kakvi su efekti toga i da li je samo i isključivo dobra mjera nečeg se odreći u smislu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] državnog proračuna ako nema efekta na građane.
Kolegice Puljak izvolite.
Pa evo poštovani ministre ja sam zapravo zabrinuta za vaše zdravlje, vidim da ste promukli, samo se pitam je li to promuklost rezultat toga što stalno na sastancima vičete dosta je, ne može to jel tako i dosta je? Ne znam, da vam poklonim onu jednu majicu Dosta je! pa da na sastanke idete s tom majicom ili iz drugog razloga a i ovdje kažete nemojte me posvađati sa ministrom Berošem, pa mislim da bi se trebali posvađati sa ministrom Berošem, ne samo vi nego i predsjednik Vlade jer čovjek očito ne radi dobro svoj posao. Rekli ste da ste 7 g. ministar, vjerojatno svih tih 7 g. čujete iste prijedloge i od čak i Povjerenstva za fiskalnu politiku koja govori stalno da nam trebaju reforme u zdravstvu pa evo ja vas pitam zapravo gdje je ta granica vašeg strpljenja, kad je dosta? Lani smo 6,4 milijarde dodatnih neplaniranih sredstava usipali, ove godine, evo sad 4, ko zna koliko će bit do kraja, skoro 4, je li, ko zna koliko će bit do kraja, dakle gdje vam je granica strpljenja? Evo, hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo i hvala vam uvažena zastupnice za zabrinutosti, sve je dobro samo je glas, ostalo je sve dobro, tako da brzo ću se oporaviti do izglasavanja amandmana, ja mislim da će sve biti u normali ali u svakom slučaju, mislim da me i ovakvog promukloga dobro čujete i dobro razumijete, dakle što se tiče zdravstva, uvijek i zadnjih nekoliko godina se najveći dio naše rasprave i svodi na problematiku zdravstva, nemam zaista ništa novoga niti dodatnoga reći u odnosu na sve ovo što sam svih ovih i godina i sada govorim a to je da je jasno naravno da mi zdravstveni sustav očuvati kao takav moramo, pandemija je dodatno otvorila svima nama još oči koliko je važan sustav, poglavito javnog zdravstva u RH ali isto tako, financijska održivost istoga i vis a vis demografske slike liječnika, medicinskih sestara, tehničara, kvalitete usluge za sve nas kao građane ali i cijelog sustava kao takvoga. Tako da naravno prenijet ću i vaše poruke kolegi Berošu. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, mi smo u jednoj, mi iz Mosta, u jednoj nezgodnoj poziciji da ono što govorimo, da se pokaže ispravnim nekoliko godina, znači s odgodom 2, 3 godine, tako smo upozoravali HDZ i SDP kod izbora ustavnih sudaca, vidimo sada koga su izabrali u Ustavni sud. Upozoravali smo vas i Vladu oko inflacije, tada je ministar Ćorić tvrdio da smo mi dežurni katastrofičari, vidimo sada da su prognoze puno gore, čak i od onoga što smo mi govorili. Isto tako govorili i upozoravali Vladu da ne treba ići u smjeru lockdowna, ne samo Vladi nego i lijevu oporbu, dakle uz zatvaranja vidimo, vi govorite kakve su posljedice takvih politika po državni proračun. Ja vas pitam jeste li svjesni u kakvom trenutno sada žive hrvatski građani koji imaju plaće 5, 6000 kuna, jeste li svjesni da ne mogu spojiti kraj s krajem, da ne mogu preživjeti mjesec i što će Vlada poduzeti?
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo, uvaženi zastupniče. Naravno, vaša pozicija sada kad ste u opoziciji, kada više niste dio parlamentarne većine se značajno promijenila pa onda sva vaša upozorenja evo vi možete tako karakterizirati ih, da ste nešto dobro rekli, u pravu i slično. Naša je odgovornost da djelujemo i to i radimo i to i činimo, tako da nemam vam tu ništa posebno reći. Dakle, inflacija na koju je netko upozoravao ili rekao, dakle to je bilo vrlo jasno i davnih dana se vrlo znalo o tome da rast kamatnih stopa je određen na neki način i neminovan i puno prije same energetski općenito krize inflacije jer smo dulji niz godina živjeli u razdoblju povijesno niskih kamatnjaka, monetarnog otpuštanja i jednostavno znali smo svi skupa i dobro, ne samo stručna i znanstvena ekonomska javnost, nego da tome razdoblju mora doći kao takav kraj, međutim opet ponavljam, za razliku od vas koji eto, možete si dozvoliti da upozoravate, mi moramo djelovati i to i radimo. Hvala.
Kolega Grmoja, povreda Poslovnika.
Da, povrijeđen je čl. 238. jer ispada da ministar kaže da mi u oporbi govorimo jedno, u Vladi drugo. Ovi ustavni suci, kum Branka Bačića, Šeparović, ovaj Mlakar koji se lažno predstavlja u Austriji su izabrani dok smo mi bili dio Vlade, izabrali su ih zajedno HDZ i SDP i mi smo kao dio Vlade govorili da to nije dobar put. Dakle, mi isto govorimo i kao dio vlade i kao dio oporbe i to ćemo nastaviti činiti.
I opomena je tu. Idemo dalje, kolega Begonja, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče. Poštovani ministre, ova godina je po mnogočemu nepredvidljiva, rat u Ukrajini, progranici, izbjeglice iz Ukrajine, prisustvo COVID-a, inflacija itd., vlada RH je nizom mjera pomogla građane, zaposlenike, poduzetnike a evo u zadnje vrijeme i povećanje osnovice državnim i javnim službenicima. Također, pomogla je i umirovljenicima da lakše prebrode prije svega ova inflatorna kretanja koja se odnose na energente. Mene zanima kakav to može imati učinak u ovom vremenu koje je pred nama, na stabilnost državnog proračuna ako nastavimo i dalje pomagati, ako bude za to potreba i kakav to učinak može imat na kreditni rejting RH? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. uvaženi zastupniče. Pa evo, nekoliko puta zapravo, kada promotrite sam o tome govorio ali kad promotrite i sad replike koje su do sada bile upućene, imate s jedne strane i naravno kroz replike, zahtjeve na povećanje izdvajanja iz državnog proračuna, onda u isto vrijeme, pripazite jesu li javne financije održive, jel povećan deficit, hoćemo li moć to sve servisirat. E,to je sve na mjestu, ja bih rekao a naša je odgovornost kao Vlade to sve skupa balansirat. Nebrojeno puta smo govorili i to se potvrdilo, kad je izbila pandemija, sve te nekakve da ne kažem, zavjese i nekakve stigme koje su postojale u javnim financijama su sklonjene, gdje se stalno inputiralo da su javne financije samo sebi svrha. Potvrdile su upravo suprotno, odnosno ono što smo stalno govorili, da smo konsolidaciju javnih financija radili i učinili kako bi danas-sutra kada izbije kriza, mogli reagirati i to se i dogodilo, 42 milijarde kuna gdje nitko nije mogao očekivat da će se tako nešto dogoditi, i državni proračun odnosno fiskalna politika je stala. Tako i svakoj slijedećoj krizi međutim naravno, moramo bi svjesni i ograničenja ali i frekventnosti tih istih kriza. Nije lako naravno.
Hvala vam. Kolega Grčić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, vi ste nešto u uvodu spomenuli oko plaća i mirovina, međutim usklađenje plaća od 4% u uvjetima inflacije koja je prošli mjesec je bila preko 9%, dakle ne pokriva niti 50% gubitka da tako kažem, kupovne moći plaća. S druge strane, korekcija mirovina u prvom polugodištu od 2,24% je praktički jedna četvrtina inflacije. Znači 75% je gubitak kupovne moći umirovljenika. I zaista apeliram na vas, znam otprilike što ćete odgovoriti jer ste to i u uvodu rekli, ali apeliram da se nađe određeni model kako bi se u posebno za umirovljenike, uz redovito usklađivanje još jednom u drugoj polovici godine pomoglo tim ljudima jer zaista im je teška situacija.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa jedna od mjera u paketu ovih ublažavanja inflatornih učinaka je bilo zapravo isto fokus na umirovljenike. Opet ću reći kao i na prethodnu repliku, u skladu sa ukupnim općim mogućnostima. Nitko sretniji ni od vas ni od mene niti svih ovdje prisutnih da možemo mirovine kudikamo više i promijeniti odnosno popraviti te odnose o kojima vrlo često govorimo, koliki je odnos prosječne plaće, prosječna mirovina, koliki je odnos broja zaposlenih, broja umirovljenika, kolika je prosječna umirovljenja u RH, itd., itd. Dakle sve su to sigurno stvari koje je potrebno, ja bih rekao, uzeti u obzir. Kad ste rekli vezano za plaće, tu moram reagirati na sljedeći način. Vi sada promatrate jednu godinu. Je, tako smo i raspravljali sa sindikatima. Gledajmo periodiku. Od 2016., ne smatramo mi da vrijeme počinje, ali znate i vi sami, bili ste tad u Vladi, niste uopće korigirali cijene, odnosno visinu plaća državnim i javnim službenicima. Usporedite koliko su rasle bruto, neto plaće, nominalne i realne plaće.
Hvala vam. Kolegice Glasovac, izvolite.
Ministre Mariću, prije 6 mjeseci ovdje u sabornici uvjeravali ste nas da ćete postići uštede u zdravstvenom sustavu za 5,3 milijarde kuna iako je bilo potpuno jasno da u tome nema uporišta jer ne može to proizaći iz nikakve zdravstvene reforme koje nema i nije se moglo uopće očekivati da će bolnice smanjivati dugove u zdravstvu. Naprotiv, sada vidimo da na mjesečnoj razini dugovi u zdravstvu rastu za 400 milijuna kuna. Sada ovim proračunom predlažete da se ta stavka za zdravstvo poveća za 3,5 milijarde kuna za sanaciju dugova i financiranje povećanih troškova no i dalje sakrivate činjenicu da ostaje skoro 3 milijarde kuna, koje su i dalje, to je nepodmirenih, a dospjelih dugovanja, koji i dalje nisu prikazani u proračunu. Moje pitanje vama glasi, dokle ovako, održavati ovakav kolaps zdravstvenog sustava i dokle ćete slati poruku građanima da u zdravstvu, sustavu zdravstva nema novca za lijekove, ali ima za sumnjive poslove koji proizlaze iz Ministarstva zdravstva?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Zaista mislim da nisam to činio jer to sigurno ne bi radio, uvjeravati vas u nešto vezano za zdravstvo, ja nisam ministar zdravstva. Ja odgovaram u pravilu na vaša pitanja i replike kao i mnogih medija i dulje vremena od svih tema, najviše se bavim, između ostalog, zdravstva, ali sam po funkciji ministar financija. Dakle ja moram gledati o financijskoj održivosti tog istog sustava i kao što ste i u prethodnim replikama rekli, i moja je zadaća i moja odgovornost kada dođemo do ove situacije osigurati ta sredstva. Je li mi drago? Nije. To sam rekao puno puta. Puno puta i jedino rješenje koje vidimo i koje cijelo vrijeme zagovaramo je da se napravi adekvatna i kvalitetna reforma koja će smanjiti ovaj pritisak na prihodnu stranu koju nemojte misliti da ministar Marić ili njegov tim nešto plaća. To plaćamo svi skupa kao porezni obveznici. E, i zato je potrebno na troškovnoj, rashodnoj strani, već 3. put danas, vjerojatno ću još nekoliko puta reći, svoj osobni stav, kako i na koji način postići dugoročnu financijsku održivost zdravstvenog sustava. Hvala.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Ja se jednako tako moram referirati na zdravstvo jer naravno, ovaj rebalans pokazuje u kojim smo problemima. Pred par godina sam vam ja poklonila jednu kutiju C vitamina i C vitamin će vam pomoći, bit će vam bolje, ali ne znam što će pomoći našem zdravstvu, odnosno ono što bih voljela znati, vi ste pred malo više od godinu dana rekli da ako, kad je riječ o zdravstvu, da ako ostane ovakva dinamika, tad ste se referirali, mi smo za godinu dana na istom, mi nismo ništa napravili. Bojim se da su vaše riječi zaista, ne bile proročanske nego istinite, a da je stvar još gora. Što učiniti? Što napraviti? Kako dalje? Jer samo za pola godine ćete doći, odnosno otići ćete krajem godine na sljedeći rebalans, to znamo i vi i ja, iduće godine, odnosno kraj godine će biti i novi proračun, a mi u zdravstvu nismo napravili ništa. Dakle ja imam osjećaj, bez obzira koliko tamo je novaca nikad dosta.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Još ću vam se jedanput zahvaliti na toj kutijici, pomogla je, ali očito nije sad ova sljedeća rečenica, zato tražim sljedeću kutijicu, nego očito sam potrošio sve što je bilo u kutiji, barem prema mom glasu se čuje, nema ni vitamina C ni kalcija, sve je nestalo. U svakom slučaju, ovoga, slično ili jednostavno ili isto kao i na prethodnu repliku i brojne druge i ja mogu govoriti o mandatu ove Vlade, u nekoliko navrata su provedene te sanacije, manje-više u pravilu na prihodnoj strani, imali smo čak i jednu situaciju kada smo po prvi puta, ja bar mislim, u hrvatskoj povijesti proveli sanaciju bez povećanja javnog duga i utjecaja na deficit jer smo našli čitav niz drugih ušteda kako bismo, između ostalog, dali taj poticaj zdravstvu. I tada, kao i sada, ostadošmo manje-više na istome i opet isto rješenje i rezultat i vidim na troškovnoj strani.
Kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi potpredsjedniče Vlade, ministre. Prihodi od turizma prošle godine negdje su bili oko 9 milijardi stranih turista, ako tome pribrojimo još negdje milijardu cca domaćih dolazimo negdje na 10 milijardi i 2019. su bili negdje sa domaćima oko 12 milijardi. Dakle vjerojatno na taj način ste i računali prihode koji bi se mogli ove godine ostvarivati temeljem fiskaliziranih računa, vidi se to povećanje i sigurno je da će itekako reakcija biti. Ja bih ovom prilikom rekao da treba vrlo ozbiljno računati, temeljem otvaranja, to je Schengen prostora, da se računa negdje između 5 i 7% će narasti promet, tj. aktivnosti u turizmu. Isto tako, zanima me malo kako će se oduprijeti i način, znamo da je mehanizam smanjivanja inflacije su povećanje kamata. Da li će to i smanjiti investicije u turizmu? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Odmah sam išao provjeravati podatke o fiskalizaciji. Dobro. Mislim, turistička sezona, vi jako dobro znate kao ministar, bivši ministar turizma i koji to promišlja, ne samo u toj poziciji nego i općenito. Ovih prvih 5,5 mjeseci u turističkom ukupnom obujmu možda nisu toliko značajni, ali ipak, pokazatelji gdje je zapravo, kad usporedimo u odnosu na prošlu godinu, indeks od 254 zapravo govori da je jako dobro ostvarenje. Međutim, mi želimo i naravno, učinit ćemo sve unatoč svim ovim izazovima da ove godine dosegnemo tu razinu predkriznu 2019., to smo bili svjesni u potpunosti kada je Covid izbio, da će upravo turizam, kao i neke druge uslužne djelatnosti pretrpiti najveću štetu i da će najdulje vremena trebati da se on kao takav oporavi. Međutim, ovo je jako dobar point koji ste rekli u drugom dijelu vaše replike, a to je pitanje kamatnih stopa. Ja mislim da je i moja zadaća i moja odgovornost i prema turističkim akterima i njihovim investicijskim ciklusima slati nedvosmislene poruke. Optimizam ali sa argumentacijom, a to je da unatoč svemu, i tom najavljenom porastu [[Upadica: Hvala vam.]] kamatnih stopa trebamo činiti sve da se investicijski ciklusi nastave.
Kolega Kovač, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Konkretno pitanje, evo, proučio sam malo taj proračun. Zanima me, vi i sami znate da već par godina mi pričamo o Centru za odgoj i obrazovanje u Čakovcu, on je smanjeni za skoro 3 milijuna u ovom rebalansu, bojim se da ćete krajem godine kad ćete raditi još jedan rebalans to ili izbaciti ili neće biti iskorišteno. Vi i sami znate da konkretno sad već bivši ministar g. Horvat, vi i ja smo dogovarali, pred 2 godine je moralo biti konkretno znači već otvorenje radova tog centra. Do sad se nije pomaklo s mrtve točke i drugo što me zanima, kad ste pričali da pratite što druge zemlje donose kao mjere u okruženju, posebno što se tiče energetike i hrane, prehrambenih artikala, ja bih vam skrenuo pažnju da evo, pogledate susjednu Mađarsku gdje danas imate situaciju da stanovnici Međimurja odu tankati i voze se tankati aute goriva di je se može na gorivu [[Upadica: Hvala vam.]] uštedjeti do 400 kuna po tanku, [[Upadica: Hvala lijepa.]] a da ne pričamo koliko su jeftinije [[Upadica: Kolega Kovač, hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.]] ove živežne namirnice. Zahvaljujem.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, za Centar za odgoj i obrazovanje, odmah mi pada na pamet, tu vidim i zastupnicu iz Slavonskog Broda, Milan Amruš škola i slične primjere zastupnika također, Prkačina iz Broda, mene osobno, dakle, generički odgovor. Što se nas tiče, osigurat ćemo sredstva, smatramo da su to dobri projekti. Međutim, za ostvarenje njihovih trebaju se stvoriti očito uvjeti. Ja ne mogu si, ne znam sad sve detalje, dozvole, odnosi sa lokalnom samoupravom, da li postoje neki prijepori, štogod, dakle kao takvo, dakle bitno je između ostaloga da ta stavka u proračunu kao takva stoji, ako se dinamika realizacije ubrza, osigurat će se i financijska sredstva, tu ne govorimo o milijardama, tu ne govorimo o zdravstvu, tu ne govorimo o nekakvim razlozima po koji bi trebali ići u rebalanse ili ne ići u rebalanse nego da se jednostavno završe ti projekti. Evo već spomenuta škola Milana Amruša je zaista mislim svima više, ja bih rekao, došla do toga da jednostavno kažemo to trebamo napraviti, točka.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, moram priznati, malo koja Vlada na ovom svijetu u roku 4 mjeseca prizna da je nesposobna. Vi ste to uspjeli, a sada pitanje, ako priznate ono što ste napisali u proračunu u 4 mjeseca, priznate da nije ostvarivo, a bili ste upozoravani, radi se o zdravstvu, priznali ste da ste nesposobni upravljati sustavom kako ste predvidili. Ali imam drugo pitanje, a ono se tiče da pokušate objasniti građanima koji zarađuju 4, 5 tisuća kuna, koji pune proračun koji se puni 6,5 milijardi kuna više od čega kažu, solidarnosti ste dali 600 milijuna za pomoć vezano za energente, što se desilo sa ostatkom novaca i što se desilo sa onih dodatnih 4 milijarde deficita koji se pojavljuje, a poticaja gospodarstvu koje bi trebalo biti ključ od kuda [[Upadica: Hvala lijepa kolega Brumnić.]] primaju plaće ljudi, uopće nema.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, ovaj prvi dio zaista nemam šta komentirati i vraćati se unazad i prošlost i pitati vas kad ste vi radili rebalans i kad radite, ne znam sada ovdje u Gradu Zagrebu i slično, to uopće neću ulaziti u to nego ću reći vezano za ovaj drugi di. Što se tiče mjera za pomoć gospodarstvenicima, maloprije sam o tome govorio, za razliku od Covida gdje je najveći naglasak bio upravo na poduzetnike, ovdje su na socijalno najugroženije skupine stanovništva stavljen naglasak. Međutim, isto tako svjesni činjenice da snižavanjem stope, recimo PDV-a ne morate u potpunosti pogoditi metu koju gađate jer ne ovisi samo o vama, smanjite porez. Isto tako i za neke druge mjere. I ovo o čemu govorite vi, naravno da kao takvo nije u ovim okolnostima lako između ostaloga i mjeru koju ste stavili u funkciju, njen puni učinak kao takav vidjeti i ostvariti svejedno rezultate, ali ja mislim da bi bez tih mjera efekti na inflaciju nažalost bili još i veći i još i gori.
Izvolite povredu Poslovnika, kolega Brumnić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] povrijedio je čl. 238 vrijeđajući mene osobno jer je svjestan da proračun u Gradu Zagrebu, kada se donosio, ja sam nekoliko puta upozoravao na stvari koje radi Grad Zagreb, koje ste vi direktno odobravali jer ste vi bili ti koji odobravate zaduženja Grada Zagreba jer ste vi bili ti koji ste odobravali .../nerazumljivo/... posredna zaduženja Grada Zagreba jer ste vi bili ti koji ste odobravali de facto koncesije u Gradu Zagrebu koje vidimo danas kako su prošle, a ja sam vas osobno [[Upadica: Hvala vam lijepa. Kolega, Kolega…]] upozoravao.
Brumnić, dobivate drugu opomenu. ... [[Upadica se ne čuje.]] Zato što je ... [[Upadica se ne čuje.]] Prvo, ajde ovako, prvo malo, malo, smirite se. Dakle prvo, vi ste replicirali, ministar, potpredsjednik Vlade nije vas ničim uvrijedio, to valjda svi koji su ovdje nazočni i svi koj gledaju televiziju to vide i znaju. Dakle vi ste iskoristili sada povredu Poslovnika da biste mu replicirali i zato ste dobili opomenu, evo. ... [[Upadica se ne čuje.]] A kolega Brumnić, ajde molim vas, pa svatko se može onda uvrijediti kad netko iznese neki stav koji mu ne odgovara. Pa daj ajde, pa onda nemojte bit tu ak vas to tak jako smeta. Idemo dalje. Kolegice Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, poštovani potpredsjedniče, evo upravo suprotno naravno da će reći suprotna strana da je očekivano. Mislim da je Vlada suočena sa brojnim poteškoćama zaista odlično reagirala i ovog proračuna posebno povećanje na proračun Ministarstva rada i socijalne skrbi vidi se koliko su i financijski teške mjere vlade na ublažavanje poteškoća vezano za inflaciju i na povećane cijene energenata. Usmjereno je 157 milijuna za poboljšanje poslovanja ustanova socijalne skrbi. Naknade za ugroženog kupca električne energije 263 milijuna, a ono što posebno i mnoge druge, a ono što posebno želim naglasiti da su povećana i osigurana sredstava za provođenje aktivnosti pojedinih [[Upadica: Hvala vam.]] aktivnosti iz sredstva europskih fondova.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na tome i na replici i na činjenici da ste upravo prepoznali što sam maloprije govorio. Da ponukani činjenicama i očekivanjima da će inflatorni pritisci upravo mislim sve zahvatiti, zaista sve slojeve društva, ali da će imati i u nekakvom relativnom smislu jači učinak upravo na socijalno najugroženije. I zato jesmo prema njima nastojali reagirati što je moguće više, ali opet svjesni činjenice da ne možemo u potpunosti zaštiti niti bilo koga zaštiti, vidimo i situaciju i u drugim zemljama. Sve mjere, ja ću ponoviti još jedanput kada gledate cijeli paket koji je u konačnici i Europska komisija verificirala i na neki način okarakterizirala kao među izdašnijima jer naš paket težine preko 1 i, 1% BDP-a u odnosu na prosjek 0,6 zapravo o tome najviše govori. Ali svjesni svih okolnosti, neizvjesnosti, izazova, naravno da ne možemo konstatirati to je to i u svemu smo ovoga, ovoga dobro napravili jel.
Kolega Bakić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre nas u ovoj drugoj polovici ove godine očekuje novo usklađivanje mirovina. Aktualna vrijednost mirovine će se ovog puta u 70 postotnom dijelu povećati slijedom rasta cijena i to povećanje mirovine će vjerojatno biti najveće u zadnjih možda 10-ak godina. E sad, u ovom rebalansu predviđa se povećanje prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje sa 26 na 28 milijardi, međutim u onom drugom dijelu u transferu iz općih prihoda i primitaka bilo je predviđeno u originalnom planu i sad je ostao iznos od otprilike 19,3 odnosno sa 19,1 milijardu kuna. Moje pitanje je vrlo jednostavno. Hoće li to biti dovoljno? Naime, u planu, već u planu za prošlu godinu i u izvršenju taj dio dakle transfer iz općih prihoda i primitaka mirovinskom zavodu za osiguranje iznosio preko 20 milijardi kuna. Meni se čini da bi točno milijarda kuna mogla nedostajati. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, da, što se tiče mirovinskog sustava to sam namjerno i uvodno govorio između ostaloga s namjerom da pošaljem poruku da ako i budu nedostatna sredstva, da će se ona kao takva osigurati i da umirovljenici ni u kojem slučaju ne dođu u neku i vrstu zabrinutosti što će i na koji način će se događati u drugoj polovici godine. Osigurat će se sredstva. Bilo bi sjajno ova vaša konstatacija kao i moja da u drugoj polovici godine očekujemo veće povećanje mirovina i veću indeksaciju. Bilo bi sjajno kad bi u nastavku te rečenice bilo zbog onoga pondera rasta plaća, a ne zbog pondera rasta inflacije. Međutim, okolnosti i realnost su drugačije. Kako god bilo, sukladno pozitivnim zakonskim propisima mi ćemo provesti indeksaciju i van ovih pozitivnih propisa smo proveli ovu isplatu jednokratnog dodatka kao i u Covidu tako i sad za energente. I sami znamo da je tu jako visoka baza i opet ću reći za mirovinski sustav nitko sretniji od mene da možemo povećati više.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Zanima me što će država učiniti ukoliko dođe do podizanja kamatnih stopa Europske centralne banke i ako to proizvede recesiju, pad proizvodnje, povećanje nezaposlenosti i rast javnog duga. Da li će imati mogućnost provođenja anticikličkih jel politika koje bi osigurale kompezatorni rast javne potrošnje ili će nastaviti sa provođenjem politika financijske konsolidacije iz pravila Europskog semestra pakta o stabilnosti itd., imajući u vidu znači da je sa koronom, a još prije toga, znači imajući u vidu i neku konjukturu onda dolazi korona i stavljaju se na čekanje znači pakt te europske stabilnosti itd., sva pravila Europskog semestra. Da li ćemo mi sada s obzirom na inflaciju ipak se znači vratiti i dizati znači kamatne stope i ponovno vraćati ograničenje znači u onom pogledu u kojem sam navela? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, sve ste dobro sročili, ja bi samo jednu malu korekciju na vašu repliku. Ne bi koristio čak uopće futur, nego bi već rekao ono što i činimo. Kada će se ona dogoditi, sama najava, da vidimo što je i FED radio, vidimo u konačnici što se događa na financijskim tržištima. Ja sam prije nekoliko dana i tjedana govorio o tome javno. Izdali smo obveznicu u velikom tjednu taman prije Uskrsa na 10 godina po nešto manje 3%. Ista obveznica od 12 godina prije godinu dana je bila 1,2%. A mi smo u tom trenutku bili prva članica EU, ne članica eurozone koja je uopće mogla izdati i izdala obveznicu kao takvu. Dakle, neminovno i vidljivo je taj rast kamata. I mi smo na to ja bih rekao naravno i računali kad kažem i koristim pojam i termin spremni naravno to znači da imate rješenje. Ne možemo nitko ne može imati rješenja za sve ovo, međutim jako je važno, izuzetno je važno uz mjere borbe protiv inflacije, ublažavanja očuvati gospodarski rast, jako je važno [[Upadica: Hvala vam.]] najvažnije.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre čuli smo neku neistinu koja se htjela provući kroz raspravu o tome da smo smanjili sredstva za obnovu. Dobro je da smo to ispravili, da nas to više kroz dan ne opterećuje, ali ono što ja želim skrenuti pažnju na jednu vijest koja je prošla ovih dva dana, ali je poprilično nezapažena. To je napredak Hrvatske na ljestvici indeksa ekonomskih sloboda. I kad se nešto dogodi u ovih 6 godina ko što je ova vlada uspjela gotovo za 50 mjesta popraviti položaj RH, a samo zadnjih godinu 34 mjesta jasno pokazuje što i kako se radi. Najveći akcenat koji je dan u tom pregledu jest upravo ono što ste vi proveli kao ministar, a to je nekoliko krugova porezne reforme kao jednu od najvećih vrijednosti i učinaka takvih poreznih reformi na status, znači i naših stanovništva, radnika itd. Pa sad ja pitam zaista da li mi zaista imamo još nekakvih mogućnosti da nešto radimo po tom pitanju i što očekujete dalje po tom pitanju recimo?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa upravo taj izvještaj koji citirate kao i brojni drugi međunarodni, relevantni i kada gledaju sve zemlje horizontalno koji ipak imaju najbolji uvid u situaciju u pojedinim zemljama ali i u drugima, ja bih rekao da su važni. I onda kada nešto eventualno i kažu kritički to treba uvijek uzeti u obzir, jer sigurno govore argumentirano. Ali isto tako i kada kažu pozitivno. Vi ste citirali jedno izvješće, ja sam malo rekao i Fitchovo izvješće prije nekoliko dana. To su sve ipak izvještaji koji zapravo mogu potvrditi, da naravno uzevši u obzir sve okolnosti i izazove i neizvjesnost koju imamo, ne želeći ružičastim obojati situaciju u Hrvatskoj, ali ipak pokazuje da određene stvari su dobro napravljene i da se rade na adekvatan način. Međutim, izazovi sa kojima se trenutno suočavamo po ničim nisu specifikum Republike Hrvatske, nego možemo reći globalni izazovi. I u tim okolnostima, tim i takvim okolnostima moramo uvijek funkcionirati.
Kolegice Dreven Budinski, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Prihodovna strana proračuna određena je daljnjim rastom gospodarske aktivnosti te naporima u svrhu ublažavanja inflacije, odnosno pritiska na građane i gospodarstvo. Tako se predviđeni prihodi od poreza na dodanu vrijednost poznatiji kao naš PDV temelji na projekcijama rasta osobne potrošnje, turističkih usluga, potrošnje te investicije. Vlada RH smanjila je PDV na određene proizvode te privremeno smanjila trošarine na električne energente. Unatoč naporima Vlade cijene proizvoda i dalje rastu, pa mene interesira da li možemo i kada očekivati učinke tog smanjenja. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Isto samo malo zadiranje u vašu repliku, nemojte mi zamjeriti. Vlada nije smanjivala trošarinu na električnu energiju, jer ju ni ne može smanjiti na minimalnoj razini. Mi praktički imamo de jure, ali zapravo ni nemamo i uprihodujemo godišnje nekakvi simbolični iznos od nekih 30 milijuna kuna. Smanjili smo na pogonska goriva. Tu prostora nešto malo još ima, međutim uzevši u obzir i dalje element neizvjesnosti gdje će i kako će se kretati cijene sirove nafte na međunarodnim tržištima koja utječu opet na pogonska goriva tu smo si taj prostor koliko toliko ostavili, pa ćemo vidjeti po potrebi eventualno i dalje reagirati. Ali dobro ste apostrofirali taj PDV gdje svi skupa trebamo ja bih rekao na jedan afirmativni način raditi ono što je važno, a to je zapravo dati doprinos jer smo tržišno gospodarstvo, nema propisivanja cijena, nema elementa prisile. Ali da se kroz tržišno natjecanje zapravo stimulira da to snižavanje poreza se prelije tamo gdje je cilj, u ovom konkretnom slučaju na građane.
Hvala vam. Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani ministre, prije 5 mjeseci smo ovdje upozoravali na probleme u zdravstvu. Jasno smo upozoravali na to da ona sredstva koja su planirana za zdravstvo nisu dovoljna i nije nam jasno kako je to moguće, da bez obzira na lijekove moramo taj dug platiti ukoliko želimo pružiti svoju uslugu našim građanima. Međutim, postoje i druga osnovna zaduženja od naših bolnica. Na primjer specijalne bolnice su dužne i HZZO-u zato što nisu mogle ispuniti svoje obveze zbog covid krize, zbog uvjeta koje je naravno uspostavila Vlada i Stožer. Kako je moguće da ministar zdravstva to nije predvidio i da je u pet mjeseci promašio proračun za 4 milijarde, a znamo da to nije dovoljno. Trebat će nam još 3, 4 milijarde do kraja godine da bismo mogli pokriti sve troškove. To je prvo pitanje. I drugo pitanje, što je sa razvojnim sporazumom sjever? Znači prošle godine 27.12. je potpisan taj sporazum. Do sada ni jedno ministarstvo se nije odazvalo na razgovor, dogovor, na sastanak da bi se to moglo ispuniti.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Za razvojni sporazum pitat ću kolegu Fuchsa, nemam sada informaciju niti nekakav suvisli odgovor koji vam mogu reći gdje, u kojoj je to fazi. Što se tiče samoga zdravstva spomenuli ste problematiku specijalne bolnice, opće bolnice, KBC-ovi. Ja vam to gledam, meni je to sve isto nazovimo tako. Ja gledam ukupne brojke da li je netko osnivač i vlasnik lokalna samouprava i država. Kada dođe račun za plaćanje osiguraj sredstva. Kako i na koji način će se to transferirati, ja bih tu između ostalog isto jednu stvar rekao više moj osobni dojam. Dakle, godinama smo se gubili u razno raznim manje važnim stvarima. Prije nekoliko godina, evo tu možete i posvjedočiti među svojim kolegama glavna tema je bila isključivanje HZZO-a iz državne riznice i time ćemo riješiti sve naše probleme. Jesmo li ih riješili? Odgovor se sam po sebi nameće. Tako isto sad kad mi netko nametne pitanje jel netko treba biti i promijeniti vlasničku strukturu to je manje važno, važno je postići financijsku održivost.
Kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani ministre nije prošlo sedam debelih krava, nije prošlo sedam dobrih godina već su počele dolaziti i mršave, već je covid kriza ogromna, došlo je energetska kriza, dolazi nam inflacija. Možemo se složiti da jedna od najugroženijih skupina koje osjećaju teret krize su umirovljenici. Dakle, nakon što ste isplatili covid dodatak, nakon što ste isplatili energetski dodatak hoćete li podržati SDP-ov prijedlog da se isplati i inflatorni dodatak u jesen koja će biti itekako upitne kakvoće života za upravo umirovljenike.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Naravno vaše je apsolutno legitimno pravo da tražite određene stvari i dobrim dijelom mi smo ja bih rekao pokazali kako i na koji način promišljamo tu problematiku upravo mjerama koje ste i sami spomenuli. I opet ću reći po treći puta danas nitko sretniji od mene i nas u Vladi da možemo i više i što se tiče usklađivanja i povećanja mirovina i nekih jednokratnih i sličnih dodataka itd. sve kako bi se životni standard naših umirovljenika kao takav popravio. Ali naravno imamo određena ograničenja. Tako da i politički gledano kad vi nešto takvoga podnesete i da je netko eventualno protiv vi ćete naravno zaključiti da smo mi protiv umirovljenika. Mislim da se jasno vidi, ne da nismo protiv umirovljenika nego smo jako za njih i zato cijelo vrijeme i šaljem nedvosmislene poruke jer znam kako i na koji način se ta tematika može na neki način i do njih reflektirati da netko može iščitati ne znam u očekivanju veće indeksacije u idućoj polovici godine. Hoće li biti dovoljno sredstva? Hoće [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] osigurat će se sredstva …
Kolegice Grba Bujević izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi ministre. Zdravstvo će ovim rebalansom dobiti 4,3 milijarde i još dodatno 3,8 milijardi. Osim za sanaciju dugova u zdravstvu taj novac je predviđen i za isplatu onih sredstava koja jedna druga vlada, ne ova vlada, prouzročila vezano uz zdravstvene djelatnike i jednako tako je namijenjeno za ukrajinske ljude iz Ukrajine za ukrajinske izbjeglice. Da samo podsjetim da je u RH 18.000 ukrajinskih izbjeglica o kojima skrbimo, a jednako tako da je zdravstveni sustav pružio 8.733 zdravstvene usluge od čega je dobar dio se odnosi na bolničke zdravstvene ustanove. Taj trošak nitko nije mogao predvidjeti, prošle godine rata u Ukrajini nije bilo i to pozdravljam zato što će to omogućiti zdravstvenim ustanovama da imaju isto tako sredstva s kojima mogu pokrivati te usluge. Eto pa se inače [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] naravno na svim tim novcima zahvaljujemo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i baš vam hvala na toj replici zato što mi je drago da malo i proširimo temu zdravstva kroz problematiku i samo isključivo dobavljača i veledrogerija. Ja mislim da ni oni nisu zaslužili da se cjelokupna problematika zdravstva i reforme zdravstva svodi samo na lijekove. Svi dobro znamo i vi koji radite cijelu karijeru i brojni drugi ovdje liječnici i ostali, a ja mogu reći i ja temeljem dosadašnjih iskustava kao ministra financija, ali prateći tu problematiku mislim da možemo zaključiti da je problematika kud i kamo sveobuhvatnija od samih lijekova. Covid je pokazao koliko je važan i vrijedan i što je sve iznjedrio i napravio zdravstveni sustav i zato eto mislim da nam je svima u interesu da se on stavi na financijski održive noge da može podnijeti sve moguće izazove i u nekim lijepim vremenima, poglavito kada nastupe krizna vremena kao što su ponovno sada.
Kolegice Pocrnić-Radošević izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre. Uvidom u prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna za 2022.g. na stavki Ministarstva rada odnosno HZZ-a u dijelu aktivne politike tržišta rada zabilježeno je povećanje za 482 milijuna kuna čine novi plan definiran na iznosu od 2 milijarde i 96 milijuna kuna što je povećanje od 29,9%. Isto tako i na stavci aktivne politike zapošljavanja zabilježeno je povećanje od 26,7% i ukupni iznos je 135 milijuna kuna. Slijedom predviđenog očekuje se nastavak i nesmetano provođenje mjera aktivne politike zapošljavanja u budućem razdoblju, znači li to da naši poslodavci i nezaposlene osobe mogu računati i na vladino poticanje zapošljavanja i održanje zaposlenosti usprkos predstojećoj inflaciji i eventualnim vanjskim čimbenicima [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] koji mogu utjecat na stanje u gospodarstvu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dobro ste proanalizirali proračun Ministarstva rada ukupno negdje dvije odnosno tri milijarde kad gledamo sve izvore. Aktivna politika zapošljavanja kao što su bile i mjere do sada … polako izdaje… su uvijek u fokusu, dakle s te strane sigurno da će se nastaviti poticati aktivno zapošljavanje. Mi znamo i sami imamo još uvijek na snazi neke od onih mjera nazovimo ih tako covid mjera za očuvanje radnih mjesta kud i kamo u užem smislu, ali to je između ostaloga evo i do nedavno moj kolega, sada već bivši ministar Aladrović je jednom jako lijepo rekao. Dakle prešli smo iz one faze očuvanja u fazu stvaranja, e to je ona faza u kojoj jesmo i mislim da unatoč ovim kriznim situacija i momentima to je ključna varijabla koju trebamo gajiti. Opet ću parafrazirati poduzetnike, njima ono što treba najvažnija radna snaga.
Hvala. Ministre još šest replika … [[Upadica se ne razumije.]] još šest minuta. Kolega Bajs izvolite.
Poštovani ministre. Kažu da inflacija je prijatelj državnog proračuna, a neprijatelj životnog standarda građana i gospodarstva. Moram naglasiti da mi smo u istoj situaciju kao i niz europskih zemalja. Premijeri tih zemalja su poslije ukrajinske krize najavili setove mjera koje su vezani upravo uz te dve … životni standard i naravno očuvanje gospodarstva. Naglasit ću da u ovih 11 milijardi viška ili povećanja državnog proračuna RH ne nalaze se te dvije stvari, dapače, vi ste izrijekom naznačili da mi samo provodimo one mjere koje smo imali za covid krizu i post u ovom slučaju … pred ukrajinsku krizu. Ja se pitam zbog čega tako velika sredstva ne idu prema građanima? Zašto ne idu prema gospodarstvu? [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Isto tako ću reći da taj odgovor [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] očekujem ne samo od vas nego vjerojatno od premijera jel to premijeri obično …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala kolega BAjs. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ovo što kažete kažu nisam siguran da ijedan ministar financija ikad to rekao jel prijatelj inflacija prijatelj proračuna samo ako gledate izdvojenu prihodnu stranu proračuna. Kada bi to bio slučaj kad bi ja odbio sve ove apele i zahtjeve za povećanjima na rashodu ja bi sada bio u svom uredu i promatrao vas kako ovdje raspravljate o nekoj sasvim trećoj točki i taj višak prihoda fino proknjižio, evidentirao suficit i rekao to je to, međutim okolnosti su kud i kamo drugačije. Znate i sami troškovna strana koja je zaista pod velikim efektom i učinkom te iste inflacije i sve ovo o čemu govorimo sada ovdje i zdravstveni sustav i mirovinski sustav i plaće i zbrinjavanje izbjeglica i antiinflatorni paket mjera itd., itd. Ovo što se tiče usporedbe s drugim zemljama, opet ću reći još jedanput, nemojte zanemariti tu činjenicu i sama Europska komisija kaže, naš paket je među izdašnijima, značajno iznad prosjeka dakle, a znate i sami da su mnoge zemlje imale [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] izborne cikluse itd.
Kolegice Perić izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Lako ovdje neki kolege se nabacuju kako je time što je rebalans sada da je to nesposobnost, a zaboravlja se koliko je napora napravljeno recimo u 2021. kad ste smanjili i porez na dohodak i porez na dobit, kad su ti efekti onda bili itekako evidentni. Osim toga kada se pogleda koliko je pandemija napravila štete i što se sve činilo, pa evo već je spominjan i PDV koji je evo početkom godine odmah intervencija bila da se smanji i da na taj način zapravo se ublaže i efekti inflacije koja se očekivala, koja je već u 2021. imala svoje naznake, dakle vrlo aktivno, vrlo angažirano upravo u tom smjeru se nastojalo raditi i činilo da upravo inflacija i svi ovi negativni efekti se stabiliziraju.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa kao i kod brojnih drugih stvari u životu tajming je od presudne važnosti i kod onih mjera i covida, a tako i sada nije bitno samo adekvatno odgovoriti nego i pravovremeno i uzevši u obzir sve, evo recimo baš sam ponukan zapravo i vašom replikom što smo maloprije čuli o upozorenjima jel ko je neko upozoravao. Pa uzmite i projekcije i procjene recimo Europske središnje banke, prije nekoliko mjeseci očekivanja su bila prva polovica godine, u drugoj polovici godine izgleda ispuhivanja, očekivanja su se promijenile, jel oćemo reć da neko u Europskoj središnjoj banci nešto ne zna, to su sigurno među najboljim stručnjacima što se tiče monetarne politike i promatranja općenito kretanje inflacije i sigurno im je za vjerovati, ali okolnosti su se u međuvremenu posložile odnosno učinile još dodatne izazove i nažalost to se sve skupa produbilo. E u tim svim takvim okolnostima naravno da je važno djelovati, ali tražiti i nalaziti onaj najbolji moment kada i efekt vaših djela će se kolko tolko vidjeti.
Hvala vam. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče vlade, kada ste prije više od 6.g. postali ministrom Hrvatska je se nalazila u proceduri prekomjernog proračunskog deficita i u proceduri prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, od tada do danas Hrvatska je izišla iz obe procedure. U međuvremenu i Hrvatsku i Europu i svijet zahvatila najprije zdravstveno, zdravstvena kriza koja se prelila na gospodarstvo, a sada i sigurnosna situacija uvjetovana sa agresijom Rusije na, na Ukrajinu. Mene sad interesira danas, gdje je danas Hrvatska, što o tome govori Europska komisija i gdje nas u usporedbi sa drugim starijim snažnijim u financijskom smislu država članica EU postavlja, je li danas Hrvatska u tom smislu stabilna država kad su u pitanju javne financije i kako stojimo u odnosu na prosjek EU?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Referirajući se na taj početak mandata ne samo mene nego vlade 2016. ja ću podsjetiti na sve skupa ne samo da smo tad bili u kategoriji zemalja sa prekomjernim makroekonomskim neravnotežama, čak nam je prijetilo i padanje još jednu stepenicu niže koju koliko se ja sjećam nijedna zemlja još do tada nikad nije ni bila. Uspjeli smo to zaustaviti, a onda u godinama koje slijede unaprijediti naš status i ja očekujem ovih dana puno izvještaja od strane Europske komisije i konvergencijsko izvješće Europske središnje banke i Europske komisije, a tako i ovo o kojemu govorite. Naši napori svih ovih godina su i do sada, a ja sam siguran i dalje će biti prepoznati i današnja slika Hrvatske upravo u ovim okolnostima o kojima govorite da smo zemlja sa investicijskim rejtingom, što donedavno nismo bili, zemlja bez prekomjernih fiskalnih i proračunskih neravnoteža, što donedavno smo bili, a isto tako i više nismo zemlja sa neravnotežama ekonomskim. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu kolegica Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče vlade, pa jučer u Šibeniku moglo se je čuti kako predsjednik Milanović kritizira povlačenje europskih sredstava i kaže da svega 5 milijardi kuna smo u plusu u odnosu na proračun EU odnosno kasnije se u drugoj izjavi ispravio kao 5 milijardi kuna godišnje, pa mislim da je dobro da naši građana znaju da je ukupno ugovoreno preko 125% raspoloživih sredstava, da je isplaćeno preko 70% i da smo u plusu gotovo 50 milijardi, a kad tome pribrojimo i sredstva iz NPOO-a preko 55 milijardi kuna.
Izvolite odgovor.
Evo hvala lijepa, nisam slušao izjavu predsjednika republike jučer, ali i sami ste rekli da je pojasnio dodatno i ovo su brojke koje ste rekli na kraju, pa ću ponoviti još jedanput, maloprije sam isto odgovarao, 49,1 milijardu kada se gleda od početka našeg formalnog članstva kolko smo povukli u odnosu na kolko smo uplatili, kada se tome pridoda NPOO 55,2 milijarde kuna u korist RH, dakle plus taj odnos i mislim da će se ta bilanca zapravo još dodatno poboljšavati jer uz višegodišnji financijski okvir koji se sada završava i koji će vrijedit za idućih 7.g. za Hrvatsku su i dalje značajna i dosta izdašna sredstva NPOO-a. U svakom slučaju unatoč tome što ćemo ja bih rekao biti u tom plusu jako je važno nastaviti tu dinamiku, nastaviti tu dinamiku.
Hvala vam. Kolega Bartulica izvolite.
Zahvaljujem poštovani ministre, evo skoro smo pri kraju, nadam se da će glas još malo izdržati. U ovim raspravama koje smo imali do sada vi sigurno znate moj stav da udjel ukupne države je prevelik, previsok u Hrvatskoj, javna potrošnja isto je za mene zabrinjavajuće. Pored ovih svih izvanrednih situacija čini mi se da vlada nije učinila puno toga što jedino ona može. Dakle slažem se da je ograničeno što možete sad učiniti u vezi inflacije i drugih stvari, ali oko strukturnih reformi jedino vi možete to provesti, pa moje pitanje se opet odnosi na ove sektore gdje najviše zapravo gori, zdravstvo. Vi ste bili na sjednici zajedno sa kolegom Berošom, kad sam ga pitao o zdravstvu priznao je da ništa nije reformirano i dalje imamo socijalistički pristup. Je li se slažete da ne možemo očekivati racionalizaciju rashoda bez uvođenja tržišnih mehanizme u taj sustav uključujući i izvor [[Upadica: Hvala kolega Bartulica.]] ovih koji uplaćuju da ne samo bude HZZO [[Upadica: Hvala vam.]] nego da dođe do konkurencije. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, pa i na toj sjednici kao i na ovoj jako puno komentara u kojem smjeru bi trebalo ići dalje iskoraci i malo prije sam odgovarajući na problematiku lijekova rekao. Zaista treba gledati sveobuhvatno. Ne samo jedan segment izdvajati i o njemu ovoga voditi problematiku nego kompletni sustav gledati. Ne slati nekakve poruke koje odmah odvraćaju od bilo kojih iskoraka i bilo koje reforme. Da jednostavno kažemo ja ne znam to je nacionalizacija zdravstvenog sustava ili privatizacija jel to ovo ili ono, to su vrlo paušalne ocjene. Tome se treba pristupiti sveobuhvatno i gledati sve segmente i u skladu s našim i ustavnim načelima i principima, ali naravno i svemu onome čemu stremimo, provesti nešto što će i u konačnici osigurati financijsku održivost tog važnog sustava, a i nekih drugih. Spomenuli ste ukupne strukturne reforme i ja sam uvijek naravno afirmativan na takve vrste.
Hvala vam. I zadnja replika, kolega Bilek izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani potpredsjedniče Hrvatske vlade pa evo i sama inflacija o kojoj smo ovdje puno danas slušali nije samo stvar RH i nekog gospodarenja na ovaj ili onaj način, nažalost je globalna stvar u slučaju i sigurnosnih ugroza, svega što smo imali sa zdravstvenim sustavom, ali prateći ovo i što ste pričali, a i malo zemlje u okruženju koliko sam primijetio neke od njih su već u inflaciji što se tiče i prešli dvoznamenkaste cifre. Pa bi htio pitati samo gdje smo mi tu u tom djelu jer stvarno i koliko sam čuo od kolega iz EU i od Češke koja će uskoro predsjedavati naš paket je stvarno izdašan u tom smjeru i usmjeren je direktno i na gospodarstvo, ali i na kućanstva odnosno na sve ljude i građane RH.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Da, u travnju smo ajmo reći tako ostvarili inflaciju koja je nešto u onoj gornjoj polovici zemalja, međutim što se tiče opet kažem prosjeka zadnjih 12 mjeseci zaista smo tu negdje i sve ovo vrijeme se ne bi ni brinuli niti u ovome smislu usporedbe s drugim zemljama kad bi se samo uspoređivalo recimo u odnosu na prosjek. I točno ste rekli Baltičke zemlje, brojne zemlje one tzv. stare članice i EU i Europske monetarne unije, poput Nizozemske i slično već su davno zakoračile u zonu dvoznamenkastih stopa inflacije. I to su jednostavno fakti. To su činjenice i u tome svemu skupa naravno sve ove mjere o kojima ovdje govorimo i djelovanja naša kako na nacionalnoj razini tako i na europskoj razini mislim da trebaju biti usmjerena. Jako je važno naravno i što će monetarne vlasti, Europska središnja banka raditi, a ja se i dalje nadam da ima određenog prostora i na nacionalnim razinama pa tako i naše HNB-a. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem potpredsjedniku vlade, ministru financija, izdržao je sve ove replike, sada neka se malo rekupera, a mi idemo dalje. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a, govorit će dva zastupnika kolega Grbin i kolega Lalovac. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Malo sam se požurio, uvaženi gospodine potpredsjedniče vlade evo žao mi je što vam je takva situacija sa glasom, sa vama se uvijek mogu voditi vrlo konkretne i korektne rasprave i to je priznanje koje vam doista treba odati. Međutim, nije vam danas bilo lako, nije vam bilo lako braniti ovaj rebalans. A ovaj rebalans i to ovako rani rebalans je u stvari posljedica dvije okolnosti. Jedna je vanjska, a to je inflacija, to je rat u Ukrajini, ruska agresija koja se događa. Međutim, osim vanjskih razloga za rebalans imamo mi i naše hrvatske interne, a to je loše planiranje krajem prošle godine. Loše planiranje u pojedinim resorima ili i dopustit ću si to reći možda čak i lažno prikazivanje brojki, brojeva, recimo u zdravstvu. Pa poštovane kolegice i kolege ako smo mi iz oporbe na temelju onoga što se događalo prošle godine, na temelju vanjskih pokazatelja vidjeli da iznos koji je predviđen za zdravstvo nije dostatan onda ste to poštovane kolegice i kolege pogotovo vi iz Ministarstva financija, pogotovo predsjednik Vlade RH morali također vidjeti. A niste predvidjeli dovoljna sredstva i što, morali ste ministre prije nekoliko tjedana javno priznati da dugovi u zdravstvu rastu po stopi od 400 do 500 milijuna kuna mjesečno. A po toj stopi ako pogledamo i ovo što je predviđeno u rebalansu ni to neće biti dovoljno da se ti dugovi pokriju do kraja godine što znači da i ovaj rebalans pati od problema kao što je patio i proračun. No, vratimo se na trenutak na inflaciju. Mi smo u rebalans morali uvrstiti ono što su bile vladine mjere iz veljače ove godine. To je obveza. Kada imate mjere koje su teške 5 milijardi kuna onda ih je potrebno prikazati i u rebalansu. Međutim, nakon mjera s kojima smo izašli u veljači, mi nove nemamo, a druge države članice EU, da ne idem šire, takve mjere kontinuirano usvajaju. I što će se dogoditi? S jedne strane njihovi građani će biti bolje zaštićeni od hrvatskih, a s druge strane njihovi poduzetnici koji će dobivati od svojih zemalja potpore će biti kompetitivniji i ugrozit će položaj naših poduzetnika pa i na našem hrvatskom tržištu. Prije 2 mjeseca EU je dala okvir državama članicama. O tome smo govorili ovdje u Hrvatskom saboru. Međutim, Hrvatska taj okvir ne koristi. Ono što mi predlažemo su vrlo konkretne mjere. Prvo, pravednije usklađivanje mirovina kako bi osigurali njihov rast i održanje vrijednosti u doba inflacije. Drugo, novi dodatak kojeg ste vi nazvali energetskim, a ja bih ga nazvao inflatornim dodatkom za umirovljenike jer je sada potpuno jasno da ova inflacija ne da neće stati ona će do kraja godine biti još veća. U travnju 4 zemlja po mjesečnoj stopi inflacije u EU, 4. Dakle, ubrzava se i za to su nam potrebne nove mjere pomoći onima koji su najugroženiji. Naravno u tom smislu moramo i razmotriti o tome treba li proširiti krug vaučera i povisiti njihov iznos. Dalje, mjere prema poduzetnicima. Vi ćete reći nije ista situacija kao što je bila za vrijeme Covida. Nije, ali ima brojna obilježja koja ju čine usporedivim. Mi ne možemo dopustiti da naši poduzetnici koji su već izgubili tržište Ukrajine i Rusije nemaju mogućnost tražiti nova tržišta, naprosto ne možemo, pogotovo u situaciji kada države članice EU djeluju, mi ne možemo dopustiti da naše poduzetnike dovedemo u gori položaj nego u onaj u kojem već jesu. Naravno osim vaučera, osim dodatka umirovljenicima i kvalitetnijeg i pravednijeg usklađivanja mirovina potrebno je promijeniti i poreznu politiku kako prema energentima prije svega prema gorivu kako bi osigurali da se zauzda ovaj rast, ali isto tako i pitanje poreza na dohodak odnosno neoporezivog dijela. Zdravstvo sam spomenuo, dugovi rastu, reforme nema, posljedice građani nemaju kvalitetan zdravstveni sustav i neću tu samo govoriti o recentnim primjerima o kojima smo jako puno govorili prethodnih dana, al ovo je sistemski problem, naše zdravstvo u ovim okolnostima nije u stanju ispuniti svoje obveze, građani to nisu zaslužili, građani to plaćaju i imaju pravo da nešto dobiju zauzvrat. I konačno obnova, vi ste rekli 300 milijuna kuna više, držim vas za riječ, ali činjenica je da se u Fondu za obnovu sredstva smanjuju, to je činjenica, a istovremeno je činjenica koju možemo čitati u medijima da ljudi kojima je obećano da će se njihove kuće izgraditi do lipnja i da će početkom lipnja moći ući u njih, svjedoče da radovi stoje, da radnika na gradilištima nema po 10 do 15 dana i da nema teoretske šanse da će se rok koji smo si sami zadali ispuniti. To su svi problemi koji ukazuju koliko ova vlada ne funkcionira, a onda posljedično tome koliko i ovaj rebalans ne odražava stvarno stanje, on je nužan, ali nije dovoljan. On ne osigurava odgovore niti na krizu inflacije, niti na krizu zdravstva, niti na krizu s obnovom, on ne osigurava sredstva za borbu s inflacijom i očuvanje standarda građana i zato ga mi u SDP-u ne možemo podržati, a sada prepuštam riječ kolegi Lalovcu koji će konkretnije govoriti o nekim stvarima koje u ovom proračunu ne funkcioniraju, hvala.
Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kako je zanimljivo kroz određeni vremenski period kad se država nalazi u krizama danas ovdje čuti jesmo li uspješni ili nismo uspješni jel, pa slušam ovdje kolegu Bačića kako implicira kako je SDP-ova vlada bila u makroekonomskim neravnotežama 2014., '15., '16., onda se je pojavila HDZ-ova vlada i sve je to super, krasno, fantastično jel, a npr. ne sjećamo se kada je on bio ministar 2008.g. da smo bili u banani jel, da smo bili u banani, to je premijer tada rekao jel, HDZ-a jel, u banani smo, tada je ministar financija bio državni tajnik jel, imali smo investicijski rejting, jel se mogao zadužit, šta mislite jel se mogao zadužit, kakve su bile tada makroekonomske okruženje za Hrvatsku? Ja ne mislim da je ministar Šuker bio loš ministar jel, zato što su tada bile takve makroekonomske okolnosti za Hrvatsku su tada bile takve jel i premijer je rekao da smo u banani jel, onda je došla 2014. i '15. kada je bila Hrvatska u recesiji. Sjećate se šta je bilo u Grčkoj? Zatvaranje bankomata, neredi po cestama. Šta je bilo u Španjolskoj? Neredi, jel tako. Šta je bilo u Irskoj, šta je bilo u Italiji, šta je bilo u Hrvatskoj jel? Bili smo … [[Govornik se ne razumije]] nisu bili neredi kakvi su bili u tim zemljama jel. Vidim da danas je to sad evo to se, to je loša vlada bila SDP-a, pa je tad radila jel, šta se danas mijenja jel? Mijenja se makroekonomsko okruženje, mijenja se jel, mijenja se da da smo sada ne samo punopravna članica EU nego pristupamo eurozoni, drugačije nas gledaju jel, to je politička odluka i to je dobro za Hrvatsku. Mi smo uvijek rekli ono što je dobro za Hrvatsku da je dobro jel i nikad od toga nećemo i kad neke stvari su dobre od strane vlade ćemo pohvaliti, ali ne možemo to sad ovdje samo se tako nabacivati evo samo od 2016. je sve super jel, mi imamo sve tu instrumente, a vidjet ćemo vrlo brzo je znači ne govorim vam to iz zle namjere jel, imali smo prilike za brojne reforme koji se od nas očekivalo, nemojte zaboraviti šta je Europska komisija tražila od brojnih zemalja članica 2014., '14. i '15.g. jel, kakve su to bile mjere o … [[Govornik se ne razumije]] itd., šta se tad događalo u EU? Brojni nemiri su bili na jugu Europe jel, vrlo velika nezadovoljstva su bila oko toga jel. Europa je danas promijenila strukturu, ne govori više o time da moramo rezati, da moramo stezati remen itd.. Znate šta je bilo, koja je bila politika Njemačke? Sada smo svi rekli kod covid krize trošite, jel tako rekla predsjednica komisije, trošite, trošite, trošite, vraćamo gospodarstvo. Šta se dogodilo? Pa tolko smo natiskali novca, tolko smo potrošili da se dogodila inflacija uz ovaj poremećaj, poremećaj na tržištu jel, znači promijenile su se okolnosti Europske komisije za zemlje 2014. i '15. kad smo bili uneravnoteženi i promijenile su se danas jel, isto kao što su se promijenile, vidjet ćemo kako će ići Europska središnja banka prema tome jel i umjesto da mi ovdje danas govorimo i znamo da ove mjere koje jesu trebaju bit jel, ali nemojmo zaboraviti da su 30%, svaka čast povećali ste plaću u javnom sektoru 30%, jeste li povećali produktivnost javnog sektora za 30%, jesmo li povećali produktivnost javnog sektora pitajte poduzetnike jel, jesmo li javni sektor, sve okej, svi oni traže, traži javni sektor, traže ovi, traže oni, jesmo li povećali, jesmo li mi bolji da smo, možemo za strane investicije u Hrvatskoj 30% biti produktivniji da nam je zemlja bliža za investicije i za da se pokrene gospodarstvo, gledajte šta se događa, pa samim projekcijama šta se ovdje dogodilo. Privatne investicije će stati, stati će, znate zašto, jel je tolka neizvjesnost dugoročno što se tiče inflacije, što se tiče kamatnih stopa, što se tiče sirovina privatne investicije ne na nulu da će doć nego svi su stali i čekaju narednih godinu dana šta će se raditi. Ko je jedini investitor? Pa jedini investitor je država, jedini investitor kroz obnovu, kroz fondove i to je jedan taj dio novaca što, što ide u usmjeravanje i kroz obnovu jel. Nemojmo zaboraviti i samo ovdje u projekcijama piše da je osobna potrošnja da će usporavati jel, a naravno da će usporavati kada su inflacije i kada su, kada su cijene takve kakve jesu. Znači, nemojmo se zavaravati da će dovijeka biti novaca iz Europe jel. Netko treba i obnovit Ukrajinu i oni očekivaju nekih 500 milijardi jel. Koliko će dati Europa, koliko će dati Amerika jel. Okolnosti se mijenjaju, brzo se mijenjaju zamijenit će se za 6 mjeseci, danas ovdje što nešto govorimo ne mora uopće značiti da će za 6 mjeseci vrijediti jel. Al zato je na nama ovdje, ako možemo se dogovoriti kako jesu neke stvari od reforme javne uprave, reforme i lokalne uprave koje nitko ponovo smo samo prešli to preko toga. Meni jedino žalosti jel, jedino ovdje žalosti što je vlada digla ruke od bilo kakvih reformi jel. Iskreno vam kažem. Ne samo u zdravstvu. Barem jedno vrijeme se o tome govorilo jel, ma pustite vi ovaj dio što vi govorite tamo napišete za ovaj NPO hoćemo li to stvorit jer mi osjećamo na rashodovnoj strani da li poduzetnici zadovoljni, da li su građani u tom nekom dijelu reformi, da u tom dijelu da mi sami sad kad imamo priliku, kad imamo novaca kad imamo u tom dijelu, da smo u tom sustavu da možemo izdržati ovakve pritiske jel, da možemo izdržati ovakve pritiske jel. Mi sad, slažem se mi sad imamo interventno punimo, interventno punimo zemljišta ovaj prirodni plin. Sve radimo neke interventne mjere jel, sve radimo interventne mjer jel za svako područje. Sad gasimo zdravstvo, sad gasimo plin, sad gasimo bilokakve stvari je. Sad je pitanje u ove dvije godine, nije problem ministra, on najbolje radi svoj posao od svojih kolega. Problem je ovo što danas govorimo da nema nikoga iz zdravstva, govorimo o euro nema guvernera, oni su digli ruke jel. Oni su digli ruke, jedino što HNB misli koju će dobiti poziciju u Europskoj centralnoj banci. Samo to. Jeste li ih čuli i jednu informaciju. Vlada se trudi koliko toliko davati određene poticaje za gospodarstvo, svaki dan su pritisci na vladu. Jeste ikad … [[Govornik se ne razumije.]] ja ne znam šta guverner. On je rekao ja neću više do kraja godine radit, tamo gleda koji će dobiti određenu poziciju, sad ovo što ima u kunama, imat će u eurima i kaže on je već rekao ja radim prema ECB-u, neću ništa poduzimati jel. Znači mi već nemamo monetarnu politiku jel. Nemamo monetarnu politiku. I cijelo vrijeme će ponovo, a znat će komentirati kako treba raditi reformu, tu je vrlo dobar, kako treba raditi reformu na rashodovnoj strani jel. I ovdje, meni je jedino žao što smo jednostavno popustili svima tima kažemo treba povećat plaće, treba, sve treba naravno jel, naći danas bilo koga kome sve treba jel. Samo pitanje da li će kada nastupi recesija, toga se svi bojimo, toga se i Europa boji jel i zato je ovdje ministar rekao dajemo sve na rast gospodarski. To je najvažnije zapravo u tom dijelu i to je ta prekretnica koju Europa ne zna hoće li moći doteći taj rast ili neće moći. Za 6 mjeseci ne mora značiti da ćemo imati ovakvu, politika Europe nemamo blage veze kako će izgledati kad imate 4 puta razliku u inflaciji između Litve i Francuske jel, 4 puta, a Francuska je na stagnaciji jel. Ne znamo jel i zato ono što kad kažemo ajmo si sada pripremati, nema veza jel usvojit će se proračun, donijet će mjere, ali dajte stavite barem nekoga koji želi napraviti neke reforme u ove dvije godine, neće biti to popularne mjere, narod će to razumjeti jel i kad dođe, a nažalost bila su dobra vremena, sada su nestabilna, svako malo su sve nestabilnija jel, a ovdje imamo samo ministra financija koji sve ovo brani. Ovo uopće nije njegov rebalans ovo je rebalans njegovih kolega kojih danas ovdje nema jel, kojih ovdje danas nema jel. I on mora zapravo za sve njih nešto tražiti odgovore, to je loša politika. To je loša politika i zbog toga kažem nema ni guvernera, nema ni ostalih ministara, nema nikoga danas ovdje i sve govorimo evo danas će tu ministar financija pa će on zapravo probati raditi nekakve akrobacije oko nabave plina, pa raditi oko zdravstva, oko bilo čega, oko obnove itd. jel. A jesmo li zadovoljni s time što strukturno ne funkcionira jer su to veliki, glomazni sustavi, nije ih lako voditi jel. Nije lako ni novom ministru gospodarstva jel, ni sam ne zna u šta je ušao u koju razinu megaministarstva je ušao. Znači o tome pokušavamo danas govoriti, ne da vas kritiziramo, ne da vas kritiziramo [[Upadica: Hvala.]] nego jednostavno da ukažemo na one stvari koje nažalost su pred nama. Hvala lijepo.
I vama. Sada je na redu gospodin Marin Lerotić iz Kluba IDS-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima i slažem se s kolegom, to sam govorio i smo, kad je bio predstavljen proračun za 2022. da bi zaista bilo dobro da ako ništa drugo resorni ministri sjede ovdje i slušaju kako ih ministar Marić brani, ali i da čuju sve ono što i mi iz oporbe, ali i iz vladajućih imamo im za reći. Međutim, njih nema i očito ih neće ni biti. I danas ovdje imamo proračun dosta ranije nego što smo to inače mogli očekivati, dakle prije polovice godine. I to definitivno ne treba zanemariti jer to nešto govori i o trenutnom stanju u državi. A stanje je nažalost takvo da imamo stopu inflacije u travnju koja je preko 9,6% i moramo biti svjesni da nas u idućim mjesecima čeka i daljnji rast cijena i hrane, ali i kućnih potrepština. Državni proračun ili u ovom slučaju rebalans proračuna uz to što je financijski dokument neosporno je i politički dokument iz kojeg je vidljiva politika vlade i smjer razvoja države koji ova vlada provodi. A smjer ove vlade je kao što imamo priliku vidjeti novi rebalans i novo povećanje duga. Kao i svaki put kad se u saboru predstavlja državni proračun ili rebalans proračuna nažalost uvijek isto. Novac iz zdravstva curi kao voda iz zagrebačkih cjevovoda. Rebalans proračuna pokazuje povećanje deficita za 4,3 milijarde što nas u ovom trenutku dovodi do konačnog rezultata minus 13,6 milijardi kuna, a da se ne lažemo bit će to još više u prvom slijedećem rebalansu. Time se proračun Ministarstva zdravstva penje na 20 milijardi kuna što još uvijek nije ni približno završnom stanju koje je bilo za 2021. godinu kad smo u zdravstvo upumpali 38 milijardi kuna. I ne bi to bio problem kada bismo riješili problem zdravstva, međutim nismo i već sljedeći mjesec dug će iznositi 500 milijuna kuna, onaj mjesec poslije milijardu kuna i tako iz kruga u krug. A nitko iz Ministarstva zdravstva ovdje nije da nam to pojasni i da nam pojasni zašto ne nudi reformu, nešto smo čuli da žele centralizirati zdravstveni sustav, a kada znamo da 80% dugova proizvode bolnice u državnom vlasništvu bolje da sa time niti ne dolaze ovdje. Dakle, svakom je i više nego kristalno jasno da se stvari u zdravstvu ne funkcioniraju i to je još više i smiješno ponavljati jer nam je stanje u zdravstvu toliko loše da slikovito izgleda kao Titanik u sceni prije kompletnog potonuća, a ono što je najgore je da rješenja očito nema i to nije nikakvo pretjerivanje nego to je zaista tako. I umjesto da vladajući nešto učine ili barem pokušaju učiniti silencio stampa i takvim načinom mi nećemo krenuti naprijed. Vladajući moraju shvatiti da oporba ne priča bez razloga o neodrživom zdravstvenom sustavu, da ne zagovaramo bez razloga reformu zdravstvenog sustava i to ne od jučer nego već godinama, već se to radi zato što je voda došla do grla i ako se nešto hitno ne poduzme naši građani će sve ovo osjetiti na svojim leđima. I već se kao papige ponavljamo uvijek isto kad je riječ o zdravstvenom sustavu i zaista ne znamo što treba još reći ili učiniti da se stvari promijene na bolje. Vladajući često govore dobili smo novce iz EU za reforme, a reformi nema. Prije ako se ne varam dva tjedna sam govorio za ovom govornicom, a to ću ponoviti i sada, a to je da novci iz EU neće pasti s neba nego se za to treba vrlo dobro potruditi i puno kvalitetnog posla odraditi jer ako ih želimo to mora uključivat dobru operativnost i koordinirano djelovanje. Međutim, situacija je trenutno potpuno nezadovoljavajuća i možemo zaključiti da se stvara trend nekoordiniranog rada i lošeg funkcioniranja sustava i ignoriranja mogućnosti koje pružaju sredstva iz EU. Jer kada govorimo o Ministarstvu gospodarstva novi ministar očito ima drukčije prioritete stoga je smanjena stavka za financiranje investicije, industrije, izvoza, inovacija za preko 22 milijuna kuna jer ovo tu što sam nabrojao zaista ne bi trebao biti prioritet. Smanjuje se i stavka za poticanje istraživanja razvoja inovacija, razlog odnosno smanjenje punog iznosa je na stavci Europski fond za regionalni razvoj. Naime, nije raspisan niti jedan europski natječaj jer još uvijek nisu doneseni operativni planovi. Kao što sam rekao situacija sve bolja i bolja. Također operativni program Učinkoviti ljudski potencijali skinuto je 77 milijuna od 100 koliko je bilo planirano kada je ovaj proračun donesen. I kao što sam rekao i ranije i ovdje vidimo da strašno kasnimo u povlačenju europskih sredstava i da ćemo se svi skupa naći u velikom problemu, a odgovornih nema i naravno neće ih ni biti. Sve ide po planu. Nema nikakvih najavi ozbiljnih formi i to je nešto što je zaista zabrinjavajuće. Smatramo da bi ipak još uvijek trebalo rasteretiti poduzetnike, smanjiti birokraciju, da bi trebali raditi na tome da imamo učinkovitiji sustav unutar pravosuđa i digitalizirati sustav državne uprave kako bismo pomogli poduzetnicima, ali i kako bismo dali veći suport industriji proizvodnje, izvoznim industrijama, kako bi hrvatsku ekonomiju učinili jačom i kvalitetnijom. Kao što sam i u replici rekao, treba počet stavljat državnu imovinu u funkciju, rekao sam u području Muzila koji čini petinu cijele površine grada Pule gdje postoji mogućnost investicija od preko milijardu kuna, zarade države od koncesije, nova zapošljavanja, također ponavljam stavljanje državne imovine koja propada u funkciju i sve to skupa sutra na kraju ostaje državi. To je u interesu Hrvatske i samo tako možemo kao zemlja napredovati, biti konkurentniji i stabilniji. Ukratko, to su neke od naših primjedaba, ali ipak smatram ili barem se nadamo da ćemo već na ovom proračunu sljedećem vidjeti da se neke stvari pomiču naprijed i kako ćemo ipak u narednom periodu stvarati jednu kvalitetniju društvenu ekonomiju jer smatramo da je upravo kriza prilika, a u situaciju kada smo imali rast BDP-a ništa nismo proizvodili, nikakve reforme nismo donosili i nikakvi pomaci nisu bili vidljivi pa se zaista nadamo da će nas na to primorati ova kriza.
Hvala. Sad na redu Klub nacionalnih manjina i gospodin Vladimir Bilek. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovan predstavniče Ministarstva financija, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa evo stvarno kao što smo vidjeli i kroz ove replike, ali vidimo i svaki dan oko nas da je gospodarsko financijska situacija kako u RH tako i na globalnom planu svakodnevna tema svih nas, ali i predstavnik vlasti, predstavnika oporbe, ali i građana jer se svakodnevno mijenja i utječe na kvalitetu života svih nas. Naime, život postaje sve skuplji, ali funkcioniranje države u tim uvjetima sve je složenija i kao što smo svjedočili Vlada RH u tom pravcu bila je primorana poduzeti brojne mjere. Poduzete mjere ublažavanja rasta cijena, prije svega energenata, ali i određenih prehrambenih proizvoda kroz smanjenje poreza na dodanu vrijednost polučile su i neke pozitivne efekte na život građana, prije svega onih socijalno ugroženih. Razvoj globalnih zbivanja pretpostavlja i daljnji nastavak tog trenda, ali i povećanje teškoća u funkcioniranju gospodarstva, prije svega kroz cijene sirovine te cijene ali i dostupne količine energenata koji radi situacije koja se dešava oko nas i sigurnosnih rizika mogu biti isto u nekom trenu ograničene. Posljedice ruske agresije na Ukrajinu, rat čiji se kraj u ovom trenutku ne nadzire i dalje će negativno utjecati na tokove nabave, tokove dostupne količine roba i njihovu cijenu. Država će najvjerojatnije morati poduzeti dodatne mjere kada je u pitanju opskrba plinom, preuzeti punjenje skladišta plina ali i zanavljanje robnih rezervi. Evo htio bi samo reći, i danas je ministar gospodarstva u Grubišnom Polju, gdje su istraživanja na novim podzemnim skladištima plina koje bi isto tako trebalo osigurat stabilnost što se tiče same opskrbe tim energentom. U tom paketu naravno troškova nisu zanemarivi ni troškovi prihvata i zbrinjavanja ukrajinskih izbjeglica kojih možda nema kao u Poljskoj ili susjednim zemljama Ukrajine, ali isto tako dolaze i kod nas i za njih se treba brinuti i za njih se brinemo. Nažalost, nije došlo do najavljivanih promjena u organizaciji i funkcioniranju zdravstvenog sustava, što je dovelo do generiranja i gomilanja troškova i dugova prema veledrogerijama koje je potrebno žurno sanirati kako bi se sustav očuvao, kako bi se građanima omogućila primjerena zdravstvena zaštita a iako se hrvatsko gospodarstvo u prošloj godini brzo i snažno oporavilo od posljedica COVID-19 pandemije, epidemija i poduzete mjere i nabave u zdravstvu još uvijek strašno i puno opterećuju državni proračun. Vlada je u maniri dobrog poslodavca uspješno završila u travnju pregovore sa sindikatima državnih i javnih službenika temeljem kojeg su od 1. svibnja povećane osnovice za obračun plaća za 4%. Dodatne troškove za državni proračun predstavlja indeksacija mirovina, uslijed rasta plaća indeksa potrošačkih cijena, ali tu je naravno briga za naše umirovljenike, briga za naše građane RH. Uz sve ove pokazatelje treba uzeti u obzir i manjak radne snage. Hrvatska će zbog održavanja potrebite gospodarske aktivnosti prije svega u turizmu koji predstavlja svake godine financijski zamašnjak, biti primorana uvesti veći broj stranih radnika nego što smo to imali do sada. Uz cijene sirovina, cijene rada vrtoglavo rastu, kako kod nas, tako i u svijetu. Uz manjak radne snage i uvoz radnika, nažalost, upravo zbog cijene rada bilježimo i još uvijek iako u manjoj količini, odljev naših ljudi, prije svega školovanih koji idu za većom plaćom negdje u EU ili globalno u svijetu. U tom svjetlu, bilježimo rast inflacijskih pritisaka, u 2022. godini očekuju se ubrzanje inflacije potrošačkih cijena na 7,8%, to će doprinijeti i rast cijena hrane i nafte. evo maloprije i kroz replike i kroz izlaganje potpredsjednika Vlade, vidjeli smo i čuli smo puno stvari vezano za inflaciju ali i mnoge razvijene zemlje i one zemlje koje su možemo reći već stare zemlje EU-a, da imaju puno veći, nego veći dvoznamenkasti broj što se tiče indeksa inflacije. Uzimajući sve ovo u obzir što proračun nije mogao podnijeti, ovim rebalansom proračunski prihodi povećavaju se za 6,6 milijardi kuna a rashodi za 10,9 milijardi kuna. Očekuje se da će proračun opće države zabilježiti manjak od 2,8% BDP-a a udio javnog duga u BDP-u će se smanjiti za 3,6%-tnih bodova u odnosu na godinu ranije te će iznositi 76,% BDP-a. Stabilnosti ovoga rebalansa uz domaće izvore sigurno će doprinijeti prihod koji se očekuje od ubrzanog povlačenja ugovorenih EU sredstava. Izvješća godišnjeg financijskog okvira još za razdoblje 2014.-2020. ali prije svega za novo financijsko razdoblje 2021.-2027. kao instrumenata EU nove generacije. Značajna su sredstva iz Fonda solidarnosti EU kojima će se financirati obnova javne infrastrukture oštećene potresom u Zagrebu i Banovini, koji vodimo da i kroz rebalans se ta sredstva povećavaju. Tu ipak moramo ostaviti sredstva i tu jesu sredstva za provedbu operativnih programa, za izgradnju infrastrukture od vrtića, škola, učeničkih domova, kulturno-edukativnih centara ali i svega onoga što generira na neki način ne samo kvalitetu i podizanje kvalitete znanja naših građana nego i zaposlenost naših tvrtki i samim tim, generira određen rast i sprječava pad u većim navratima. Znači, ovo je potreban i razložan rebalans, argumentirano je obrazložen te će Klub zastupnika nacionalnih manjina podržati ovaj rebalans uz čvrstu podršku Vladi da ustraje u nadzoru korištenja sredstava proračunskih novaca i ublažavanje krize koja se iz globalnih okvira prelijeva i na našu državu. Hvala lijepo.
I vama. Gospođa Vesna Vučemilović, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Budući da smo spojili ove sve tri točke dnevnog reda, dozvolite da krenem od one zadnje. Pa ću najprije reći ono što je dobro. Jer red je reći par riječi o tome izvješću za prošlu godinu koji je obilježio gospodarski oporavak i to ponajviše zbog dobre turističke sezone ali isto tako, tu godinu je obilježio i porast troškova zdravstvenog sustava koji se, ako je suditi po ovom rebalansu, nemaju namjeru vratiti na one razine prije epidemije COVID-a 19. E sad budući da je 2020. bila obilježena, zatvaranjem, zabrana rada djelatnosti, restrikcijama svih mogućih vrsta, onda logično je uzeti 2019. godinu za usporedbu a ovu 2020. što prije zaboraviti, poglavito onaj dio borbe s epidemijom koji je bio po uzoru na Kinu, kada smo bili među državama koje su imali najrestriktivnije mjere. Ono što ću istaknuto kao pozitivno a vezano je za makroekonomske pokazatelje je rast izvoza, građevinskih radova i industrijske proizvodnje i to bi trebale biti temeljne odrednice i ubuduće ukoliko želimo smanjiti ovisnost o turizmu kao gospodarskoj grani koja se pokazala kao izuzetno osjetljiva na krize. Ono što je cijelo vrijeme raslo je državna potrošnja što naravno nije dobro, a već prošle godine je krenuo i rast cijena prehrambenih proizvoda i ne samo tih proizvoda već isto tako i sirovina i građevinskog materijala što je ove godine nastavljeno i to sa većim intenzitetom, a najbolje se vidi po stopama inflacije. Pa je tako za travanj ove godine iznosila rekordnih 9,4%, nastavila je ubrzavati i ako pogledamo najviše na to su utjecale cijene prijevoza i hrana. Ako to usporedimo sa nekim drugim državama EU onda još dobro stojimo jer u Austriji je već preko 20% inflacija, Estonija preko 30 ali je itekako zabrinjavajuće i uz najavljeni rast kamatnih stopa postavlja brojna pitanja, a vezana su za financiranje ovog deficita koji raste u ovom rebalansu. E sad kad, ako ćemo govoriti koji je pred nama danas ja moram početi sa jednom rečenicom koja je naprosto neizbježna, a glasi. Jesmo vam rekli. Dakle, brojni zastupnici su kod predstavljanja proračuna za 2022. godinu rekli da su troškovi koji su na rashodovnoj strani predviđeni za zdravstvo jednostavno nedovoljni, podcijenjeni. Planirali ste ih smanjiti za 4 milijarde kuna ove godine, a sada u ovom rebalansu se izdvaja za zdravstveni sustav što za sanaciju, mada to više uopće nije sanacija jer je to sad postala redovna pojava, znači za bolnice i za HZZO preko 4 milijarde odnosno 4,3 milijarde kuna. Ako znamo kako nas je izvijestio ministar Marić da ti troškovi sad više ne rastu 200, 300 miliona mjesečno nego sad odjednom rastu 400, 500 miliona kuna mjesečno onda se uistinu moramo zapitati što će biti do kraja ove godine ili možda je bolje da to ne pitamo. Ajmo se praviti kao da se ništa ne događa, ali događa se i to nije dobro. Prošle godine je dodatno potrošeno 6 milijardi kuna više od planiranog. Ove godine će teško biti manje. Znači prošle godine smo računali da zdravstvo svake, svaki mjesec generira 200, 300 miliona kuna tog manjka ove godine je to sad 400, 500. Znači i ovih 4,3 milijarde neće biti dovoljno ako je prošle godine bilo 6, ove godine može biti samo još više. I u principu to više uistinu nije sanacija. To je sustavno povećanje troškova koje je u pandemiji naraslo i sada očigledno nema nazad. I to je inače ta glavna boljka javnih sustava. Jednom kada se troškovi, kada se rashodi dignu na višu razinu, vrlo rijetko to ide u onom obrnutom smjeru, vrlo rijetko to ide nazad. Znači dostigla se određena razina troškova i sustav to želi zadržati. I neovisno koji su uzroci tog inicijalnog povećanja, a to je u ovom slučaju bila epidemija Covida-19 i nakon što uzrok nestane, virus nije nestao ali evo nema pleksiglasa, ne nosimo maske, živimo manje-više isto kao i prije epidemije odnosno možemo reći da se smanjio utjecaj troškovi i dalje ostaju na toj višoj razini. Stoga je iluzorno bilo očekivati da će se troškovi za zdravstvo smanjiti 4 milijarde kuna ove godine i to smo vam rekli. Manje-više svi oporbeni zastupnici su vam to rekli kod usvajanja proračuna. I to je jedan od razloga zašto nismo podržali taj proračun jer je bio nerealan, a ni ovo sada što ste donijeli također nije realno. Ono što smo očekivali kod usvajanja proračuna bili su dva rebalansa ove godine. Ono što smo očekivali bilo je i povećanje prihoda zbog inflacije koja je već i prošle godine bila evidentna. E sad, ovo što nismo očekivali je bujanje rashoda od gotovo 11 milijardi kuna 9% u odnosu na prošlu godinu, 6% u odnosu na plan. I kao posljedica svega toga deficit od visokih 13,7 milijardi kuna odnosno 2,8%. E sad, poučeni svim ovim iskustvom mi se moramo zapitati samo jedno pitanje. Je li to stvarna brojka, je li to konačna brojka? Što još ovdje nedostaje. I ne treba jako puno tražiti. Prvo što privlači pozornost je iznos predviđen za financiranje nabave plina. Svi znamo da je skladište plina prazno i za očekivati je to na kraju sezone grijanja, ali prije odlaska iz vlade ministar Čorić je odlučio da ukoliko privatni zakupci PPD, INA, HEP, EON neće puniti po ovim visokim cijenama plina podzemno skladište Okoli onda će to učiniti država. To nam je ostavio u nasljeđe. Lijepo od njega znači bit će plina za iduću sezonu grijanja, ali za obnavljanje zaliha plina treba 300 milijuna eura što je više od 2 milijarde kuna, a ovim rebalansom je predviđeno svega 75 milijuna kuna odnosno 10 miliona eura iznos koji ne da je neznatan nego je definitivno nedovoljan. E sad kako će se ti troškovi podijeliti, vjerojatno između HEP-a i državne blagajne ostaje za vidjeti, ali da se taj trošak iskazao u ovom rebalansu e onda deficit ne bi bio 2,8 nego bi bio preko 3% E sad budući da očekujemo ulazak u eurozonu, budući da očekujemo izvješće Europske komisije krajem 6 i početkom 7 mjeseca bilo je jako zgodno sve to skupa zanemariti, ne iskazati ukupan iznos jer tada Hrvatska ne bi zadovoljavala dva kriterija za uvođenje eura i to bi već bio problem, pa onda šta ćemo, ostavit ćemo mi za kraj, za onaj drugi rebalans tehnički i onda ćemo iskazati to jer će se morat negdje iskazat, vidjet ćemo je li u pitanju samo kreativno računovodstvo na koje smo već navikli kako bi se zadovoljili uvjeti za uvođenje eura ili nisu, to ćemo doznati na jesen, ali već sad bi mogli reći da je u pitanju malo kreativnog računovodstva. Ono što možemo tvrditi sa potpunom sigurnošću već sada to je da se rashodovna strana potpuno otela kontroli, potpuno. Maloprije me je jedan novinar pitao što se moglo napraviti kao eto poraslo ovo ono, pa staviti to pod kontrolu konačno jednom. U prošlom mandatu nisu provedene reforme mada su za to postojali odlični uvjeti, makroekonomski nikad bolji, sada na sredini mandata u ovako složenim okolnostima očekivati da će ova vlada koja traži stabilnost napraviti bilo koju reformu je iluzorno, čak i najveći optimisti ja mislim da ne očekuju apsolutno nikakvu reformu od ove vlade sada na sredini mandata. I rashodovna strana raste za gotovo 11 milijardi, ali zanimljivo je da se u medijima o tome ne govori, dva brda se prepucavaju, predsjednik i premijer svaki dan eto malo opet zabavljaju javnost, ali ovih 11 milijardi očigledno nikome nije interesantno, to prolazi ispod radara, pa onda zašto ne bi rashodi idući put porasli za 20, 30 ili već koliko treba milijardi ako je ovih 11 za javnost potpuno nebitno i svelo se tek na puki broj. Jedino što možemo očekivati idući put su još veće brojke na rashodovnoj strani ili možda još pokoji ekspoze ministra Marića s povišenim tonovima kad mu grlo malo se oporavi jer on nikako da disciplinira korisnike proračuna kada je rashodovna strana u pitanju. Ono što je ključno, a to je kako će ovo povećanje rashoda utjecati na gospodarstvo, na konkurentnost naših firmi, na zaduženost, na životni standard i kupovnu moć, očito javnost previše ne interesira. Osim toga vidimo da se nameću i nekakve svjetonazorske teme koje u ovako nestabilnoj i kriznoj situaciji pitanje je uopće kome to odgovara da se intenziviraju podjele u društvu i što uopće od tih podjela imaju stanovnici Hrvatske, hoće li živjeti bolje, hoće li imati veću kupovnu moć, potpuno je izvjesno da neće. Ono što, evo da ne bude sve loše što je dobro u ovom rebalansu je ovaj makroekonomski okvir koji je, pa napravljen recimo realno. Prošli put se precijenio rast BDP-a, a podcijenila se inflacija, znači ovo što mi sad imamo u procijeni je tri puta više nego prije samo nekoliko mjeseci kada je bilo usvajanje proračuna i u odnosu na Svjetsku banku, u odnosu na Europsku komisiju koja je izašla evo sa svojim procjenama ovo ste napravili oprezno, evo moram reći, moram vas tu pohvaliti, malo ste išli opreznije nego što je to ovaj bilo prošli puta valjda poučeni iskustvom, lijepo je da učite ovako u hodu jer evo Europska komisija nam je inflaciju procijenila na 6,1%, vlada je ušla sa 7,8, a rast BDP-a je vlada procijenila na 3%, a Europska komisija na 3,4. O čemu će ovisit ove konačne brojke, nažalost opet o turizmu i opet o turističkoj sezoni. Nismo naučili u koronakrizi koliko je to fragilna, koliko je to osjetljiva gospodarska grana, a u ovako nestabilnim geopolitičkim okolnostima su mogući apsolutno svi scenariji, pa i oni sa negativnim učinkom. Ono što ću još naglasiti, a ne stignem sve, pa ću to ostavit za pojedinačnu raspravu, znači na prihodovnoj strani pozornost privlači stavka koja se odnosi na porez na dobit i tu prihodi rastu 10% što u nominalnom iznosu je 851 milijun kuna i dobro je da tvrtke posluju pozitivno i plaćaju porez na dobit, to je uvijek dobro, ali u vremenima krize, u vremenima inflacije treba voditi računa o socijalno najosjetljivijim skupinama. Žale se ljudi raste cijena plina, raste i cijena drva, metar drva 500 kuna, pa jesu Hrvatske šume privatna ili državna tvrtka, zašto to mora pratiti cijenu plina i zašto Hrvatske šume moraju ostvariti ekstra profite i u ovoj situaciji. Malo više socijalne osjetljivosti ne samo na razini vlade nego i na razini državnih i javnih poduzeća u ovoj situaciji je itekako važno, ne trebaju koristit situaciju da povećaju svoju ekstra dobit nego isto tako da pomognu onima koji su socijalno najugroženiji. Hvala.
I vama. Sad je na redu Klub zastupnika Mosta, prvi je g. Troskot i onda će ga naslijediti g. Bulj.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege i poštovani svi koji nas pratite putem ekrana. Ono šta je glavna tu poruka jest da je proračun kao takav opet uvećan po svim skoro stavkama osim obrazovanja, međutim glavno pitanje koje se postavlja za sve naše građane jest da li će na temelju povećanja samog proračuna, da li ćete vi stvarno bolje živjeti od toga? Dakle imamo situaciju da rat se širi između Ukrajine i Rusije, ne znamo što će biti sa pandemijom na jesen iz razloga što su određene farmaceutske kompanije najavile da čak budžet od prošle godine, što ne mogu ostvariti sa prodajom niti pulmunoloških, kardioloških, onkoloških lijekova, što znači da onda jedino ostaju cjepiva, imamo da je Kina poluzatvoren sistem sada gdje nekoliko stotina brodova čekaju ispred Šangaja, gdje se povećava potražnja za kineskim proizvodima pa se sukladno tome onda i povećavaju sve cijene odnosno slijeva se inflacija globalno do energetske krize i ulaska Finske i Švedske odnosno njihovog zahtjeva što bez obzira kako netko razmišlja u tom smjeru, geopolitički, geostrateški to znači da smo sigurno ušli u jedno desetljeća nemira, nesuglasja sa Rusijom, što će sigurno se odraziti na energetiku odnosno same cijene, a u kratkom roku ne možemo zamijeniti energetiku odnosno čak u određenim slučajevima sam HEP koči i ne dozvoljava razvoj energetike odnosno prijelaz na energetsku neovisnost. Što se tiče same inflacije, bilo bi dobro danas da je i samo Ministarstvo da je napravilo izračun kolika je ta inflacija i šta nas čeka i na koji način bismo to trebali isfinancirati jer nas čeka to u budućem razdoblju. Ono što je Klub Mosta napravio jest, došli smo do određene kalkulacije, do nekakvih 20 milijardi, ovisno o tome kakva će inflacija bit na kraju godine, a na koji način? Uzmemo BDP, uzmemo da je potrošnja kućanstva negdje otprilike 60% unutar tog BDP-a i onda se to pomnoži sa stopom .../nerazumljivo/... očekivanom stopom inflacije i dobivamo nekakvih 20 milijardi kuna da će nam bit šteta ukupno na sva kućanstva diljem Hrvatske. E sad, Klub Mosta ima i potencijalno rješenje, kao što je recimo Švicarska napravila za financiranje Covid duga. Slična je situacija, gdje je Švicarska procijenila otprilike da će im Covid dug biti nekakvih 30 milijardi švicarskih franaka, tu su negdje cijene, samo švicarski franci i kod nas hrvatske kune i oni su rekli dobro, imamo 11 do 13 godina za da ćemo otplatiti dug koji je nastao na temelju Covida u Švicarskoj. I na koji način ćemo to napraviti? Pod broj 1, uzet ćemo dobit od Švicarske narodne banke i kroz godine ćemo isplaćivati taj dug plus sve one viškove koje dobivamo iz proračuna, ona rezerve, također ćemo uplaćivati i kroz 11 do 13 godina, jedna Švicarska će isplatiti dug koji je nastao Covidom. E sad, kako ćemo ga mi isplatiti kad mi ni ne znamo koliko on iznosi, odnosno stavio se ono jedan veo tajnosti na nabavku medicinske opreme koja uopće nije ni išla preko javne nabave, sjetimo se kako je to izgledalo. I danas se upravo nalazimo ovdje zbog rebalansa tog istog zdravstva koje, gdje je ministar uključen u minimalno dvije afere, oko nabavke medicinske opreme koje je duplo skuplja kada se uzme komparativna ponuda od njemačkog proizvođača Zeiss za bolnicu Sestre milosrdnice do toga da su isplaćeni novci njegovom prijatelju, paparazzi prijatelju koji ga je pratio za vrijeme kampanje i mi danas se ovdje nalazimo da mi raspravljamo o rebalansu proračuna zbog korupcije, na kraju dana, gdje mi imamo korupcije da je nekih 70 milijardi kuna nas košta godišnje ta korupcija, gdje evo novac curi kao što je bilo izrečeno ovdje preko rashodovne strane. Nitko ne spominje, primjerice, samo energetiku, HEP, procjene su dakle da je 10% prihoda HEP-a na godišnjoj razini ode na korupciju ili na neznanje ili na infrastrukturalne projekte kao što je recimo hidrocentrala na Dobri u Lešću gdje još uvijek tsunami su opasnost da naši ljudi izgube svoje živote ili recimo, sramotni primjer Kosinja gdje će se potapati Kosinjsko polje, milijarde su uključene, milijarde će nestati kroz to ili recimo ta stalna pogodovanja krajevima plina, kraljici obnovljive energije, kraljevima koji prodaju električnu energije iz BiH i to na termoelektranu koja gori na lignit pa se još dodatno zagađuje dakle sam okoliš, a s druge strane se onemogućavaju ljudi da sami prijeđu na energetsku tranziciju, na zelenu ekonomiju i proizvodnju struje na ekološki prihvatljiv način, primjerice, Kvarner gdje HEP kao takav sam koči da ljudi sami stavljaju solarne panele i na takav način dobivaju besplatnu struju sljedećih 20 godina. Zašto? Jer opet treba pogodovati kraljevima plina, kraljevima ljudi koji uvoze naftu iz arapskih zemalja, itd. Dakle ne postoji zaštita našim malih ljudi, tu je problem. Mi ćemo ovdje danas opet raspravljati o nekakvom rebalansu zdravstva koji 30 godina čekamo da bude nekakva reforma. Ali iste se, liste čekanja i dalje rastu, dakle zdravstvo nemamo pravu adekvatnu uslugu i mi i dandanas dakle još dodatno povećavamo te troškove bez da imamo nekakvu učinkovitost po tom pitanju. Što se tiče same košarice dobara, tu je najveći problem iz razloga što na našu plaću koja ne raste, rastu hrana, piće i duhan koji se poprilično koriste u Hrvatskoj. I sada kada se to usporedi sa većom potrošnjom jer naši budžeti puno više troše te osnovne potrepštine nego što to koristi zapravo EU, mi dolazimo do problema, do izrazito ozbiljne situacije na jesen da će ljudi stvarno možda ostati bez hrane. Energetski nismo riješili problem, pitanje od kuda će donositi taj plin jer smo jednu ovisnost plinom zamijenili drugom. HEP kao takav onemogućava ljudima da postanu energetski neovisni. Postoji jedna direktiva iz EU koja nalaže da recimo netko tko bi stavljao solarne panele ima pravo na nultu stopu PDV-a. Ja ne vidim da je to Ministarstvo financija kao takvo to prisvojilo i da stvarno ide, da ljudima može pomoći a sa socijalnim transferima koje smo poslali mi jesmo pomogli kratkoročno možda nekim ljudima sa 200 kuna ali su ljudima nekoliko tisuća kuna su porasli troškovi. Pa sjetite se samo guvernera HNB-a koji je rekao da 8300 kuna nije puno. Pa nije za tebe koji imaš masterchef kuhinju, gdje ti od predjela pa do glavnog jela bolje nego Habsburška monarhija. Ali ima ljudi koji preživljavaju sa nekoliko stotina kuna i još su sad porasli troškovi koji se ne mogu iskontrolirati. Mi smo stvarno ušli u ozbiljnu situaciju. I još se sada na to sve forsira političkom voljom ulazak u eurozonu gdje smo na četvrtoj poziciji ispred nas su samo Nizozemska, Luksemburg i Slovačka i Baltičke zemlje su ispred nas. I mi forsiramo ulazak u eurozonu na totalno nesigurno tlo ulazimo u eurozonu i nitko ne zna kako će to završiti. Evo tu bih stao sad, pa evo Miro ti nastavi onda.
Izvolite gospodine Bulj.
Hvala. Žao mi je što ovdje nije ministar, jer toliko ljigavosti i perverzije u odlukama Vlade poglavito kad kažu evo energetika da je 10% poskupila samo građanima to je ne laž. Ona vriđa svakog čovika, hrvatskog građanina, seljaka. Ja ću ispričati nekoliko primjera. Čovik sam iz lokalne politike, tu sam i nasta i non stop sam s tim ljudima, s tom sirotinjom. Evo primjer, vi ste najbolji u Europi po pitanju najmanjeg poskupljenja energije u ovoj krizi nakon covid terora, nakon covid diktature, napravili ste kaos, prihvatili ste igru. O.k. Da li je vama normalno da za lokalne vodovode poskupi 500% struja u brdsko-planinskim područjima? 500%. Primjer, vodovod Cetinske krajine, a tako svi vodovod, samo gradonačelnici to ne smiju govorit jer su vjerojatno vezani stranački, 500%. Šta to znači? Da struja koja pumpa vodu na određene visine da mogli dobiti kućanstva, to znači sa 2 i pol milijuna kuna, primjer vodovod Cetinske krajine prošle godine, ove godine je HEP, hrvatski HEP je 10 i pol milijuna kuna. E jednostavno ćemo mi tu riješit stvar. Da bi mi ovo što je kolega Troskot govorili o sirotinji, ja kao odgovorna osoba ću naložiti direktoru vodovoda premda nisam većinski sam vlasnik 47% da vam plaća točno onoliko koliko je prošle godine u ovom mjesecu bila struja. Bila je 170 000 kuna, a ovaj mjesec je, u ovoj godini došla 900 000 kuna. Zbog čega? Jer je Vlada Andreja Plenkovića nije kao poskupila vodu, nije poskupila struju, zato će poskupiti lokalnim čelnicima. E neću! Evo ja neću! Nego vi dođite lipo isključit vodu, a platit ćemo ka i prošle godine, isključite struju, pa neka dijelovi Splita nemaju vodu i jedino di iđe voda nizbrdo tu će doći. I to je još sramotnije taj HEP koji se hvali sponzorstvima, koji radi štetne projekte. Naš HEP moramo ga čuvati, koji ima najveće otpremnine sponzorira di stigne di ne stigne, poglavito svoje stranačke pripadnike iz HDZ-a. Taj isti HEP radi kaos među tim ljudima, među narodom i sad bi tribali mi gradonačelnici poskupiti struju 500%, pet puta našim građanima u ruralnim područjima. Brdsko-planinskim područjima treba više električne energije da bi pumpe mogle dizati vodu. Evo ja sam dao jednostavno rješenje i ostalim gradonačelnicima iz HDZ-a. Plaćajte rate kao i prošle godine, umjesto 100 000 kuna ove godine traže milijun, vi platite 100 kao i prošle godine svaku ratu. I dođite vi isključiti Andrej Plenković, dovedite ga na Sinjsku alku, ja ću reć di je točno, ja ću ga odvesti crveni tapet isključi vodu, struju. HEP hrvatski HEP. Primjer, u Cetinskoj krajini 40% Cetina daje hidroenergije Republike Hrvatske. Šta ste vi vratili Dalmatinskoj zagori? Šta ste vratili Lici? Slavoniji? Šta vi vraćate tome narodu? Osim što pogodujete tele operaterima priko obitelji Mišetić. Vidim sad se neki javili iz Domovinskog pokreta, nikad nije to spomenuto, a drago mi je da prihvaćaju. Obitelj Mišetić vodi, ovdje vodi znači Andreja Plenkovića zato što je predsjednik bio u HDZ-u, dobro sad može, sad je prihvatljivo. I slažem se, vidi se da je napisano, zato se slažem i to je dobro. Sa 8 kuna skinut na 2 kune i 40, sa 8 kuna skinut na 2 i 40 u korist tele operatera na štetu jedinice lokalne samouprave. I drago mi je što mi se kolege priključuju. Tri puta sam dao ovaj zakon. Nitko nikada nije digao ruku za nj, barem MOST-a niko, niko. Znači prije tri godine je upućen Zakon o pravu služnosti i sad je u proceduri i očekujem od predsjednika poglavito od predsjednika Sabora da tu točku stavi na raspravu. A i od predsjednika Odbora za lokalnu samoupravu, da nakon tri godine da tu da to gurnemo ovdje pa da imamo kao u Sloveniji 3 eura po metru dužnom plaćaju, T-Com koji je Mudrinić predao u ruke kome je predao, tj. HDZ počeo, SDP završio. I što sad imamo? Da im oprostimo i taj novac? Pa koliko ste vi smanjili prihoda da ste im dali 3 eura po metru dužnom, umjesto što predlažete 2 kune i 40. Ili niste vi samo oni se svi poveselili da su oni sad HAKOM braco i seka Obuljen, brat od ove ministrice, da su oni sad tim pravilnikom kojega je HAKOM donio predložio da je s tim riješen problem. Ne, oni su vam, zakon je u proceduri gdje će tele operaterima se smanjiti, smanjiti trošak prava puta na štetu lokalnih samouprava, na štetu lokalnih samouprava. Teleoperateri su najveći dobitaši u RH 42%. U EU maksimalno 20%. Ja prvi put kad sam spominja teleoperatere kad sam uša u sabor ovdje, prvi put, znate šta je bila naslovnica svih teleoperatera, svih koje imamo u Hrvatskoj i ovoga monopolistu Tcom koji i nije hrvatski jer HT, naslov je bio Bulja da nas ne vrati u kameno doma, doba. Neću, ne tražimo mi da mi njizi vratimo u kameno doba, ne daj Bože, nek se ponašaju kao što se ponašaju odakle dolaze državama. A ne da teroriziraju hrvatski narod, a vi ste im to dozvolili. Zašto? Jer dinastija Mišetić utječe toliko na Plenkovića [[Upadica: Vrijeme.]] i na vas poglavito vas iz HDZ-a da ne smijete [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] beknit, slobodno mi date povredu Poslovnika.
Gospodin Damir Bakić zastupat će stavove zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Uvaženi kolegice i kolege, uvaženi predstavniče ministarstva dobar dan. Najprije dvije načelne primjedbe na pozitivnu stranu prvo, zaista je znatno veća dostupnost svih podataka i pregledu kad tražim informatu i u tom pogledu ministarstvo zaslužuje pohvale. S druge strane i ovog puta izostao, a tražili smo to i prilikom donošenja proračuna za 2022., izostao je pregled svih projekata i aktivnosti financiranih iz fonda solidarnosti. Dakle iz izvora 5761 5762. To je potrebno pogotovo sada kad je produžen rok za korištenje tih sredstava što nismo znali u trenutku donošenja proračuna. Istina takva obaveza ne postoji i tehnički govoreći ne radi se ovdje o propustu, međutim situacija je izvanredna i takav pregled bi bio koristan i inače, a osobito zato što ima zbunjujućih pozicija u poslovima poslijepotresne obnove o čemu ću reći nešto više kasnije. U svakom slučaju takav cjeloviti pregled bi pomogao u sagledavanju ukupnog, ukupne slike o intenzitetu i dinamici obnove i na Baniji i u Zagrebu. U odnosu na originalni plan ukupni prihodi su narasli za 6,5 milijardi, ukupni rashodi za 10,9 milijardi. I sada dakle manjak po ovom prijedlogu rebalansa iznosi 13 milijardi i 700 milijuna kuna. U odnosu na originalni plan manjak je dakle narastao za 4,4 milijarde. Otprilike za točno toliko za koliko su povećani i primici. Drugim riječima uvećani manjak je pokriven uvećanim zaduživanjem. S druge strane tih 13,7 milijardi manjka predstavlja 2,9% proiciranog BDP-a, a u originalnom proračunu manjak je iznosi tek 2,1% proiciranog BDP-a. Dakle, imamo gotovo 40%-tno povećanje manjka izraženog u udjelu BDP-a i to je vjerojatno najzorniji i najviše zabrinjavajući podatak u usporedbi ovog rebalansa sa usvojenim proračunom. Naravno opet je fer reći dio razloga leži i u našim vlastitim odlukama koje nisu povezane sa globalnim financijskim i geopolitičkim krizama, a to su smanjenje stope PDV-a na neke robe i usluge i to je naravno nedavno povećanje osnovice za plaće za državne i javne službenike. U programskom dijelu kao i obično najkontroverznije je u zdravstvu. I tu sad nakon samo pola godine, a o tome je već dovoljno rečeno i u replikama, ali ne mogu ne ponovit, nakon samo pola godine imamo novi radikalni zaokret u stvari korak natrag. Sredstva za sanaciju ustanova u zdravstvu povećavaju se za 2 milijarde transfer HZZO-u za milijardu i po i time de facto potpuno anihiliran korak koji je učinjen pri donošenju proračuna. A tada je baš snažno naglašavano i naglašeno u obrazloženju baš to da su ta sredstva tada dakle smanjena za 4 milijarde kuna. To se ogleda i u ukupnom proračunu Ministarstva zdravstva jer on je u '21. iznosi i u planu i u izvršenju 22 i pol milijarde. Onda smo ga u originalnom proračunu za 2022. planirani u visini od samo 16,1 milijarda, sad ga ponovo dižemo na gotovo 20 i pol. E sad, radi li se o ispravljanu zablude ili se radi o razignaciji u pogledu sređivanja stanja u zdravstvu, odgovore još nemamo, ali ćemo podsjetiti da smo svi, ali apsolutno svi iz opozicije bili skeptični prema održivosti tako snažno umanjenog proračuna Ministarstva zdravstva. Naravno suština problema i to je danas već rečeno i ključ rješenja nije u Ministarstvu financija nego u Ministarstvu zdravstva. Obnova, kako je već rečeno nedostaje nam cjeloviti pregled svih planova i projekata odnosno planiranih troškova, a promjena naravno očekivano ima. U Ministarstvu prostornog uređenja, graditeljstva, državne imovine u aktivnosti obnova zgrada javne namjene iznos je podignut sa 5 na 9,5 milijardi, radi se o sredstvima iz Fonda solidarnosti, a u istom ministarstvu u aktivnosti sanacija šteta uzrokovanih potresom na području Grada Zagreba i okolice iznos je smanjen sa 1,2 milijarde na svega 1 milijardu što je smanjenje od preko 11%. Slično Ministarstvu zdravstva kapitalni projekt obnova zdravstvenih ustanova oštećenih u potresu iznos je prvotno bio spao na nulu da bi sad bio podignut na 140 milijuna dijelom iz NPO-a, dijelom iz Fonda solidarnosti. Onda i ovo u Ministarstvu znanosti i obrazovanja kapitalni projekt obnova i infrastruktura i opreme u području obrazovanja oštećene potresom uvećan je s 572 na 605 milijuna, onda kapitalni projekt gotovo istog imena narastao je sa nula na 107 milijuna samo je riječ o drugim izvorima, jedanput je to Fond solidarnosti potresa ožujak, drugi put je to Fond solidarnosti potresa prosinac, istovremeno ista ministarstva. Kapitalni projekt opet gotovo s istim imenom samo što se ovdje radi o visokoškolskim ustanovama spao je sa milijun, milijardu i 184 milijuna na samo 735, što je svega 40% od plana, izvor je i ovdje Fond solidarnosti, dakle definitivno potrebna su objašnjenja i cjeloviti pregled. I na kraju još nekoliko izdvojenih stvari. Prvo već smo to rekli, pitao sam ministra u replici na njegovo izlaganje, a izrazio bojazan da zapravo sredstva namijenjena dakle transfer, transferu iz, iz državnog proračuna HZMO-u o iznosu od 19,1 milijardu kuna neće biti dovoljna za isplatu mirovina jer će se mirovine u drugom dijelu godine znatno povećati, povećat će se slijedom znatnog povećanja troškova života. Ovo je možda moment da još na nešto podsjetim, često se spominje, recimo nedavno je to spomenuo i novoimenovani ministar i danas je to bilo spominjano, često se spominju napori koje HDZ-ovi ministri i HDZ-ova vlada čini u povećanju mirovina. Ja bih međutim htio reći da je povećanje mirovina nešto što je dakle regulirano zakonom i to krajnje striktno i krajnje precizno. Zakon predviđa polugodišnje usklađivanje mirovina po stopi koja je težinski prosjek stope rasta plaća i stope rasta troškova života u prethodnom polugodištu, nema tu nikakve dobre volje HDZ-a, radi se naprosto o nečemu što nalaže zakon. Kad smo već kod mirovina tu bih istaknuo još nešto. Imamo tu tekući projekt koji se zove unaprjeđenje mirovinskog sustava kroz povećanje adekvatnosti mirovina, to lijepo zvuči, projekt je financiran iz NPOO-a u iznosu od 14 milijuna kuna. Šta je to? Evo citirat ću, radi se o izradi stručnih studija isplativosti ulaganja obaveznih mirovinskih fondova u trgovačka društva u državnom vlasništvu u kojima je pokrenuta ili planirana privatizacija od strane neovisnih stručnjaka, a u svrhu većeg uključivanja mirovinskih fondova u investicijske projekte. Moram izrazit ne višestruku nego mnogostruku skepsu oko toga. Ja ne vidim nikakav stvarni temelj za tako nešto, ne vjerujem u ostvarivost tog proklamiranog cilja, a pogotovo ne vjerujem u 14 milijuna kuna troška za te studije, u 14 milijuna kuna troška u ovoj godini i planiranih 14 milijuna kuna troška u projekcijama proračuna za 2023.. Drugo, a i to nije novost, ali i to želim još jednom naglasiti. U Ministarstvu obrane imamo na aktivnosti koja se zove Administrativna potpora Sveučilištu obrane i sigurnosti iznos od 24 milijuna kuna i nešto više. Za '23. planirano je na ovoj poziciji čak 74 milijuna kuna, dakle za Administrativnu potporu Sveučilištu obrane i sigurnosti. U zakonu o osnivanju ovog nepotrebnog sveučilišta pisalo je da za provedbu tog zakona u državnom proračunu nije potrebno osigurati dodatna sredstva. Točno to je izjavljivao višekratno i ministar Banožić ovdje u saboru braneći taj zakon, pa dakle podsjećam ove godine 24 milijuna, iduće godine 74. Treće, neobično je važno u Ministarstvu znanosti i obrazovanja imamo aktivnost koja se zove Pomoćnici u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju koja je podignuta sa 26 milijuna na 29, to međutim nije ni, ni, ni iz bliza dovoljno s obzirom da koncem ove školske godine prestaju doticati sredstva za tu svrhu iz Europskog socijalnog fonda. Ministar je odgovarajući na naša pitanja i usmeno i pismeno obećao rješenje tog problema, obećao je pobrinuti se za sredstva za financiranje pomoćnika u nastavi za iduću školsku godinu, mi to u ovom proračunu odnosno u ovom rebalansu ne vidimo. Četvrto, ajde opet idemo nešto pohvalit, u razdjelu 0,20 Vlada RH pozdravljamo povećanje aktivnosti, iznosa u aktivnosti Potpora borbi protiv zločina iz mržnje, pozdravljamo i povećanje iznosa u aktivnosti Nacionalni plan zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanje diskriminacije dakle sa 113 na 345 tisuća, neka su same tisuće ako već nisu milijuni, ali nam je drago vidjeti i pozdravljamo povećanje tih sredstava. Pretposljednje, u Ministarstvu financija na aktivnosti A818068 koja se zove Doprinos RH proračunu EU na temelju nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada imamo uvećanje na čak 150 milijuna kuna, pa je sada čak, to je sada čak 20% više nego što smo imali na toj poziciji u 2021.. To tako ne bi smjelo biti i ovdje se radi o ozbiljnom propustu ili najblaže rečeno o nečinjenju jer to je mnogo novca kojeg bismo mogli upotrijebiti na mnogo strana u korisne svrhe, mi ga dakle u ovom rebalansu proračuna planiramo uplatiti kao penale, kao kaznu u proračun EU zbog ne zbrinjavanja plastičnog otpada. I konačno posljednje, ovo nije do proračuna, kao što je danas već više puta rečeno, u stvarnosti ovdje su predstavnici Ministarstva financija, a zapravo, zapravo je ovaj proračunov rebalans vrlo mnogo nešto što se bitno više tiče nekih drugih resora i bilo bi puno puno važnije da su ovdje neki drugi ministri koji bi trebali obrazložiti uvećanje ili neuvećanje mnogih pozicija u svojim resorima. Ja ću nešto o Ministarstvu znanosti i obrazovanja, odnosno o njegovom nečinjenju. Dakle još jedanputa, ovo nije do proračuna samog po sebi, nego je do krajnje nebrige, ja bih rekao čak do ignorancije koju Ministarstvo znanosti i obrazovanja prema točno obrazovanju. U Nacionalnoj razvojnoj strategiji i u NPOO-u planirali smo odnosno proklamirali smo visoko postavljene ciljeve u pogledu podizanja opće matematičke i prirodoslovne pismenosti naših učenika, no baš ništa nismo učinili u osiguravanju ključnog elementa za ostvarenje tih ciljeva, a to je rješavanje teškog i brzo rastućeg manjka kvalificiranih nastavnika matematike i prirodoslovnih predmeta. Govorilo se o tome i na tematskoj sjednici Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu ovdje u Saboru već prije gotovo godinu dana. Donijeti su i zaključci s prijedlozima konkretnih mjera. Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne čini doslovno ništa da reafirmira ove profesije i da podupre obrazovanje nove generacije nastavnika matematike i prirodoslovlja, što je duboko poražavajuće, ne samo zato što je značajan novac iz Mehanizma oporavka i otpornosti dostupan nego i zato što bismo to trebali učiniti zbog nas samih. Nema isprike za nedjelovanje u tom smislu, a sve i da smo već tome i prionuli još jučer, prve rezultate bismo ugledali ili osjetili tek za 5 ili 10 godina. Možda i kasnije. I do tada, sve da smo nešto i započeli, i to tada, dok je ovakve nebrige i još mnogo dulje, bili bismo, a ovako ćemo i dulje biti osuđeni na slobodni pad.
Hvala. Hvala. Sada će Klub zastupnika Centra i GLAS-a zastupati najprije gđa. Mrak-Taritaš i onda gđa. Puljak. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. 2006. g. razlika između rashoda zdravstvenog sustava i prihoda iz doprinosa bila je ravno milijardu kuna. Tada je u mirovinskom sustavu razlika između prihoda i isplaćenih mirovina već bila 12 milijardi kuna. Do danas je mirovinski sustav u deficitu državnog proračuna uvijek negdje na otprilike 4% BDP-a. Zdravstveni sustav nažalost ide najboljim putem da se tome približi. I sad, tako više ne možemo. Pa nama su u godini Covida kad je bilo manje medicinskih zahvata značajno rasli troškovi za lijekove, uključujući i jako skupe i glavna tema je odakle novac za veledrogerije. Zato sljedeći korak mora biti reforma, nešto što će Ministarstvo zdravstva predložili, ako ostane ovakva dinamika, mi smo za godinu dana na istom i nismo ništa napravili. Ovo nije moje riječi. To su riječi Ministarstva financija, g. Marića na sjednici saborskog Odbor za zdravstvo pred malo više od godinu dana, 16. travnja 2021. I što reći? Bio je potpuno u pravu, zato sam ga i odlučila citirati. Problem je u tome da je nažalost dobro i predvidio kako će stvari ići dalje pa u međuvremenu zaista, prošla je godina dana i zaista, zdravstvo je na istom i nije se ništa napravilo. Ništa. Kolegice i kolege, ništa. Ne da se nije nikakva reforma napravila, nije se niti nikakva reformska ideja predstavila javnosti. Ništa. Taj naš sustav zdravstva je u tragičnom stanju, novac u nerazumnim količinama curi na sve strane i to je već svima očito. Usluga koju građani dobivaju je sve lošija, sve manje imamo javnog zdravstva, a sve više smo upućeni na vrlo skupo privatno. Organizacija na razini Ministarstva i Vlade je nikakva. Pa nemojmo na kraju zaboraviti i to da smo i dalje zemlja s vrlo malo cijepljenih, a jako puno umrlih od korone, a stotine tisuća doza cjepiva smo ili darovali ili uništili, o prizivima savjesti da uopće ne govorim. O tome da država uopće ne zna ili ne želi znati koliko ima prizivaša po bolnicama. Pa tek sad je ministar Beroš uputio poziv odnosno pismo bolnicama da mu dostave podatke koliko je liječnika, ginekologa, anesteziologa, medicinskih sestara u prizivu savjesti. Ne zato što se on prizvao pameti i ne zato što je sad rekao, ljudi moji, pa u zdravstvu postoji problem, stvari ne funkcioniraju, nego zato što je dobio saborski upit, dakle, upit sam postavila, ministre, dajte da vidimo o čemu je riječ. Zato se je prizvao pameti, ne zato što je mislio da nešto treba napraviti. Zbog toga ili zašto uopće sad i spominjati prosvjedi koji su bili ovih dana, ali spominjati tisuće i tisuće ljudi koji tom propadajućem sustavu zapinju. Jer nemaju za privatnu kliniku jer nemaju vezu, nemaju ni telefonski broj ministra Beroša ili nisu imali sreću da naiđu na liječnika ili sestru koju usprkos svemu još uvijek profesionalno i predano rade svoj posao. I onda smo točno tu gdje jesmo. Bez reforme. Bez ikakvih zahvata ili ideje. Opet rebalans i vidi čuda, opet najviše odlazi za zdravstvo. Jedna te ista priča već godinama. Ali se, drage gospođe i gospodo iz HDZ-a, hvalite da imate najdugovječnijeg premijera i najdugovječniju Vladu u povijesti Hrvatske. E onda je sramota da u to vrijeme niste ili baš niti jednu reformu proveli je za vas tim veća. Mene uopće ne čudi da u našem sustavu zdravstva novac curi na sve strane. Vidjeli smo kako se ministar ponaša. Zaposlenici tvrtke njegovog prijatelja odrađuju 112 sati rada dnevno, odnosno tih 112 sati rada dnevno su građani platili kao i milijune za neku covid aplikaciju koju su pokrali s interneta i nikad nije proradila. A tek ova najnovija priča s uređajem za intra operativno zračenje za KBC Sestre milosrdnice. Plaćena su dva uređaja, došao je jedan. Gdje je drugi poštovani gospodine ministre? Naravno da ako sve radimo po modelu plati dva, dobiješ jedan zdravstvo juri u bankrot. Inače poštovani državni tajniče, dakle dala sam 4 amandmana na proračun za ovu godinu koja su iznosila upravo 20 milijuna kuna i pokrivala su kupnju tih uređaja za intra operativnu radioterapiju za 4 KBC-a koji ga još nemaju Zagreb, Osijek, Split i Rijeku. 20 milijuna za 4 uređaja, naravno odbili ste amandmane. A eto vidi čuda kolega Beroš nabavi jedan za 11 milijuna, dobar uspjeh. I sad vas ja sve zajedno pitam da li tako možemo raditi i kako naša država može funkcionirati? Da budem poštena jedan dio rebalansa je izravna posljedica kombinacije nestabilnosti uzrokovano pandemijom covida i Putinovom agresijom na Ukrajinu. Tu na žalost nemamo puno izbora. Stvari moramo pokušati održati koliko je moguće u normali posebno jer nam inflacija ne ide u prilog s obzirom na ambiciju da se pridružimo eurozoni. Poseban problem su energenti i njihova cijena. Skladište plina Okoli zbog sigurnosno-tehničkih razloga treba 3 mjeseca da se napuni što znači da za zimsku sezonu treba početi puniti vrlo skoro. Rekla bih za mjesec, dva najviše. Mislim da će na kraju država zbog divljanja cijena plina biti prisiljena intervenirati koliko god nam to nije drago. U tom smislu mi se predviđena sredstva za osiguravanje zaliha plina od 10 milijuna eura koliko je predviđeno ovim rebalansom čine ipak premala. Ali postoji nešto što je sasvim sigurno, a to je da ćemo u nekoliko mjeseci ponovno vidjeti na raspravi rebalans i to zbog međunarodnih okolnosti na koje ne možemo utjecati. Ali postoji nešto na što možemo utjecati, to su ovi naši domaći neriješeni problemi. I bazičan neriješen problem je hrvatsko zdravstvo. I zato sa ove govornice pitam i premijera Plenkovića i potpredsjednike Vlade i ministra Beroša do kad? Do kad bez reforme? Do kad iz rebalansa u rebalans zbog problema u zdravstvo jer bez obzira koliko otvorite veliku nišu uz zdravstvo, bez obzira koliko osigurate novaca nikad dosta. Naravno da mi iz kluba CENTRA i GLAS-a ovaj rebalans kao što nismo podržali proračun apsolutno ne možemo podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođo Puljak, izvolite.
Evo zahvaljujem. Drage kolegice i kolege, kao što je jedan analitičar prije neki dan rekao kaže ni 11 milijardi kuna nije što je nekad bilo. Dakle, Vlada nam predlaže rebalans proračuna za 2022. godinu koji je za 10,9 milijardi dakle skoro 11 milijardi kuna veći od prvobitnog plana rashoda od proračuna i ja bih rekla nitko da trepne. Dakle u javnosti nemate nekih velikih diskusija o tome, nema debata. Mislim da se čak niti jedno Otvoreno, emisija Otvoreno se uopće nije organizirala na temu rebalansa kao da se nitko ne uzbuđuje oko ovih brojeva. Dakle, evo imamo s jedne strane povećanje očekivanih prihoda za 6,6 milijardi kuna. Na neki način možda to i nije iznenađenje, međutim sigurno je iznenađenje povećanje planiranih rashoda za 10,9 milijardi odnosno 9% u odnosu na 2021. i 6% u odnosu na plan. E sad kad gledamo najveće povećanje rashoda gdje je bilo, već se čulo nekoliko puta sa ove govornice, dakle po javnim funkcijama to je oko 3 i pol milijarde za zdravstvo, 1,8 milijardi za mirovine, 1 i pol milijardi za indirektne posljedice rata u Ukrajini, povećanje proračuna Ministarstva obrane, bolje punjenje robnih rezervi, zbrinjavanje prognanika. 550 milijuna kuna povećanje rashoda za zaposlene i ostatak tih milijardi na neke od desetke manjih stavki. Kad ovo pročitate, dakle u ovoj jednoj je tablica tko je na vrhu, zapravo nema dalje. Možemo evo i već smo ovdje i dosta kolega je pričalo, dakle samo ćemo pričati o povećanju rashoda za zdravstvo. Ponovno imamo rast rashoda za zdravstvo koje neki nazivaju sanacija, međutim to nije nikakva sanacija, to su jednostavno dotacije novih milijardi u rupu bez dna. Prošle godine u zdravstvo je ubačeno 6,4 milijarde kuna. To su bila dakle dodatna neplanirana sredstva dodijeljena u 2021. za podmirenje dijela dugovanja bolničkih zdravstvenih ustanova za lijekove, te pomoćni i sanitetski materijal. Sjetimo se sada već slavne sjednice Odbora za zdravstvo na kojoj je sudjelovao i ministar Marić ne znajući da se sjednica snima, prenosi i viče na ministra zdravstva da ovo više ovako ne može. No, izgleda da očito može. Pitam evo poštovanog ministra kojeg nema ovdje, pitala sam ga evo u replici do kada to može? Kada će reći konačno dosta je više. Evo ponudila sam mu evo i doniram onu jednu majicu pa da može i u njoj na sjednice Vlade dolaziti, na sastanke sa ministrima jer očito njega nitko ne sluša. Koji je međutim ovdje poseban problem? Dakle, nije samo problem što ćemo usuti dakle nove milijarde u zdravstvo već je problem što nakon ovolikih dotacija zapravo zavlada evo kako opet kažu zakon inercije ili zakon videoigara kada dođete do jedne razine novog levela, novi plato kad dosegnete tu razinu s tih visina nema više natrag. Kad smo jedanput usuli to je sada bezlain i to je sad osnova s koje usipamo novac dalje. Ponovno ću se pozvati, evo često spominjem kad su proračuni i rebalansi proračuna Povjerenstvo za fiskalnu politiku koje već dugi niz godina ponavlja jednu te istu primjedbu, a to su nekontrolirani rast rashoda za zdravstvo, prvenstveno dugovi i obveze bolnica i ljekarni prema dobavljačima. Posebno zabrinjava činjenica kako sektor zdravstva mjesečno generira novi dug između 400 i 500 milijuna kuna. Osim toga pandemija korona virusa još nije završena te potencijali novi val nekog od sojeva korona virusa nosi rizik od dodatnog porasta zdravstvenih troškova. Dalje, ovo sve citiram dakle to povjerenstvo, dakle citiram, povjerenstvo predlaže vladi da napravi evaluaciju prijašnjih i sadašnjih aktivnosti u sektoru zdravstva kako bi se utvrdili njihovi stvari fiskalni učinci na razvoj gospodarstva. Povjerenstvo smatra kako je nužno i potrebno procijeniti buduće rizike proračunskih rashoda posebice imajući u vidu sve veće dugove zdravstvenog sustava, ali i sustava plaća u javnom sektoru te značajne potencijalne obveze vezane uz poslovanje lokalnih javnih društava. Dakle, evo imamo povjerenstvo za fiskalnu politiku koje uredno evo daje svoje preporuke, uredno, ponovno iz godine u godinu ističe potrebu poduzimanja reformi kojima bi se ograničio rast rashoda za zdravstvo, mirovine te naknade zaposlenima. Dakle, na jedno uho ušlo, na drugo izašlo. Reforme su nam potrebne na svim frontovima, dakle slažem se s kolegama koji su rekli ranije da novac iz EU neće stizati dovijeka. Dakle, tu kasicu prasicu da tako kažem nećemo moći koristiti i taj bespovratni novac koristiti beskonačno dugo. Gospodarsko stagniranje Hrvatske će se nastaviti nakon ove krize, pandemije i rata ako se već sad ne počnu rješavati kako ih volimo nazivati strukturni problemi. Dakle, javni sektor se ne smanjuje, ne reformira, bio je i ostao među najgorima u EU. Političko kadroviranje u državnim kompanijama se također nastavlja. Reforme pravosuđa i nema, više se ne spominje. Smanjivanje parafiskalnih nameta opterećenja poduzetnicima kako bi mogli disati, stvarati nove vrijednosti je li nema ni toga. Uvođenje reda u državnu imovinu. Reforma lokalne i područne samouprave, smanjenje broja gradova i općina, županija to je samo san kojega povremeno spominjemo s ove govornice. I ja ću ovdje sad nekoliko detalja koliko mi još vrijeme dopušta. Jedan detalj, zaštita obalnog područja, da pogledamo koliko godišnje koristimo za zaštitu obalnog područja obzirom na velike probleme sa pomorskim dobrom. 245.000 kuna. A jedno konkretno pitanje i tu ću vam ostaviti ovdje gospodinu tajniku, kad ministra nema, pitanje i odgovor ministra gospodarstva na moje zastupničko pitanje o konkretnom problemu sanacije šljake u tvornici, bivšoj tvornici Dalmacija Dugi Rat. Dakle, u amandmanu na proračun sam bila tražila da se rezervira 15 miliona kuna za tu sanaciju, ministar Čorić od 10.3.'22. je obećao da će ministarstvo krenuti tu sanaciju, međutim ovdje u rebalansu ne vidimo ni traga tome. Evo zahvaljujem.
Hvala. Sada je na redu gospodin Damir Bajs, ispred kluba zastupnika, hvala, zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, dozvolite da u ime Kluba Fokus i nezavisni zastupnici se osvrnem na Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna za 2022. godinu. Naglasit ću da je on rezultat ekonomski situacija koja se dešava u Europi pa i svijetu, znači pada gospodarstvo i raste inflacija. A kada govorimo već o inflaciji onda ću naznačiti da sam to i u pitanju ministru rekao, dio ekonomista smatra da je inflacija prijatelj državnom proračunu, lokalnim proračunima, parafiskalnim nametima, a neprijatelj životnom standardu današnjeg stanovništva i naravno gospodarstva. Zbog čega to govorim? Zbog toga što htijući, ne htijući to dokazuje i ovaj proračun, to dokazuje i obrazloženje koje ovdje piše. Naime, on raste za 11 milijardi kuna što je i logično ako znamo da je inflacija porasla sa 5,7% u siječnju na već sada 9,1% u travnju. To znači da sa istim obimom roba se jednostavno za toliko povećavaju prihodi svih proračuna. Međutim, naravno trebamo gledati šta ćemo sa tim sredstvima, gdje tih 11 milijardi kuna ide? Ovog trenutka većina premijera u EU je izašla sa prijedlogom novih mjera upravo za ovu situaciju. One su usmjerene prema stanovništvu i očuvanju životnog standarda, a sa druge strane naravno i gospodarstva. U ovih 11 milijardi kuna u rashodima mi to nigdje ne vidimo. Naime, potpuno je razvidno da sredstva jedina koja su namijenjena uopće za stanovništvo su plaćanje onog paketa koji je bio pred ukrajinski rat pred ovu situaciju koja nam se desilo. A prema gospodarstvu i nisu predviđene mjere. Ajmo reći da je i ministar, ali i svi ostali bio tu potpuno jasan. Mi ćemo tek vidjeti šta ćemo napraviti ako do takve situacije dođe. Ali ajmo sad napraviti malu računicu. Ako inflacija bude oko 10-ak posto, a ovih 9,1 u travnju tu naznačuje a rast primjerice mirovina bude 2%. I ako to bude kao što postaje predviđeno za naredne dvije godine što je u konačnici Europska unija i Komisija naznačila to znači da će, dakle u ovom slučaju već euro ili tisuću eura vrijediti sedamsto eura u kupovnoj moći. A građani će dobiti povišicu koje daleko kaskaju za onime što je zapravo inflacija. Da li će to biti 2% puta tri, šest posto, da li će biti 4% kao za državne službenike za ovu godinu pa metnemo za 12%. Uglavnom kada to svedemo na osnovne matematičke operacije 30% će biti manja vrijednost novca, a plaće će biti veće 12%. Za jednu četvrtinu skoro će biti smanjena kupovna moć u tri godine. To je nešto što, na čemu moramo ja bih rekao poraditi. Pod time mi mislimo i na Hrvatski sabor, ali posebice na Vladu Republike Hrvatske. Da li postoje mjere za to osim ovih koje su naznačene? Očito postoje. One su predstavljene u nizu država kako EU i svijeta, ali ih se treba implementirati. O ovim izmjenama i dopunama proračuna ispada da Republika Hrvatska za sada po tome ništa ne planira. Da li će planirati to ćemo vidjeti? To će biti zakašnjelo i to će biti, dakle prekasno da bi se promijenili trendovi koji su pred nama. A kad govorimo zapravo o tome da oni govore o tome da treba poduprijeti gospodarstvo. A zašto? Mi smo sa prošlogodišnjih moram reći i vrlo dobrih, čak i izvrsnih skoro 10% porasli od bruto nacionalnog dohotka. U ovoj godini došao do plana od 2,3%. Međutim, gledajući ono što se sada dešava postoji ogromno usporavanje privatnih investicija i privatne inicijative. Postoji opasnost da uđemo i u situaciju da BDP počne padati. I mislim da sada u vrijeme kada dobar dio gospodarstva ima posebnih problema da to treba akceptirati. Naime, kao i kod građanstva gdje je zapravo cijena nije bitno ulja krenula od 10 do 17 kuna ili primjerice bilo čega drugoga kad uđete ne samo u prehrambeni dio, nego i onaj neprehrambeni gdje kupujete bilo šta. To vrijedi i za gospodarstvo, dakle cijene repromaterijala u poljoprivredi su gotovo udvostručene. To će se vidjeti i na cijenama kada oni budu prodavali, ali dio gospodarstva kada govorim o poljoprivredi primjerice stočarstva se nalazi u jednoj teškoj situaciji i planiraju smanjenje. To je potpuno jasno, zatvaraju se farme, zatvaraju se proizvodnja, dakle od kokoški, pilića pa do stočarstva u cijelosti. Jednostavno financijski nema rezultata. I na to moramo obratiti pažnju. Naši autoprijevoznici u ovakvim porastima cijena goriva, ne rješavanje njihovih prava također su u problemima. Ne treba zanemariti naravno niti ono što tek dolazi. To je ministar naznačio i mislim da je bio u pravu, a to je porast kamata koji će biti kamate na kredite građana ali i gospodarstvenika. Međutim, ne i onih kamata koje se dobivaju kada vi stavite novce na račun ako ih imate. Vi znate da upravo to će dovesti do toga da će biti manja potražnja nakon toga u jednom dobrom sektoru i građevinarstva, ali i investicija u gospodarstvu. Mi ne vidimo nikakve mjere po tom pitanju, a tek da ne dotaknemo onu situaciju da je dio naših tvrtki makar rusko tržište pa i ukrajinsko nije bilo nama prevladavajuće i najvažnije, ali ipak nije bilo beznačajno koji su poslovali sa ruskim tržištem gdje je država u drugim članicama EU već sada uskočila i pomogla im. Ovog trenutka nema ni naznaka ikakvih aktivnosti, stoga za mene nije samo bitan taj dio koji se tiče prihoda. Jasno se vidi da je ova inflacija dovela do toga da imamo veće prihode unatoč manjim stopama PDV-a. To znači da se plaća po većim cijenama i da se u konačnici i više troši. Ali ne vidimo da se spremamo na ono što tek dolazi, a to je dalji porast inflacije, smanjenje životnog standarda i k tome naravno možda i najvažnije gospodarstva. Jer svakoga bi zabrinula da projekcija rasta gospodarstva padne sa 7 i pol na 2 i pol, a i dalje se to smanjuje. Naravno možemo očekivati i čuda. Ja znam da će turizam napraviti sve što je u njegovoj moći da pomogne Hrvatskoj. Gotovo petina BDP-a ide preko turizma, ali ne trebamo se oslanjati ni samo na to, jer to nije znak da je turizam jak nego je to samo dokaz da je ostatak hrvatskog gospodarstva slab. I to je zapravo činjenica. Da li će ta sredstva koja dođu pomoći? Možda hoće, ali u rujnu kada dođemo ovdje i kad će biti ponovo rebalans proračuna budemo vidjeli da li ćemo imati ovakvu situaciju koju zapravo se vidi iz daleka. Kao jasno Ministarstvo financija, ja sam siguran da ministar to zna ali siguran sam da to znaju i naši sugrađani, ali moram reći i gospodarstvenici. A kad govorim o rashodovnom dijelu koji jeste u proračunu, ja neću se previše ponavljati, ali jasno je da zdravstvo će i dalje biti u problemu, da reformi nema i da čak i bez corone zdravstvo troši puno više nego što je bilo predviđeno. Moram naravno naznačiti da sigurno trebamo riješiti pitanje obrane i dakle nabave odgovarajućih sistema za protuzračne aktivnosti kojih očito nismo imali. Treba pomoći našim, dakle prijateljima iz Ukrajine koji su sada u Hrvatskoj, ali to ne može biti sukus ukupnosti ovog proračuna dok druge države imaju potpuno drugačije i jasnije ciljeve vezane uz ono što tek dolazi. Tako da kad govorimo o ovome naravno da ne možemo poduprijeti ovakve izmjene i dopune proračuna. Ja ću isto tako naznačiti da sam i ja dao amandman ponovo vezano uz u ovom slučaju i našu lokalnu priču i politiku, a to je znači opremanje opće bolnice Bjelovar po drugi puta da li će bit prihvaćen, vjerujem da možda bude, ali isto tako još je puno vjerojatnije da neće biti iako u ovom, u ovom trenutku i u proračunu se nalaze dakle potpore prema KBC-ovima, prema KBO-ovima, prema nizu općih bolnica i naravno da treba pomagati i možda bolnicu u Mostaru, al ne treba zaboraviti niti potporu prema bolnicama koje se nalaze u vlasništvu županija na području RH. Zadnji puta državni tajnik koji je odgovarao na moj prijedlog je rekao da eto tako je kako je, dali smo novce Mostaru, dali smo novce nekom drugome, al nažalost vama ne možemo sada pomoći, možda budemo dobili ovaj puta neki drugi odgovor. Shodno tome, evo ga, ja ću završiti svoje izlaganje i ono što sam i naznačio u početku očekujemo ne samo od Ministarstva financija, ministarstvo provodi aktivnosti, nego od vlade na čelu sa premijerom da kao i druge države i jasno izađe sa planom prema onome što se sada dešava, prema rastu inflacije, padu standarda, padu gospodarstva i da mjere koje nisu mjere pred ukrajinsku krizu nego mjere koje se sada odnose, to rade svi u EU, očekujemo da se to napravi i u RH. Hvala.
I vama. Gospodin Domagoj Hajduković zastupat će Kluba Socijaldemokrati.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kad bih ovaj proračun morao opisati jednom narodnom izrekom tada bih rekao kasno kraljević Marko na Kosovo Polje stiže, a put mu do Kosova Polja plaća tko, porezni obveznici RH, vi, ja, baka Zdenka od koje sam jutros kupio jagode na Dolcu. Nažalost to je tako, zašto? I vrijeme i novac poreznih obveznika bi uštedjeli da smo, da nas je vlada poslušala prije 7 mjeseci kada smo o ovom proračunu raspravljali jer ne radi se o izdacima koji nisu bili predvidivi, ne radi se o prilagođavanju proračuna novonastaloj situaciji u svijetu, a možemo govoriti o tome i o ratu i o opskrbnim lancima koji više nisu onakvi kakvi su bili, ne, radi se o čistoj tvrdoglavosti, bezidejnosti i neimanju vizija vlade koja nije bila u stanju predvidjeti neke stvari koje su itekako bile predvidive i na koje smo mi iz oporbe već upozoravali. Dakle, kao što je već do sada bilo rečeno da se ja ne ponavljam, ali u jednom dijelu moram se ponoviti, većina ovog proračuna vezana je uz zdravstvo i to zdravstveni sustav koji nije bio opterećen covidom odnosno je i dalje, ali ovaj rebalans nije zbog covida nego zbog činjenice da su izostale reforme. Naš zdravstveni sustav nije se poboljšao, nije se reformirao, nije se dogodilo ništa što bi garantiralo neke uštede ili barem učinilo sustav efikasnijim, ali mi opet presipavamo rekao bih iz šupljeg u prazno, punimo rupu koju znamo da, da će opet sve progutati i da ćemo je morati puniti ponovo, a to je opet kao što sam rekao zbog bezidejnosti, zbog nedostatka vizije i zbog činjenice da vladajući nisu htjeli uvažiti neke stvari koje su tada oporba predlagali odnosno koje smo mogli vrlo lako predvidjeti. Jer na kraju dana izgleda da Ministarstvo zdravstva očigledno mulja, namješta natječaj fotografima i cvjećarima, a zdravstvo se raspada poput Putinove pozlate, nestaje, skida se i ispod ostaje samo ono što ta, što to zdravstvo i što taj sustav zaista je, a to je jedan glomazan i na kraju neefikasan sustav koji ne garantira pacijentima da će dobiti skrb kakvu, kada je i koliko je zaslužuju, a plaćaju je skupo i mi je plaćamo skupo i mi radimo rebalans zbog toga. Nažalost ovaj rebalans nije ponudio ništa od onoga što bi očekivali od rebalansa, a to bi bilo amortiziranje novonastale geopolitičke situacije, to bi bilo amortiziranje poskupljenja, to bi bilo amortiziranje poremećaja u opskrbnim lancima, to bi bilo zapravo olakšavanje našim građanima novonastale situacije poskupljenja energenata koji onda za sobom vuku opću inflaciju, to je izostalo, toga u ovom rebalansu nema, ima samo kako sam rekao krpanja rupa koje na kraju dana neće nikome služiti. I ono što smo zapravo očekivali od vlade je bilo puno odlučnije postavljanje u borbi protiv napada na standard hrvatskih građana koji je ponovo izostao. Smanjivali smo porez, jel je to polučilo rezultata, kao i mnogi puta do sada nije, ne samo ove vlade ajde da si budemo iskreni bilo je vlade i prije koje su to činile, ali opet smo sa ove govornice upozoravali da to neće dati rezultate kakve očekujemo jer desilo se to da su ili trgovci povećali svoje marže ili su one ostale iste, ali za krajnje konzumente, za potrošače nije se promijenilo ništa. I ono što zapravo brine je bezidejnost ove vlade kada se radi upravo o amortiziranju ovih udara jer nas još jedan udar čeka, a to se bojim da stalno se ignorira i minorizira, a to je uvođenje eura koji će definitivno generirati dodatnu inflaciju, napravio je to u svim gospodarstvima koja su to uvela prije u svim državama, dovela je do nekog poskupljenja manjeg ili većeg sad o tome možemo pričati i o načinima na koji je bio implementiran, ali činjenica je da će poskupljenje doći. I ako tome pridodamo rat u Ukrajini, ako tome pridodamo covid krizu, e sad i uvođenje eura, to znači ponovan dodatni i kontinuirani udar na standard građana, a bojim se da se sa prihodovne strane za naše građane mijenja jako malo jer sam siguran da će se recimo, kada budemo preračunavali kune u eure, odnosno plaće, u cent preračunavati plaće, ali cijene, potrošačke cijene sigurno ne. Ako gledate i koliko energente plaćaju naši poduzetnici, ali onda i kućanstva, vidjet ćete da nam se sigurno ne pišu neka sretna vremena barem dok je ovakva situacija. I pohvalno je što se na neki način taj udar pokušava amortizirati barem obrtnicima, malim obrtnicima koji mogu konačno plaćati energente kao kućanstva jer sam siguran da jedna frizerka koja radi sama ili jedan postolar koji radi sam zaista nema zašto plaćati energente kao industrija odnosno kao poduzetništvo jer toliko koliko on ili ona mogu potrošiti, to zaista nije neko opterećenje na mrežu. Ali i to kažem, na kraju dana nije dovoljno. Na naše već načeto gospodarstvo koje je pod udarom različitih pritisaka, a hvala Bogu, ima ih, i sad kroz ovaj rat, jednostavno ovakav rebalans proračuna, ovakve Vladine mjere, ovakav nedostatak, dugoročno gledanje vizije neće učiniti ništa dobro. I zato sam već lagano i umoran od toga da sam zloguki prorok ovdje. A zašto? Reći ću vam isto. Često nas vladajući optužuju pa ne znam, možda će i kolegica Peović koja je poslije mene optužiti da mi samo znamo kritizirati i da ne znamo ništa konstruktivno predlagati, da se od oporbe ne može čuti, da se samo treba čuti ono što treba napraviti, odnosno što bi trebalo biti, ali ne i što i kako to postići. Ali ono što je tragedija, kolegice i kolege, i to je zapravo dio jedne naše političke nekulture je to kada oporba nešto i predlaže, da se to ne uvažava zbog toga što to predlaže oporba. I nije problem, nek to na kraju bude onda prijedlog i vladajućih, ali bojim se da to često ne dopire ni do te razine. Kolegica Romana Nikolić i ja smo recimo, primjerice, kritizirali i to vrlo vokalno ovdje zakon o predškolskim ustanovama, odnosno o predškolskom odgoju i to smo pokušali prenijeti i na lokalnu razinu, odnosno pokušali smo ukazati koji su nedostaci na lokalnoj razini. I evo, samo za vašu informaciju, ali i informaciju hrvatske javnosti, grad Osijek je jedini od 4 velika grada koji ne sufinancira smještaj djece u privatnim vrtićima i obrtima za čuvanje. Ne zato što mi želimo poticati privatne vrtiće, nego zato što u gradskim vrtićima jednostavno mjesta nema. 5 000 djece godišnje ostaje van predškolskog odgoja, ne zato što neće nego zato što mjesta nema. I onda jedan od 4 najveća grada to ne radi, odnosno ne pomaže roditeljima da im cijena, ako već moraju dijete dati u privatni vrtić ili obrt za čuvanje bude približno ista kao oni koji to mogu učiniti u gradskim ustanovama. Pričamo o demografiji. Imali smo primjer jedne majke koja je došla u Osijek sa svojim mužem i djetetom, dakle doselili su se u Osijek, nemaju baka servis na halo, nemaju izbora, nemaju kome ostaviti dijete, dijete nije moglo dobiti vrtić zato što majka u tom trenutku nije radila, kad je posao dobila, tada je bilo kasno, upisi su prošli. Je li tako potičemo demografiju? Tim više što majka sada mora raditi samo za vrtić. Znači njihov budžet, majka je dobila u međuvremenu posao nije obogaćen, nego sve što ona zaradi odlazi na vrtić. Ako ćemo u tim okvirima pričati o demografskoj politici, onda, kolegice i kolege, odmah možemo ugasiti svjetlo. A ovaj rebalans proračuna, niti proračun, a Boga mi, sada niti rebalans ne daju nikakve naznake da se ova Vlada ozbiljno želi uhvatiti ukoštac s ovakvim problemima. I onda će vam reći, ne, ne, ne, Nacionalni plan oporavka i otpornosti predviđa širenje kapaciteta vrtića, ali kolegice i kolege, natječaji već kasne. Ajde pretpostavimo da su danas raspisani, svi. Da se jave jedinice lokalne samouprave koje su i vlasnici vrtića, dajem vam to samo kao primjer. Da sve prođe bez greške, znači da oni sredstva dobiju, da raspišu natječaje za izvođače, da se izvođači jave, da nema žalbi na natječaje, znači da sve prođe maksimalno brzo koliko može, prvi vrtićki kapaciteti koje ćemo vidjeti, novi su tek 2026. ili '27. ovisno o modalitetu realizacije, odnosno koliko izvođač to brzo može napraviti. Znači mi pričamo tu o 4, 5, 6 godina koje moramo čekati. U međuvremenu nikakvih kompenzacijskih mjera nema. I sad ćete mi reći da je ova Vlada demografski osjetljiva, da brine, recimo o demografski ugroženim sredinama u Hrvatskoj, kakav je recimo, Osijek, ne. Ja to u ovom proračunu ne vidim. A proračun, na kraju dana, kolegice i kolege, je osobna identifikacijska isprava svake vlade, politička. Jer tu nije ono što mi propagiramo ili želimo ili što smo svjetonazorski, u proračunu je ono što želimo napraviti. A što u ovom proračunu radimo? Samo krpamo rupe. Samo presipavamo iz šupljeg u prazno i nadamo se da će držati što duže. Dugoročno, ovo je katastrofa. Dugoročno, ovo je promašaj, dugoročno, ovo nikom ništa dobro donijeti neće. I žao mi je što ćemo sa strane vladajućih često čuti tu optužbu da ništa ne predlažemo, da ništa, da nikakvih konkretnih prijedloga nemamo, da ćemo se samo, eto, pjeniti oko toga što bi trebalo biti. Ali, kolegice i kolege važno je pogledati se u oči sada i reći iskreno, i svi oni prijedlozi koji drže vodu i svi oni prijedlozi koji imaju glavu i rep i svi oni prijedlozi koji bi mogli pridonijeti boljitku se ignoriraju od vladajućih zato što dolaze od oporbe. Ja mislim da nije sramota reći da je netko vidio neku grešku ili netko predložio nešto dobro, dapače za svaki prijedlog vladajućih koji ocjenjujem dobar ću glasati ili od oporbe tako je svejedno, ali na kraju dana mislim nas je premalo da se gubimo u nekim politikantskim raspravama oko toga što je tko napravio ili nije ili je mogao ili je želio ili tako je svejedno. Moramo biti orijentirani prema naprijed, moramo gledati što možemo napraviti sada i sa resursima koje imamo. A bojim se da ovaj rebalans je daleko od toga odnosno da nam pokazuje svu bezidejnost vlade, sav nedostatak vizije vlade i na kraju da ćemo barem još jedan rebalans proračuna morati imati baš zbog toga što nas vladajući nisu htjeli poslušati u nekim krucijalnim elementima proračuna. I zbog toga Klub zastupnika Socijaldemokrata neće moći podržati ovakav rebalas. Zbog toga što sam rekao to je osobna politička isprava svake vlade koju ocjenjujemo kao jako loše. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče i rizničaru, evo pred nama je, poštovane kolegice i kolege, pred nama je rebalans ili izmjena i dopuna proračuna RH za 2022. sa projekcijama za '23. i '24. isto tako i Zakon o izvršavanju državnog proračuna zajedno sa korisnicima, a isto tako izvršenje proračuna za 2021. godinu. Prihodi državnog proračuna kao što ste vidjeli temelji se u 2022. na očekivanom kretanju gospodarske aktivnosti uzimajući u obzir fiskalne učinke poreznih izmjena u okviru sustava poreza na dodanu vrijednost i trošarinskih propisa, a cilju ublažavanja inflatornog pritiska na stanovništvo i gospodarstvo. Sam ovaj zakon o izmjenama i dopunama zapravo je temeljen na Zakonu o porezu na dodanu vrijednost koji je stupio na snagu 1. travnja 2022. i unatoč tome što kolege kažu kako je izmjena proračuna, a i to je tako i kad se je donosio proračun, da je bezidejan, da je neadekvatan, da imaju puno više boljih i pametnijih prijedloga nismo vidjeli da su ti prijedlozi bili toliko pametniji i značajniji da su se mogli pohvaliti da bi oni značajno bolje poboljšali ili napravili neki dokument koji bi bio održiv. Naime, kao što sam i u replici ministru kazala vrlo brzo se zaboravlja da je u prethodnoj i '20. i '21. dakle pandemijskim godinama se, su se održavale i radile porezne reforme i vrlo brzo se zaboravlja da i tada se rasterećivalo kako gospodarstvo tako i stanovništvo i na taj način zapravo omogućavalo da se svi oni utjecaji koji su bili da bi se dovelo do toga da se povećaju kako osobni dohoci, a isto tako i da bi se stimulirala i investicije i gospodarstvo u cjelini. Pa je sukladno tome to gospodarstvo pokazalo zaista veliku otpornost, a opet zahvaljujući mjerama koje pravovremeno su bile poduzete u prethodnom razdoblju gdje su se onda i ti poduzetnici, a i zaposlenici stimulirali i potpomagali sa mjerama koje je vlada radila, pa onda kad govorimo o tome što je pandemija učinila spominjemo više puta koliko je, koliku je rupu proizvela dakle od nedostajućih prihoda i od onih stimulansa preko 42 milijarde. Dakle, ove izmjene i dopune proračuna sada su napravljene na način da se istovremeno ovaj porez na dodanu vrijednost itekako znatno smanjio za veliki dio dobara i usluga isto tako i na energente što je jako utjecalo na to da i trebalo je pomoći da se upravo inflatorni pritisci koji su bili već tada prisutni da i cijene zapravo ne budu zapravo toliko, toliko značajno u porastu. Međutim, novim planom ipak i u realizaciji samog proračuna za ova prva 3 mjeseca vidljivo je da je došlo do povećanja prihoda i ovim izmjenama su prihodi povećavaju za 6,6 milijardi kuna, od toga 1,9 milijardi kuna je upravo od prihoda od PDV-a jer je normalno osnovica veća. A isto tako i 1,9 milijardi od doprinosa, a 1,8 od PDV-a. Ostali dio zapravo dolazi od sredstava koja su iz europskih fondova. U rashodovnom smislu i u rashodima ovim izmjenama ukupni rashodi povećavaju se za 10,9 milijardi kuna tako da oni sa 173,8 rastu na 184,7 milijardi kuna. Što je to najznačajnije? Više puta je ovdje spomenuto da je da najznačajniji stavka je upravo za rashode za zdravstvo. I kada gledamo ono što se financira dakle iz općih prihoda, a to je 9,2 milijarde kuna. Tada vidimo da je iz tih općih prihoda se sanacija u ustanovama za zdravstvo, u zdravstvu je oko 2 milijarde kuna. Za mirovine 1,8. Za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje milijardu i pol. Popunjavanje robnih zaliha za skoro 800 milijuna kuna, a to je uključivo i stambeno zbrinjavanje izbjeglica. Isto tako vidimo da je sa postignutim odnosno sa sporazumom sa sindikatima se poštuje i povećanja rashode za zaposlene od 4% što u osnovnom i srednjem školstvu iznosi preko 550 milijuna kuna. U tijelima državne uprave porast cijene energenata zahtijevaju nova sredstva od skoro 245 milijuna kuna, a isto tako potpore u sektoru poljoprivrede iznose oko 200 milijuna kuna. Povećana su sredstva i za doprinos Republike Hrvatske u proračunu Europske unije od 169 milijuna kuna, te potpore za očuvanje radnih mjesta, investicije za zdravstvenu infrastrukturu, za jamstvenu pričuvu, provedbu projekata operativnog programa, učinkoviti ljudski potencijali. Zatim za sport i za upravljanje nekretninama te osiguravanje zaliha plina i programa nacionalnih manjina. Sve to upućuje da su zaista najveći korisnici i potrošači upravo zdravstvo, a zatim socijalna zaštita, jer moramo napomenuti da je oko 3,8 milijardi kuna se izdvojilo za mirovine i projekte u okviru Operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali upravo što je u nadležnosti Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike te opće javne usluge, ekonomske poslove itd. Dakle, kada sagledamo ono tko je najveći potrošač kao što je zdravstvo točno je, točno je da je potrebno napraviti isto tako i temeljitu analizu. Ali isto tako moramo biti svjesni da se određene radnje i određene reforme nisu mogle provoditi u vrijeme pandemije. I pitam se da li bi itko to se bio usudio napraviti u vrijeme kada i ovako smo imali previše umrlih. Kada pogledamo u samim izmjenama i dopunama proračuna dakle manjak proračuna bit će, planiran je u visini od 13,7 milijardi kuna što je za 4,3 milijarda više u odnosu na prethodni plan. On ukupni time manjak će biti znatno veći. Međutim, on će biti i dalje u okviru onoga koji je zadan, dakle ispod 3% i iznosit će 2,9% BDP-a što je ispod 0,9% odnosno postotnih bodova više nego što je to bilo u 2022. sa osnovnim planom. Kada govorimo o samom Zakonu o izvršavanju državnog proračuna ovdje bih još spomenula da je Povjerenstvo za fiskalnu politiku isto tako dalo svoje mišljenje, dva mišljenja koja se odnose jednako tako i za prijedlog godišnjeg izvještaja i za 2021., a isto tako i za rebalans gdje kao što se navodi u samom izvješću dakle jednako tako spominju reforme u zdravstvenom i mirovinskom sustavu, a isto tako i upozoravaju na određene rizike koje sam proračun i same izmjene su itekako već ugradile u velikom dijelu onoga što sam rebalans i pokazuje. Zakon o izvršavanju napomenula bih da on je na ovaj način kao što je ministar napomenuo on se potpuno mijenja dakle, usklađuje se sa Zakonom o proračunu koji je donesen, a i stupio na snagu na početku ove godine i na taj način zapravo sam Zakon o izvršavanju omogućava puno bržu i efikasniju primjenu određenih odredbi, pojednostavljuje neke procedure, mogućnosti da korisnici na koji način mogu upravljati u razdoblju od nekoliko godina dakle trogodišnjem najmanje razdoblju sredstvima koje eventualno imaju na raspolaganju iz europskih fondova itd. Dakle, sve ono što je Zakon o proračunu predvidio sada Zakon o izvršavanju to zaista i omogućava da se primijeni u samom rebalansu. Ono što još bih napomenula za samo izvršenje 2021. dakle, 2021. iako nam se čini da je davno završila zapravo je 2021. i ostvarena u iznosu od 154,1 milijardu kuna ili 0,3% više od plana u odnosu na prethodnu godinu, dakle ti su prihodi povećani čak za 17,1%, rashodi su bili ostvareni u visini od 169 milijardi kuna i to je 97,5% planiranih rashoda. Ono što valja napomenuti, dakle 2021. je bila isto tako vrlo zahtjevna i teška godina, međutim, ono što je značajno za reći da je upravo najznačajniji rashodi u 2021. izvršeni su unutar programa mirovine i mirovinska primanja od 43,5 milijardi kuna, dok je za rashode za zaposlene, uključujući i ove u osnovnim i srednjim školama bilo izdvojeno 33,5 milijardi kuna. Na pozicijama Ministarstva zdravstva, bilo je izdvojeno preko 17,5 milijardi kuna, od čega je preko 6,4 su bila ona dodatna sredstva za podmirenje dijela dugovanja bolničkih zdravstvenih ustanova kojima je osnivač RH. Dakle, u toj takvoj godini, ono što sam prethodno napomenula su se i dovelo se i do nekih promjena, kako u poreznom, dakle u fiskalnoj politici, gdje je došlo do značajnih promjena i u opterećenju odnosno rasterećenju poduzetnika i građana. Sve to moramo napomenuti da su u 2021. su povećani rashodi isto tako, za nabavu aviona, a isto tako, da su i milijardu i pol bile kompenzacijske mjere za jedinice lokalne samouprave što nikako ne smijemo zaboraviti. Evo, sukladno tome, koliko god netko mislio da je jednostavno, ovo je [[Upadica: Hvala.]] HDZ će prihvatiti ovaj prijedlog izmjena i dopuna.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora, kolegice i kolege, uvaženi predstavniče Ministarstva financija. Kao što svi znamo, državni proračun je dinamično područje i mora pratiti krvnu sliku društva i gospodarstva, pa u tom smislu danas raspravljamo i o ovom prvom ovogodišnjem rebalansu. Državni proračun za 2022. koji smo donijeli 8.12.'21. predviđao je prihode u visini od 164,5 milijarde kuna, a rashode od gotovo 173,8 milijardi te proračunski manjak u iznosu od 9 ili 2,6% BDP-a. Navedeni manjak planirao se financirati razlikom ukupnih primitaka od financijske imovine i zaduživanja te ukupnih izdataka za financijsku imovinu i otplatom zajmova. Rebalansom o kojem trenutno raspravljamo, proračunski prihodi povećavaju se za 6,6 milijardi kuna ili 4%, a rashodi za 10,9 milijardi kuna tako da projicirani proračunski deficit će biti povećan sa planiranih 2,6 na 2,8. Rebalans se pojednostavljeno, može svesti na 3 glavna razloga. Energetska kriza, dogovor sa sindikatima o rastu osnovice plaća te rashodi koji se tiče zdravstva. Svakako treba napomenuti i rashode koji obilježavaju saniranje posljedica narušavanja sigurnosne situacije u Europi uslijed rata u Ukrajini, primjereni prihvat i zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica, osiguranje zalihe plina, nabava robnih zaliha, povećanje osnovice za obračun plaća u državnim i javnim službama za 4% od 1.5. te osiguranje sredstava za mjeru ublažavanja rasta cijena energenata, uključujući i subvencioniranje cijene plina te naknadu za ugroženog kupca energenata. Dobar dio iznosa koji je obuhvaćen ovim rebalansom, tačnije 3,12 milijardi kuna, odnosi se na Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, tako da će novi ministar imati pozamašna sredstva od kojih se nadamo da će ih iskoristiti na pravi način. Ističem kako je pozitivno prihvaćeno financiranje prijelaznog razdoblja odnosno projekta Zaželi. O važnosti ovog projekta više puta sam za ovom govornicom govorila i jednako tako, spomenula u raspravi o Državnom proračunu za 2022. pa im je neizmjerno drago da je glas sa terena, naročito ruralnih područja koji sam ovdje prenosila, shvaćen i prihvaćen. Nije naodmet spomenuti i sada da je kroz prethodne dvije faze ugovoreno 748 projekata. Zaposlilo se više od 9 800 teže zapošljivih žena koje su brinule od 79 hiljada starijih i nemoćnih osoba diljem naše zemlje. Ovi hvale vrijedni projekti su se u pravilu provodili, kao što sam rekla u teže dostupnim i ruralnim područjima, u područjima u kojima je stopa nezaposlenosti i stopa dugotrajne nezaposlenosti viša od hrvatskog prosjeka. Program je višestruko koristan, kako iz perspektive zaposlenih žena, tako iz perspektive korisnika odnosno starijih osoba i osoba u nepovoljnijem položaju i često zaposlene žene i korisnici znali su reći da je ovo konkretan i iznimno opipljiv projekt koji treba da se nastavi. Iz tog razloga važno je nakon kratke prijelazne faze da dođemo do sigurnije, one koja će se dominantno financirati sredstvima EU i kao što sam rekla, koji će biti dugotrajniji. Naknada za ugroženog kupca energenata također je mijenjana te se sa inicijalnih 120 milijuna povećala na nešto više od 380. Status ugroženog kupca odnosno pravo na sufinanciranje troškova energenata može ostvariti korisnik zajamčene minimalne naknade, te korisnik osobne invalidnine do najviše 400 kuna mjesečno. Svi smo naravno svjesni da ova mjera nije rješenje problema već eventualno njegovo ublažavanje, ali i svakako nešto što treba istaći. Kao pripadnika i predstavnica srpske nacionalne manjine ne mogu ne pohvaliti povećanje sredstava na kontu Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina naročito onih koji se tiču programa za nacionalne manjine. Međutim i dalje brine činjenica da je za potporu borbi protiv zločina iz mržnje namijenjeno nešto manje od 170 hiljada kuna što je svakako značajan napredak u odnosu na inicijalnih 40 hiljada kuna. Izvještaji apsolutno svih nadležnih tijela pučke pravobraniteljice, spomenutog Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina pa i neka tijela međunarodnog karaktera kakav je recimo savjetodavni Odbor za provedbu okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina govori da se stanje u sferi zločina iz mržnje pogoršava iz dana u dan i zato je možda mišljenja sam trebalo izdvojiti i značajnija sredstva na ovoj stavci. Tako i prema dostupnim statističkim podacima MUP-a tokom 2021. godine postupano povodom 101 kaznenog djela motivirano mržnjom, kaznenih djela sa elementima zločina iz mržnje i kaznenog djela javnog poticanja na nasilje i mržnju, dok je tokom 2020. zabilježeno 87 ovakvih djela. Ovdje dakle govorim o kaznenoj sferi pa se trebamo nadam se složiti da je spomenutih 170 hiljada kuna za potporu borbi protiv zločina ipak nedovoljno. Ratno stanje na žalost iz ljudi zna izvući ono najgore, da neki žive na muci drugih, moralne izopačenosti dobivaju posebno mjesto, loši ljudi u ovakvim situacijama ne prežu ni od čega, pa tako i u medijima možemo pročitati o situacijama koje govore o povećanju trgovine ljudima. Trgovci ljudima se miješaju sa stanovništvom, nude prijevoz i naravno rastu strahovi da bi oni koji su bili dovoljno sretni da izbjegnu smrt u Ukrajini mogli biti žrtve trgovaca ljudima. To je sigurno dugotrajna prijetnja i za žene i za djecu na ovom području. Ta prijetnja pojačana je sukobom i UN-ova Međunarodna organizacija za migracije već je upozorila izbjeglice koji bježe iz zemlje da se čuvaju takvih trgovaca koji žele iskoristiti kaotični egzodus. S tim u vezi nejasno mi je da u ovom rebalansu imamo smanjenje sredstava predviđenih za provedbu Nacionalnog plana za suzbijanje trgovine ljudima na 255 hiljada kuna. Bez obzira što se proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja povećao za 15 milijuna kuna iz nekih razloga nije bilo prostora da se poveća iznos namijenjen za obrazovanje pripadnika nacionalnih manjina bez obzira što pojedinci misle o manjinskom obrazovanju mislim da bi bilo dobro povećati sredstva namijenjena predškolskom odgoju za djecu pripadnike nacionalnih manjina jer se sredstva i dalje dodjeljuju prema formulama ispod podzakonskih akata s krajem devedesetih godina. Nakon popriličnog oporavka hrvatskog gospodarstva od posljedica pandemije corona virusa u 2021. tokom 2022. pojavili su se novi izazovi poput geopolitičkih napetosti, nastavka poremećaja u opskrbnim lancima, nestabilnosti financijskog tržišta a sve se to događa u okolnostima rastućih inflacijskih pritisaka. Navedeno naravno rezultira snažnim izazovima u kreiranju ekonomske politike, pa tako i fiskalne politike koja svojim alatima treba pravovremeno odgovoriti na tekuće i projicirane društveno-ekonomske promjene u domaćem i inozemnom okruženju. Klub zastupnika SDSS-a će podržati Prijedlog izmjena i dopuna zakona Državnog proračuna.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Daniel Spajić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, kolegice i kolege. U prosincu 2021. također sam govorio o proračunu Republike Hrvatske istaknuvši dvije stvari, gdje sam ironično pohvalio Vladu Andreja Plenkovića i njegove proračunske traktoriste. Te dvije pohvale su bile ovako: prva program poticanja oporavka u iznosu od 2 milijuna kuna. Dakle, za to što ste negativnom selekcijom i korupcijom protjerali preko 10% stanovništva Republike Hrvatske kasnije ste se nekim smiješnim iznosima ti ljudi pokušavaju vratiti. Naravno, to nije uspjelo, na žalost i dalje imamo negativne trendove što se tog tiče. Druga pohvala se odnosila na povećanje budžeta za borbu protiv korupcije. Za ovu stavku izdvojili ste 18%. Kad kažete 18% to zvuči puno ako se radi hajmo reći na primjer o 10 milijuna kuna, ali ako se radi o 14000 kuna gdje je povećanje sa dvije i pol na 16 i pol tisuća kuna, za zemlju koja je treća po korupciji u EU onda znamo da nismo učinili ništa. Znaju li hrvatski građani da je udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći u zadnjih šest godina pao sa 43 na 38%, jedan je od najmanjih u EU. Sve više naših umirovljenika živi ispod ruba siromaštva iako se čak 17 i pol milijardi kuna poreznih prihoda transferira za pokriće mirovina. Znaju li hrvatski građani da se dubioza u zdravstvenom sustavu netransparentno širi i stvari se, ministri se skrivaju kao zmija noge. Izvjesno je da će se kroz doprinose skupiti oko 22 milijarde kuna, te još oko pet milijardi kroz participacije dopunsko, zdravstveno dotacije iz proračuna predviđene zakonom. Bilo je izvjesno kako će u sljedećoj godini nedostajati oko 8 milijardi kuna koji će prije ili kasnije se mora nekako sanirati iz proračuna Republike Hrvatske. To je recimo jedan od razloga zašto smo mi trebali raditi rebalans koji sada radimo. Vlada se također hvalila kako će udio javnog duga u BDP-u padati sljedećih godina i to na razine koje su među najmanjima u Europskoj uniji. To je istina, ali istina koja skriva prave probleme. Nakon Milanovićeve Vlade koja je državu zadužila između 70 i 80 milijardi kuna mislili smo da gore ne može. Međutim, u ovom nas je demantirao Andrej Plenković sa svojom trgovačkom koalicijom koji će od 2016. u svom mandatu državu zadužiti za preko 100 milijardi kuna. Pa gdje je taj novac? Po čemu je Hrvatska bolja zemlja nakon trošenja tog silnog bogatstva? 100 milijardi kuna smo mogli imati svog novca pod kvalitetnim upravljanjem državnom imovinom, ali nismo. Tu uprihodimo sramotnih 2,4 milijarde kuna. Iz proračuna je vidljivo da ćemo na kamate za ove dugove izdvojiti 7,3 milijarde kuna što je dovoljno da se svakom maloljetnom djetetu u Republici Hrvatskoj uvede dječji doplatak od 850 kuna mjesečno i to bi bila prava mjera i pravo svakog djeteta, a ne socijalna kategorija i ovo što dajemo što ničim ne potiče naše ljude da ostanu u Hrvatskoj. Ovo bi bila jedna od dobrih mjera. Također u proračunu se spominje iznos od 790 milijuna kuna za zbrinjavanje povratnika prognanika, izbjeglica a taj iznos se iduće godine penje na preko milijardu, pa preko 3 godine ćemo doći na nekakvih 3 milijarde kuna. Tada nismo znali o kojim se prognanicima, izbjeglicama radi. Ja sam tada više puta postavljao pitanja, nitko mi nije znao dati odgovor. Ali nakon užasnog rata u Ukrajini i dolaskom određenih izbjeglica u Republiku Hrvatsku dobro su došli i treba im pomoć, samo se postavlja pitanje je li Vlada što znalo o situaciji u Ukrajini prije nego što je o tome obavijestila hrvatske građane, pa to stavila u stavku proračunsku? To je pitanje. Istovremeno pomoć povratku Hrvata u Bosnu i Hercegovinu iznosit će smiješnih 5 milijuna kuna. Pa jesmo li to uložili da imamo Komšića na HRT-u „Nedjeljom u 2“ dok Hrvati dišu na škrge u Bosni i Hercegovini, jesmo li u to uložili? Uložili ste vi 100 milijuna kuna za poticanje stvarnog ili funkcionalnog spajanja lokalnih jedinica. Bilo je 80 rascjepkanih na 500. Pa što sada hoćemo napraviti? Jel' znači da prije nisu bile funkcionalne? Pa nisu. Pa treba ih ukidati ako nisu funkcionalne, a ne ulagati dodatnih 100 milijuna kuna. Što plaćamo? Tisuće stranica raznih dokumenata i raznih nebuloza koje ozbiljno mirišu na korupciju, umjesto korištenja povijesne prilike da u EU fondova pokrenemo Hrvatsku i stavimo na staze održivog razvoja i demografskog oporavka, iz proračuna i rebalansa izvjesno je kako ćemo izgubiti dodatnih 4, 5 godina te još dublje zapasti u strukturne probleme. Kada je u pitanju rebalans o kojem danas razgovaramo, rashodi proračuna rastu za 6,6 milijardi kuna. Baš onoliko koliko je potrebno da deficit proračuna bude malo ispod 3% kako se ne bi ugrozile odluke Europske unije odobrenja uvođenja eura, dobro isplanirano. Šteta je jedino za ministra Beroša i njegovu ekipu da Vlada na žalost mora poštovati ovaj limit, dobio bi on i više novaca za svoje crne rupe u zdravstvu. Glavni izvori financiranja ovoga rebalansa su povećani prihodi od poreza i daljnja milostinja iz Europske unije. Već smo više puta upozoravali kako su prihodi proračuna već ozbiljno ovisni o pomoći iz EU. Kako ćemo skrbiti proračun kada tih 20% prihoda jednoga dana nestane? Nas koji nemamo planove da tada budemo po bruxelskim uredima i veleposlanstvima jako zanima kako će nam javni sustavi i tada funkcionirati. Te je mišljenje Bruxellesa i pogled od tamo najvažnija smjernica za upravljanje Hrvatskom ministre to ste na žalost pokazali vi jučer kada ste rekli kakvu inflaciju ubrzava i bit će dvoznamenkasta. Ali to nije vas brinulo jer se ne izlazi van okvira prosjeka Europske unije. Pa što mene briga s dužnim poštovanjem kako je u Bugarskoj. Mi se borimo za sebe. To što će profesori i umirovljenici dobiti povišice koje su značajno manje od inflacije, to nikoga ne brine. Vlada se jutros hvali kako će umirovljenicima udijeliti milostinje od skoro pola milijarde kuna za subvencije za energente, a razlike između inflacije i mirovina je za nekoliko puta veća od toga. Mi smo dizali mirovine za 2,5%, uložili 900 milijuna kuna kada nam je inflacija bila preko 10%. Pa to nije nikakva pomoć, moramo biti realni. Umirovljenici tako isto kao i Hrvati u Bosni i Hercegovini dišu na škrge. Najveći izvor dodatnih prihoda za financiranje ovog rebalansa su porezi među kojima je i veći porez na dobit od preko 800 milijuna kuna. Znači, opet dodatni pritisak na gospodarstvo. Ja ne znam jel' hrvatski građani znaju da naši iseljenici po Eurostatu 3 puta više novaca uplate u Hrvatsku nego svi strani investitori. Gotovo 6% BDP-a čini uplate od našeg iseljeništva u Hrvatsku koji se uplaćuju u Hrvatsku. Čak su bili oko 7% BDP-a prije ove korona krize. Znači, nemamo dobru klimu u Republici Hrvatskoj, nemamo stranih ulagača ne zato što imamo kunu jer kuna je stabilna valuta, nego zato što imamo korumpiranu zemlju. Ali evo izdvojimo 16 i pol tisuća kuna za borbu protiv korupcije. Ma sramota je ovo čitati. Što bih još tu mogli? Pa najveći korisnik ovog rebalansa trebamo napomenuti da je opet zdravstvo. Kada se usvajao proračun istaknuli smo kako je on nerealan u dijelu zdravstva, kako će rupa u zdravstvu iznositi više milijardi kuna što se sada i potvrdilo s tim da se pokrivao samo dio te crne rupe. Ostatak se ostavlja za buduća razdoblja, a Beroš i njegove cvjećarke i pusti konzultanti i dobavljači nastavljaju po starom. Što je sa reformom zdravstva? Pa taj Beroš će nam zaviti cijelu državu u crno sa svim manifetlucima. O transparentnosti našeg proračuna koji je kupus od nekoliko stotina stranica najbolje govori činjenica da je najveća pojedinačna stavka povećanja ima naziv pazite ovo prijenos između proračunskih korisnika istoga proračuna točka. Tko shvati šta je to nek' obavijesti javnost, ja bih isto volio znati. Ja mislim da u desetom mjesecu idu od Beroša nove covid potvrde, jer će narod polako shvatiti u kakvoj se situaciji nalazi država. Htjet će ići u prosvjede, ali će onda stupit na glavnoga tipa za sprječavanje prosvjeda, sve će past na našeg dragog ministra Vilija koji će vjerojatno uvest obvezne covid potvrde, držat narod na uskoj uzici tako da se ne bi slučajno mogli pobunit ono da ne izađu na ulice. Mislim da će se to desiti negdje u 10 mjesecu, ali evo bit će zapisano šta sam rekao. Živi bili pa vidjeli, hvala vam lijepa.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Ne mogu, a da ne započnem svoje današnje izlaganje jednom rečenicom koja se većini neće svidjeti. Naše građane ubija inflacija, dok država ubire sve više poreza i bjesomučno ih troši. To je moje viđenje današnjeg rebalansa. Ukupni prihodi Državnog proračuna povećavaju se za 4%, odnosno 6,6 milijardi kuna. Prihodi države, dakle od poreza na dodanu vrijednost kojeg ubire država rastu za 1,8 milijardi kuna i ukupno iznose 62,6 milijardi kuna, a prihodi od doprinosa koje ubire država povećavaju se za 1,9 milijardi kuna i ukupno iznose 28 milijardi kuna. Kad je već država ubrala više novca red je da ga više i potroši. Doduše potrošit će se više negoli se ubralo, pa je 9,2 milijarde ukupno povećanje rashoda naše države. Podatak da je inflacija u Hrvatskoj u travnju dosegla 9,4% nije bio nikakvo obrazloženje jer je bilo očigledno kako se započeti višemjesečni rast potrošačkih cijena neće lako zaustaviti. Trend rasta cijena do sada je reflektirao poskupljenja koja su još tijekom 2021. godine počeli uzrokovati globalni zastoj i o lancima opskrbe, a sada podaci integriraju i posljedice geopolitičke krize izazvane ratnom agresijom na Ukrajinu. Iako se većina domaćih ekonomista u svojim analizama pokušava držati konzervativno, te ostaju kod prognoza umjerenog rasta cijena sada postaje jasno kako u Hrvatskoj trebamo ipak očekivati prelazak inflacije čak i na dvoznamenkasti broj što nam očito neće danas priznati niti Ministarstvo financija, a niti Hrvatska narodna banka. No, građani vide što se događa. Građani su već dugo u strahu i zdrava logika im ukazuje da nismo spremni dočekali ovu krizu. A zašto nismo? Naši građani već dugo godina čekaju obećane im promjene, očekuju reformu zdravstva, očekuju reformu pravosudnog sustava, reformu poljoprivredne politike, reformu uprave. Što smo dobili kroz sve ove godine? Mrvice sa stola. O zdravstvenom ću sustavu nešto kasnije obzirom je i on jedan od razloga rebalansa. No, prvo želim govoriti o prehrambenoj ovisnosti naše zemlje, jer me ona daleko najviše brine. Njemačka ministrica primjerice, ministrica gospodarske suradnje i razvoja Svenja Schulze upozorila je ovih dana sasvim realno u razgovoru za Bild da svijetu prijeti akutna kriza zbog vrtoglavih cijena hrane. Situacija je vrlo dramatična zbog pandemije corona virusa, ekstremnih suša i rata u Ukrajini, cijene hrane u svijetu porasle su za trećinu i sada su na rekordnoj razini. Svjetski program za hranu trenutačno procjenjuje da više od 300 milijuna stanovnika pati od akutne gladi i stalno mora korigirati brojke povećavajući svoje procjene. Gorka je poruka da nam prijeti najveća kriza glasi od Drugog svjetskog rata. Milijuni ljudi će umirati izjavila je Schulze. Jednako tako komentirala je i je li u redu da primjerice Njemačka žito pretvara u zeleno gorivo kada diljem svijeta ljudi umiru od gladi. Nitko ne želi biti odgovoran za povećanje broja gladnih u svijetu, moramo prestati stavljati hranu u spremnike automobila bilo da je u pitanju pšenica, palmino ulje, repica ili kukuruz. Udio od 4,4% goriva su hrana za ljude i za životinje. To bi trebalo svesti na nulu, ne samo u Njemačkoj, nego što je više moguće na međunarodnoj razini. U Njemačkoj svake godine u spremnike automobila ulijevaju 2,5 milijardi litara goriva iz biljnih ulja. To je gotovo polovica žetve suncokretova ulja u Ukrajini dodala je. Putin koristi glad da bi vodio rat. Iskorištava činjenicu da mnoge zemlje diljem svijeta ovise o ruskim i ukrajinskim poljoprivrednim proizvodima. Ukrao je žito iz Ukrajine i izvozit će ga u zemlje koje su nedvojbeno pro ruski naklonjene. Na Općoj skupštini UN-a 40 zemalja u kojima živi polovica svjetskog stanovništva nije osudilo Putinovu agresiju. To je konkretan rezultat ranjivosti na ucjenu hranom, također je izjavila. A što je sa Hrvatskom? Stiže li i nama mega kriza i što će po tom pitanju pozitivnoga donijeti ovaj rebalans? Inflaciju u Hrvatskoj na svojoj koži najviše osjećaju građani, cijene rastu, potrošačke košarice sve su skuplje, a kraj se barem još za sada u ovim geopolitičkim odnosima nikako ne nazire. Krize imaju različita izvorišta, pa je tako kriza 2008. odnosno 2009. imala izvorište u padu tržišta loših kredita u SAD-u i to se prelilo na cijelu EU pa i na Hrvatsku. Od krize iz 2009. gdje je bruto domaći proizvod pao više od 13% Hrvatska se oporavljala otprilike šest godina. Sada imamo taj šok rasta cijena prije svega energenata. Energenti čine oko 65% ukupnog rasta svih cijena i taj energetski šok koji sada doživljavamo može voditi prema smanjivanju ekonomske aktivnosti što će također imati svoje posljedice. Agresija Rusije na Ukrajinu je dodatno opteretila tržište, pa sada postoji niz različitih manipulatora koji misle da mogu zaraditi na nafti pa je kupuju po visokim cijenama kako bi je preprodali po još višim cijenama. Europa pa i Hrvatska bile su ovisne o prilično jeftinom ruskom plinu i teško je sada promijeniti tu naviku potrošnje ruskog pline i okrenuti se nekim drugim energentima posebice ako ste zemlja poput Hrvatske koja je ograničavala svoje građane da se energetski osamostaljuju, a paralelno prilično slično kao i u nekim drugim prilikama ipak pogodovala određenim pojedincima. Naše građane zanima odgovor na pitanje jesmo li na vrhuncu poskupljenja cijena hrane i energenata ili nas vrhunac tek čeka? Da je proizvodnja hrane bila naša lokalna stvar u koju smo mudro i sustavno ulagali zasigurno ne bismo došli u današnju situaciju ovisnosti o cijenama i količinama koje nam diktiraju druge zemlje. Jednako tako da nismo pogodovali velikim sustavima na uštrb malih obiteljskih gospodarstava zasigurno nas ne bi brinuo nedostatak osnovnih životnih potrepština poput mlijeka, mesa. Jednostavno je neprihvatljivo hranu transportirati na tisuće kilometara. Oni koji nemaju dovoljnu proizvodnju hrane danas imaju ozbiljne probleme. Na hrvatsko tržište je zbog niskih cijena dolazila zamrznuta piletina iz Brazila, govedina iz Argentine što je sve skupa prilični nonsens. Hrvatska ima velike potencijale za proizvodnju hrane, a vladajući su obvezni organizirati lokalnu proizvodnju hrane. Javna nabava u Hrvatskoj do sada je preferirala niske cijene, pa su javne ustanove kada su nabavljale hranu kupovale piletinu iz Brazila jer je bila najjeftinija. No, je li to dobro za domaće tržište, za ljude koji to konzumiraju, za hrvatsku ekonomiju? O tome nitko nije ni razmišljao. Zbog toga se sada stvari tektonski mijenjaju i u narednim godinama ćemo vidjeti kako će se ta monetarna politika i smanjivanje novca u opticaju i utjecati na inflatorna kretanja i općenito na tržište. A sada nešto malo o zdravstvu. Jednostavno moram reći nekoliko riječi o uređaju namijenjenom KBC-u Sestre milosrdnice pohvalno naravno jer se radi o nabavci zdravstvene opreme za Vinogradsku bolnicu, ali taj isti uređaj je preplaćen za 111%. Spomenimo i činjenicu da je USKOK pokrenuo izvide i u slučaju spornih isplata Ministarstva zdravstva tvrtki Kuspis u vlasništvu ministrova prijatelja Vinka Kujundžića koji je dobio ugovore za nadogradnju informatičkih programa. Kuspis je posao koji je obavljao samo 12 dana naplatio basnoslovno 1,75 milijuna kuna s tim da im je novac isplaćen još 2020. godine. Prema izvješću Državne revizije iz isplatnih dokumenata na temelju kojih su obračunate usluge i ispostavljen plaćen račun nije jasno koliko je osoba i u kojem opsegu, ali i u kojem vremenskom intervalu obavljalo te usluge pa su stoga izdali nalog Ministarstvu da provjeri istinitost ispostavljenih računa prije nego što se oni podmire. Nije zgoreg u kontekstu ove priče podsjetiti da je ministar Beroš s Kujudžićem surađivao i na platformi „Cijepi se“ koja je u međuvremenu ipak doživjela svoj fijasko. U međuvremenu hrvatska javnost doznaje da je spomenuti Kujundžić blizak prijatelj ministra Beroša, te da njih dvojica ipak ljetuju zajedno u istom mjestu. Inače je tvrtka Kuspis izrasla iz tvrtke London Kuspis čiji su suvlasnici Vinko i Maja Kujundžić, a njezino je poslovanje procvalo 2018. godine kada je Beroš postao pomoćnik nekadašnjeg ministra zdravstva Milana Kujundžića. Ministar zdravstva nije riješio probleme s dugovima prema veledrogerijama koji premašuju 5 milijardi kuna, niti se nazire kraj problemima s listama čekanja. Hoće li mu, njemu ali i nama pomoći ovaj rebalans ostaje nam svima da vidimo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Evo sada prije nego što nastavimo veliko mi je zadovoljstvo da nakon dvije godine što nismo imali posjetitelje na galeriji možemo pozdraviti u Hrvatskom saboru studente Fakulteta hrvatskih studija smjera komunikologije u sklopu kolegija poslovno komuniciranje, pa predlažem da ih pozdravimo pljeskom. [[Pljesak]] I sada ćemo nastaviti sa radom, pa će u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan. Pozdrav studentima komunikologije. A pitala sam dakle jutros što će ministar učiniti odnosno što će država učiniti ukoliko dođe do podizanja kamatnih stopa ECB-a i ako to proizvede recesiju znači dodatnog podizanja kamatnih stopa i ako to proizvede recesiju, pad proizvodnje, povećanje nezaposlenosti i rast javnog duga da li ćemo imati mogućnost provođenje anticikličkih politika koje bi osigurale kompenzatorni rast javne potrošnje ili će nastaviti se s sprovođenjem politika financijske konsolidacije i ispravila europskog semestra Pakta o stabilnosti itd. Znači da znamo da je koronom da su ta pravila suspendirana. Ministar je odgovorio da se to već zbiva. Znači to je točno. Znači, ali ono pitanje je bilo znači koliko će se dizati kamatne stope pogotovo znači nakon uvođenja eura. Ono što moramo primijetiti i što su mnogi ovdje govorili je da uistinu od onih 5 kriterija konvergencije stabilnost cijena, kamatne stope, deficit, javni dug, stabilnost tečajnih stopa koje Ugovor iz Maastrichta 1992. godine propisao za pristupanje novih članica u Europsku monetarnu uniju ili ulazak u eurozonu Hrvatska godinama zadovoljava kriterij javnog duga ispod 60% BDP-a zadnjih godina odnosno od corona krize ne zadovoljava ni kriterij deficita opće države ispod 3% BDP-a, a od ove godine ne zadovoljava nije važan treći kriterij znači po makro ekonomskim implikacijama najvažniji kriterij vezan uz stabilnosti cijena koji kaže da stopa inflacije ne smije biti viša od 1,5% od prosječne stope članice sa najnižom inflacijom u prethodnoj godini i prema postojećim trendovima izgledno je da će od stupanja tog kriterija biti prema kraju godine još izraženije. No, čini se da ljude iz Vlade, a pogotovo ljude iz HNB-a to ne da smesti. Ja ću upozoriti da u samom, znači samoj definiciji svrhe funkcije cilja i bilo kakve smislenosti HNB-a stoji kao prvi i osnovni cilj, znači kontrola inflacije. Oni se s tim očito ne bave. To očito nije uopće njihovo pitanje, niti oni misle da je to njihov cilj. Oni se uglavnom ponašaju kao da je sve uvezeno, nemamo nikakve mehanizme da to riješimo, a ulaskom u eurozonu HNB će zapravo još više riješiti se bilo kakve odgovornosti i prebaciti svu odgovornost na eurozonu i integracije, daljnje integracije znači u europski i financijski okvir i mislim da tu uopće sama funkcija HNB-a postaje upitna. I mi iz Radničke fronte zapravo pozivamo da se HNB preimenuje, jer on stvarno i suštinski nije Hrvatska narodna banka. Narodna nema nikakve veze sa njihovim postojanjem. No, dakle ono što uopće niti Vlada niti HNB ne misli adresirati je da se od tih znači kriterija konvergenciju uistinu moramo primijetiti ne poštuju niti jedan. A ono što je isto da tako kažem ciničan argument je kada kažete da mi ne zadovoljavamo kriterije konvergencije, da vam onda odgovore da je riječ o tome da sva sreća da zato ulazimo u eurozonu jer mislim da su normalni uvjeti mi niti ne bismo mogli ući u eurozonu jer ne ispunjavamo kriterije konvergencije kao da po nekom načelu mislim neoliberalnih politika mi ne bi trebali ispunjavati te kriterije zbog nekog drugog, nego valjda zbog samih sebe jer onda ne možemo govoriti ni o kakvoj integraciji u financijske tijekove, niti možemo govoriti o nekakvoj konvergenciji ukoliko ulazimo u eurozonu, a nismo za nju spremni. No dobro, to znači ljude iz Vlade niti HNB-a ne da previše smesti. Oni nas guraju u eurozonu pod svaku cijenu bez obzira na kriterije i posljedice uvođenja eura za radnu većinu. U svakom slučaju mi si možemo samo zaključiti da računaju da njihov standard ionako neće bit doveden u pitanje osobito ljudi iz HNB-a koji sami sebi određuju plaće i te plaće su daleko više od bilo kakvih plaća u javnom sektoru igdje. Ministar jest rekao da se udio javnog duga u BDP-u svake godine smanjuje, osim 2020. godine kada je bila corona kriza. Naravno smanjuje se, ali nije ispod 40% koliko je propisano Mastrichtom i zadnjih godina se zbog corone povećao kao i deficit. No sada je uistinu inflacija ključni problem. I kriterij i uvjet kojeg ne zadovoljavamo već sada, a prema kraju godine i približavanju ulaska u euro izgledno je samo da će situacija biti sve gora i gora. Osim naravno ako se dodatno ne dignu kamatne stope i proizvede recesija što će smanjiti inflaciju, ali će narasti javni dug i deficit proračuna. Stvar je dakle u tome i to sam jutros napomenula da je nama u EU kao i drugim zemljama dozvoljeno sada da se ne držimo kriterija iz Pakta o stabilnosti, europskog semestra zbog corone, zbog svih izvanrednih uvjeta. Ali kada se zapravo zbiva inflacija, kada ta inflacija divlja potpuno je izgledno da će na tome se opet početi inzistirati i zapravo mislim gledano iz aspekta zadanih uvjeta koje ovaj proračun je sebi stavio kao okvir mi ne možemo reći da je proračun šokantan niti da je očekivan u okvirima koje je on sebi zadao, ali uopće ne uzima u obzir ono što će doći. Znači, nismo još pali toliko duboko koliko možemo pasti i koliko ćemo pasti pogotovo kada uđemo u euro zonu. I onda ćemo opet kao 2010. do 2015. godine imati produženu recesiju, jer država neće više moći koristiti anticikličke mikro odnosno makro ekonomske poluge, odnosno neće moći poticati agregatnu potražnju kroz javnu potrošnju, investicije. Znači mi smo zna se da smo najdulje ostali u onoj krizi 2008., devete godine. Ovo možemo očekivati da će se to desiti ponovno. Znači taj neoliberalni pakt o stabilnosti koji ograničava mogućnosti države da se zadužuje, odnosno deficitno financira potrošnju investicije jest uistinu samo privremeno stavljen van snage. Između 2015. i 2019. isto tako mislim često se uopće ne napominje u tim raspravama i zapravo služi za jeftino loptanje između SDP-a i HDZ-a, ali znači između 2015. i 2019. smo imali i konjunkturu kao i ostale zemlje, pa je to razlog zašto se smanjivao deficit, javni dug i onda je došla corona. Europska unije je dozvolila državama da se slobodno zadužuju, troši kako bi se kompenzirao pad. Sad više nema corone, odnosno nema je u onom simboličkom smislu da se ona nameće kao glavno pitanje i ima inflacije i najavljuje se podizanje kamatnih stopa. S tim u paketu dolazi ponovno vraćanje ograničenja državnoj potrošnji, ali to baš nećemo čuti znači od HDZ-a, to se baš neće reći iako na neki način ministar Marić to rekao na odgovoru na moje pitanje jer je to zapravo realno tako. No, ako se gleda iz sužene perspektive ponavljam onoga što se može, što se ne može mislim ne možemo govoriti o rebalansu na neki negativan način. Ono što bi se moglo napomenuti je, znači kritika neke šire politike koja se ovdje vodi ne progresivne politike, a prije svega tu se misli na porezne reforme koje je potaknuo ministar Marić. Pet poreznih reformi, pet valova poreznih reformi poreza na dohodak koje su sve redom, znači bile uistinu ono kako je to rekao jedan naš nažalost pokojni ekonomist petite bourgeoisie reforme, reforme za sitnu buržoaziju, oni iznad 25 tisuća kuna su dobili najviše. Znači ljudi s plaćama preko 25 tisuća kuna su dobili najviše tim poreznim reformama, 1500 kuna više na plaću, dok su oni s plaćama oko 10 tisuća kuna dobili tek par stotina kuna, a oni s manje tek manje od stotinjak kuna. Znači riječ je uistinu o tome da se onima koji već imaju visoke plaće išlo na ruku ne uzimajući u obzir da je upravo, mislim, u Hrvatskoj gdje imamo neke od najnižih plaća i minimalnih i prosječnih plaća, uistinu važno da se digne plaća većini, radnoj većini, znači radna većina njih, skoro 90% ima plaće niže od 15 tisuća kuna. Znači kome smo mi ovdje porezno pogodovali? Sigurno ne toj većini, je li? Ne samo da je to dobro ih nekog aspekta društvene pravednosti, nego je to stvarno dobro iz aspekta ekonomije jer je riječ o ljudima koji troše na osnovne prehrambene, higijenske potrepštine, znači ne na luksuz. Potrošnja je uistinu ono što bi potaknulo naš privredni rast, a kada govorimo o tome kod nas, mi smo stvarno i to je jedan od pokazatelja koliko smo mi siromašni, jako veliki postotak plaće se troši upravo za te osnovne prehrambene i higijenske potrepštine, u bogatijim zemljama taj je postotak puno manji. Kod nas ljudi uistinu troše za ono najnužnije. Takvom poreznom reformom bi se potaknuo i privredni rast, da ne govorimo znači da bi mogli govoriti i planirati pametne društvene i ekonomske politike koje bi išle za tim da potaknemo našu farmaceutiku i zato ćemo mi svojim amandmanom svakako podržati veće investicije, veći iznos za Imunološki zavod koji opet, mislim u tom proračunu, odnosno rebalansu proračuna ostao bez neke značajne cifre iako se navodi da će Imunološki obnoviti, da će izgraditi, mislim da nije realno niti po ovom proračunu niti po rebalansu proračuna. Ili bi se recimo moglo ulagati u prehrambenu industriju, prehrambena samodostatnost će biti sve važnija, a bilo je sasvim izgledno koliko je važna i koliko se na njoj treba raditi u vrijeme korone i sjećam se jedne izjave ministra Marića, koju bih možda uokvirila i stavila evo, kao nekakav relikt, ne znam kakvog trenutka jer sam ju uistinu pozdravila, na početku korone ministar Marić je rekao, sad tek znamo i razumijemo koliko je važno razvijati svoju prehrambenu industriju i farmaceutiku i mi ćemo se orijentirati u tom smjeru. Mislim to je bila ta jedna rečenica, nažalost nakon toga nije baš slijedio nekakav revolucionarni progres u tom smjeru, ali ja bih takvu recimo, politiku sigurno pozdravila. No dobro, to bi bile neke progresivne politike, kažem, u okviru ovom rebalans proračuna nemamo neke, mislim, kritike niti neke komentare jer je to više-manje, a mislim, u granicama, kako se to kaže, mogućeg. U svakom slučaju rebalansom Državnog proračuna za 2022. g. najveće povećanje rashoda financiranih iz općih prihoda i primitaka planirano je, znači za sanaciju zdravstva, 3,5 milijardi kuna, tu samo možemo reći da opozicija stvarno upozoravala da proračun nije realan što se tiče zdravstva, tu su se, bi se svi u opoziciji više-manje složili i upozoravali da će doći do rebalansa što i dolazi, ali je to svakako za očekivati. Za mirovine, znači ono što se u rebalansu povećalo, to je, to je znači, to su rashodi za mirovine, 1,8 milijardi, rashodi povezani s posljedicama rata u Ukrajini 1 milijardu te za rashode za zaposlene 550 milijuna kuna. Svi negativni aspekti nezadovoljavanja ovih uvjeta konvergencije, osobito znači inflacije koje sam spomenula, ne bi se trebali razbiti na leđima najslabijih. Stezanja remenja, znači onog klasičnog, fiskalne kontrakcije, prelamanje tih kriterija na najugroženijima, no znači sada po ovom rebalansu proračuna i u ovom trenutku, mi se bojimo da još ne vidimo ono najgore, je li, da će ono najgore zapravo tek doći. To bi bilo u principu to, znači što se tiče amandmana, tu ćemo se držati nekih svojih standardnih mjesta koja neće nitko upozoravati, a to je koliko se zapravo novaca troši na Crkvu, koliko se troši na opasan povijesni revizionizam, koliko se troši na vojsku, znači i obranu iako smo više puta upozoravali, mislim da je taj apsurd da je ulaskom u NATO savez rečeno da ćemo izdvajati puno manje novaca, da smo sigurniji pa se navodilo da bismo da imamo vlastitu vojsku trebali izdvajati oko 3% BDP-a, sada izdvajamo preko 2%, što je preporuka bila NATO-a, ali mi smo je objeručke prihvatili čim je ona došla, a izdvajat ćemo po svemu sudeći još više zato što se i ovim rebalansom proračuna tako nešto nameće, odnosno tako nešto predviđa. U svakom slučaju, mi dajemo više za pomoćnike u nastavi za djecu s posebnim potrebama, što svaki put upozoravamo da nije dostatno, da pomoćnici u nastavi uistinu trebaju biti izjednačeni sa pravima sa zaposlenima na neodređeno vrijeme, oni ne smiju više biti privremena, to nije niti sezonska radna snaga koja dobiva zapravo ugovor samo preko godine, a onda preko ljeta odlaze bez ugovora i onda se vraćaju, znači u rujnu. Isto tako, znači za razne socijalne transfere, smatramo da treba uistinu dati više, smatramo da treba dati više za stambeno zbrinjavanje žrtava nasilja u obitelji, što jest povećano u samom proračunu, znači ali to je još uvijek nedostatno, kao i za znanost koja je kao i uvijek zakinuta. Hvala.
Hvala vam lijepa. Mi ćemo sad napraviti jednu kratku stanku jer informatika ima potrebe za time pa evo, možemo se vidjeti u 15 i 55 minuta. 55. STANKA U 15,47 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 15.47 Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa radom i to sa pojedinačnim raspravama i prva će govoriti poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Pa uvijek je dobro kada se o izmjenama i dopunama Državnog proračuna za tekuću godinu raspravlja na istoj sjednici kada se govori i raspravlja o izvršenju proračuna za prethodnu godinu, tada mislim da možemo imati točan uvid o tome koliki je bio iznos prihoda po pojedinim stavkama odnosno rashoda. Ne treba zaboraviti da ova 2022. godina bilježi snažan gospodarski pad na razini čitave Europske unije uzrokovane prije svega pandemijom korona virusom, ali imamo i nove izazove geopolitičkih napetosti, poremećaje u opskrbnim lancima, nestabilnost financijskog tržišta, imamo rastuću inflaciju pa stoga i u Republici Hrvatskoj očekujemo inflaciju potrošačkih cijena rekla bih čak za 7,8%. Mogli smo vidjeti da ukupni prihodi planiraju povećanje od 6,6 milijardi kuna, dok rashodi se povećavaju za 10,9 milijardi kuna tako da će ukupno iznositi 184,7 milijarde kuna. Ja bih nešto više govorila upravo o ovoj rashodovnoj strani, jer kada govorimo o prihodima svi bi voljeli da imamo što više prihode i tu se trudimo. Međutim, kod rashoda će sigurno se možemo raspravljati o tome da li bi trebalo neke rashode i neke rashodovne stavke smanjivati. Bilo mi je drago čuti malo prije kada je čak kolegica Peović rekla da nekih bitnijih zamjerki na ovaj rebalans nema. E sada kada govorimo o rashodovnoj strani ono što možemo vidjeti da najviše sredstava ide za podmirivanje obveza ustanova u zdravstvu. Tako Ministarstvo zdravstva dobija čak 3 milijarde 889 milijuna kuna više. Primjereni prihvat i zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica također traži povećanja, tako da samo za financiranje privatnog smještaja izbjeglica je osigurano 285 milijuna kuna, dok je za zdravstvenu zaštitu stranaca osigurano 37 milijuna kuna. Zašto ovo govorim? Zato što mislim da ako netko proziva zbog povećanja iznimno visokih rashoda bilo bi dobro da kaže evo ja sam protiv toga da se još više izdvaja za zdravstvo ili ne želim da toliko sredstava mi izdvojimo za zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica. Ili npr. za potpore za očuvanje radnih mjesta ta stavka dobije čak 367 milijuna kuna više. Naravno znamo da su osigurana sredstva i za mjere ublažavanja rasta cijena energenata. Ukupni rashodi za subvencije iznose 9,3 milijardi kuna što je povećanje za 1 milijardu kuna prvenstveno uslijed povećanja izdvajanja za potpore sektoru poljoprivrede, zbog saniranja posljedica narušavanja sigurnosne situacije u Europi uslijed agresije na Ukrajinu. Također ukupne pomoći povećavaju se za 4,8 milijardi prvenstveno za sanaciju kao što sam rekla ustanova u zdravstvu, ali i za povećanje rashoda za zaposlene u osnovnim i srednjim školama zbog promjene rasta osnovice za obračun plaća. Znamo da je uspješno zaključeni su pregovori između Vlade Republike Hrvatske i sindikata te da je ta osnovica povećana za obračun plaća u državnim i javnim službama za 4% i naravno da je trebalo i zbog toga rashodovnu stranu povećati. Također naknade građanima i kućanstvima također se povećavaju za 2,3 milijarde kuna zbog toga što je trebalo osigurati dodatna sredstva od mirovina do potrebe ublažavanja rasta cijene plina. 65,9 milijuna kuna osigurano je za sufinanciranje europskih projekata. Za pretpostaviti je da ima manjih općina i gradova koji ne mogu ni onaj dio od najčešće 15% ako 85% su bespovratna sredstva Europske unije osigurati samostalno, tako da je i za tu namjenu osigurano 65,9 milijuna kuna više. Najviše veseli što imamo rast zaposlenosti, u ovom izvornom proračunu je bilo predviđeno sa 1,7%, a ovim izmjenama čak 2,8%. Ako pogledamo malo brojke vidimo da je 2019. zaposlenih bilo milijun i 555 tisuća, pa se onda 20. smanjivao za 1,3%, pa se ponovno 21. povećavao, a sada već u ožujku ove godine znači prije turističke sezone imamo povećanje od 1,3% više i preko milijun i 550 tisuća zaposlenih. Evo o rashodovnoj, o prihodovnoj strani nisam ništa uspjela.
Imamo više replika. Prva je poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana kolegice, možda nešto nije vezano uz temu, ali volio bih da malo obrate pažnju i kolege i ministarstvo pa mi možda kasnije odgovore ili uzmu riječ. Dakle, država je zaustavila porast cijena struje za građanstvo, za kućanstvo što je u redu. Međutim, za privredu nije i sada imamo jedan problem. To je danas kolega Bulj istaknuo, ali niste ga baš uspjeli razumjeti zbog subjektivnih razloga. U Šibeniku konkretno nakon izračuna zbog toga što je struja išla 3 puta više, 300% otprilike je ponuda za struju morat će se cijena otprilike za vodu podignuti za … [[ne razumije se]] %. Ovo nije samo slučaj u Šibeniku, nego u svim znači većini vodovoda u Hrvatskoj. Može li se napraviti neki model? Ja ne znam zapravo što ponuditi da se i kroz vodu na neki način odnosno da se struja koja se prodaje vodovodu također subvencionira odnosno da se zaustavi njezin porast?
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev [[Upadica: Kolegice, vama je to bilo upućeno.]]
Hvala lijepo kolega Zekanović. Znamo da imaju sve veći problem gradovi i općine s obzirom na povećanje cijene električne energije, nije samo u pitanju javna rasvjeta nego i grijanje u ustanovama, posebno vrtićima i slično. Čak sam i ja tu ovaj, jednu repliku uputila kad smo imali nedavno izmjene i dopune Zakona o predškolskom odgoju i sigurno da je to tema o kojoj treba sjesti i razgovarati, međutim, znatna su sredstva u pitanju i osobno sam razgovarala sa predsjednikom Uprave HEP-a, oni smatraju da je i ovo bilo preveliko opterećenje, da jedino rebalansom proračuna, ako će se znatna sredstva izdvojiti i sufinancirati ta namjena, onda je to moguće, a u protivnom baš da neće biti izvedivo.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, poštovana kolegice. S obzirom da su objedinjene točke danas, ispred nas i Godišnji izvještaj o izvršenju Državnoga proračuna za 2021. g. iz kojega je prije svega vidljivo snažan gospodarski oporavak i snažne gospodarske aktivnosti u 2021. g. što su prije svega rezultirale sa povećanjem realnog BDP-a na kraju godine sa 10,2%, čime je RH osim Irske, jedina zemlja EU koja je imala dvoznamenkasti rast. Isto tako, imali smo i povećanje trgovine na malo za 12%, ali i jako ključno i bitno, i povećanje izvoza za 28,5%, dok je uvoz iznosio 23%, čime smo dakle i uvoz pokrili sa izvozom za rekordnih sada, 67%. Ali također, imali smo i uspješnu turističku sezonu. S obzirom da i vi dolazite iz toga kraja RH, [[Upadica: Hvala. Poštovana…]] vidimo dakle napredak u svim aktivnostima.
… zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolega Mažar. Upravo ovaj kao što sam rekla, nisam stigla puno o prihodovnoj strani. Veseli i mene taj povećanje gospodarskog rasta od 3% pa onda možemo vidjeti da prihodi od poreza na dobit su planirani ovim izmjenama i dopunama čak povećanje od 10%. Kad govorimo o predviđenim prihodima na PDV, onda tu možemo govoriti da s obzirom na inflaciju, doći će do povećanja cijene pa onda mogu biti viši ti prihodi, ali sigurno hoće i zahvaljujući povećanju osobne potrošnje, a i ove sve mjere, od aktivne mjere zapošljavanja, potpore za radnim mjestima, a i turističkih usluga i investicija, sve će to doprinijeti rastu prihoda koji će biti, možemo reći, svega 6,6 milijardi jer sigurno da bi nam bilo u interesu da budu minimalno onoliki koliko se povećavaju i rashodi. Ali u svakom slučaju rast gospodarstva od 3% veseli.
Poštovana zastupnica Pocrnić-Radošević.
Hvala poštovana kolegice. Državni proračun značajno utječe na standard naših građana i na dostupnost usluga koja mora biti svima zajamčena na isti način u istom opsegu. Dolazim iz Ličko-senjske županije, najveće naseljene županije s najmanjim brojem stanovnika koji se kontinuirano smanjuje i na taj način dolazimo u situaciju da mnogim mojim sugrađanima se smanjuje mogućnost dostupnosti pojedinih usluga. Osvrnut ću se na primjer obrazovanja gdje je npr. manji broj učenika doveo do smanjenja broja razrednih odjela koje propisuje Ministarstvo. Samim time se smanjuje i broj programa i mogućnost izbora učenicima koji su primorani odlaziti u druge krajeve Hrvatske i mala je mogućnost da će se nakon školovanja i vratiti. Mi zastupnici moramo slati poruke Vladi i Ministarstvu da vode brigu o ravnomjernom regionalnom razvoju i specifičnostima pojedinih krajeva kako bi svi građani u RH imali iste mogućnosti u istom opsegu koristiti sredstva iz proračuna. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Pocrnić. Pa ravnomjerni regionalni razvoj je cilj i RH, ali i EU, što znači da ne samo naša sredstva već i europskim sredstvima prioritet se daje onim projektima koji utječu na to da bude što ravnomjerniji razvoj. Kad pogledamo i ovim rebalansom proračuna, u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova imamo dodatnih 21 milijun, međutim, Ministarstvo poljoprivrede preko kojeg isto idu brojni projekti koji su se tiču upravno ravnomjernog razvoja odnosno financiranja onih projekata u naseljima ispod 5 tisuća stanovnika itd., dobiva dodatno 219 milijuna kuna. Ja očekujem da i ova dodatna sredstva upravo idu u tom smjeru i s tim ciljem.
Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice. Vi ste u svojoj replici osvrnuli se na izjavu jučer na prigodnoj svečanoj sjednici Šibensko-kninske županije od predsjednika Milanovića koji kritizira gotovo pa nikakva povećanja sredstava iz EU fondova. Međutim, samo na stavci proračuna, Ministarstva rada i socijalne politike vidi se da je u ovom rebalansu povećana su sredstva za provođenje projekata iz EU fondova, npr. tako popularni i željno očekivano produženje programa Zaželi, 405 milijuna, osobni asistenti 56 milijuna, širenje mreža usluga 16 milijuna. Isto tako, vrlo traženi i značajni program ... [[Govornik se ne razumije.]] gotovo 10 milijuna kuna. Pa kako onda usporediti njegovu tvrdnju i one podatke koje ste vi u replici iznijeli?
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Murganić. Ja ću ponoviti jer očito i predsjednik Milanović stalno ponavlja, rekla bih, mantra kako smo dobili i u plusu smo svega 5 milijardi. Onda, ne znam, kad to par puta ponovi, onda onako sramežljivo kaže godišnje da smo u plusu. Još jedanput, 125, preko 125% imamo ugovorenih sredstava, 70% isplaćenih, razlika između uplaćenih i isplaćenih sredstava kad je u pitanju proračun EU je preko 49 milijardi kuna, a sa sredstvima dobijenim iz Nacionalnog plana i oporavka, zajedno je 55 milijardi zarez 22 kune, što znači da smo 55 milijardi u plusu, a ne onako kako on to već zadnjih par godina govori da smo 5 milijardi svega u plusu. Da je to zanemarivi iznos.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, kao što sam već istaknula, a i vi u svojem uvodnom govoru unatoč svim izazovima bilježimo kontinuirani rast zaposlenih, plaća, mirovina i ovaj rebalans osigurava dodatna sredstva za njihov daljnji rast, pa ste tako i vi spomenuli 4% rasta za plaće državnih i javnih službenika. Također osigurana su sredstva rebalansom za daljnji rast mirovina i energetskog dodatka koji se počeo isplaćivati prošli petak, a spomenuli ste i konkretne mjere koje direktno utječu na broj radnih mjesta odnosno na kreaciju radnih mjesta, a to su mjere aktivne politike zapošljavanja, pa možda bi bilo dobro da malo više pojasnite najpopularniju mjeru, a to je mjera samozapošljavanja, ali isto tako da istaknete još jednom važnost mjere zapošljavanja žena kroz projekt „Zaželi“.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Burić, za aktivnu politiku zapošljavanja imali smo rezerviranih 107 milijuna, sada smo dodatno izdvojili još 29 tako da će se ukupno 135 milijuna kuna biti na raspolaganju po pitanju te mjere aktivne politike zapošljavanja. Za potporu očuvanja radnih mjesta imali smo 50 milijuna kuna, a sada dodatno 367, što je 417 milijuna kuna, sad to dovoljno govori da je znači 7 puta više sredstava smo izdvojili nego što smo to imali prvotno predviđeno kada smo slagali proračun pred kraj 2021.g.. I naravno sa ovim svim mjerama došli smo do toga da možemo s ponosom govoriti da u 3. mjesecu ove godine imamo veći broj zaposlenih nego što smo imali rekordne 2019.g..
Slijedeći će govorit poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo želim vam nešto reći možda o rebalansu i izvršenju proračuna za prošlu godinu na svoj način jer smo u petak svjedočili tome da je progresivna oporba ultimativno zahtijevala raspuštanje HS, danas je vlada nešto bolja, dobra je i mislim da i sve ove rasprave idu u tom smjeru, da nema nekih velikih primjedbi na ovaj rebalans proračuna, tako da stvari u stvari postaju i malo jasnije, vidimo tko se bavi politikanstvom, tko radi ozbiljan posao, da sve ono što nas snađe na neki način kroz godinu provedemo i dovedemo kako treba ovaj kraju godinu, a onda evo već prolazi i šesta pomalo godina ove dvije vlade Andreja Plenkovića i kad se sjetim ponekih vremena davno, prolazili smo i tada krizna razdoblja, sjećamo se 2009., '10., '11., pa do '15. one financijske krize, svjetske krize s koje smo gotovo 7.g. trebali da dođemo na određeni pravilan pravac ili pravilan put, pa kad vidimo što nas je sve snašlo u ovih 6.g., uspoređujući to mislim da se jasno ocrtava i vidi da ova vlada ipak ima itekako stručne ljude, ljude koji znaju i mogu se boriti za boljitak svojih građana u svakom pogledu i na svaki način i mislim da ako pogledamo u tih 6.g. praktički osim 2019.g. koja je bila jedina bez nekih velikih kriza ili nekih situacija kriznih praktički nismo imali nijednu godinu u kojoj ste mogli isplanirati i donijeti proračun, a onda ga realizirati bez puno rebalansa ili bez puno popravaka. Sjetimo se 2017. Agrokora, pa nakon toga 2018. brodogradnja sa svim svojim problemima, požari, poplave, nacionalna sigurnost, pa 2019. dobro, pa 2020., 25.2. prvi slučaj pandemije tj. virusa u RH, pa 2.g. i onih 45 milijardi koji neki samo tako olako doživljavaju ovdje kao trošak koji je trebalo podmiriti da se sačuvaju radna mjesta, da se sačuva poslovanje naših poslodavaca, da država i dalje može uredno isplaćivati veće mirovine, veće plaće i da možemo na neki način i tu priču završiti, pa smo se nadali da ćemo evo kroz ovu godinu završiti tu priču, 24.2. novi problem pojavio se ne kod nas, ali u blizini nas, agresija Rusije na Ukrajinu i automatski kao lancem na neki način potpuno se poremetilo sve. Kad se sjetim naše rasprave kada smo donosili ovaj proračun, donijeli smo ga prošle godine 8.12. sa 77 glasova za i 49 protiv zaista smo imali velika očekivanja od 2022.g. i nitko ni u primisli ja mislim nije imao situaciju koja će se desiti svega dva mjeseca nakon toga, ni u primisli, nažalost desilo se to što se desilo i vidimo reakciju vlade koja je po meni bila i pravovremena i dobra. Najprije kad govorimo o energentima zaista smo učinili sve kroz ovaj paket od 5 milijardi koji se sada implementira u ovaj rebalans da se pomogne svima da na neki način prođemo i taj dio najmanje bolan od onoga što bi nas moglo zateći, a onda opet pojavljuju se i novi troškovi, imamo izbjeglice na prostoru RH, imamo i sve ostale probleme koji također treba rješavati i oni se prenose još uvijek, kažem nismo završili priču s pandemijom, još uvijek imamo i tu određenih izdataka koji će vjerojatno trajati ne znam do kada, ali kad pogledamo brojke mislim da možemo reći da su pozitivne, zaista iz godine u godinu od 2016.g. svake godine je taj rast bio veći, prošle godine u godinu dana uspjeli smo se vratiti sa -8,1 iz 2020. na +10,2 u prošloj godini i jednostavno od vremena do vremena vidite jednu vladu koja zaista pokušava rješavati ono što nas svih brine, a to su strahovi koji su se pojavili, pa ja ću reći i na moru kod nas bez turizma itd. i još uvijek nisu prestali i ne znamo što nam nosi slijedećih mjesec dana i što će se događati sutra i nakon evo ulaske Švedske i Finske u NATO ili nekih drugih situacija, nitko to ne može niti znati niti predvidjeti, ali tu smo da činimo ili planiramo ono što mislimo da će se ostvariti. Ja mislim da ovo što se desilo povećanje prihoda, ali i rashoda da će bit temeljeno ono izvršenje proračuna na kraju godine i očekujem da bude barem na nivo 2021. kada smo zaista ostvarili bolje rezultate u prihodima, manje rezultate u onim rashodima i da to bude [[Upadica Reiner: Hvala.]] i ove godine i mislim da će nam svima biti bolje.
Imamo više replika, prava je poštovane zastupnice Pocrnić-Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić. Rekli ste da neki olako shvaćaju napore vlade i zaista da naša oporba vladu kritizira i to im je zadaća svakako, ali i kritizira i kad pomaže građanima i kad reagira pravodobno u teškim izvanrednim situacijama, kad smanjuje PDV, kad subvencionira cijene energenata, kad podiže mirovine i minimalne plaže, kad pomaže poduzetnicima. Hipotetski da nije bilo svih tih vladinih mjera usmjerenih na održanje standarda građana i gospodarstva kakvu bi situaciju u državi onda imali? Bi li građani bili u težem položaju ili smatrate da bi bilo drugačije? Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Pa mislim samo da spomenem ovaj ovih 45 milijardi da je bilo preusmjeriti u bilo što drugo osim u troškove koje je izazvala pandemija, vjerojatno bi svi imali možda i nešto veće plaće, vjerojatno i veće mirovine, vjerojatno bi se događale neke druge situacije, ali zasigurno bi imali prostor koji se stvarao u razdoblju 2016.-2020. i gdje su proračuni završavali na kraju i u suficitima, međutim desilo se to što se desilo i na te stvari jednostavno kao globalne ne možemo sami utjecati osim što ih možemo sanirati. I mislim da to radimo dobro, da smo učinili sve da se povećaju plaće kroz poreznu reformu, ali i samo pogotovo u javnom sektoru. Spomenut ću znači 18,3% u proteklom vremenu plus 4% dogovoreno za ovu godinu to je povećanje od 22% samo kad govorimo o osnovici plus ono što se događalo kroz porezne reforme sigurno možemo zaključiti da su te plaće o kojima neki govore ovako podcjenjivanje, po nama porasle između 25 i 40% ovisno o situaciji, ali mislim da smo učinili ono što država može.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Borić evo na početku vaše pojedinačne rasprave spomenuli ste prošli petak i pokušaj oporbe o raspuštanju HS-a, ja bih rekao dakle da nogometnim žargonom ekipa je ušla unaprijed izgubljenu utakmicu, zabila par autogolova, ali čak na kraju nije imala dovoljno ni igrača za tu utakmicu i hrvatska javnost je to vidjela. Međutim, jednako bitno ako ne i bitnije ono što vide stručne i institucije koje se bave ovakvim stvarima vezano ako danas govorimo o javnim financijama i makropolitici RH da RH trenutno ima najviši kreditni rejting u svojoj povijesti sa pozitivnim izgledima, da iz Europske komisije se pohvaljuje Vlada RH za 34 reforme koje je napravila u zadnjih nekoliko godina, da zahvaljujući tome dobijamo milijune odnosno milijarde eura iz EU da se prepoznaje stabilnost javnih financija i da se prepoznaje i stabilnost i Vlade RH i HS-a.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mažar mislim da je vrijeme ulaska u EU evo mislim svoj neki dobar tijek doživjelo u ovih zadnjih nekoliko godina gdje vidimo sve benefite toga, kolikogod da se sumnjalo u taj projekt u to što mi trebamo ili tražimo, mislim da sad vidimo što se događa. I kad usporedimo proračune, zadnje proračune iz 2015. i današnje proračune govorimo o iako su metodologije nešto različitije gotovo 50-ak milijardi kuna više u prihodima, naravno i rashodi rastu, ali nekih mogućnosti više i mislim da upravo ove dvije vlade to pomalo dobro slažu, pogotovo ovaj ministar financija kojeg su također htjeli smijeniti, ali mislim da na kraju brojke pokažu sve i da građani vide što se događa. Naravno da ima i nezadovoljnih, ali da država čini ono što može iako se od nje očekuje da bude i više od majke ili da bude više od matere, ali jednostavno nekada to ne ide. Mislim da postoji odgovornost i na nama i da mi svi tu doprinosim da ovi rezultati budu bolji nego što ih imamo trenutačno.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega. Spomenuli ste kako neki zastupnici omalovažavaju zapravo sve ono što je vlada činila ovo vrijeme. Spominju da taj PDV koji je spušteni i nije nešto pa vidite kolika je inflacija itd. i ono katastrofično o svemu se govori, a ne kažu da ono što se dogodilo sa smanjivanjem PDV-a zapravo je ublažilo taj utjecaj inflacije odnosno da bi i ta inflacija bila itekako znatno veća i dvoznamenkasta kao što je to u razvijenijim državama EU.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice. Pa mislim da smo svi glasali za izmjene i dopune Zakona o PDV-u tako da rekli ne rekli da li su trebale cijene biti niže, svi bi voljeli da su niže cijene, pogotovo ne znam nekih stvari koje su zaista trebale bit vidljivo smanjene, one su danas takve kakve jesu. I teško je i sa onima koji prodaju tj. trgovcima doć do toga da ga uvjerite da bi on trebao sada odustati od nekih svojih namjera koje on ima i da mu mi to nešto naređujemo u ovakvom sustavu ili državi u kojoj živimo. Mislim da to nije na nama da mislim da treba uvijek učiniti maksimalno, ali na državi je da da ono što može. Zato smo išli s paketom od 5 milijardi da pomognemo onima koji su najslabiji da im se pomogne koliko se to može, naravno da se ne može s time platiti svaki račun i u cijelosti, ali … neke određene razlike da. E sad, na nama je da radimo i dalje na plaćama, na mirovinama, da ljudi zaista dobiju ono što im treba da bi mogli onda nositi teret ovoga što se desilo, a nije ovisilo samo o nama, apsolutno [[Upadica Reiner: Hvala.]] u … trenutku ništa o nama.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Boriću. I unatoč svim tim pet godina unatrag kad velimo katastrofalnim godinama, sve ono što je vlada morala i sanirati da omogući nekakvu kakvo takvo normalno funkcioniranje, evo mogu samo reći da investicije nisu stale i da se stvarno vlada i sva resorna ministarstva su se potrudila da se investicije u svim općinama i gradovima, županijama na neki način odvijaju normalno, izgradili su se vrtići, škole, otvarale su se poslovne zone. Pa zamislite da nije bilo tih kriza što bi sve bilo. Očito se to mora ponavljati jer realna slika onako kako naši kolege iz oporbe govore, situacija stvarno nije baš tako kaotična kako oni to predstavljaju. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice, mislim da smo i taj dio dobro apsolvirali pogotovo lokalni čelnici svi redom, mislim da danas natječaji idu uredno da se sredstva EU koja su primarno upravo idu u taj dio i segment infrastrukture prometne, komunalne, društvene zaista dobro rješavaju. Mislim da valja spomenuti ovo što smo zadnju mjeru donijeli tj. zadnji javni poziv koji ide upravo sa milijardu i 200 milijuna kuna prema ponovnoj izgradnji potrebnih kapaciteta u dječjim vrtićima pa nas čeka još nekih 800 milijuna kuna. Mislim da tu mogu svi na neki način nać barem dio svojih potreba, naravno da će dio morati osiguravati sami, ali važno je ona želja i mogućnost koju ti država daje. Mislim da država uvijek stvara taj prostor i razumijemo sve koji nas kritiziraju da bolnice ne plaćaju dugove, evo tu je dvije milijarde da nadomirimo i taj moment. Lijekovi evo gotovo, prema HZZO-u ide preko milijardu i po kuna dodatnih. Mislim da će se činiti ono što može, ali imati čarobni štapić i riješiti sve da svi budu najzadovoljniji nećemo.
Hvala. Poštovani zastupnik Grčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega. Pa zasigurno da proračun državni možemo na neki način usporediti sa evo našim obiteljskim budžetom, unutar obitelji imamo često puta traženja ovih ili onih razina međutim onaj ko je najodgovorniji zna što je u tom trenutku moguće, što je prioritetnije i ja bih rekao da se upravo i hrvatska vlada u ovim vremenima kada smo evo kao nikada ja bih rekao u posljednjih godinu i po dana ugroženi ovim mnogim ugrozama, da ih sada ne spominjem već svi znamo o čemu se točno radi. Međutim i dalje je ostala jedna socijalna osjetljivost iako imajući na umu da se proračun uz najbolje želje i ja ne sumnjam često puta i u dobre namjere i samih oporbenih kolega, ali jednostavno rasplinuti proračun, dovest ćemo sebe u situaciju da možemo eventualno i naš kreditni rejting učiniti manje kvalitetnim nego trenutno što on jest. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega mislim da smo kroz politiku plaća ili poreznu politiku jasno pokazali što želimo, evo dat ću podatak znači danas prosječne plaće 2008.-2012. plus 495 kuna, 2012.-2015. minus 83 govorim o neto prosječnoj plaći, 2016.-2022. plus 1.824 kune, mislim da taj podatak jasno kazuje na što stremimo i što želimo. Vidim da je u Zagrebu ta plaća sigurno i puno veća kada govorimo o prosječnoj plaći, da ne govorim dalje o onome što se činilo na minimalnoj plaći. Sjetimo se 2016. 2.496 kuna, sada je 3.750 nakon šest godina vjerojatno će biti i veća u sljedećoj godini, nadam se da ćemo uspjeti naći načina da se to događa. I ono što želim reći najprije zahvaliti ovim ljudima koji rade u Ministarstvu financija, mislim da rade dobar posao, pokazuju to brojne ankete, pokazuju to i ljestvice na kojima se penjemo pogotovo ocjena onih koji nas ocjenjuju neovisno o … politici mi sami sebe ili na drugačiji način [[Upadica Reiner: Hvala.]] da je to onaj put kojim treba ići.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Najprije izražavam žaljenje što ministar Marić nije ovdje prisutan, iako mi je još veće žaljenje što nisu prisutni ostali ministri i resorni ministri zbog kojih zapravo ovaj rebalans i radimo. Lani kad smo donosili proračun za 2022.g. tvrdila sam da taj proračun nije realan, već je tada on u prihodima bio veći za 10,8 milijardi kuna u odnosu na posljednji rebalans 2021.g. Rashodi su bili namješteni na gotovo istoj razini na koji su bili 2021. odnosno bili su prikazani samo pola milijardi više. I tada sam tvrdila i tvrdim i danas da je takav proračun zapravo bio onaj koji je bio namješten jer su se brojke morale namjestiti kako bi se udovoljilo Mastriškim kriterijima i ulasku Hrvatske u eurozonu. Danas evo priznajemo da smo bili u pravu svi mi koji smo tvrdili da je planirani proračun za 2022.g. nerealan. Evo ga sad ga podižemo i u prihodima za dodatnih 6,6, milijardi kuna, dakle ukupno 16,8 milijardi kuna veći prihodi nego u 2021.g. i rashode za 9,2 milijarde kuna odnosno 9,7 milijardi više nego u 2021.g. Rast poreznih prihoda u prvom planu za '22.g. u odnosu na '21.g. od 5,7 milijardi opravdavao se rastom BDP-a od 4,4%. sada se korigira rast BDP-a na niže na 3% dakle čak 1,4 postotaka niže, a porezni prihodi i dalje rastu za dodatnih 3,18 milijardi kuna odnosno sad su veći za 8,9 milijardi kuna u odnosu na '21.g., a nema opravdanja u rastu BDP-a kao što nam je bilo to opravdanje kada smo planirali onaj prvi proračun, dakle BDP pada. Budimo iskreni razlog rasta poreznih prihoda je inflacija na kojoj znamo svi zarađuje država. Ovdje je ministar Marić, a i mnogi govornici iz vladajuće većine objašnjavala inflaciju agresiju Rusije na Ukrajinu, a zaboravili smo svi da smo već u rujnu 2021.g. upozoravali na skakanje inflacije. Dakle, imali smo tada 2,8 inflaciju već u prosincu '21. inflacija je dosegnula 5,5% u odnosu na isti mjesec 2020.g. Tadašnji ministar Ćorić se smijao na aktualcu na moje pitanje što će vlada učiniti po pitanju skakanja zapravo postotaka inflacije. Ruska invazija na Ukrajinu doduše počela je krajem veljače, inflacija je do tada već dosegnula razinu od 5,7% u siječnju u odnosu na isti mjesec godine prije, na prosječnoj godišnjoj bazi je bila već 3,1%. dakle, ruska agresija na Ukrajinu samo je pogurala inflatorni pritisak na koji su upozoravali i koji su vidjeli svi osim Vlade RH, njima je to podsjećam još jednom bilo smiješno, bilo im je smiješno. Što se rashoda tiče, kada je ministar pisao proračun za 2022. godinu najveće uštede pisale su se na zdravstvu i to za otprilike za 5 do 6 milijardni kuna u odnosu na '21. Tada sam rekla da ni sam ne vjeruje u proračun koji mora braniti. I ja znam da je ministar možda i sad otišao jer mu je neugodno jer zna i znao je i onda da sam bila i jesam u pravu. Najgore je to što je ministar Beroš, a i drugi prvaci Vlade RH, dakle ovi ostali resorni ministri zapravo učinio to da je ministru Mariću neugodno. Od obećane reforme pogotovo u zdravstvu ni R, dakle dugovi u zdravstvu prema veledrogerijama i ljekarnama rastu 400 do 500 miliona kuna mjesečno, a kad bi razlog tome bila dostižnija, dostupnija, bolja kvalitetnija usluga onda bih još nekako i shvatila to uletavanje sa par milijardi. Ali ne, vidjeli smo uostalom što Beroš misli o dostupnosti zdravstvenih usluga baš na ovom tragičnom slučaju gospođe Čavajde. Ali znate što nedostaje? Nedostaje ona predstava koju Marić voli onako realizirati i reći Berošu, e samo ti ovaj put još krpam rupe i ne može više sad moraš provesti reformu. Evo prošlo 5 mjeseci, dakle a nema čak ni ljutnje, čak Marić sada i priznaje ok, ajde nećemo se ljutiti jer se nema šta sada više predstavljat kao neku ljutnju nego ću pokrpat tu rupu jer moram. I energenti da ne zaboravim. Planirano je osiguranje opskrbe plinom sa simboličkih 75 miliona kuna, naravno otvorili su samo stavku jer će sve to ići preko HEP-a. Ja podsjećam i upozoravam ministra da je već dao jamstva HEP-u od 2,5 milijarde kuna za osiguravanje likvidnosti jer je HEP avansno prije početka isporuke platio ruski plin privatnom poduzeću i to mimo natječajnih uvjeta, mimo ugovora. Hoće li se ministar Marić i o tome braniti da nije znao?
Repliku ima poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, pa govorili ste zapravo o realnom, realnom prikazivanju proračuna za zdravstvo, pa čini mi se da je jučer na Odboru za financije se uz jednu rečenicu kada ga je prof. Tica, vanjski član Odbora za financije upitao ministra oko, upravo oko ovog dijela troškova zdravstva, da se ministar zapravo ponovo jedan trenutak istine rekao bi vi stavili odnosno drugim riječima pokazalo se, pokazalo se kroz tu repliku da je očekivao reformu od kolege Beroša jel, da je očekivao reformu od kolege Beroša. Ono što je kolega Beroš najavljivao da je ta reforma već kod premijera jel, da stoji tamo u ladici kod premijera, a danas ga tu nema jel da nam odgovori, da nam jasno kaže šta se događa. Jel ne tražimo od nikoga … [[Govornik se ne razumije.]] nego da kažemo šta se događa i zašto je danas 500 miliona duga ako nema Covida jel, a za vrijeme Covida je bilo 200 miliona duga na mjesečnoj razini. Samo da dobijemo odgovore. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Poštovani zastupniče, pa je čak ne bi povjerovali ni u to da je ministar Marić očekivao reformu ministra Beroša, naprosto je on morao negdje uštedjeti kad je planirao proračun za 2022. godinu da bi ostvario one brojke koje traže uvjeti ulaska u eurozonu. I jedino u zdravstvu je bilo prostora da se prikaže da će dugovi biti manji i da se to opravda očekivanom reformom. Međutim, ono što je danas slučaj je to da već sad, već sad fali još 3 milijarde kuna za zdravstvo koje nisu prikazane u ovom proračunu i ministar Marić jako dobro zna da prilikom slijedećeg, prvog slijedećeg rebalansa proračuna mora ugraditi još te 3 milijarde kuna. Dakle, ono što mene smeta, naravno da će ministar Marić jednostavno posložiti brojke kako mu resorni ministri kažu, a sad se skrivaju, dakle nema ni jednog na vidiku jer ništa ni ne rade. Zapravo gledaju gdje će na drugu poziciju otići kao što je otišao ministar Ćorić odnosno da će otići ministar Ćorić, ali ono što me smeta pa nemojmo lagati hrvatsku javnost. Dakle, još fali 3 milijarde kuna u zdravstvu, pa napišite te 3 milijarde kuna u zdravstvu, pa napišite te 3 milijarde kuna [[Upadica: Hvala.]] napišite taj deficit.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Ovaj rebalans ide u jednu kategoriju već viđeno. Povjerenstvo za fiskalnu politiku manje-više svaki puta da iste preporuke, reforma zdravstva, reforma mirovinskog sustava, ništa od toga se ne događa. Koliko je realno uopće očekivati da će u ove zadnje 2 godine mandata išta od toga biti, to je po meni onako dosta jedna optimistična verzija. Ali ono što pomalo zabrinjava, nekako se prešućuje u javnosti je ta razina javnog duga ali u nominalnom iznosu koja rapidno raste i koja ove godine treba porasti za 16 milijardi, prošle godine je poraslo za 13 milijardi i to kontinuirano od 2019. godine ubrzava. Znači to je nešto što bi se svi trebali zapitati gdje je ta granica, do kada će to tako ići jer to su zaduženja koja će netko morati vratiti, naša djeca, naši unuci. Imamo li uopće pravo njima u amanet ostavljati toliki dug? Hvala.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Da, hvala lijepa, pa evo već smo nebrojeno puta čuli i u raspravama da je dobro da nam prihodi rastu. Ja se još uvijek čudim da se netko tako olako oslanja na prihode od turizma i konstantno na prihode od osobne potrošnje iako za sad nam dobro ide. Ali je ono što je otužno je to da usporedno sa rastom prihoda izuzetno brzo rastu i rashodi. I to ne oni rashodi koji omogućuju kvalitetniju, kvalitetniji i bolji život našim građanima nego rashodi koji služe krpanju proračunskih rupa nastalih zbog neprovođenja reformi. I dobro ste zaključili, dakle ono što, što je zapravo žalosno je to da se nitko ne osvrće na činjenicu da tih reformi nema. Nitko se ne osvrće da se, na činjenicu da u zdravstvu ništa promijenilo nije. Dakle, da je dug prema veledrogerijama i ljekarnama, stvarni dug jednak kao što je bilo i godinu dana prije kad smo razgovarali o rebalansu proračuna za 2021. godinu. Dakle, ništa se ne pomiče, javni dug raste, koliko će još rasti [[Upadica: Hvala.]] dok ne pukne samo je pitanje vremena.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Poštovana zastupnice, dakle energetski intenzivna industrija je svakako potrebna novih subvencija. Dakle, znamo da su dane subvencije za plin, međutim za električnu energiju koja je narasla 3 puta te su subvencije izostale. Da li mislite da sa novim subvencijama za električnu energiju možemo potaknuti tu industriju da ostane živa?
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Tako je, unatoč tome što su neki od zastupnika HDZ-a ovdje raspravljali u smjeru da smo mi kritizirali mjere Vlade RH, ja moram ih podsjetit da ih mi nismo kritizirali jer su te mjere u velikom dijelu podjednake onima koje je SDP predlagao, čak se i iznos mjera poklopio oko 5 milijardi kuna. Ono što je izostalo je izostalo zapravo poticaj odnosno pomoć poduzetnicima odnosno gospodarstvu po pitanju posebno tih energetskih neprilika. Ono što mi je interesantno u proračunu odnosno rebalansu proračuna je da se predviđa smanjenje deficita u jedinice lokalne samouprave koje su podjednako kao i gospodarstvo i kućanstva pod pritiskom rasta energije, rasta troškova energije, pod pritiskom rasta troškova radova, dakle projekata koje realiziraju i nije mi jasno tko je to i temeljem čega izračunao da će jedinice lokalne samouprave smanjivati svoj deficit.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović govorili ste o tome da znači Ministarstvo financija namješta određene situacije i da ne iskazuje troškove i da ustvari daje lažne proračune jer tome svjedoči onda rebalans proračuna itd. evo vi ste kao čelnica lokalne samouprave u Omišlju u 2020. imali dva rebalansa u 2021. tri, da li to svjedoči o tome da i vi namještate određene rezultate pa da na iznosu od 35 milijuna kuna i ovdje na 170 se uspoređujemo? Ja mislim da to ne radi nitko, znači zaista smo prošli kroz dvije godine koje su bile opterećene pandemijom i neizvjesnošću kao i ova sada. Ja ne znam što nas čeka u turističkoj sezoni, da li vi znate? Mislim postoje dobre najave. Što će se desiti, ja ne znam, što će biti za mjesec dana. Mislim tako govoriti nije u redu o ljudima koji zaista brinu da taj sustav funkcionira i da je transparentan i da se vidi sve što se treba vidjeti u njemu bez obzira na to što mi politički ovdje govorili. Tako da ne bi olako davao to da netko namjerno nešto skriva pa će pokazati na kraju godine. Mislim da rezultati i ostvarenja i izvršenja pokazuju da su rezultati puno bolji čak i onoga što sami isprojekciramo i mi ovdje izglasamo.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Borić. Baš mi je drago da ste ovo rekli, sjećate se bili ste i vi prisutni kad sam raspravljala o planu proračuna za '22.g. i rekla sam tada i ministru Mariću i vama da sam sigurna da vi ni ne znate o čemu raspravljate niti koliko proračun iznosi, dakle sjećate se tog mog komentara. Sjetite se i za nekoliko mjeseci kad budemo govorili o drugom rebalansu proračuna i kada ćemo dizati rashode u zdravstvu jer oni danas nisu prikazani u dodatnom iznosu od 3 milijarde kuna, dakle dugova veledrogerija i ljekarni. Što se tiče mojih rebalansa proračuna i to mi je jako drago da ste spomenuli, vidite za razliku od države s kojom me uspoređujete, hvala lijepa, u mojoj jedinici lokalne samouprave nema nijedne jedine, nijedne jedine kune ni kredita, ni dugovanja, niti neplaćenih računa, a moji rebalansi su uvijek naviše zbog viših prihoda, zbog viših prihoda, a ne zbog toga što moram krpati nečije [[Upadica Reiner: Hvala.]] posebno ne svoje rupe.
Hvala. Poštovani zastupnik, molim vas ne iz klupe, poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Kolegice Ahmetović. Kada govorimo ustvari vi ste govorili o tome kako se friziraju knjige da tako kažem ne, ali mislim kako bi rekao to nije nekakva ono neuobičajena praksa, ali poanta je u tome da bi bilo poštenije politički onda reći, e znate šta ljudi stvar je takva i takva, imamo euro to nam je nekakav cilj, imali smo krizu, imali smo pandemiju znate šta reforma zdravstva naprosto neće ići. Neće ići sada, vidjet ćemo šta će biti s druge dvije godine odnosno sa zadnjom godinom, ako uspijemo uspijemo, ali puno je važnije naprosto ono da smo svjesni da neki ciljevi koje smo imali na početku mandata kada smo slagali ovaj proračun i predlagali ga naprosto njih nećemo moći realizirat, jel možemo dobiti neku vrstu vaše podrške za to ili ne. Dakle, ali to se ne događa i to je njihov ogroman problem. Dakle, oni su ko fol otvoreni za kritiku, ali zapravo svaku kritiku odbijaju i to je problem.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa zastupniče. Pa gledajte ovdje niti ja niti itko prije mene nije sporio zapravo naprosto dužnost ministra Marića i situacije u koju je on stavljen da mora isfrizirat podatke odnosno mora pronać način kako da zakrpa tuđe rupe, govorimo o rupama resornih ministara koji su zaduženi za resore za koje moraju ostvariti neke reforme kako bi njihovi resori funkcionirali efikasnije, naravno uz što manje troškove. Ono što je problematično je što nijednog od njih kao što vidimo nema, jer nemaju što za pokazati niti reći. Nije samo zdravstvo u pitanju, u pitanju je i javna uprava, nema ni reforme javne uprave. Govori se o tome da se u javnom sektoru digla plaća za 4% i mi to pozdravljamo, dapače i treba se dignuti, međutim produktivnost javne uprave odnosno javnog sektora nije se podigla. A zašto se nije podigla? Zato što nema reforme javnog sektora. Evo da ne ostane sve samo na zdravstvu, a zdravstvo je najveći poligon zapravo mogućnosti prikazivanja ušteda i onda kasnije krpanja rupe jer nitko neće reći [[Upadica Reiner: Hvala.]] nemojte dat zdravstvu.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Kolegice Ahmetović i kroz rasprave o LNG-u i u brojim drugim temama ste podosta raspravljali o hrvatskoj energetskoj politici. Ono što mislim da se možemo složiti je da nemamo energetsku politiku i da smo se doveli u situaciju da naša nafta odlazi u Mađarsku i da nam ju onda Orban vraća i preprodaje, a u Mađarskoj ina ohoho niže cijene nego što su cijene goriva koji je vrlo važna stavka u ovim poskupljenjima u Hrvatskoj. Što mislite s druge strane o tome da mirovinski fondovi i vlada šutke gledaju ono što se događa sa Fortenovom poglavito s onim dijelom poljoprivrednog biznisa Fortenove u Slavoniji gdje ispada da Hrvatska nema nikakav interes za to, da nemamo interes da budemo samodostatni u poljoprivrednoj proizvodnji nego ispada da ćemo dozvoliti da nam i to preuzmu Mađari.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Neovisnost zemlje se temelji na tri stupa, a to je energetski, prehrambeni i bankarski stup, ja bih rekla financijski stup. U sva tri područja Hrvatska je pokazala da nije neovisna. Nažalost energetski sektor odavno smo predali Mađarima, dobro ste poentirali, naravno i našu sirovu naftu temeljem tajnog sporazuma koji je potpisao ministar Ćorić, dakle danas bivši hvala Bogu ministar Ćorić je predan Mađarima kako bi mađarske rafinerije radile, a naše se ugasile i kako bi se Mađari jeftinije u ostalom i vozili. Što se prehrambenog sektora tiče vidjeli ste Mađari su uspjeli opkoliti i naš prehrambeni sektor, zauzeti čak i poljoprivredni prostor, to je konkretno prostor RH, a evo polako ulaze i u bankovni sektor, vidjet ćete da ćemo za godinu dvije pričati i o dominaciji mađarskog kapitala u bankarstvu.
Hvala. Slijedeća će govorit poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Već eminentni ekonomski stručnjaci govore da se inflacija otela kontroli i polako ulazimo u tu inflacijsku spiralu što nikako nije dobro jer imamo i novi element, a to su ta inflatorna očekivanja, dizanja cijena kako bi se ostvario ekstra profit, a i po onoj svi dižu cijene, pa onda ajde idemo i mi i onda u stvari imamo i državne tvrtke koje dižu cijene, a onda bi država trebala pomoći onima koji su socijalno najugroženiji i počinjemo se polako vrtiti u tom začaranom krugu rasta cijena i socijalnih transfera koji je u uvjetima rasta inflacije izuzetno opasan. Još uvijek ima prostora da se uvedu određeni novi elementi na toj prihodovnoj stvari. Znači Hrvatska od poreza na imovinu koja, za koju se ne može dokazati porijeklo ubere u 5.g. manje nego što prikupi u mjesec dana od kazni za prometne prekršaje. E sad ja bih jako voljela kad bi recimo Porezna uprava bila tako temeljita po pitanju češljanja porijekla imovine i naplate 60% poreza na onu imovinu za koju se ne može dokazati porijeklo kao što češlja recimo one koji su paušalci, koji su se odselili trbuhom za kruhom itd., ali nažalost od toga trenutno ne vidimo previše jer tih 35 milijuna kuna kolko je naplaćeno u 5.g. je uistinu minorna stavka. U ovoj pojedinačnoj raspravi bi se osvrnula i na par konkretnih stavki. Konkretno u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture mi već dugo slušamo o toj renesansi Hrvatskih željeznica i navodno će se do 2030. naše željeznice iz vremena Austro-Ugarske teleportirati u 21. stoljeće. No ako je sudit po ovom rebalansu ta renesansa će trajat otprilike koliko je trajala ona stvarna renesansa, a ona je trajala cijelo 15. stoljeće i u 16. se proširila na cijelu Europu jer ovih 8.g. definitivno neće biti dostatno. A što me navodi na ovaj zaključak? Pa evo konkretno stavka koja se odnosi na rekonstrukciju postojećeg i izgradnju drugog kolosijeka dionice Hrvatski Leskovac-Karlovac je opet umanjena za 200 milijuna kuna, inače to se financira iz europskih fondova, ali nešto ne štima, čini mi se da je javna nabava opet poništena. Isto tako stavka u proračunu koja se odnosi na sufinanciranje izrade studijske i projektne dokumentacije se također smanjuje. Izgradnja i rekonstrukcija pruge Dugo Selo-Križevci je možda najbolji primjer kako to izgleda u Hrvatskoj jer u tom slučaju nismo čak u stanju ni potrošiti novac koji nam Europa doslovno poklanja i sada je zadnji rok završetka radova pomaknut na sredinu 2023.g. što je 3,5.g. nakon predviđenog roka, ali i taj rok je pod znakom upitnika i pitanje je hoće li biti ispoštivan, a ako ne bude ispoštivan onda ćemo sve to skupa opet morat financirat iz državnog proračuna jer Europa nekako iz nekog čudnog razloga ne voli kad mi probijamo te rokove i ne poštivamo ih. Samo ishođenje lokacijske dozvole za tu dionicu je trajalo više od godine dana, pa ispada da država blokira samu sebe i nije ni čudno onda da imamo, da moramo moljakati da nam se određeni rokovi produže kod Europske komisije. Isto tako dionica znači Hrvatski Leskovac-Karlovac dugačka 44 km, natječaj je raspisan 7. rujna 2020., prije više od godinu i pol dana, zbog žalbi se opet prolongira, zbog žalbi očigledno nećemo potrošiti te novce, a u konačnici cijene narastu, procijenjena vrijednost radova od dvije milijarde kuna svaki dan raste i onda se moramo stvarno zapitati jesu li ove brojke u ovom proračunu ono što uistinu je ili mi možemo očekivati još nekakvih stavki budući da nismo u stanju ni ovaj europski novac koji nam se doslovno poklanja potrošiti u zadanim rokovima.
Hvala. Imamo repliku poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice, izuzetno mi je drago da ste otvorili temu željeznica. Proračun je odnosno rebalans proračuna je jedna nezgodna stvar. Vi s jedne strane možete kroz javni prostor govoriti i o renesansi željeznica i o potrebi i o značaju željeznica i možemo i mi tu kad dođe Zakon o željeznicama govorit koliko je važno, koliko je značajno, koliko neke druge zemlje, koliko je važno da se Hrvatska uključi na nekakve druge tokove i onda dođete u proračun i vidite brojke i onda vidite stvarno da to mi ne da mi računamo desecima odnosno kroz 10.g. već značajno duže. I to je ono što zapravo s jedne strane deprimira, to je ko u onom vicu ženo da li više vjeruješ svojim očima ili mojim riječima i često kad dobijemo zakon, ja sam bila jedna od onih koji je veliki fan željeznica i mislim da to može biti veliki iskorak ali onda kad dođete do proračuna ili rebalansa onda vidite nema nade.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolegice Mrak Taritaš ja sam također veliki fan željeznica i živim u Slavoniji i Baranji koja uistinu vapi za rekonstrukcijom željezničkim pruga pa onda nekako uvijek obratim pozornost malo više na te stavke i uvijek se opet ponovo iznova razočaram. Tim više uistinu je nejasno zašto se to događa, zašto to toliko dugo traje i kad čitate objašnjenje HŽ Infrastrukture zašto neke novce nisu potrošili, pa kažu bila je korona pa nisu mogli. Znači u toj istoj koroni, u toj istoj epidemiji građevinski radovi i taj cijeli sektor je bilježio rast samo HŽ Infrastruktura nije bila u stanju na svježem zraku vani raditi i potrošiti novce koje nam Europa uistinu poklanja jer je to i dio tog zelenog plana i onoga što je klimatski u potpunosti prihvatljivo. Ali zašto je tome tako, tu bi trebao biti ministar Butković pa da nam da i te odgovore.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Andreje Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani predstavniče ministarstva, kolegice i kolege ja ću se fokusirati na zdravstvo. Prvo ću vas podsjetiti da je premijer Plenković kad smo razgovarali o proračunu za 2022. 1.12. rekao, citiram, kad sam ga pitala jel na, kao odgovor na svoju repliku, kaže, kada je riječ o reformi zdravstvenog sustava ministar Beroš ima zadatak osigurati samodostatnost javnozdravstvenog proračuna, raspoloživim sredstvima pokrivati troškove za učinkovitu brigu o zdravlju građana, a to podrazumijeva dostupnost i kvalitetu i optimalnu primjenu ograničenih resursa i transparentnost u trošenju sredstava te ujednačenost standarda zdravstvene zaštite, završen citat. I što to znači? Dakle, pokrivat ćemo se koliko je poplun dug, a opet s druge strane to, zapravo bi trebalo jasno reći i našim građanima i svim zaposlenicima u zdravstvenom sustavu što nas sve čeka odnosno kakva je aktualna situacija. Ministar Marić je tada rekao, ključ uspjeha i održivosti je u rashodovnoj strani. I onda smo imali govoreći jel o planu za 2022. da bi trebalo imati rashode ove godine i tako je planirano koji su 6,5 milijardi kuna manji od onih u rebalansu u 2021. godine. To se odnosilo na planirani pad rashoda poslovanja, materijalnih rashoda, pomoći unutar proračuna i onda se svi skupa pitamo koliko je to realno obzirom da niti još pandemija nije završila, nemamo reforme na vidiku, a proračun je u stvari planirani uz pretpostavku kao da neće postojati ovih troškova u smislu zdravstvenog sustava odnosno sustava potpora zaposlenima i poduzetnicima. I onda koje brojke smo imali odnosno koje imamo. Dakle, za Ministarstvo zdravstva je bilo planirano 6,4 milijarde kuna u odnosu rebalans na 2022. godinu i sad ovim rebalansom imamo opet vraćanje plus 4,3 milijarde kuna. Dakle, nije bilo dosta. Onda HZZO ukupni prihodi, bilo je smanjivano za ovu godinu za 2 milijarde 100 miliona kuna i sad su vidjeli da to nije dosta pa eto plus 2,5 milijarde kuna, od toga jedna milijarda iz doprinosa 1,5 milijarda iz državnog proračuna odnosno HZZO ukupni rashodi bilo je kakti smanjeno za 2,4 miliona kuna međutim sad se povećalo za 1 milijardu kuna. Dakle, loše se planira. Za zdravstvo je dakle predviđeno 3,5 milijarde kuna i to 2 milijarde kuna za dugove veledrogerijama i ova 1,5 milijarda kuna za HZZO. Međutim, podatak je ono što su veledrogerije već govorile zadnjih mjeseci da bi trebalo uplatiti 3,8 milijardi kuna da se koliko toliko stabiliziraju. E a sad je tu planirano 2 milijarde kuna pa se pitamo kako će? Dospjeli dug bolnica, podatak friškiji od 30.4. nisam dobila niti danas na odboru, dakle sa 30.4. za bolnice 4 milijarde kuna, a za ljekarne je 1,5 milijarda dospjela odnosno ukupno 2,1 milijarda kuna. I kažu ukupni dugovi u zdravstvu dospjeli 2,9 milijardi kuna. A sjetimo se za 2021. godinu za zdravstvo 32 milijarde kuna plus još ono što je doštukavano 41 milijarda kuna. Pa eto se onda pitamo kako ćemo dalje i kada ćemo zapravo konačno realno planirati proračun? I sad kad malo idemo gledati detalje oko recimo proračuna HZZO-a naravno da su sad povećana sredstva i za primarnu zdravstvenu zaštitu, lijekovi na recepte, bolnička zdravstvena zaštita, specijalističko konzilijarna, posebno skupi lijekovi. Znalo se da je za prošlu godinu 2,5 milijarde kuna i da stalno troškovi rastu, ali je bilo planirano 2 milijarde 300 i naravno sad eto srećom 200 miliona kuna da bude tih 2,5 milijarde kuna. Pa za ostalu zdravstvenu zaštitu, liječenje inoosiguranika, administracija obveznim zdravstvenim osiguranjem. Međutim, ono što mi se ne sviđa osobno jel kao djelatnici u zdravstvu, znači ortopedski uređaji i pomagala su ostali isto. Moram opet podsjetiti da HZZO štedi tako da lupa pacijente po džepu pa eto onda smanjuje broj trakica svima koji nemaju injektibilnu inzulinsku terapiju bez da se pitanju sva stručna društva. Pa onda informatizacija zdravstvenog sustava ostala ista, a trebali bi težiti povećanju informatizacije. Zatim za zdravstveni turizam također ista sredstva, a opet bi težili da jačamo zdravstveni turizam. Još jedna stavka oko se stvarno već godinu i pol jako, jako trudim i konačno sam pohvatala ovaj ne da sam ja pohvatala nego su mi dali konačno valjane podatke, to su pripravnici u zdravstvu i to ću tražiti amandmanom da se na tim određenim stavaka što sam konačno dobila danas podatke da uspije [[Upadica: Hvala.]] osigurati sredstva.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice više puta sam ovdje govorio i u svojim slobodnim govorima i u ime kluba o problemima u zdravstvu. I to ne samo dugovi prema veledrogerijama, nego i o dugovima bolnica i prema HZZO-u i dugovi koji su nastali prema ostalim dobavljačima. Međutim, na to nitko nije reagirao, ni sada na to ne reagira i o tome se ne vodi računa. Kad smo prošle godine govorili o tome da je premalo planirano za zdravstvo u proračunu svi su govorili da je to u redu, pogotovo vladajući tvrdili su proračun je idealan, divan i krasan. Međutim, naše bolnice su i dalje dužne, naše bolnice teško funkcioniraju, ne mogu pružiti svu uslugu koju trebaju našim pacijentima. Vi ste dolazite iz Bolnice u Čakovcu znadete li možda koliki je dug vaše bolnice trenutno i koliko to sputava i radi probleme vašem radu?
Poštovana zastupnica Marić.
Pa dakle većina nas županijskih općih bolnica se zaista jedva krpa zato što najveći dio proračunog limita odlazi na plaće tako da ja znam podatak da od onih 158 milijuna kuna što je bilo za prošlu godinu 1050 milijuna kuna je išlo za plaće. Za lijekove friški podatak nemam, znam da je bilo krajem godine, kako sam vijećnica u županijskoj skupštini znam da je bio 31.12. 15 milijuna kuna ukupan dug za lijekove, a za ove derivate krvi, materijale i to 16 milijuna kuna. Sad koliko je u međuvremenu još nekakvih novaca došlo za sanaciju to ne znam, velim taj podatak znam za 31.12., a sve skupa naravno da dugovi rastu jer nemate dovoljno sredstava, ne dobijate ono što zapravo pružite uslugu pacijentu, znači to je ono nakaradnost zdravstvenog sustava o čemu smo i vi i ja i zapravo svi mi govorili. Mislim da su dugovi sad negdje 77 milijuna kuna, a bili su 2020. 72 milijuna [[Upadica Reiner: Hvala.]] tak da nije dobra situacija.
Poštovana zastupnica Puljak.
Poštovana kolegice. Ma zapravo čini mi se da se stalno vidimo u krug uvijek kod ovih proračuna i rebalansa proračuna, dođemo s time da najviše trošimo na zdravstvo osjećamo se kao da ubacujemo u crnu rupu. Dođe ministar tu ljuti se na drugog ministra, on isto kaže moramo reformu napravit, mislim koji je izlaz iz ovoga ili smo upali u neku neverending story? Mislim jel nam treba novi ministar, nova vlada ili ima nekih ne znam rješenja koje možemo pokrenut sad da zapravo izađemo iz ovog začaranog kruga? Ne mogu vjerovat u šta nam se pretvore ove sve rasprave, kao svi znamo šta treba, a zašto to ne radimo, ne znam. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Je svi znamo što treba, ali se ne provodi, a onaj koji provodi je trenutno vlada i trenutni ministar pa onda zaključite sami ne. Znači ne očekujemo mi sada da se u narednih dva mjeseca napravi kompletna reforma zdravstvenog sustava, ali moraju nekakve postavke biti već vidljive i prezentirane. Mi na Odboru za zdravstvo ne uspijevamo dobiti sve podatke, kao kaj bite vi sad o tome raspravljali ne. Pa nego ko će raspravljati? Tako da ovo što ste rekli vrtimo se stalno malo gor malo dol, malo predvidimo neka sredstva pa rebalansom onda to dignemo pa onda za sljedeću godinu smanjimo pa novim rebalansom opet dignemo. Mislim sad je već bilo ne znam koliko, 29 sanacija il koliko je već bilo do sad, dakle treba jedna smislena politika koja se očito u ovom trenutku ne provodi, a mi smo davali rješenja i stalno govorimo za pojedine stavke pa nas se ne posluša nas iz oporbe, a bome niti strukovne udruge, nažalost.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Budući da je obrana amandmana u ovom saboru postala puka formalnost jer tome prisustvuje jedan ili nijedan zastupnik ili zastupnica vladajuće većine koja već unaprijed ima određeno da će glasati protiv svih amandmana oporbe bez obzira na sadržaj, ja ću iskoristiti ovu mogućnost pa ću sada obrazložiti jedan od naših amandmana na rebalans proračuna. Dakle, unutar pozicije A565010 Programi zaštite i očuvanja kulturne baštine predlažemo da se otvori nova stavka restauracija hrvatskih klasičnih dugometražnih filmova na celuloidnoj traci u iznosu od 15 milijuna kuna sa sljedećim obrazloženjem. Ukoliko se nastavi tempom restauracije od dva filma godišnje sigurno ćemo doživjeti potpuno uništenje vrijedne hrvatske filmske baštine. Svjedočimo javnim apelima hrvatskih filmskih autora godinama od Krste Papića pred samu njegovu smrt do Rajka Grlića ove jeseni bez jasnog odgovora vladajućih u smislu konkretne akcije ubrzanja i širenja obuhvata dijela za restauraciju. Potrebna je hitna restauracija kako bi se tek onda restaurirani filmovi mogli i digitalizirati. Treba naglasiti da su sve zemlje u okruženju, o zemljama EU uopće da ne govorimo, restaurirale i zaštitile svoj filmski fond jedino Hrvatska nije. Krajnji je čas da se hitno pristupi restauraciji kako ne bismo nepovratno izgubili vrijednu filmsku baštinu. E o ovom gorućem problemu i kulturnoj … govorila sam već više puta u slobodnim govorima, nažalost eto bez ikakvog odjeka. Nadam se i vjerujem da bi svima nama dakle i vladajućima i oporbi trebalo biti stalo do hrvatske filmske baštine kao i do cjelokupne baštine. Ne vidim tu nikakve mogućnosti dijeljenja na desne ili na lijeve, jedino što je normalno i rekla bih časno da zajedničkim snagama se zauzmemo za hrvatsku baštinu u ovom konkretnom slučaju za hrvatsku filmsku baštinu. Ja više ne znam kako i na koji način da objasnim da će ta baština naprosto nestati, nepovratno nestati. Kemijski procesi su neumoljivi izbrisat će Fabijana Šovagovića, RElju Bašića, Anu Karić, Božidarku Frajt, Ivicu Vidovića, Mustafu Nadarevića, Borisa Dvornika zauvijek će nestati djela Branka Bauera, Vatroslava Mimice, Zvonimira Berkovića, Lordana Zafranovića, Nikole Tanhofera, ne znam Kreše Golika. Pa jesmo li mi zaista tako neodgovorni svi mi ovdje ili smo mi zaista toliko nezainteresirani za kulturu da ćemo to dopustiti, svi mi, svi mi i vladajući i oporba na čelu s ministricom kulture Ninom Obuljen Koržinek? Mi ćemo svi biti odgovorni i krivi za taj nečuveni kulturocid. Rajko Grlić objavio je i treće pismo ministrici kulture u kojoj je podsjeća da je u predgovoru Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2017. i 2021. napisala i kao ministrica kulture je to potpisala, posebnu pažnju u nadolazećem razdoblju potrebno je posvetiti očuvanju restauraciji, digitalizaciji, dostupnosti i promociji hrvatske audiovizualne baštine kao izuzetno vrijednog kulturnog nasljeđa i neizostavnog segmenta hrvatskog kulturnog identiteta. U te 4.g. u Hrvatskoj je digitalizirano i restaurirano samo 8 filmova, za to vrijeme u Skopju je restaurirano 32, u Srbiji 28 i još je svaki od tih filmova imao svoju premijeru da proslavi novi život. Od prvog Grlićevog pisma prošlo je 7 mjeseci, za to vrijeme niti jedan centimetar filmova nije restauriran, niti jedan. Ministrica Obuljen Koržinek nas ne čuje, zato vas molim ministre Mariću, zaista vas molim da usvojite naš amandman za spas hrvatskog klasičnog filma, vrijeme prolazi, kemijski procesi rade svoje i uskoro se vjerujte mi neće imati što restaurirati. Hvala.
Ima jednu repliku poštovani Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Kolegice Raukar, da potpuno je nejasno zapravo zašto je to unatoč opetovanim inzistiranjima i upozorenjima sa ove strane sabornice zašto nije na tu stvar stavljen nekakav prioritet? Mislim ministar Marić, vi ga možete zamolit da vam prihvati amandman, ali u konačnici ministrica Obuljen Koržinek treba donijeti odluku o tome, tako da ne bih pretjerane nade polagao u to, ali naravno ostanimo ovaj otvoreni za iznenađenja, bilo bi stvarno jako lijepo jer kao što ste i rekli ovo o čemu govorite uopće nije pitanje nekakvog političkog svjetonazora recimo, to je pitanje odnosa prema nekakvoj našoj baštini koja nije, koja ne bi trebala biti predmetom a priornog odbijanja samo zato što dolazi sa druge sabornice, a i nije toliko skup sport s obzirom na proračun Ministarstva kulture.
Odgovor.
Da, ja ne znam, ja nemam, ja ne znam čime i kako objasniti i ministrici Obuljen Koržinek koja to vrlo dobro zna, kako objasniti ovom saboru, pa ja se sad okrećem ministru financija, možda me on čuje, ne mene, ne mene, nisam uopće bitna, ja ne znam da li razumijete da će hrvatska filmska baština zaista nestati, nestat, nestat, ne znam recite mi, naučite me, kome da idem, koga da molim, šta da radimo, pa dal možete zamislit da nestane Tin Ujević pjesme, nestanu, nema ih više, nestane Vidović slike, pa to je film naš ljudi, pa nema desnih i lijevih, pa ne znam ja, ja govorim iz očaja, da i možda sam vam smiješna da. Al molim vas sve zajedno učinite nešto, učinite da ne nestane hrvatski klasični film. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovana Ivana Kekin.
Hvala vam predsjedavajući, ministri, pomoćnici, zastupnici. Ja nisam baš dugo u saboru, ali brzo sam uhvatila neke uporne prakse koje se ponavljaju bar tri puta godišnje i tiču se naravno onog vječnog pitanja kolko nas košta zdravstvo. Uvijek gledamo isti igrokaz, prvo se donese nerealni proračun, ovo je posljednji koji umanjuje prošlogodišnji za čak 6,4 milijarde kuna bez argumenta jer reforme nema ni na vidiku, poduprijet jedino neutemeljenim vanrealitetnim optimizmom i onda se na prvom rebalansu stišče andu i drastično podebljava proračun za zdravstvo. Isti nas scenarij očekuje i na idućem rebalansu sasvim sigurno, oporba cijeli dan zaziva razum, racionalnost, reformu, navodnu reformu zaziva i ministar Marić, navodno za reformu navija i premijer Plenković, navodno reformu već ima spremnu ministar Beroš, ali reforme nema. Dakle, kako to, gdje nam to curi novac i zašto nema reforme? Predlažem da se zabavimo jednim primjerom iz kojeg će stvari možda postati malo jasnije. U proteklih 14.g. HZZO je odlukom Ministarstava zdravstva privatnoj Poliklinici Medikol isplatio više od milijardu kuna. Velika većina tog iznosa odnosi se na PET/CT pretrage, dakle nevjerojatno važne pretrage u procesu dijagnostike i liječenja onkoloških bolesti. Važno je reći da je u tih proteklih 14.g. u kojima smo Medikolu iskeširali milijardu kuna nabavljen samo jedan jedini PET/CT uređaj, dakako ne za vrijeme ijedne HDZ-ove vlade nego za vrijeme SDP-ove vlade na Rebru. Ostala 4 uređaja koja u Hrvatskoj postoje u vlasništvu su Medikola. Da ne ostanemo na apstraktnoj razini, vlasnici Medikola, da se podsjetimo tko su, su supružnici iz Čakovca, gđa. Ivanka Trstenjak Rajković liječnica opće prakse i njen suprug Ivan Trstenjak bivši taksist i ugostitelj, potpuno nepoznati i užim medicinskim krugovima, a kamoli širim, skupa sa svojom tek osnovanom klinikom 2007. potpisuju ugovor težak stotine milijuna kuna, potpuno monopolski ugovor što im omogućuje Sanaderova vlada i tadašnji ministar Neven Ljubičić. Istodobno, dakle te iste godine liječnici sa KBC-a traže ministra da se kupi PET/CT, no ministar im kaže da mogu tražiti sve samo da ne mogu tražiti PET/CT. 2011. po prvi put se počinje pisati o aferi Medikol i o monopolu koji je vlada omogućila privatnoj Poliklinici koju hrvatski građani tako lukrativno nagrađuju. Slavica Lukić na konferenciji za medije koju drže tadašnji ministar Milinović, mi u zdravstvu smo pravi srećkovići s ministrima i šef HZZO-a Strizrep pita zašto se skrivaju podaci o tome koliko država plaća Medikolu, ne dobiva odgovor, no 10-tak minuta poslije poziva ju u ministrov kabinet na razgovor gdje ju čekaju ministar Milinović, šef HZZO-a Strizrep i šef KBC-a naš vitez Reiner kojeg nažalost ovdje nema. Tamo joj objašnjavaju da nažalost nikako ne mogu objaviti iznose koje država isplaćuje Medikolu jer eto to su tajni podaci. Pričamo o stotinama miliona javnog novca hrvatskih građana. Danas eto znamo jer je HZZO ipak morao dostaviti podatke da upravo tih godina dakle 2010. i 2011. kad govorim o ovim aferama Medikolu je isplaćeno u samo 2 godine 220 miliona kuna, 220 razloga za šutnju. Jel tako? Nakon dolaska SDP-a na vlast i nabavke jednog PET/CT uređaja iznos koji se isplaćuje Medikolu se iz godine u godinu dakako smanjuje, ali uzalud jer 2016. opet dolazi HDZ na vlast i pogađate šta se događa. Iznos ponovno nekim čudom raste. Dakle, Kujundžić, još jedan naš impresivni ministar zdravstva je krajem 2019. pompozno najavio kupnju 4 PET/CT uređaja što bi u potpunosti zadovoljilo naše potrebe i koštalo bi pogodite koliko 60 miliona kuna. 60 miliona kuna da se zadovolje sve potrebe hrvatskih građana, milijardu kuna koje smo isplatili za tu uslugu Medikolu. Ipak Kujundžiću ističe rok trajanja, stisle ga afere, dolazi Beroš, istodobno Medikol nabavlja nove uređaje što mi je teško za pretpostaviti da bi u takvu investiciju ušli, a da nisu, da im nije bilo jasno da će nastaviti poslovati sa državom. Otkad nam je ministra Beroša, Medikol je primio skoro 160 miliona kuna, najavljeno je da ta, to i dalje rasti, o PET/CT nabavi nema ni slova. Tako se troši novac kad se rebalansom slijeva u HZZO. Dugoročno možemo samo zaključiti da ni zastupnica, ni prodavačica, niti radnica, niti domaćica neće biti zdrava. I što ćemo sad ministre?
Prva replika, poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice dobro da ste podsjetili na sve ove užase i ove afere koje slušamo iz dana u dan konkretno i ono nabavke uređaja PET/CT-a dakle Medikol vlasnici su iz Čakovca, ali ja se zbilja sramim ove situacije, međutim ljudi koriste očito ono što im da, pa onda očito je krivnja ne samo na njima nego zapravo više na ministrima koji to sve skupa omogućavaju. Tu su naravno i ove afere koje smo sad pratili oko uređaja za intraoperativno zračenja i o takvim stvarima treba govoriti čak i ako ministar i ministarstvo nije krivo za to pa onda neka kaže tko je kriv. I neka ljudi koji su zaprljali oko ovoga ovako preplaćenog uređaja recimo konkretno za intraoperativno zračenje o čemu smo čitali neka odgovaraju. Stavka koja će vas možda veseliti ali nas neće spasiti je povećanje iznosa za liječenje po posebnim propisima psihijatrijske bolnice. To se vjerojatno kao psihijatar uočili u proračunu, ali uz ovo sve slušamo i čemu svjedočimo iz dana u dan mislim da nas niti to neće [[Upadica: Vrijeme.]] baš razveseliti. Hvala.
Odgovor.
Hvala. Hvala na komentaru. Da, mislim kako da kažem to je kap u moru i dalje ne mijenja paradigmu kojom se ovdje vodimo. Mislim da na koncu odgovornost uvijek ide do ministra bez obzira zato što je on glavni i odgovorni, a ovdje vidimo da postoji jedna višedesetljetna praksa poslovanja ministarstva gdje je podsjetit ću vas kad je stiglo nedavno pitanje o tome, o toj suradnji da tako kažem između Medikola i države dobiven je odgovor iz Ministarstva zdravstva da sve napredne države imaju tako koriste javno privatna partnerstva da bi ispunili najbolje moguće uslugu svojim građanima. Ponovit ću, milijarda kuna Medikolu, 60 miliona kuna četiri PET/CT uređaja koja su dovoljna uz ovaj jedan na Rebru kojeg je, ponavljam on nije nabavio HDZ da se ispune sve potrebe onkoloških bolesnika u Hrvatskoj, 20 puta je razlika.
Slijedeća replika poštovana Marijana Puljak.
Evo, poštovana kolegice ja ne mogu vjerovati da vi insinuirate da zbog neke korupcije zapravo cure novci u zdravstvu. To je apsolutno za ne povjerovati. Evo nadam se da vas je resorni ministar čuo jel dakle gdje curi taj novac pa da će on nastaviti u svom ritmu i dalje vikat na druge, dakle ne može to više tako jel, dosta je s time. Zaista se nadam. A, a samo da vam kažem to što postoje javna privatna partnerstva nije jednako korupcija je li u normalnom svijetu. Dakle, ono ako imamo i nekih privatnih ustanova s kojima ugovaramo neke usluge ne znači da su automatski korumpirane to je izgleda samo u Hrvatskoj ovaj znači. Ali ovdje sam htjela, podsjetila me kolegica Marić na jednu priču, dakle toliko novaca usipamo u zdravstvo, a činjenica je da od Dubrovnika do Zagreba, od Privlake do Zagreba nemate krevet za djecu i adolescente sa psihičkim poteškoćama, dakle [[Upadica: Vrijeme.]] u bolnici ne postoji krevet za tu djecu moraju dijeliti sobe sa odraslima, samo da … [[Govornica se ne razumije.]]
Odgovor.
Hvala. Hvala vam na komentaru. Dakako da se slažem da generalno javno privatno ne podrazumijeva primjer Medikola i države. Dapače rekla bih da to nije tako niti generalno u Hrvatskoj jer možemo vidjeti da postoje i drugi, druge prakse ali to je generalno kako HDZ vidi javno i privatno. Dakle, gdje se javno koristi za privatni i partikularni interes. To je točno. Što se tiče dakle dječje psihijatrije, tu je stanje očajno, dapače podsjetila bih vas da država nije, niti nema niti jednu ustanovu u kojoj se, dakle u kojoj se hospitaliziraju i liječe djeca u svojem, da su, da su oni osnivači. Dakle, ne od Prevlake do Zagreba niti od Iloka do Zagreba, dakle oni doslovce nemaju niti jednu, postoji jedna u kojoj je osnivač Grad Zagreb i to je to. Toliko brinemo o mentalnom zdravlju djece i mladih.
Slijedeća replika poštovana Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, u svojoj raspravi naravno da ste se dotakli zdravstva i naravno da ste se dotakli teme Medikol koja je nekako ostala ispod radara. Znate nekako ispod radara ostaju neke teme uz ove sve nadolazeće afere pa onda ovo nekako ljudi su se navikli. Dakle, naši se ljudi naviknu na svašta. Na dvije stvari sam htjela reagirati, jedna stvar je pa niste se baš proslavili sa ministrom resornim, ja imam osjećaj kao da ih se bira po kriteriju koji će biti gori od onog prethodnog, ali to je jedna druga priča. A imam osjećaj često kad ovdje raspravljamo o temi što proračuna, što rebalansa kad je riječ o zdravstvu ko u onom filmu Beskonačni dan, pa nikako da se probudimo iz svega toga. Dobro je da ste otvorili priču Medikola i dobro je da se pitate, dakle ja nemam ništa protiv javno privatnih partnerstva, nemam ništa da se pojedine usluge pružaju i dalje, ali kako to baš oni i kako baš [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] za taj iznos i usporediti iznos je vrlo zanimljivo.
Odgovor.
Da, slažem se definitivno oko toga da u moru afera jednostavno teško ih je sve pratiti i teško je svakoj posvetiti dužnu pažnju. Slažem se i oko toga da to je barem moj dojam, uvijek sam mislila možda je tko tako jer sam ja u zdravstvu, ali stvarno kada dođe do naših resornih ministara imam osjećaj da uvijek izvučemo najkraću slamku što se kaže. Što se tiče Medikola ili javnoprivatnog dakle ok ako pričamo o autsorsanju, ali ako je ono funkcionalno i ako ne ide na štetu građana dakle ključ bi bio da ipak razmišljamo o tome da je to javni novac, a to je ovdje potpuno izbjegnuto i kao što vidimo nije izbjegnuto greškom nego pričamo o nečemu što se odvija od 2007.g. besprekidno i da se od 2007. pokušava kontinuirano sakriti kliko novca odlazi u dotičnu firmu.
Sljedeća replika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Kekin spominjete milijardu kuna Medikolu ili ne znam kome, spominjete 60 milijuna kuna bi bilo potrebno za određene uređaje ove dijagnostičke ili ne znam što ste spomenuli da bi riješilo problem u zdravstvu po tom pitanju. Sad zamislite kad vi iz Zagreba govorite tako koji imate dosta bolje zdravstvene usluge nego u ruralnim područjima naše Hrvatske. U Dalmatinskoj zagori žene su čekale šest mjeseci na upis na ultrazvuk dojke, o ultrazvuku govorim i jedan da se vršio upis i ako se upišu onda ne upišu opet šest mjeseci mogu čekat, tako da su neke umrle nisu se nikad pregledale. A kad govorimo, to dobro zna Ante Sanader to je njihova dožupanija što su napravili od zdravstva, to je javnoprivatno partnerstvo HDZ-a i Ministarstva zdravstva uništili sve. Bolje je bilo nažalost u Jugoslaviji tada, sad će reć Sanader Miro je jugonostalgičar, uništili sve, isključivo preko svojih partijskih drugova do temelja [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] zdravstvo ne postoji.
Da, hvala vam na komentaru. Ja bih htjela mislim samo da dočaram, ne znam koliko je ovdje liječnika, dakle PTC služi da kad imate pacijenta da vidite detaljno i precizno gdje su mu metastaze, dakle to je stvarno uređaj dijagnostički koji spašava živote doslovno jer to je radikalna revolucija bila u liječenju malignih bolesti, to je nevjerojatno važno. I naravno da će hrvatski građani koji su nažalost u toj vrsti muke mislim ako im HZZO plati Medikol pa idu u Mediklo zar je važno, ne, dakle a pri čemu samo da se razumijemo već zadnjih se ne znam koliko pet, šest godina sigurno u liječničkim krugovima priča da su ti uređaji u Medikolu debelo zastarjeli i da više ne rade kako treba, a mi keširamo taj silni novac, a treba nam 60 milijuna za četri nova. Pričamo ponavljam, o ljudima koji su oboljeli od onkoloških bolesti. Evo, hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovani Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. U svojoj raspravi o ovom prvom rebalansu proračuna ove godine uvjetima već sada preočito galopirajuće inflacije ne samo kod nas nego u brojim zemljama u Europi i u dvoznamenkastim brojevima u nadi da nismo pred famoznom inflacijskom klisurom koju već neko duže vrijeme najavljuje veliki financijski stručnjak, ali i kockar na svjetskim burzama Ray Dalio koji tvrdi da svakih sto godina i da sada ova tu inflacija može biti strašna. E sad u tom slučaju hoće li nas spasiti Europska centralna banka, to ćemo moći samo gledati. Ja ne želim sada ulaziti u to, želim samo komentirati neke stvari vezane za ovaj prvi rebalans ove godine i to pitanju Ministarstva kulture i medija na dva različita programa. Prvo ću nešto reći o Programu za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama sa invaliditetom. Naime, u proračunu koji je donesen krajem prošle godine u Programu za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama sa invaliditetom pojavila se jedna stavka koja je povećavala za 144 milijuna 287 tisuća i nešto tu stavku koja je inače negdje u razmjerima od milijun i pol, pa je onda negdje tu bila na milijun i 743 tisuće. Ja sada nemam mogućnost ovdje pitati ministricu kulture kako je došlo do toga, to je pod stavkom Mehanizam za oporavak i otpornost, što je tu bilo zamišljeno. Međutim, sada vidim u ovom rebalansu da je tih 144 milijuna 287 tisuća jednostavno skinuto. Ja pretpostavljam, da vidim ljudi imaju puno važnije, razumijem, pitam za 144 milijuna razumijem među milijardama da je i to možda mala cifra ali unutar kulture je to bio program za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama s invaliditetom i to je bilo prošle godine i sada je to sve skinuto. Nemamo koga pitati za objašnjenje, možda ćete u završnom ako to uspijete naći nam objasnit, ja sam stvarno povjerovao da će se to dogoditi. Ja sam stvarno povjerovao da će se to dogoditi. Inače su to bitno manji novci i to je novac koji inače se dobiva od igara na sreću. Drugi program, sada ovo dalje neću vas … [[Govornik se ne razumije.]] drugi koji želim prokomentirati to je pitanje programa poticanja kvalitetnog novinarstva koji istina u ovom rebalansu povećano. Povećano je zato što su naprosto ulozi onoga što dobivamo od igara na sreću veći. Taj program poticanja kvalitetnog novinarstva je sada već treću godinu na redu i ja jednostavno želim reći da je zapravo taj program je sjajan i kada bi ga samo ovako teme, to su teme iz kulture, zdravstva, lokalnih tema, ekumenizma i religije, ljudskih prava, položaj žena u društvu, teme od interesa za manjine u društvu, djece, mladih, obrazovanja itd. Ono što potiču ti posebni ciljevi koji se potiču žele se ostvariti ovim projektom. Odnose se na dodatni angažman novinarki, novinara, dubinsko istraživanje tema od javnog interesa, jačanje kritičkog kapaciteta, društvenog utjecaja ali to se prije svega odnosi na elektroničke publikacije. Kažem želim to pohvaliti međutim isto tako imam potrebu reći da novinari sada kada su dobivali godišnje nagrade, Boris Dežulović je rekao da je upravo došao sa suđenja u Splitu, a došao je u Zagreb prije svega radi suđenja koje mu je sutradan radi dodjele nagrada bilo. I da sve ono što je ovdje financirano na žalost nećete naći na HTV-u gdje ima izvrsnih novinara, ali nema i glavna urednica programa koja ne dozvoljava da se ovakve stvari događaju na HTV-u. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovani Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Matula i meni je upala u oči ova stavka koju ste spomenuli da je smanjena. Baš sam čitajući dokumente to primijetio. Iskreno se nadam da ćemo čuti neku vrstu objašnjenja, ali zapravo bi je trebalo možda prije čuti od ministrice Obuljen, nego od ministra Marića. Oni dobiju samo iskaz iz ministarstva kako bi se trebali ukalupiti, na koji način će se ukalupiti u zadane okvire. Ali to jeste neobično da se smanjila stavka, ono na nulu. Tako da i to baš za jednu takvu stvar, onako vrlo, vrlo čudno. Tako da cijenim što ste to u svojoj raspravi istaknuli, tako da ja sad u svojoj neću morati.
Hvala vam kolega Glavaševiću. Da jednostavno nije mi jasno, može se zamisliti da u Hrvatskoj što se tiče kulturnih institucija pristupa centara za kulturu, domova za kulturu da bi ovaj novac od 144 milijuna i 287 000 kuna dobro došao za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osoba sa invaliditetom. Dakako da u Zagrebu imate puno mjesta gdje još uvijek nisu najelementarnije rampe nisu kamoli liftovi koji bi u tom smislu pomogli, a da ne govorimo o tome da se kulturni sadržaji mogu prilagođavati osobama, slijepim osobama, osobama sa problemom sluha i brojni, brojni drugi načini na koji se kulturni sadržaji mogu njima prilagoditi. Ali evo to je odjednom nestalo ili možda pravila tog mehanizma nisu to zadovoljavala . Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Bojana Glavaševića.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Svaki proračun i svaki rebalans proračuna je na kraju dana pitanje prioriteta. Mislim ja neću ovdje danas se ponavljati i govoriti stvari o kojima su na nekakvoj makro razini odnosno iz nekakve makro perspektive govorile moje druge kolegice i kolege iz opozicije. Mislim da smo to dovoljno puta ponovili. Jasno je da neovisno o brojnim mjerama koje je Vlada imala, da je inflacija problem za koji još uvijek nije pronađeno rješenje kao i rast cijena električne energije. Dakle, neću ići u tom smjeru. U onom smjeru u kojem želim ići je zapravo da pogledamo na koji način su ministrice i ministri, neki od njih koliko imam vremena zapravo poslagivali svoje prioritete unutar okvira koje im je ministar Marić koji se nalazi ovdje u nezahvalnoj zapravo situaciji da mora braniti njihove odluke, način na koji su poslagivali prioritete. Recimo u Ministarstvu obrane, ne znam cijelu Hrvatsku je šokirao pad drona svojevremeno ne tako davno. Interesantna mi je zato stvar na primjer da nije izmijenjena stavka zajedničke integrirane protuzračne obrane sa NATO-om. Dakle, ona stoji na 15,6 milijuna kuna. Čovjek bi očekivao s obzirom na izjave predsjednika Vlade, na izjave ministra Banožića, dužnosnika iz Glavnog stožera Oružanih snaga upravo o investiranju u protuzračnu obranu kako bi se povećala sigurnost, da će to sigurno biti jedna od stavki, za koju će se iznos povećavati. Ali nije. Dakle, ja se sjećam živo kada sam slušao predsjednika Vlade kada se ta stvar dogodila kako je govorio o tome da će se ta stavka povećavati. Nije povećana, ostala je na 15,6 milijuna kuna. Mislim čisto za usporedbu, evo mogu vam izdvojiti jednu drugu stavku na primjer, samo sekundicu, za usporedbu na primjer, stavka za duhovnu skrb unutar Oružanih snaga je na 10 i pol milijuna kuna. Duhovna skrb, protuzračna obrana nakon što je dron pao na Jarun. Stvar je prioriteta kolegice i kolege. Isto tako je zgodno imali smo ili nezgodno, imali smo prilike slušati svojevremeno o tome kako su povećane hibridne prijetnje, kako su nam brojne institucije banke neke bile pod cyber napadima. Znate koliko iznosi stavka za cyber sigurnost u Ministarstvu obrane konkretno? 8,5 milijuna kuna. Duhovna skrb je 10,5, cyber sigurnost 8,5-duhovna srb 10,5. Valjda i u Ministarstvu obrane jedan svećenik vrijedi kao četiri hakera ha, kao što u bolnicama jedan svećenik vrijedi kao nekoliko liječnika. Ajmo malo dalje još. Neću komentirati osobito nemam dovoljno baš vremena, ali nemalo me obradovala činjenica da nije ni na koji način izmijenjen iznos od 52,6 milijuna kuna za inicijativu „Triju mora“ od koje nemamo apsolutno ništa i dalje. Dakle, dali smo novce od investicija nije bilo ništa. Još jedna stvar potpora Hrvatima u Srbiji npr., sutra će nam Tomislav Žigmanov doć u sabor, 2 milijuna kuna je iznos, 2 milijuna kuna se daje. U Mostaru velike brige za kulturu u Hrvata u BiH iznos je za potporu sveučilišta i HNK Mostar smanjen s 10 na 2 milijuna kuna. I na kraju samo jedna mala onako opaska. Dakle, ja ovdje ne želim otvarati temu Konkordata s Vatikanom odnosno sa Svetom Stolicom, to je tema jako velika i nije za 22 sekunde koliko mi je ostalo u ovoj raspravi, međutim trebate znati da će nas Konkordati da je za njih predviđeno 344 milijuna kuna, za kontekst, za kontekst cjelokupan budžet svoje i to je plaćeno. Ok, vrijeme.
Replika, poštovani Marijan Pavliček.
Poštovani kolega, evo vi i ja se nikada nećemo složiti oko financiranja duhovne skrbi. Osobno smatram da je duhovna skrb itekako pridonijela devedesetih godina u podizanju morala u obranu Hrvatske i teško je to mjeriti s kunama, jako teško je to mjeriti s kunama, ali evo složit ću se s vama da mizerno malo financijskih sredstava izdvajamo za potporu općenito Hrvata van RH. Odlukom vlade od polovice 3. mjeseca 9 milijuna kuna je izdvojeno za kapitalne projekte i to sedam kapitalnih projekata Radio Dux u Crnoj Gori, dva projekta među njima je i Hrvatska kuća u Subotici, Kazalište u Pečuhu te Sveučilište u Mostaru i osim toga potpora Gradišćanskim Hrvatima. 9 milijuna kuna za najbliže zemlje odnosno Hrvate u našoj neposrednoj okolini je definitivno premalo, da je u eurima bilo bi premalo. Evo molim vaš komentar.
Hvala. Ne, kolega Pavliček dakle da ne bude shvaćeno krivo, ja nemam apsolutno ništa protiv stavke za duhovnu skrb, ja ju samo stavljam ono u relaciju sa nekim drugim stavkama koje su Ministarstvo obrane cor biznis, ok, znači ono nevjerojatno mi je da je stavka za duhovnu skrb veća od stavke za cyber sigurnost. Mislim uz dužno poštovanje, ono sve ok, treba jedno, treba drugo, ali ajmo procijeniti što se od to dvoje može mjeriti u kunama. Šteta od cyber napada se itekako može mjeriti u kunama, šteta koju smo mogli imati da je ne daj Bože taj dron zaista bio napunjen eksplozivom se itekako moglo mjeriti u kunama. A što se tiče Hrvata izvan Hrvatske, postoji jedna stavka koja je ovdje drastično povećanja, to je ono što je interesantno. Stavka za Program potpore projektima od strateškog značaja za Hrvatske izvan RH je povećana s 5 na 28,5 milijuna kuna. Kako će se ti novci dijeliti? Što to točno znači? To ovdje ne piše.
Sljedeća replika, odustajete. Onda hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, postoji jedna stvar koju ja uvijek cijenim i to naglašavam, a to je da je ministar Marić potpredsjednik vlade uobičajeno s nama, očito zbog nekih poslova ode, ali glavninu rasprave bez obzira da li je rasprava proračun, rebalans proračuna ili su neke izmjene i dopune zakona koje su iz njegovog resora i on je tu s nama. Ja se nadam da je neke stvari poslušao pa onda u odnosu na to će i reagirati. Ja ću ovdje vrlo specifično i jasno se definirati na tri stvari. Prva stvar zdravstvo, dakle kao odgovorna saborska zastupnica što sam učinila? Prvo sam išla sa zaključkom da resorno ministarstvo treba osigurati 20 milijuna kuna za četiri uređaja za interoperativnu radioterapiju i to za četiri KBC-a koji to nemaju i to Zagreb, Osijek, Split i Rijeka. Naravno da su mi to vladajući odbili, nema to ništa. Onda sam kroz proračun išla sa amandmanom da se to osigura i objasnila zašto se treba osigurat jer je to nešto što služi brdo žena, vezano uz rak dojke, vrlo je brzo operativno može zapravo zaista cijeli postupak terapije ubrzati. Naravno da je kao što je ministar rekao generički odgovor generički odbijeno. I vidi čuda, odjedanput je resorno ministarstvo potpredsjednik vlada i ministar financija daju sredstva za nabavu uređaja koji košta 5 milijuna kuna, a uređaj koji je nabavljen za Sestre milosrdnice, vidi čuda iz toga inače je i ministar Beroš iz te ustanove, 11 milijuna kuna. Svi znaju da se za to moglo nabaviti dva uređaja i sad je ključno pitanje potpredsjedniče vlade jesu se nabavila dva pa je jedan negdje u pričuvi ili za nekog ili se nabavio jedan koji košta 11 miliona iako se zna da je 5 miliona. Ako tako upravljate i ako se tako upravlja proračunom onda nije ni čudo da ćemo doći možda do slijedećeg generičnog rebalansa. Druga tema koju jasno hoću reći je slijedeća. Mi smo išli sa zahtjevom da se smanji PDV na menstrualne potrepštine s 25 na 5%. Tu je do kasnih noćnih sati kolegica iz HDZ-a su se zabavljale na tu temu i da ne kažem sprdale, vi ste kroz smanjenje išli na 13% i tad je bio jedan zaključak koji je ovaj sabor donesao, da se do 28. travnja treba napraviti analiza menstrualnog siromaštva i sveg ostalog i da ćete u odnosu na to odraditi priču dalje. Nema ni zaključka, završili smo na 13% iako je tad bio prijedlog i išla sam sa amandmanom da ide na 5%, ali je nešto od oporbe nema šanse. To možda eventualno da je zlatnim slovima upisano onda bi nešto prošlo. Ja nekako sam tvrdoglava, imam različitih dobrih i loših osobina i jedna od mojih osobina je da sam uporna. Ja ću ponovo tražit smanjenje s 13 na 5% i ponovo me odbijte, ali vjerujte mi doći ćemo mi do mojih 5%, a pri tom će me zanimati kako je to vlada napravila i kako je tu analizu napravila. I treću stvar koju želim ovdje navesti je slijedeća. Obnova. Obnova je nešto što je ključna riječ i koja će biti najveća sramota ove vlade, obnove koje nema. Ja vrlo pažljivo i vrlo detaljno pratim što se događa na području Banije odnosno Banovine i detaljno pratim što se prati na području Grada Zagreba. Još na području Banije ili Banovine kako ju hoćete zvati nešto se i događa. Bez obzira tamo ljudi kažu nema radnika, nema dovoljno građevinskog materijala. I vi i ja znamo da kad građevinski sektor se pokrene da je to pokretač i svega drugoga, samo se mora pokrenuti i mora biti negdje za kupit građevinskog materijala. Ali ono što mene u ovom vašem odnosno u rebalansu apsolutno deprimira je slijedeće. Stavku koja kaže za pružanje smještaja privremenog, dakle pružanje privremenog smještaja za područja pogođenog potresom povećali ste sa 500.000 na 60 miliona, dugo ćemo mi te ljude smještati. A sanacija šteta na području Grada Zagreba onom famoznom fondu za koji ne znam zašto ste osnovali [[Upadica: Vrijeme.]] smanjili ste za 130 miliona.
Replika poštovani Marijan Pavliček.
Poštovana kolegice, ministar Marić evo već sam to i javno rekao, osobno smatram da je možda jedan od najboljih ministara u aktualnoj vladi, ali snosi odgovornost jer on smije biti samo blagajnik, on je i potpredsjednik vlade. Smatrate li da je trebao uvesti reda u smislu uvesti tzv. čeličnu ili željeznu ruku i reći svojim najbližim suradnicima, ostalim ministrima e sa je dosta, od zdravstva pa nadalje. Jel on ne može voditi financije ako će biti samo blagajnik, onda to nema svrhe, onda pretačemo iz šupljeg u prazno, čekamo prihode i rashode. Bitno je kako i na koji način koriste reforme. Mislim da svojim znanjem i autoritetom je mogao puno jače i agilnije djelovati što se tiče potrošnje prvenstveno u određenim ministarstvima kao što je Ministarstvo zdravstva.
Hvala lijepo i hvala vam lijepo na ovom pitanju. Znate da potpredsjednik vlade, zato sam i naglasila posebno njegov status, on je i potpredsjednik vlade i ministar financija. Kad bi on imao jednu štampariju novaca, a to zna i moj kolega kad smo zajedno bili u vladi, kolega Lalovac, ti zahtjevi koji dolaze iz ministarstava ne bi bilo dovoljno. A da ima štampariju novaca koji svaki čas štampa novce ne bi bilo dovoljno za zdravstvo. I mi to znamo i znamo da je problem zdravstvo, znamo da je uvijek problem obrazovanje, dakle i kad slušate malo i druge nekakve zemlje i kad oni rade nekakve proračune ili svoje rebalanse otprilike su problemi isti, ali i svi znamo da bez ozbiljne reforme u zdravstvu nema dovoljno novaca za zdravstvo. Prema tome, ono što je ministar Marić kad nije znao da ga se snima ili je možda znao rekao, rekao je istinu, ali od reforme nema ni R, reforme neće ni biti i pitanje je samo kolika [[Upadica: Vrijeme.]] će biti dubioza.
Slijedeća replika poštovani Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice vjerujem da ste studiozno proučili proračun i ono što je pitanje danas nitko zapravo nije možda postavio, možda i je, ali ja se ispričavam ja nisam čuo, brojne građevinske tvrtke su tražile da im se priznaju tzv. VTR zbog porasta cijena sirovina i materijala da ne mogu završiti poslove koje su ugovorili i sa lokalnom upravom i sa centralnom državom jel. I ja sad jednostavno ne znam da li je to kroz proračun prepoznato i da li se uopće vidi kolika je ta stavka ovaj u proračunu. Znači i oni koji su čak financirani iz fondova EU. Pa ne znam evo možda to pitanje, ne znam da li ste pogledali. Hvala lijepo.
Hvala lijepo na tom pitanju. Mi to pitanje uopće nismo otvorili. Uopće nismo otvorili ni kroz ove rebalanse, uopće ga ni ne otvaramo u javnom prostoru. Dakle, tema VTR-ova odnosno vantroškovničkih radova i odnosno cijena koje jesu je jedna ozbiljna, jedna ozbiljna tema. Ono što sam vidjela u prostoru, a to je vidi čudan, ne resorni ministar tako često spominjan gospodin Paladina i Ministarstvo graditeljstva o tome nešto radilo nego je o tome radio ministar Butković i Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture jer se je ono očito susrelo na određenim radovima koji jesu. To je užasan problem i to će biti problem. Dakle, problem koji mi imamo u ovom trenutku bez odgovora je problem radne snage koje nemate, problem građevinskog materijala kojeg nemate, dakle ja slušam od ljudi koji se bave i koji kažu ne možemo ih nigdje kupiti jer ga nema za kupiti i treći problem je tih cijena koji će rasti u nebo. I pitanje tko će u to za konačnici morati [[Upadica: Vrijeme.]] snositi određeni dio odgovornosti.
Replika, poštovani Mišel Jakšić.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš vi puno znate o građevinskom sektoru i o samim obnovama određenih prostora, stoga je moje pitanje za vas iščitavajući ovaj rebalans, pa i nastavno na proračun bez obzira što su nam svima puna usta europskih sredstava i NPOO-a da li i nakon promjene ministra i novog ministra Paladine vidite svjetlo na kraju tunela koje se zove obnova ili ćemo i dalje imati jednu zimu gdje će ljudi na Baniji biti u kontejnerima, a u Zagrebu će paziti da im nešto ne zvizne na glavu? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dakle, svi koji prolaze Gradom Zagrebom nek vode računa da im nešto ne zvizne na glavu jer su opasnosti i dalje velike. Brojke vam govore sve, znate mi imamo, možemo govoriti lijepim riječima, čim je u proračunu 60 milijuna za subvencioniranje privremenog smještaja to znači privremeni smještaj će biti dugo. Ministar Paladina je jedan od onih dakle da odmah budem jasna i ono što sam rekla i kad sam raspravljala u ime kluba, tko se sjeća bio je jedanput jedan ministar koji se zove Darko Horvat, zahvaljujući tome je obnova krenula krivo odnosno nije ni krenula, zahvaljujući njemu je zakon postavljen krivo, kad nešto postavite krivo ne može dobro završit. A što se događa, vjerujte svojim očima, nemojte vjerovat meni, natječaji, na natječaje se ili ne javlja niko ili se odustaje ili zbog cijena koji je morate opće ne sklapati natječaj i ne raditi posao.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Mrak-Taritaš maloprije ste rekli kad je bila rasprava o smanjenju PDV-a na menstrualne potrepštine da su se kolegice iz HDZ-a sprdale. Mislim da to nije u redu, da ako ćete se prisjetiti rasprave u ime klube i svaka od nas smo rekli da je to nešto o čemu treba razmisliti, vidjeti i predložiti narednim paketom porezne reforme i zaista je tako i bilo, nismo smanjili PDV onako odnosno oslobodili u potpunosti kako je predlagano, ali je PDV gotovo prepolovljen odnosno 50% manji nego što je bio prije. Da li ste vi primijetili da je možda kad su u pitanju ove menstrualne potrepštine ili pak ulje, svježe meso, svježa riba i ostali proizvodi koji imaju smanjenje PDV-a od 25 na 5% da je ta cijena smanjena i u dućanima, u trgovinama i da zaista naši građani zato prolaze puno bolje nego što bi to da je PDV ostao i tako je jedan od naših kolegica samo govorila o praksi koja je moguća u trgovinama.
Vrijeme. Odgovor.
Kolegice Juričev-Martinčev, ja sam bila na toj raspravi koja je krenula u 6 popodne, pa bila do kasnih večernjih sati, pažljivo odgovarala na sva pitanja i prvo ću odgovorit na ovo što ste na kraju rekli, a to je da se, da su cijene kad je riječ o menstrualnim potrepštinama zaista u pojedinim trgovačkim lancima i smanjeni i to je činjenica, one su smanjene za početak pod A iako je često govoreno smanjit će se PDV, a neće se smanjit, a drugo je tema ko, ko se i kako sprdao i referirao sa higijenskih ulošcima mirisa lavande, ruže i sve ostalo vi to možete riješiti u okviru kluba i ne morate vjerovati meni. Dan iza toga, dakle to je bila jedna rasprava koja je bila za očekivat da ode ispod radara, su mene zvali novinari susjednih država, nekih drugih država i pitali su šta se to dešavalo u hrvatskom parlamentu to veče da se je raspravljalo o menstrualnim potrepštinama na taj način i dalo mi priliku da na nekakvim televizijama susjednih država kažem o čemu je bilo riječ, pa pitajte njih.
Vrijeme. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Borisa Lalovca.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, još jednom poštovani ministre sa, nema suradnika otišli se malo i oni odmorit, neka cijeli dan su tu i ovaj nije lako sjedit cijeli dan i slušat sve rasprave ovaj i zato smo zapravo i kada smo uvodno i govorili da bi bilo dobro da tu vidimo i ostale i ostale kolege vaše ministre, ali ja razumijem da i vašim kolegama nije lako danas tu branit ovo jel ne znaju oće li bit tu slijedeći rebalans jel da budemo iskreni jel, može li iko garantirat da će netko od njih tu sjedit kod slijedećeg rebalansa jel kad govorimo o ministru zdravstva, ministru gospodarstva, ministru ovaj nekim drugim ministrima, a znate zašto jel? Zato što su to veliki resori, teški su resori. Zašto je ovdje cijelih 6-7.g. ministar financija jel? Radio je reforme, gurao je nekakve, nekakve promjene jel. Onaj koji god dođe umjesto ministra i uplaši se jel, nije to lako jel, jednostavno kad krene cjelokupna ta da neću reć haranga jel, informacije jednostavno se pod pritiskom javnosti i cjelokupnih tih reformi jednostavno se slomi jel, a ovo su sad vremena koja sigurno neće biti laka ni za jednog ministra u budućnosti. Danas ovdje se spominjalo ovih 45 milijardi da se dalo za covid, da se davalo za, za financiranje svih covid potreba, a vidite kako je covid brzo nestao jel, čim se pojavio ratni sukobi jednostavno nestalo je covida jel, niko više ne priča danas ni kolko su troškovi, ni kolko će bit. Danas isto tako govorimo o inflaciji koja je snažan pritisak na rashodovnu stranu proračuna isto kao što je bio i covid snažno pritisnuo rashodovnu stranu proračuna i to je ono što sada je jedno globalno pitanje jel, do sada su monetarne i fiskalne vlasti u svim zemljama EU odlučili se za stimulans, cijelo vrijeme za stimulans gospodarstva i monetarne vlasti i fiskalne vlasti i zato su bili dopušteni i deficiti kod svih država i monetarne vlasti kroz otkup … [[Govornik se ne razumije]] ili otkup obveznica da se smire odnosno oni prinosi, prinosi na obveznice i to je bio poticaj da zato što je kriza koja je bila zapravo 2014.-'15.g. bila je kriza javnog duga jel, ono što sam danas uvodno govorio kriza javnog duga, kriza je bila u svim zemljama južnog dijela Europe, samo se govorilo o javnom dugu jel i onda je zato što je bio vrlo visoki pritisak na kamate tada jel, e sada danas se zapravo okrenula se ta Europske komisije, međutim ono što je zabrinjavajuće i cijelo vrijeme se branio gospodarski rast je sada je toliko se tog stimulansa davalo, a dogodio se i poremećaj u opskrbi, dogodio se da su inflacija je dvoznamenkasta. Sada postavlja se pitanje koje dalje idu mjere? cijelo vrijeme govorimo ponovo o fiskalnim mjerama, cijelo vrijeme govorimo o fiskalnim mjerama, ali nemojmo zaboraviti da i ove fiskalne mjere potiču inflaciju, potiču inflaciju i da stvaraju spiralu. Znači izlazak iz inflacije nije tako jednostavan kao što se mislilo pa čak ni u teoriji, a još teže u praksi zato što svaki dodatno potiče tu potrošnju, potiče dizanje cijena itd. Ovdje je vrlo dobar i taj primjer PDV-a, to smo uvijek slušali od poduzetnika samo smanjite PDV sve će bit super, sve će bit super samo dajmo 5% PDV-a. Dogodilo se da ja ne znam ministre vi nabrojite, ja mislim ne znam koliko sad proizvoda, ali sigurno nalazi se preko 50 ili 100 proizvoda na 5% jel, 100 proizvoda imamo na 5%. Da li hrvatski građani osjećaju taj dio u svom novčaniku da plaćamo nižu stopu PDV-a? Ali samo je bilo cijelo vrijeme govora samo vi to smanjite vidjet ćete kako će tržište odradit, kako će tržište odradit. Šta je sad odradilo tržište? Potpuno suprotno, potpuno suprotno vođeni sada ovo i ponovo pričam što i s inflacijom. Tako da uvijek očekivati nekakav čarobni štapić od fiskalne vlasti koja je uvijek išla korak, koja je vrlo brzo nemoguće se očekivati, nemoguće je očekivati sva realna očekivanja. I zbog toga smo ovdje napominjali, rashodovnu stranu proračuna ne samo kod zdravstva, govorili ste o uređenju u sustavu plaća, ovdje se danas govorilo o uređenju sustavu ne samo zdravstvenom sustavu nego i sustavu javnih poduzeća se govorilo o HŽ-u na Odboru za financije itd., tu ne vidimo nikakve određene napretke da možemo reći da ukoliko dođemo do kriznih vremena da imamo dodatne osigurače. Zahvaljujem.
Replika MIšel Jakšić.
Poštovani kolega Lalovac. Dosta ste diskutirali ovih dana o inflaciji, prvo pitanje je, da li mislite kad uzmemo u obzir kretanje cijena i goriva i energenata i potrošačke košarice i svega onoga na što se to prelijeva, da li je vlada napravila dovoljno ili su jednostavno se predali pred krupnim kapitalom za koje sad već možemo nedvojbeno utvrditi da u puno proizvoda umjetno pumpa cijenu. A drugo pitanje vezano uz zdravstvo s obzirom da ste i sami bili ministar financija to definitivno je jedna kisela jabuka, ali da li je normalno da ako priznamo da smo u covidu imali manje ostalih liječničkih intervencija da imamo ogromnu erupciju svih drugih troškova nevezanih uz covid, nova zapošljavanja i to ne medicinskog kadra i da li jednostavno ne postoji volja od resornog ministra ili same vlade politička volja da konačno neko pokrene jasnu i efikasnu reformu hrvatskog zdravstva koja neće na kraju morati platiti građani ove zemlje?
Odgovor.
Zahvaljujem. Pa ovdje se više puta govorilo da postoje dvije struje, jedna je da govori o zdravstvu kao na rashodovnoj strani, a ja vjerujem da iz Ministarstva zdravstva dolazi da ta reforma mora biti na prihodovnoj strani proračuna. E pa sad kad govorimo o prihodovnoj strani proračuna jel ok, oni su rekli prihodovnu, hoćemo li onda uvesti porez na nekretnine, znači hoćemo li uvest porez, doprinos više ne može ić gore, doprinos on je na 16,5%, poduzetnici ga sigurno više ne mogu izdržati, pa ako se ovdje otvori u saboru da možemo ići još prihodovno na ovaj dio, ali da onda znamo jel troškovi zdravstva su došli na 41 milijardu, troškovi mirovina su 45 milijardi. Ja mislim da nikad u povijesti RH takav odnos zdravstva i mirovina nije bio, nikad.
Sljedeća replika poštovana Grozdana Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Lalovac. Drago mi je da ste spomenuli problem PDV-a, znate i sami da vlada nije napravila to da je smanjila PDV za određene proizvode da bi to bila velika halabuka, veliki problem itd. Tada je predviđeno da se na temelju spuštanja stope gubi u proračunu preko 2 milijarde i 100 milijuna ako se sjećam dobro. Međutim evo pokazalo se da su u međuvremenu cijene narasle, da je osnovica veća i da je uprihodovano u ova tri mjeseca milijardu i 800 od PDV-a više. Dakle, evo to je dokaz ovo što ste rekli da zaista nije tržište u tom dijelu proradilo ili je proradilo samo djelomično i to je ono što nije dobro jer to pumpa dalje inflaciju.
Odgovor.
Slažem se da jer kažem kad cijelo vrijeme čujemo od strane poduzetnika što država može napraviti da bi olakšala poslovanje na prvom mjestu je zapravo PDV, na prvom mjestu je zapravo PDV i uvijek se govori da je to jedan od ključnih razloga ne konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. E sad kad je on na minimalnim razinama jel on ne može biti niži od 5%, ja pitam da li smo sada sa ovim cijenama konkretniji? Jesmo u Europi, ali nažalost nismo za džepove za hrvatske građane i to se još uvijek pokazalo, znači kojigod uvijek kada je išla ona politika samo smanjujte u ovom dijelu PDV sve će se riješiti u društvu, sad se pokazalo da takav odnos tržišta prema državi nije reagirao. A ja uvijek to volim reći, a kad su došli tražiti potpore u ministarstvu u redovima su sjedili da traže potpore za covid, za ovo, za ono. Kad je trebalo PDV smanjiti da se reflektira na cijene [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika poštovani Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Lalovac. Ako se iko može staviti u kožu ministra Marića onda to možete vi, ako iko može pročitat ovaj rebalans proračuna ili proračuna onda to možete vi. Moje pitanje vama, da li u ovom rebalansu proračuna vidite politiku ove Vlade iz koje će proizaći boljitak za građane.
Odgovor.
Nisam čuo. Boljitak za? [[Upadica: Boljitak za građane.]] Pa gledajte onaj dio kada govorimo o mirovinskom sustavu to smo i rekli, čini mi se da smo se složili, mislim da smo tu svi ovdje podržali. Jer stvarno umirovljenici u ovom dijelu inflacije su stvarno najpogođeniji i ono što smo izazivali da se još jednom razmisli u 9 mjesecu ukoliko inflacija bude dvoznamenkasta, pogotovo troškovi hrane. Ministar je rekao da će biti nešto veća indeksacija. Ali da se još jednom razmisli o umirovljenicima i ako bude pred kraj godine da se još jednom ta isplata vrši. Ministar ja nisam čuo ovdje odbijenicu, nego je rekao da će razmotriti kako to bude cijelo punjenje a to će ovisiti svakako i o turističkoj sezoni. Turistička sezona će zapravo uvijek nam zapravo daje nekakve najveće, nekako nade da će se moći određeni dio krajem godine smiriti. Međutim, sigurno su izazovna vremena tako da ne bih vam bio ministre u koži. Hvala lijepa.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Pa nisam bez vraga pitao kolegu prije mene da pokuša definirati koja je to politika u ovom proračunu koja će doprinijeti boljitku hrvatskih građana. I kao što ste vidjeli kolega prije mene je kao i njegov nasljednik u stvari rekao da će se nešto možda dogoditi ukoliko bude prilike. Što hoću reći time? U ovom proračunu rebalansu proračuna nema ničega što pokazuje politiku ove Vlade na koji način će olakšati trenutku situaciju. A zašto danas ovdje sjedi samo ministar financija to meni nije jasno. Ako sjedi kao ministar financija onda mu treba čestitati vodi dobro računovodstvo ove zemlje. Ali nikad računovodstvo nije krivo za loše odluke uprave, a ovdje se susrećemo sa odlukama uprave. Mi ćemo s jedne strane govoriti da su loše ili da su trebale biti bolje, vi s druge strane ćete vikati da su odlične, pa neka narod prosudi da li su odluke onih koji nas danas vode dobre ili loše a kako narod to prosuđuje pokazuje vam koliko ljudi iseljava iz ove zemlje. Ja sam to nekoliko puta ponovio i u stvari kada razgovaramo o ovom rebalansu onda realno razgovaramo o novom proračunu. A proračun je politički statement Vlade, tamo gdje se definira politika Vlade što će raditi u narednom periodu. Ja danas ovdje kažem vidim samo istini za volju i potpredsjednika Vlade, ali ne vidim niti jednog drugog ministra čiji su se proračuni doticali. Mi danas ovdje, ja sam bio protiv toga na odboru onda imamo objedinjenu raspravu. Zašto sam bio protiv toga? Jer mi danas ovdje u stvari razgovaramo o tri stvari, razgovaramo o izvršenju proračuna za proteklu godinu gdje bismo trebali procijeniti koliko je Vlada dobro upravljala u protekloj godini i što je napravila od onoga što je obećala, a ja ću reći napravila je jako malo ili skoro ništa. Trebali bi razgovarati o Zakonu o izvršenju proračuna, ministar ga se dotaknuo samo ono malo u naznaci a to je zakon koji je inače u Saboru prolazio jednoglasno onako kao to nije baš nešto jako bitno. Ovaj zakon je ponešto toga izmijenio. Ovaj zakon dozvoljava Vladi i ministrima puno veće preraspodjele i puno veće tumbacije unutar proračuna, tako da možda nećemo ni vidjeti neki rebalans više ove godine jer će se putem preraspodjela i zakona koji ćete donijeti, a da o njemu nećemo uopće raspraviti to ugraditi u zakone. I onda ono ključno razgovaramo o rebalansu proračuna. Što pokazuje ovaj rebalans proračuna? Rekao sam danas to u replici, da je ova Vlada priznala da je nesposobna provesti ono što je planirala prije 4 mjeseca, prije 4 mjeseca je rekla da će krenuti u reorganizaciju zdravstva, da će napraviti uštede u zdravstvu. Nakon četiri mjeseca je rekla mi odustajemo, doslovce, rekla je mi odustajemo, vraćamo sve na staro, neka troše. Kolegica Kekin vam je ovdje vrlo zorno pokazala kako je moguće uštediti, znači 940 milijuna samo na jednoj stvari, a takvih stvari u Ministarstvu zdravstva imate koliko god hoćete. Zdravstvo što se tiče učinkovitosti, efikasnosti ja mislim da je jedna od najneučinkovitijih dijelova sustava ove zemlje. Ali ne zato što sestre ne rade, nego zato što oni koji time upravljaju ne upravljaju kako treba. Jer oni koji upravljaju sustavima ti su odgovorni za učinkovitost. Ja sam ovdje na početku kad je bilo, odnosno kad sam razgovarao o proračunu onda sam dotaknuo tri stvari pa sam ih spomenuo i na odboru. Ja ću ponovno postaviti pitanje tko upravlja HEP-om, kako netko izračunava cijene struje i na koji način je de facto za amortizirane elektrane došla danas pet puta veća cijena struje za poduzetnike, onda možemo razgovarati i o cijeni struje ovo što je kolega Bulj govorio za jedinice [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] lokalne samouprave.
Imamo repliku poštovanog Domagoja Hajdukovića.
Rekli ste o nekim aspektima rebalansa i ono što bi očekivali. Evo da vas ja i retorički a pomalo i da provociram na odgovor pitam. Dakle, imamo situaciju koju nismo mogli predvidjeti, a to j rat u Ukrajini. Imamo situaciju poremećaja u lancima opskrbe koje nismo mogli predvidjeti, ali imamo i čitav niz elemenata koje smo mogli predvidjeti, dapače na koje ste i vi uostalom upozoravali prilikom donošenja proračuna uključujući i zdravstvo, uključujući i rast cijene energenata nevezano za rat itd. U ovom proračunu ne vidimo ništa za amortiziranje istih. Vidimo samo prelijevanje iz šupljeg u prazno odnosno krpanje rupa jednog sustava koji očigledno ne funkcionira dobro i bez reforme neće funkcionirati. Moje pitanje vama bi bilo zapravo, budući da je ovo osobna iskaznica politička svake vlade, a to je proračun kako ocjenjujete zapravo rad vlade odnosno kakav bi ovaj proračun ocijenili [[Upadica: Vrijeme.]] razvojnim ili ne?
Odgovor.
Bilo bi dosta teško da ja nakon ovoga što sam izrekao dam pozitivnu ocjenu vladi, ali ću se nadovezati i podsjetit ministra na još nešto. Na ideju kada je išla, išao rebalans, ne rebalans nego izmjena Zakona o PDV-u, da se skine PDV na solarne panele za kuće. Tada je to vlada odbila. Zašto je to vlada odbila? Zato da bi HEP mogao stvarati prihode. Ja ću podsjetiti ministra da je nekoliko puta s ove govornice bilo traženo da se vidi zašto HEP praktički stopira energetske projekte u RH, a realno stopira ih zato što on uveze jeftinu struju i onda ju proda. I ne, smisao upravljanja sustavom bi bio to da li se moglo očekivati povećanje energije, je, ali je pitanje na koji način ćemo mi to ili spriječiti ili ugraditi, kolega Bulj je govorio o cijeni vode koja će se njima povećati zbog cijene struje.
Slijedeća replika poštovana Renata Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega vidim da ste se osvrnuli na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna u RH i naglasili ste kako je taj zakon dosada prolazio neprimjetno. Gdje vi očekujete da bismo mogli imati najveće promjene unutar odnosno nekakve mini rebalanse kako ste ih nazvali znači unutar proračuna koje nećemo vidjeti i nećemo primijetiti i od čega vi očekujete najveću smetnju odnosno najveći trošak. Hvala.
Zahvaljujem, pa ova vlada je po prvi puta praktički omogućila da se potpisuju buduća, ja to zove prikrivene, prikrivena zaduženja, znači da vi danas potpišete nešto što je projicirano u proračunu za 2023., 2024. ili neku daljnju godinu, a da to danas nemate osigurano u proračunu. A budimo svjesni jedne stvari svaki proračun mora proći ovaj Hrvatski sabor. To znači da netko danas zna tko će donositi proračune još 2 godine i da će imati većinu za stavke kakve je predviđeno. Moram priznati bit će zanimljivo u Gradu Zagrebu, a i ministar se na to osvrnuo meni u replici vidjeti kako će izgledati državni proračun za 3 godina kad dođe netko drugi kao što se danas vidi u Gradu Zagrebu šta sve ispada iz ormara.
Slijedeća replika poštovani Marin Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega, na početku vašeg izlaganja postavili ste pitanje koje je legitimno, koja je to politika vlade koja će dovesti do boljitka život naših sugrađana. Jedna od njih sjetit ćete se bila je jako zastupana u javnom prostoru od strane vladajućih 2020., '21., a to su sredstva koja imamo na raspolaganju od strane europskih fondova, znači nekih 24 milijarde kuna. Možemo vidjeti da je to bila i velika prilika, a da o tome se danas gotovo ništa ne govori. A zašto se ne govori? Zato jer mi nemamo operativne programe koji su na snazi i to čekamo od strane Europske komisije već godinu i po dana, nije raspisan gotovo niti jedan natječaj, a to možemo vidjeti i na stavi u Ministarstvu gospodarstva gdje smo imali predviđeno 100 milijuna kuna, a to je smanjeno na, za 77 odnosno na 23 miliona.
Odgovor.
Neću biti zločest, pa ću reći rekao sam opet davno ranije ovo je čista PR vlada koja u danom trenutku koristi PR instrumente ne bi li nešto prezentirala. Tako trenutno prezentira da je dala građanima 42 iz Covida, onda kad pogledate izvještaj onda u tom izvještaju jasno piše da je trošak Covida bio 23 milijarde. Od tih 23 milijarde stvarno građani su dobili 7,3 2020. i 4,6 2021., a svi ostali novci su praktički bili prelijevanje iz šupljeg u prazno, a za ovaj dio od 7,3 i 4,6 milijardi evo ja bi volio gospodina ministra da u završnoj riječi kaže koliko je dobio iz Europe. A rekao sam vam, ovo to je bio jednostavno samo njihov PR, ništa više kao i masa ovih drugih stvari, imam tu još toga napisanoga, ali nisam stigao.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Renate Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi ministre stvarno ste izdržljivi i odvažni što ste s nama i u ovim popodnevnim satima. Dakle, već dugo, dugo pričao o tome kako nam je zdravstvena reforma nasušno potrebna i kako bez nje trebala je biti ne jučer nego prije većeg niza, većeg broja godina, ali one nikako da se dogode. Reforma je veliki problem jer vi u trenutku kada reformirate nešto imate praktički dvostruka ulaganja. Prvo u onaj sustav koji već postoji i koji mora funkcionirati, a u onda u ono nešto novo odnosno nešto što stvarate. Mogu se složiti s vama da promjena vlasničke strukture neće promijeniti situaciju odnosno neće pridonijeti reformi. Možda bi reformi pridonijelo kategorizacija bolnica koja će se raditi i vjerujem da hoće, da će ona pridonijeti jednim dijelom, ali mi se svi još jako dobro sjećamo sustava gdje smo imali velike medicinske centre koje su objedinjavale sve i mogli pokriti sve potrebe u zdravstvu. Rasparčali smo namjerno sustavno zdravstveni sustav na određene jedinice koje više ne djeluju koordinirano i to je nešto što se mora promijeniti odnosno ovoliko različitih uprava koliko mi sad imamo, ja ću govoriti, evo o zadarskom primjeru, nekad smo imali samo centar odnosno objedinjeno je dakle bilo sve, a sad imamo bolnicu opću, dvije specijalne bolnice, dobro one su bile i prije odvojeno u sustavu, ali imamo Zavod za hitnu medicinsku pomoć, Zavod za javno zdravstvo. Ima li potrebe da sve to bude tako rascjepkano ili je puno bolje funkcioniralo kad je bilo jedinstveno i sveobuhvatno? To je, to je vezano toliko u toj reformi koja nam zaista treba i količina novaca koja se troši u zdravstvu je ogromna i sami ste izjavili da se na mjesečnoj razini sada već dugovi rastu između 400 do 500 milijuna kuna što je strašan podatak, ali u isto to vrijeme sami ne poštujete zakon odnosno lex specialis koji jasno kaže da bi se sredstva koja se prikupljaju trošarinama morala usmjeriti prema zdravstvenom sustavu. Kada ste uvodili ta sredstva, puna su vam usta bila toga kako je zdravstvu jako potreban taj novac, zadnji primjer je bilo kad su uvođene trošarine na zaslađena pića. Da, slažem se. Treba dakle sav taj novac usmjeriti tamo gdje je on potreban i sa tom namjerom se on uzima građanima. Nažalost to se u ovom trenutku ne dešava, ali da se to dešava na jedan način bi naše ustanove bile rasterećenije jer bi mogle planirati taj prihod, a onda bi sasvim sigurno, ti dugovi ne bi rasli u toj mjeri jer bi oni znali što ih očekuje u nekom razdoblju. I još nešto, na odgovoru na moje zastupničko pitanje nema podataka, a onda ja, ministre, mogu misliti što god želim ako vi meni niste napisali da se radi, ne znam, o 4 milijarde kuna, milijardu i pol, 2, 3, lupam jer ne znam koliko se radi i koliki je, u koliko je država uprihodila u tom smislu. Naravno ovaj, morat će se promijeniti cijela paradigma zdravstvena, troškovi će se morati smanjiti, ali mislim da je veliki problem što i farmaceutske kuće računaju upravo s time da će biti odgođeno plaćanje i da ovaj, oni to sigurno kalkuliraju u cijenu, vi ste ekonomist, vi ćete to znati puno bolje od mene, a kolika je onda ta cijena i da li će objedinjena nabava to uspjeti u dovoljnoj mjeri sanirati? Dakle trebamo reforme, trebamo ih jučer, požurite se. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepo poštovana kolegice. Naveli ste dosta bitnih stvari o kojima smo već razgovarali, što u ovoj sabornici, a što na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku čija ste predsjednica i dobro je da mi zapravo zajedničkim snagama, prvenstveno mi iz oporbe otvaramo ove teme i na neki način tjeramo zapravo vladajuću administraciju da što više razgovaramo o postojećim problemima u zdravstvu. Naravno da nije, nećemo mi nikada pokuditi nešto što je dobro, ima nekih dobrih poteza, ali u načelu naš zdravstveni sustav vapi za promjenama. Ministar je najavio, kad sam ga pitala na aktualcu, da će do 30.6. ići u javno savjetovanje Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Imate li vi kakvih saznanja hoće li se to uopće realizirati? Taj zakon je samo jedna karika u tom cijelom nizu koji treba ostvariti da bi mi uopće mogli govoriti o nekakvim reformama i konsolidaciji zdravstvenoga sustava. Hvala.
Slažem se, kolegice, s vama, da je Zakon o zdravstvenoj zaštiti jako bitan, ali kao što sama znate jer ste članica Odbora za zdravstvo, meni je državni tajnik Dulibić objasnio da ja nemam šta pitati o tako nečemu jer ako pređemo u vladajuću većinu onda ću imati pravo znati .../nerazumljivo/... imati sve informacije, a možda ću čak smjeti i sudjelovati u donošenju odluka. Ne, ne znamo ništa, s Odborom za zdravstvo se ne komunicira, ne dobivamo dakle od podloga na dalje imamo puno, puno, puno prigovora imamo, a to je šteta jer mi ne želimo ometati vladajuće, dapače, želimo da se naprave ozbiljne dobre promjene za naše građane. Hvala.
Sljedeća replika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice Sabljar-Dračevac. Mislim da ste sad u odboru na repliku zapravo dotakli ono što sam vas ja htio pitati. Rekli ste i to je, mislim svatko tko je dobronamjeran i tko razgovara o ovoj temi, mislim da se može složiti da je našem zdravstvenom sustavu nasušno potreba jedna korjenita reforma. I žalosno je da ne zbog samog Covida iako je i to dio uzroka, ali naši pacijenti čekaju sve duže i duže određene pretrage, određene preglede, itd., itd. i jasno mi je možda da vladajući ne žele te reforme jer valda ako ste član vladajućih, onda možete doći do pregleda, onda možete doći do specijalista, ali ako ste obični građanin, ako ste netko tko plaća tu uslugu i to skupo je plaća ako govorimo o radnicima i izdvajanjima koja daju, onda nemate pravo na pristup tom zdravstvenom sustavu onako kako bi trebali. Mi jako puno novaca u to ulažemo, a dobivamo za naše građane jako malo.
Odgovor.
Pa mogu se složiti s vama da ovaj građani doista u zdravstveni sustav ulažu strašno puno, a zdravstveni sustav nekako funkcionira kao ovaj jama bez dna i kolko god ubacimo nikako, nikako da to, to saniramo, ali bez ozbiljne sanacije i klin starta ne, nemamo o čemu pričat jer ovi repovi koji se vuku sa farmaceutskim kućama nisu dobri ni za, ni za jedno društvo, ni za jedan sustav. Da, ovaj pokušavaju se dakle tim listama čekanja riješiti, riješiti problem i tu ima strašno puno problema u komunikaciji, dakle prigovara se pacijentima da ne podižu nalaze, a da li je to baš tako jer ako ste vi upućeni od bolničkog specijalista on je dobio vaš nalaz i zašto bi ja otišla na šalter kad ću ja taj nalaz imat kad dođem na slijedeći pregled.
Slijedeća replika poštovani Marin Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice, govorili ste o temi zdravstva i slažem se s vama kad kažete da to sigurno nije problem koji se može riješit preko noći zasigurno iziskuje puno truda i znanja. Međutim mene zanima koje je vaše mišljenje po pitanju nekakvih najava reforme, a to je da će se ići u centralizaciju zdravstvenog sustava, da li bi takav, takva reforma, takav novi sustav doprinio tome prvenstveno da se poboljša kvaliteta zdravstvene usluge za naše sugrađane i da li bi takav sustav doveo do toga da se počnu smanjivat dugovi koje imamo u zdravstvu?
Zahvaljujem na pitanju. Ja osobno se tu slažem s ministrom Marićem, mislim da ta centralizacija zdravstvenog sustava neće ništa puno puno pomoći odnosno vi ćete pretvoriti opće bolnice i one koje posluju pozitivno što baš i nema ih puno i oni koji posluju negativno tih je daleko više ovaj odnosno stavit ih pod kapu države mislim da lokalna samouprava trebala bi imati sve veću vlast da bi što manje država trebala biti centralna jer ona najbolje lokalna samouprava bi trebala najbolje prepoznavati potrebe svojih građana i usmjerivati materijalna sredstva prema onome što njima treba, a oni znaju koji segment zdravstva žele razvijat, naravno ne možemo svi razvijati sve, svatko ponešto.
Slijedeća rasprava poštovana Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Ja ću se osvrnuti još na to da je javni dug kao što je poznato od 2019. kad je bio 71,1% udjela u BDP-u u 2020. zahvaljujući jel pandemiji narastao na 87,3. Međutim, 2021. kao što sam rekla s obzirom da je gospodarski rast bio preko 10% i svi ostali pozitivni efekti, dakle 2021. on je već smanjen na 79,8%, a to znači 7,5 postotnih bodova niže od 2020., a 2022. se očekuje 76,2% ili za 3,6 postotna boda niže od prethodne godine. Dakle sve to ukazuje da zaista unatoč svim problemima s kojima se suočava i ministar i državni proračun zaista se itekako racionira i vodi računa upravo o kriterijima koji je, postavljeni su iz mastrihta i to je ono čime je zaista se moramo pohvaliti jer malo koja država je postigla na ovaj način da to, da ispuni na ovakav način i ovoliko snažno. Ja ću se osvrnuti još i na amandmane koji su doneseni u sklopu naše sjednice Odbora za financije i državni proračun. Naime dva su amandmana gdje je u prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna za '22. i projekcija 2023. i '24. u točki opći dio u čl. 1. u tablici onaj račun prihoda i rashoda gdje se plan za '22. mijenja, pa je tako iznos od 160.916.758.752 zamjenjuje iznosom od 160.404.607.707, isto tako i rashodi za nabavu nefinancijske imovine gdje se ispravljaju na iznos od 12.908.411.930, te se mijenja iznos rashoda poslovanja na način da se iznos od 9.832.732.470 zamjenjuje iznosom od 10.344.883.515, te za nabavu nefinancijske imovine sa 1.067.144.542 zamjenjuje iznosom 554.993.497. Obrazloženje, predloženim amandmanom tehnički se ispravlja iznos plana 2022. i to smanjenje i povećanje rashoda poslovanja i rashoda za nabavu nefinancijske imovine. Greškom je iskazan izvorni plan u 2022. kojeg je HS donio na sjednici 8. prosinca 2021. umjesto tekućeg plana 2022. koji obuhvaća preraspodjele sredstava provedene tijekom 2022.. Sve je to sukladno čl. 60. Zakona o proračunu i posljedično tome potrebno je ispraviti i smanjenje odnosno povećanje navedenih rashoda. Isto tako amandmanom se ne mijenja ukupni iznos rashoda, dakle sve je u okviru zadanih vrijednosti ali je u samoj tablici kod prijenosa došlo do pogreške. Isto tako i u amandmanu 2. gdje se u točki opći dio Članku 2. tablici B račun financiranja, iznos neto financiranja mijenja u stupcu plan 2022 na način da se iznos od 17 milijardi 070 805 854 zamjenjuje iznosom od 9 milijardi 336 289 723 i isto tako se mijenja sa 2 milijarde 643 962 417 zamjenjuje iznosom od 4 333 38 813 683 i mijenja se u stupcu novi plan na način da se iznos od 19 milijardi 714 768 271 zamjenjuje iznosom od 13 milijardi 675 103 406. Evo isto se tehnički ništa ne mijenja.
Replika, poštovana Marija Jeklovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice evo svjedočimo u stvari da vlada u cijelom ovom kriznom razdoblju i nakon potresa i nakon Covida donosila vrlo odgovorne mjere kako bi prije svega pomogla građanima. Danas smo ovdje u tijeku rasprave imali od strane opozicije čuti pitanje što ovaj rebalans donosi za građane. Obzirom na situaciju u kojoj se već nalazimo, a za koju do kraja ni ne znamo koji će konačni oblik imati ne znaju niti drugi u europskim državama, a ni svijetu čini mi se da je ovaj rebalans ipak racionalan i odgovoran, a samo ulaganje i u rješavanje dugova u zdravstvu mislim da govori o tome koliko ova vlada ozbiljno promišlja da se u onim okvirima koliko je moguće zaista pomaže u svim smjerovima, da se brine i o najugroženijim skupinama u društvu isto tako. Pa mi recite koji je vaše promišljanje i stav o tome. Da li je ovaj rebalans odgovoran i racionalan?
Odgovor. Odgovor, a pardon imamo povredu Poslovnika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Povrijeđen je Članak 238., mislim kolegica Jelkovac vrijeđa sve nas koji smo ovdje cijeli dan, a onda i hrvatsku javnost. Pa mi se pitamo cijelo vrijeme što ovaj proračun donosi, pa mi se pitamo što donosi hrvatskim građanima, pa mi razgovaramo o tome i ne znam jeste slušali replike, evo ako niste bili prije, mi se pitamo o tome. Odgovore nismo dobili ni od ministra, ni od državnog tajnika, a bome ni od vas kolegice. Pa dajte ono, nemojte vrijeđati hrvatske građane ako već mislite nas koji smo tu cijeli dan.
Ovo ste iskoristili za repliku, dobivate opomenu. Odgovor na repliku, Grozdana izvolite.
Hvala lijepo. Hvala kolegice na tome, zaista nije mi jasno da oporba ne prepoznaje ništa od onoga što je napravljeno pa i sa ovim rebalansom, a ni onim prethodnim što se događalo jer je više nego očito da se i u prethodnom razdoblju itekako vodilo računa i o gospodarstvu i o poduzetnicima i o stanovništvu i o umirovljenicima. Da je itekako vođeno računa u uvjetima koji su bili pandemije da se reagiralo i brzo i efikasno pa kad pogledate da je preko 170.000 poduzetnika imalo potrebe za sredstvima da bi se pomoglo u vrijeme pandemije onda to već jako puno govori.
Slijedeća replika poštovani, nova povreda Poslovnika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Članak 238., pa kolegice molim vas nemojte vrijeđat oporbu ponovo ću vam reć. Dakle, mi predlažemo neke stvari, predlagali smo prije 7 mjeseci kad smo donosili ovaj proračun, ništa niste usvojili. Govorili smo o problemima u zdravstvu, govorili smo da će ovo biti problemi. Upozoravali smo na to i sad vi to rebalansirate i sad evo mi smo nekonstruktivni. E pa ako smo nekonstruktivni onda molim vas, mislim stvarno evo nemojte lagati hrvatskoj javnosti, samo vas to tražim [[Upadica: Ni vi.]]
Dobro, dobivate i drugu opomenu. Replika Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena kolegice Perić, izazovna vremena. Rekao bi da ova vlada kao malo koja u povijesti je prošla ovoliko izazova koji su stvarno donijeli puno toga na što se nije računalo i nije se moglo izračunati, od Covida pa evo i sada smo u vremenu koje je jako izazovno geostrateški gledano zbog agresije Rusije na Ukrajinu. Naravno poljoprivreda strateška grana gospodarstva i u ovom rebalansu proračuna se prepoznaje to. 200 miliona kuna je vlada rebalansirala za potrebe poljoprivrednika za pomoć pri proljetnoj sjetvi i naravno pri žetvi koja će doći. Tako da ja jesam za kritiku, ali za suvislu kritiku za ono što može unaprijediti domaći bruto društveni proizvod i na kraju krajeva ovdje se vidi ta vizija da se promišlja o onome što nas možda eventualno čeka u nekom vremenu koje ne možemo, ne možemo predvidjeti.
Da i ja sam za kritiku jer nekad kritika može potaknuti. Međutim, mi smo jako dobri svjesni što u zdravstvu itekako treba napraviti, da je potrebno i snimiti i provesti itd., međutim nalazili smo se u pandemiji 2 godine dakle kada nije bilo oportuno još i raditi neke velike promjene s obzirom na to da je cijeli svijet bio u problemima, a mi isto tako. A kad pogledamo koliko je uloženo i koliko se ulaže za mirovine, za dodatke, za ovo napomenuli ste dodatno za zaposlene, za poljoprivredu, dakle 200 milijuna nije dovoljno, reći će poljoprivrednici nije, ali je ova vlada iznašla načina kako i to osigurati i ublažiti bar djelomično sve ono što je posljedica rasta cijena energenata.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Hrvoja Zekanovića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predlagatelji, kolegice i kolege. Ja bih ovdje spomenuo dvije teme vezano uz rebalans proračuna. Prva stvar je, o njoj sam već rekao nešto u replici, pokušat ću sad malo evo, detaljnije upoznati i javnost, a i vas s tim problemom. Dakle pružatelji javnih usluga vodoopskrbe zbog iznimno velikog povećanja cijene električne energije su danas prisiljeni povećavati cijenu vode. Čuli smo danas i od kolege Bulja koji je govorio o tome i to je jedan objektivan problem. Ono, evo ja sam spomenuo npr. vodovod, šibenski vodovod koji danas pokriva čitavu Šibensko-kninsku županiju veći dio, čak i dijelove Splitske županije i da on, bit će vjerojatno da bi se zadržala ista situacija bez povećanja plaća, potrebno između 25 i 30% povećati cijenu vode zbog povećanja cijene električne energije. Ono što možda evo, kolege ne znaju i oni koji gledaju ovo, većina vodocrpilišta koristi električne pumpe za pumpanje vode za pokretanje sustava, a ako se poveća cijena električne energije, a ponudile su sada 300% veće nego što su bile, dakle 300%, onda imamo jedan problem golemi. Nije jedini trošak vodovoda električna energija, ali je značajna stavka. E sada, uveo sam ovaj nekakav dodatak za električnu energiju za umirovljenike, evo ja sad stvarno, razmišljao sam i malo razgovarao s ljudima koji su u resoru, koji bi se model mogao ponuditi. Ovo će biti jedan veliki udar na standard građana i smatram da bi se, evo, tu morao naći neki model da se i kroz, ne znam, da se možda i za građane, ne znam, možda za poduzetnike iako je za poduzetnike također, veliki problem ta cijena ograniči odnosno na neki način subvencionira. Ako je netko imao račun, ne znam, 200 kuna, minimalno će imati sada znači 260, a negdje i više. Kolega Bulj, ja govorim o vašoj temi, to je voda, poskupljenje vode. Druga stvar koju bi ja ovdje evo pozvao poštovane predlagatelje da malo vode računa, a to su uvijek one famozne cijene goriva i trošarine. Kad je cijena goriva 13 kuna, e onda imamo jako mnogo PDV-a i vidimo da se PDV zapravo sada zbog povećanja, zbog inflacije, da imamo, da se dobro PDV naplaćuje, odnosno da se puni proračun. Ja mislim da bi tu država upravo zbog toga što je evo, PDV, znači veliki bio cijene goriva mogle još utjecati na smanjenje trošarina i na smanjenje cijene goriva kroz smanjenje PDV-a na energente jer nije sada interes države da ona napuni proračun kroz cijenu goriva na teret građana i naravno poduzetnika, nego da se tu, evo ga, nađe neki balans, da se malo smanji PDV jer očito ga ima dovoljno zbog visoke cijene, pretpostavljam da ste shvatili o čemu govorim. Evo možda to, evo žao mi je što je ministar ovaj tren izašao, ali evo, to su te dvije teme. Dakle, ponovit ću, s obzirom da imam još minutu i po', cijena vode u velikoj mjeri ovisi o cijeni električne energije, ako je cijena električne energije za pružatelje javnih usluga opskrbe vodom išla 300% više, mora ići i cijena vode. To je, rekao sam primjer u šibenskog vodovoda, ako je 30%, 30-ak posto, što je veliki udar, negdje će biti i više. Šibenski vodovod ima sreću što kad je visok vodostaj u rijekama ima svoju proizvodnju električne energije, ima svoje generatore i proizvodi električnu energiju s kojima pokreće pumpe. Neki vodovodi, ja primjećujem, kod kolege Bulja to nemaju i onda će imati možda .../nerazumljivo/... i veće povećanje jer su ovisniji o električnoj energiji, evo to je stvaran problem.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Mišela Jakšića.
[[Upadica Zekanović: Zove rat u Ukrajini, kolega.]] Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Ministarstva. Kolegice i kolege zastupnici. Dakle nedugo smo imali raspravu o raspuštanju Sabora, o radu Vlade i ono što sam rekao tada, ponovit ću i danas. Osobno mislim da je ministar Marić dobar ministar, možda i najbolji u Vladi, jedino što moram naglasiti da njegov politički diskurs koji onda, naravno, diktira puno drugih politika koje se provode kroz Ministarstvo financija nije nešto što bismo bili spremni s ove strane sabornice podržati i za što bi se bili spremni zalagati jer dolazi iz nama apsolutno neprihvatljive ekonomske škole, pogotovo iz neprihvatljive ekonomske škole vezano uz trenutak u kojem danas naši građani, naša zemlja, pa i puno šire, cijeli svijet, živi. Žao mi je, isto tako, što nema i ostalih ministara jer neka pitanja koja su se i danas povela u sabornici su vezana uz sve druge ministre, pa i uz samoga premijera. Jedna od glavnih tema je zdravstvo, gdje osim bacanja jako puno brojaka, objašnjavanja da eto, nije dobro, ali se svi zajedno borimo, nismo ni jednom rečenicom čuli kako ćemo se pozabaviti tim problemom i kako ćemo ga riješiti da ne bismo doveli do kraja u pitanje funkcioniranje sustava jer znamo i sami da se to obično slama na onima koji su najugroženiji i koji si najmanje mogu priuštiti da si plate liječenje u privatnim klinikama. No, ono što bih volio posebno apostrofirati u svojoj raspravi su naše porezne politike. Dakle ova kriza je pokazala koliko imamo krhku ekonomsku strukturu, koliko nismo dovoljno napravili niti na energetskoj niti na poljoprivrednoj samodostatnosti, ali i koliko nismo u svim ovim godinama dovoljno napravili da imamo pravedan porezni sustav za koji nećemo moći reći da štiti privatni kapital i da omogućava onima koji su bogati, da imaju još i više. Nažalost danas je to tako. Imamo poreznu politiku koja se tiče poreza na dohodak gdje smo i na posljednjim promjenama omogućili da nama saborskim zastupnicima plaća ide gore 1000 kuna, a kuharicama i čistačicama u Saboru je išlo 50, 60 i rekli smo da je to jednostavno tako dobro. Naravno da nije dobro i naravno da bi bilo racionalno da više plaćaju oni koji imaju u startu više. Zanimljivo je isto, kako su se svi ministri financija do sada, dakle iz svih vlada, najviše i jedino i isključivo reformirajući porezne politike igrali sa porezom na dohodak, jedino su uvijek na kraju dana zaboravili reći građanima da to nije prihod države i da se država ne odriču nečega što je prihod općina, gradova i županija. Tu dolazimo do drugog polja da ulazimo nadamo se u Nacionalni plan oporavka i otpornosti sa jako puno projekata. Inače je zajednica općina već reagirala na određene raspisane natječaje. Većina u zajednici općina ima HDZ, potpisao je načelnik koji je HDZ-ovac i postavlja se pitanje sa ovakvim politikama prema lokalu koje će općine i gradovi pogotovo siromašniji uopće moći razmišljati o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti i o IT-u mehanizma. Da li je možda došlo vrijeme da konačno velimo da bi porez na dobit jednim dijelom mogao ostajati tamo gdje se stvara što bi stvorilo i kompeticiju među gradovima za privlačenje investitora, ali je možda došlo vrijeme da počnemo raspravljati o porezu na imovinu i porezu na luksuz, jer danas svi znamo da u ovo doba inflacije oni koji imaju lovu bjesomučno to ukrcavaju u nekretnine. Imamo ogroman porast nekretninskog tržišta i opet dolazimo do faze da bogati kupuju, a oni koji bi možda htjeli graditi svoj prvi dom se danas ne mogu uključiti u tu tržišnu utakmicu. To je cijeli jedan set rasprava oko poreznih politika za koje vjerujem da će biti volje. Jer ako smo imali pet paketa možemo imati i šesti, ali jedino i isključivo sa namjerom da vratimo pravednost i da jednostavno i ova kriza ne napravi sve što su radile i ostale krize, da su bogatiji postajali bogatiji, a siromašniji još siromašniji. I samo za kraj s aspekta druge izborne jedinice mislim da ministar financija zna koliko nosi druga izborna jedinica u proračun. U konačnici zna koliko recimo iz Koprivnice donosi Podravka sa svojom dobiti i ostalim rezultatom u sam proračun. Smatram da i problemi koji su se pojavili na drugom kolosijeku pruge koji je vrlo važan projekt poglavito na potezu od Dugog Sela – Križevci, a postoje prijepori sa izvođačima i na nekim drugim projektima, ali i pitanje koje se postavlja zbog poskupljenja materijala oko nastavka brze ceste prema Koprivnici i Bjelovaru ne bi smjelo ispasti da je netko opet iskoristio ovu krizu, da po jubilarni stoti put Koprivnica, Bjelovar, Vrbovec, Dugo Selo, druga izborna jedinica ne dobije iz državnog proračuna apsolutno ništa. Hvala vam lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava Mire Bulja.
Šta kazati evo ovaj rebalans uglavnom najvećim dijelom se odnosi na zdravstvo. Međutim, zdravstvene usluge u Republici Hrvatskoj nisu iste na cijelom području što bi Ustav nama naložio, ali pošto Ustav nitko ne poštiva, pa ni Ustavni sud tako da to ne očekujemo ni od Ministarstva zdravstva ni od Ministarstva financija. Ja bih samo kazao što se tiče zdravstvenih usluga da su one sve gore i gore. Na žalost ja bih volio da je drugačije, to je jedan lobij, ja mogu svima ispričati o lobiju, djelomično upravljaju Viteškim alkarskim društvom i komplet zdravstvom u Sinju. Odete na pregled kod ginekologa koji radi u domu zdravlja, on vam da uputnicu jedan od ključnih ljudi valjda, on vam na primjer da uputnicu da odete na pregled kod privatnika. U gradu Sinju također je taj u Viteškom alkarskom društvu i na kraju taj isti ginekolog koji je vas je uputio iz Doma zdravlja pregledava vas u privatnika. To govorim za žene kako sustav funkcionira i to su činjenice. I to je u biti meni oporba u gradu Sinju, u biti Viteško alkarsko društvo tj. uprava ne ljudi. Oni bi htjeli i dalje ne samo zdravstvom upravljati. Evo kolega Brčić vrlo dobro zna da upravljaju cijelim sustavom i to su problemi. To su problemi, to je HDZ infrastruktura, infrastruktura HDZ-a Viteškog alkarskog društva i tako u svim gradovima vjerojatno i poglavito županija koja im to dozvoljava da cijeli sustav preuzmu i što se kaže javno i privatno. Rade u javnom sektoru, a duplu plaću dobivaju u privatnom sektoru, ali dobro to su udružene stvari. Međutim, štete koje mi imamo posljedično sada o tome ću govoriti naravno u budućem periodu, jer takvo dolazi vrijeme ispred nas da moramo govoriti istinu i smo istinu, a kolega Brčić zna da ću ja govoriti istinu i samo istinu i dokaze. I to vam je tako jel'? A što se tiče ovoga problema koji imamo ogroman problem, to je problem, ja to govorim, ja sam postavio Plenkoviću pitanje, premijeru ovdje na aktualnom satu da nas čeka jedan ogroman problem. To je poskupljenje struje za vodovode poglavito u brdsko-planinskim područjima. On je to neozbiljno shvatio. Onda ću se vratit na pitanje onoga što ga boli, pitanje Hrvata u BiH, a nije shvatio da jednostavno kad struja poskupi 500% za vodovod i odvodnju u tom trenutku dolazi lančana reakcija gdje mora poskupiti voda i krajnjem korisniku, gospodarstveniku i naravno kućanstvima. O tome je problemu govorio već duže vremena i stvarno sam mislio da će se to ozbiljno shvatiti. Jer vi ste PR-ovski napravili da ste vi najuspješniji po pitanju rješavanja problema energetike nakon ovog covid terora, ove covid diktature sa tim covid besmislenim potvrdama. Napravili ste ogroman teror i sad naravno moramo poskupiti. To su sve rezultati. Međutim, rješenje postoji, ja ću ga uskoro iznijeti. Vjerujem da me slušaju svi gradonačelnici, načelnici iz drugih područja. To rješenje je vrlo jednostavno. Ja ga sad neću iznositi, ali evo za koji dan nadam se da ćete vi dati rješenje. Znači dajem vama vladajućima vrimena da se snađete, da date rješenje. Ako ne date vi rješenje ja kao gradonačelnik grada Sinja većinski sam vlasnik Vodovoda i odvodnje cetinskog kraja, gdje se djelomično i splitsko zaleđe napaja i ja ću donijet rješenje. I ono će biti strašno jednostavno, mogu ga reći u dvi riči. Tako da vam dajem vremena da n e bi bila, a dao sam vam previše vremena. Čak sam u županiji govorio to zadnji put na Županijskoj skupštini, ali to da se odgovaralo ja uopće nisam skužio o čemu. Ali vi ste dobro to PR-ovski odradili. Da je 10% poskupljenja ako možete da saslušate ovo je vrlo bitno uvaženi predstavnici ministarstva, nije njih briga, ovi vode svoju brigu igraju igricu jel najnovija koja igrica, državni tajniče, a nova igrica dobro. Probajte. Samo bi kazao da niste poskupili struju 10% nego puno više ste građanima Republike poskupili struju to ste tili PR-ovski podbaciti nama priko toga HEP-a koji je naš, a vidite što nam radi, poglavito kada govorimo o ovim brdsko-planinskim područjima do ravničarskih gdje ćemo imati manjih problema … nemaju nit će trebati dovoljno energije. Ja rješenjem imam, evo dajem vam par dana da se snađete. Hvala.
Ima jedna replika Zvane Brumnić poštovani.
Poštovani kolega Bulj. Očekivao sam da ćete u svojoj raspravi objašnjavajući ovaj problem oko poskupljenja struje za jedinice lokalne samouprave objasniti predstavnicima ministarstva da je HEP firma u vlasništvu države koja struju proizvodi 60% na amortiziranim elektranama, znači nema nikakvog logičnog razloga za poskupljenje te struje. 25% proizvodi iz nuklearke gdje također nema nikakvog razloga za poskupljenje, tako da je država u ovom slučaju praktički mogla limitirati cijenu struje na nivou praktički cijele države. Ono što je također mogla napraviti prihod odnosno dobit koju HEP ima od milijardu i 400 milijuna u prošloj godini odnosno pretprošloj stavit u smanjenje cijene struje. Niti jednu od tih stvari nisu napravili, a država [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] je 100%-tni vlasnik HEP-a.
Odgovor.
Točno, slažem se, međutim tribaju i ima on obaveze za stranačke kampanje triba tu novca uštediti pa mora lokalna samouprava tj. opet narod u konačnici građani poduzetnici nije bitno će tribati platiti te troškove. Naravno oni su izdašni i sponzori, oni izdašne otpremnine u HEP-u, oni imaju obiteljsko nasljeđe kod zapošljavanja u HEP-u oni sve to imaju, ono je naš HEP, mislim naš, stvara energiju, ali to je nasljedna jedna tvrtka koja je bi rekla monarhija jer je sve nasljedno u njoj s kolina na kolino, međutim ja imam rješenje za ovaj problem. Ja im dajem samo vremena malo da se snađu, međutim oni ili su zbunjeni, vidio sam da su počeli … kad je Zekanović to spomenuo onda je sigurno dobio nekakav imput od nekoga ovdje, vjerojatno kolegice iz Vodica. Znači ja imam rješenje za ovaj problem 500% poskupljenja struje za vodovode u brdsko-planinskim područjima, neću vam ga se reći, evo snađite se dajem vam vremena čut ćete ga uskoro, čut ćete ga uskoro i dobro će bit upamćen, upamtit ćete ga.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Marina Lerotića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pa evo već dugo traje ova rasprava o rebalansu i ono što je bilo na neki način i za očekivati da će se najveća rasprava vodit oko zdravstva o čemu se najviše govorilo i negdje u prosincu kada smo imali ovdje raspravu o državnom proračunu za 2022.g. i to ne čudi jer kad pogledamo najveće pojedinačno povećanje rashodovne strane upravo otpada na zdravstveno, nekih gotovo 4 milijarde kuna i onaj drugi najveći problem je što nije kad bi barem mi to platili pa da su svi problemi nestali, međutim već sljedeći mjesec to će opet biti 400, 500 milijuna kuna, pa za mjesec dana poslije još 400, 500 milijarda, dvije vrlo brzo se nakupi i na sljedećem proračunu ćemo opet vjerojatno najviše debatirati o rashodovnoj strani zdravstvenog sustava. I ono što smo uvijek govorili taj problem rashoda i potrošnje države koji nikako ne možemo ujednačiti sa prihodovnom stranom odnosno nemamo strategiju kako riješiti problem rashodovne strane proračuna, a s obzirom da znanje i političke volje očito isto tako nema. Mi smo, pa ja sam gotovo godinu dana apelirao tu na početku ovog mandata kad je bio problem tvornice Bata u Kanfanaru da se proba iznać rješenje, sjećate se bio je problem sa trošarinama i evo danas drago mi je da se taj problem riješio. I danas čitam da su u ove dvije godine investirali preko 400 milijuna kuna u kapacitete proizvodnje, zaposlili dodatnih 70 ljudi i to je ono što ovoj zemlji treba. Nažalost takvih primjera je u ovom trenutku premalo i mi takve tvornice, takve industrije trebamo ne samo u Istri nego diljem Hrvatske jer tu je i kolega nedavno govorio mi smo sagradili u Slavoniji u nekom mjestu vrtić, ali pitanje je za koga smo ga sagradili. Povukli smo sredstva iz EU, ok, ali za koga? A kad govorimo o sredstvima EU to sam se htio dotaknut. Znači mi imamo situaciju da ja mislim da je bio presedan u povijesti da smo mi iz Fonda za solidarnost nismo uspjeli trebali smo negdje sredine 6. mjeseca ove godine povuć sredstva, nismo bili spremni nemamo dovoljno kapaciteta da to povučemo i onda smo uspjeli dobiti dodatan period do sredine 6. mjeseca sljedeće godine kako bismo povukli sva sredstva. U Fondu za oporavak i otpornost do sad smo raspisali samo dva natječaja, samo dva natječaja, sve što imamo na raspolaganju moramo ugovoriti u sljedeće dvije godine, a potrošiti odnosno iskoristiti sredstva koja smo ugovorili do 2026. Mi smo evo već polovica '22., vrijeme prolazi, a kad vidimo Fond za solidarnost da nismo napravili dobar posao, kad vidimo da u Fondu za oporavak i otpornost ne radimo dobar posao, kada vidimo da smo, da, znamo se pohvalit je točno je ugovorili smo preko 120% sredstava u prošloj omotnici, to je bitno, ali je puno bitnije koliko smo tih sredstava povukli odnosno potrošili, a tu smo na nekih 65%. I s jedne strane imamo indeks razvijenosti gdje kaznite nekog tko je eto malo više razvijen i to bi čak bilo ok kad bi mi potrošili svih 100% sredstava, a vi nekom gradu ili općini odbijete projekt, a s druge strane novac se ne potroši. I onda kaznite nekog ko radi ko stvara, nije to sad, ja ono mogu govoriti iz perspektive Istre od kud dolazim, ali vi imate toga i u Sjevernoj Hrvatskoj, pa imate i na kraju krajeva i grad Zagreb. I na to apeliramo i nije da smo manje solidarni, nije nama problem da ne ode negdje drugdje, ali nemojte zakidat na taj način one koji rade i koji stvaraju. I mislim to je zaista jedna ono pokušavam bit konstruktivan i dat neki primjer da se ta sredstva iskoriste pogotovo kad argumentirano navedem da probleme, da imamo ozbiljne probleme sa povlačenjem europskih sredstava jer ih imamo, to je činjenica. I bolje za nas čim prije otvorimo oči tim prije ćemo valjda uspjet riješit taj problem. Evo hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega vi dolazite iz tijela razvijenijega dijela, dolazite iz razvijenijega dijela RH govorimo o Istri, ali isto tako činjenica kad govorite o povlačenju sredstava da imamo tu problem da se sredstva ne troše, a da neke određene lokalne samouprave ne mogu dobiti. Međutim, je činjenica isto tako da bi država morala progledati da i određene jedinice lokalne samouprave nemaju ni financijske kapacitete, ni znanja, ni iskustva, niti mogućnosti uopće da bilo šta apliciraju i to je problem znači u kojem se mi vrtimo u krug. Vamo ne možemo ispuniti te obaveze, a s druge strane netko tko može ne može dobiti. A bilo bi pravično naravno da se to koliko toliko ravnomjerno izjednači da te nerazvijene općine se razvijaju namjerno da se ne koče oni koji grade, međutim u nas je sve obrnutu, u nas je uvijek nekakav začarani krug u kojem se vrte i nema rješenja, slično kao i ovo poskupljenje struje. Struja nije [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kao poskupila, a građanima će bit 500% skuplja voda. Hvala lijepo.
Odgovor.
Je slažem se kolega Bulj, nemamo kapaciteta u nekim jedinicama lokalne i regionalne samouprave koji će napisat projekt odnosno aplicirat, nema ih ni država, ali to je nešto što smo trebali vidjeti u prvoj omotnici. Mislim mi doslovno imamo situaciju da netko tko zna raditi sa europskim fondovima, pa taj nema šanse da će otić raditi u jedinicu lokalne i regionalne samouprave. Za šta? Za 7.500 kuna, gledajte neće. Zašto? Jer će zaradit tri put više kao privatnik i tu isto imamo ozbiljan problem. Znači ne samo da jedinice lokalne i regionalne samouprave imaju problem kadrova, a to i ma i država zato jesmo tu gdje jesmo i zato ne uspijevamo riješiti probleme ove koje sam govorio u svojoj pojedinačnoj raspravi.
Sljedeća replika poštovani Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, dolazite iz jedne od najrazvijenijih županija u našoj domovini i vjerujem da isto kao i svi mi koji smo i na sjeverozapadu imate i nekoliko vjerojatno jedinica lokalnih samouprava koje nisu dovoljno razvijene i kojima je problem i sa zapošljavanjem ljudi i koji imaju problema sa izradom projekata. Bez obzira na to vjerujem da je županija pritekla tim ljudima u pomoć i da su oni projekt izradili. Međutim, s obzirom na to je je Istra razvijena i zbog toga što Hrvatska ne povlači novce iz fondova, mnogi projekti koji su gotovi stoje jer jednostavno ne dolazi novac. Da li možda znate koliko projekata stoji trenutno u Istri koji čekaju da se raspišu natječaji?
Pa ovako u ovom trenutku da budem iskren ne znam koliki je točan broj projekata na čekanju, međutim sigurno da smo spremi i na razini županija, ali vjerujem da su i gradovi i općine spremne jer su već dugi niz godina smo svi zajedno u cijeloj toj priči i samo čekamo da se raspišu natječaji, međutim problem je što ti operativni programi i učinkoviti ljudski potencijali i konkurentnost i kohezija i integrirani teritorijalni programi naprosto natječaji nisu raspisani jer još uvijek očigledno traje komunikacija između Ministarstva regionalnog razvoja i eu fondova sa Europskom komisijom i tu očigledno postoje određeni problemi. Koji su to problemi? Ne znamo jer ne možemo vidjet korespondenciju, ali problemi očito postoje i očito se presporo rješavaju jer evo kao što sam rekao već je prošlo godinu i pol, a natječaja još uvijek nema.
Sljedeća replika poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani kolega. Govorili ste o eu fondovima i iskorištenosti, ne iskorištenosti, apsolutno se slažem s vašim tvrdnjama, međutim moja briga je još veća pro futuro, dakle šta će se tek događati sa NPOO-om. Naime, ne znam da li ste primijetili, međutim postoje najave, a i vidimo već prema nekim natječajima da će velika većina natječaja biti po principu najbržeg prsta. To znači da ne samo oni koji imaju najkvalitetnije projekte neće dobit nego neće niti se dobivat po indeksu razvijenosti nužno nego oni koji imaju najbolju vezu da upadnu u prvih sekundu, dvije i da na temelju toga dobe sredstva. To smo vidjeli kako funkcionira sada na natječaju za energetsku učinkovitost kada ljudi koji su se javili u prvoj sekundi su bili 750 i nekoji po redu. Dakle, smatram da je to ono što će ugroziti i ovaj plan proračuna i trošenje sredstava iz NPOO-a općenito. Hvala.
Točno, slažem se [[Upadica Sanader: Odgovor.]] Točno slažem se s vama mislim da je to veliki problem, mislim da bi trebali projekte odobravat i valorizirati ih po njihovoj zapravo kvaliteti i po tome što oni donose u zajednicu u koju će se sutra ti projekti provoditi. A sad kad ste već spomenuli taj najbrži prst i Fond za oporavak i otpornost pa ako se ne varam upravo je na Banovini bio jedan natječaj za poduzetnike po principu najbrži prst gdje su se projekti prihvatili i čak su poduzetnici dobili odluku o financiranju projekata, krenuli raditi odnosno krenuli su u svoje investicije za što su i aplicirali da bi naprosto natječaj bio poništen, pa se postavlja pitanje zašto. Da li je dobio netko tko nije trebao ili se nije prijavo netko tko je trebao?
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Željka Pavića.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, ministra nema, poštovani tajnici. Ja sam evo zbog svih tih rasprava koje su ovdje imali naši predstavnici vladajuće većine promijenio svoju raspravu u cijelosti. Prvo, čuli smo od vladajućih da osuđuju ocjene nekih oporbenih zastupnika o nesposobnosti ministara pa i vlade u cjelini. Govorimo li o nesposobnosti i nerazumijevanju i lošem sagledavanju potreba u državi od strane pojedinih ministara odnosno dijela ili cijel vlade u periodu kad se donosi proračun nama je potpuno isto. Vi to možete nazvati kako god hoćete ali rezultat je isti, vidimo ga danas. Prije nepunih 5 mjeseci vladajuća većina je rekla u sabornici pred cijelom hrvatskom javnošću da je proračun dobar, razvojan, socijalan, održiv, glasan i glasamo za takav proračun. Gdje smo danas? Kad smo vam tvrdili da taj proračun nije dobar, kad smo tvrdili da imamo problema pogotovo u resoru zdravstva te argumente niste prihvatili. Pa vi ste profulali samo na, promašili ste samo na proračunu koji je vezan za Ministarstvo zdravstva promašili ste 27% ljudi. I tvrdili se da je to u redu. 5 mjeseci kasnije, danas govorite da je, ne govorite da je to bilo pogrešno prošli puta, ne, danas govorite da je ovo pravi proračun da je ovaj proračun dobar. A mi vam ponovo govorimo nije dobar, imat ćemo ponovo rebalans zbog istih problema. Vi ćete za par mjeseci kad ćemo raditi proračun opet govoriti o istim razlozima. O ruskoj invaziji na Ukrajinu, o zdravstvu, energetici, globalnim manjkovima radne snage, o inflaciji, sve će to biti nabrojano kao razlozi za slijedeći rebalans. Pa dajte prihvatite da nešto nije dobro, da to trebamo promijeniti, da trebamo drugačije reagirati. Na priče o broju zaposlenih već sam nekoliko puta ovdje reagirao. Nemojte obmanjivati hrvatsku javnost i govoriti o broju zaposlenom na način da uzimate u obzir one koji su prijavljeni na … [[Govornik se ne razumije.]] jer to nije točno. Tamo imate veliki broj studenata, imate veliki broj ljudi koji rade privremeno na određeno vrijeme. To treba uzeti u obzir. Kad govorite o isplatama poduzetnicima u cilju očuvanja radnih mjesta budite pošteni i korektni i recite hrvatskoj javnosti koliko je od podijeljenih novaca došlo novaca iz Europe onda o tome govorite jer to nije izdvojeno iz našeg proračuna, to nismo zaradili u Hrvatskoj, to smo dobili iz europskih fondova. Tvrdnje o velikom rastu gospodarstva, čime ste ih potkrijepili? Ajmo to provjeriti na način da uzmemo javne dostupne podatke. Na način da stavimo u odnos 2020. godinu kada nas je već pogodila Covid kriza i onda vidimo da rast prihoda od PDV-a u 2022. godini u odnosu na plan prihoda za 2020. godinu obilježio rast od 28,11%. A istovremeno rast prihoda od doprinosa je 18,56%. Što vam to govori? To govori da potrošnja u Hrvatskoj nije porasla zbog toga što su nam porasle plaće nego je poraslo zbog toga što su porasli dotacije odnosno uplate iz inozemstva naših ljudi koji su iselili iz inozemstvo jer ovdje nisu mogli raditi. To su oni novci koji se danas u PDV-u izražavaju. A kad uzmemo još u omjer i u obzir ono što se desilo sa PDV-om da smo smanjili stopu PDV-a na veliki broj proizvoda što je dobro i što je kvalitetno onda nam je jasno koliko zapravo imamo rast cijena i koliko je to nepovoljno za naše građane koji ovdje žive. I ne poduzimamo apsolutno ništa. Čak se otišlo toliko daleko da se govorilo o svjetskoj krizi koja je pogodila svijet od 2008. do 2015. i govorilo se o tome da je tu nešto kriva vlada koja je bila onda na vlasti, od 2011. do 2015. Gospodo draga nemojte zaboraviti da je vaš premijer tvrdio da će svjetska kriza zaobići Hrvatsku i da po tom pitanju nije poduzeo apsolutno ništa i ostavio državu poharanu i nepripremljenu za dolazak te krize. Eto, to je prava istina o tome govorim. Danas smo opet čuli najavu o boljem životu u Hrvatskoj i da će penzije rasti 10%. Stvarno pohvalno, ali nemojte zaboraviti da je jučer bilo objavljeno da će inflacija biti 9,6%. Koliko ćemo dati penzionerima 0,4% povećanja penzije? Nećemo dati ništa.
Prva je poštovanog Domagoja Hajdukovića.
Kolega Pavić, ja vas sad stvarno molim, prestanite lagat ovaj napaćeni narod. Ovaj rebalans nije zbog rata u Ukrajini, ne nije zbog promašaja vlade, ne nije zbog nedostatka vizije, nije zbog korupcije, nije zbog činjenice da u Ministarstvu zdravlja namještaju natječaje cvjećarima i fotografima, ne, ne, ne, ne. Ovaj rebalans je vjerojatno zbog Drugog svjetskog rata, valjda još osjećamo posljedica ili zbog Domovinskog rata ili zbog korumpirane Račanove vlade ili zbog krize 2008., ali ne daj Bože da je zbog nedostatka vizije ili sluha ove vlade za nešto na što smo upozoravali. Zato molim vas, molim vas prestanite iznositi ove netočne navode, nažalost taj institut više nemamo pa vam to ne mogu podići, morao sam repliku.
Hvala, hvala poštovani zastupniče. Mislim da je svima jasno da to što sam iznio je sve apsolutno točno. Nažalost pripadnici vladajuće većine ne žele prihvatiti činjenicu da su prije nepunih 5 mjeseci promašili cifru za, samo za zdravstvo za 27%. To nije malo i to nije dovoljno, pazite to nije dovoljno, trebat će nam još toliko. Treba će nam još toliko novaca čak možda i više da bismo doživjeli kraj godine i da bismo, da bi naši sugrađani imali zdravstvenu pomoć. Bez tih novaca koje ćemo imati u slijedećem rebalansu nema zdravstva. A govorio sam o tome već ranije, nije problem samo u ovom novcu koji smo dužni veledrogerijama, problem je i u novcu koji smo dužni prema HZZO-u jer nam bolnice su veliki novac dužni prema HZZO-u zbog mjera koje su bile na snazi i jednostavno nije se moglo ispunjavati svoje zadatke odnosno poslove koje su trebali ispuniti. Samo da vam kažem jednu informaciju Specijalna bolnica [[Upadica: Vrijeme.]] u Krapinskim Toplicama dužna je 90 miliona kuna.
Slijedeća replika poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega evo i vi ste se osvrnuli na probleme sa proračunom odnosno rebalansom proračuna u zdravstvu. Interesantno mi je što zapravo nema naših kolega liječnika iz vladajuće opcije da malo hvale ovaj proračun, očito se nema što hvaliti glede zdravstva pa ih zato i nema. No, idemo se još vratiti na zdravstvo, ono što ste govorili. Vi ste IT stručnjak pa onda volim ja s vama oko toga. Dakle, informatizacija zdravstvenog sustava, tu je predviđeno 54 300 000 kuna, ali se rebalansom uopće nije ta svota ništa mijenjala. Mislite li da mi nemamo što dodatno informatizirati? Dakle hoće li ta sredstva biti dovoljna? Imamo tu jako puno posla. Znači nisu sve zdravstvene ustanove još uvijek, nemaju uspostavljeni bolnički i informacijski sustav, pitanje upravljanja lista čekanja, zatim povezivanja nalaza pacijenata, e-Karton bolesnika i uređenje zdravstvenog sustava. Imamo 209 tisuća više osiguranika nego nas je stanovnika. Kad će se to riješiti? Dakle, informatizacija zdravstvenog sustava. Hvala.
Ne znam da li ste informirani, međutim, u proteklih nekoliko mjeseci, počeli su se seliti sustavi iz bolnica u CDU. Znači u Centar dijeljenih usluga, sa ciljem da bi se smanjili troškovi informatizacije u bolnicama. Koliko će to uspjeti i koliko će to biti uspješno, stvarno ne znam, to je teško procijeniti u ovom momentu, međutim, sigurno je da Centar dijeljenih usluga nije bio namijenjen za to. Ali, s obzirom da znamo napraviti promašaj i da se tamo nisu uspostavili oni sustavi koji su se trebali, trenutno se to radi na način da se taj CDU popuni na način da se zapravo informacijski sustav iz bolnica seli u taj CDU. Ukoliko bi se centralizirale sve usluge, da to bude na jednom mjestu, to bi bilo daleko, daleko jeftinije nego da svaka bolnica to radi za sebe. Da li će te se to u Hrvatskoj uspjeti, da li će se uspjeti u tako kratkom vremenu, to je veliko pitanje. I sigurno ćemo morati uložiti puno novaca da bi nam zdravstvo bilo u cijelosti informatizirano.
Sljedeća replika, poštovana Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Ja vas moram pohvaliti, rekli ste da mi koristimo sredstva iz EU fondova. Da, mi ih vrlo uspješno koristimo za razliku od SDP-ove koalicije koja kad je bila na vlasti ni to nije znala, imali ste jako nizak postotak iskoristivosti iz fondove europskih, EU, a što se tiče naše Vlade i ono što ona radi u kontinuitetu, povećavala je plaće, povećavala je mirovine, a vi ste jedino povećavali porezno opterećenje građana, dok smo ih mi našim poreznim reformama rasterećivali. Pa mi onda recite, danas dijelite savjete, baš me zanima u kojem smjeru biste vi ovaj rebalas ... [[Govornik nije uključen.]]
Poštovana zastupnice. Nakon vaših promašaja koje ste imali prije 5 mjeseci i promašaja koje imate danas, ovaj proračun je nemoguće popraviti. Jednostavno nemoguće. Drago mi je da se koriste fondovi u mjeri u kojoj se koriste, a maloprije smo čuli kolegu Lerotića, ne koriste se. Sredstva se ne povlače i imaju problema jedinice lokalne samouprave zbog toga što se to ne radi. A vi uporno tvrdite da je sve okej. Nije okej. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa ne, ja sam dao tu stotine prijedloga. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nijedan nije prihvaćen, ali nijedan prijedlog nije prihvaćen. .../nerazumljivo/... ovoga, amandmane smo prestali pisati jer se nijedan amandman ne prihvaća. Nisu dobri, je l' da? Eto, veli Branko nisu dobri. Pa da baš nijedan ne valja, to ne vjerujem. Tako da, kolegice, ja se s vama slažem, bilo bi dobro da povlačimo sredstva, bilo bi dobro da trošimo taj novac iz EU, međutim, to se radi u maloj mjeri, a ono što se troši, on se krivo prikazuje.
Imamo povredu poslovnika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Čl. 238, pa kolegica Jelkovac, citirajući njezinog kolegu ne laže, ali ponekad ne govori istinu. Evo, sad ne govori istinu. Pa koliko puta smo mi predlagali stvari? Pa sad vam predlažemo stvari. Pa kad je bio proračun, koliko ste amandmana odbili? Pa kad smo govorili o tome na čemu ćete, morate raditi rebalans, pa na tim stvarima ga radite. Pa prestanite ponekad govoriti neistine, kolegice jer stvarno više nije korektno prema ovim ljudima koji se ovdje trude od ove države nešto napraviti.
Dobro, vi ste iskoristili ovo za repliku pa dobivate opomenu, to je vaša treća opomena. Gubite pravo riječi do kraja rasprave po ovoj temi. Odgovor. Pardon, Erik Fabijanić, replika.
Ja znam da je u takvom proračunu PDV kad se referirate na, dakle prihod proračuna, PDV, kad se referirate na naše građane koji rade vani. Ali ima još jedna stavka koja je isto tako bitna i onda se može točno i mjeriti koliko PDV-a od ljudi koji rade vani dolazi iz inozemstva, a to je ono što je ova država zaboravila raditi bez duže vremena, ali sada de facto oporezuje porez na dohodak unazad 5 godina za nešto što je mogla činiti stalno i time de facto i ugrozila samu egzistenciju ljudi koje rade vani samo zato što su propustili ljude obavijestiti da su, ako imaju prebivalište u Hrvatskoj, rade u inozemstvu, ovaj, dužni su prijaviti dohodak i u ovoj državi. Tako da je i mjerljiv je rast i poreza na dohodak, ali isto tako i PDV koji dolazi po toj osnovi koji je sigurno i veći za one koji su i odjavili svoje prebivalište u RH.
Poštovani kolega Fabijanić, hvala vam što ste me dopunili. Već smo jedanput govorili o tome i stvarno nisam to danas spomenuo u svojoj raspravi, međutim, puna su nam usta turizma, a evo, prošle godine kad smo imali podatke, za sad još uvijek nemamo podatke, u prvoj polovici godine smo imali više prihoda od doznaka od naših ljudi u inozemstvu nego što smo zaradili od turizma, a to je kasnije još i raslo. A da ne govorimo o tome koliko se novaca zaradi od strane naših ljudi koji rade u Hrvatskoj, ali rade za strane firme, koji rade online, koji su povezani preko interneta i koji zapravo rade na drugačiji način nego što su ovi koji su kod nas zaposleni. To se zaboravlja. To su silne milijarde kuna o kojima nitko ne govori. Te ljude nije zaposlila ova naša država. Nažalost. To mi je žao. Žao mi je što naši mladi odlaze vani.
Posljednja replika, poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Pavić, ja ne znam zašto se vi ljutite, ali ako netko laže, lažete vi jer mislim ne govorite neistine, istine, neistine, jer mi odlazimo s vlasti 2011., BDP izražen u milijardama kuna, 338, pa 2012. 335, pa 336 2013., pa 335 2014. Tek 2015. 344, znači nekih 5, 6 milijardi više u tom čuvenom, velikom mandatu SDP-a koji vas je na kraju izbacio van iz te stranke. Plaća prosječna u 30 godina državnosti naše jedino vrijeme kad je pala za 83 kune je bilo u vrijeme te vaše vlade koju vi hvalite. Mislim što tu? Ako vam trebaju podaci imamo sve ovdje, ne treba se lagati. Ovo je matematika, brojka egzaktna. Nemamo mi šta tu puno pričati. Pa nema ni jedne brojke od 2016. koja nije bolja od svih onih koje ste vi imali, da ne govorim o zaposlenosti, o nezaposlenima itd. Mislim imate se pravo ljutiti, bit frustrirani ali nemojte osporavati brojke koje su jasne kod dan. Mislim, nemojte lagat ljude molim vas!
Odgovor.
Imamo povredu Poslovnika.
Povreda Poslovnika Erik Fabijanić.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Dobivate opomenu. Ovo nije bila replika vaša. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Pavić. Gospodine Boriću.
Možete vi vrijeđati koliko hoćete, možete i omalovažavati koliko hoćete ali od mene niste čuli ni jednu riječ pohvale za onu vladu. Samo sam rekao činjenicu, a to je da je vaš premijer tadašnji tvrdio da će svjetska kriza zaobići Hrvatsku. To sam rekao. Da su bili tamo vrhunski rezultati nisam rekao, a ona vlada je bila isto onoliko moja koliko je bila i vaša, kao što je i ova isto toliko moja koliko i vaša. To su naše Vlade, jer bi trebale voditi brigu o nama. Nemate vi svoju Vladu, a ja svoju Vladu i samo vi omalovažavajte, vrijeđajte koga hoćete, ali iznosite barem istinu u ovom Saboru.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Erika Fabijanića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege i predstavnici ministarstva. Ne mogu ne biti empatičan prema ministru financija. Teško je napisat proračun, a još je teže napisati rebalans. I tu zbilja kako da, ja mu skidam kapu, ja mu skidam kapu. Ali način na koji vi branite taj rebalans je očajan, jer imamo političke panflete, pozivamo se na prošlost s time da tu malo nedostaje argumentirane rasprave. To je jako dobro PR-ovski, ali gledajte ja sam u pravilu kao što i rekoh tri desetljeća bio u parlamentarnoj većini koja je morala braniti proračun. Nemojte me krivo shvatiti vi ste ispod razine lokalnih HDZ-ovaca vjerujte mi, Borić zna nešto o tome. Nije lako napisat proračun, ni rebalans. Imamo neke zadane parametre, dakle a to su troškovi. I s druge strane, gledajte uvijek ova časa može biti na pol puna, na pol prazna. Da li možemo sebi priznati jednu stvar, da mi kao država imamo probleme koji su strukturne prirode. Evo svi govorimo o zdravstvu itd. Strukturna pitanja su rješiva, mora samo politika to odrediti. Dakle, da bi riješili neke stvari moramo politički se odrediti oko strukturnih reformi, da li je to zdravstvo, da li je to nešto drugo bez daljnjega. A za to treba imati političke volje. Prema tome, ako nemamo snage za strukturnu reformu, onda nam i potres i rat u Ukrajini dođu fenomenalno dobro u političkoj retorici ali lažemo si jedan drugoga, lažemo si jedan drugoga. Ja ću isto nešto vrlo konkretno. Kad govorimo o rebalansu, govorit ću o APN-u. Dakle, prekjučer je izašlo na web stranicama da je za subvencioniranje kredita osigurano u proračunu, odnosno u rebalansu 50 milijuna kuna i po matematici oni su de facto već potrošeni. Iz kojeg razloga? Jer ako imamo 2700 do sad odobrenih zahtjeva, 4200 ukupno. Kad to pomnožimo sa prosječnom vrijednosti kredita, onda smo mi tih 5 milijuna ispucali već u ovih pet mjeseci. Ispucali smo ih. E dobro, istovremeno u rebalansu imamo skidanje od 42 milijuna i 600 000 kuna. Kad bih se ja bavio retorikom i stilskim figurama, ali ne bavim se time, nešto je skinuto od ukupna sredstva kojima raspolaže APN to je nekih 540 milijuna kuna. Ono što mene interesira, baš sa tog stanovišta interesira me da li je to gospodin Marić kao predlagatelj de facto koji je pisao taj proračun rekao novome ministru daj stisni malo ovog tvog šefa APN-a da malo nešto više napravi barem što se tiče podataka iz izvršenja proračuna po pitanju prihoda po osnovi nekretnina. Tu smo malo podbacili, pa natjeraj ga da radi, pa na taj način namakni ostatak sredstava. To je jedna od varijanta. To je priča koja se može ispričati na temelju brojki, možemo ih različito pričati. E ali ja vidim ovdje jednu drugu stvar. Onda bi čovjek rekao da je ovaj rebalans na majke mi. Dakle, nakon što je već prošao i utvrđen prijedlog rebalansa, dakle citirat ću izjavu ministra, kaže s obzirom na ovako veliki broj pristiglih zahtjeva normalno, a pitanje je koliko će ih biti do konca godine, dakle tako da je već proteklo, dakle čovjek radi preko vikenda, skidam mu kapu razgovarao o pitanju s premijerom i ministrom financija i dogovoreno je kako će ta sredstva osigurati tako da ne treba brinuti o tome. Dakle, skidamo s rebalansa 42 i nešto milijuna, ali mu je, evo imamo obećanje da će se to koncem vratiti. Sada da li, interesira me baš, uzimajući u obzir i Zakon o proračunu itd. da li je će biti takvi iznosi da mogu biti da se tolerirala unutar stavaka pa da to ne moramo rebalansirati ne, ali da svi zahtjevi i da će, koji su ono proceduralno opravdani, da će, da će ovaj, da će biti ispunjeni ne jer u protivnom ovo tu je rebalans na majke mi, ne. Evo, zahvaljujem.
Evo, povreda Poslovnika poštovani Josip Borić.
Hvala lijepa, kolega Fabijanić je povrijedio Članak 238., ne znam čemu je bila potrebna ova vaša konstatacija da smo mi ovdje na razini ispod lokalne razine kao zastupnici. Mislim ja osobno zaista znam puno lokalnih naših i vijećnika i regionalnih i državnih dužnosnika itd., mislim da smo svi određenih sposobnosti i pokušat nekoga izvrijeđat na taj način, mislim što ćete vi u toj socijaldemokratskoj, šta je to stranka, udruga, ne znam, pa vi nemate ništa osim ovu državnu razinu, možda vama svi ispod vas ne vrijede, ali jednostavno je ispod svake razine da vi to izgovorite [[Upadica: Vrijeme.]] kao jedan čovjek koji je vodio i skupštine i bio političar itd. … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Dobivate, dobivate opomenu [[Upadica: Imamo dušu.]] molim vas, opomenu dobivate. Replika, Renata Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ajde maknimo se od ovih, ovakve vrste komunikacija ja isto ne podržavam takav način razgovora. Strukturne reforme, spomenuli ste ih. Danas je više puta naglašeno kako nam je potrebna ozbiljna strukturna reforma zdravstava, ali mislim da to nije dovoljno da u RH imamo strašno puno problema i da nam treba niz tih strukturnih reformi pa onda molim vas podijelite s nama šta vi smatrate da trebamo prvo raditi.
Po meni dakako bi prioritet bio ono što su najviše, najviša izdavanja u proračunu na način da se troškovi optimiziraju i racionaliziraju, ali stvar je u tome što moramo prije svega sagradit percepciju javnosti da nije baš sve bajno i da dobro funkcionira. I da toga moramo biti svi svjesni. Pa isto tako recimo npr. ako pogledate vi dnevnike tko je kriv zato što se danas opravdano možda protestiraju vozači u sanitetskom prijevozu. Vozači u sanitetskom prijevozu su vozači koji su u domovima zdravlja. Dakle, s kime, s čime, recimo Ministarstvo zdravstva de facto i nema nekakve veze. I štrajkaju znate gdje, u onim županijama gdje ta nepravda postoji. Ne znam da li znate ali u Primorsko-goranskoj županiji ne štrajkaju zato to što je to izjednačeni i zato što je to riješeno. Prema tome nije za sve kriva ni država, ali moramo svi zajedno upregnuti se zato da napravimo sustav boljim, učinkovitijim i dakako [[Upadica: Vrijeme.]] uz [[Upadica: Vrijeme.]] habanja.
Slijede završne rasprave. Prva je u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo dobro je da smo se doduše sa zakašnjenjem uočili dugovi i potreba za hitno plaćanje tih dugova u zdravstvu, da se uočilo da nedostaje 27% sredstava da bi naši sugrađani mogli dobivati i dalje zdravstvenu zaštitu, da bi mogli kupovati lijekove jer bi bez toga uskoro bili bez neophodnih lijekova. Isto tako dobro je da su se poduzeli koraci u cilju smanjenja krize sa energentima. Znamo da će se nekih otprilike 75-6 miliona uložiti za troškove punjenja Okolia, što je dobro. Isto tako znamo da će zapravo opskrbljivači dobiti onaj dio odnosno da će morati uložiti onaj dio novaca koji je potreban da se to, da se to skladište napuni. Naravno ovdje mislim prvenstveno na prirodni plin i stoga u ovom rebalansu podržavamo da se ove stavke izmijene i prilagode potrebama naših građana. Ono što ne mogu shvatiti, kako je moguće da naša država nije u stanju ništa poduzeti da bi se dostigle cijene nafte i benzina koje su kod nas više za 40 i više posto nego u Mađarskoj. Na svoju repliku ministru Mariću nažalost nisam dobio odgovor, a postavio sam pitanje tko je pogriješio u svojoj procjeni, je li to bio ministar zdravstva koji je pogrešno planirao ili su u Ministarstvu financija smanjili njegove planirane veličine. Bilo bi dobro da to danas čujemo taj odgovor pa da znamo je li ministar zdravstva u potpunosti se izgubio u svojim procjenama ili je netko unaprijed odlučio da će se usluge u zdravstvu smanjiti, a s našim sugrađanima koji imaju zdravstvene probleme što bude bude, neka odu u Sloveniju pa neka tamo traže pomoć i u ostalim državama EU. Opet ću ponoviti i pitanje što je sa sredstvima koja su trebala biti planirana i rezervirana za razvojni sporazum Sjever. Ministre ovdje se ne radi samo o ministru Fuchsu kako ste meni odgovorili jer na potpisivanju tog sporazuma je bio premijer i 7 ministara, znači to su projekti koji su vezani za 7 ministarstava. Evo ovdje imamo i naše kolegice sa sjeverozapada, čuli ste to, čitali ste, bili ste prisutni, znate što se potpisivalo međutim evo do danas nažalost od 27.12. do danas nije održan ni jedan sastanak i ne postoji ni jedna inicijativa od strane ministarstva da se taj novac stvarno i uloži u te projekte u koji se treba uložiti. Ovo vas pitam u ime stanovnika 5 sjevernohrvatskih županije koje su s veseljem pretili potpisivanje tog sporazuma, a sad se pitaju zašto je sjeverozapad i opet zaboravljen i zašto se po tom sporazumu ništa ne poduzima, zašto se ništa ne događa, zašto se ministarstvo ne odaziva na sastanke, zašto nema nikakvog napretka od potpisa do danas. Samo da vas podsjetim da tu ima izuzetno važnih projekata, neki su projekti vezani i za gotovo sve županije kao npr. izgradnja brze željezničke pruge Čakovac-Varaždin-Lepoglava-Krapina-Zabok-Zagreb tzv. lepoglavska spojnica, nema ni traga ni glasa od početka bilo kakvih aktivnosti na tom dijelu. I ono što bi županije htjele da se to što prije pokrene nažalost do sada se ne rješava ništa. Znači ovo nije ministre vezano ministra Fuchsa, ovo je vezano za drugog ministra. Vi ste danas meni odgovorili da nema ministra Fuchsa pa mi ne možete odgovoriti na ta pitanja, ali opet ponavljam radi se o 7 ministra koji su bili na potpisivanju toga sporazuma i zapravo se ti projekti odnose na 7 ministarstava. Imamo tu izuzetno važnih projekata koji su vezani i za rast gospodarstva, ima tu i obrazovnih institucija, ima tu i zdravstvenih institucija. Nemojmo zaboraviti da se ovdje radi otprilike samo za ovaj dio oko, oko ovih projekata o 15,2 milijarde kuna, nakon toga još je tu 754 miliona kuna za gospodarstvo i industrijsku tranziciju sjevera Hrvatske i još 65,5 miliona kuna za pripremu projekte dokumentacije. Znači to sve nedostaje, ja to u proračunu ne vidim, a htio bi to vidjeti i bilo bi dobro ako mogu dobiti informaciju pa vas ovim putem molim da mi pošaljete informacije što je sa tim projektima, u kojoj su fazi, na kojim stavkama se to planiralo ili se nije uopće planiralo ili se uopće ne planira. I za kraj molio bih i predstavnike vlade i predstavnike vladajuće većine da se prestanu jednostavno baviti politikantstvima, da se više ne govori o reformama koje će se navodno provesti jer znate da se neće provesti nego da se ponovo odnosno napokon počnete baviti politikom i počnete upravljati državom i državnim institucijama. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane Sandre Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicima, kolege i kolegice, znači više puta kada smo ovdje govorili o proračunu rekli smo da ono po čemu je on za nas ključan je po tome da se iz njega vidi i politika i one javne politike koje vlada želi provoditi. Vrlo jasno se vidi čemu ova vlada daje prioritet, a čemu zapravo oduzima neku mogućnost razvoja. U tom smislu mada su moje kolege i kolegice već govorili o pojedinačnim stavkama i pojedinačnim problemima, ja ću reći nešto o amandmanima jer i naši amandmani isto tako izražavaju i našu politiku i što mi smatramo prioritetom. Tako primjerice tražimo da se poveća izdvajanje za pomoćnike u nastavi i to sa 29 na 35 miliona kuna ukupno iz razloga što već gotovo 8 godina se pomoćnici u nastavi financiraju iz ESF-a Europskog socijalnog fonda i u međuvremenu je broj učenika koji trebaju tu vrstu asistencije kao i broj pomoćnika višestruko narastao. Standardi koji su postavljeni tokom ovog niza godina sada su postali zaista vrijedan dio obrazovnog sustava i bitan su iskorak i u inkluzivnosti i u izjednačavanju obrazovnih i društvenih šansi naših učenika. Iz tog razloga smatramo da je nužno povećati ovaj iznos jer mnoge jedinice lokalne samouprave nemaju financijski kapacitet da samostalno financiraju rad potrebnog broja pomoćnika u nastavi pa onda imamo i velike regionalne razlike gdje ta usluga dostupna, a gdje nije u slučaju da nemamo zapravo dovoljno sredstava iz državnog proračuna. Druga stvar iz koje se također vidi ono čemu dajemo mi prioritet kao javnoj politici jest da tražimo povećanje sredstava za projekte civilne zaštite sa 2,8 miliona kuna na 42 miliona kuna. Iz razloga što je jasno da nas najveće ugroze, najveće ugroze jesu vezane uz klimatske promjene i jesu vezane uz poplave, požare i druge dakle nepogode kojima svjedočimo već dugi niz godina. U tom smislu cjelokupni kapacitet civilne zaštite trebamo jačati i trebamo u njega ulagati. Također želimo naglasiti da posebno male jedinice lokalne samouprave nisu u mogućnosti razvijati dakle sustave koji doprinose civilnoj zaštiti i daje iz tog razloga ovo povećanje apsolutno nužno. Također tražimo da se provedba Nacionalnog plana suzbijanja korupcije sa 16,5 tisuća kuna poveća na 2 milijuna kuna. Ne smatramo niti da je 2 milijuna kuna dovoljno, ali ili brišite dakle tu stavku iz proračuna ili jer zbilja 16 hiljada kuna ovak napisat da se daje za provedbu programa suzbijanja korupcije u državi u kojoj je korupcija percipirana kao najveći problem je zbilja smješno ili ćemo dati ozbiljne novce za to. E sad dolazimo do jednog fenomenalnog, fenomenalne pojavnosti u našem proračun koja zaista odražava stanje uma našeg ministra Banožića. Dakle, evo samo da vam kažem kako on vidi politiku obrane RH. Za razvoj cyber sposobnosti hrvatske vojske predložio je da se izdvoji 8,5 milijuna kuna, dok primjerice za duhovnu skrb traži 10,5 miliona kuna. Evo ljudi to vam sve govori, to vam sve govori gdje se Hrvatska nalazi i u kojem stoljeću se nalazimo. Dakle, cyber sigurnost i cyber napadi danas su jedno od najvećih i najrealnijih prijetnji koje imamo i to, i to imate u izvještajima i MORH-a i SOA-e i VSOA-e, ali ne mi ćemo dati dakle više za duhovnu skrb nego za razvoj cyber sigurnosti. U tom smislu naravno ide i naš amandman. Također tražimo da se poveća sa 3 miliona kuna na 13 miliona kuna unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji, a da se ta sredstva uzmu sa administrativne potpore Sveučilištu obrane i sigurnosti. Zašto Sveučilištu obrane i sigurnosti? Ne znam jel se sjećate kad je ministar Banožić predstavljao ovdje taj projekt tog sveučilišta rekao je da za njega nisu potrebna proračunska sredstva. Kak su sad potrebna proračunska sredstva? I to toliko sredstava koliko je predviđeno proračunom. Jednako tako tražimo i da se sredstva daju za uvođenje građanskog odgoja i obrazovanja, a smanje, smanji potpora Hrvatskom katoličkom sveučilištu u Zagrebu to bi isto pokazalo šta je politika 21. stoljeća ove vlade. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovanog zastupnika Marina Mandarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre zajedno sa suradnicima. Evo na samom kraju obećajem da neću svih pet minuta iskoristiti da malo ranije možemo danas i otići pogotovo uvažavajući sve vas koji ste cijeli dan ovdje bili u sabornici i pratili ovu raspravu. Evo ga, prvi rebalans ovogodišnjeg proračuna ja bih rekao ništa novo, nešto što smo otprilike gledali i prethodnih godina, možda nešto što možemo očekivati i idućih godina. Prihodi povećavaju se za preko šest i pol milijardi kuna. Ako ćemo malo samo o strukturi, naravno veseli to što se povećavaju porezni prihodi koji jesu glavni prihodi bilo kojeg budžeta. Kad gledamo porez na dobit planirani prihod od poreza na dobit povećava se za nekih 900 milijuna kuna. Naravno da on ocrtava i određenu povećanu gospodarsku aktivnost, odnosno očekivanu gospodarsku aktivnost. Što se tiče povećanja PDV-a i ministar je objašnjavao, a i bilo je danas rasprave da li je razlog tomu povećana inflacija pa to što su osnovice za obračun poreza porasle ili gospodarska aktivnost. Ministar je i na odboru jučer spominjao, vjerojatno je to kombinacija jednoga i drugoga. Nije to samo inflacija. Ima tu i pojačane gospodarske aktivnosti. Naravno to se vidi i kroz povećano i zapošljavanje i rast plaća, što se onda opet ocrtava na povećanim planiranim prihodima od doprinosa. Veseli i milijarda kuna planiranih više od EU sredstava. Što se tiče rashoda, naravno najviše je bilo riječi o zdravstvu. Ministar je jasno rekao dok god se strukturno ne riješi zdravstvo imat ćemo otprilike istu priču. Teze o tome da je promašeno inicijalno u planiranju proračuna za ovu godinu kad smo ga jesenas donosili za nekih 27%. Ne bih se s time složio. Jasna je zapravo i logika i politika Vlade, odnosno nadležnog ministra koji svake godine pri proračunu zapravo koliko je to u njegovoj mogućnosti pokušava da tako kažem zauzdati što je više moguće, a onda kako godina ide onda slijede naravno rebalansi koji su nekako odraz i događanja kroz godinu. Tako da osim povećanja sredstava za zdravstvo, za mirovine, naravno imamo povećanje sredstava uzrokovane opet nekom neprilikom, naravno situacijom u Ukrajini ruskom agresijom. Kad sam jesenas na završno govorio isto o proračunu također da sam se osvrnuo na potencijalne rizike imali smo corona virus u jeku, tinjajuću inflaciju i nekako smo svi zazvali da to bude to. No, eto ti vraga u drugom mjesecu tko bi rekao da će se zaratiti, pa problemi sa energentima. Nitko to nije očekivao. Naravno na Vladi je i na ministarstvu da se tome prilagodi i da odgovori. I onda opet imamo one mjere za energente koje su proljetos, rano proljetos donesene i to vidimo zapravo rezultate toga u ovogodišnjem proračunu. Drago mi je da opet vidim rast plaća javnih službi za 4%, naravno treba osigurati sredstva i za to. I dalje odgovorno tvrdim da u javnim službama niske su plaće, puno niže nego što su u realnom sektoru. I problem je zapravo zadržati i pridobiti najkvalitetnije ljude u državnu, u javnu službu. Znam to iz primjera lokalne samouprave i uvijek ću biti za povećanje plaće koliko god to dopušta proračun. Veseli me 104 milijuna kuna povećanje proračuna za sport. Sport nekako znamo koliko nam je bitan i koliko se volimo uvijek time pohvaliti i svako povećanje naravno da je za pohvalu. Samo ću se ukratko osvrnuti. Bilo je ovdje pritužbi kako je za rast cijena energenata, za inflaciju da je to zaslužena Vlada, odnosno greška Vlade, a kada je nešto dobro, kad rastu plaće, kad rastu zapošljavanja da je to rezultat tržišta. Potpuno pogrešno ja bih rekao, ne možemo reći da mjere politike ove a i prethodne Vlade nisu zaslužne za povećanje plaća i za povećanje zapošljavanja. I kratko samo još što se tiče Zakona o izvršavanju proračuna. Ne bih rekao da je to nevidljiv zakon, zakon koji inače prolazi ispod radara. Ja bih rekao kako kome vrlo bitan zakon zapravo koji možemo promatrati i kao neka uputstva za uporabu proračuna, modernizira se, olakšava postupanja. Evo toliko. Hvala od mene. Klub HDZ-a podržava. A skratio! [[Upadica: Cijelu sekundu!]]
Evo sa ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u jutro u 9,30 Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva. SJEDNICA PREKINUTA U 19,44 SATI
Sada ćemo prijeći na dnevni red, kao što smo najavili imamo objedinjenu raspravu o 3 točke, to su: - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu i projekcija za 2023. i 2024. godinu, uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. i projekcija za 2023. i 2024. podnose se i Prijedlozi izmjena i dopuna Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2022. i projekcija planova za '23. i '24. za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatske autoceste, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastruktura - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu, drugo čitanje, P.Z. broj 202 i - Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu Predlagatelj je vlada na temelju Članka 85. Ustava, Članka 39. Zakona o proračunu i Članka 211. Poslovnika Hrvatskog sabora te na temelju Članka 109. Zakona o proračunu. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe Članka 211. i 212. Poslovnika Hrvatskog sabora. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Konačni prijedlog zakona raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za poljoprivredu, Odbor za gospodarstvo i Odbor za obranu. Podsjećam na čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi Državni proračun i projekcije, ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka Državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu Državnog proračuna i projekcija, podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih Prijedlogom Državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Prije nego što dam riječ poštovanom potpredsjedniku Vlade i ministru financija Zdravku Mariću, imamo nekoliko zahtjeva za stankom. Prvi na redu je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ove rebalans je rezultat dvije činjenice. Prva, nesporna kojoj svi svjedočimo iz dana u dan je rastuća inflacija. Međutim, druga je ta što neke stvari, kada se donosio proračun nisu dobro planirane. Kada se donosio proračun vrlo jasno smo rekli, niste predvidjeli sredstva za zdravstvo u dovoljnoj mjeri. Rezultat, dugovi rastu, obveze se ne podmiruju i moramo imati rebalans i opet ne predviđamo dovoljan iznos sredstava, tako da već sada možemo sa sigurnošću reći da ćemo u 9. ili 10. mjesecu imati i drugi rebalans, a možda čak do kraja godine i 3. Međutim, u ovom rebalansu se krije još jedan ozbiljan problem, a to je problem obnove i zato molim ministra da u svojem uvodnom izlaganju odmah odgovori na jedno pitanje. Zašto se smanjuju sredstva za obnovu? Mi znamo da je kod inflacije posebno došlo do porasta cijena građevinskog materijala, to znači da će svaka kuća koja se obnavlja biti skuplja nego što bi bila prije godinu ili dvije godine. Na tu inflaciju umjesto da dižemo sredstva za obnovu kako bi se obnova ubrzala, mi ih smanjujemo. Zato vas uvaženi ministre i potpredsjedniče Vlade, molim da odgovorite na to pitanje koje možda malo i izlazi iz resora financija, ali ne i iz vaših obveznika potpredsjednika Vlade i da nam kažete zbog čega se smanjuju sredstva fondu za obnovu i to u iznosu koji prelazi stotinu milijuna kuna. I za kraj, poštovani g. predsjedniče, vama jedna molba. S obzirom na opširnost materije i da se nismo vratili na one predpandemijske postavke u potpunosti, da se vrijeme za klubove produži na 15 minuta. Hvala.
Već je [[Upadica: A je, ispričavam se.]] I to samoinicijativno. Ništa. Druga je na redu kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Molim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Centra i GLAS-a. Danas imamo u raspravu jednu izuzetno važnu temu, to je rebalans, ali mislim da tema rasprave kad je riječ o rebalansu će se otvoriti o nečem drugom. Tema rasprave će se otvoriti kakvo nam je stanje u zdravstvu. Postoje dva dobitnika, ako to tako mogu nazvati, ovog proračuna, a ta dva dobitnika su dva ministra čije je prezime počinje na B i koji vode mrtvu trku tko će od njih biti gori ministar sad u ovoj Vladi. Riječ je o ministru Banožiću i riječ je o ministru Berošu. Ako bi se trebali odlučiti tko manje sposobno radi svoj posao, teško da bi se mogli odlučiti o kom je riječ. Ovaj proračun, odnosno rebalans, bez obzira što je u temi korone i u temi rata u Ukrajinu zapravo govori o problemu koji imamo u zdravstvu. I za taj problem koji imamo u zdravstvu nije kriv ministar Marić, kriv je kao potpredsjednik Vlade, ali ne kao ministar financija. On tu odrađuje tehnički posao, ali krivci su negdje drugdje. Nekako mi se čini da bi bilo pristojno i elementarno da su se ta dva ministra tu bili i da zapravo imamo prilike i neka pitanja postaviti njima, ali uvijek kad je tema rebalansa, govorimo o brojkama, a ne govorimo o suštini, zašto u rebalans ulazimo i što su teme. Ne mogu i ne dodirnuti se obnove. Tko se u javnom prostoru više sjeća da je postao jedan ministar koji se zvao Darko Horvat? Teško da ga se više sjećamo, a on je kriv zašto obnove nema. A ovaj nesretni ministar Paladina je na svu sreću su svjetla javnosti bili negdje drugdje, a on je ispod svega toga i kroz ovaj proračun zapravo se pokazuje obnove biti neće, a zadnja rupa na svirali, važeći ministru Paladinu je obnova. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani potpredsjedniče Vlade i poštovane kolegice i kolege. Klub Mosta je za potrebe ove rasprave danas izračunao koliko će biti zapravo šteta inflacije u RH. I to ne vidimo u diskursima, ne vidimo u raspravama, ne vidimo konkretne brojke te štete koja će ukoliko bude inflaciju koji će danas predstaviti naš ministar, u Hrvatskoj bili negdje oko 15 milijardi ili 20 čak možda. A ako pređe dvoznamenkastu brojku inflacija, mi ćemo imati trošak inflacije 25 milijardi kuna, što je negdje oko 5 Peljeških mostova i nitko ne raspravlja o tome kako ćemo mi tu štetu sanirati već danas. Da imamo konkretnu strategiju na koji način ćemo mi iskompenzirati i na koji način će se u budućnosti financirati ta šteta inflacija koja nas čeka kao cijelo društvo jer uvijek štetu inflacije kao takvu plaća cijelo društvo. Takva je. A druga stvar, razlog zbog čega se ovdje nalazimo danas, glavni razlog jest rebalans zbog zdravstva. Dakle mi u tom zdravstvu imamo problem dakle da nam je ministar optužen, odnosno USKOK istražuje dvije afere ili više možda njih. E to ulazi u sferu korupcije koja je u Hrvatskoj opet izračunata i vi imate da je po današnjem tečaju trošak korupcije u Hrvatskoj 70 milijardi kuna. I ako zbrojimo te dvije komponente danas, dakle i štetu inflacije s jedne strane imamo trošak korupcije to vam je 90 milijardi, to je pola današnjeg proračuna da uopće nismo krenuli sa raspravom, pola proračuna. I umjesto da stvarno krenemo u koštac sa inflacijom i u koštac s korupcijom gdje ministar koji je očito pogodovao svom paparazziu i sa svoje kad je imao političku.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Kolega Bajs, izvolite.
Gospodine predsjedniče sabora, gospodine potpredsjedniče vlade. U ime Kluba zastupnika Fokus i nezavisnih zastupnici zatražili stanku od 10 minuta. Pred nama je izmjena i dopuna proračuna RH za 2022.g., ja ću reći da je ona uzrokovana i ekonomskom situaciju, dakle porastom inflacije i naravno smanjenjem predviđanja za porast BDP-a u Hrvatskoj za 2022.g. Upravo su se stvari okrenule s jedne strane umjesto 7% porasta gospodarstva imat ćemo dva i nešto, a umjesto 2% inflacije gotovo 7,5. Međutim, kada pogledamo ono na što će se novci trošiti šta je povećanje to je samo zdravstvo povratno iste brojke kao što su bile 2021.g., nabava protuzračnog sustava za našu hrvatsku vojsku nakon pada drona i još nekoliko stvari. Ja ću reći da ovdje mnogo stvari nedostaje da nije ni na koji način u državnom proračunu predviđeno. Naime, Vlada RH napravila je mjere za potporu kako građanstvu prije ukrajinske krize i ukrajinskog rata. U ovom državnom proračunu se ne predviđa nikakve dopunske mjere, a to bi trebalo biti. Uz takav porast inflacije 5% i nešto u siječnju, 9% u travnju mi bi očekivali da to bude sukus ovog proračuna, to znači da se pomogne životnom standardu građanstva, umirovljenika, onih koji rade da se pomogne gospodarstvu i od drugih dio država EU već sada radi na novim mjerama i već ih provodi, a mi tu stojimo na nuli. I k tome ako mi očekujemo da to ne uzrokuje nikakve potrese na nizu specijalnih i posebnih dijelova gospodarstva kao što je recimo poljoprivreda i u ovom slučaju govorim o građevinarstvu koje ima fiksne ugovore to je ono što nedostaje, što fali [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i što očekujemo da bude u proračunu, a nije.
Stanka je odobrena. Kolega SAčić izvolite. Kolega BAjs samo isključite se molim vas. Evo izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. U ime kluba Hrvatskih suverenista izjavljujemo i tražimo stanku u trajnu od 10 minuta kako bi još jednom hrvatskoj javnosti, a svima vama kolegice i kolege ukazali osobito dali potporu. Iščitavajući prijedlog rebalansa proračuna doista smo neugodno iznenađeni i utvrdili da se opet i o ovom prijedlogu tog važnog dokumenta ništa značajno ne poduzima za poboljšanja rada DORH, USKOK-a za tijela koja su najodgovornije za progon kriminalnih djela u Hrvatskoj niti im se osigurava prostor za povišenje plaće, niti za materijalno-tehničke uvjete rada imaju deklatorno sve, a u stvarnosti su im ruke vezane i dapače osim što ih se financijski kinji i zloupotrebljava ta njihova obaveza od strane izvršene vlasti da mora osigurati njihova sredstva za neometan, neovisan rad po ustavu koji im se garantira, naš predsjednik vlade, nažalost pa čak i predsjednik države nekažnjeno si dozvoljavaju prozivati i pozivati, naređivati, zvati telefonom zamislite glavnu državnu odvjetnicu to smiješ radit, ovo ne smiješ radit. Trebamo biti oštriji i financijski ih osigurat da budu neovisni, a onda i kazneno pravno zapriječiti svakom bez obzira koju vlast održavao ako prijeti državnoj odvjetnici da mora završit u zatvoru, kao što se sudovi uredno zaštićuju u kaznenim djelima pa zadnjih godina nemamo više nikakve izlete od političara da sud ne vrijedi, da laže, da je korumpiran itd. u konkretnom slučaju.
Stanka je odobrena. I kolegice Vukovac izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle u ime kluba Za pravednu Hrvatsku također tražim stanku u trajanju od najmanje 10 minuta. Naime, danas trebamo kroz ovu točku dnevnoga reda razložiti prijedlog rebalansa proračuna. Ono što je važno reći da bi i naši građani razumjeli dakle država planira potrošiti više čak 9,2 milijarde kuna. Ja ću samo napomenuti da je država ubrala više prihoda od poreza na dodanu vrijednost u posljednjem razdoblju čak 1,8 milijardi kuna, kad govorimo o prihodima od doprinosa tu je država ubrala više čak 1,9 milijardi kuna, hoću reći da je naša država izgleda profitirala u ovoj krizi, a pitanje je zapravo koliko još takvih opterećenja poreza, prireza, nameta, poskupljenja naši građani i naši poduzetnici još mogu izdržati. Očekivali smo da će država korigirati svoju potrošnju međutim to se ne događa, a ja ću iskoristiti trenutak pa ću napomenuti da je evo i ovaj ministar je dio vladajućih koji su nam prije nekoliko godina prezentirali metodu koja je trebala dovesti do smanjenja 1,5 milijardi kuna kako je to metoda Standard Cost, metoda po Standard Cost modelu koja je zapravo međunarodno priznata metodologija koja je razvijena u Nizozemskoj, a trebala je dovesti samo u prvoj fazi do smanjenja dakle 1,5 milijardi kuna i to troškove poslovanja našim poduzetnicima, dakle trebali smo ih administrativno rasteretiti odnosno administrativno rasteretiti cijelo naše gospodarstvo. Do toga nije došlo. Zašto se te metode i dalje ne primjenjuju? Jesmo li svjesni trenutka u kojem živimo i kada ćemo početi primjenjivati metode koje primjenjuju [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] razvijene zemlje članice i dovode do ušteda građanima.
Hvala kolegice Vukovac, stanka je odobrena. Evo imamo još zahtjeva, kolegica Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi još jedanput pokazali zapravo kako je rebalans proračuna itekako potreban. Naime, prethodna godina 2021. bila je godina, Covid godina u kojoj smo jako brzo i sa vrlo visokim rastom od 10,2% izašli iz krize. Međutim, unatoč tome, evo, početak ove 2022. dovelo je do novih geopolitičkih problema i napetosti, čime se zapravo došlo do određenih problema i u opskrbi energentima i rasta inflacije i sl. Sve to je zapravo rezultiralo da se ova Vlada morala dodatno brinuti o svim onim efektima koje upravo ta kriza izaziva, a to znači voditi računa upravo o održivosti sustava, kako zdravstva, tako i mirovina, a isto tako i pomoći građanima sa navedenim inflatornim kretanjima vezano za energente. Stoga ovaj proračun i ovaj rebalans upravo doprinosi tome da bi građanstvo i da bi građani mogli izdržati sve ove napade koji su zapravo egzogeni i koji na taj način zaista ne mogu sami sanirati. Prema tome, ovaj rebalans dokazuje upravo to da je on potreban i da na ovaj način se može itekako dobro upravljati financijskom situacijom u državi.
Stanka je odobrena. Kolegice Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kao i ostale kolegice i kolege, u ime Kluba socijaldemokrata molim vas stanku u trajanju od 10 minuta. Mi bismo ovom prilikom željeli ukazati na činjenicu da ovaj proračun ne proizlazi iz, ovaj rebalans proračuna ne proizlazi iz situacije u koju smo dovedeni i zatečeni globalnom situacijom u Europi u svijetu ovoj godini već dolazimo u rebalans zbog lošeg planiranja ove Vlade i zbog činjenica da izostaju one suštinske reforme koje su nužne ovoj državi. A i sam ministar Marić često puta je rekao da nije vidio tu reformu zdravstva koju cijelo vrijeme najavljuje ministar Beroš i očito je da ni u vladajućoj većini nema jedinstva oko toga kakva je i da li je potrebna reforma zdravstva. A da je reforma zdravstva potrebna, svake godine iznova pokazuju nam rebalansi i pokazuju nam proračuni kada moramo krpati rupe da bismo zapravo došli u naplatu potraživanja u zdravstvu na stabilnih, kako vole reći 120 dana za ljekarne, odnosno 180 dana za bolnice. Znači iz godine u godinu ponavlja se isti scenario na našem rebalansu, mi uvijek uzimamo novac za krpanje rupa u zdravstvu, to zdravstvo, sustav mora doći u razinu samoodrživosti, on nikako ne smije izgubiti na kvaliteti i dostupnosti za naše građane, što nažalost zadnjih dana i mjeseci sve više svjedočimo u RH. Naravno, mi smatramo kao socijaldemokrati da privatni sustav ne može i ne smije biti alternativa dobrom javnozdravstvenom sustavu u RH i da ova Vlada među prvim reformama koju mora provesti je provesti reformu održivog javnozdravstvenog sustava koji će biti na korist svim građanima, a ne koji ćemo iz godine u godinu krpati.
Hvala. Sada ćemo napraviti stanku do 11 sati i 15 minuta. Nakon toga će nam se obratiti potpredsjednik Vlade i ministar financija. STANKA U 11,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,15 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici nastavit ćemo sa radom. Kao što sam najavio sada će nam Prijedlog rebalansa državnog proračuna predstaviti potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo na početku moja isprika na glasu, evo sve sam učinio ali nisam ga uspio skroz vratiti ali mislim da će izdržati, nadam se da će izdržati da se uvodno obratim i odgovorim na sve vaše replike, odnosno po potrebi u tijeku rasprave i na sva druga pitanja. I u ovim obrazlaganjima stanke dosta je pitanja podignuto, vjerujem i u okviru replika najveći dio će se odnositi na zdravstvo, na inflaciju. Spomenuta je i obnova. Odmah ću na početku reći, dakle ne smanjuju se sredstva za obnovu, ona se povećavaju za gotovo 300 milijuna kuna kad se gledaju svi ti izvori i mislim da što se tiče same obnove odmah da jednostavno odgovorim u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna nekoliko odredbi smo uključili i na neki način prilagodili kako bi povlačenje sredstava kako Fonda solidarnosti, tako i Fonda za obnovu a i onih ostalih izvora državnog proračuna učinili što je moguće jednostavnijima, prohodnijima, efikasnijima u konačnici. Dakle, vrlo je jednostavna rečenica što se tiče obnove nema smanjivanja sredstava, dapače povećana su sredstva, ali isto tako i olakšane su procedure korištenja određenih sredstava. Prije nekoliko tjedana Vlada je usvojila na svojoj sjednici program konvergencije kojim je između ostaloga makro ekonomske projekcije za ovu godinu ažurirala. I ono što smo učinili mi učinili su u međuvremenu i brojni drugi akteri, pa tako i Europska komisija prije nekoliko dana. Fitch Ratings agencija također prije nekoliko dana, vodeći analitičari itd. Projekcija rasta za ovu godinu je korigirana na nešto nižu razinu što se tiče Vlade sa 4,4 na 3%. Glavni i osnovni razlog za to ili dva glavna razloga su s jedne strane visoka i viša baza prošle godine, jer rast prošle godine je zapravo bio iznad svih očekivanja. 10,2% rasta BDP-a u Hrvatskoj je drugi najviši rast u EU. S druge pak strane s obzirom na i dalje jako visoku razinu neizvjesnosti najvećim dijelom vezano za rusku invaziju na Ukrajinu, ali isto tako i sve vezano uz cijene energenata, cijene hrane općenito najave dizanja kamatnih stopa i neka veća ostvarenja i slično mi naravno uvijek u našim makroekonomskim projekcijama zadržavamo jednu određenu razinu koja zapravo daje nam manevarski prostor da možemo reagirati po potrebi ali isto tako učiniti sve da te negativne reperkusije smanjimo, a pozitivne efekte što je moguće bolje iskoristimo. Slična tema i slični argumenti se mogu koristiti i kod naše korekcije stope inflacije za ovu godinu, prosječnu stopu inflacije, onaj indeks potrošačkih cijena smo korigirali na višu razinu i to na razinu od 7,8%. Koliko sam pratio analitičare brojne i u Hrvatskoj i vani, to je zapravo i najviša procjena što se tiče Republike Hrvatske. Ostvarenja prva četiri mjeseca, u ponedjeljak je Državni zavod za statistiku objavio podatak za travanj i inflaciju od 9,4% zapravo potvrđuju da je naša projekcija na realnim osnovama. Međutim kao i kod BDP-a također postoji čitav niz negativnih čimbenika rizika. U prijevodu da se ta na žalost stopa ostvari i u nešto višem iznosu. Međutim, naravno da je na nama sve što možemo i u okviru mogućnosti ja ću govoriti u ime fiskalne politike, ali sam siguran da i monetarna politika koja je nezavisna, koja odgovara Hrvatskom saboru, ovom Visokom domu također promišlja što i na koji način može učiniti kako bi se između ostaloga i ti inflatorni efekti, učinci ublažili jer u konačnici i temeljni cilj Hrvatske narodne banke je održavanje stabilnosti cijena. Dakle, ne samo fiskalna politika nego i monetarna. Temeljem tog makro ekonomskog okvira mi smo krenuli u korekciju, ali ne samo makro ekonomskog okvira, nego i ostvarivanja prihoda proračuna u prva četiri, odnosno polovica petog mjeseca je iza nas. I temeljem toga stvoren je novi okvir prihodne strane proračuna. Ukupni prihodi su povećani u odnosu na izvorni plan sa 6,6 milijardi kuna. Jedna molim vas napomena a temeljem jučer rasprave na matičnom odboru koja je bila izuzetno kvalitetna, zahvaljujem predsjednici, zamjeniku i svim zastupnicima kako saborskim tako i onima vanjskima koji su sudjelovali u raspravi kako i doliči matičnom Odboru za proračun, a prema izvješćima i informacijama mojih kolega i svi ostali odbori su zaista prošli u jednom konstruktivnom tonu. Ono što hoću reći, dakle ovaj rebalans kao i svaki puta kad vam donosimo taj set i skup materijala on je uvijek u skladu sa Zakonom o proračunu koji propisuje kako i na koji način tablice trebaju izgledati, što se s čim uspoređuje. Mi smo uz to napravili jedan dodatak samom proračunu, a i jednu prezentaciju koja je javno dostupna, koju imate, vidim da mnogi imate u klupama da se jednostavnije uspoređuju brojke, jer razlikujemo tri hajmo reći tako kolone ili stupca. S jedne strane to je izvorni proračun za ovu godinu. On je u međuvremenu sukladno zakonskim ovlastima određene preraspodjele koje smo učinili korigiran na tekući plan, a sada imamo i novi plan, tako da evo temeljem i opaski koje smo imali u proteklim rasprava o proračunu i rebalansima proračuna unaprijedili smo i taj način izvještavanja, tako da vama isto tako bude jednostavnije i za samu raspravu, za vaše izlaganje u ime klubova pojedinačno, ali isto tako prije svega naravno za naše građane. 6,6 milijardi kuna povećanje u odnosu na izvorni plan prihodne strane proračuna pri čemu naravno prednjače porezni prihodi. E sad, tu dolazimo do onog najvažnijeg dijela, a to je rashodna strana što nas najviše i zanima uz dužno poštovanje prema prihodima naravno. Rashodna strana, čuo sam malo prije dobro ste rekli 9,2 milijarde kuna kad se gledaju samo rashodi iz onih tzv. općih izvora. Ono što utječe na rezultat proračuna mi to zovemo po računovodstvenim kontnim planovima 1, 2 i 8. Dakle, ono što zapravo ubiremo kao opće porezne prihode i distribuiramo odnosno kao takve imaju efekta na ukupni rezultat. Kada gledamo sve izvore, kada tome pridodamo i europske fondove i vlastite i namjenske prihode, e onda je to povećanje 10,9 milijardi kuna sve skupa ukupni državni proračun. Imate razradu po ministarstvima, upravo na tragu onoga što sam maloprije rekao izvorni plan, tekući plan, novi plan. Međutim, u tom prezentacijskom materijalu smo između ostaloga sumirali najvažnije stavke, da iz toga svega izvučemo ono što je zapravo najvažnije i za prezentirati visokom domu, ali isto tako prezentirati hrvatskoj javnosti. Dakle, najveće povećanje na, se odnosi na zdravstvo. Samo po pitanju obveza prema dobavljačima, veledrogerijama i svemu onome što je vezano uz lijekove, sanitetski materijal i ostalo 3,5 milijarde kuna razbijeno između toga da li ide bolnice ili ljekarne, dakle putem ministarstva ili HZZO-a. Znate da je HZZO još od 2013. odnosno 2014. izvan Državne riznice ali je u konsolidiranoj općoj državi. Dakle, ja bi rekao manje važno. 3,5 milijarde sve skupa. Nije to jedino, za zdravstvo se još dodatno izdvajaju sredstva vezano kao i za obrazovanje za određene sudske presude. Postoji i dodatna izdvajanja za klinički bolnički centar u Rijeci, gotovo 50 miliona da se i taj projekt koji koliko i čujem u Primorsko-goranskoj županiji i u Rijeci jako dobro i prepoznat i poznat tako da će se na ovaj način i s ovim sredstvima zapravo to sve skupa uobličiti i završiti. Također, druga najveća stavka povećanja su mirovine i mirovinska primanja, uvijek jako jasno nedvosmisleno želim slati poruke što se tiče naših umirovljenika. Proveli smo indeksaciju mirovina od 2,2% u petak na obljetnicu između ostaloga i postojanja HZMO-a isplaćen je onaj tzv. kolokvijalno rečeno energetski dodatak za umirovljenike kao jednu od mjera u onom paketu antiinflacije odnosno u smislu ublažavanja efekata inflacije. Vjerujem da su brojni naši roditelji, bake, djedovi već su potvrdili, ja sam provjerio, je sjelo je. Ta mjera i jedna i druga što se tiče same mirovine i mirovinskih primanja za drugu polovicu godine u ovom trenutku teško je projicirati i reći decidirano, ali vrlo izvjesno da će indeksacija mirovina biti i viša od ove prve. I sukladno tome jasna, nedvosmislena poruka prema umirovljenicima koliko god bude osigurat će se sredstva. Dakle, mirovine i mirovinska primanja nikad nisu, niti će biti pod znakom pitanja kao takve. Uz to naravno čitav niz stvari u samom proračunu, ja ću napomenuti da sve vezano uz ukrajinsku krizu također u rebalansu bilo da govorimo o zanavljanju i nabavi dodatne robe za naše robne zalihe, ne samo zbog punjenja njihovih nego zbog, obzirom i na poremećaj koji se događaju jer u Ukrajini kao jednoj od značajnijih i poljoprivrednih i prehrambenih čimbenika na globalnim razinama obzirom na ove poremećaje već se sad vide, a evo očekuju se i dodatni poremećaji na globalnim razinama, pa između ostalog sukladno tome smo određene stvari napravili, ali isto tako obzirom i na činjenicu da je već značajan broj i ukrajinskih državljana došao u RH i da smo ih zbrinuli i da ćemo ih zbrinuti. Znate i sami, sve mjere koje je vlada između ostalog rekla, pa tako između ostaloga i mjeru da ćemo subvencionirati i privatni smještaj odnosno udomljavanje ukrajinskih izbjeglica. Također, četvrti, velika stavka u smislu onoga što se tiče rebalansa je naš dogovor sa sindikatima državnih i javnih službi, ovaj puta svi, sve sindikalni predstavnici odnosno oni koji su reprezentativni su potpisali novi temeljni kolektivni odnosno kolektivni ugovor gdje je prepoznato povećanje 4% osnovice, povećanje sistematskih pregleda, prijevoza i čitav niz drugih mjera koje uz dužno poštovanje ali financijski su nešto manjeg obujma ali sigurno da su važne da se unaprijedi i poboljša materijalni status naših zaposlenika. Tu su naravno i sredstva izdvajana za poljoprivredu, za obranu i jamstvenu pričuvu. Ja mislim evo koliko sam pokušao u 7 godini mog osobnog mandata kao ministar financija i čitavog niza proračuna i rebalansa nisam se sjetio ni jedan puta da smo jamstvenu priču urgirali, možda griješim, ovaj puta smo morali obzirom na protestirano jamstvo od 32 miliona eura od prije neki dan, itd., itd. sve te stavke koga god zanima naravno slobodno pitajte nastojat ću nešto odgovoriti. U svakom slučaju da se vratimo na ukupnu sliku. 6,6 milijardi povećanje prihoda državnog proračuna. 10,9 povećanje rashoda državnog proračuna i samo kad gledamo državni proračun to je onda kao to posljedicu ima povećanje ukupnog deficita za nekakvih 4,3 milijarde kuna. Međutim, izvanproračunski fondovi, lokalna samouprava, jel lokalna samouprava bez obzira što nije predmet naše rasprave danas i o njima kao takvima ne raspravljamo i ne glasamo, možemo se naravno dotaknuti, ali i oni bilježe značajno bolje prihode. Investicijski ciklus i nekakva dinamika ostvarenja dosadašnjeg rezultata kako prošle tako i prvog kvartala, prvog tromjesečja ove godine pokazuju da će rezultat biti bolji odnosno deficit manji te isto tako mi moramo učiniti određene prilagodbe za onaj sustav ESA 2010. što je usporediv sa svim zemljama članicama EU. E kad se to sve skupa zbroji, konsolidira i prilagodi naš ukupni deficit opće države po ESI to je onaj glavni podatak raste sa 12 milijardi na 13,4 milijarde kuna. Dakle, sa 2,5% bruto domaćeg proizvoda na 2 zarez ili 2 cijela 8%. Mi smatramo u vladi kao što smo dosada od 2016. svake godine jedna od naših objedinjenih točaka je izvršenje proračuna 2021. pa ću potrošiti jednu kratku rečenicu na nju. Svake godine pa čak i u onoj baš pandemijskoj 2020. ostvarili proračun bolje od onoga što smo očekivali. Prošla godina u odnosu na zadnji rebalans 4,1% BDP-a deficita, deficit je bio 2,9%. Dakle, što sam poručio jučer i na matičnom odboru to ću i sada reći. Naravno da ćemo učiniti sve da ostvarenje proračuna bude i bolje, sa višak prihoda znate i sami svih ovih godina smo mudro usmjeravali na porezno rasterećenje te na smanjivanje udjela javnog duga i općenito na javni dug, a rashode držali unatoč svim mogućim izazovima s kojima smo suočeni, zapravo držali u okviru mogućnosti odnosno onoga što smo originalno predvidjeli. Uvijek završavam sa onom slikom ili grafikonom što se tiče javnog duga koja govori puno više od svih ovih mojih riječi promuklih ali ona zapravo pokazuje da zapravo svih ovih godina mi imamo konstantnu putanju smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u, jedina iznimka je 2020. godina gdje smo imali jednokratni efekt povećanja zbog pandemijske godine. Maloprije je uvaženi zastupnik Troskot između ostaloga rekao o tim izračunima što se tiče troškova inflacije. Teško je zaista to sve skupa kvantificirati i mi to tako radimo odnosno radit ćemo izračune ali samo što se tiče COVID-a, do dana današnjeg, 42 milijarde kuna, 42 milijarde kuna izravno troška državnog proračuna, samo državnog proračuna. Znaju poduzetnici i gospodarstvenici, znaju građani koliko je njih sve dodatno to sve koštalo. Ja samo govorim o 42 milijarde kuna koje nas je COVID trošak otpočetka izbijanja pandemije samog državnog proračuna. E i u skladu i sa tim izazovima, i brojnim drugima, fiskalna politika kada gledate recimo i izvješća … [[Govornik se ne razumije.]] koji nam je prije nekoliko dana zadržao povijesno najviši kreditni rejting, dakle trostruko B, jednu stepenicu čak i više od one razine razgraničenja između ispod investicijske i investicijske, sa pozitivnim izgledima gdje vrlo jasno kaže, ako baš nešto i značajno ne podbacite, a ja duboko vjerujem da nećemo, dapače, mislim da ćemo biti i bolji u fiskalnoj politici od ovih brojki te naravno ako se proces uvođenja eura nastavi po planu i ne dođe do neke značajnije odgode a ja također i mi vjerujemo da neće do toga, odnosno da će se nastaviti u skladu sa našim planovima, kreditni rejting će dodatno biti poboljšan. Dakle, to vam samo govorim između ostaloga što kada govorimo i nekakvu retrospektivu svih ovih godina i brojnih naših rasprava koje su uvijek bile izuzetno konstruktivne i ja sam evo kao ministar uvijek uživao raspravljati i govoriti o njima ali zapravo vidite i sami kakve potvrde između ostaloga imamo i na međunarodnom planu jer to su ipak institucije koje ne gledaju samo Hrvatsku, one gledaju horizontalno cijeli svijet, sve zemlje i jako dobro znaju što se i gdje i kako i na koji način događa pa evo i ova nova kriza koja je jasna da je također globalna, nije hrvatska inflacija po ničemu specifikum. Zadnji podaci to također, mi smo ponovno opet negdje u sredini, kada gledate i proteklih 12 mjeseci. nešto blago iznad prosjeka međutim, ne smijemo samo na tu konstataciju i činjenicu reći što je tako i ništa se ne može učiniti, zato smo išli sa paketom mjera koji je u ovom rebalansu također prepoznat jer su mnoge mjere, većina mjera zapravo, stupile gotovo sve su zapravo stupile 1. travnja ove godine i sve to skupa je provedeno i provučeno kroz sam rebalans proračuna. Jako važna točka uz ovo sam rebalans je i Zakon o izvršavanju državnog proračuna, on je u pravilu, ne trošimo previše riječi ali evo ja ovo vrijeme što je ostalo ću potrošiti na njega, o izvršenju proračuna, mislim da sam ono najvažnije zapravo i rekao za prošlu godinu, da imamo puno bolji rezultat u odnosu na ono što smo očekivali, ali koga zanima naravno i ko ima veći interes, slobodno neka pita. Zakon o izvršavanju državnog proračuna koji uvijek ide tradicionalno uz sam proračun ili rebalans, mi smo ga originalno ove godine htjeli još jedanput mijenjati prije samog rebalansa iz jednog jednostavnog razloga, na snagu je stupio novi zakon o proračunu koji ste vi izglasali, koji donio nekakva nova poboljšanja i unaprjeđenja u samom sustavu. E sada, i zbog toga što imamo novi zakon, a i neke nove momente čitav niz odredbi, u samom zakonu je korigiran pa zapravo to nisu ni izmjene ni dopune nego novi zakon o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu pa se tako između ostalog dodatno uređuju preuzimanje višegodišnjih obveza na teret proračuna, to je upravo uvaženi zastupniče Grbin, jedna od stvari koje sam rekao a propos obnove, tu smo maksimalno unaprijedili i pojednostavili složenost odnosno unaprijedili efikasnost i učinkovitost, prohodnost korištenja sredstava, kako ponavljam još jedanput, Fonda za obnovu, tako i Fonda solidarnosti ali i drugih izvora. Također, dodatno se uređuju i plaćanja predujmovima, temeljem i naših dosadašnjih iskustava, odnosa sa brojnim proračunskim korisnicima nas u Ministarstvu financija, prilagodili smo određene odredbe. Mogućnost raspisivanja javnih poziva, jako važna stavka, državna jamstva možda neću sad sve stić ali ću kroz druge replike nastojati, jučer je bila na matičnom odboru rasprava na tu temu, s jedne strane HAMAG i HBOR dobivaju ovlasti da u ime i za račun RH izdaju jamstva koja su dobrim djelom vezana za korištenje sredstava Nacionalnog programa otpornosti i oporavka. Nakon predujma od 800 i nešto milijuna eura dobili smo odnosno dobit ćemo u 6. mj. među prvim zemljama jer smo ispunili 34 mjere, dodatnih 700 milijuna. Tom dinamikom nastavljamo i dalje i mogu slobodno reći da očekujemo i krajem godine, u prosincu dodatnih 700 milijuna eura. HBOR i HAMAG će biti važne poluge za korištenje tih sredstava međutim ovdje sad što se tiče jamstava, osigurano je dodatnih milijardu eura zapravo sve skupa milijardu i 100 milijuna eura za osiguranje opskrbe energentima za iduću sezonu grijanja. Jako puno radimo na tome i taj model kada sve uobličimo ćemo prezentirati ali u načelu, naši energetski igrači prije svega, HEP na ovaj način daje u mogućnost kao zdravoj kompaniji da uz državno jamstvo likvidnim sredstvima kreditnih institucija vrši nabavu plina jer u ovoj sezoni između dvaju grijanja se to između ostaloga radi kako bi osigurali adekvatnu opskrbu. Cijene nažalost su puno više međutim pratimo i nekakva kretanja tih tzv. forward i futures ugovora vrijediti u zadnjem tromjesečju i u prvom tromjesečju iduće godine. Ako se ostvare određeni gubici, a mi mislimo da hoće, na rashodovnoj strani proračuna otvorena je stavka, iznos od 75 milijuna, hoće li ili neće biti dovoljan, u ovome trenutno je manje važno, bitno da je stavka tu i pokrit će se eventualni gubici. Otvaranje računa, izvršavanje državnog proračuna, evo još 7 sekundi, samo mogu vam se zahvaliti na pažnji i naravno, radujem se svim vašim replikama. Hvala lijepo.
Evo ga, imamo 34 replike, znači još barem 34 minute možete objašnjavati rebalans. Kolega Grbin, izvolite.
Hvala vam, gospodine predsjedniče. Ne sumnjam da će kolega Marić bez obzira na glas to biti u stanju jer ovo je jako važna rasprava i jako je važno da ste upravo vi ovdje i da govorite o ovim pitanjima međutim nerado ovo činim, ali moram vas ispraviti. Po jutros objavljenim podacima EUROSTAT-a mjesečna inflacija u travnju u Hrvatskoj je četvrta najviša u Europi. To baš nije prosjek. Ali dopustite mi jer ste i potpredsjednik Vlade a ovo je i politički, ne samo financijski akt da od vas tražim odgovor na tri vrlo konkretna pitanja. Potpore poduzetnicima zbog inflacijske i ukrajinske krize, druge zemlje su ih počele davati. Moje je pitanje kada će i Hrvatska? Nove mjere borbe protiv inflacije? Prije tri mjeseca smo izašli sa paketom, on je već složit ćemo se zastario jer su cijene otišle gore. Druge zemlje su počele sa novim paketom. Kada ćemo i mi? I zadnje, očekivali ste kada ćemo napokon napraviti nešto konkretno da ovaj [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] galopirajući rast dugova u zdravstvu stane.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, što se tiče potpora poduzetnicima za razliku od covid potpora gdje ja bih rekao najvećim dijelom bilo usmjereno prema poduzetnicima za očuvanje radnih mjesta u ovim mjerama što se tiče ublažavanja efekata, namjerno koristim jer svi smo svjesni itekako da je nemoguće neutralizirati inflatorna očekivanja, odnosno inflatorne pritiske, da možemo samo ublažiti. Tu je veći naglasak bio stavljen i je na socijalno najugroženije skupine stanovništva jer energenti i hrana u njihovim košaricama su ne rijetko vrlo često zapravo jedini artikli nazovimo ih tako za razliku od nekih drugih. Međutim, što ćemo dalje raditi i kako ćemo djelovati sve naravno ovisi i o daljnjem razvoju situacije. Ne vodimo se mi od mjeseca do mjeseca. Te mjere su stupile na snagu 1.4. pratimo naravno što i druge zemlje rade, pratimo da su i u nekim drugim zemljama neke od tih mjera bile i usko vezane uz njihove izborne cikluse. Međutim, opet ću reći dakle kao što smo i do sad reagirali tako ćemo i dalje. Hvala lijepa.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani …
Povreda Poslovnika? Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče imam jednu opomenu vezano uz članak 238. Uvaženi potpredsjednik i ministar nije odgovorio na neke stvari, ali samo jedna stvar oko potpora. Upravo je Europska komisija, ne samo predsjednica Komisije nego i povjerenik Gentiloni ukazao da se sada moraju po uzoru na covid potpore uputiti potpore poduzetnicima ne samo radi očuvanja radnih mjesta, iako će i to doći u pitanje već radi očuvanja njihove poduzetničke aktivnosti. A zamislite u kakvoj će se situaciji naći naši poduzetnici, ako druge zemlje budu davale te potpore, a mi ne budemo.
Hvala. Kolega Grbin, evo dajem vam opomenu. I sami ste rekli, ali pozivam druge da ne radimo sada to jer imamo 34 replike i zaista puno prostora da se raspravlja, tako da nemojte još dodatno koristiti ovo što nije nužno. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani ministre, evo brojke što se tiče javnih financija nam nisu baš bajne dobrim dijelom i zbog vanjskih faktora, no činjenica je da imamo usporen rast BDP-a po projekcijama. Činjenica je da ćemo imati deficit veći za 1,4 milijarde i činjenica je da imamo povijesno visoku stopu inflacije za travanj od preko 9,4%. S druge strane imamo i unutarnje faktore a to je naš zdravstveni sustav koji je na žalost smrtni teški bolesnik. Zar i dalje smatrate da je mudro u ovakvoj situaciji ulaziti u eurozonu, odnosno što će se poboljšati za građane u eurozonu ili će nam i sljedeći proračun, odnosno rebalans proračuna biti vrlo sličan ovome samo što će umjesto kune pisati euro.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa prošli tjedan smo raspravljali o Zakonu o euru, pa većinu ovih, ovog vašeg drugog dijela replike i pitanja sam odgovorio o koristima i potencijalnim nedostacima, odnosno manama. Kratko ću se referirati povezujući tu temu sa onim dijelom koji ste rekli kad kažete da nisu bajne. Pa mislim da tu brojke zapravo najbolje govore i između ostaloga i ocjene Europske komisije, dakle uz činjenicu da smo bili druga naj, znači zemlja sa drugom najvišom stopom rasta BDP-a prošle godine mi smo među onim zemljama koje su imale najviše, najjače smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u. I kad gledate i ostvarenje proračuna za prošlu godinu i kad gledate proračun za ovu godinu ja mislim da nas ponovno svrstava zaista u sam vrh među zemljama članicama. Žao mi je da je gospodin i kolega Grbin izašao, pa ću povezati i još jednu usporedbu sa europskim zemljama. Sve mjere koje smo mi stavili u onaj prvi paket borbe protiv inflacije, ublažavanja je procjena njihovog efekta preko jedan postotni bod BDP-a. Prosjek Europske unije je 0,6 [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Čak je i Europska komisija rekla da su dosta izdašni. Hvala.
Kolegice Sabljar-Dračevac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi potpredsjedniče Vlade prije znači negdje na jesen 2020. uputila sam vam zastupničko pitanje. Trebalo vam je gotovo godinu dana da mi napišete odgovor. Odgovor ste napisali na pet strana, ali mi niste odgovorili na pitanje. Dakle, mene zanima što je sa Zakonima o trošarinama koji jako dobro znate da lex specialisom se trebaju transferirati prema zdravstvu. Kada bi tih milijardu i pol, dvije, mislim sad odgovaram jer nisam dobila odgovor. Da sam dobila odgovor mogla bih vam precizno reći bilo usmjereno odmah u zdravstvo, jeste li svjesni koliko bismo manje komplikacija imali i koliko bismo manje dugova, mislim jesu, dugovi su doista reprezentativni ali bi bilo drastično manje kada bi ljudi mogli planirati sredstva.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Da, očito nam je trebalo dugo vremena da odgovorimo, nije jednostavna tema i nije jednostavno pitanje. Sad me ponovno pokušavate posvaditi sa mojim kolegom Berošem, ali nije stvar mojeg odnosa sa kolegom. Svi ministri financija i ministar zdravstva ja mislim da imaju i u prošlosti, a ja bih rekao i u budućnosti isti odnos. Ta odredba koja stoji je nešto što zaista mi duboko smatramo da nikad nije ni trebala postojat unutra, da se jedino za zdravstvo vezuje odredba iz poreznog zakona. Ni u jednom drugom poreznom aktu se ne povezuje na porezni propis nekakvo izdvajanje. Kako god bilo, pa podsjetit ću vas pa lani smo 9,1 milijardu kuna imali transfer iz državnog proračuna prema zdravstvu, puno više od ove brojke koju vi govorite. Je li to sve bilo dovoljno? Nije. Zato i cijelo vrijeme govorim rješenje problematike zdravstva, to je isto uvaženi zastupnik Grbin nisam uspio odgovoriti, stav Ministarstva financija je uvijek bio i biti će da je rješenje prije svega na troškovnoj strani. Prihodna strana će dati svoj doprinos, ali troškovna strana je kritična.
Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče vlade, kao što ste rekli i vidimo prihodi svakako rastu, međutim rashodi još više i opet nosite loše vijesti sa novim deficitom. Međutim, ja bi postavio konkretno pitanje vezano uz prihode. Naime, mi u Puli imamo jedno područje koje se zove Muzil i koje čini petinu ukupne površine grada Pule. Postoje svi prostorni planovi kako bi se to potencijalno dalo u koncesiju koja, i prostor koji može upit sigurno preko milijardu kuna investicija. Pa mene zanima zašto, kad država očito ne može riješiti problem rashoda ne radi sve da valorizira vrijednu imovinu koju ima koja će generirati i prihode od koncesija i prihode od PDV-a i nova zapošljavanja pa samim time posljedično prihode u državni proračun jer sam siguran da je to vaše osobno zemljište da bi gledali na koji način to iskoristiti, a kad govorimo o državnom zemljištu to nažalost vojnici čuvaju i gledaju kako trava raste.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Zaista ne mogu se ne složiti sa vašom opaskom. Ja mogu govoriti o općenitoj prirodi, nisam upoznat sa pojedinačnim projektima. Ja sam uvijek za to da se svaka vrsta imovine, poglavito naravno i državna stavi u adekvatnu funkciju. Tako da što se tiče i vaših pitanja odnosno opaske da li je bolje da nešto stoji zapušteno ili da nešto bude u nekoj funkciji odgovor mislim se sam po sebi kao takav nameće. I vaš repliku i vaš upit proslijedit ću između ostaloga i prema resornom ministarstvu. Kakva je suradnja i kakva je komunikacija na razini resornog ministarstva sa lokalnom samoupravom, provjerit ćemo pa da vidimo da li se i na koji način i što je zapravo kao takvo u planu. Međutim, ono što kažem opća opaska je upravo na tom tragu da se treba između ostaloga gdje može staviti na adekvatan način imovina u funkciju. Hvala.
Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovani ministre i potpredsjedniče u vladi, kao što ste i sami rekli unatoč svim izazovima koji su nas snašli od korone do Covid krize do potresa koji su učinili financijsku štetu kao 3 korone, a sami ste naveli da je, da nas je korona dosada koštala više od 42 milijarde kuna, dakle unatoč svemu tome mi imamo rekordan broj zaposlenih čak 42.000 više u odnosu na isto vrijeme lani i 80.000 više zaposlenih u odnosu na isto vrijeme predlani. Ovim rebalansom osiguravaju se dodatna sredstva za rast plaća koje su u mandatu ove vlade već rasle za 32%, za daljnji rast mirovina koje su u mandatu ove vlade rasle za između 20 i 26%. A isto tako ono što želim posebno pohvaliti jest KBC Rijeka, klinički bolnički centar koji je najveća investicija u [[Upadica: Hvala vam.]] hrvatskom zdravstvu ikad i pohvaljujem posebno [[Upadica: Kolegice Burić hvala vam lijepa.]] dodatna sredstva za to.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, evo kao što sam ja i uvodno rekao krenut ću od ovog zadnjeg dijela negdje 48 miliona kuna je sve skupa je dodatnih sredstava za KBC Rijeku osigurano. Što se tiče tržišta rada to je evo ja bih rekao jedna od stvari koja mi je jako draga da se u Hrvatskom saboru, a i u javnosti već sad dulje vrijeme, naravno ne samo zbog krize prije svega one pandemijske, ali i ove druge zapravo od svih ovih makroekonomskih pokazatelja kojima u pravilu baratamo, ja sam taj koji najčešće govori o njima zapravo se svedemo na one zapravo najvažnije. A to stopa zaposlenosti i to je razina i visina plaća odnosno životnog standarda. I tu naravno što god da napravimo uvijek trebamo i možemo stremiti boljem i višem jer u konačnici jedino na taj način možemo riješiti i rješavati ključni izazov RH, to su demografska pitanja. A u isto vrijeme demografska pitanja ne možete riješiti bez jakog gospodarstva koji između ostaloga govori i kaže barem poduzetnici da upravo tržište rada je nešto odnosno radna snaga [[Upadica: Hvala vam.]] što traže unaprjeđenje i poboljšanje. Hvala.
Hvala. Kolegice Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovani ministre, dakle Hrvatska između ostalog ima i problem da imamo tek 3,9 milijuna stanovnika, a imamo 4,1 milijun osiguranika dakle u HZZO, samo nam 1,6 milijuna od toga plaća dopunsko osiguranje, ne reformira se ozbiljnije sam mirovinski sustav, Hrvatskoj su problem i milijarde koje nam nestanu u različitim sumnjivim poticajima i subvencijama, dakle javnim nabavama u koje ne možemo ne primijetiti da je u njih uključena i sama vrhuška privatnog sektora uz asistenciju nažalost i politike. Isplaćujemo sve više potpora u poljoprivredi, a sve manje proizvodimo, jesu li i to za vas ozbiljni problemi za koje evo očekujemo uskoro neke promjene. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, pa sigurno da ovo što ste nabrojali ne stignem sve i odgovoriti u minutu, ali gdje god i ako je negdje evidentiran nekakav način da sredstva nisu iskorištena sukladno nekakvim zakonskim odredbama naravno postoje određeni zakonski mehanizmi. Ali van toga ja sam uvijek za to da se i određene stavke koje sve je onako kako bi trebalo zakonski biti provedeno da se između ostaloga i propitkuju. Vi ste kao zastupnica uvijek u svojim argumentaciji recimo spominjete segment poljoprivrede. Mislim da se tu i možemo složiti da brojne te potpore svih ovih godina koje su isplaćivane i davane u poljoprivredu su polučile određene rezultate međutim mislim da se možemo složiti da sigurno može kud i kamo bolje jer to je u konačnici one globalne razine brojki potvrđuju uspoređujući Hrvatsku sa RU. Jučer smo baš i ministrica Vučković i ja imali jedan susret sa predstavnicima poljoprivrednog sektora i tamo između ostaloga isto na tom tragu bilo i govora, kako i na koji način unaprijediti [[Upadica: Hvala vam.]] postojeći sustav.
Kolega Bulj, izvoli.
Hvala lijepo. Ministre govorili ste o energiji, ja bi samo kratko rekao da trenutno vlada se hvali u vašoj vladi di ste vi potpredsjednik da je 10% poskupila energija u ovoj krizi da smo mi tu najbolji u EU. Međutim, vi ste to vrlo lukavo pribacili preko HEP-a na lokalnu samoupravu tj. na vodovode tako da je poskupila struja u vodovodima da bi mogli pumpati do bazena, da bi u brdsko-planinskim mogli pumpati vodu i da bi kućanstva mogla dobivati i gospodarstva poskupili ste ni manje ni više nego 500% s tim da ste doveli do upitnosti uopće dostavu vode našim kućanstvima, poglavito brdsko-planinskim područjima. Pa kako vi opisivate to da ja sad kao većinski vlasnik u Sinju kažem svom vodovodu plaćajte točno kao prošle godine 170.000 kuna ratu plus 10% umjesto milijun kuna i tako ću i napravit. A vi dođite pa isključite [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] struju, pa neka Split nema vodu, neka nema [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bulj.]] sinjski, cetinski kraj jer to je laž i obmana pokrili ste se laži.
Izvolite odgovor. Molim vas kolega Bulj 10 sekundi ste otišli. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Mislim što se tiče energije i cijena energenata, nema toga ja mislim u Hrvatskoj kome nije cijena porasla, krenuvši od nas ponaosob građana preko poduzetnika koji za razliku od građana nemaju režim onakav kakav mi imamo nego imaju u pravilu i ugovorne odnose sa pojedinim distributerima, pa tako već spomenutim HEP-om ili sa plinarama itd., itd. i sukladno novim okolnostima su između ostaloga došli do tih korekcija. Tako da to sve opet zalazi u sferu ukupnih inflatornih pritisaka na strani energenata koje smo mi probali i ovim paketom koji je stupio na snagu ublažiti. Međutim, svjesni smo bili tada kao i sada da ih se ne može u potpunosti kao takve neutralizirati. I ono što je sigurno važno da se u okviru onih zakonskih odredbi koje imamo i ustavnih načela, a to je prije svega tržišnog natjecanja svi odgovorno ponašamo jedino ovaj problem možemo rješavati zajednički, a oni koji misle da iz nečega mogu izvući malo veću korist, mislim da takve treba ipak staviti malo sa strane.
Hvala vam. Kolega Bulj povreda poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče. Ministar je povrijedio čl. 238. omalovažavajući zastupnika. 500% je poskupila energije za vodovode, za dostavu vode 500%. Primjer sa 2 milijuna i 200 prošle godine sad je na 10,5 milijuna u ovoj godini, a dok to radite u isto vrijeme ste pokušali teleoperaterima stranim sa osam kuna smanjiti na 2.40, da im date 300, 400 milijuna u džep, slabo su opljačkali našu infrastrukturu [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj hvala vam lijepa.]] uz pomoć … Mudrinića, vlade …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala vam lijepa dobivate opomenu, kolega Bulj dobivate opomenu nemojte raditi to.
Šta vičete, opomeni njizi.
Dobili ste opomenu.
Jesul dobili oni pa pogledajte Borića … se govorim istinu.
Ajde molim vas kolega Bulj smirite se. Idemo … [[Upadica se ne razumije.]] kolega Borić molim vas prestanite dobacivati jedni drugima. Idemo dalje, kolega Mažar izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovani potpredsjedniče hrvatske vlade i ministre financija. Na prihodovnoj strani proračuna koja je iznimno bitna za hrvatske građane vidimo snažan iskorak u ubrzanom povlačenju ugovorenih eu sredstava, konkretno preko 58 milijardi kuna je isplaćeno RH što je više od 70% svih ugovorenih sredstava. Ali ono isto što je jako bitno tijekom proteklog tjedna predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen je izjavila da je zahvaljujući provedbi 34 reforme Vlade RH stvoren preduvjet da se RH do kraja lipnja doznači prva rata od 700 milijuna eura, a te 34 reforme su reforme i javne uprave i borbe protiv korupcije i zdravlja i obrazovanja i energetike i upravljanja gospodarenjem otpadom i energetske učinkovitosti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] zgrada što pokazuje sve ono što vlada radi.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Jako puno toga ja dnevno potpisuje, evo i zastupničko pitanje nakon godinu i nešto dana i brojna negativna mišljenja Ministarstva financija. Ovo je bio jedan od dopisa koji mi je jako drago bilo potpisati, a to je činjenicu evo tu je državni tajnik Župan koji je operativno vodio između ostaloga zajedno sa posebnim savjetnikom predsjednika vlade izradu tog NPOO-a, ali što smo rekli i onda jedno je jedan je izazov izraditi ga, važnije još i početi provoditi mjere i to je ono zapravo što treba sigurno spomenuti 34 od 34 mjere do kraja prošle godine koje smo izvršili poslali na evaluaciju, potvrđeno. Evo i sami ste citirali, parafrazirali riječi predsjednice Europske komisije i tih 700 milijuna stiže nam u 6. mjesecu. Tom dinamikom ćemo naravno nastaviti i dalje. Inače prije nekoliko dana smo isto komunicirali podatak kada gledate od našeg početka našeg članstva 49,1 milijardu kuna je više Hrvatska uprihodovala nego što je uplatila u proračun EU kada [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] dodate NPOO 55,2 milijarde.
Hvala lijepa. Kolega Lalovac izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani ministre. Jesen će biti izazovna, to je zapravo svi sada pokazatelji idu i prema inflaciji za jesen, pitanje je konkretno znači vi ste sami rekli da smo nekako da ste ovaj Zakon o PDV-u već potrošili gdje ste htjeli čekati ulazak u eurozonu. Molim vas ako možete ovdje danas s nama podijeliti dvije informacije, koje su to još neke mjere koje bi mogli hrvatski građani očekivati na jesen? Vrlo konkretno koje su to mjere jel ipak će jesen mislim biti puno izazovnija i ne samo zbog cijene energenata koje su dvoznamenkaste, cijene hrane čisto da umirimo nekako građane za jesen, uvijek se nekako pribojavamo te jeseni. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Da, hvala lijepo uvaženi zastupniče. Sve ste dobro rekli, naravno ne samo gledano u smislu nekakve sezonalnosti unutar godine, ali jesen sa sobom donosi nakon malog odmora ko se uspije odmoriti, ipak puno početak školske godine, najavu i općenito očekivanja zime i grijanja i sl. i onda naravno u ovom kontekstu treba i promišljati i daljnje mjere. Mislim kao što smo i do sada tako može se očekivati i dalje. Fokus svih danas sutra možebitnih mjera jel ih ne mogu u ovom trenutku niti želim najavljivati i o njima raspravljamo i razgovaramo i kada bude spremno kada i ako i bude ćemo to prezentirati, ali fokus će sigurno biti hrana i energetika, dakle to su dve ključne mjere. Tako da i ove mjere što ste citirali i spomenuli Zakon o PDV-u evo mjesec i pol dana je na snazi Zakon o PDV-u izmijenjeni, stope PDV-a snižene i sami dobro znamo odlazimo u dućane kupujemo kakvi su efekti toga i da li je samo i isključivo dobra mjera nečeg se odreći u smislu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] državnog proračuna ako nema efekta na građane.
Kolegice Puljak izvolite.
Pa evo poštovani ministre ja sam zapravo zabrinuta za vaše zdravlje, vidim da ste promukli, samo se pitam je li to promuklost rezultat toga što stalno na sastancima vičete dosta je, ne može to jel tako i dosta je? Ne znam, da vam poklonim onu jednu majicu Dosta je! pa da na sastanke idete s tom majicom ili iz drugog razloga a i ovdje kažete nemojte me posvađati sa ministrom Berošem, pa mislim da bi se trebali posvađati sa ministrom Berošem, ne samo vi nego i predsjednik Vlade jer čovjek očito ne radi dobro svoj posao. Rekli ste da ste 7 g. ministar, vjerojatno svih tih 7 g. čujete iste prijedloge i od čak i Povjerenstva za fiskalnu politiku koja govori stalno da nam trebaju reforme u zdravstvu pa evo ja vas pitam zapravo gdje je ta granica vašeg strpljenja, kad je dosta? Lani smo 6,4 milijarde dodatnih neplaniranih sredstava usipali, ove godine, evo sad 4, ko zna koliko će bit do kraja, skoro 4, je li, ko zna koliko će bit do kraja, dakle gdje vam je granica strpljenja? Evo, hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo i hvala vam uvažena zastupnice za zabrinutosti, sve je dobro samo je glas, ostalo je sve dobro, tako da brzo ću se oporaviti do izglasavanja amandmana, ja mislim da će sve biti u normali ali u svakom slučaju, mislim da me i ovakvog promukloga dobro čujete i dobro razumijete, dakle što se tiče zdravstva, uvijek i zadnjih nekoliko godina se najveći dio naše rasprave i svodi na problematiku zdravstva, nemam zaista ništa novoga niti dodatnoga reći u odnosu na sve ovo što sam svih ovih i godina i sada govorim a to je da je jasno naravno da mi zdravstveni sustav očuvati kao takav moramo, pandemija je dodatno otvorila svima nama još oči koliko je važan sustav, poglavito javnog zdravstva u RH ali isto tako, financijska održivost istoga i vis a vis demografske slike liječnika, medicinskih sestara, tehničara, kvalitete usluge za sve nas kao građane ali i cijelog sustava kao takvoga. Tako da naravno prenijet ću i vaše poruke kolegi Berošu. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, mi smo u jednoj, mi iz Mosta, u jednoj nezgodnoj poziciji da ono što govorimo, da se pokaže ispravnim nekoliko godina, znači s odgodom 2, 3 godine, tako smo upozoravali HDZ i SDP kod izbora ustavnih sudaca, vidimo sada koga su izabrali u Ustavni sud. Upozoravali smo vas i Vladu oko inflacije, tada je ministar Ćorić tvrdio da smo mi dežurni katastrofičari, vidimo sada da su prognoze puno gore, čak i od onoga što smo mi govorili. Isto tako govorili i upozoravali Vladu da ne treba ići u smjeru lockdowna, ne samo Vladi nego i lijevu oporbu, dakle uz zatvaranja vidimo, vi govorite kakve su posljedice takvih politika po državni proračun. Ja vas pitam jeste li svjesni u kakvom trenutno sada žive hrvatski građani koji imaju plaće 5, 6000 kuna, jeste li svjesni da ne mogu spojiti kraj s krajem, da ne mogu preživjeti mjesec i što će Vlada poduzeti?
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo, uvaženi zastupniče. Naravno, vaša pozicija sada kad ste u opoziciji, kada više niste dio parlamentarne većine se značajno promijenila pa onda sva vaša upozorenja evo vi možete tako karakterizirati ih, da ste nešto dobro rekli, u pravu i slično. Naša je odgovornost da djelujemo i to i radimo i to i činimo, tako da nemam vam tu ništa posebno reći. Dakle, inflacija na koju je netko upozoravao ili rekao, dakle to je bilo vrlo jasno i davnih dana se vrlo znalo o tome da rast kamatnih stopa je određen na neki način i neminovan i puno prije same energetski općenito krize inflacije jer smo dulji niz godina živjeli u razdoblju povijesno niskih kamatnjaka, monetarnog otpuštanja i jednostavno znali smo svi skupa i dobro, ne samo stručna i znanstvena ekonomska javnost, nego da tome razdoblju mora doći kao takav kraj, međutim opet ponavljam, za razliku od vas koji eto, možete si dozvoliti da upozoravate, mi moramo djelovati i to i radimo. Hvala.
Kolega Grmoja, povreda Poslovnika.
Da, povrijeđen je čl. 238. jer ispada da ministar kaže da mi u oporbi govorimo jedno, u Vladi drugo. Ovi ustavni suci, kum Branka Bačića, Šeparović, ovaj Mlakar koji se lažno predstavlja u Austriji su izabrani dok smo mi bili dio Vlade, izabrali su ih zajedno HDZ i SDP i mi smo kao dio Vlade govorili da to nije dobar put. Dakle, mi isto govorimo i kao dio vlade i kao dio oporbe i to ćemo nastaviti činiti.
I opomena je tu. Idemo dalje, kolega Begonja, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče. Poštovani ministre, ova godina je po mnogočemu nepredvidljiva, rat u Ukrajini, progranici, izbjeglice iz Ukrajine, prisustvo COVID-a, inflacija itd., vlada RH je nizom mjera pomogla građane, zaposlenike, poduzetnike a evo u zadnje vrijeme i povećanje osnovice državnim i javnim službenicima. Također, pomogla je i umirovljenicima da lakše prebrode prije svega ova inflatorna kretanja koja se odnose na energente. Mene zanima kakav to može imati učinak u ovom vremenu koje je pred nama, na stabilnost državnog proračuna ako nastavimo i dalje pomagati, ako bude za to potreba i kakav to učinak može imat na kreditni rejting RH? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. uvaženi zastupniče. Pa evo, nekoliko puta zapravo, kada promotrite sam o tome govorio ali kad promotrite i sad replike koje su do sada bile upućene, imate s jedne strane i naravno kroz replike, zahtjeve na povećanje izdvajanja iz državnog proračuna, onda u isto vrijeme, pripazite jesu li javne financije održive, jel povećan deficit, hoćemo li moć to sve servisirat. E,to je sve na mjestu, ja bih rekao a naša je odgovornost kao Vlade to sve skupa balansirat. Nebrojeno puta smo govorili i to se potvrdilo, kad je izbila pandemija, sve te nekakve da ne kažem, zavjese i nekakve stigme koje su postojale u javnim financijama su sklonjene, gdje se stalno inputiralo da su javne financije samo sebi svrha. Potvrdile su upravo suprotno, odnosno ono što smo stalno govorili, da smo konsolidaciju javnih financija radili i učinili kako bi danas-sutra kada izbije kriza, mogli reagirati i to se i dogodilo, 42 milijarde kuna gdje nitko nije mogao očekivat da će se tako nešto dogoditi, i državni proračun odnosno fiskalna politika je stala. Tako i svakoj slijedećoj krizi međutim naravno, moramo bi svjesni i ograničenja ali i frekventnosti tih istih kriza. Nije lako naravno.
Hvala vam. Kolega Grčić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, vi ste nešto u uvodu spomenuli oko plaća i mirovina, međutim usklađenje plaća od 4% u uvjetima inflacije koja je prošli mjesec je bila preko 9%, dakle ne pokriva niti 50% gubitka da tako kažem, kupovne moći plaća. S druge strane, korekcija mirovina u prvom polugodištu od 2,24% je praktički jedna četvrtina inflacije. Znači 75% je gubitak kupovne moći umirovljenika. I zaista apeliram na vas, znam otprilike što ćete odgovoriti jer ste to i u uvodu rekli, ali apeliram da se nađe određeni model kako bi se u posebno za umirovljenike, uz redovito usklađivanje još jednom u drugoj polovici godine pomoglo tim ljudima jer zaista im je teška situacija.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa jedna od mjera u paketu ovih ublažavanja inflatornih učinaka je bilo zapravo isto fokus na umirovljenike. Opet ću reći kao i na prethodnu repliku, u skladu sa ukupnim općim mogućnostima. Nitko sretniji ni od vas ni od mene niti svih ovdje prisutnih da možemo mirovine kudikamo više i promijeniti odnosno popraviti te odnose o kojima vrlo često govorimo, koliki je odnos prosječne plaće, prosječna mirovina, koliki je odnos broja zaposlenih, broja umirovljenika, kolika je prosječna umirovljenja u RH, itd., itd. Dakle sve su to sigurno stvari koje je potrebno, ja bih rekao, uzeti u obzir. Kad ste rekli vezano za plaće, tu moram reagirati na sljedeći način. Vi sada promatrate jednu godinu. Je, tako smo i raspravljali sa sindikatima. Gledajmo periodiku. Od 2016., ne smatramo mi da vrijeme počinje, ali znate i vi sami, bili ste tad u Vladi, niste uopće korigirali cijene, odnosno visinu plaća državnim i javnim službenicima. Usporedite koliko su rasle bruto, neto plaće, nominalne i realne plaće.
Hvala vam. Kolegice Glasovac, izvolite.
Ministre Mariću, prije 6 mjeseci ovdje u sabornici uvjeravali ste nas da ćete postići uštede u zdravstvenom sustavu za 5,3 milijarde kuna iako je bilo potpuno jasno da u tome nema uporišta jer ne može to proizaći iz nikakve zdravstvene reforme koje nema i nije se moglo uopće očekivati da će bolnice smanjivati dugove u zdravstvu. Naprotiv, sada vidimo da na mjesečnoj razini dugovi u zdravstvu rastu za 400 milijuna kuna. Sada ovim proračunom predlažete da se ta stavka za zdravstvo poveća za 3,5 milijarde kuna za sanaciju dugova i financiranje povećanih troškova no i dalje sakrivate činjenicu da ostaje skoro 3 milijarde kuna, koje su i dalje, to je nepodmirenih, a dospjelih dugovanja, koji i dalje nisu prikazani u proračunu. Moje pitanje vama glasi, dokle ovako, održavati ovakav kolaps zdravstvenog sustava i dokle ćete slati poruku građanima da u zdravstvu, sustavu zdravstva nema novca za lijekove, ali ima za sumnjive poslove koji proizlaze iz Ministarstva zdravstva?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Zaista mislim da nisam to činio jer to sigurno ne bi radio, uvjeravati vas u nešto vezano za zdravstvo, ja nisam ministar zdravstva. Ja odgovaram u pravilu na vaša pitanja i replike kao i mnogih medija i dulje vremena od svih tema, najviše se bavim, između ostalog, zdravstva, ali sam po funkciji ministar financija. Dakle ja moram gledati o financijskoj održivosti tog istog sustava i kao što ste i u prethodnim replikama rekli, i moja je zadaća i moja odgovornost kada dođemo do ove situacije osigurati ta sredstva. Je li mi drago? Nije. To sam rekao puno puta. Puno puta i jedino rješenje koje vidimo i koje cijelo vrijeme zagovaramo je da se napravi adekvatna i kvalitetna reforma koja će smanjiti ovaj pritisak na prihodnu stranu koju nemojte misliti da ministar Marić ili njegov tim nešto plaća. To plaćamo svi skupa kao porezni obveznici. E, i zato je potrebno na troškovnoj, rashodnoj strani, već 3. put danas, vjerojatno ću još nekoliko puta reći, svoj osobni stav, kako i na koji način postići dugoročnu financijsku održivost zdravstvenog sustava. Hvala.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Ja se jednako tako moram referirati na zdravstvo jer naravno, ovaj rebalans pokazuje u kojim smo problemima. Pred par godina sam vam ja poklonila jednu kutiju C vitamina i C vitamin će vam pomoći, bit će vam bolje, ali ne znam što će pomoći našem zdravstvu, odnosno ono što bih voljela znati, vi ste pred malo više od godinu dana rekli da ako, kad je riječ o zdravstvu, da ako ostane ovakva dinamika, tad ste se referirali, mi smo za godinu dana na istom, mi nismo ništa napravili. Bojim se da su vaše riječi zaista, ne bile proročanske nego istinite, a da je stvar još gora. Što učiniti? Što napraviti? Kako dalje? Jer samo za pola godine ćete doći, odnosno otići ćete krajem godine na sljedeći rebalans, to znamo i vi i ja, iduće godine, odnosno kraj godine će biti i novi proračun, a mi u zdravstvu nismo napravili ništa. Dakle ja imam osjećaj, bez obzira koliko tamo je novaca nikad dosta.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Još ću vam se jedanput zahvaliti na toj kutijici, pomogla je, ali očito nije sad ova sljedeća rečenica, zato tražim sljedeću kutijicu, nego očito sam potrošio sve što je bilo u kutiji, barem prema mom glasu se čuje, nema ni vitamina C ni kalcija, sve je nestalo. U svakom slučaju, ovoga, slično ili jednostavno ili isto kao i na prethodnu repliku i brojne druge i ja mogu govoriti o mandatu ove Vlade, u nekoliko navrata su provedene te sanacije, manje-više u pravilu na prihodnoj strani, imali smo čak i jednu situaciju kada smo po prvi puta, ja bar mislim, u hrvatskoj povijesti proveli sanaciju bez povećanja javnog duga i utjecaja na deficit jer smo našli čitav niz drugih ušteda kako bismo, između ostalog, dali taj poticaj zdravstvu. I tada, kao i sada, ostadošmo manje-više na istome i opet isto rješenje i rezultat i vidim na troškovnoj strani.
Kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi potpredsjedniče Vlade, ministre. Prihodi od turizma prošle godine negdje su bili oko 9 milijardi stranih turista, ako tome pribrojimo još negdje milijardu cca domaćih dolazimo negdje na 10 milijardi i 2019. su bili negdje sa domaćima oko 12 milijardi. Dakle vjerojatno na taj način ste i računali prihode koji bi se mogli ove godine ostvarivati temeljem fiskaliziranih računa, vidi se to povećanje i sigurno je da će itekako reakcija biti. Ja bih ovom prilikom rekao da treba vrlo ozbiljno računati, temeljem otvaranja, to je Schengen prostora, da se računa negdje između 5 i 7% će narasti promet, tj. aktivnosti u turizmu. Isto tako, zanima me malo kako će se oduprijeti i način, znamo da je mehanizam smanjivanja inflacije su povećanje kamata. Da li će to i smanjiti investicije u turizmu? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Odmah sam išao provjeravati podatke o fiskalizaciji. Dobro. Mislim, turistička sezona, vi jako dobro znate kao ministar, bivši ministar turizma i koji to promišlja, ne samo u toj poziciji nego i općenito. Ovih prvih 5,5 mjeseci u turističkom ukupnom obujmu možda nisu toliko značajni, ali ipak, pokazatelji gdje je zapravo, kad usporedimo u odnosu na prošlu godinu, indeks od 254 zapravo govori da je jako dobro ostvarenje. Međutim, mi želimo i naravno, učinit ćemo sve unatoč svim ovim izazovima da ove godine dosegnemo tu razinu predkriznu 2019., to smo bili svjesni u potpunosti kada je Covid izbio, da će upravo turizam, kao i neke druge uslužne djelatnosti pretrpiti najveću štetu i da će najdulje vremena trebati da se on kao takav oporavi. Međutim, ovo je jako dobar point koji ste rekli u drugom dijelu vaše replike, a to je pitanje kamatnih stopa. Ja mislim da je i moja zadaća i moja odgovornost i prema turističkim akterima i njihovim investicijskim ciklusima slati nedvosmislene poruke. Optimizam ali sa argumentacijom, a to je da unatoč svemu, i tom najavljenom porastu [[Upadica: Hvala vam.]] kamatnih stopa trebamo činiti sve da se investicijski ciklusi nastave.
Kolega Kovač, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Konkretno pitanje, evo, proučio sam malo taj proračun. Zanima me, vi i sami znate da već par godina mi pričamo o Centru za odgoj i obrazovanje u Čakovcu, on je smanjeni za skoro 3 milijuna u ovom rebalansu, bojim se da ćete krajem godine kad ćete raditi još jedan rebalans to ili izbaciti ili neće biti iskorišteno. Vi i sami znate da konkretno sad već bivši ministar g. Horvat, vi i ja smo dogovarali, pred 2 godine je moralo biti konkretno znači već otvorenje radova tog centra. Do sad se nije pomaklo s mrtve točke i drugo što me zanima, kad ste pričali da pratite što druge zemlje donose kao mjere u okruženju, posebno što se tiče energetike i hrane, prehrambenih artikala, ja bih vam skrenuo pažnju da evo, pogledate susjednu Mađarsku gdje danas imate situaciju da stanovnici Međimurja odu tankati i voze se tankati aute goriva di je se može na gorivu [[Upadica: Hvala vam.]] uštedjeti do 400 kuna po tanku, [[Upadica: Hvala lijepa.]] a da ne pričamo koliko su jeftinije [[Upadica: Kolega Kovač, hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.]] ove živežne namirnice. Zahvaljujem.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, za Centar za odgoj i obrazovanje, odmah mi pada na pamet, tu vidim i zastupnicu iz Slavonskog Broda, Milan Amruš škola i slične primjere zastupnika također, Prkačina iz Broda, mene osobno, dakle, generički odgovor. Što se nas tiče, osigurat ćemo sredstva, smatramo da su to dobri projekti. Međutim, za ostvarenje njihovih trebaju se stvoriti očito uvjeti. Ja ne mogu si, ne znam sad sve detalje, dozvole, odnosi sa lokalnom samoupravom, da li postoje neki prijepori, štogod, dakle kao takvo, dakle bitno je između ostaloga da ta stavka u proračunu kao takva stoji, ako se dinamika realizacije ubrza, osigurat će se i financijska sredstva, tu ne govorimo o milijardama, tu ne govorimo o zdravstvu, tu ne govorimo o nekakvim razlozima po koji bi trebali ići u rebalanse ili ne ići u rebalanse nego da se jednostavno završe ti projekti. Evo već spomenuta škola Milana Amruša je zaista mislim svima više, ja bih rekao, došla do toga da jednostavno kažemo to trebamo napraviti, točka.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, moram priznati, malo koja Vlada na ovom svijetu u roku 4 mjeseca prizna da je nesposobna. Vi ste to uspjeli, a sada pitanje, ako priznate ono što ste napisali u proračunu u 4 mjeseca, priznate da nije ostvarivo, a bili ste upozoravani, radi se o zdravstvu, priznali ste da ste nesposobni upravljati sustavom kako ste predvidili. Ali imam drugo pitanje, a ono se tiče da pokušate objasniti građanima koji zarađuju 4, 5 tisuća kuna, koji pune proračun koji se puni 6,5 milijardi kuna više od čega kažu, solidarnosti ste dali 600 milijuna za pomoć vezano za energente, što se desilo sa ostatkom novaca i što se desilo sa onih dodatnih 4 milijarde deficita koji se pojavljuje, a poticaja gospodarstvu koje bi trebalo biti ključ od kuda [[Upadica: Hvala lijepa kolega Brumnić.]] primaju plaće ljudi, uopće nema.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, ovaj prvi dio zaista nemam šta komentirati i vraćati se unazad i prošlost i pitati vas kad ste vi radili rebalans i kad radite, ne znam sada ovdje u Gradu Zagrebu i slično, to uopće neću ulaziti u to nego ću reći vezano za ovaj drugi di. Što se tiče mjera za pomoć gospodarstvenicima, maloprije sam o tome govorio, za razliku od Covida gdje je najveći naglasak bio upravo na poduzetnike, ovdje su na socijalno najugroženije skupine stanovništva stavljen naglasak. Međutim, isto tako svjesni činjenice da snižavanjem stope, recimo PDV-a ne morate u potpunosti pogoditi metu koju gađate jer ne ovisi samo o vama, smanjite porez. Isto tako i za neke druge mjere. I ovo o čemu govorite vi, naravno da kao takvo nije u ovim okolnostima lako između ostaloga i mjeru koju ste stavili u funkciju, njen puni učinak kao takav vidjeti i ostvariti svejedno rezultate, ali ja mislim da bi bez tih mjera efekti na inflaciju nažalost bili još i veći i još i gori.
Izvolite povredu Poslovnika, kolega Brumnić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] povrijedio je čl. 238 vrijeđajući mene osobno jer je svjestan da proračun u Gradu Zagrebu, kada se donosio, ja sam nekoliko puta upozoravao na stvari koje radi Grad Zagreb, koje ste vi direktno odobravali jer ste vi bili ti koji odobravate zaduženja Grada Zagreba jer ste vi bili ti koji ste odobravali .../nerazumljivo/... posredna zaduženja Grada Zagreba jer ste vi bili ti koji ste odobravali de facto koncesije u Gradu Zagrebu koje vidimo danas kako su prošle, a ja sam vas osobno [[Upadica: Hvala vam lijepa. Kolega, Kolega…]] upozoravao.
Brumnić, dobivate drugu opomenu. ... [[Upadica se ne čuje.]] Zato što je ... [[Upadica se ne čuje.]] Prvo, ajde ovako, prvo malo, malo, smirite se. Dakle prvo, vi ste replicirali, ministar, potpredsjednik Vlade nije vas ničim uvrijedio, to valjda svi koji su ovdje nazočni i svi koj gledaju televiziju to vide i znaju. Dakle vi ste iskoristili sada povredu Poslovnika da biste mu replicirali i zato ste dobili opomenu, evo. ... [[Upadica se ne čuje.]] A kolega Brumnić, ajde molim vas, pa svatko se može onda uvrijediti kad netko iznese neki stav koji mu ne odgovara. Pa daj ajde, pa onda nemojte bit tu ak vas to tak jako smeta. Idemo dalje. Kolegice Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, poštovani potpredsjedniče, evo upravo suprotno naravno da će reći suprotna strana da je očekivano. Mislim da je Vlada suočena sa brojnim poteškoćama zaista odlično reagirala i ovog proračuna posebno povećanje na proračun Ministarstva rada i socijalne skrbi vidi se koliko su i financijski teške mjere vlade na ublažavanje poteškoća vezano za inflaciju i na povećane cijene energenata. Usmjereno je 157 milijuna za poboljšanje poslovanja ustanova socijalne skrbi. Naknade za ugroženog kupca električne energije 263 milijuna, a ono što posebno i mnoge druge, a ono što posebno želim naglasiti da su povećana i osigurana sredstava za provođenje aktivnosti pojedinih [[Upadica: Hvala vam.]] aktivnosti iz sredstva europskih fondova.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na tome i na replici i na činjenici da ste upravo prepoznali što sam maloprije govorio. Da ponukani činjenicama i očekivanjima da će inflatorni pritisci upravo mislim sve zahvatiti, zaista sve slojeve društva, ali da će imati i u nekakvom relativnom smislu jači učinak upravo na socijalno najugroženije. I zato jesmo prema njima nastojali reagirati što je moguće više, ali opet svjesni činjenice da ne možemo u potpunosti zaštiti niti bilo koga zaštiti, vidimo i situaciju i u drugim zemljama. Sve mjere, ja ću ponoviti još jedanput kada gledate cijeli paket koji je u konačnici i Europska komisija verificirala i na neki način okarakterizirala kao među izdašnijima jer naš paket težine preko 1 i, 1% BDP-a u odnosu na prosjek 0,6 zapravo o tome najviše govori. Ali svjesni svih okolnosti, neizvjesnosti, izazova, naravno da ne možemo konstatirati to je to i u svemu smo ovoga, ovoga dobro napravili jel.
Kolega Bakić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre nas u ovoj drugoj polovici ove godine očekuje novo usklađivanje mirovina. Aktualna vrijednost mirovine će se ovog puta u 70 postotnom dijelu povećati slijedom rasta cijena i to povećanje mirovine će vjerojatno biti najveće u zadnjih možda 10-ak godina. E sad, u ovom rebalansu predviđa se povećanje prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje sa 26 na 28 milijardi, međutim u onom drugom dijelu u transferu iz općih prihoda i primitaka bilo je predviđeno u originalnom planu i sad je ostao iznos od otprilike 19,3 odnosno sa 19,1 milijardu kuna. Moje pitanje je vrlo jednostavno. Hoće li to biti dovoljno? Naime, u planu, već u planu za prošlu godinu i u izvršenju taj dio dakle transfer iz općih prihoda i primitaka mirovinskom zavodu za osiguranje iznosio preko 20 milijardi kuna. Meni se čini da bi točno milijarda kuna mogla nedostajati. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, da, što se tiče mirovinskog sustava to sam namjerno i uvodno govorio između ostaloga s namjerom da pošaljem poruku da ako i budu nedostatna sredstva, da će se ona kao takva osigurati i da umirovljenici ni u kojem slučaju ne dođu u neku i vrstu zabrinutosti što će i na koji način će se događati u drugoj polovici godine. Osigurat će se sredstva. Bilo bi sjajno ova vaša konstatacija kao i moja da u drugoj polovici godine očekujemo veće povećanje mirovina i veću indeksaciju. Bilo bi sjajno kad bi u nastavku te rečenice bilo zbog onoga pondera rasta plaća, a ne zbog pondera rasta inflacije. Međutim, okolnosti i realnost su drugačije. Kako god bilo, sukladno pozitivnim zakonskim propisima mi ćemo provesti indeksaciju i van ovih pozitivnih propisa smo proveli ovu isplatu jednokratnog dodatka kao i u Covidu tako i sad za energente. I sami znamo da je tu jako visoka baza i opet ću reći za mirovinski sustav nitko sretniji od mene da možemo povećati više.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Zanima me što će država učiniti ukoliko dođe do podizanja kamatnih stopa Europske centralne banke i ako to proizvede recesiju, pad proizvodnje, povećanje nezaposlenosti i rast javnog duga. Da li će imati mogućnost provođenja anticikličkih jel politika koje bi osigurale kompezatorni rast javne potrošnje ili će nastaviti sa provođenjem politika financijske konsolidacije iz pravila Europskog semestra pakta o stabilnosti itd., imajući u vidu znači da je sa koronom, a još prije toga, znači imajući u vidu i neku konjukturu onda dolazi korona i stavljaju se na čekanje znači pakt te europske stabilnosti itd., sva pravila Europskog semestra. Da li ćemo mi sada s obzirom na inflaciju ipak se znači vratiti i dizati znači kamatne stope i ponovno vraćati ograničenje znači u onom pogledu u kojem sam navela? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, sve ste dobro sročili, ja bi samo jednu malu korekciju na vašu repliku. Ne bi koristio čak uopće futur, nego bi već rekao ono što i činimo. Kada će se ona dogoditi, sama najava, da vidimo što je i FED radio, vidimo u konačnici što se događa na financijskim tržištima. Ja sam prije nekoliko dana i tjedana govorio o tome javno. Izdali smo obveznicu u velikom tjednu taman prije Uskrsa na 10 godina po nešto manje 3%. Ista obveznica od 12 godina prije godinu dana je bila 1,2%. A mi smo u tom trenutku bili prva članica EU, ne članica eurozone koja je uopće mogla izdati i izdala obveznicu kao takvu. Dakle, neminovno i vidljivo je taj rast kamata. I mi smo na to ja bih rekao naravno i računali kad kažem i koristim pojam i termin spremni naravno to znači da imate rješenje. Ne možemo nitko ne može imati rješenja za sve ovo, međutim jako je važno, izuzetno je važno uz mjere borbe protiv inflacije, ublažavanja očuvati gospodarski rast, jako je važno [[Upadica: Hvala vam.]] najvažnije.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre čuli smo neku neistinu koja se htjela provući kroz raspravu o tome da smo smanjili sredstva za obnovu. Dobro je da smo to ispravili, da nas to više kroz dan ne opterećuje, ali ono što ja želim skrenuti pažnju na jednu vijest koja je prošla ovih dva dana, ali je poprilično nezapažena. To je napredak Hrvatske na ljestvici indeksa ekonomskih sloboda. I kad se nešto dogodi u ovih 6 godina ko što je ova vlada uspjela gotovo za 50 mjesta popraviti položaj RH, a samo zadnjih godinu 34 mjesta jasno pokazuje što i kako se radi. Najveći akcenat koji je dan u tom pregledu jest upravo ono što ste vi proveli kao ministar, a to je nekoliko krugova porezne reforme kao jednu od najvećih vrijednosti i učinaka takvih poreznih reformi na status, znači i naših stanovništva, radnika itd. Pa sad ja pitam zaista da li mi zaista imamo još nekakvih mogućnosti da nešto radimo po tom pitanju i što očekujete dalje po tom pitanju recimo?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa upravo taj izvještaj koji citirate kao i brojni drugi međunarodni, relevantni i kada gledaju sve zemlje horizontalno koji ipak imaju najbolji uvid u situaciju u pojedinim zemljama ali i u drugima, ja bih rekao da su važni. I onda kada nešto eventualno i kažu kritički to treba uvijek uzeti u obzir, jer sigurno govore argumentirano. Ali isto tako i kada kažu pozitivno. Vi ste citirali jedno izvješće, ja sam malo rekao i Fitchovo izvješće prije nekoliko dana. To su sve ipak izvještaji koji zapravo mogu potvrditi, da naravno uzevši u obzir sve okolnosti i izazove i neizvjesnost koju imamo, ne želeći ružičastim obojati situaciju u Hrvatskoj, ali ipak pokazuje da određene stvari su dobro napravljene i da se rade na adekvatan način. Međutim, izazovi sa kojima se trenutno suočavamo po ničim nisu specifikum Republike Hrvatske, nego možemo reći globalni izazovi. I u tim okolnostima, tim i takvim okolnostima moramo uvijek funkcionirati.
Kolegice Dreven Budinski, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Prihodovna strana proračuna određena je daljnjim rastom gospodarske aktivnosti te naporima u svrhu ublažavanja inflacije, odnosno pritiska na građane i gospodarstvo. Tako se predviđeni prihodi od poreza na dodanu vrijednost poznatiji kao naš PDV temelji na projekcijama rasta osobne potrošnje, turističkih usluga, potrošnje te investicije. Vlada RH smanjila je PDV na određene proizvode te privremeno smanjila trošarine na električne energente. Unatoč naporima Vlade cijene proizvoda i dalje rastu, pa mene interesira da li možemo i kada očekivati učinke tog smanjenja. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Isto samo malo zadiranje u vašu repliku, nemojte mi zamjeriti. Vlada nije smanjivala trošarinu na električnu energiju, jer ju ni ne može smanjiti na minimalnoj razini. Mi praktički imamo de jure, ali zapravo ni nemamo i uprihodujemo godišnje nekakvi simbolični iznos od nekih 30 milijuna kuna. Smanjili smo na pogonska goriva. Tu prostora nešto malo još ima, međutim uzevši u obzir i dalje element neizvjesnosti gdje će i kako će se kretati cijene sirove nafte na međunarodnim tržištima koja utječu opet na pogonska goriva tu smo si taj prostor koliko toliko ostavili, pa ćemo vidjeti po potrebi eventualno i dalje reagirati. Ali dobro ste apostrofirali taj PDV gdje svi skupa trebamo ja bih rekao na jedan afirmativni način raditi ono što je važno, a to je zapravo dati doprinos jer smo tržišno gospodarstvo, nema propisivanja cijena, nema elementa prisile. Ali da se kroz tržišno natjecanje zapravo stimulira da to snižavanje poreza se prelije tamo gdje je cilj, u ovom konkretnom slučaju na građane.
Hvala vam. Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani ministre, prije 5 mjeseci smo ovdje upozoravali na probleme u zdravstvu. Jasno smo upozoravali na to da ona sredstva koja su planirana za zdravstvo nisu dovoljna i nije nam jasno kako je to moguće, da bez obzira na lijekove moramo taj dug platiti ukoliko želimo pružiti svoju uslugu našim građanima. Međutim, postoje i druga osnovna zaduženja od naših bolnica. Na primjer specijalne bolnice su dužne i HZZO-u zato što nisu mogle ispuniti svoje obveze zbog covid krize, zbog uvjeta koje je naravno uspostavila Vlada i Stožer. Kako je moguće da ministar zdravstva to nije predvidio i da je u pet mjeseci promašio proračun za 4 milijarde, a znamo da to nije dovoljno. Trebat će nam još 3, 4 milijarde do kraja godine da bismo mogli pokriti sve troškove. To je prvo pitanje. I drugo pitanje, što je sa razvojnim sporazumom sjever? Znači prošle godine 27.12. je potpisan taj sporazum. Do sada ni jedno ministarstvo se nije odazvalo na razgovor, dogovor, na sastanak da bi se to moglo ispuniti.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Za razvojni sporazum pitat ću kolegu Fuchsa, nemam sada informaciju niti nekakav suvisli odgovor koji vam mogu reći gdje, u kojoj je to fazi. Što se tiče samoga zdravstva spomenuli ste problematiku specijalne bolnice, opće bolnice, KBC-ovi. Ja vam to gledam, meni je to sve isto nazovimo tako. Ja gledam ukupne brojke da li je netko osnivač i vlasnik lokalna samouprava i država. Kada dođe račun za plaćanje osiguraj sredstva. Kako i na koji način će se to transferirati, ja bih tu između ostalog isto jednu stvar rekao više moj osobni dojam. Dakle, godinama smo se gubili u razno raznim manje važnim stvarima. Prije nekoliko godina, evo tu možete i posvjedočiti među svojim kolegama glavna tema je bila isključivanje HZZO-a iz državne riznice i time ćemo riješiti sve naše probleme. Jesmo li ih riješili? Odgovor se sam po sebi nameće. Tako isto sad kad mi netko nametne pitanje jel netko treba biti i promijeniti vlasničku strukturu to je manje važno, važno je postići financijsku održivost.
Kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani ministre nije prošlo sedam debelih krava, nije prošlo sedam dobrih godina već su počele dolaziti i mršave, već je covid kriza ogromna, došlo je energetska kriza, dolazi nam inflacija. Možemo se složiti da jedna od najugroženijih skupina koje osjećaju teret krize su umirovljenici. Dakle, nakon što ste isplatili covid dodatak, nakon što ste isplatili energetski dodatak hoćete li podržati SDP-ov prijedlog da se isplati i inflatorni dodatak u jesen koja će biti itekako upitne kakvoće života za upravo umirovljenike.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Naravno vaše je apsolutno legitimno pravo da tražite određene stvari i dobrim dijelom mi smo ja bih rekao pokazali kako i na koji način promišljamo tu problematiku upravo mjerama koje ste i sami spomenuli. I opet ću reći po treći puta danas nitko sretniji od mene i nas u Vladi da možemo i više i što se tiče usklađivanja i povećanja mirovina i nekih jednokratnih i sličnih dodataka itd. sve kako bi se životni standard naših umirovljenika kao takav popravio. Ali naravno imamo određena ograničenja. Tako da i politički gledano kad vi nešto takvoga podnesete i da je netko eventualno protiv vi ćete naravno zaključiti da smo mi protiv umirovljenika. Mislim da se jasno vidi, ne da nismo protiv umirovljenika nego smo jako za njih i zato cijelo vrijeme i šaljem nedvosmislene poruke jer znam kako i na koji način se ta tematika može na neki način i do njih reflektirati da netko može iščitati ne znam u očekivanju veće indeksacije u idućoj polovici godine. Hoće li biti dovoljno sredstva? Hoće [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] osigurat će se sredstva …
Kolegice Grba Bujević izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi ministre. Zdravstvo će ovim rebalansom dobiti 4,3 milijarde i još dodatno 3,8 milijardi. Osim za sanaciju dugova u zdravstvu taj novac je predviđen i za isplatu onih sredstava koja jedna druga vlada, ne ova vlada, prouzročila vezano uz zdravstvene djelatnike i jednako tako je namijenjeno za ukrajinske ljude iz Ukrajine za ukrajinske izbjeglice. Da samo podsjetim da je u RH 18.000 ukrajinskih izbjeglica o kojima skrbimo, a jednako tako da je zdravstveni sustav pružio 8.733 zdravstvene usluge od čega je dobar dio se odnosi na bolničke zdravstvene ustanove. Taj trošak nitko nije mogao predvidjeti, prošle godine rata u Ukrajini nije bilo i to pozdravljam zato što će to omogućiti zdravstvenim ustanovama da imaju isto tako sredstva s kojima mogu pokrivati te usluge. Eto pa se inače [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] naravno na svim tim novcima zahvaljujemo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i baš vam hvala na toj replici zato što mi je drago da malo i proširimo temu zdravstva kroz problematiku i samo isključivo dobavljača i veledrogerija. Ja mislim da ni oni nisu zaslužili da se cjelokupna problematika zdravstva i reforme zdravstva svodi samo na lijekove. Svi dobro znamo i vi koji radite cijelu karijeru i brojni drugi ovdje liječnici i ostali, a ja mogu reći i ja temeljem dosadašnjih iskustava kao ministra financija, ali prateći tu problematiku mislim da možemo zaključiti da je problematika kud i kamo sveobuhvatnija od samih lijekova. Covid je pokazao koliko je važan i vrijedan i što je sve iznjedrio i napravio zdravstveni sustav i zato eto mislim da nam je svima u interesu da se on stavi na financijski održive noge da može podnijeti sve moguće izazove i u nekim lijepim vremenima, poglavito kada nastupe krizna vremena kao što su ponovno sada.
Kolegice Pocrnić-Radošević izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre. Uvidom u prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna za 2022.g. na stavki Ministarstva rada odnosno HZZ-a u dijelu aktivne politike tržišta rada zabilježeno je povećanje za 482 milijuna kuna čine novi plan definiran na iznosu od 2 milijarde i 96 milijuna kuna što je povećanje od 29,9%. Isto tako i na stavci aktivne politike zapošljavanja zabilježeno je povećanje od 26,7% i ukupni iznos je 135 milijuna kuna. Slijedom predviđenog očekuje se nastavak i nesmetano provođenje mjera aktivne politike zapošljavanja u budućem razdoblju, znači li to da naši poslodavci i nezaposlene osobe mogu računati i na vladino poticanje zapošljavanja i održanje zaposlenosti usprkos predstojećoj inflaciji i eventualnim vanjskim čimbenicima [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] koji mogu utjecat na stanje u gospodarstvu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dobro ste proanalizirali proračun Ministarstva rada ukupno negdje dvije odnosno tri milijarde kad gledamo sve izvore. Aktivna politika zapošljavanja kao što su bile i mjere do sada … polako izdaje… su uvijek u fokusu, dakle s te strane sigurno da će se nastaviti poticati aktivno zapošljavanje. Mi znamo i sami imamo još uvijek na snazi neke od onih mjera nazovimo ih tako covid mjera za očuvanje radnih mjesta kud i kamo u užem smislu, ali to je između ostaloga evo i do nedavno moj kolega, sada već bivši ministar Aladrović je jednom jako lijepo rekao. Dakle prešli smo iz one faze očuvanja u fazu stvaranja, e to je ona faza u kojoj jesmo i mislim da unatoč ovim kriznim situacija i momentima to je ključna varijabla koju trebamo gajiti. Opet ću parafrazirati poduzetnike, njima ono što treba najvažnija radna snaga.
Hvala. Ministre još šest replika … [[Upadica se ne razumije.]] još šest minuta. Kolega Bajs izvolite.
Poštovani ministre. Kažu da inflacija je prijatelj državnog proračuna, a neprijatelj životnog standarda građana i gospodarstva. Moram naglasiti da mi smo u istoj situaciju kao i niz europskih zemalja. Premijeri tih zemalja su poslije ukrajinske krize najavili setove mjera koje su vezani upravo uz te dve … životni standard i naravno očuvanje gospodarstva. Naglasit ću da u ovih 11 milijardi viška ili povećanja državnog proračuna RH ne nalaze se te dvije stvari, dapače, vi ste izrijekom naznačili da mi samo provodimo one mjere koje smo imali za covid krizu i post u ovom slučaju … pred ukrajinsku krizu. Ja se pitam zbog čega tako velika sredstva ne idu prema građanima? Zašto ne idu prema gospodarstvu? [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Isto tako ću reći da taj odgovor [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] očekujem ne samo od vas nego vjerojatno od premijera jel to premijeri obično …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala kolega BAjs. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ovo što kažete kažu nisam siguran da ijedan ministar financija ikad to rekao jel prijatelj inflacija prijatelj proračuna samo ako gledate izdvojenu prihodnu stranu proračuna. Kada bi to bio slučaj kad bi ja odbio sve ove apele i zahtjeve za povećanjima na rashodu ja bi sada bio u svom uredu i promatrao vas kako ovdje raspravljate o nekoj sasvim trećoj točki i taj višak prihoda fino proknjižio, evidentirao suficit i rekao to je to, međutim okolnosti su kud i kamo drugačije. Znate i sami troškovna strana koja je zaista pod velikim efektom i učinkom te iste inflacije i sve ovo o čemu govorimo sada ovdje i zdravstveni sustav i mirovinski sustav i plaće i zbrinjavanje izbjeglica i antiinflatorni paket mjera itd., itd. Ovo što se tiče usporedbe s drugim zemljama, opet ću reći još jedanput, nemojte zanemariti tu činjenicu i sama Europska komisija kaže, naš paket je među izdašnijima, značajno iznad prosjeka dakle, a znate i sami da su mnoge zemlje imale [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] izborne cikluse itd.
Kolegice Perić izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Lako ovdje neki kolege se nabacuju kako je time što je rebalans sada da je to nesposobnost, a zaboravlja se koliko je napora napravljeno recimo u 2021. kad ste smanjili i porez na dohodak i porez na dobit, kad su ti efekti onda bili itekako evidentni. Osim toga kada se pogleda koliko je pandemija napravila štete i što se sve činilo, pa evo već je spominjan i PDV koji je evo početkom godine odmah intervencija bila da se smanji i da na taj način zapravo se ublaže i efekti inflacije koja se očekivala, koja je već u 2021. imala svoje naznake, dakle vrlo aktivno, vrlo angažirano upravo u tom smjeru se nastojalo raditi i činilo da upravo inflacija i svi ovi negativni efekti se stabiliziraju.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa kao i kod brojnih drugih stvari u životu tajming je od presudne važnosti i kod onih mjera i covida, a tako i sada nije bitno samo adekvatno odgovoriti nego i pravovremeno i uzevši u obzir sve, evo recimo baš sam ponukan zapravo i vašom replikom što smo maloprije čuli o upozorenjima jel ko je neko upozoravao. Pa uzmite i projekcije i procjene recimo Europske središnje banke, prije nekoliko mjeseci očekivanja su bila prva polovica godine, u drugoj polovici godine izgleda ispuhivanja, očekivanja su se promijenile, jel oćemo reć da neko u Europskoj središnjoj banci nešto ne zna, to su sigurno među najboljim stručnjacima što se tiče monetarne politike i promatranja općenito kretanje inflacije i sigurno im je za vjerovati, ali okolnosti su se u međuvremenu posložile odnosno učinile još dodatne izazove i nažalost to se sve skupa produbilo. E u tim svim takvim okolnostima naravno da je važno djelovati, ali tražiti i nalaziti onaj najbolji moment kada i efekt vaših djela će se kolko tolko vidjeti.
Hvala vam. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče vlade, kada ste prije više od 6.g. postali ministrom Hrvatska je se nalazila u proceduri prekomjernog proračunskog deficita i u proceduri prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, od tada do danas Hrvatska je izišla iz obe procedure. U međuvremenu i Hrvatsku i Europu i svijet zahvatila najprije zdravstveno, zdravstvena kriza koja se prelila na gospodarstvo, a sada i sigurnosna situacija uvjetovana sa agresijom Rusije na, na Ukrajinu. Mene sad interesira danas, gdje je danas Hrvatska, što o tome govori Europska komisija i gdje nas u usporedbi sa drugim starijim snažnijim u financijskom smislu država članica EU postavlja, je li danas Hrvatska u tom smislu stabilna država kad su u pitanju javne financije i kako stojimo u odnosu na prosjek EU?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Referirajući se na taj početak mandata ne samo mene nego vlade 2016. ja ću podsjetiti na sve skupa ne samo da smo tad bili u kategoriji zemalja sa prekomjernim makroekonomskim neravnotežama, čak nam je prijetilo i padanje još jednu stepenicu niže koju koliko se ja sjećam nijedna zemlja još do tada nikad nije ni bila. Uspjeli smo to zaustaviti, a onda u godinama koje slijede unaprijediti naš status i ja očekujem ovih dana puno izvještaja od strane Europske komisije i konvergencijsko izvješće Europske središnje banke i Europske komisije, a tako i ovo o kojemu govorite. Naši napori svih ovih godina su i do sada, a ja sam siguran i dalje će biti prepoznati i današnja slika Hrvatske upravo u ovim okolnostima o kojima govorite da smo zemlja sa investicijskim rejtingom, što donedavno nismo bili, zemlja bez prekomjernih fiskalnih i proračunskih neravnoteža, što donedavno smo bili, a isto tako i više nismo zemlja sa neravnotežama ekonomskim. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu kolegica Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče vlade, pa jučer u Šibeniku moglo se je čuti kako predsjednik Milanović kritizira povlačenje europskih sredstava i kaže da svega 5 milijardi kuna smo u plusu u odnosu na proračun EU odnosno kasnije se u drugoj izjavi ispravio kao 5 milijardi kuna godišnje, pa mislim da je dobro da naši građana znaju da je ukupno ugovoreno preko 125% raspoloživih sredstava, da je isplaćeno preko 70% i da smo u plusu gotovo 50 milijardi, a kad tome pribrojimo i sredstva iz NPOO-a preko 55 milijardi kuna.
Izvolite odgovor.
Evo hvala lijepa, nisam slušao izjavu predsjednika republike jučer, ali i sami ste rekli da je pojasnio dodatno i ovo su brojke koje ste rekli na kraju, pa ću ponoviti još jedanput, maloprije sam isto odgovarao, 49,1 milijardu kada se gleda od početka našeg formalnog članstva kolko smo povukli u odnosu na kolko smo uplatili, kada se tome pridoda NPOO 55,2 milijarde kuna u korist RH, dakle plus taj odnos i mislim da će se ta bilanca zapravo još dodatno poboljšavati jer uz višegodišnji financijski okvir koji se sada završava i koji će vrijedit za idućih 7.g. za Hrvatsku su i dalje značajna i dosta izdašna sredstva NPOO-a. U svakom slučaju unatoč tome što ćemo ja bih rekao biti u tom plusu jako je važno nastaviti tu dinamiku, nastaviti tu dinamiku.
Hvala vam. Kolega Bartulica izvolite.
Zahvaljujem poštovani ministre, evo skoro smo pri kraju, nadam se da će glas još malo izdržati. U ovim raspravama koje smo imali do sada vi sigurno znate moj stav da udjel ukupne države je prevelik, previsok u Hrvatskoj, javna potrošnja isto je za mene zabrinjavajuće. Pored ovih svih izvanrednih situacija čini mi se da vlada nije učinila puno toga što jedino ona može. Dakle slažem se da je ograničeno što možete sad učiniti u vezi inflacije i drugih stvari, ali oko strukturnih reformi jedino vi možete to provesti, pa moje pitanje se opet odnosi na ove sektore gdje najviše zapravo gori, zdravstvo. Vi ste bili na sjednici zajedno sa kolegom Berošom, kad sam ga pitao o zdravstvu priznao je da ništa nije reformirano i dalje imamo socijalistički pristup. Je li se slažete da ne možemo očekivati racionalizaciju rashoda bez uvođenja tržišnih mehanizme u taj sustav uključujući i izvor [[Upadica: Hvala kolega Bartulica.]] ovih koji uplaćuju da ne samo bude HZZO [[Upadica: Hvala vam.]] nego da dođe do konkurencije. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, pa i na toj sjednici kao i na ovoj jako puno komentara u kojem smjeru bi trebalo ići dalje iskoraci i malo prije sam odgovarajući na problematiku lijekova rekao. Zaista treba gledati sveobuhvatno. Ne samo jedan segment izdvajati i o njemu ovoga voditi problematiku nego kompletni sustav gledati. Ne slati nekakve poruke koje odmah odvraćaju od bilo kojih iskoraka i bilo koje reforme. Da jednostavno kažemo ja ne znam to je nacionalizacija zdravstvenog sustava ili privatizacija jel to ovo ili ono, to su vrlo paušalne ocjene. Tome se treba pristupiti sveobuhvatno i gledati sve segmente i u skladu s našim i ustavnim načelima i principima, ali naravno i svemu onome čemu stremimo, provesti nešto što će i u konačnici osigurati financijsku održivost tog važnog sustava, a i nekih drugih. Spomenuli ste ukupne strukturne reforme i ja sam uvijek naravno afirmativan na takve vrste.
Hvala vam. I zadnja replika, kolega Bilek izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani potpredsjedniče Hrvatske vlade pa evo i sama inflacija o kojoj smo ovdje puno danas slušali nije samo stvar RH i nekog gospodarenja na ovaj ili onaj način, nažalost je globalna stvar u slučaju i sigurnosnih ugroza, svega što smo imali sa zdravstvenim sustavom, ali prateći ovo i što ste pričali, a i malo zemlje u okruženju koliko sam primijetio neke od njih su već u inflaciji što se tiče i prešli dvoznamenkaste cifre. Pa bi htio pitati samo gdje smo mi tu u tom djelu jer stvarno i koliko sam čuo od kolega iz EU i od Češke koja će uskoro predsjedavati naš paket je stvarno izdašan u tom smjeru i usmjeren je direktno i na gospodarstvo, ali i na kućanstva odnosno na sve ljude i građane RH.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Da, u travnju smo ajmo reći tako ostvarili inflaciju koja je nešto u onoj gornjoj polovici zemalja, međutim što se tiče opet kažem prosjeka zadnjih 12 mjeseci zaista smo tu negdje i sve ovo vrijeme se ne bi ni brinuli niti u ovome smislu usporedbe s drugim zemljama kad bi se samo uspoređivalo recimo u odnosu na prosjek. I točno ste rekli Baltičke zemlje, brojne zemlje one tzv. stare članice i EU i Europske monetarne unije, poput Nizozemske i slično već su davno zakoračile u zonu dvoznamenkastih stopa inflacije. I to su jednostavno fakti. To su činjenice i u tome svemu skupa naravno sve ove mjere o kojima ovdje govorimo i djelovanja naša kako na nacionalnoj razini tako i na europskoj razini mislim da trebaju biti usmjerena. Jako je važno naravno i što će monetarne vlasti, Europska središnja banka raditi, a ja se i dalje nadam da ima određenog prostora i na nacionalnim razinama pa tako i naše HNB-a. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem potpredsjedniku vlade, ministru financija, izdržao je sve ove replike, sada neka se malo rekupera, a mi idemo dalje. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a, govorit će dva zastupnika kolega Grbin i kolega Lalovac. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Malo sam se požurio, uvaženi gospodine potpredsjedniče vlade evo žao mi je što vam je takva situacija sa glasom, sa vama se uvijek mogu voditi vrlo konkretne i korektne rasprave i to je priznanje koje vam doista treba odati. Međutim, nije vam danas bilo lako, nije vam bilo lako braniti ovaj rebalans. A ovaj rebalans i to ovako rani rebalans je u stvari posljedica dvije okolnosti. Jedna je vanjska, a to je inflacija, to je rat u Ukrajini, ruska agresija koja se događa. Međutim, osim vanjskih razloga za rebalans imamo mi i naše hrvatske interne, a to je loše planiranje krajem prošle godine. Loše planiranje u pojedinim resorima ili i dopustit ću si to reći možda čak i lažno prikazivanje brojki, brojeva, recimo u zdravstvu. Pa poštovane kolegice i kolege ako smo mi iz oporbe na temelju onoga što se događalo prošle godine, na temelju vanjskih pokazatelja vidjeli da iznos koji je predviđen za zdravstvo nije dostatan onda ste to poštovane kolegice i kolege pogotovo vi iz Ministarstva financija, pogotovo predsjednik Vlade RH morali također vidjeti. A niste predvidjeli dovoljna sredstva i što, morali ste ministre prije nekoliko tjedana javno priznati da dugovi u zdravstvu rastu po stopi od 400 do 500 milijuna kuna mjesečno. A po toj stopi ako pogledamo i ovo što je predviđeno u rebalansu ni to neće biti dovoljno da se ti dugovi pokriju do kraja godine što znači da i ovaj rebalans pati od problema kao što je patio i proračun. No, vratimo se na trenutak na inflaciju. Mi smo u rebalans morali uvrstiti ono što su bile vladine mjere iz veljače ove godine. To je obveza. Kada imate mjere koje su teške 5 milijardi kuna onda ih je potrebno prikazati i u rebalansu. Međutim, nakon mjera s kojima smo izašli u veljači, mi nove nemamo, a druge države članice EU, da ne idem šire, takve mjere kontinuirano usvajaju. I što će se dogoditi? S jedne strane njihovi građani će biti bolje zaštićeni od hrvatskih, a s druge strane njihovi poduzetnici koji će dobivati od svojih zemalja potpore će biti kompetitivniji i ugrozit će položaj naših poduzetnika pa i na našem hrvatskom tržištu. Prije 2 mjeseca EU je dala okvir državama članicama. O tome smo govorili ovdje u Hrvatskom saboru. Međutim, Hrvatska taj okvir ne koristi. Ono što mi predlažemo su vrlo konkretne mjere. Prvo, pravednije usklađivanje mirovina kako bi osigurali njihov rast i održanje vrijednosti u doba inflacije. Drugo, novi dodatak kojeg ste vi nazvali energetskim, a ja bih ga nazvao inflatornim dodatkom za umirovljenike jer je sada potpuno jasno da ova inflacija ne da neće stati ona će do kraja godine biti još veća. U travnju 4 zemlja po mjesečnoj stopi inflacije u EU, 4. Dakle, ubrzava se i za to su nam potrebne nove mjere pomoći onima koji su najugroženiji. Naravno u tom smislu moramo i razmotriti o tome treba li proširiti krug vaučera i povisiti njihov iznos. Dalje, mjere prema poduzetnicima. Vi ćete reći nije ista situacija kao što je bila za vrijeme Covida. Nije, ali ima brojna obilježja koja ju čine usporedivim. Mi ne možemo dopustiti da naši poduzetnici koji su već izgubili tržište Ukrajine i Rusije nemaju mogućnost tražiti nova tržišta, naprosto ne možemo, pogotovo u situaciji kada države članice EU djeluju, mi ne možemo dopustiti da naše poduzetnike dovedemo u gori položaj nego u onaj u kojem već jesu. Naravno osim vaučera, osim dodatka umirovljenicima i kvalitetnijeg i pravednijeg usklađivanja mirovina potrebno je promijeniti i poreznu politiku kako prema energentima prije svega prema gorivu kako bi osigurali da se zauzda ovaj rast, ali isto tako i pitanje poreza na dohodak odnosno neoporezivog dijela. Zdravstvo sam spomenuo, dugovi rastu, reforme nema, posljedice građani nemaju kvalitetan zdravstveni sustav i neću tu samo govoriti o recentnim primjerima o kojima smo jako puno govorili prethodnih dana, al ovo je sistemski problem, naše zdravstvo u ovim okolnostima nije u stanju ispuniti svoje obveze, građani to nisu zaslužili, građani to plaćaju i imaju pravo da nešto dobiju zauzvrat. I konačno obnova, vi ste rekli 300 milijuna kuna više, držim vas za riječ, ali činjenica je da se u Fondu za obnovu sredstva smanjuju, to je činjenica, a istovremeno je činjenica koju možemo čitati u medijima da ljudi kojima je obećano da će se njihove kuće izgraditi do lipnja i da će početkom lipnja moći ući u njih, svjedoče da radovi stoje, da radnika na gradilištima nema po 10 do 15 dana i da nema teoretske šanse da će se rok koji smo si sami zadali ispuniti. To su svi problemi koji ukazuju koliko ova vlada ne funkcionira, a onda posljedično tome koliko i ovaj rebalans ne odražava stvarno stanje, on je nužan, ali nije dovoljan. On ne osigurava odgovore niti na krizu inflacije, niti na krizu zdravstva, niti na krizu s obnovom, on ne osigurava sredstva za borbu s inflacijom i očuvanje standarda građana i zato ga mi u SDP-u ne možemo podržati, a sada prepuštam riječ kolegi Lalovcu koji će konkretnije govoriti o nekim stvarima koje u ovom proračunu ne funkcioniraju, hvala.
Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kako je zanimljivo kroz određeni vremenski period kad se država nalazi u krizama danas ovdje čuti jesmo li uspješni ili nismo uspješni jel, pa slušam ovdje kolegu Bačića kako implicira kako je SDP-ova vlada bila u makroekonomskim neravnotežama 2014., '15., '16., onda se je pojavila HDZ-ova vlada i sve je to super, krasno, fantastično jel, a npr. ne sjećamo se kada je on bio ministar 2008.g. da smo bili u banani jel, da smo bili u banani, to je premijer tada rekao jel, HDZ-a jel, u banani smo, tada je ministar financija bio državni tajnik jel, imali smo investicijski rejting, jel se mogao zadužit, šta mislite jel se mogao zadužit, kakve su bile tada makroekonomske okruženje za Hrvatsku? Ja ne mislim da je ministar Šuker bio loš ministar jel, zato što su tada bile takve makroekonomske okolnosti za Hrvatsku su tada bile takve jel i premijer je rekao da smo u banani jel, onda je došla 2014. i '15. kada je bila Hrvatska u recesiji. Sjećate se šta je bilo u Grčkoj? Zatvaranje bankomata, neredi po cestama. Šta je bilo u Španjolskoj? Neredi, jel tako. Šta je bilo u Irskoj, šta je bilo u Italiji, šta je bilo u Hrvatskoj jel? Bili smo … [[Govornik se ne razumije]] nisu bili neredi kakvi su bili u tim zemljama jel. Vidim da danas je to sad evo to se, to je loša vlada bila SDP-a, pa je tad radila jel, šta se danas mijenja jel? Mijenja se makroekonomsko okruženje, mijenja se jel, mijenja se da da smo sada ne samo punopravna članica EU nego pristupamo eurozoni, drugačije nas gledaju jel, to je politička odluka i to je dobro za Hrvatsku. Mi smo uvijek rekli ono što je dobro za Hrvatsku da je dobro jel i nikad od toga nećemo i kad neke stvari su dobre od strane vlade ćemo pohvaliti, ali ne možemo to sad ovdje samo se tako nabacivati evo samo od 2016. je sve super jel, mi imamo sve tu instrumente, a vidjet ćemo vrlo brzo je znači ne govorim vam to iz zle namjere jel, imali smo prilike za brojne reforme koji se od nas očekivalo, nemojte zaboraviti šta je Europska komisija tražila od brojnih zemalja članica 2014., '14. i '15.g. jel, kakve su to bile mjere o … [[Govornik se ne razumije]] itd., šta se tad događalo u EU? Brojni nemiri su bili na jugu Europe jel, vrlo velika nezadovoljstva su bila oko toga jel. Europa je danas promijenila strukturu, ne govori više o time da moramo rezati, da moramo stezati remen itd.. Znate šta je bilo, koja je bila politika Njemačke? Sada smo svi rekli kod covid krize trošite, jel tako rekla predsjednica komisije, trošite, trošite, trošite, vraćamo gospodarstvo. Šta se dogodilo? Pa tolko smo natiskali novca, tolko smo potrošili da se dogodila inflacija uz ovaj poremećaj, poremećaj na tržištu jel, znači promijenile su se okolnosti Europske komisije za zemlje 2014. i '15. kad smo bili uneravnoteženi i promijenile su se danas jel, isto kao što su se promijenile, vidjet ćemo kako će ići Europska središnja banka prema tome jel i umjesto da mi ovdje danas govorimo i znamo da ove mjere koje jesu trebaju bit jel, ali nemojmo zaboraviti da su 30%, svaka čast povećali ste plaću u javnom sektoru 30%, jeste li povećali produktivnost javnog sektora za 30%, jesmo li povećali produktivnost javnog sektora pitajte poduzetnike jel, jesmo li javni sektor, sve okej, svi oni traže, traži javni sektor, traže ovi, traže oni, jesmo li povećali, jesmo li mi bolji da smo, možemo za strane investicije u Hrvatskoj 30% biti produktivniji da nam je zemlja bliža za investicije i za da se pokrene gospodarstvo, gledajte šta se događa, pa samim projekcijama šta se ovdje dogodilo. Privatne investicije će stati, stati će, znate zašto, jel je tolka neizvjesnost dugoročno što se tiče inflacije, što se tiče kamatnih stopa, što se tiče sirovina privatne investicije ne na nulu da će doć nego svi su stali i čekaju narednih godinu dana šta će se raditi. Ko je jedini investitor? Pa jedini investitor je država, jedini investitor kroz obnovu, kroz fondove i to je jedan taj dio novaca što, što ide u usmjeravanje i kroz obnovu jel. Nemojmo zaboraviti i samo ovdje u projekcijama piše da je osobna potrošnja da će usporavati jel, a naravno da će usporavati kada su inflacije i kada su, kada su cijene takve kakve jesu. Znači, nemojmo se zavaravati da će dovijeka biti novaca iz Europe jel. Netko treba i obnovit Ukrajinu i oni očekivaju nekih 500 milijardi jel. Koliko će dati Europa, koliko će dati Amerika jel. Okolnosti se mijenjaju, brzo se mijenjaju zamijenit će se za 6 mjeseci, danas ovdje što nešto govorimo ne mora uopće značiti da će za 6 mjeseci vrijediti jel. Al zato je na nama ovdje, ako možemo se dogovoriti kako jesu neke stvari od reforme javne uprave, reforme i lokalne uprave koje nitko ponovo smo samo prešli to preko toga. Meni jedino žalosti jel, jedino ovdje žalosti što je vlada digla ruke od bilo kakvih reformi jel. Iskreno vam kažem. Ne samo u zdravstvu. Barem jedno vrijeme se o tome govorilo jel, ma pustite vi ovaj dio što vi govorite tamo napišete za ovaj NPO hoćemo li to stvorit jer mi osjećamo na rashodovnoj strani da li poduzetnici zadovoljni, da li su građani u tom nekom dijelu reformi, da u tom dijelu da mi sami sad kad imamo priliku, kad imamo novaca kad imamo u tom dijelu, da smo u tom sustavu da možemo izdržati ovakve pritiske jel, da možemo izdržati ovakve pritiske jel. Mi sad, slažem se mi sad imamo interventno punimo, interventno punimo zemljišta ovaj prirodni plin. Sve radimo neke interventne mjere jel, sve radimo interventne mjer jel za svako područje. Sad gasimo zdravstvo, sad gasimo plin, sad gasimo bilokakve stvari je. Sad je pitanje u ove dvije godine, nije problem ministra, on najbolje radi svoj posao od svojih kolega. Problem je ovo što danas govorimo da nema nikoga iz zdravstva, govorimo o euro nema guvernera, oni su digli ruke jel. Oni su digli ruke, jedino što HNB misli koju će dobiti poziciju u Europskoj centralnoj banci. Samo to. Jeste li ih čuli i jednu informaciju. Vlada se trudi koliko toliko davati određene poticaje za gospodarstvo, svaki dan su pritisci na vladu. Jeste ikad … [[Govornik se ne razumije.]] ja ne znam šta guverner. On je rekao ja neću više do kraja godine radit, tamo gleda koji će dobiti određenu poziciju, sad ovo što ima u kunama, imat će u eurima i kaže on je već rekao ja radim prema ECB-u, neću ništa poduzimati jel. Znači mi već nemamo monetarnu politiku jel. Nemamo monetarnu politiku. I cijelo vrijeme će ponovo, a znat će komentirati kako treba raditi reformu, tu je vrlo dobar, kako treba raditi reformu na rashodovnoj strani jel. I ovdje, meni je jedino žao što smo jednostavno popustili svima tima kažemo treba povećat plaće, treba, sve treba naravno jel, naći danas bilo koga kome sve treba jel. Samo pitanje da li će kada nastupi recesija, toga se svi bojimo, toga se i Europa boji jel i zato je ovdje ministar rekao dajemo sve na rast gospodarski. To je najvažnije zapravo u tom dijelu i to je ta prekretnica koju Europa ne zna hoće li moći doteći taj rast ili neće moći. Za 6 mjeseci ne mora značiti da ćemo imati ovakvu, politika Europe nemamo blage veze kako će izgledati kad imate 4 puta razliku u inflaciji između Litve i Francuske jel, 4 puta, a Francuska je na stagnaciji jel. Ne znamo jel i zato ono što kad kažemo ajmo si sada pripremati, nema veza jel usvojit će se proračun, donijet će mjere, ali dajte stavite barem nekoga koji želi napraviti neke reforme u ove dvije godine, neće biti to popularne mjere, narod će to razumjeti jel i kad dođe, a nažalost bila su dobra vremena, sada su nestabilna, svako malo su sve nestabilnija jel, a ovdje imamo samo ministra financija koji sve ovo brani. Ovo uopće nije njegov rebalans ovo je rebalans njegovih kolega kojih danas ovdje nema jel, kojih ovdje danas nema jel. I on mora zapravo za sve njih nešto tražiti odgovore, to je loša politika. To je loša politika i zbog toga kažem nema ni guvernera, nema ni ostalih ministara, nema nikoga danas ovdje i sve govorimo evo danas će tu ministar financija pa će on zapravo probati raditi nekakve akrobacije oko nabave plina, pa raditi oko zdravstva, oko bilo čega, oko obnove itd. jel. A jesmo li zadovoljni s time što strukturno ne funkcionira jer su to veliki, glomazni sustavi, nije ih lako voditi jel. Nije lako ni novom ministru gospodarstva jel, ni sam ne zna u šta je ušao u koju razinu megaministarstva je ušao. Znači o tome pokušavamo danas govoriti, ne da vas kritiziramo, ne da vas kritiziramo [[Upadica: Hvala.]] nego jednostavno da ukažemo na one stvari koje nažalost su pred nama. Hvala lijepo.
I vama. Sada je na redu gospodin Marin Lerotić iz Kluba IDS-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima i slažem se s kolegom, to sam govorio i smo, kad je bio predstavljen proračun za 2022. da bi zaista bilo dobro da ako ništa drugo resorni ministri sjede ovdje i slušaju kako ih ministar Marić brani, ali i da čuju sve ono što i mi iz oporbe, ali i iz vladajućih imamo im za reći. Međutim, njih nema i očito ih neće ni biti. I danas ovdje imamo proračun dosta ranije nego što smo to inače mogli očekivati, dakle prije polovice godine. I to definitivno ne treba zanemariti jer to nešto govori i o trenutnom stanju u državi. A stanje je nažalost takvo da imamo stopu inflacije u travnju koja je preko 9,6% i moramo biti svjesni da nas u idućim mjesecima čeka i daljnji rast cijena i hrane, ali i kućnih potrepština. Državni proračun ili u ovom slučaju rebalans proračuna uz to što je financijski dokument neosporno je i politički dokument iz kojeg je vidljiva politika vlade i smjer razvoja države koji ova vlada provodi. A smjer ove vlade je kao što imamo priliku vidjeti novi rebalans i novo povećanje duga. Kao i svaki put kad se u saboru predstavlja državni proračun ili rebalans proračuna nažalost uvijek isto. Novac iz zdravstva curi kao voda iz zagrebačkih cjevovoda. Rebalans proračuna pokazuje povećanje deficita za 4,3 milijarde što nas u ovom trenutku dovodi do konačnog rezultata minus 13,6 milijardi kuna, a da se ne lažemo bit će to još više u prvom slijedećem rebalansu. Time se proračun Ministarstva zdravstva penje na 20 milijardi kuna što još uvijek nije ni približno završnom stanju koje je bilo za 2021. godinu kad smo u zdravstvo upumpali 38 milijardi kuna. I ne bi to bio problem kada bismo riješili problem zdravstva, međutim nismo i već sljedeći mjesec dug će iznositi 500 milijuna kuna, onaj mjesec poslije milijardu kuna i tako iz kruga u krug. A nitko iz Ministarstva zdravstva ovdje nije da nam to pojasni i da nam pojasni zašto ne nudi reformu, nešto smo čuli da žele centralizirati zdravstveni sustav, a kada znamo da 80% dugova proizvode bolnice u državnom vlasništvu bolje da sa time niti ne dolaze ovdje. Dakle, svakom je i više nego kristalno jasno da se stvari u zdravstvu ne funkcioniraju i to je još više i smiješno ponavljati jer nam je stanje u zdravstvu toliko loše da slikovito izgleda kao Titanik u sceni prije kompletnog potonuća, a ono što je najgore je da rješenja očito nema i to nije nikakvo pretjerivanje nego to je zaista tako. I umjesto da vladajući nešto učine ili barem pokušaju učiniti silencio stampa i takvim načinom mi nećemo krenuti naprijed. Vladajući moraju shvatiti da oporba ne priča bez razloga o neodrživom zdravstvenom sustavu, da ne zagovaramo bez razloga reformu zdravstvenog sustava i to ne od jučer nego već godinama, već se to radi zato što je voda došla do grla i ako se nešto hitno ne poduzme naši građani će sve ovo osjetiti na svojim leđima. I već se kao papige ponavljamo uvijek isto kad je riječ o zdravstvenom sustavu i zaista ne znamo što treba još reći ili učiniti da se stvari promijene na bolje. Vladajući često govore dobili smo novce iz EU za reforme, a reformi nema. Prije ako se ne varam dva tjedna sam govorio za ovom govornicom, a to ću ponoviti i sada, a to je da novci iz EU neće pasti s neba nego se za to treba vrlo dobro potruditi i puno kvalitetnog posla odraditi jer ako ih želimo to mora uključivat dobru operativnost i koordinirano djelovanje. Međutim, situacija je trenutno potpuno nezadovoljavajuća i možemo zaključiti da se stvara trend nekoordiniranog rada i lošeg funkcioniranja sustava i ignoriranja mogućnosti koje pružaju sredstva iz EU. Jer kada govorimo o Ministarstvu gospodarstva novi ministar očito ima drukčije prioritete stoga je smanjena stavka za financiranje investicije, industrije, izvoza, inovacija za preko 22 milijuna kuna jer ovo tu što sam nabrojao zaista ne bi trebao biti prioritet. Smanjuje se i stavka za poticanje istraživanja razvoja inovacija, razlog odnosno smanjenje punog iznosa je na stavci Europski fond za regionalni razvoj. Naime, nije raspisan niti jedan europski natječaj jer još uvijek nisu doneseni operativni planovi. Kao što sam rekao situacija sve bolja i bolja. Također operativni program Učinkoviti ljudski potencijali skinuto je 77 milijuna od 100 koliko je bilo planirano kada je ovaj proračun donesen. I kao što sam rekao i ranije i ovdje vidimo da strašno kasnimo u povlačenju europskih sredstava i da ćemo se svi skupa naći u velikom problemu, a odgovornih nema i naravno neće ih ni biti. Sve ide po planu. Nema nikakvih najavi ozbiljnih formi i to je nešto što je zaista zabrinjavajuće. Smatramo da bi ipak još uvijek trebalo rasteretiti poduzetnike, smanjiti birokraciju, da bi trebali raditi na tome da imamo učinkovitiji sustav unutar pravosuđa i digitalizirati sustav državne uprave kako bismo pomogli poduzetnicima, ali i kako bismo dali veći suport industriji proizvodnje, izvoznim industrijama, kako bi hrvatsku ekonomiju učinili jačom i kvalitetnijom. Kao što sam i u replici rekao, treba počet stavljat državnu imovinu u funkciju, rekao sam u području Muzila koji čini petinu cijele površine grada Pule gdje postoji mogućnost investicija od preko milijardu kuna, zarade države od koncesije, nova zapošljavanja, također ponavljam stavljanje državne imovine koja propada u funkciju i sve to skupa sutra na kraju ostaje državi. To je u interesu Hrvatske i samo tako možemo kao zemlja napredovati, biti konkurentniji i stabilniji. Ukratko, to su neke od naših primjedaba, ali ipak smatram ili barem se nadamo da ćemo već na ovom proračunu sljedećem vidjeti da se neke stvari pomiču naprijed i kako ćemo ipak u narednom periodu stvarati jednu kvalitetniju društvenu ekonomiju jer smatramo da je upravo kriza prilika, a u situaciju kada smo imali rast BDP-a ništa nismo proizvodili, nikakve reforme nismo donosili i nikakvi pomaci nisu bili vidljivi pa se zaista nadamo da će nas na to primorati ova kriza.
Hvala. Sad na redu Klub nacionalnih manjina i gospodin Vladimir Bilek. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovan predstavniče Ministarstva financija, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa evo stvarno kao što smo vidjeli i kroz ove replike, ali vidimo i svaki dan oko nas da je gospodarsko financijska situacija kako u RH tako i na globalnom planu svakodnevna tema svih nas, ali i predstavnik vlasti, predstavnika oporbe, ali i građana jer se svakodnevno mijenja i utječe na kvalitetu života svih nas. Naime, život postaje sve skuplji, ali funkcioniranje države u tim uvjetima sve je složenija i kao što smo svjedočili Vlada RH u tom pravcu bila je primorana poduzeti brojne mjere. Poduzete mjere ublažavanja rasta cijena, prije svega energenata, ali i određenih prehrambenih proizvoda kroz smanjenje poreza na dodanu vrijednost polučile su i neke pozitivne efekte na život građana, prije svega onih socijalno ugroženih. Razvoj globalnih zbivanja pretpostavlja i daljnji nastavak tog trenda, ali i povećanje teškoća u funkcioniranju gospodarstva, prije svega kroz cijene sirovine te cijene ali i dostupne količine energenata koji radi situacije koja se dešava oko nas i sigurnosnih rizika mogu biti isto u nekom trenu ograničene. Posljedice ruske agresije na Ukrajinu, rat čiji se kraj u ovom trenutku ne nadzire i dalje će negativno utjecati na tokove nabave, tokove dostupne količine roba i njihovu cijenu. Država će najvjerojatnije morati poduzeti dodatne mjere kada je u pitanju opskrba plinom, preuzeti punjenje skladišta plina ali i zanavljanje robnih rezervi. Evo htio bi samo reći, i danas je ministar gospodarstva u Grubišnom Polju, gdje su istraživanja na novim podzemnim skladištima plina koje bi isto tako trebalo osigurat stabilnost što se tiče same opskrbe tim energentom. U tom paketu naravno troškova nisu zanemarivi ni troškovi prihvata i zbrinjavanja ukrajinskih izbjeglica kojih možda nema kao u Poljskoj ili susjednim zemljama Ukrajine, ali isto tako dolaze i kod nas i za njih se treba brinuti i za njih se brinemo. Nažalost, nije došlo do najavljivanih promjena u organizaciji i funkcioniranju zdravstvenog sustava, što je dovelo do generiranja i gomilanja troškova i dugova prema veledrogerijama koje je potrebno žurno sanirati kako bi se sustav očuvao, kako bi se građanima omogućila primjerena zdravstvena zaštita a iako se hrvatsko gospodarstvo u prošloj godini brzo i snažno oporavilo od posljedica COVID-19 pandemije, epidemija i poduzete mjere i nabave u zdravstvu još uvijek strašno i puno opterećuju državni proračun. Vlada je u maniri dobrog poslodavca uspješno završila u travnju pregovore sa sindikatima državnih i javnih službenika temeljem kojeg su od 1. svibnja povećane osnovice za obračun plaća za 4%. Dodatne troškove za državni proračun predstavlja indeksacija mirovina, uslijed rasta plaća indeksa potrošačkih cijena, ali tu je naravno briga za naše umirovljenike, briga za naše građane RH. Uz sve ove pokazatelje treba uzeti u obzir i manjak radne snage. Hrvatska će zbog održavanja potrebite gospodarske aktivnosti prije svega u turizmu koji predstavlja svake godine financijski zamašnjak, biti primorana uvesti veći broj stranih radnika nego što smo to imali do sada. Uz cijene sirovina, cijene rada vrtoglavo rastu, kako kod nas, tako i u svijetu. Uz manjak radne snage i uvoz radnika, nažalost, upravo zbog cijene rada bilježimo i još uvijek iako u manjoj količini, odljev naših ljudi, prije svega školovanih koji idu za većom plaćom negdje u EU ili globalno u svijetu. U tom svjetlu, bilježimo rast inflacijskih pritisaka, u 2022. godini očekuju se ubrzanje inflacije potrošačkih cijena na 7,8%, to će doprinijeti i rast cijena hrane i nafte. evo maloprije i kroz replike i kroz izlaganje potpredsjednika Vlade, vidjeli smo i čuli smo puno stvari vezano za inflaciju ali i mnoge razvijene zemlje i one zemlje koje su možemo reći već stare zemlje EU-a, da imaju puno veći, nego veći dvoznamenkasti broj što se tiče indeksa inflacije. Uzimajući sve ovo u obzir što proračun nije mogao podnijeti, ovim rebalansom proračunski prihodi povećavaju se za 6,6 milijardi kuna a rashodi za 10,9 milijardi kuna. Očekuje se da će proračun opće države zabilježiti manjak od 2,8% BDP-a a udio javnog duga u BDP-u će se smanjiti za 3,6%-tnih bodova u odnosu na godinu ranije te će iznositi 76,% BDP-a. Stabilnosti ovoga rebalansa uz domaće izvore sigurno će doprinijeti prihod koji se očekuje od ubrzanog povlačenja ugovorenih EU sredstava. Izvješća godišnjeg financijskog okvira još za razdoblje 2014.-2020. ali prije svega za novo financijsko razdoblje 2021.-2027. kao instrumenata EU nove generacije. Značajna su sredstva iz Fonda solidarnosti EU kojima će se financirati obnova javne infrastrukture oštećene potresom u Zagrebu i Banovini, koji vodimo da i kroz rebalans se ta sredstva povećavaju. Tu ipak moramo ostaviti sredstva i tu jesu sredstva za provedbu operativnih programa, za izgradnju infrastrukture od vrtića, škola, učeničkih domova, kulturno-edukativnih centara ali i svega onoga što generira na neki način ne samo kvalitetu i podizanje kvalitete znanja naših građana nego i zaposlenost naših tvrtki i samim tim, generira određen rast i sprječava pad u većim navratima. Znači, ovo je potreban i razložan rebalans, argumentirano je obrazložen te će Klub zastupnika nacionalnih manjina podržati ovaj rebalans uz čvrstu podršku Vladi da ustraje u nadzoru korištenja sredstava proračunskih novaca i ublažavanje krize koja se iz globalnih okvira prelijeva i na našu državu. Hvala lijepo.
I vama. Gospođa Vesna Vučemilović, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Budući da smo spojili ove sve tri točke dnevnog reda, dozvolite da krenem od one zadnje. Pa ću najprije reći ono što je dobro. Jer red je reći par riječi o tome izvješću za prošlu godinu koji je obilježio gospodarski oporavak i to ponajviše zbog dobre turističke sezone ali isto tako, tu godinu je obilježio i porast troškova zdravstvenog sustava koji se, ako je suditi po ovom rebalansu, nemaju namjeru vratiti na one razine prije epidemije COVID-a 19. E sad budući da je 2020. bila obilježena, zatvaranjem, zabrana rada djelatnosti, restrikcijama svih mogućih vrsta, onda logično je uzeti 2019. godinu za usporedbu a ovu 2020. što prije zaboraviti, poglavito onaj dio borbe s epidemijom koji je bio po uzoru na Kinu, kada smo bili među državama koje su imali najrestriktivnije mjere. Ono što ću istaknuto kao pozitivno a vezano je za makroekonomske pokazatelje je rast izvoza, građevinskih radova i industrijske proizvodnje i to bi trebale biti temeljne odrednice i ubuduće ukoliko želimo smanjiti ovisnost o turizmu kao gospodarskoj grani koja se pokazala kao izuzetno osjetljiva na krize. Ono što je cijelo vrijeme raslo je državna potrošnja što naravno nije dobro, a već prošle godine je krenuo i rast cijena prehrambenih proizvoda i ne samo tih proizvoda već isto tako i sirovina i građevinskog materijala što je ove godine nastavljeno i to sa većim intenzitetom, a najbolje se vidi po stopama inflacije. Pa je tako za travanj ove godine iznosila rekordnih 9,4%, nastavila je ubrzavati i ako pogledamo najviše na to su utjecale cijene prijevoza i hrana. Ako to usporedimo sa nekim drugim državama EU onda još dobro stojimo jer u Austriji je već preko 20% inflacija, Estonija preko 30 ali je itekako zabrinjavajuće i uz najavljeni rast kamatnih stopa postavlja brojna pitanja, a vezana su za financiranje ovog deficita koji raste u ovom rebalansu. E sad kad, ako ćemo govoriti koji je pred nama danas ja moram početi sa jednom rečenicom koja je naprosto neizbježna, a glasi. Jesmo vam rekli. Dakle, brojni zastupnici su kod predstavljanja proračuna za 2022. godinu rekli da su troškovi koji su na rashodovnoj strani predviđeni za zdravstvo jednostavno nedovoljni, podcijenjeni. Planirali ste ih smanjiti za 4 milijarde kuna ove godine, a sada u ovom rebalansu se izdvaja za zdravstveni sustav što za sanaciju, mada to više uopće nije sanacija jer je to sad postala redovna pojava, znači za bolnice i za HZZO preko 4 milijarde odnosno 4,3 milijarde kuna. Ako znamo kako nas je izvijestio ministar Marić da ti troškovi sad više ne rastu 200, 300 miliona mjesečno nego sad odjednom rastu 400, 500 miliona kuna mjesečno onda se uistinu moramo zapitati što će biti do kraja ove godine ili možda je bolje da to ne pitamo. Ajmo se praviti kao da se ništa ne događa, ali događa se i to nije dobro. Prošle godine je dodatno potrošeno 6 milijardi kuna više od planiranog. Ove godine će teško biti manje. Znači prošle godine smo računali da zdravstvo svake, svaki mjesec generira 200, 300 miliona kuna tog manjka ove godine je to sad 400, 500. Znači i ovih 4,3 milijarde neće biti dovoljno ako je prošle godine bilo 6, ove godine može biti samo još više. I u principu to više uistinu nije sanacija. To je sustavno povećanje troškova koje je u pandemiji naraslo i sada očigledno nema nazad. I to je inače ta glavna boljka javnih sustava. Jednom kada se troškovi, kada se rashodi dignu na višu razinu, vrlo rijetko to ide u onom obrnutom smjeru, vrlo rijetko to ide nazad. Znači dostigla se određena razina troškova i sustav to želi zadržati. I neovisno koji su uzroci tog inicijalnog povećanja, a to je u ovom slučaju bila epidemija Covida-19 i nakon što uzrok nestane, virus nije nestao ali evo nema pleksiglasa, ne nosimo maske, živimo manje-više isto kao i prije epidemije odnosno možemo reći da se smanjio utjecaj troškovi i dalje ostaju na toj višoj razini. Stoga je iluzorno bilo očekivati da će se troškovi za zdravstvo smanjiti 4 milijarde kuna ove godine i to smo vam rekli. Manje-više svi oporbeni zastupnici su vam to rekli kod usvajanja proračuna. I to je jedan od razloga zašto nismo podržali taj proračun jer je bio nerealan, a ni ovo sada što ste donijeli također nije realno. Ono što smo očekivali kod usvajanja proračuna bili su dva rebalansa ove godine. Ono što smo očekivali bilo je i povećanje prihoda zbog inflacije koja je već i prošle godine bila evidentna. E sad, ovo što nismo očekivali je bujanje rashoda od gotovo 11 milijardi kuna 9% u odnosu na prošlu godinu, 6% u odnosu na plan. I kao posljedica svega toga deficit od visokih 13,7 milijardi kuna odnosno 2,8%. E sad, poučeni svim ovim iskustvom mi se moramo zapitati samo jedno pitanje. Je li to stvarna brojka, je li to konačna brojka? Što još ovdje nedostaje. I ne treba jako puno tražiti. Prvo što privlači pozornost je iznos predviđen za financiranje nabave plina. Svi znamo da je skladište plina prazno i za očekivati je to na kraju sezone grijanja, ali prije odlaska iz vlade ministar Čorić je odlučio da ukoliko privatni zakupci PPD, INA, HEP, EON neće puniti po ovim visokim cijenama plina podzemno skladište Okoli onda će to učiniti država. To nam je ostavio u nasljeđe. Lijepo od njega znači bit će plina za iduću sezonu grijanja, ali za obnavljanje zaliha plina treba 300 milijuna eura što je više od 2 milijarde kuna, a ovim rebalansom je predviđeno svega 75 milijuna kuna odnosno 10 miliona eura iznos koji ne da je neznatan nego je definitivno nedovoljan. E sad kako će se ti troškovi podijeliti, vjerojatno između HEP-a i državne blagajne ostaje za vidjeti, ali da se taj trošak iskazao u ovom rebalansu e onda deficit ne bi bio 2,8 nego bi bio preko 3% E sad budući da očekujemo ulazak u eurozonu, budući da očekujemo izvješće Europske komisije krajem 6 i početkom 7 mjeseca bilo je jako zgodno sve to skupa zanemariti, ne iskazati ukupan iznos jer tada Hrvatska ne bi zadovoljavala dva kriterija za uvođenje eura i to bi već bio problem, pa onda šta ćemo, ostavit ćemo mi za kraj, za onaj drugi rebalans tehnički i onda ćemo iskazati to jer će se morat negdje iskazat, vidjet ćemo je li u pitanju samo kreativno računovodstvo na koje smo već navikli kako bi se zadovoljili uvjeti za uvođenje eura ili nisu, to ćemo doznati na jesen, ali već sad bi mogli reći da je u pitanju malo kreativnog računovodstva. Ono što možemo tvrditi sa potpunom sigurnošću već sada to je da se rashodovna strana potpuno otela kontroli, potpuno. Maloprije me je jedan novinar pitao što se moglo napraviti kao eto poraslo ovo ono, pa staviti to pod kontrolu konačno jednom. U prošlom mandatu nisu provedene reforme mada su za to postojali odlični uvjeti, makroekonomski nikad bolji, sada na sredini mandata u ovako složenim okolnostima očekivati da će ova vlada koja traži stabilnost napraviti bilo koju reformu je iluzorno, čak i najveći optimisti ja mislim da ne očekuju apsolutno nikakvu reformu od ove vlade sada na sredini mandata. I rashodovna strana raste za gotovo 11 milijardi, ali zanimljivo je da se u medijima o tome ne govori, dva brda se prepucavaju, predsjednik i premijer svaki dan eto malo opet zabavljaju javnost, ali ovih 11 milijardi očigledno nikome nije interesantno, to prolazi ispod radara, pa onda zašto ne bi rashodi idući put porasli za 20, 30 ili već koliko treba milijardi ako je ovih 11 za javnost potpuno nebitno i svelo se tek na puki broj. Jedino što možemo očekivati idući put su još veće brojke na rashodovnoj strani ili možda još pokoji ekspoze ministra Marića s povišenim tonovima kad mu grlo malo se oporavi jer on nikako da disciplinira korisnike proračuna kada je rashodovna strana u pitanju. Ono što je ključno, a to je kako će ovo povećanje rashoda utjecati na gospodarstvo, na konkurentnost naših firmi, na zaduženost, na životni standard i kupovnu moć, očito javnost previše ne interesira. Osim toga vidimo da se nameću i nekakve svjetonazorske teme koje u ovako nestabilnoj i kriznoj situaciji pitanje je uopće kome to odgovara da se intenziviraju podjele u društvu i što uopće od tih podjela imaju stanovnici Hrvatske, hoće li živjeti bolje, hoće li imati veću kupovnu moć, potpuno je izvjesno da neće. Ono što, evo da ne bude sve loše što je dobro u ovom rebalansu je ovaj makroekonomski okvir koji je, pa napravljen recimo realno. Prošli put se precijenio rast BDP-a, a podcijenila se inflacija, znači ovo što mi sad imamo u procijeni je tri puta više nego prije samo nekoliko mjeseci kada je bilo usvajanje proračuna i u odnosu na Svjetsku banku, u odnosu na Europsku komisiju koja je izašla evo sa svojim procjenama ovo ste napravili oprezno, evo moram reći, moram vas tu pohvaliti, malo ste išli opreznije nego što je to ovaj bilo prošli puta valjda poučeni iskustvom, lijepo je da učite ovako u hodu jer evo Europska komisija nam je inflaciju procijenila na 6,1%, vlada je ušla sa 7,8, a rast BDP-a je vlada procijenila na 3%, a Europska komisija na 3,4. O čemu će ovisit ove konačne brojke, nažalost opet o turizmu i opet o turističkoj sezoni. Nismo naučili u koronakrizi koliko je to fragilna, koliko je to osjetljiva gospodarska grana, a u ovako nestabilnim geopolitičkim okolnostima su mogući apsolutno svi scenariji, pa i oni sa negativnim učinkom. Ono što ću još naglasiti, a ne stignem sve, pa ću to ostavit za pojedinačnu raspravu, znači na prihodovnoj strani pozornost privlači stavka koja se odnosi na porez na dobit i tu prihodi rastu 10% što u nominalnom iznosu je 851 milijun kuna i dobro je da tvrtke posluju pozitivno i plaćaju porez na dobit, to je uvijek dobro, ali u vremenima krize, u vremenima inflacije treba voditi računa o socijalno najosjetljivijim skupinama. Žale se ljudi raste cijena plina, raste i cijena drva, metar drva 500 kuna, pa jesu Hrvatske šume privatna ili državna tvrtka, zašto to mora pratiti cijenu plina i zašto Hrvatske šume moraju ostvariti ekstra profite i u ovoj situaciji. Malo više socijalne osjetljivosti ne samo na razini vlade nego i na razini državnih i javnih poduzeća u ovoj situaciji je itekako važno, ne trebaju koristit situaciju da povećaju svoju ekstra dobit nego isto tako da pomognu onima koji su socijalno najugroženiji. Hvala.
I vama. Sad je na redu Klub zastupnika Mosta, prvi je g. Troskot i onda će ga naslijediti g. Bulj.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege i poštovani svi koji nas pratite putem ekrana. Ono šta je glavna tu poruka jest da je proračun kao takav opet uvećan po svim skoro stavkama osim obrazovanja, međutim glavno pitanje koje se postavlja za sve naše građane jest da li će na temelju povećanja samog proračuna, da li ćete vi stvarno bolje živjeti od toga? Dakle imamo situaciju da rat se širi između Ukrajine i Rusije, ne znamo što će biti sa pandemijom na jesen iz razloga što su određene farmaceutske kompanije najavile da čak budžet od prošle godine, što ne mogu ostvariti sa prodajom niti pulmunoloških, kardioloških, onkoloških lijekova, što znači da onda jedino ostaju cjepiva, imamo da je Kina poluzatvoren sistem sada gdje nekoliko stotina brodova čekaju ispred Šangaja, gdje se povećava potražnja za kineskim proizvodima pa se sukladno tome onda i povećavaju sve cijene odnosno slijeva se inflacija globalno do energetske krize i ulaska Finske i Švedske odnosno njihovog zahtjeva što bez obzira kako netko razmišlja u tom smjeru, geopolitički, geostrateški to znači da smo sigurno ušli u jedno desetljeća nemira, nesuglasja sa Rusijom, što će sigurno se odraziti na energetiku odnosno same cijene, a u kratkom roku ne možemo zamijeniti energetiku odnosno čak u određenim slučajevima sam HEP koči i ne dozvoljava razvoj energetike odnosno prijelaz na energetsku neovisnost. Što se tiče same inflacije, bilo bi dobro danas da je i samo Ministarstvo da je napravilo izračun kolika je ta inflacija i šta nas čeka i na koji način bismo to trebali isfinancirati jer nas čeka to u budućem razdoblju. Ono što je Klub Mosta napravio jest, došli smo do određene kalkulacije, do nekakvih 20 milijardi, ovisno o tome kakva će inflacija bit na kraju godine, a na koji način? Uzmemo BDP, uzmemo da je potrošnja kućanstva negdje otprilike 60% unutar tog BDP-a i onda se to pomnoži sa stopom .../nerazumljivo/... očekivanom stopom inflacije i dobivamo nekakvih 20 milijardi kuna da će nam bit šteta ukupno na sva kućanstva diljem Hrvatske. E sad, Klub Mosta ima i potencijalno rješenje, kao što je recimo Švicarska napravila za financiranje Covid duga. Slična je situacija, gdje je Švicarska procijenila otprilike da će im Covid dug biti nekakvih 30 milijardi švicarskih franaka, tu su negdje cijene, samo švicarski franci i kod nas hrvatske kune i oni su rekli dobro, imamo 11 do 13 godina za da ćemo otplatiti dug koji je nastao na temelju Covida u Švicarskoj. I na koji način ćemo to napraviti? Pod broj 1, uzet ćemo dobit od Švicarske narodne banke i kroz godine ćemo isplaćivati taj dug plus sve one viškove koje dobivamo iz proračuna, ona rezerve, također ćemo uplaćivati i kroz 11 do 13 godina, jedna Švicarska će isplatiti dug koji je nastao Covidom. E sad, kako ćemo ga mi isplatiti kad mi ni ne znamo koliko on iznosi, odnosno stavio se ono jedan veo tajnosti na nabavku medicinske opreme koja uopće nije ni išla preko javne nabave, sjetimo se kako je to izgledalo. I danas se upravo nalazimo ovdje zbog rebalansa tog istog zdravstva koje, gdje je ministar uključen u minimalno dvije afere, oko nabavke medicinske opreme koje je duplo skuplja kada se uzme komparativna ponuda od njemačkog proizvođača Zeiss za bolnicu Sestre milosrdnice do toga da su isplaćeni novci njegovom prijatelju, paparazzi prijatelju koji ga je pratio za vrijeme kampanje i mi danas se ovdje nalazimo da mi raspravljamo o rebalansu proračuna zbog korupcije, na kraju dana, gdje mi imamo korupcije da je nekih 70 milijardi kuna nas košta godišnje ta korupcija, gdje evo novac curi kao što je bilo izrečeno ovdje preko rashodovne strane. Nitko ne spominje, primjerice, samo energetiku, HEP, procjene su dakle da je 10% prihoda HEP-a na godišnjoj razini ode na korupciju ili na neznanje ili na infrastrukturalne projekte kao što je recimo hidrocentrala na Dobri u Lešću gdje još uvijek tsunami su opasnost da naši ljudi izgube svoje živote ili recimo, sramotni primjer Kosinja gdje će se potapati Kosinjsko polje, milijarde su uključene, milijarde će nestati kroz to ili recimo ta stalna pogodovanja krajevima plina, kraljici obnovljive energije, kraljevima koji prodaju električnu energije iz BiH i to na termoelektranu koja gori na lignit pa se još dodatno zagađuje dakle sam okoliš, a s druge strane se onemogućavaju ljudi da sami prijeđu na energetsku tranziciju, na zelenu ekonomiju i proizvodnju struje na ekološki prihvatljiv način, primjerice, Kvarner gdje HEP kao takav sam koči da ljudi sami stavljaju solarne panele i na takav način dobivaju besplatnu struju sljedećih 20 godina. Zašto? Jer opet treba pogodovati kraljevima plina, kraljevima ljudi koji uvoze naftu iz arapskih zemalja, itd. Dakle ne postoji zaštita našim malih ljudi, tu je problem. Mi ćemo ovdje danas opet raspravljati o nekakvom rebalansu zdravstva koji 30 godina čekamo da bude nekakva reforma. Ali iste se, liste čekanja i dalje rastu, dakle zdravstvo nemamo pravu adekvatnu uslugu i mi i dandanas dakle još dodatno povećavamo te troškove bez da imamo nekakvu učinkovitost po tom pitanju. Što se tiče same košarice dobara, tu je najveći problem iz razloga što na našu plaću koja ne raste, rastu hrana, piće i duhan koji se poprilično koriste u Hrvatskoj. I sada kada se to usporedi sa većom potrošnjom jer naši budžeti puno više troše te osnovne potrepštine nego što to koristi zapravo EU, mi dolazimo do problema, do izrazito ozbiljne situacije na jesen da će ljudi stvarno možda ostati bez hrane. Energetski nismo riješili problem, pitanje od kuda će donositi taj plin jer smo jednu ovisnost plinom zamijenili drugom. HEP kao takav onemogućava ljudima da postanu energetski neovisni. Postoji jedna direktiva iz EU koja nalaže da recimo netko tko bi stavljao solarne panele ima pravo na nultu stopu PDV-a. Ja ne vidim da je to Ministarstvo financija kao takvo to prisvojilo i da stvarno ide, da ljudima može pomoći a sa socijalnim transferima koje smo poslali mi jesmo pomogli kratkoročno možda nekim ljudima sa 200 kuna ali su ljudima nekoliko tisuća kuna su porasli troškovi. Pa sjetite se samo guvernera HNB-a koji je rekao da 8300 kuna nije puno. Pa nije za tebe koji imaš masterchef kuhinju, gdje ti od predjela pa do glavnog jela bolje nego Habsburška monarhija. Ali ima ljudi koji preživljavaju sa nekoliko stotina kuna i još su sad porasli troškovi koji se ne mogu iskontrolirati. Mi smo stvarno ušli u ozbiljnu situaciju. I još se sada na to sve forsira političkom voljom ulazak u eurozonu gdje smo na četvrtoj poziciji ispred nas su samo Nizozemska, Luksemburg i Slovačka i Baltičke zemlje su ispred nas. I mi forsiramo ulazak u eurozonu na totalno nesigurno tlo ulazimo u eurozonu i nitko ne zna kako će to završiti. Evo tu bih stao sad, pa evo Miro ti nastavi onda.
Izvolite gospodine Bulj.
Hvala. Žao mi je što ovdje nije ministar, jer toliko ljigavosti i perverzije u odlukama Vlade poglavito kad kažu evo energetika da je 10% poskupila samo građanima to je ne laž. Ona vriđa svakog čovika, hrvatskog građanina, seljaka. Ja ću ispričati nekoliko primjera. Čovik sam iz lokalne politike, tu sam i nasta i non stop sam s tim ljudima, s tom sirotinjom. Evo primjer, vi ste najbolji u Europi po pitanju najmanjeg poskupljenja energije u ovoj krizi nakon covid terora, nakon covid diktature, napravili ste kaos, prihvatili ste igru. O.k. Da li je vama normalno da za lokalne vodovode poskupi 500% struja u brdsko-planinskim područjima? 500%. Primjer, vodovod Cetinske krajine, a tako svi vodovod, samo gradonačelnici to ne smiju govorit jer su vjerojatno vezani stranački, 500%. Šta to znači? Da struja koja pumpa vodu na određene visine da mogli dobiti kućanstva, to znači sa 2 i pol milijuna kuna, primjer vodovod Cetinske krajine prošle godine, ove godine je HEP, hrvatski HEP je 10 i pol milijuna kuna. E jednostavno ćemo mi tu riješit stvar. Da bi mi ovo što je kolega Troskot govorili o sirotinji, ja kao odgovorna osoba ću naložiti direktoru vodovoda premda nisam većinski sam vlasnik 47% da vam plaća točno onoliko koliko je prošle godine u ovom mjesecu bila struja. Bila je 170 000 kuna, a ovaj mjesec je, u ovoj godini došla 900 000 kuna. Zbog čega? Jer je Vlada Andreja Plenkovića nije kao poskupila vodu, nije poskupila struju, zato će poskupiti lokalnim čelnicima. E neću! Evo ja neću! Nego vi dođite lipo isključit vodu, a platit ćemo ka i prošle godine, isključite struju, pa neka dijelovi Splita nemaju vodu i jedino di iđe voda nizbrdo tu će doći. I to je još sramotnije taj HEP koji se hvali sponzorstvima, koji radi štetne projekte. Naš HEP moramo ga čuvati, koji ima najveće otpremnine sponzorira di stigne di ne stigne, poglavito svoje stranačke pripadnike iz HDZ-a. Taj isti HEP radi kaos među tim ljudima, među narodom i sad bi tribali mi gradonačelnici poskupiti struju 500%, pet puta našim građanima u ruralnim područjima. Brdsko-planinskim područjima treba više električne energije da bi pumpe mogle dizati vodu. Evo ja sam dao jednostavno rješenje i ostalim gradonačelnicima iz HDZ-a. Plaćajte rate kao i prošle godine, umjesto 100 000 kuna ove godine traže milijun, vi platite 100 kao i prošle godine svaku ratu. I dođite vi isključiti Andrej Plenković, dovedite ga na Sinjsku alku, ja ću reć di je točno, ja ću ga odvesti crveni tapet isključi vodu, struju. HEP hrvatski HEP. Primjer, u Cetinskoj krajini 40% Cetina daje hidroenergije Republike Hrvatske. Šta ste vi vratili Dalmatinskoj zagori? Šta ste vratili Lici? Slavoniji? Šta vi vraćate tome narodu? Osim što pogodujete tele operaterima priko obitelji Mišetić. Vidim sad se neki javili iz Domovinskog pokreta, nikad nije to spomenuto, a drago mi je da prihvaćaju. Obitelj Mišetić vodi, ovdje vodi znači Andreja Plenkovića zato što je predsjednik bio u HDZ-u, dobro sad može, sad je prihvatljivo. I slažem se, vidi se da je napisano, zato se slažem i to je dobro. Sa 8 kuna skinut na 2 kune i 40, sa 8 kuna skinut na 2 i 40 u korist tele operatera na štetu jedinice lokalne samouprave. I drago mi je što mi se kolege priključuju. Tri puta sam dao ovaj zakon. Nitko nikada nije digao ruku za nj, barem MOST-a niko, niko. Znači prije tri godine je upućen Zakon o pravu služnosti i sad je u proceduri i očekujem od predsjednika poglavito od predsjednika Sabora da tu točku stavi na raspravu. A i od predsjednika Odbora za lokalnu samoupravu, da nakon tri godine da tu da to gurnemo ovdje pa da imamo kao u Sloveniji 3 eura po metru dužnom plaćaju, T-Com koji je Mudrinić predao u ruke kome je predao, tj. HDZ počeo, SDP završio. I što sad imamo? Da im oprostimo i taj novac? Pa koliko ste vi smanjili prihoda da ste im dali 3 eura po metru dužnom, umjesto što predlažete 2 kune i 40. Ili niste vi samo oni se svi poveselili da su oni sad HAKOM braco i seka Obuljen, brat od ove ministrice, da su oni sad tim pravilnikom kojega je HAKOM donio predložio da je s tim riješen problem. Ne, oni su vam, zakon je u proceduri gdje će tele operaterima se smanjiti, smanjiti trošak prava puta na štetu lokalnih samouprava, na štetu lokalnih samouprava. Teleoperateri su najveći dobitaši u RH 42%. U EU maksimalno 20%. Ja prvi put kad sam spominja teleoperatere kad sam uša u sabor ovdje, prvi put, znate šta je bila naslovnica svih teleoperatera, svih koje imamo u Hrvatskoj i ovoga monopolistu Tcom koji i nije hrvatski jer HT, naslov je bio Bulja da nas ne vrati u kameno doma, doba. Neću, ne tražimo mi da mi njizi vratimo u kameno doba, ne daj Bože, nek se ponašaju kao što se ponašaju odakle dolaze državama. A ne da teroriziraju hrvatski narod, a vi ste im to dozvolili. Zašto? Jer dinastija Mišetić utječe toliko na Plenkovića [[Upadica: Vrijeme.]] i na vas poglavito vas iz HDZ-a da ne smijete [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] beknit, slobodno mi date povredu Poslovnika.
Gospodin Damir Bakić zastupat će stavove zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Uvaženi kolegice i kolege, uvaženi predstavniče ministarstva dobar dan. Najprije dvije načelne primjedbe na pozitivnu stranu prvo, zaista je znatno veća dostupnost svih podataka i pregledu kad tražim informatu i u tom pogledu ministarstvo zaslužuje pohvale. S druge strane i ovog puta izostao, a tražili smo to i prilikom donošenja proračuna za 2022., izostao je pregled svih projekata i aktivnosti financiranih iz fonda solidarnosti. Dakle iz izvora 5761 5762. To je potrebno pogotovo sada kad je produžen rok za korištenje tih sredstava što nismo znali u trenutku donošenja proračuna. Istina takva obaveza ne postoji i tehnički govoreći ne radi se ovdje o propustu, međutim situacija je izvanredna i takav pregled bi bio koristan i inače, a osobito zato što ima zbunjujućih pozicija u poslovima poslijepotresne obnove o čemu ću reći nešto više kasnije. U svakom slučaju takav cjeloviti pregled bi pomogao u sagledavanju ukupnog, ukupne slike o intenzitetu i dinamici obnove i na Baniji i u Zagrebu. U odnosu na originalni plan ukupni prihodi su narasli za 6,5 milijardi, ukupni rashodi za 10,9 milijardi. I sada dakle manjak po ovom prijedlogu rebalansa iznosi 13 milijardi i 700 milijuna kuna. U odnosu na originalni plan manjak je dakle narastao za 4,4 milijarde. Otprilike za točno toliko za koliko su povećani i primici. Drugim riječima uvećani manjak je pokriven uvećanim zaduživanjem. S druge strane tih 13,7 milijardi manjka predstavlja 2,9% proiciranog BDP-a, a u originalnom proračunu manjak je iznosi tek 2,1% proiciranog BDP-a. Dakle, imamo gotovo 40%-tno povećanje manjka izraženog u udjelu BDP-a i to je vjerojatno najzorniji i najviše zabrinjavajući podatak u usporedbi ovog rebalansa sa usvojenim proračunom. Naravno opet je fer reći dio razloga leži i u našim vlastitim odlukama koje nisu povezane sa globalnim financijskim i geopolitičkim krizama, a to su smanjenje stope PDV-a na neke robe i usluge i to je naravno nedavno povećanje osnovice za plaće za državne i javne službenike. U programskom dijelu kao i obično najkontroverznije je u zdravstvu. I tu sad nakon samo pola godine, a o tome je već dovoljno rečeno i u replikama, ali ne mogu ne ponovit, nakon samo pola godine imamo novi radikalni zaokret u stvari korak natrag. Sredstva za sanaciju ustanova u zdravstvu povećavaju se za 2 milijarde transfer HZZO-u za milijardu i po i time de facto potpuno anihiliran korak koji je učinjen pri donošenju proračuna. A tada je baš snažno naglašavano i naglašeno u obrazloženju baš to da su ta sredstva tada dakle smanjena za 4 milijarde kuna. To se ogleda i u ukupnom proračunu Ministarstva zdravstva jer on je u '21. iznosi i u planu i u izvršenju 22 i pol milijarde. Onda smo ga u originalnom proračunu za 2022. planirani u visini od samo 16,1 milijarda, sad ga ponovo dižemo na gotovo 20 i pol. E sad, radi li se o ispravljanu zablude ili se radi o razignaciji u pogledu sređivanja stanja u zdravstvu, odgovore još nemamo, ali ćemo podsjetiti da smo svi, ali apsolutno svi iz opozicije bili skeptični prema održivosti tako snažno umanjenog proračuna Ministarstva zdravstva. Naravno suština problema i to je danas već rečeno i ključ rješenja nije u Ministarstvu financija nego u Ministarstvu zdravstva. Obnova, kako je već rečeno nedostaje nam cjeloviti pregled svih planova i projekata odnosno planiranih troškova, a promjena naravno očekivano ima. U Ministarstvu prostornog uređenja, graditeljstva, državne imovine u aktivnosti obnova zgrada javne namjene iznos je podignut sa 5 na 9,5 milijardi, radi se o sredstvima iz Fonda solidarnosti, a u istom ministarstvu u aktivnosti sanacija šteta uzrokovanih potresom na području Grada Zagreba i okolice iznos je smanjen sa 1,2 milijarde na svega 1 milijardu što je smanjenje od preko 11%. Slično Ministarstvu zdravstva kapitalni projekt obnova zdravstvenih ustanova oštećenih u potresu iznos je prvotno bio spao na nulu da bi sad bio podignut na 140 milijuna dijelom iz NPO-a, dijelom iz Fonda solidarnosti. Onda i ovo u Ministarstvu znanosti i obrazovanja kapitalni projekt obnova i infrastruktura i opreme u području obrazovanja oštećene potresom uvećan je s 572 na 605 milijuna, onda kapitalni projekt gotovo istog imena narastao je sa nula na 107 milijuna samo je riječ o drugim izvorima, jedanput je to Fond solidarnosti potresa ožujak, drugi put je to Fond solidarnosti potresa prosinac, istovremeno ista ministarstva. Kapitalni projekt opet gotovo s istim imenom samo što se ovdje radi o visokoškolskim ustanovama spao je sa milijun, milijardu i 184 milijuna na samo 735, što je svega 40% od plana, izvor je i ovdje Fond solidarnosti, dakle definitivno potrebna su objašnjenja i cjeloviti pregled. I na kraju još nekoliko izdvojenih stvari. Prvo već smo to rekli, pitao sam ministra u replici na njegovo izlaganje, a izrazio bojazan da zapravo sredstva namijenjena dakle transfer, transferu iz, iz državnog proračuna HZMO-u o iznosu od 19,1 milijardu kuna neće biti dovoljna za isplatu mirovina jer će se mirovine u drugom dijelu godine znatno povećati, povećat će se slijedom znatnog povećanja troškova života. Ovo je možda moment da još na nešto podsjetim, često se spominje, recimo nedavno je to spomenuo i novoimenovani ministar i danas je to bilo spominjano, često se spominju napori koje HDZ-ovi ministri i HDZ-ova vlada čini u povećanju mirovina. Ja bih međutim htio reći da je povećanje mirovina nešto što je dakle regulirano zakonom i to krajnje striktno i krajnje precizno. Zakon predviđa polugodišnje usklađivanje mirovina po stopi koja je težinski prosjek stope rasta plaća i stope rasta troškova života u prethodnom polugodištu, nema tu nikakve dobre volje HDZ-a, radi se naprosto o nečemu što nalaže zakon. Kad smo već kod mirovina tu bih istaknuo još nešto. Imamo tu tekući projekt koji se zove unaprjeđenje mirovinskog sustava kroz povećanje adekvatnosti mirovina, to lijepo zvuči, projekt je financiran iz NPOO-a u iznosu od 14 milijuna kuna. Šta je to? Evo citirat ću, radi se o izradi stručnih studija isplativosti ulaganja obaveznih mirovinskih fondova u trgovačka društva u državnom vlasništvu u kojima je pokrenuta ili planirana privatizacija od strane neovisnih stručnjaka, a u svrhu većeg uključivanja mirovinskih fondova u investicijske projekte. Moram izrazit ne višestruku nego mnogostruku skepsu oko toga. Ja ne vidim nikakav stvarni temelj za tako nešto, ne vjerujem u ostvarivost tog proklamiranog cilja, a pogotovo ne vjerujem u 14 milijuna kuna troška za te studije, u 14 milijuna kuna troška u ovoj godini i planiranih 14 milijuna kuna troška u projekcijama proračuna za 2023.. Drugo, a i to nije novost, ali i to želim još jednom naglasiti. U Ministarstvu obrane imamo na aktivnosti koja se zove Administrativna potpora Sveučilištu obrane i sigurnosti iznos od 24 milijuna kuna i nešto više. Za '23. planirano je na ovoj poziciji čak 74 milijuna kuna, dakle za Administrativnu potporu Sveučilištu obrane i sigurnosti. U zakonu o osnivanju ovog nepotrebnog sveučilišta pisalo je da za provedbu tog zakona u državnom proračunu nije potrebno osigurati dodatna sredstva. Točno to je izjavljivao višekratno i ministar Banožić ovdje u saboru braneći taj zakon, pa dakle podsjećam ove godine 24 milijuna, iduće godine 74. Treće, neobično je važno u Ministarstvu znanosti i obrazovanja imamo aktivnost koja se zove Pomoćnici u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju koja je podignuta sa 26 milijuna na 29, to međutim nije ni, ni, ni iz bliza dovoljno s obzirom da koncem ove školske godine prestaju doticati sredstva za tu svrhu iz Europskog socijalnog fonda. Ministar je odgovarajući na naša pitanja i usmeno i pismeno obećao rješenje tog problema, obećao je pobrinuti se za sredstva za financiranje pomoćnika u nastavi za iduću školsku godinu, mi to u ovom proračunu odnosno u ovom rebalansu ne vidimo. Četvrto, ajde opet idemo nešto pohvalit, u razdjelu 0,20 Vlada RH pozdravljamo povećanje aktivnosti, iznosa u aktivnosti Potpora borbi protiv zločina iz mržnje, pozdravljamo i povećanje iznosa u aktivnosti Nacionalni plan zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanje diskriminacije dakle sa 113 na 345 tisuća, neka su same tisuće ako već nisu milijuni, ali nam je drago vidjeti i pozdravljamo povećanje tih sredstava. Pretposljednje, u Ministarstvu financija na aktivnosti A818068 koja se zove Doprinos RH proračunu EU na temelju nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada imamo uvećanje na čak 150 milijuna kuna, pa je sada čak, to je sada čak 20% više nego što smo imali na toj poziciji u 2021.. To tako ne bi smjelo biti i ovdje se radi o ozbiljnom propustu ili najblaže rečeno o nečinjenju jer to je mnogo novca kojeg bismo mogli upotrijebiti na mnogo strana u korisne svrhe, mi ga dakle u ovom rebalansu proračuna planiramo uplatiti kao penale, kao kaznu u proračun EU zbog ne zbrinjavanja plastičnog otpada. I konačno posljednje, ovo nije do proračuna, kao što je danas već više puta rečeno, u stvarnosti ovdje su predstavnici Ministarstva financija, a zapravo, zapravo je ovaj proračunov rebalans vrlo mnogo nešto što se bitno više tiče nekih drugih resora i bilo bi puno puno važnije da su ovdje neki drugi ministri koji bi trebali obrazložiti uvećanje ili neuvećanje mnogih pozicija u svojim resorima. Ja ću nešto o Ministarstvu znanosti i obrazovanja, odnosno o njegovom nečinjenju. Dakle još jedanputa, ovo nije do proračuna samog po sebi, nego je do krajnje nebrige, ja bih rekao čak do ignorancije koju Ministarstvo znanosti i obrazovanja prema točno obrazovanju. U Nacionalnoj razvojnoj strategiji i u NPOO-u planirali smo odnosno proklamirali smo visoko postavljene ciljeve u pogledu podizanja opće matematičke i prirodoslovne pismenosti naših učenika, no baš ništa nismo učinili u osiguravanju ključnog elementa za ostvarenje tih ciljeva, a to je rješavanje teškog i brzo rastućeg manjka kvalificiranih nastavnika matematike i prirodoslovnih predmeta. Govorilo se o tome i na tematskoj sjednici Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu ovdje u Saboru već prije gotovo godinu dana. Donijeti su i zaključci s prijedlozima konkretnih mjera. Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne čini doslovno ništa da reafirmira ove profesije i da podupre obrazovanje nove generacije nastavnika matematike i prirodoslovlja, što je duboko poražavajuće, ne samo zato što je značajan novac iz Mehanizma oporavka i otpornosti dostupan nego i zato što bismo to trebali učiniti zbog nas samih. Nema isprike za nedjelovanje u tom smislu, a sve i da smo već tome i prionuli još jučer, prve rezultate bismo ugledali ili osjetili tek za 5 ili 10 godina. Možda i kasnije. I do tada, sve da smo nešto i započeli, i to tada, dok je ovakve nebrige i još mnogo dulje, bili bismo, a ovako ćemo i dulje biti osuđeni na slobodni pad.
Hvala. Hvala. Sada će Klub zastupnika Centra i GLAS-a zastupati najprije gđa. Mrak-Taritaš i onda gđa. Puljak. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. 2006. g. razlika između rashoda zdravstvenog sustava i prihoda iz doprinosa bila je ravno milijardu kuna. Tada je u mirovinskom sustavu razlika između prihoda i isplaćenih mirovina već bila 12 milijardi kuna. Do danas je mirovinski sustav u deficitu državnog proračuna uvijek negdje na otprilike 4% BDP-a. Zdravstveni sustav nažalost ide najboljim putem da se tome približi. I sad, tako više ne možemo. Pa nama su u godini Covida kad je bilo manje medicinskih zahvata značajno rasli troškovi za lijekove, uključujući i jako skupe i glavna tema je odakle novac za veledrogerije. Zato sljedeći korak mora biti reforma, nešto što će Ministarstvo zdravstva predložili, ako ostane ovakva dinamika, mi smo za godinu dana na istom i nismo ništa napravili. Ovo nije moje riječi. To su riječi Ministarstva financija, g. Marića na sjednici saborskog Odbor za zdravstvo pred malo više od godinu dana, 16. travnja 2021. I što reći? Bio je potpuno u pravu, zato sam ga i odlučila citirati. Problem je u tome da je nažalost dobro i predvidio kako će stvari ići dalje pa u međuvremenu zaista, prošla je godina dana i zaista, zdravstvo je na istom i nije se ništa napravilo. Ništa. Kolegice i kolege, ništa. Ne da se nije nikakva reforma napravila, nije se niti nikakva reformska ideja predstavila javnosti. Ništa. Taj naš sustav zdravstva je u tragičnom stanju, novac u nerazumnim količinama curi na sve strane i to je već svima očito. Usluga koju građani dobivaju je sve lošija, sve manje imamo javnog zdravstva, a sve više smo upućeni na vrlo skupo privatno. Organizacija na razini Ministarstva i Vlade je nikakva. Pa nemojmo na kraju zaboraviti i to da smo i dalje zemlja s vrlo malo cijepljenih, a jako puno umrlih od korone, a stotine tisuća doza cjepiva smo ili darovali ili uništili, o prizivima savjesti da uopće ne govorim. O tome da država uopće ne zna ili ne želi znati koliko ima prizivaša po bolnicama. Pa tek sad je ministar Beroš uputio poziv odnosno pismo bolnicama da mu dostave podatke koliko je liječnika, ginekologa, anesteziologa, medicinskih sestara u prizivu savjesti. Ne zato što se on prizvao pameti i ne zato što je sad rekao, ljudi moji, pa u zdravstvu postoji problem, stvari ne funkcioniraju, nego zato što je dobio saborski upit, dakle, upit sam postavila, ministre, dajte da vidimo o čemu je riječ. Zato se je prizvao pameti, ne zato što je mislio da nešto treba napraviti. Zbog toga ili zašto uopće sad i spominjati prosvjedi koji su bili ovih dana, ali spominjati tisuće i tisuće ljudi koji tom propadajućem sustavu zapinju. Jer nemaju za privatnu kliniku jer nemaju vezu, nemaju ni telefonski broj ministra Beroša ili nisu imali sreću da naiđu na liječnika ili sestru koju usprkos svemu još uvijek profesionalno i predano rade svoj posao. I onda smo točno tu gdje jesmo. Bez reforme. Bez ikakvih zahvata ili ideje. Opet rebalans i vidi čuda, opet najviše odlazi za zdravstvo. Jedna te ista priča već godinama. Ali se, drage gospođe i gospodo iz HDZ-a, hvalite da imate najdugovječnijeg premijera i najdugovječniju Vladu u povijesti Hrvatske. E onda je sramota da u to vrijeme niste ili baš niti jednu reformu proveli je za vas tim veća. Mene uopće ne čudi da u našem sustavu zdravstva novac curi na sve strane. Vidjeli smo kako se ministar ponaša. Zaposlenici tvrtke njegovog prijatelja odrađuju 112 sati rada dnevno, odnosno tih 112 sati rada dnevno su građani platili kao i milijune za neku covid aplikaciju koju su pokrali s interneta i nikad nije proradila. A tek ova najnovija priča s uređajem za intra operativno zračenje za KBC Sestre milosrdnice. Plaćena su dva uređaja, došao je jedan. Gdje je drugi poštovani gospodine ministre? Naravno da ako sve radimo po modelu plati dva, dobiješ jedan zdravstvo juri u bankrot. Inače poštovani državni tajniče, dakle dala sam 4 amandmana na proračun za ovu godinu koja su iznosila upravo 20 milijuna kuna i pokrivala su kupnju tih uređaja za intra operativnu radioterapiju za 4 KBC-a koji ga još nemaju Zagreb, Osijek, Split i Rijeku. 20 milijuna za 4 uređaja, naravno odbili ste amandmane. A eto vidi čuda kolega Beroš nabavi jedan za 11 milijuna, dobar uspjeh. I sad vas ja sve zajedno pitam da li tako možemo raditi i kako naša država može funkcionirati? Da budem poštena jedan dio rebalansa je izravna posljedica kombinacije nestabilnosti uzrokovano pandemijom covida i Putinovom agresijom na Ukrajinu. Tu na žalost nemamo puno izbora. Stvari moramo pokušati održati koliko je moguće u normali posebno jer nam inflacija ne ide u prilog s obzirom na ambiciju da se pridružimo eurozoni. Poseban problem su energenti i njihova cijena. Skladište plina Okoli zbog sigurnosno-tehničkih razloga treba 3 mjeseca da se napuni što znači da za zimsku sezonu treba početi puniti vrlo skoro. Rekla bih za mjesec, dva najviše. Mislim da će na kraju država zbog divljanja cijena plina biti prisiljena intervenirati koliko god nam to nije drago. U tom smislu mi se predviđena sredstva za osiguravanje zaliha plina od 10 milijuna eura koliko je predviđeno ovim rebalansom čine ipak premala. Ali postoji nešto što je sasvim sigurno, a to je da ćemo u nekoliko mjeseci ponovno vidjeti na raspravi rebalans i to zbog međunarodnih okolnosti na koje ne možemo utjecati. Ali postoji nešto na što možemo utjecati, to su ovi naši domaći neriješeni problemi. I bazičan neriješen problem je hrvatsko zdravstvo. I zato sa ove govornice pitam i premijera Plenkovića i potpredsjednike Vlade i ministra Beroša do kad? Do kad bez reforme? Do kad iz rebalansa u rebalans zbog problema u zdravstvo jer bez obzira koliko otvorite veliku nišu uz zdravstvo, bez obzira koliko osigurate novaca nikad dosta. Naravno da mi iz kluba CENTRA i GLAS-a ovaj rebalans kao što nismo podržali proračun apsolutno ne možemo podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođo Puljak, izvolite.
Evo zahvaljujem. Drage kolegice i kolege, kao što je jedan analitičar prije neki dan rekao kaže ni 11 milijardi kuna nije što je nekad bilo. Dakle, Vlada nam predlaže rebalans proračuna za 2022. godinu koji je za 10,9 milijardi dakle skoro 11 milijardi kuna veći od prvobitnog plana rashoda od proračuna i ja bih rekla nitko da trepne. Dakle u javnosti nemate nekih velikih diskusija o tome, nema debata. Mislim da se čak niti jedno Otvoreno, emisija Otvoreno se uopće nije organizirala na temu rebalansa kao da se nitko ne uzbuđuje oko ovih brojeva. Dakle, evo imamo s jedne strane povećanje očekivanih prihoda za 6,6 milijardi kuna. Na neki način možda to i nije iznenađenje, međutim sigurno je iznenađenje povećanje planiranih rashoda za 10,9 milijardi odnosno 9% u odnosu na 2021. i 6% u odnosu na plan. E sad kad gledamo najveće povećanje rashoda gdje je bilo, već se čulo nekoliko puta sa ove govornice, dakle po javnim funkcijama to je oko 3 i pol milijarde za zdravstvo, 1,8 milijardi za mirovine, 1 i pol milijardi za indirektne posljedice rata u Ukrajini, povećanje proračuna Ministarstva obrane, bolje punjenje robnih rezervi, zbrinjavanje prognanika. 550 milijuna kuna povećanje rashoda za zaposlene i ostatak tih milijardi na neke od desetke manjih stavki. Kad ovo pročitate, dakle u ovoj jednoj je tablica tko je na vrhu, zapravo nema dalje. Možemo evo i već smo ovdje i dosta kolega je pričalo, dakle samo ćemo pričati o povećanju rashoda za zdravstvo. Ponovno imamo rast rashoda za zdravstvo koje neki nazivaju sanacija, međutim to nije nikakva sanacija, to su jednostavno dotacije novih milijardi u rupu bez dna. Prošle godine u zdravstvo je ubačeno 6,4 milijarde kuna. To su bila dakle dodatna neplanirana sredstva dodijeljena u 2021. za podmirenje dijela dugovanja bolničkih zdravstvenih ustanova za lijekove, te pomoćni i sanitetski materijal. Sjetimo se sada već slavne sjednice Odbora za zdravstvo na kojoj je sudjelovao i ministar Marić ne znajući da se sjednica snima, prenosi i viče na ministra zdravstva da ovo više ovako ne može. No, izgleda da očito može. Pitam evo poštovanog ministra kojeg nema ovdje, pitala sam ga evo u replici do kada to može? Kada će reći konačno dosta je više. Evo ponudila sam mu evo i doniram onu jednu majicu pa da može i u njoj na sjednice Vlade dolaziti, na sastanke sa ministrima jer očito njega nitko ne sluša. Koji je međutim ovdje poseban problem? Dakle, nije samo problem što ćemo usuti dakle nove milijarde u zdravstvo već je problem što nakon ovolikih dotacija zapravo zavlada evo kako opet kažu zakon inercije ili zakon videoigara kada dođete do jedne razine novog levela, novi plato kad dosegnete tu razinu s tih visina nema više natrag. Kad smo jedanput usuli to je sada bezlain i to je sad osnova s koje usipamo novac dalje. Ponovno ću se pozvati, evo često spominjem kad su proračuni i rebalansi proračuna Povjerenstvo za fiskalnu politiku koje već dugi niz godina ponavlja jednu te istu primjedbu, a to su nekontrolirani rast rashoda za zdravstvo, prvenstveno dugovi i obveze bolnica i ljekarni prema dobavljačima. Posebno zabrinjava činjenica kako sektor zdravstva mjesečno generira novi dug između 400 i 500 milijuna kuna. Osim toga pandemija korona virusa još nije završena te potencijali novi val nekog od sojeva korona virusa nosi rizik od dodatnog porasta zdravstvenih troškova. Dalje, ovo sve citiram dakle to povjerenstvo, dakle citiram, povjerenstvo predlaže vladi da napravi evaluaciju prijašnjih i sadašnjih aktivnosti u sektoru zdravstva kako bi se utvrdili njihovi stvari fiskalni učinci na razvoj gospodarstva. Povjerenstvo smatra kako je nužno i potrebno procijeniti buduće rizike proračunskih rashoda posebice imajući u vidu sve veće dugove zdravstvenog sustava, ali i sustava plaća u javnom sektoru te značajne potencijalne obveze vezane uz poslovanje lokalnih javnih društava. Dakle, evo imamo povjerenstvo za fiskalnu politiku koje uredno evo daje svoje preporuke, uredno, ponovno iz godine u godinu ističe potrebu poduzimanja reformi kojima bi se ograničio rast rashoda za zdravstvo, mirovine te naknade zaposlenima. Dakle, na jedno uho ušlo, na drugo izašlo. Reforme su nam potrebne na svim frontovima, dakle slažem se s kolegama koji su rekli ranije da novac iz EU neće stizati dovijeka. Dakle, tu kasicu prasicu da tako kažem nećemo moći koristiti i taj bespovratni novac koristiti beskonačno dugo. Gospodarsko stagniranje Hrvatske će se nastaviti nakon ove krize, pandemije i rata ako se već sad ne počnu rješavati kako ih volimo nazivati strukturni problemi. Dakle, javni sektor se ne smanjuje, ne reformira, bio je i ostao među najgorima u EU. Političko kadroviranje u državnim kompanijama se također nastavlja. Reforme pravosuđa i nema, više se ne spominje. Smanjivanje parafiskalnih nameta opterećenja poduzetnicima kako bi mogli disati, stvarati nove vrijednosti je li nema ni toga. Uvođenje reda u državnu imovinu. Reforma lokalne i područne samouprave, smanjenje broja gradova i općina, županija to je samo san kojega povremeno spominjemo s ove govornice. I ja ću ovdje sad nekoliko detalja koliko mi još vrijeme dopušta. Jedan detalj, zaštita obalnog područja, da pogledamo koliko godišnje koristimo za zaštitu obalnog područja obzirom na velike probleme sa pomorskim dobrom. 245.000 kuna. A jedno konkretno pitanje i tu ću vam ostaviti ovdje gospodinu tajniku, kad ministra nema, pitanje i odgovor ministra gospodarstva na moje zastupničko pitanje o konkretnom problemu sanacije šljake u tvornici, bivšoj tvornici Dalmacija Dugi Rat. Dakle, u amandmanu na proračun sam bila tražila da se rezervira 15 miliona kuna za tu sanaciju, ministar Čorić od 10.3.'22. je obećao da će ministarstvo krenuti tu sanaciju, međutim ovdje u rebalansu ne vidimo ni traga tome. Evo zahvaljujem.
Hvala. Sada je na redu gospodin Damir Bajs, ispred kluba zastupnika, hvala, zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, dozvolite da u ime Kluba Fokus i nezavisni zastupnici se osvrnem na Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna za 2022. godinu. Naglasit ću da je on rezultat ekonomski situacija koja se dešava u Europi pa i svijetu, znači pada gospodarstvo i raste inflacija. A kada govorimo već o inflaciji onda ću naznačiti da sam to i u pitanju ministru rekao, dio ekonomista smatra da je inflacija prijatelj državnom proračunu, lokalnim proračunima, parafiskalnim nametima, a neprijatelj životnom standardu današnjeg stanovništva i naravno gospodarstva. Zbog čega to govorim? Zbog toga što htijući, ne htijući to dokazuje i ovaj proračun, to dokazuje i obrazloženje koje ovdje piše. Naime, on raste za 11 milijardi kuna što je i logično ako znamo da je inflacija porasla sa 5,7% u siječnju na već sada 9,1% u travnju. To znači da sa istim obimom roba se jednostavno za toliko povećavaju prihodi svih proračuna. Međutim, naravno trebamo gledati šta ćemo sa tim sredstvima, gdje tih 11 milijardi kuna ide? Ovog trenutka većina premijera u EU je izašla sa prijedlogom novih mjera upravo za ovu situaciju. One su usmjerene prema stanovništvu i očuvanju životnog standarda, a sa druge strane naravno i gospodarstva. U ovih 11 milijardi kuna u rashodima mi to nigdje ne vidimo. Naime, potpuno je razvidno da sredstva jedina koja su namijenjena uopće za stanovništvo su plaćanje onog paketa koji je bio pred ukrajinski rat pred ovu situaciju koja nam se desilo. A prema gospodarstvu i nisu predviđene mjere. Ajmo reći da je i ministar, ali i svi ostali bio tu potpuno jasan. Mi ćemo tek vidjeti šta ćemo napraviti ako do takve situacije dođe. Ali ajmo sad napraviti malu računicu. Ako inflacija bude oko 10-ak posto, a ovih 9,1 u travnju tu naznačuje a rast primjerice mirovina bude 2%. I ako to bude kao što postaje predviđeno za naredne dvije godine što je u konačnici Europska unija i Komisija naznačila to znači da će, dakle u ovom slučaju već euro ili tisuću eura vrijediti sedamsto eura u kupovnoj moći. A građani će dobiti povišicu koje daleko kaskaju za onime što je zapravo inflacija. Da li će to biti 2% puta tri, šest posto, da li će biti 4% kao za državne službenike za ovu godinu pa metnemo za 12%. Uglavnom kada to svedemo na osnovne matematičke operacije 30% će biti manja vrijednost novca, a plaće će biti veće 12%. Za jednu četvrtinu skoro će biti smanjena kupovna moć u tri godine. To je nešto što, na čemu moramo ja bih rekao poraditi. Pod time mi mislimo i na Hrvatski sabor, ali posebice na Vladu Republike Hrvatske. Da li postoje mjere za to osim ovih koje su naznačene? Očito postoje. One su predstavljene u nizu država kako EU i svijeta, ali ih se treba implementirati. O ovim izmjenama i dopunama proračuna ispada da Republika Hrvatska za sada po tome ništa ne planira. Da li će planirati to ćemo vidjeti? To će biti zakašnjelo i to će biti, dakle prekasno da bi se promijenili trendovi koji su pred nama. A kad govorimo zapravo o tome da oni govore o tome da treba poduprijeti gospodarstvo. A zašto? Mi smo sa prošlogodišnjih moram reći i vrlo dobrih, čak i izvrsnih skoro 10% porasli od bruto nacionalnog dohotka. U ovoj godini došao do plana od 2,3%. Međutim, gledajući ono što se sada dešava postoji ogromno usporavanje privatnih investicija i privatne inicijative. Postoji opasnost da uđemo i u situaciju da BDP počne padati. I mislim da sada u vrijeme kada dobar dio gospodarstva ima posebnih problema da to treba akceptirati. Naime, kao i kod građanstva gdje je zapravo cijena nije bitno ulja krenula od 10 do 17 kuna ili primjerice bilo čega drugoga kad uđete ne samo u prehrambeni dio, nego i onaj neprehrambeni gdje kupujete bilo šta. To vrijedi i za gospodarstvo, dakle cijene repromaterijala u poljoprivredi su gotovo udvostručene. To će se vidjeti i na cijenama kada oni budu prodavali, ali dio gospodarstva kada govorim o poljoprivredi primjerice stočarstva se nalazi u jednoj teškoj situaciji i planiraju smanjenje. To je potpuno jasno, zatvaraju se farme, zatvaraju se proizvodnja, dakle od kokoški, pilića pa do stočarstva u cijelosti. Jednostavno financijski nema rezultata. I na to moramo obratiti pažnju. Naši autoprijevoznici u ovakvim porastima cijena goriva, ne rješavanje njihovih prava također su u problemima. Ne treba zanemariti naravno niti ono što tek dolazi. To je ministar naznačio i mislim da je bio u pravu, a to je porast kamata koji će biti kamate na kredite građana ali i gospodarstvenika. Međutim, ne i onih kamata koje se dobivaju kada vi stavite novce na račun ako ih imate. Vi znate da upravo to će dovesti do toga da će biti manja potražnja nakon toga u jednom dobrom sektoru i građevinarstva, ali i investicija u gospodarstvu. Mi ne vidimo nikakve mjere po tom pitanju, a tek da ne dotaknemo onu situaciju da je dio naših tvrtki makar rusko tržište pa i ukrajinsko nije bilo nama prevladavajuće i najvažnije, ali ipak nije bilo beznačajno koji su poslovali sa ruskim tržištem gdje je država u drugim članicama EU već sada uskočila i pomogla im. Ovog trenutka nema ni naznaka ikakvih aktivnosti, stoga za mene nije samo bitan taj dio koji se tiče prihoda. Jasno se vidi da je ova inflacija dovela do toga da imamo veće prihode unatoč manjim stopama PDV-a. To znači da se plaća po većim cijenama i da se u konačnici i više troši. Ali ne vidimo da se spremamo na ono što tek dolazi, a to je dalji porast inflacije, smanjenje životnog standarda i k tome naravno možda i najvažnije gospodarstva. Jer svakoga bi zabrinula da projekcija rasta gospodarstva padne sa 7 i pol na 2 i pol, a i dalje se to smanjuje. Naravno možemo očekivati i čuda. Ja znam da će turizam napraviti sve što je u njegovoj moći da pomogne Hrvatskoj. Gotovo petina BDP-a ide preko turizma, ali ne trebamo se oslanjati ni samo na to, jer to nije znak da je turizam jak nego je to samo dokaz da je ostatak hrvatskog gospodarstva slab. I to je zapravo činjenica. Da li će ta sredstva koja dođu pomoći? Možda hoće, ali u rujnu kada dođemo ovdje i kad će biti ponovo rebalans proračuna budemo vidjeli da li ćemo imati ovakvu situaciju koju zapravo se vidi iz daleka. Kao jasno Ministarstvo financija, ja sam siguran da ministar to zna ali siguran sam da to znaju i naši sugrađani, ali moram reći i gospodarstvenici. A kad govorim o rashodovnom dijelu koji jeste u proračunu, ja neću se previše ponavljati, ali jasno je da zdravstvo će i dalje biti u problemu, da reformi nema i da čak i bez corone zdravstvo troši puno više nego što je bilo predviđeno. Moram naravno naznačiti da sigurno trebamo riješiti pitanje obrane i dakle nabave odgovarajućih sistema za protuzračne aktivnosti kojih očito nismo imali. Treba pomoći našim, dakle prijateljima iz Ukrajine koji su sada u Hrvatskoj, ali to ne može biti sukus ukupnosti ovog proračuna dok druge države imaju potpuno drugačije i jasnije ciljeve vezane uz ono što tek dolazi. Tako da kad govorimo o ovome naravno da ne možemo poduprijeti ovakve izmjene i dopune proračuna. Ja ću isto tako naznačiti da sam i ja dao amandman ponovo vezano uz u ovom slučaju i našu lokalnu priču i politiku, a to je znači opremanje opće bolnice Bjelovar po drugi puta da li će bit prihvaćen, vjerujem da možda bude, ali isto tako još je puno vjerojatnije da neće biti iako u ovom, u ovom trenutku i u proračunu se nalaze dakle potpore prema KBC-ovima, prema KBO-ovima, prema nizu općih bolnica i naravno da treba pomagati i možda bolnicu u Mostaru, al ne treba zaboraviti niti potporu prema bolnicama koje se nalaze u vlasništvu županija na području RH. Zadnji puta državni tajnik koji je odgovarao na moj prijedlog je rekao da eto tako je kako je, dali smo novce Mostaru, dali smo novce nekom drugome, al nažalost vama ne možemo sada pomoći, možda budemo dobili ovaj puta neki drugi odgovor. Shodno tome, evo ga, ja ću završiti svoje izlaganje i ono što sam i naznačio u početku očekujemo ne samo od Ministarstva financija, ministarstvo provodi aktivnosti, nego od vlade na čelu sa premijerom da kao i druge države i jasno izađe sa planom prema onome što se sada dešava, prema rastu inflacije, padu standarda, padu gospodarstva i da mjere koje nisu mjere pred ukrajinsku krizu nego mjere koje se sada odnose, to rade svi u EU, očekujemo da se to napravi i u RH. Hvala.
I vama. Gospodin Domagoj Hajduković zastupat će Kluba Socijaldemokrati.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kad bih ovaj proračun morao opisati jednom narodnom izrekom tada bih rekao kasno kraljević Marko na Kosovo Polje stiže, a put mu do Kosova Polja plaća tko, porezni obveznici RH, vi, ja, baka Zdenka od koje sam jutros kupio jagode na Dolcu. Nažalost to je tako, zašto? I vrijeme i novac poreznih obveznika bi uštedjeli da smo, da nas je vlada poslušala prije 7 mjeseci kada smo o ovom proračunu raspravljali jer ne radi se o izdacima koji nisu bili predvidivi, ne radi se o prilagođavanju proračuna novonastaloj situaciji u svijetu, a možemo govoriti o tome i o ratu i o opskrbnim lancima koji više nisu onakvi kakvi su bili, ne, radi se o čistoj tvrdoglavosti, bezidejnosti i neimanju vizija vlade koja nije bila u stanju predvidjeti neke stvari koje su itekako bile predvidive i na koje smo mi iz oporbe već upozoravali. Dakle, kao što je već do sada bilo rečeno da se ja ne ponavljam, ali u jednom dijelu moram se ponoviti, većina ovog proračuna vezana je uz zdravstvo i to zdravstveni sustav koji nije bio opterećen covidom odnosno je i dalje, ali ovaj rebalans nije zbog covida nego zbog činjenice da su izostale reforme. Naš zdravstveni sustav nije se poboljšao, nije se reformirao, nije se dogodilo ništa što bi garantiralo neke uštede ili barem učinilo sustav efikasnijim, ali mi opet presipavamo rekao bih iz šupljeg u prazno, punimo rupu koju znamo da, da će opet sve progutati i da ćemo je morati puniti ponovo, a to je opet kao što sam rekao zbog bezidejnosti, zbog nedostatka vizije i zbog činjenice da vladajući nisu htjeli uvažiti neke stvari koje su tada oporba predlagali odnosno koje smo mogli vrlo lako predvidjeti. Jer na kraju dana izgleda da Ministarstvo zdravstva očigledno mulja, namješta natječaj fotografima i cvjećarima, a zdravstvo se raspada poput Putinove pozlate, nestaje, skida se i ispod ostaje samo ono što ta, što to zdravstvo i što taj sustav zaista je, a to je jedan glomazan i na kraju neefikasan sustav koji ne garantira pacijentima da će dobiti skrb kakvu, kada je i koliko je zaslužuju, a plaćaju je skupo i mi je plaćamo skupo i mi radimo rebalans zbog toga. Nažalost ovaj rebalans nije ponudio ništa od onoga što bi očekivali od rebalansa, a to bi bilo amortiziranje novonastale geopolitičke situacije, to bi bilo amortiziranje poskupljenja, to bi bilo amortiziranje poremećaja u opskrbnim lancima, to bi bilo zapravo olakšavanje našim građanima novonastale situacije poskupljenja energenata koji onda za sobom vuku opću inflaciju, to je izostalo, toga u ovom rebalansu nema, ima samo kako sam rekao krpanja rupa koje na kraju dana neće nikome služiti. I ono što smo zapravo očekivali od vlade je bilo puno odlučnije postavljanje u borbi protiv napada na standard hrvatskih građana koji je ponovo izostao. Smanjivali smo porez, jel je to polučilo rezultata, kao i mnogi puta do sada nije, ne samo ove vlade ajde da si budemo iskreni bilo je vlade i prije koje su to činile, ali opet smo sa ove govornice upozoravali da to neće dati rezultate kakve očekujemo jer desilo se to da su ili trgovci povećali svoje marže ili su one ostale iste, ali za krajnje konzumente, za potrošače nije se promijenilo ništa. I ono što zapravo brine je bezidejnost ove vlade kada se radi upravo o amortiziranju ovih udara jer nas još jedan udar čeka, a to se bojim da stalno se ignorira i minorizira, a to je uvođenje eura koji će definitivno generirati dodatnu inflaciju, napravio je to u svim gospodarstvima koja su to uvela prije u svim državama, dovela je do nekog poskupljenja manjeg ili većeg sad o tome možemo pričati i o načinima na koji je bio implementiran, ali činjenica je da će poskupljenje doći. I ako tome pridodamo rat u Ukrajini, ako tome pridodamo covid krizu, e sad i uvođenje eura, to znači ponovan dodatni i kontinuirani udar na standard građana, a bojim se da se sa prihodovne strane za naše građane mijenja jako malo jer sam siguran da će se recimo, kada budemo preračunavali kune u eure, odnosno plaće, u cent preračunavati plaće, ali cijene, potrošačke cijene sigurno ne. Ako gledate i koliko energente plaćaju naši poduzetnici, ali onda i kućanstva, vidjet ćete da nam se sigurno ne pišu neka sretna vremena barem dok je ovakva situacija. I pohvalno je što se na neki način taj udar pokušava amortizirati barem obrtnicima, malim obrtnicima koji mogu konačno plaćati energente kao kućanstva jer sam siguran da jedna frizerka koja radi sama ili jedan postolar koji radi sam zaista nema zašto plaćati energente kao industrija odnosno kao poduzetništvo jer toliko koliko on ili ona mogu potrošiti, to zaista nije neko opterećenje na mrežu. Ali i to kažem, na kraju dana nije dovoljno. Na naše već načeto gospodarstvo koje je pod udarom različitih pritisaka, a hvala Bogu, ima ih, i sad kroz ovaj rat, jednostavno ovakav rebalans proračuna, ovakve Vladine mjere, ovakav nedostatak, dugoročno gledanje vizije neće učiniti ništa dobro. I zato sam već lagano i umoran od toga da sam zloguki prorok ovdje. A zašto? Reći ću vam isto. Često nas vladajući optužuju pa ne znam, možda će i kolegica Peović koja je poslije mene optužiti da mi samo znamo kritizirati i da ne znamo ništa konstruktivno predlagati, da se od oporbe ne može čuti, da se samo treba čuti ono što treba napraviti, odnosno što bi trebalo biti, ali ne i što i kako to postići. Ali ono što je tragedija, kolegice i kolege, i to je zapravo dio jedne naše političke nekulture je to kada oporba nešto i predlaže, da se to ne uvažava zbog toga što to predlaže oporba. I nije problem, nek to na kraju bude onda prijedlog i vladajućih, ali bojim se da to često ne dopire ni do te razine. Kolegica Romana Nikolić i ja smo recimo, primjerice, kritizirali i to vrlo vokalno ovdje zakon o predškolskim ustanovama, odnosno o predškolskom odgoju i to smo pokušali prenijeti i na lokalnu razinu, odnosno pokušali smo ukazati koji su nedostaci na lokalnoj razini. I evo, samo za vašu informaciju, ali i informaciju hrvatske javnosti, grad Osijek je jedini od 4 velika grada koji ne sufinancira smještaj djece u privatnim vrtićima i obrtima za čuvanje. Ne zato što mi želimo poticati privatne vrtiće, nego zato što u gradskim vrtićima jednostavno mjesta nema. 5 000 djece godišnje ostaje van predškolskog odgoja, ne zato što neće nego zato što mjesta nema. I onda jedan od 4 najveća grada to ne radi, odnosno ne pomaže roditeljima da im cijena, ako već moraju dijete dati u privatni vrtić ili obrt za čuvanje bude približno ista kao oni koji to mogu učiniti u gradskim ustanovama. Pričamo o demografiji. Imali smo primjer jedne majke koja je došla u Osijek sa svojim mužem i djetetom, dakle doselili su se u Osijek, nemaju baka servis na halo, nemaju izbora, nemaju kome ostaviti dijete, dijete nije moglo dobiti vrtić zato što majka u tom trenutku nije radila, kad je posao dobila, tada je bilo kasno, upisi su prošli. Je li tako potičemo demografiju? Tim više što majka sada mora raditi samo za vrtić. Znači njihov budžet, majka je dobila u međuvremenu posao nije obogaćen, nego sve što ona zaradi odlazi na vrtić. Ako ćemo u tim okvirima pričati o demografskoj politici, onda, kolegice i kolege, odmah možemo ugasiti svjetlo. A ovaj rebalans proračuna, niti proračun, a Boga mi, sada niti rebalans ne daju nikakve naznake da se ova Vlada ozbiljno želi uhvatiti ukoštac s ovakvim problemima. I onda će vam reći, ne, ne, ne, Nacionalni plan oporavka i otpornosti predviđa širenje kapaciteta vrtića, ali kolegice i kolege, natječaji već kasne. Ajde pretpostavimo da su danas raspisani, svi. Da se jave jedinice lokalne samouprave koje su i vlasnici vrtića, dajem vam to samo kao primjer. Da sve prođe bez greške, znači da oni sredstva dobiju, da raspišu natječaje za izvođače, da se izvođači jave, da nema žalbi na natječaje, znači da sve prođe maksimalno brzo koliko može, prvi vrtićki kapaciteti koje ćemo vidjeti, novi su tek 2026. ili '27. ovisno o modalitetu realizacije, odnosno koliko izvođač to brzo može napraviti. Znači mi pričamo tu o 4, 5, 6 godina koje moramo čekati. U međuvremenu nikakvih kompenzacijskih mjera nema. I sad ćete mi reći da je ova Vlada demografski osjetljiva, da brine, recimo o demografski ugroženim sredinama u Hrvatskoj, kakav je recimo, Osijek, ne. Ja to u ovom proračunu ne vidim. A proračun, na kraju dana, kolegice i kolege, je osobna identifikacijska isprava svake vlade, politička. Jer tu nije ono što mi propagiramo ili želimo ili što smo svjetonazorski, u proračunu je ono što želimo napraviti. A što u ovom proračunu radimo? Samo krpamo rupe. Samo presipavamo iz šupljeg u prazno i nadamo se da će držati što duže. Dugoročno, ovo je katastrofa. Dugoročno, ovo je promašaj, dugoročno, ovo nikom ništa dobro donijeti neće. I žao mi je što ćemo sa strane vladajućih često čuti tu optužbu da ništa ne predlažemo, da ništa, da nikakvih konkretnih prijedloga nemamo, da ćemo se samo, eto, pjeniti oko toga što bi trebalo biti. Ali, kolegice i kolege važno je pogledati se u oči sada i reći iskreno, i svi oni prijedlozi koji drže vodu i svi oni prijedlozi koji imaju glavu i rep i svi oni prijedlozi koji bi mogli pridonijeti boljitku se ignoriraju od vladajućih zato što dolaze od oporbe. Ja mislim da nije sramota reći da je netko vidio neku grešku ili netko predložio nešto dobro, dapače za svaki prijedlog vladajućih koji ocjenjujem dobar ću glasati ili od oporbe tako je svejedno, ali na kraju dana mislim nas je premalo da se gubimo u nekim politikantskim raspravama oko toga što je tko napravio ili nije ili je mogao ili je želio ili tako je svejedno. Moramo biti orijentirani prema naprijed, moramo gledati što možemo napraviti sada i sa resursima koje imamo. A bojim se da ovaj rebalans je daleko od toga odnosno da nam pokazuje svu bezidejnost vlade, sav nedostatak vizije vlade i na kraju da ćemo barem još jedan rebalans proračuna morati imati baš zbog toga što nas vladajući nisu htjeli poslušati u nekim krucijalnim elementima proračuna. I zbog toga Klub zastupnika Socijaldemokrata neće moći podržati ovakav rebalas. Zbog toga što sam rekao to je osobna politička isprava svake vlade koju ocjenjujemo kao jako loše. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče i rizničaru, evo pred nama je, poštovane kolegice i kolege, pred nama je rebalans ili izmjena i dopuna proračuna RH za 2022. sa projekcijama za '23. i '24. isto tako i Zakon o izvršavanju državnog proračuna zajedno sa korisnicima, a isto tako izvršenje proračuna za 2021. godinu. Prihodi državnog proračuna kao što ste vidjeli temelji se u 2022. na očekivanom kretanju gospodarske aktivnosti uzimajući u obzir fiskalne učinke poreznih izmjena u okviru sustava poreza na dodanu vrijednost i trošarinskih propisa, a cilju ublažavanja inflatornog pritiska na stanovništvo i gospodarstvo. Sam ovaj zakon o izmjenama i dopunama zapravo je temeljen na Zakonu o porezu na dodanu vrijednost koji je stupio na snagu 1. travnja 2022. i unatoč tome što kolege kažu kako je izmjena proračuna, a i to je tako i kad se je donosio proračun, da je bezidejan, da je neadekvatan, da imaju puno više boljih i pametnijih prijedloga nismo vidjeli da su ti prijedlozi bili toliko pametniji i značajniji da su se mogli pohvaliti da bi oni značajno bolje poboljšali ili napravili neki dokument koji bi bio održiv. Naime, kao što sam i u replici ministru kazala vrlo brzo se zaboravlja da je u prethodnoj i '20. i '21. dakle pandemijskim godinama se, su se održavale i radile porezne reforme i vrlo brzo se zaboravlja da i tada se rasterećivalo kako gospodarstvo tako i stanovništvo i na taj način zapravo omogućavalo da se svi oni utjecaji koji su bili da bi se dovelo do toga da se povećaju kako osobni dohoci, a isto tako i da bi se stimulirala i investicije i gospodarstvo u cjelini. Pa je sukladno tome to gospodarstvo pokazalo zaista veliku otpornost, a opet zahvaljujući mjerama koje pravovremeno su bile poduzete u prethodnom razdoblju gdje su se onda i ti poduzetnici, a i zaposlenici stimulirali i potpomagali sa mjerama koje je vlada radila, pa onda kad govorimo o tome što je pandemija učinila spominjemo više puta koliko je, koliku je rupu proizvela dakle od nedostajućih prihoda i od onih stimulansa preko 42 milijarde. Dakle, ove izmjene i dopune proračuna sada su napravljene na način da se istovremeno ovaj porez na dodanu vrijednost itekako znatno smanjio za veliki dio dobara i usluga isto tako i na energente što je jako utjecalo na to da i trebalo je pomoći da se upravo inflatorni pritisci koji su bili već tada prisutni da i cijene zapravo ne budu zapravo toliko, toliko značajno u porastu. Međutim, novim planom ipak i u realizaciji samog proračuna za ova prva 3 mjeseca vidljivo je da je došlo do povećanja prihoda i ovim izmjenama su prihodi povećavaju za 6,6 milijardi kuna, od toga 1,9 milijardi kuna je upravo od prihoda od PDV-a jer je normalno osnovica veća. A isto tako i 1,9 milijardi od doprinosa, a 1,8 od PDV-a. Ostali dio zapravo dolazi od sredstava koja su iz europskih fondova. U rashodovnom smislu i u rashodima ovim izmjenama ukupni rashodi povećavaju se za 10,9 milijardi kuna tako da oni sa 173,8 rastu na 184,7 milijardi kuna. Što je to najznačajnije? Više puta je ovdje spomenuto da je da najznačajniji stavka je upravo za rashode za zdravstvo. I kada gledamo ono što se financira dakle iz općih prihoda, a to je 9,2 milijarde kuna. Tada vidimo da je iz tih općih prihoda se sanacija u ustanovama za zdravstvo, u zdravstvu je oko 2 milijarde kuna. Za mirovine 1,8. Za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje milijardu i pol. Popunjavanje robnih zaliha za skoro 800 milijuna kuna, a to je uključivo i stambeno zbrinjavanje izbjeglica. Isto tako vidimo da je sa postignutim odnosno sa sporazumom sa sindikatima se poštuje i povećanja rashode za zaposlene od 4% što u osnovnom i srednjem školstvu iznosi preko 550 milijuna kuna. U tijelima državne uprave porast cijene energenata zahtijevaju nova sredstva od skoro 245 milijuna kuna, a isto tako potpore u sektoru poljoprivrede iznose oko 200 milijuna kuna. Povećana su sredstva i za doprinos Republike Hrvatske u proračunu Europske unije od 169 milijuna kuna, te potpore za očuvanje radnih mjesta, investicije za zdravstvenu infrastrukturu, za jamstvenu pričuvu, provedbu projekata operativnog programa, učinkoviti ljudski potencijali. Zatim za sport i za upravljanje nekretninama te osiguravanje zaliha plina i programa nacionalnih manjina. Sve to upućuje da su zaista najveći korisnici i potrošači upravo zdravstvo, a zatim socijalna zaštita, jer moramo napomenuti da je oko 3,8 milijardi kuna se izdvojilo za mirovine i projekte u okviru Operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali upravo što je u nadležnosti Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike te opće javne usluge, ekonomske poslove itd. Dakle, kada sagledamo ono tko je najveći potrošač kao što je zdravstvo točno je, točno je da je potrebno napraviti isto tako i temeljitu analizu. Ali isto tako moramo biti svjesni da se određene radnje i određene reforme nisu mogle provoditi u vrijeme pandemije. I pitam se da li bi itko to se bio usudio napraviti u vrijeme kada i ovako smo imali previše umrlih. Kada pogledamo u samim izmjenama i dopunama proračuna dakle manjak proračuna bit će, planiran je u visini od 13,7 milijardi kuna što je za 4,3 milijarda više u odnosu na prethodni plan. On ukupni time manjak će biti znatno veći. Međutim, on će biti i dalje u okviru onoga koji je zadan, dakle ispod 3% i iznosit će 2,9% BDP-a što je ispod 0,9% odnosno postotnih bodova više nego što je to bilo u 2022. sa osnovnim planom. Kada govorimo o samom Zakonu o izvršavanju državnog proračuna ovdje bih još spomenula da je Povjerenstvo za fiskalnu politiku isto tako dalo svoje mišljenje, dva mišljenja koja se odnose jednako tako i za prijedlog godišnjeg izvještaja i za 2021., a isto tako i za rebalans gdje kao što se navodi u samom izvješću dakle jednako tako spominju reforme u zdravstvenom i mirovinskom sustavu, a isto tako i upozoravaju na određene rizike koje sam proračun i same izmjene su itekako već ugradile u velikom dijelu onoga što sam rebalans i pokazuje. Zakon o izvršavanju napomenula bih da on je na ovaj način kao što je ministar napomenuo on se potpuno mijenja dakle, usklađuje se sa Zakonom o proračunu koji je donesen, a i stupio na snagu na početku ove godine i na taj način zapravo sam Zakon o izvršavanju omogućava puno bržu i efikasniju primjenu određenih odredbi, pojednostavljuje neke procedure, mogućnosti da korisnici na koji način mogu upravljati u razdoblju od nekoliko godina dakle trogodišnjem najmanje razdoblju sredstvima koje eventualno imaju na raspolaganju iz europskih fondova itd. Dakle, sve ono što je Zakon o proračunu predvidio sada Zakon o izvršavanju to zaista i omogućava da se primijeni u samom rebalansu. Ono što još bih napomenula za samo izvršenje 2021. dakle, 2021. iako nam se čini da je davno završila zapravo je 2021. i ostvarena u iznosu od 154,1 milijardu kuna ili 0,3% više od plana u odnosu na prethodnu godinu, dakle ti su prihodi povećani čak za 17,1%, rashodi su bili ostvareni u visini od 169 milijardi kuna i to je 97,5% planiranih rashoda. Ono što valja napomenuti, dakle 2021. je bila isto tako vrlo zahtjevna i teška godina, međutim, ono što je značajno za reći da je upravo najznačajniji rashodi u 2021. izvršeni su unutar programa mirovine i mirovinska primanja od 43,5 milijardi kuna, dok je za rashode za zaposlene, uključujući i ove u osnovnim i srednjim školama bilo izdvojeno 33,5 milijardi kuna. Na pozicijama Ministarstva zdravstva, bilo je izdvojeno preko 17,5 milijardi kuna, od čega je preko 6,4 su bila ona dodatna sredstva za podmirenje dijela dugovanja bolničkih zdravstvenih ustanova kojima je osnivač RH. Dakle, u toj takvoj godini, ono što sam prethodno napomenula su se i dovelo se i do nekih promjena, kako u poreznom, dakle u fiskalnoj politici, gdje je došlo do značajnih promjena i u opterećenju odnosno rasterećenju poduzetnika i građana. Sve to moramo napomenuti da su u 2021. su povećani rashodi isto tako, za nabavu aviona, a isto tako, da su i milijardu i pol bile kompenzacijske mjere za jedinice lokalne samouprave što nikako ne smijemo zaboraviti. Evo, sukladno tome, koliko god netko mislio da je jednostavno, ovo je [[Upadica: Hvala.]] HDZ će prihvatiti ovaj prijedlog izmjena i dopuna.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora, kolegice i kolege, uvaženi predstavniče Ministarstva financija. Kao što svi znamo, državni proračun je dinamično područje i mora pratiti krvnu sliku društva i gospodarstva, pa u tom smislu danas raspravljamo i o ovom prvom ovogodišnjem rebalansu. Državni proračun za 2022. koji smo donijeli 8.12.'21. predviđao je prihode u visini od 164,5 milijarde kuna, a rashode od gotovo 173,8 milijardi te proračunski manjak u iznosu od 9 ili 2,6% BDP-a. Navedeni manjak planirao se financirati razlikom ukupnih primitaka od financijske imovine i zaduživanja te ukupnih izdataka za financijsku imovinu i otplatom zajmova. Rebalansom o kojem trenutno raspravljamo, proračunski prihodi povećavaju se za 6,6 milijardi kuna ili 4%, a rashodi za 10,9 milijardi kuna tako da projicirani proračunski deficit će biti povećan sa planiranih 2,6 na 2,8. Rebalans se pojednostavljeno, može svesti na 3 glavna razloga. Energetska kriza, dogovor sa sindikatima o rastu osnovice plaća te rashodi koji se tiče zdravstva. Svakako treba napomenuti i rashode koji obilježavaju saniranje posljedica narušavanja sigurnosne situacije u Europi uslijed rata u Ukrajini, primjereni prihvat i zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica, osiguranje zalihe plina, nabava robnih zaliha, povećanje osnovice za obračun plaća u državnim i javnim službama za 4% od 1.5. te osiguranje sredstava za mjeru ublažavanja rasta cijena energenata, uključujući i subvencioniranje cijene plina te naknadu za ugroženog kupca energenata. Dobar dio iznosa koji je obuhvaćen ovim rebalansom, tačnije 3,12 milijardi kuna, odnosi se na Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, tako da će novi ministar imati pozamašna sredstva od kojih se nadamo da će ih iskoristiti na pravi način. Ističem kako je pozitivno prihvaćeno financiranje prijelaznog razdoblja odnosno projekta Zaželi. O važnosti ovog projekta više puta sam za ovom govornicom govorila i jednako tako, spomenula u raspravi o Državnom proračunu za 2022. pa im je neizmjerno drago da je glas sa terena, naročito ruralnih područja koji sam ovdje prenosila, shvaćen i prihvaćen. Nije naodmet spomenuti i sada da je kroz prethodne dvije faze ugovoreno 748 projekata. Zaposlilo se više od 9 800 teže zapošljivih žena koje su brinule od 79 hiljada starijih i nemoćnih osoba diljem naše zemlje. Ovi hvale vrijedni projekti su se u pravilu provodili, kao što sam rekla u teže dostupnim i ruralnim područjima, u područjima u kojima je stopa nezaposlenosti i stopa dugotrajne nezaposlenosti viša od hrvatskog prosjeka. Program je višestruko koristan, kako iz perspektive zaposlenih žena, tako iz perspektive korisnika odnosno starijih osoba i osoba u nepovoljnijem položaju i često zaposlene žene i korisnici znali su reći da je ovo konkretan i iznimno opipljiv projekt koji treba da se nastavi. Iz tog razloga važno je nakon kratke prijelazne faze da dođemo do sigurnije, one koja će se dominantno financirati sredstvima EU i kao što sam rekla, koji će biti dugotrajniji. Naknada za ugroženog kupca energenata također je mijenjana te se sa inicijalnih 120 milijuna povećala na nešto više od 380. Status ugroženog kupca odnosno pravo na sufinanciranje troškova energenata može ostvariti korisnik zajamčene minimalne naknade, te korisnik osobne invalidnine do najviše 400 kuna mjesečno. Svi smo naravno svjesni da ova mjera nije rješenje problema već eventualno njegovo ublažavanje, ali i svakako nešto što treba istaći. Kao pripadnika i predstavnica srpske nacionalne manjine ne mogu ne pohvaliti povećanje sredstava na kontu Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina naročito onih koji se tiču programa za nacionalne manjine. Međutim i dalje brine činjenica da je za potporu borbi protiv zločina iz mržnje namijenjeno nešto manje od 170 hiljada kuna što je svakako značajan napredak u odnosu na inicijalnih 40 hiljada kuna. Izvještaji apsolutno svih nadležnih tijela pučke pravobraniteljice, spomenutog Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina pa i neka tijela međunarodnog karaktera kakav je recimo savjetodavni Odbor za provedbu okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina govori da se stanje u sferi zločina iz mržnje pogoršava iz dana u dan i zato je možda mišljenja sam trebalo izdvojiti i značajnija sredstva na ovoj stavci. Tako i prema dostupnim statističkim podacima MUP-a tokom 2021. godine postupano povodom 101 kaznenog djela motivirano mržnjom, kaznenih djela sa elementima zločina iz mržnje i kaznenog djela javnog poticanja na nasilje i mržnju, dok je tokom 2020. zabilježeno 87 ovakvih djela. Ovdje dakle govorim o kaznenoj sferi pa se trebamo nadam se složiti da je spomenutih 170 hiljada kuna za potporu borbi protiv zločina ipak nedovoljno. Ratno stanje na žalost iz ljudi zna izvući ono najgore, da neki žive na muci drugih, moralne izopačenosti dobivaju posebno mjesto, loši ljudi u ovakvim situacijama ne prežu ni od čega, pa tako i u medijima možemo pročitati o situacijama koje govore o povećanju trgovine ljudima. Trgovci ljudima se miješaju sa stanovništvom, nude prijevoz i naravno rastu strahovi da bi oni koji su bili dovoljno sretni da izbjegnu smrt u Ukrajini mogli biti žrtve trgovaca ljudima. To je sigurno dugotrajna prijetnja i za žene i za djecu na ovom području. Ta prijetnja pojačana je sukobom i UN-ova Međunarodna organizacija za migracije već je upozorila izbjeglice koji bježe iz zemlje da se čuvaju takvih trgovaca koji žele iskoristiti kaotični egzodus. S tim u vezi nejasno mi je da u ovom rebalansu imamo smanjenje sredstava predviđenih za provedbu Nacionalnog plana za suzbijanje trgovine ljudima na 255 hiljada kuna. Bez obzira što se proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja povećao za 15 milijuna kuna iz nekih razloga nije bilo prostora da se poveća iznos namijenjen za obrazovanje pripadnika nacionalnih manjina bez obzira što pojedinci misle o manjinskom obrazovanju mislim da bi bilo dobro povećati sredstva namijenjena predškolskom odgoju za djecu pripadnike nacionalnih manjina jer se sredstva i dalje dodjeljuju prema formulama ispod podzakonskih akata s krajem devedesetih godina. Nakon popriličnog oporavka hrvatskog gospodarstva od posljedica pandemije corona virusa u 2021. tokom 2022. pojavili su se novi izazovi poput geopolitičkih napetosti, nastavka poremećaja u opskrbnim lancima, nestabilnosti financijskog tržišta a sve se to događa u okolnostima rastućih inflacijskih pritisaka. Navedeno naravno rezultira snažnim izazovima u kreiranju ekonomske politike, pa tako i fiskalne politike koja svojim alatima treba pravovremeno odgovoriti na tekuće i projicirane društveno-ekonomske promjene u domaćem i inozemnom okruženju. Klub zastupnika SDSS-a će podržati Prijedlog izmjena i dopuna zakona Državnog proračuna.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Daniel Spajić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, kolegice i kolege. U prosincu 2021. također sam govorio o proračunu Republike Hrvatske istaknuvši dvije stvari, gdje sam ironično pohvalio Vladu Andreja Plenkovića i njegove proračunske traktoriste. Te dvije pohvale su bile ovako: prva program poticanja oporavka u iznosu od 2 milijuna kuna. Dakle, za to što ste negativnom selekcijom i korupcijom protjerali preko 10% stanovništva Republike Hrvatske kasnije ste se nekim smiješnim iznosima ti ljudi pokušavaju vratiti. Naravno, to nije uspjelo, na žalost i dalje imamo negativne trendove što se tog tiče. Druga pohvala se odnosila na povećanje budžeta za borbu protiv korupcije. Za ovu stavku izdvojili ste 18%. Kad kažete 18% to zvuči puno ako se radi hajmo reći na primjer o 10 milijuna kuna, ali ako se radi o 14000 kuna gdje je povećanje sa dvije i pol na 16 i pol tisuća kuna, za zemlju koja je treća po korupciji u EU onda znamo da nismo učinili ništa. Znaju li hrvatski građani da je udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći u zadnjih šest godina pao sa 43 na 38%, jedan je od najmanjih u EU. Sve više naših umirovljenika živi ispod ruba siromaštva iako se čak 17 i pol milijardi kuna poreznih prihoda transferira za pokriće mirovina. Znaju li hrvatski građani da se dubioza u zdravstvenom sustavu netransparentno širi i stvari se, ministri se skrivaju kao zmija noge. Izvjesno je da će se kroz doprinose skupiti oko 22 milijarde kuna, te još oko pet milijardi kroz participacije dopunsko, zdravstveno dotacije iz proračuna predviđene zakonom. Bilo je izvjesno kako će u sljedećoj godini nedostajati oko 8 milijardi kuna koji će prije ili kasnije se mora nekako sanirati iz proračuna Republike Hrvatske. To je recimo jedan od razloga zašto smo mi trebali raditi rebalans koji sada radimo. Vlada se također hvalila kako će udio javnog duga u BDP-u padati sljedećih godina i to na razine koje su među najmanjima u Europskoj uniji. To je istina, ali istina koja skriva prave probleme. Nakon Milanovićeve Vlade koja je državu zadužila između 70 i 80 milijardi kuna mislili smo da gore ne može. Međutim, u ovom nas je demantirao Andrej Plenković sa svojom trgovačkom koalicijom koji će od 2016. u svom mandatu državu zadužiti za preko 100 milijardi kuna. Pa gdje je taj novac? Po čemu je Hrvatska bolja zemlja nakon trošenja tog silnog bogatstva? 100 milijardi kuna smo mogli imati svog novca pod kvalitetnim upravljanjem državnom imovinom, ali nismo. Tu uprihodimo sramotnih 2,4 milijarde kuna. Iz proračuna je vidljivo da ćemo na kamate za ove dugove izdvojiti 7,3 milijarde kuna što je dovoljno da se svakom maloljetnom djetetu u Republici Hrvatskoj uvede dječji doplatak od 850 kuna mjesečno i to bi bila prava mjera i pravo svakog djeteta, a ne socijalna kategorija i ovo što dajemo što ničim ne potiče naše ljude da ostanu u Hrvatskoj. Ovo bi bila jedna od dobrih mjera. Također u proračunu se spominje iznos od 790 milijuna kuna za zbrinjavanje povratnika prognanika, izbjeglica a taj iznos se iduće godine penje na preko milijardu, pa preko 3 godine ćemo doći na nekakvih 3 milijarde kuna. Tada nismo znali o kojim se prognanicima, izbjeglicama radi. Ja sam tada više puta postavljao pitanja, nitko mi nije znao dati odgovor. Ali nakon užasnog rata u Ukrajini i dolaskom određenih izbjeglica u Republiku Hrvatsku dobro su došli i treba im pomoć, samo se postavlja pitanje je li Vlada što znalo o situaciji u Ukrajini prije nego što je o tome obavijestila hrvatske građane, pa to stavila u stavku proračunsku? To je pitanje. Istovremeno pomoć povratku Hrvata u Bosnu i Hercegovinu iznosit će smiješnih 5 milijuna kuna. Pa jesmo li to uložili da imamo Komšića na HRT-u „Nedjeljom u 2“ dok Hrvati dišu na škrge u Bosni i Hercegovini, jesmo li u to uložili? Uložili ste vi 100 milijuna kuna za poticanje stvarnog ili funkcionalnog spajanja lokalnih jedinica. Bilo je 80 rascjepkanih na 500. Pa što sada hoćemo napraviti? Jel' znači da prije nisu bile funkcionalne? Pa nisu. Pa treba ih ukidati ako nisu funkcionalne, a ne ulagati dodatnih 100 milijuna kuna. Što plaćamo? Tisuće stranica raznih dokumenata i raznih nebuloza koje ozbiljno mirišu na korupciju, umjesto korištenja povijesne prilike da u EU fondova pokrenemo Hrvatsku i stavimo na staze održivog razvoja i demografskog oporavka, iz proračuna i rebalansa izvjesno je kako ćemo izgubiti dodatnih 4, 5 godina te još dublje zapasti u strukturne probleme. Kada je u pitanju rebalans o kojem danas razgovaramo, rashodi proračuna rastu za 6,6 milijardi kuna. Baš onoliko koliko je potrebno da deficit proračuna bude malo ispod 3% kako se ne bi ugrozile odluke Europske unije odobrenja uvođenja eura, dobro isplanirano. Šteta je jedino za ministra Beroša i njegovu ekipu da Vlada na žalost mora poštovati ovaj limit, dobio bi on i više novaca za svoje crne rupe u zdravstvu. Glavni izvori financiranja ovoga rebalansa su povećani prihodi od poreza i daljnja milostinja iz Europske unije. Već smo više puta upozoravali kako su prihodi proračuna već ozbiljno ovisni o pomoći iz EU. Kako ćemo skrbiti proračun kada tih 20% prihoda jednoga dana nestane? Nas koji nemamo planove da tada budemo po bruxelskim uredima i veleposlanstvima jako zanima kako će nam javni sustavi i tada funkcionirati. Te je mišljenje Bruxellesa i pogled od tamo najvažnija smjernica za upravljanje Hrvatskom ministre to ste na žalost pokazali vi jučer kada ste rekli kakvu inflaciju ubrzava i bit će dvoznamenkasta. Ali to nije vas brinulo jer se ne izlazi van okvira prosjeka Europske unije. Pa što mene briga s dužnim poštovanjem kako je u Bugarskoj. Mi se borimo za sebe. To što će profesori i umirovljenici dobiti povišice koje su značajno manje od inflacije, to nikoga ne brine. Vlada se jutros hvali kako će umirovljenicima udijeliti milostinje od skoro pola milijarde kuna za subvencije za energente, a razlike između inflacije i mirovina je za nekoliko puta veća od toga. Mi smo dizali mirovine za 2,5%, uložili 900 milijuna kuna kada nam je inflacija bila preko 10%. Pa to nije nikakva pomoć, moramo biti realni. Umirovljenici tako isto kao i Hrvati u Bosni i Hercegovini dišu na škrge. Najveći izvor dodatnih prihoda za financiranje ovog rebalansa su porezi među kojima je i veći porez na dobit od preko 800 milijuna kuna. Znači, opet dodatni pritisak na gospodarstvo. Ja ne znam jel' hrvatski građani znaju da naši iseljenici po Eurostatu 3 puta više novaca uplate u Hrvatsku nego svi strani investitori. Gotovo 6% BDP-a čini uplate od našeg iseljeništva u Hrvatsku koji se uplaćuju u Hrvatsku. Čak su bili oko 7% BDP-a prije ove korona krize. Znači, nemamo dobru klimu u Republici Hrvatskoj, nemamo stranih ulagača ne zato što imamo kunu jer kuna je stabilna valuta, nego zato što imamo korumpiranu zemlju. Ali evo izdvojimo 16 i pol tisuća kuna za borbu protiv korupcije. Ma sramota je ovo čitati. Što bih još tu mogli? Pa najveći korisnik ovog rebalansa trebamo napomenuti da je opet zdravstvo. Kada se usvajao proračun istaknuli smo kako je on nerealan u dijelu zdravstva, kako će rupa u zdravstvu iznositi više milijardi kuna što se sada i potvrdilo s tim da se pokrivao samo dio te crne rupe. Ostatak se ostavlja za buduća razdoblja, a Beroš i njegove cvjećarke i pusti konzultanti i dobavljači nastavljaju po starom. Što je sa reformom zdravstva? Pa taj Beroš će nam zaviti cijelu državu u crno sa svim manifetlucima. O transparentnosti našeg proračuna koji je kupus od nekoliko stotina stranica najbolje govori činjenica da je najveća pojedinačna stavka povećanja ima naziv pazite ovo prijenos između proračunskih korisnika istoga proračuna točka. Tko shvati šta je to nek' obavijesti javnost, ja bih isto volio znati. Ja mislim da u desetom mjesecu idu od Beroša nove covid potvrde, jer će narod polako shvatiti u kakvoj se situaciji nalazi država. Htjet će ići u prosvjede, ali će onda stupit na glavnoga tipa za sprječavanje prosvjeda, sve će past na našeg dragog ministra Vilija koji će vjerojatno uvest obvezne covid potvrde, držat narod na uskoj uzici tako da se ne bi slučajno mogli pobunit ono da ne izađu na ulice. Mislim da će se to desiti negdje u 10 mjesecu, ali evo bit će zapisano šta sam rekao. Živi bili pa vidjeli, hvala vam lijepa.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Ne mogu, a da ne započnem svoje današnje izlaganje jednom rečenicom koja se većini neće svidjeti. Naše građane ubija inflacija, dok država ubire sve više poreza i bjesomučno ih troši. To je moje viđenje današnjeg rebalansa. Ukupni prihodi Državnog proračuna povećavaju se za 4%, odnosno 6,6 milijardi kuna. Prihodi države, dakle od poreza na dodanu vrijednost kojeg ubire država rastu za 1,8 milijardi kuna i ukupno iznose 62,6 milijardi kuna, a prihodi od doprinosa koje ubire država povećavaju se za 1,9 milijardi kuna i ukupno iznose 28 milijardi kuna. Kad je već država ubrala više novca red je da ga više i potroši. Doduše potrošit će se više negoli se ubralo, pa je 9,2 milijarde ukupno povećanje rashoda naše države. Podatak da je inflacija u Hrvatskoj u travnju dosegla 9,4% nije bio nikakvo obrazloženje jer je bilo očigledno kako se započeti višemjesečni rast potrošačkih cijena neće lako zaustaviti. Trend rasta cijena do sada je reflektirao poskupljenja koja su još tijekom 2021. godine počeli uzrokovati globalni zastoj i o lancima opskrbe, a sada podaci integriraju i posljedice geopolitičke krize izazvane ratnom agresijom na Ukrajinu. Iako se većina domaćih ekonomista u svojim analizama pokušava držati konzervativno, te ostaju kod prognoza umjerenog rasta cijena sada postaje jasno kako u Hrvatskoj trebamo ipak očekivati prelazak inflacije čak i na dvoznamenkasti broj što nam očito neće danas priznati niti Ministarstvo financija, a niti Hrvatska narodna banka. No, građani vide što se događa. Građani su već dugo u strahu i zdrava logika im ukazuje da nismo spremni dočekali ovu krizu. A zašto nismo? Naši građani već dugo godina čekaju obećane im promjene, očekuju reformu zdravstva, očekuju reformu pravosudnog sustava, reformu poljoprivredne politike, reformu uprave. Što smo dobili kroz sve ove godine? Mrvice sa stola. O zdravstvenom ću sustavu nešto kasnije obzirom je i on jedan od razloga rebalansa. No, prvo želim govoriti o prehrambenoj ovisnosti naše zemlje, jer me ona daleko najviše brine. Njemačka ministrica primjerice, ministrica gospodarske suradnje i razvoja Svenja Schulze upozorila je ovih dana sasvim realno u razgovoru za Bild da svijetu prijeti akutna kriza zbog vrtoglavih cijena hrane. Situacija je vrlo dramatična zbog pandemije corona virusa, ekstremnih suša i rata u Ukrajini, cijene hrane u svijetu porasle su za trećinu i sada su na rekordnoj razini. Svjetski program za hranu trenutačno procjenjuje da više od 300 milijuna stanovnika pati od akutne gladi i stalno mora korigirati brojke povećavajući svoje procjene. Gorka je poruka da nam prijeti najveća kriza glasi od Drugog svjetskog rata. Milijuni ljudi će umirati izjavila je Schulze. Jednako tako komentirala je i je li u redu da primjerice Njemačka žito pretvara u zeleno gorivo kada diljem svijeta ljudi umiru od gladi. Nitko ne želi biti odgovoran za povećanje broja gladnih u svijetu, moramo prestati stavljati hranu u spremnike automobila bilo da je u pitanju pšenica, palmino ulje, repica ili kukuruz. Udio od 4,4% goriva su hrana za ljude i za životinje. To bi trebalo svesti na nulu, ne samo u Njemačkoj, nego što je više moguće na međunarodnoj razini. U Njemačkoj svake godine u spremnike automobila ulijevaju 2,5 milijardi litara goriva iz biljnih ulja. To je gotovo polovica žetve suncokretova ulja u Ukrajini dodala je. Putin koristi glad da bi vodio rat. Iskorištava činjenicu da mnoge zemlje diljem svijeta ovise o ruskim i ukrajinskim poljoprivrednim proizvodima. Ukrao je žito iz Ukrajine i izvozit će ga u zemlje koje su nedvojbeno pro ruski naklonjene. Na Općoj skupštini UN-a 40 zemalja u kojima živi polovica svjetskog stanovništva nije osudilo Putinovu agresiju. To je konkretan rezultat ranjivosti na ucjenu hranom, također je izjavila. A što je sa Hrvatskom? Stiže li i nama mega kriza i što će po tom pitanju pozitivnoga donijeti ovaj rebalans? Inflaciju u Hrvatskoj na svojoj koži najviše osjećaju građani, cijene rastu, potrošačke košarice sve su skuplje, a kraj se barem još za sada u ovim geopolitičkim odnosima nikako ne nazire. Krize imaju različita izvorišta, pa je tako kriza 2008. odnosno 2009. imala izvorište u padu tržišta loših kredita u SAD-u i to se prelilo na cijelu EU pa i na Hrvatsku. Od krize iz 2009. gdje je bruto domaći proizvod pao više od 13% Hrvatska se oporavljala otprilike šest godina. Sada imamo taj šok rasta cijena prije svega energenata. Energenti čine oko 65% ukupnog rasta svih cijena i taj energetski šok koji sada doživljavamo može voditi prema smanjivanju ekonomske aktivnosti što će također imati svoje posljedice. Agresija Rusije na Ukrajinu je dodatno opteretila tržište, pa sada postoji niz različitih manipulatora koji misle da mogu zaraditi na nafti pa je kupuju po visokim cijenama kako bi je preprodali po još višim cijenama. Europa pa i Hrvatska bile su ovisne o prilično jeftinom ruskom plinu i teško je sada promijeniti tu naviku potrošnje ruskog pline i okrenuti se nekim drugim energentima posebice ako ste zemlja poput Hrvatske koja je ograničavala svoje građane da se energetski osamostaljuju, a paralelno prilično slično kao i u nekim drugim prilikama ipak pogodovala određenim pojedincima. Naše građane zanima odgovor na pitanje jesmo li na vrhuncu poskupljenja cijena hrane i energenata ili nas vrhunac tek čeka? Da je proizvodnja hrane bila naša lokalna stvar u koju smo mudro i sustavno ulagali zasigurno ne bismo došli u današnju situaciju ovisnosti o cijenama i količinama koje nam diktiraju druge zemlje. Jednako tako da nismo pogodovali velikim sustavima na uštrb malih obiteljskih gospodarstava zasigurno nas ne bi brinuo nedostatak osnovnih životnih potrepština poput mlijeka, mesa. Jednostavno je neprihvatljivo hranu transportirati na tisuće kilometara. Oni koji nemaju dovoljnu proizvodnju hrane danas imaju ozbiljne probleme. Na hrvatsko tržište je zbog niskih cijena dolazila zamrznuta piletina iz Brazila, govedina iz Argentine što je sve skupa prilični nonsens. Hrvatska ima velike potencijale za proizvodnju hrane, a vladajući su obvezni organizirati lokalnu proizvodnju hrane. Javna nabava u Hrvatskoj do sada je preferirala niske cijene, pa su javne ustanove kada su nabavljale hranu kupovale piletinu iz Brazila jer je bila najjeftinija. No, je li to dobro za domaće tržište, za ljude koji to konzumiraju, za hrvatsku ekonomiju? O tome nitko nije ni razmišljao. Zbog toga se sada stvari tektonski mijenjaju i u narednim godinama ćemo vidjeti kako će se ta monetarna politika i smanjivanje novca u opticaju i utjecati na inflatorna kretanja i općenito na tržište. A sada nešto malo o zdravstvu. Jednostavno moram reći nekoliko riječi o uređaju namijenjenom KBC-u Sestre milosrdnice pohvalno naravno jer se radi o nabavci zdravstvene opreme za Vinogradsku bolnicu, ali taj isti uređaj je preplaćen za 111%. Spomenimo i činjenicu da je USKOK pokrenuo izvide i u slučaju spornih isplata Ministarstva zdravstva tvrtki Kuspis u vlasništvu ministrova prijatelja Vinka Kujundžića koji je dobio ugovore za nadogradnju informatičkih programa. Kuspis je posao koji je obavljao samo 12 dana naplatio basnoslovno 1,75 milijuna kuna s tim da im je novac isplaćen još 2020. godine. Prema izvješću Državne revizije iz isplatnih dokumenata na temelju kojih su obračunate usluge i ispostavljen plaćen račun nije jasno koliko je osoba i u kojem opsegu, ali i u kojem vremenskom intervalu obavljalo te usluge pa su stoga izdali nalog Ministarstvu da provjeri istinitost ispostavljenih računa prije nego što se oni podmire. Nije zgoreg u kontekstu ove priče podsjetiti da je ministar Beroš s Kujudžićem surađivao i na platformi „Cijepi se“ koja je u međuvremenu ipak doživjela svoj fijasko. U međuvremenu hrvatska javnost doznaje da je spomenuti Kujundžić blizak prijatelj ministra Beroša, te da njih dvojica ipak ljetuju zajedno u istom mjestu. Inače je tvrtka Kuspis izrasla iz tvrtke London Kuspis čiji su suvlasnici Vinko i Maja Kujundžić, a njezino je poslovanje procvalo 2018. godine kada je Beroš postao pomoćnik nekadašnjeg ministra zdravstva Milana Kujundžića. Ministar zdravstva nije riješio probleme s dugovima prema veledrogerijama koji premašuju 5 milijardi kuna, niti se nazire kraj problemima s listama čekanja. Hoće li mu, njemu ali i nama pomoći ovaj rebalans ostaje nam svima da vidimo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Evo sada prije nego što nastavimo veliko mi je zadovoljstvo da nakon dvije godine što nismo imali posjetitelje na galeriji možemo pozdraviti u Hrvatskom saboru studente Fakulteta hrvatskih studija smjera komunikologije u sklopu kolegija poslovno komuniciranje, pa predlažem da ih pozdravimo pljeskom. [[Pljesak]] I sada ćemo nastaviti sa radom, pa će u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan. Pozdrav studentima komunikologije. A pitala sam dakle jutros što će ministar učiniti odnosno što će država učiniti ukoliko dođe do podizanja kamatnih stopa ECB-a i ako to proizvede recesiju znači dodatnog podizanja kamatnih stopa i ako to proizvede recesiju, pad proizvodnje, povećanje nezaposlenosti i rast javnog duga da li ćemo imati mogućnost provođenje anticikličkih politika koje bi osigurale kompenzatorni rast javne potrošnje ili će nastaviti se s sprovođenjem politika financijske konsolidacije i ispravila europskog semestra Pakta o stabilnosti itd. Znači da znamo da je koronom da su ta pravila suspendirana. Ministar je odgovorio da se to već zbiva. Znači to je točno. Znači, ali ono pitanje je bilo znači koliko će se dizati kamatne stope pogotovo znači nakon uvođenja eura. Ono što moramo primijetiti i što su mnogi ovdje govorili je da uistinu od onih 5 kriterija konvergencije stabilnost cijena, kamatne stope, deficit, javni dug, stabilnost tečajnih stopa koje Ugovor iz Maastrichta 1992. godine propisao za pristupanje novih članica u Europsku monetarnu uniju ili ulazak u eurozonu Hrvatska godinama zadovoljava kriterij javnog duga ispod 60% BDP-a zadnjih godina odnosno od corona krize ne zadovoljava ni kriterij deficita opće države ispod 3% BDP-a, a od ove godine ne zadovoljava nije važan treći kriterij znači po makro ekonomskim implikacijama najvažniji kriterij vezan uz stabilnosti cijena koji kaže da stopa inflacije ne smije biti viša od 1,5% od prosječne stope članice sa najnižom inflacijom u prethodnoj godini i prema postojećim trendovima izgledno je da će od stupanja tog kriterija biti prema kraju godine još izraženije. No, čini se da ljude iz Vlade, a pogotovo ljude iz HNB-a to ne da smesti. Ja ću upozoriti da u samom, znači samoj definiciji svrhe funkcije cilja i bilo kakve smislenosti HNB-a stoji kao prvi i osnovni cilj, znači kontrola inflacije. Oni se s tim očito ne bave. To očito nije uopće njihovo pitanje, niti oni misle da je to njihov cilj. Oni se uglavnom ponašaju kao da je sve uvezeno, nemamo nikakve mehanizme da to riješimo, a ulaskom u eurozonu HNB će zapravo još više riješiti se bilo kakve odgovornosti i prebaciti svu odgovornost na eurozonu i integracije, daljnje integracije znači u europski i financijski okvir i mislim da tu uopće sama funkcija HNB-a postaje upitna. I mi iz Radničke fronte zapravo pozivamo da se HNB preimenuje, jer on stvarno i suštinski nije Hrvatska narodna banka. Narodna nema nikakve veze sa njihovim postojanjem. No, dakle ono što uopće niti Vlada niti HNB ne misli adresirati je da se od tih znači kriterija konvergenciju uistinu moramo primijetiti ne poštuju niti jedan. A ono što je isto da tako kažem ciničan argument je kada kažete da mi ne zadovoljavamo kriterije konvergencije, da vam onda odgovore da je riječ o tome da sva sreća da zato ulazimo u eurozonu jer mislim da su normalni uvjeti mi niti ne bismo mogli ući u eurozonu jer ne ispunjavamo kriterije konvergencije kao da po nekom načelu mislim neoliberalnih politika mi ne bi trebali ispunjavati te kriterije zbog nekog drugog, nego valjda zbog samih sebe jer onda ne možemo govoriti ni o kakvoj integraciji u financijske tijekove, niti možemo govoriti o nekakvoj konvergenciji ukoliko ulazimo u eurozonu, a nismo za nju spremni. No dobro, to znači ljude iz Vlade niti HNB-a ne da previše smesti. Oni nas guraju u eurozonu pod svaku cijenu bez obzira na kriterije i posljedice uvođenja eura za radnu većinu. U svakom slučaju mi si možemo samo zaključiti da računaju da njihov standard ionako neće bit doveden u pitanje osobito ljudi iz HNB-a koji sami sebi određuju plaće i te plaće su daleko više od bilo kakvih plaća u javnom sektoru igdje. Ministar jest rekao da se udio javnog duga u BDP-u svake godine smanjuje, osim 2020. godine kada je bila corona kriza. Naravno smanjuje se, ali nije ispod 40% koliko je propisano Mastrichtom i zadnjih godina se zbog corone povećao kao i deficit. No sada je uistinu inflacija ključni problem. I kriterij i uvjet kojeg ne zadovoljavamo već sada, a prema kraju godine i približavanju ulaska u euro izgledno je samo da će situacija biti sve gora i gora. Osim naravno ako se dodatno ne dignu kamatne stope i proizvede recesija što će smanjiti inflaciju, ali će narasti javni dug i deficit proračuna. Stvar je dakle u tome i to sam jutros napomenula da je nama u EU kao i drugim zemljama dozvoljeno sada da se ne držimo kriterija iz Pakta o stabilnosti, europskog semestra zbog corone, zbog svih izvanrednih uvjeta. Ali kada se zapravo zbiva inflacija, kada ta inflacija divlja potpuno je izgledno da će na tome se opet početi inzistirati i zapravo mislim gledano iz aspekta zadanih uvjeta koje ovaj proračun je sebi stavio kao okvir mi ne možemo reći da je proračun šokantan niti da je očekivan u okvirima koje je on sebi zadao, ali uopće ne uzima u obzir ono što će doći. Znači, nismo još pali toliko duboko koliko možemo pasti i koliko ćemo pasti pogotovo kada uđemo u euro zonu. I onda ćemo opet kao 2010. do 2015. godine imati produženu recesiju, jer država neće više moći koristiti anticikličke mikro odnosno makro ekonomske poluge, odnosno neće moći poticati agregatnu potražnju kroz javnu potrošnju, investicije. Znači mi smo zna se da smo najdulje ostali u onoj krizi 2008., devete godine. Ovo možemo očekivati da će se to desiti ponovno. Znači taj neoliberalni pakt o stabilnosti koji ograničava mogućnosti države da se zadužuje, odnosno deficitno financira potrošnju investicije jest uistinu samo privremeno stavljen van snage. Između 2015. i 2019. isto tako mislim često se uopće ne napominje u tim raspravama i zapravo služi za jeftino loptanje između SDP-a i HDZ-a, ali znači između 2015. i 2019. smo imali i konjunkturu kao i ostale zemlje, pa je to razlog zašto se smanjivao deficit, javni dug i onda je došla corona. Europska unije je dozvolila državama da se slobodno zadužuju, troši kako bi se kompenzirao pad. Sad više nema corone, odnosno nema je u onom simboličkom smislu da se ona nameće kao glavno pitanje i ima inflacije i najavljuje se podizanje kamatnih stopa. S tim u paketu dolazi ponovno vraćanje ograničenja državnoj potrošnji, ali to baš nećemo čuti znači od HDZ-a, to se baš neće reći iako na neki način ministar Marić to rekao na odgovoru na moje pitanje jer je to zapravo realno tako. No, ako se gleda iz sužene perspektive ponavljam onoga što se može, što se ne može mislim ne možemo govoriti o rebalansu na neki negativan način. Ono što bi se moglo napomenuti je, znači kritika neke šire politike koja se ovdje vodi ne progresivne politike, a prije svega tu se misli na porezne reforme koje je potaknuo ministar Marić. Pet poreznih reformi, pet valova poreznih reformi poreza na dohodak koje su sve redom, znači bile uistinu ono kako je to rekao jedan naš nažalost pokojni ekonomist petite bourgeoisie reforme, reforme za sitnu buržoaziju, oni iznad 25 tisuća kuna su dobili najviše. Znači ljudi s plaćama preko 25 tisuća kuna su dobili najviše tim poreznim reformama, 1500 kuna više na plaću, dok su oni s plaćama oko 10 tisuća kuna dobili tek par stotina kuna, a oni s manje tek manje od stotinjak kuna. Znači riječ je uistinu o tome da se onima koji već imaju visoke plaće išlo na ruku ne uzimajući u obzir da je upravo, mislim, u Hrvatskoj gdje imamo neke od najnižih plaća i minimalnih i prosječnih plaća, uistinu važno da se digne plaća većini, radnoj većini, znači radna većina njih, skoro 90% ima plaće niže od 15 tisuća kuna. Znači kome smo mi ovdje porezno pogodovali? Sigurno ne toj većini, je li? Ne samo da je to dobro ih nekog aspekta društvene pravednosti, nego je to stvarno dobro iz aspekta ekonomije jer je riječ o ljudima koji troše na osnovne prehrambene, higijenske potrepštine, znači ne na luksuz. Potrošnja je uistinu ono što bi potaknulo naš privredni rast, a kada govorimo o tome kod nas, mi smo stvarno i to je jedan od pokazatelja koliko smo mi siromašni, jako veliki postotak plaće se troši upravo za te osnovne prehrambene i higijenske potrepštine, u bogatijim zemljama taj je postotak puno manji. Kod nas ljudi uistinu troše za ono najnužnije. Takvom poreznom reformom bi se potaknuo i privredni rast, da ne govorimo znači da bi mogli govoriti i planirati pametne društvene i ekonomske politike koje bi išle za tim da potaknemo našu farmaceutiku i zato ćemo mi svojim amandmanom svakako podržati veće investicije, veći iznos za Imunološki zavod koji opet, mislim u tom proračunu, odnosno rebalansu proračuna ostao bez neke značajne cifre iako se navodi da će Imunološki obnoviti, da će izgraditi, mislim da nije realno niti po ovom proračunu niti po rebalansu proračuna. Ili bi se recimo moglo ulagati u prehrambenu industriju, prehrambena samodostatnost će biti sve važnija, a bilo je sasvim izgledno koliko je važna i koliko se na njoj treba raditi u vrijeme korone i sjećam se jedne izjave ministra Marića, koju bih možda uokvirila i stavila evo, kao nekakav relikt, ne znam kakvog trenutka jer sam ju uistinu pozdravila, na početku korone ministar Marić je rekao, sad tek znamo i razumijemo koliko je važno razvijati svoju prehrambenu industriju i farmaceutiku i mi ćemo se orijentirati u tom smjeru. Mislim to je bila ta jedna rečenica, nažalost nakon toga nije baš slijedio nekakav revolucionarni progres u tom smjeru, ali ja bih takvu recimo, politiku sigurno pozdravila. No dobro, to bi bile neke progresivne politike, kažem, u okviru ovom rebalans proračuna nemamo neke, mislim, kritike niti neke komentare jer je to više-manje, a mislim, u granicama, kako se to kaže, mogućeg. U svakom slučaju rebalansom Državnog proračuna za 2022. g. najveće povećanje rashoda financiranih iz općih prihoda i primitaka planirano je, znači za sanaciju zdravstva, 3,5 milijardi kuna, tu samo možemo reći da opozicija stvarno upozoravala da proračun nije realan što se tiče zdravstva, tu su se, bi se svi u opoziciji više-manje složili i upozoravali da će doći do rebalansa što i dolazi, ali je to svakako za očekivati. Za mirovine, znači ono što se u rebalansu povećalo, to je, to je znači, to su rashodi za mirovine, 1,8 milijardi, rashodi povezani s posljedicama rata u Ukrajini 1 milijardu te za rashode za zaposlene 550 milijuna kuna. Svi negativni aspekti nezadovoljavanja ovih uvjeta konvergencije, osobito znači inflacije koje sam spomenula, ne bi se trebali razbiti na leđima najslabijih. Stezanja remenja, znači onog klasičnog, fiskalne kontrakcije, prelamanje tih kriterija na najugroženijima, no znači sada po ovom rebalansu proračuna i u ovom trenutku, mi se bojimo da još ne vidimo ono najgore, je li, da će ono najgore zapravo tek doći. To bi bilo u principu to, znači što se tiče amandmana, tu ćemo se držati nekih svojih standardnih mjesta koja neće nitko upozoravati, a to je koliko se zapravo novaca troši na Crkvu, koliko se troši na opasan povijesni revizionizam, koliko se troši na vojsku, znači i obranu iako smo više puta upozoravali, mislim da je taj apsurd da je ulaskom u NATO savez rečeno da ćemo izdvajati puno manje novaca, da smo sigurniji pa se navodilo da bismo da imamo vlastitu vojsku trebali izdvajati oko 3% BDP-a, sada izdvajamo preko 2%, što je preporuka bila NATO-a, ali mi smo je objeručke prihvatili čim je ona došla, a izdvajat ćemo po svemu sudeći još više zato što se i ovim rebalansom proračuna tako nešto nameće, odnosno tako nešto predviđa. U svakom slučaju, mi dajemo više za pomoćnike u nastavi za djecu s posebnim potrebama, što svaki put upozoravamo da nije dostatno, da pomoćnici u nastavi uistinu trebaju biti izjednačeni sa pravima sa zaposlenima na neodređeno vrijeme, oni ne smiju više biti privremena, to nije niti sezonska radna snaga koja dobiva zapravo ugovor samo preko godine, a onda preko ljeta odlaze bez ugovora i onda se vraćaju, znači u rujnu. Isto tako, znači za razne socijalne transfere, smatramo da treba uistinu dati više, smatramo da treba dati više za stambeno zbrinjavanje žrtava nasilja u obitelji, što jest povećano u samom proračunu, znači ali to je još uvijek nedostatno, kao i za znanost koja je kao i uvijek zakinuta. Hvala.
Hvala vam lijepa. Mi ćemo sad napraviti jednu kratku stanku jer informatika ima potrebe za time pa evo, možemo se vidjeti u 15 i 55 minuta. 55. STANKA U 15,47 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 15.47 Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa radom i to sa pojedinačnim raspravama i prva će govoriti poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Pa uvijek je dobro kada se o izmjenama i dopunama Državnog proračuna za tekuću godinu raspravlja na istoj sjednici kada se govori i raspravlja o izvršenju proračuna za prethodnu godinu, tada mislim da možemo imati točan uvid o tome koliki je bio iznos prihoda po pojedinim stavkama odnosno rashoda. Ne treba zaboraviti da ova 2022. godina bilježi snažan gospodarski pad na razini čitave Europske unije uzrokovane prije svega pandemijom korona virusom, ali imamo i nove izazove geopolitičkih napetosti, poremećaje u opskrbnim lancima, nestabilnost financijskog tržišta, imamo rastuću inflaciju pa stoga i u Republici Hrvatskoj očekujemo inflaciju potrošačkih cijena rekla bih čak za 7,8%. Mogli smo vidjeti da ukupni prihodi planiraju povećanje od 6,6 milijardi kuna, dok rashodi se povećavaju za 10,9 milijardi kuna tako da će ukupno iznositi 184,7 milijarde kuna. Ja bih nešto više govorila upravo o ovoj rashodovnoj strani, jer kada govorimo o prihodima svi bi voljeli da imamo što više prihode i tu se trudimo. Međutim, kod rashoda će sigurno se možemo raspravljati o tome da li bi trebalo neke rashode i neke rashodovne stavke smanjivati. Bilo mi je drago čuti malo prije kada je čak kolegica Peović rekla da nekih bitnijih zamjerki na ovaj rebalans nema. E sada kada govorimo o rashodovnoj strani ono što možemo vidjeti da najviše sredstava ide za podmirivanje obveza ustanova u zdravstvu. Tako Ministarstvo zdravstva dobija čak 3 milijarde 889 milijuna kuna više. Primjereni prihvat i zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica također traži povećanja, tako da samo za financiranje privatnog smještaja izbjeglica je osigurano 285 milijuna kuna, dok je za zdravstvenu zaštitu stranaca osigurano 37 milijuna kuna. Zašto ovo govorim? Zato što mislim da ako netko proziva zbog povećanja iznimno visokih rashoda bilo bi dobro da kaže evo ja sam protiv toga da se još više izdvaja za zdravstvo ili ne želim da toliko sredstava mi izdvojimo za zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica. Ili npr. za potpore za očuvanje radnih mjesta ta stavka dobije čak 367 milijuna kuna više. Naravno znamo da su osigurana sredstva i za mjere ublažavanja rasta cijena energenata. Ukupni rashodi za subvencije iznose 9,3 milijardi kuna što je povećanje za 1 milijardu kuna prvenstveno uslijed povećanja izdvajanja za potpore sektoru poljoprivrede, zbog saniranja posljedica narušavanja sigurnosne situacije u Europi uslijed agresije na Ukrajinu. Također ukupne pomoći povećavaju se za 4,8 milijardi prvenstveno za sanaciju kao što sam rekla ustanova u zdravstvu, ali i za povećanje rashoda za zaposlene u osnovnim i srednjim školama zbog promjene rasta osnovice za obračun plaća. Znamo da je uspješno zaključeni su pregovori između Vlade Republike Hrvatske i sindikata te da je ta osnovica povećana za obračun plaća u državnim i javnim službama za 4% i naravno da je trebalo i zbog toga rashodovnu stranu povećati. Također naknade građanima i kućanstvima također se povećavaju za 2,3 milijarde kuna zbog toga što je trebalo osigurati dodatna sredstva od mirovina do potrebe ublažavanja rasta cijene plina. 65,9 milijuna kuna osigurano je za sufinanciranje europskih projekata. Za pretpostaviti je da ima manjih općina i gradova koji ne mogu ni onaj dio od najčešće 15% ako 85% su bespovratna sredstva Europske unije osigurati samostalno, tako da je i za tu namjenu osigurano 65,9 milijuna kuna više. Najviše veseli što imamo rast zaposlenosti, u ovom izvornom proračunu je bilo predviđeno sa 1,7%, a ovim izmjenama čak 2,8%. Ako pogledamo malo brojke vidimo da je 2019. zaposlenih bilo milijun i 555 tisuća, pa se onda 20. smanjivao za 1,3%, pa se ponovno 21. povećavao, a sada već u ožujku ove godine znači prije turističke sezone imamo povećanje od 1,3% više i preko milijun i 550 tisuća zaposlenih. Evo o rashodovnoj, o prihodovnoj strani nisam ništa uspjela.
Imamo više replika. Prva je poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana kolegice, možda nešto nije vezano uz temu, ali volio bih da malo obrate pažnju i kolege i ministarstvo pa mi možda kasnije odgovore ili uzmu riječ. Dakle, država je zaustavila porast cijena struje za građanstvo, za kućanstvo što je u redu. Međutim, za privredu nije i sada imamo jedan problem. To je danas kolega Bulj istaknuo, ali niste ga baš uspjeli razumjeti zbog subjektivnih razloga. U Šibeniku konkretno nakon izračuna zbog toga što je struja išla 3 puta više, 300% otprilike je ponuda za struju morat će se cijena otprilike za vodu podignuti za … [[ne razumije se]] %. Ovo nije samo slučaj u Šibeniku, nego u svim znači većini vodovoda u Hrvatskoj. Može li se napraviti neki model? Ja ne znam zapravo što ponuditi da se i kroz vodu na neki način odnosno da se struja koja se prodaje vodovodu također subvencionira odnosno da se zaustavi njezin porast?
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev [[Upadica: Kolegice, vama je to bilo upućeno.]]
Hvala lijepo kolega Zekanović. Znamo da imaju sve veći problem gradovi i općine s obzirom na povećanje cijene električne energije, nije samo u pitanju javna rasvjeta nego i grijanje u ustanovama, posebno vrtićima i slično. Čak sam i ja tu ovaj, jednu repliku uputila kad smo imali nedavno izmjene i dopune Zakona o predškolskom odgoju i sigurno da je to tema o kojoj treba sjesti i razgovarati, međutim, znatna su sredstva u pitanju i osobno sam razgovarala sa predsjednikom Uprave HEP-a, oni smatraju da je i ovo bilo preveliko opterećenje, da jedino rebalansom proračuna, ako će se znatna sredstva izdvojiti i sufinancirati ta namjena, onda je to moguće, a u protivnom baš da neće biti izvedivo.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, poštovana kolegice. S obzirom da su objedinjene točke danas, ispred nas i Godišnji izvještaj o izvršenju Državnoga proračuna za 2021. g. iz kojega je prije svega vidljivo snažan gospodarski oporavak i snažne gospodarske aktivnosti u 2021. g. što su prije svega rezultirale sa povećanjem realnog BDP-a na kraju godine sa 10,2%, čime je RH osim Irske, jedina zemlja EU koja je imala dvoznamenkasti rast. Isto tako, imali smo i povećanje trgovine na malo za 12%, ali i jako ključno i bitno, i povećanje izvoza za 28,5%, dok je uvoz iznosio 23%, čime smo dakle i uvoz pokrili sa izvozom za rekordnih sada, 67%. Ali također, imali smo i uspješnu turističku sezonu. S obzirom da i vi dolazite iz toga kraja RH, [[Upadica: Hvala. Poštovana…]] vidimo dakle napredak u svim aktivnostima.
… zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolega Mažar. Upravo ovaj kao što sam rekla, nisam stigla puno o prihodovnoj strani. Veseli i mene taj povećanje gospodarskog rasta od 3% pa onda možemo vidjeti da prihodi od poreza na dobit su planirani ovim izmjenama i dopunama čak povećanje od 10%. Kad govorimo o predviđenim prihodima na PDV, onda tu možemo govoriti da s obzirom na inflaciju, doći će do povećanja cijene pa onda mogu biti viši ti prihodi, ali sigurno hoće i zahvaljujući povećanju osobne potrošnje, a i ove sve mjere, od aktivne mjere zapošljavanja, potpore za radnim mjestima, a i turističkih usluga i investicija, sve će to doprinijeti rastu prihoda koji će biti, možemo reći, svega 6,6 milijardi jer sigurno da bi nam bilo u interesu da budu minimalno onoliki koliko se povećavaju i rashodi. Ali u svakom slučaju rast gospodarstva od 3% veseli.
Poštovana zastupnica Pocrnić-Radošević.
Hvala poštovana kolegice. Državni proračun značajno utječe na standard naših građana i na dostupnost usluga koja mora biti svima zajamčena na isti način u istom opsegu. Dolazim iz Ličko-senjske županije, najveće naseljene županije s najmanjim brojem stanovnika koji se kontinuirano smanjuje i na taj način dolazimo u situaciju da mnogim mojim sugrađanima se smanjuje mogućnost dostupnosti pojedinih usluga. Osvrnut ću se na primjer obrazovanja gdje je npr. manji broj učenika doveo do smanjenja broja razrednih odjela koje propisuje Ministarstvo. Samim time se smanjuje i broj programa i mogućnost izbora učenicima koji su primorani odlaziti u druge krajeve Hrvatske i mala je mogućnost da će se nakon školovanja i vratiti. Mi zastupnici moramo slati poruke Vladi i Ministarstvu da vode brigu o ravnomjernom regionalnom razvoju i specifičnostima pojedinih krajeva kako bi svi građani u RH imali iste mogućnosti u istom opsegu koristiti sredstva iz proračuna. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Pocrnić. Pa ravnomjerni regionalni razvoj je cilj i RH, ali i EU, što znači da ne samo naša sredstva već i europskim sredstvima prioritet se daje onim projektima koji utječu na to da bude što ravnomjerniji razvoj. Kad pogledamo i ovim rebalansom proračuna, u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova imamo dodatnih 21 milijun, međutim, Ministarstvo poljoprivrede preko kojeg isto idu brojni projekti koji su se tiču upravno ravnomjernog razvoja odnosno financiranja onih projekata u naseljima ispod 5 tisuća stanovnika itd., dobiva dodatno 219 milijuna kuna. Ja očekujem da i ova dodatna sredstva upravo idu u tom smjeru i s tim ciljem.
Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice. Vi ste u svojoj replici osvrnuli se na izjavu jučer na prigodnoj svečanoj sjednici Šibensko-kninske županije od predsjednika Milanovića koji kritizira gotovo pa nikakva povećanja sredstava iz EU fondova. Međutim, samo na stavci proračuna, Ministarstva rada i socijalne politike vidi se da je u ovom rebalansu povećana su sredstva za provođenje projekata iz EU fondova, npr. tako popularni i željno očekivano produženje programa Zaželi, 405 milijuna, osobni asistenti 56 milijuna, širenje mreža usluga 16 milijuna. Isto tako, vrlo traženi i značajni program ... [[Govornik se ne razumije.]] gotovo 10 milijuna kuna. Pa kako onda usporediti njegovu tvrdnju i one podatke koje ste vi u replici iznijeli?
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Murganić. Ja ću ponoviti jer očito i predsjednik Milanović stalno ponavlja, rekla bih, mantra kako smo dobili i u plusu smo svega 5 milijardi. Onda, ne znam, kad to par puta ponovi, onda onako sramežljivo kaže godišnje da smo u plusu. Još jedanput, 125, preko 125% imamo ugovorenih sredstava, 70% isplaćenih, razlika između uplaćenih i isplaćenih sredstava kad je u pitanju proračun EU je preko 49 milijardi kuna, a sa sredstvima dobijenim iz Nacionalnog plana i oporavka, zajedno je 55 milijardi zarez 22 kune, što znači da smo 55 milijardi u plusu, a ne onako kako on to već zadnjih par godina govori da smo 5 milijardi svega u plusu. Da je to zanemarivi iznos.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, kao što sam već istaknula, a i vi u svojem uvodnom govoru unatoč svim izazovima bilježimo kontinuirani rast zaposlenih, plaća, mirovina i ovaj rebalans osigurava dodatna sredstva za njihov daljnji rast, pa ste tako i vi spomenuli 4% rasta za plaće državnih i javnih službenika. Također osigurana su sredstva rebalansom za daljnji rast mirovina i energetskog dodatka koji se počeo isplaćivati prošli petak, a spomenuli ste i konkretne mjere koje direktno utječu na broj radnih mjesta odnosno na kreaciju radnih mjesta, a to su mjere aktivne politike zapošljavanja, pa možda bi bilo dobro da malo više pojasnite najpopularniju mjeru, a to je mjera samozapošljavanja, ali isto tako da istaknete još jednom važnost mjere zapošljavanja žena kroz projekt „Zaželi“.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Burić, za aktivnu politiku zapošljavanja imali smo rezerviranih 107 milijuna, sada smo dodatno izdvojili još 29 tako da će se ukupno 135 milijuna kuna biti na raspolaganju po pitanju te mjere aktivne politike zapošljavanja. Za potporu očuvanja radnih mjesta imali smo 50 milijuna kuna, a sada dodatno 367, što je 417 milijuna kuna, sad to dovoljno govori da je znači 7 puta više sredstava smo izdvojili nego što smo to imali prvotno predviđeno kada smo slagali proračun pred kraj 2021.g.. I naravno sa ovim svim mjerama došli smo do toga da možemo s ponosom govoriti da u 3. mjesecu ove godine imamo veći broj zaposlenih nego što smo imali rekordne 2019.g..
Slijedeći će govorit poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo želim vam nešto reći možda o rebalansu i izvršenju proračuna za prošlu godinu na svoj način jer smo u petak svjedočili tome da je progresivna oporba ultimativno zahtijevala raspuštanje HS, danas je vlada nešto bolja, dobra je i mislim da i sve ove rasprave idu u tom smjeru, da nema nekih velikih primjedbi na ovaj rebalans proračuna, tako da stvari u stvari postaju i malo jasnije, vidimo tko se bavi politikanstvom, tko radi ozbiljan posao, da sve ono što nas snađe na neki način kroz godinu provedemo i dovedemo kako treba ovaj kraju godinu, a onda evo već prolazi i šesta pomalo godina ove dvije vlade Andreja Plenkovića i kad se sjetim ponekih vremena davno, prolazili smo i tada krizna razdoblja, sjećamo se 2009., '10., '11., pa do '15. one financijske krize, svjetske krize s koje smo gotovo 7.g. trebali da dođemo na određeni pravilan pravac ili pravilan put, pa kad vidimo što nas je sve snašlo u ovih 6.g., uspoređujući to mislim da se jasno ocrtava i vidi da ova vlada ipak ima itekako stručne ljude, ljude koji znaju i mogu se boriti za boljitak svojih građana u svakom pogledu i na svaki način i mislim da ako pogledamo u tih 6.g. praktički osim 2019.g. koja je bila jedina bez nekih velikih kriza ili nekih situacija kriznih praktički nismo imali nijednu godinu u kojoj ste mogli isplanirati i donijeti proračun, a onda ga realizirati bez puno rebalansa ili bez puno popravaka. Sjetimo se 2017. Agrokora, pa nakon toga 2018. brodogradnja sa svim svojim problemima, požari, poplave, nacionalna sigurnost, pa 2019. dobro, pa 2020., 25.2. prvi slučaj pandemije tj. virusa u RH, pa 2.g. i onih 45 milijardi koji neki samo tako olako doživljavaju ovdje kao trošak koji je trebalo podmiriti da se sačuvaju radna mjesta, da se sačuva poslovanje naših poslodavaca, da država i dalje može uredno isplaćivati veće mirovine, veće plaće i da možemo na neki način i tu priču završiti, pa smo se nadali da ćemo evo kroz ovu godinu završiti tu priču, 24.2. novi problem pojavio se ne kod nas, ali u blizini nas, agresija Rusije na Ukrajinu i automatski kao lancem na neki način potpuno se poremetilo sve. Kad se sjetim naše rasprave kada smo donosili ovaj proračun, donijeli smo ga prošle godine 8.12. sa 77 glasova za i 49 protiv zaista smo imali velika očekivanja od 2022.g. i nitko ni u primisli ja mislim nije imao situaciju koja će se desiti svega dva mjeseca nakon toga, ni u primisli, nažalost desilo se to što se desilo i vidimo reakciju vlade koja je po meni bila i pravovremena i dobra. Najprije kad govorimo o energentima zaista smo učinili sve kroz ovaj paket od 5 milijardi koji se sada implementira u ovaj rebalans da se pomogne svima da na neki način prođemo i taj dio najmanje bolan od onoga što bi nas moglo zateći, a onda opet pojavljuju se i novi troškovi, imamo izbjeglice na prostoru RH, imamo i sve ostale probleme koji također treba rješavati i oni se prenose još uvijek, kažem nismo završili priču s pandemijom, još uvijek imamo i tu određenih izdataka koji će vjerojatno trajati ne znam do kada, ali kad pogledamo brojke mislim da možemo reći da su pozitivne, zaista iz godine u godinu od 2016.g. svake godine je taj rast bio veći, prošle godine u godinu dana uspjeli smo se vratiti sa -8,1 iz 2020. na +10,2 u prošloj godini i jednostavno od vremena do vremena vidite jednu vladu koja zaista pokušava rješavati ono što nas svih brine, a to su strahovi koji su se pojavili, pa ja ću reći i na moru kod nas bez turizma itd. i još uvijek nisu prestali i ne znamo što nam nosi slijedećih mjesec dana i što će se događati sutra i nakon evo ulaske Švedske i Finske u NATO ili nekih drugih situacija, nitko to ne može niti znati niti predvidjeti, ali tu smo da činimo ili planiramo ono što mislimo da će se ostvariti. Ja mislim da ovo što se desilo povećanje prihoda, ali i rashoda da će bit temeljeno ono izvršenje proračuna na kraju godine i očekujem da bude barem na nivo 2021. kada smo zaista ostvarili bolje rezultate u prihodima, manje rezultate u onim rashodima i da to bude [[Upadica Reiner: Hvala.]] i ove godine i mislim da će nam svima biti bolje.
Imamo više replika, prava je poštovane zastupnice Pocrnić-Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić. Rekli ste da neki olako shvaćaju napore vlade i zaista da naša oporba vladu kritizira i to im je zadaća svakako, ali i kritizira i kad pomaže građanima i kad reagira pravodobno u teškim izvanrednim situacijama, kad smanjuje PDV, kad subvencionira cijene energenata, kad podiže mirovine i minimalne plaže, kad pomaže poduzetnicima. Hipotetski da nije bilo svih tih vladinih mjera usmjerenih na održanje standarda građana i gospodarstva kakvu bi situaciju u državi onda imali? Bi li građani bili u težem položaju ili smatrate da bi bilo drugačije? Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Pa mislim samo da spomenem ovaj ovih 45 milijardi da je bilo preusmjeriti u bilo što drugo osim u troškove koje je izazvala pandemija, vjerojatno bi svi imali možda i nešto veće plaće, vjerojatno i veće mirovine, vjerojatno bi se događale neke druge situacije, ali zasigurno bi imali prostor koji se stvarao u razdoblju 2016.-2020. i gdje su proračuni završavali na kraju i u suficitima, međutim desilo se to što se desilo i na te stvari jednostavno kao globalne ne možemo sami utjecati osim što ih možemo sanirati. I mislim da to radimo dobro, da smo učinili sve da se povećaju plaće kroz poreznu reformu, ali i samo pogotovo u javnom sektoru. Spomenut ću znači 18,3% u proteklom vremenu plus 4% dogovoreno za ovu godinu to je povećanje od 22% samo kad govorimo o osnovici plus ono što se događalo kroz porezne reforme sigurno možemo zaključiti da su te plaće o kojima neki govore ovako podcjenjivanje, po nama porasle između 25 i 40% ovisno o situaciji, ali mislim da smo učinili ono što država može.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Borić evo na početku vaše pojedinačne rasprave spomenuli ste prošli petak i pokušaj oporbe o raspuštanju HS-a, ja bih rekao dakle da nogometnim žargonom ekipa je ušla unaprijed izgubljenu utakmicu, zabila par autogolova, ali čak na kraju nije imala dovoljno ni igrača za tu utakmicu i hrvatska javnost je to vidjela. Međutim, jednako bitno ako ne i bitnije ono što vide stručne i institucije koje se bave ovakvim stvarima vezano ako danas govorimo o javnim financijama i makropolitici RH da RH trenutno ima najviši kreditni rejting u svojoj povijesti sa pozitivnim izgledima, da iz Europske komisije se pohvaljuje Vlada RH za 34 reforme koje je napravila u zadnjih nekoliko godina, da zahvaljujući tome dobijamo milijune odnosno milijarde eura iz EU da se prepoznaje stabilnost javnih financija i da se prepoznaje i stabilnost i Vlade RH i HS-a.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mažar mislim da je vrijeme ulaska u EU evo mislim svoj neki dobar tijek doživjelo u ovih zadnjih nekoliko godina gdje vidimo sve benefite toga, kolikogod da se sumnjalo u taj projekt u to što mi trebamo ili tražimo, mislim da sad vidimo što se događa. I kad usporedimo proračune, zadnje proračune iz 2015. i današnje proračune govorimo o iako su metodologije nešto različitije gotovo 50-ak milijardi kuna više u prihodima, naravno i rashodi rastu, ali nekih mogućnosti više i mislim da upravo ove dvije vlade to pomalo dobro slažu, pogotovo ovaj ministar financija kojeg su također htjeli smijeniti, ali mislim da na kraju brojke pokažu sve i da građani vide što se događa. Naravno da ima i nezadovoljnih, ali da država čini ono što može iako se od nje očekuje da bude i više od majke ili da bude više od matere, ali jednostavno nekada to ne ide. Mislim da postoji odgovornost i na nama i da mi svi tu doprinosim da ovi rezultati budu bolji nego što ih imamo trenutačno.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega. Spomenuli ste kako neki zastupnici omalovažavaju zapravo sve ono što je vlada činila ovo vrijeme. Spominju da taj PDV koji je spušteni i nije nešto pa vidite kolika je inflacija itd. i ono katastrofično o svemu se govori, a ne kažu da ono što se dogodilo sa smanjivanjem PDV-a zapravo je ublažilo taj utjecaj inflacije odnosno da bi i ta inflacija bila itekako znatno veća i dvoznamenkasta kao što je to u razvijenijim državama EU.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice. Pa mislim da smo svi glasali za izmjene i dopune Zakona o PDV-u tako da rekli ne rekli da li su trebale cijene biti niže, svi bi voljeli da su niže cijene, pogotovo ne znam nekih stvari koje su zaista trebale bit vidljivo smanjene, one su danas takve kakve jesu. I teško je i sa onima koji prodaju tj. trgovcima doć do toga da ga uvjerite da bi on trebao sada odustati od nekih svojih namjera koje on ima i da mu mi to nešto naređujemo u ovakvom sustavu ili državi u kojoj živimo. Mislim da to nije na nama da mislim da treba uvijek učiniti maksimalno, ali na državi je da da ono što može. Zato smo išli s paketom od 5 milijardi da pomognemo onima koji su najslabiji da im se pomogne koliko se to može, naravno da se ne može s time platiti svaki račun i u cijelosti, ali … neke određene razlike da. E sad, na nama je da radimo i dalje na plaćama, na mirovinama, da ljudi zaista dobiju ono što im treba da bi mogli onda nositi teret ovoga što se desilo, a nije ovisilo samo o nama, apsolutno [[Upadica Reiner: Hvala.]] u … trenutku ništa o nama.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Boriću. I unatoč svim tim pet godina unatrag kad velimo katastrofalnim godinama, sve ono što je vlada morala i sanirati da omogući nekakvu kakvo takvo normalno funkcioniranje, evo mogu samo reći da investicije nisu stale i da se stvarno vlada i sva resorna ministarstva su se potrudila da se investicije u svim općinama i gradovima, županijama na neki način odvijaju normalno, izgradili su se vrtići, škole, otvarale su se poslovne zone. Pa zamislite da nije bilo tih kriza što bi sve bilo. Očito se to mora ponavljati jer realna slika onako kako naši kolege iz oporbe govore, situacija stvarno nije baš tako kaotična kako oni to predstavljaju. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice, mislim da smo i taj dio dobro apsolvirali pogotovo lokalni čelnici svi redom, mislim da danas natječaji idu uredno da se sredstva EU koja su primarno upravo idu u taj dio i segment infrastrukture prometne, komunalne, društvene zaista dobro rješavaju. Mislim da valja spomenuti ovo što smo zadnju mjeru donijeli tj. zadnji javni poziv koji ide upravo sa milijardu i 200 milijuna kuna prema ponovnoj izgradnji potrebnih kapaciteta u dječjim vrtićima pa nas čeka još nekih 800 milijuna kuna. Mislim da tu mogu svi na neki način nać barem dio svojih potreba, naravno da će dio morati osiguravati sami, ali važno je ona želja i mogućnost koju ti država daje. Mislim da država uvijek stvara taj prostor i razumijemo sve koji nas kritiziraju da bolnice ne plaćaju dugove, evo tu je dvije milijarde da nadomirimo i taj moment. Lijekovi evo gotovo, prema HZZO-u ide preko milijardu i po kuna dodatnih. Mislim da će se činiti ono što može, ali imati čarobni štapić i riješiti sve da svi budu najzadovoljniji nećemo.
Hvala. Poštovani zastupnik Grčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega. Pa zasigurno da proračun državni možemo na neki način usporediti sa evo našim obiteljskim budžetom, unutar obitelji imamo često puta traženja ovih ili onih razina međutim onaj ko je najodgovorniji zna što je u tom trenutku moguće, što je prioritetnije i ja bih rekao da se upravo i hrvatska vlada u ovim vremenima kada smo evo kao nikada ja bih rekao u posljednjih godinu i po dana ugroženi ovim mnogim ugrozama, da ih sada ne spominjem već svi znamo o čemu se točno radi. Međutim i dalje je ostala jedna socijalna osjetljivost iako imajući na umu da se proračun uz najbolje želje i ja ne sumnjam često puta i u dobre namjere i samih oporbenih kolega, ali jednostavno rasplinuti proračun, dovest ćemo sebe u situaciju da možemo eventualno i naš kreditni rejting učiniti manje kvalitetnim nego trenutno što on jest. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega mislim da smo kroz politiku plaća ili poreznu politiku jasno pokazali što želimo, evo dat ću podatak znači danas prosječne plaće 2008.-2012. plus 495 kuna, 2012.-2015. minus 83 govorim o neto prosječnoj plaći, 2016.-2022. plus 1.824 kune, mislim da taj podatak jasno kazuje na što stremimo i što želimo. Vidim da je u Zagrebu ta plaća sigurno i puno veća kada govorimo o prosječnoj plaći, da ne govorim dalje o onome što se činilo na minimalnoj plaći. Sjetimo se 2016. 2.496 kuna, sada je 3.750 nakon šest godina vjerojatno će biti i veća u sljedećoj godini, nadam se da ćemo uspjeti naći načina da se to događa. I ono što želim reći najprije zahvaliti ovim ljudima koji rade u Ministarstvu financija, mislim da rade dobar posao, pokazuju to brojne ankete, pokazuju to i ljestvice na kojima se penjemo pogotovo ocjena onih koji nas ocjenjuju neovisno o … politici mi sami sebe ili na drugačiji način [[Upadica Reiner: Hvala.]] da je to onaj put kojim treba ići.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Najprije izražavam žaljenje što ministar Marić nije ovdje prisutan, iako mi je još veće žaljenje što nisu prisutni ostali ministri i resorni ministri zbog kojih zapravo ovaj rebalans i radimo. Lani kad smo donosili proračun za 2022.g. tvrdila sam da taj proračun nije realan, već je tada on u prihodima bio veći za 10,8 milijardi kuna u odnosu na posljednji rebalans 2021.g. Rashodi su bili namješteni na gotovo istoj razini na koji su bili 2021. odnosno bili su prikazani samo pola milijardi više. I tada sam tvrdila i tvrdim i danas da je takav proračun zapravo bio onaj koji je bio namješten jer su se brojke morale namjestiti kako bi se udovoljilo Mastriškim kriterijima i ulasku Hrvatske u eurozonu. Danas evo priznajemo da smo bili u pravu svi mi koji smo tvrdili da je planirani proračun za 2022.g. nerealan. Evo ga sad ga podižemo i u prihodima za dodatnih 6,6, milijardi kuna, dakle ukupno 16,8 milijardi kuna veći prihodi nego u 2021.g. i rashode za 9,2 milijarde kuna odnosno 9,7 milijardi više nego u 2021.g. Rast poreznih prihoda u prvom planu za '22.g. u odnosu na '21.g. od 5,7 milijardi opravdavao se rastom BDP-a od 4,4%. sada se korigira rast BDP-a na niže na 3% dakle čak 1,4 postotaka niže, a porezni prihodi i dalje rastu za dodatnih 3,18 milijardi kuna odnosno sad su veći za 8,9 milijardi kuna u odnosu na '21.g., a nema opravdanja u rastu BDP-a kao što nam je bilo to opravdanje kada smo planirali onaj prvi proračun, dakle BDP pada. Budimo iskreni razlog rasta poreznih prihoda je inflacija na kojoj znamo svi zarađuje država. Ovdje je ministar Marić, a i mnogi govornici iz vladajuće većine objašnjavala inflaciju agresiju Rusije na Ukrajinu, a zaboravili smo svi da smo već u rujnu 2021.g. upozoravali na skakanje inflacije. Dakle, imali smo tada 2,8 inflaciju već u prosincu '21. inflacija je dosegnula 5,5% u odnosu na isti mjesec 2020.g. Tadašnji ministar Ćorić se smijao na aktualcu na moje pitanje što će vlada učiniti po pitanju skakanja zapravo postotaka inflacije. Ruska invazija na Ukrajinu doduše počela je krajem veljače, inflacija je do tada već dosegnula razinu od 5,7% u siječnju u odnosu na isti mjesec godine prije, na prosječnoj godišnjoj bazi je bila već 3,1%. dakle, ruska agresija na Ukrajinu samo je pogurala inflatorni pritisak na koji su upozoravali i koji su vidjeli svi osim Vlade RH, njima je to podsjećam još jednom bilo smiješno, bilo im je smiješno. Što se rashoda tiče, kada je ministar pisao proračun za 2022. godinu najveće uštede pisale su se na zdravstvu i to za otprilike za 5 do 6 milijardni kuna u odnosu na '21. Tada sam rekla da ni sam ne vjeruje u proračun koji mora braniti. I ja znam da je ministar možda i sad otišao jer mu je neugodno jer zna i znao je i onda da sam bila i jesam u pravu. Najgore je to što je ministar Beroš, a i drugi prvaci Vlade RH, dakle ovi ostali resorni ministri zapravo učinio to da je ministru Mariću neugodno. Od obećane reforme pogotovo u zdravstvu ni R, dakle dugovi u zdravstvu prema veledrogerijama i ljekarnama rastu 400 do 500 miliona kuna mjesečno, a kad bi razlog tome bila dostižnija, dostupnija, bolja kvalitetnija usluga onda bih još nekako i shvatila to uletavanje sa par milijardi. Ali ne, vidjeli smo uostalom što Beroš misli o dostupnosti zdravstvenih usluga baš na ovom tragičnom slučaju gospođe Čavajde. Ali znate što nedostaje? Nedostaje ona predstava koju Marić voli onako realizirati i reći Berošu, e samo ti ovaj put još krpam rupe i ne može više sad moraš provesti reformu. Evo prošlo 5 mjeseci, dakle a nema čak ni ljutnje, čak Marić sada i priznaje ok, ajde nećemo se ljutiti jer se nema šta sada više predstavljat kao neku ljutnju nego ću pokrpat tu rupu jer moram. I energenti da ne zaboravim. Planirano je osiguranje opskrbe plinom sa simboličkih 75 miliona kuna, naravno otvorili su samo stavku jer će sve to ići preko HEP-a. Ja podsjećam i upozoravam ministra da je već dao jamstva HEP-u od 2,5 milijarde kuna za osiguravanje likvidnosti jer je HEP avansno prije početka isporuke platio ruski plin privatnom poduzeću i to mimo natječajnih uvjeta, mimo ugovora. Hoće li se ministar Marić i o tome braniti da nije znao?
Repliku ima poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, pa govorili ste zapravo o realnom, realnom prikazivanju proračuna za zdravstvo, pa čini mi se da je jučer na Odboru za financije se uz jednu rečenicu kada ga je prof. Tica, vanjski član Odbora za financije upitao ministra oko, upravo oko ovog dijela troškova zdravstva, da se ministar zapravo ponovo jedan trenutak istine rekao bi vi stavili odnosno drugim riječima pokazalo se, pokazalo se kroz tu repliku da je očekivao reformu od kolege Beroša jel, da je očekivao reformu od kolege Beroša. Ono što je kolega Beroš najavljivao da je ta reforma već kod premijera jel, da stoji tamo u ladici kod premijera, a danas ga tu nema jel da nam odgovori, da nam jasno kaže šta se događa. Jel ne tražimo od nikoga … [[Govornik se ne razumije.]] nego da kažemo šta se događa i zašto je danas 500 miliona duga ako nema Covida jel, a za vrijeme Covida je bilo 200 miliona duga na mjesečnoj razini. Samo da dobijemo odgovore. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Poštovani zastupniče, pa je čak ne bi povjerovali ni u to da je ministar Marić očekivao reformu ministra Beroša, naprosto je on morao negdje uštedjeti kad je planirao proračun za 2022. godinu da bi ostvario one brojke koje traže uvjeti ulaska u eurozonu. I jedino u zdravstvu je bilo prostora da se prikaže da će dugovi biti manji i da se to opravda očekivanom reformom. Međutim, ono što je danas slučaj je to da već sad, već sad fali još 3 milijarde kuna za zdravstvo koje nisu prikazane u ovom proračunu i ministar Marić jako dobro zna da prilikom slijedećeg, prvog slijedećeg rebalansa proračuna mora ugraditi još te 3 milijarde kuna. Dakle, ono što mene smeta, naravno da će ministar Marić jednostavno posložiti brojke kako mu resorni ministri kažu, a sad se skrivaju, dakle nema ni jednog na vidiku jer ništa ni ne rade. Zapravo gledaju gdje će na drugu poziciju otići kao što je otišao ministar Ćorić odnosno da će otići ministar Ćorić, ali ono što me smeta pa nemojmo lagati hrvatsku javnost. Dakle, još fali 3 milijarde kuna u zdravstvu, pa napišite te 3 milijarde kuna u zdravstvu, pa napišite te 3 milijarde kuna [[Upadica: Hvala.]] napišite taj deficit.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Ovaj rebalans ide u jednu kategoriju već viđeno. Povjerenstvo za fiskalnu politiku manje-više svaki puta da iste preporuke, reforma zdravstva, reforma mirovinskog sustava, ništa od toga se ne događa. Koliko je realno uopće očekivati da će u ove zadnje 2 godine mandata išta od toga biti, to je po meni onako dosta jedna optimistična verzija. Ali ono što pomalo zabrinjava, nekako se prešućuje u javnosti je ta razina javnog duga ali u nominalnom iznosu koja rapidno raste i koja ove godine treba porasti za 16 milijardi, prošle godine je poraslo za 13 milijardi i to kontinuirano od 2019. godine ubrzava. Znači to je nešto što bi se svi trebali zapitati gdje je ta granica, do kada će to tako ići jer to su zaduženja koja će netko morati vratiti, naša djeca, naši unuci. Imamo li uopće pravo njima u amanet ostavljati toliki dug? Hvala.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Da, hvala lijepa, pa evo već smo nebrojeno puta čuli i u raspravama da je dobro da nam prihodi rastu. Ja se još uvijek čudim da se netko tako olako oslanja na prihode od turizma i konstantno na prihode od osobne potrošnje iako za sad nam dobro ide. Ali je ono što je otužno je to da usporedno sa rastom prihoda izuzetno brzo rastu i rashodi. I to ne oni rashodi koji omogućuju kvalitetniju, kvalitetniji i bolji život našim građanima nego rashodi koji služe krpanju proračunskih rupa nastalih zbog neprovođenja reformi. I dobro ste zaključili, dakle ono što, što je zapravo žalosno je to da se nitko ne osvrće na činjenicu da tih reformi nema. Nitko se ne osvrće da se, na činjenicu da u zdravstvu ništa promijenilo nije. Dakle, da je dug prema veledrogerijama i ljekarnama, stvarni dug jednak kao što je bilo i godinu dana prije kad smo razgovarali o rebalansu proračuna za 2021. godinu. Dakle, ništa se ne pomiče, javni dug raste, koliko će još rasti [[Upadica: Hvala.]] dok ne pukne samo je pitanje vremena.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Poštovana zastupnice, dakle energetski intenzivna industrija je svakako potrebna novih subvencija. Dakle, znamo da su dane subvencije za plin, međutim za električnu energiju koja je narasla 3 puta te su subvencije izostale. Da li mislite da sa novim subvencijama za električnu energiju možemo potaknuti tu industriju da ostane živa?
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Tako je, unatoč tome što su neki od zastupnika HDZ-a ovdje raspravljali u smjeru da smo mi kritizirali mjere Vlade RH, ja moram ih podsjetit da ih mi nismo kritizirali jer su te mjere u velikom dijelu podjednake onima koje je SDP predlagao, čak se i iznos mjera poklopio oko 5 milijardi kuna. Ono što je izostalo je izostalo zapravo poticaj odnosno pomoć poduzetnicima odnosno gospodarstvu po pitanju posebno tih energetskih neprilika. Ono što mi je interesantno u proračunu odnosno rebalansu proračuna je da se predviđa smanjenje deficita u jedinice lokalne samouprave koje su podjednako kao i gospodarstvo i kućanstva pod pritiskom rasta energije, rasta troškova energije, pod pritiskom rasta troškova radova, dakle projekata koje realiziraju i nije mi jasno tko je to i temeljem čega izračunao da će jedinice lokalne samouprave smanjivati svoj deficit.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović govorili ste o tome da znači Ministarstvo financija namješta određene situacije i da ne iskazuje troškove i da ustvari daje lažne proračune jer tome svjedoči onda rebalans proračuna itd. evo vi ste kao čelnica lokalne samouprave u Omišlju u 2020. imali dva rebalansa u 2021. tri, da li to svjedoči o tome da i vi namještate određene rezultate pa da na iznosu od 35 milijuna kuna i ovdje na 170 se uspoređujemo? Ja mislim da to ne radi nitko, znači zaista smo prošli kroz dvije godine koje su bile opterećene pandemijom i neizvjesnošću kao i ova sada. Ja ne znam što nas čeka u turističkoj sezoni, da li vi znate? Mislim postoje dobre najave. Što će se desiti, ja ne znam, što će biti za mjesec dana. Mislim tako govoriti nije u redu o ljudima koji zaista brinu da taj sustav funkcionira i da je transparentan i da se vidi sve što se treba vidjeti u njemu bez obzira na to što mi politički ovdje govorili. Tako da ne bi olako davao to da netko namjerno nešto skriva pa će pokazati na kraju godine. Mislim da rezultati i ostvarenja i izvršenja pokazuju da su rezultati puno bolji čak i onoga što sami isprojekciramo i mi ovdje izglasamo.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Borić. Baš mi je drago da ste ovo rekli, sjećate se bili ste i vi prisutni kad sam raspravljala o planu proračuna za '22.g. i rekla sam tada i ministru Mariću i vama da sam sigurna da vi ni ne znate o čemu raspravljate niti koliko proračun iznosi, dakle sjećate se tog mog komentara. Sjetite se i za nekoliko mjeseci kad budemo govorili o drugom rebalansu proračuna i kada ćemo dizati rashode u zdravstvu jer oni danas nisu prikazani u dodatnom iznosu od 3 milijarde kuna, dakle dugova veledrogerija i ljekarni. Što se tiče mojih rebalansa proračuna i to mi je jako drago da ste spomenuli, vidite za razliku od države s kojom me uspoređujete, hvala lijepa, u mojoj jedinici lokalne samouprave nema nijedne jedine, nijedne jedine kune ni kredita, ni dugovanja, niti neplaćenih računa, a moji rebalansi su uvijek naviše zbog viših prihoda, zbog viših prihoda, a ne zbog toga što moram krpati nečije [[Upadica Reiner: Hvala.]] posebno ne svoje rupe.
Hvala. Poštovani zastupnik, molim vas ne iz klupe, poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Kolegice Ahmetović. Kada govorimo ustvari vi ste govorili o tome kako se friziraju knjige da tako kažem ne, ali mislim kako bi rekao to nije nekakva ono neuobičajena praksa, ali poanta je u tome da bi bilo poštenije politički onda reći, e znate šta ljudi stvar je takva i takva, imamo euro to nam je nekakav cilj, imali smo krizu, imali smo pandemiju znate šta reforma zdravstva naprosto neće ići. Neće ići sada, vidjet ćemo šta će biti s druge dvije godine odnosno sa zadnjom godinom, ako uspijemo uspijemo, ali puno je važnije naprosto ono da smo svjesni da neki ciljevi koje smo imali na početku mandata kada smo slagali ovaj proračun i predlagali ga naprosto njih nećemo moći realizirat, jel možemo dobiti neku vrstu vaše podrške za to ili ne. Dakle, ali to se ne događa i to je njihov ogroman problem. Dakle, oni su ko fol otvoreni za kritiku, ali zapravo svaku kritiku odbijaju i to je problem.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa zastupniče. Pa gledajte ovdje niti ja niti itko prije mene nije sporio zapravo naprosto dužnost ministra Marića i situacije u koju je on stavljen da mora isfrizirat podatke odnosno mora pronać način kako da zakrpa tuđe rupe, govorimo o rupama resornih ministara koji su zaduženi za resore za koje moraju ostvariti neke reforme kako bi njihovi resori funkcionirali efikasnije, naravno uz što manje troškove. Ono što je problematično je što nijednog od njih kao što vidimo nema, jer nemaju što za pokazati niti reći. Nije samo zdravstvo u pitanju, u pitanju je i javna uprava, nema ni reforme javne uprave. Govori se o tome da se u javnom sektoru digla plaća za 4% i mi to pozdravljamo, dapače i treba se dignuti, međutim produktivnost javne uprave odnosno javnog sektora nije se podigla. A zašto se nije podigla? Zato što nema reforme javnog sektora. Evo da ne ostane sve samo na zdravstvu, a zdravstvo je najveći poligon zapravo mogućnosti prikazivanja ušteda i onda kasnije krpanja rupe jer nitko neće reći [[Upadica Reiner: Hvala.]] nemojte dat zdravstvu.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Kolegice Ahmetović i kroz rasprave o LNG-u i u brojim drugim temama ste podosta raspravljali o hrvatskoj energetskoj politici. Ono što mislim da se možemo složiti je da nemamo energetsku politiku i da smo se doveli u situaciju da naša nafta odlazi u Mađarsku i da nam ju onda Orban vraća i preprodaje, a u Mađarskoj ina ohoho niže cijene nego što su cijene goriva koji je vrlo važna stavka u ovim poskupljenjima u Hrvatskoj. Što mislite s druge strane o tome da mirovinski fondovi i vlada šutke gledaju ono što se događa sa Fortenovom poglavito s onim dijelom poljoprivrednog biznisa Fortenove u Slavoniji gdje ispada da Hrvatska nema nikakav interes za to, da nemamo interes da budemo samodostatni u poljoprivrednoj proizvodnji nego ispada da ćemo dozvoliti da nam i to preuzmu Mađari.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Neovisnost zemlje se temelji na tri stupa, a to je energetski, prehrambeni i bankarski stup, ja bih rekla financijski stup. U sva tri područja Hrvatska je pokazala da nije neovisna. Nažalost energetski sektor odavno smo predali Mađarima, dobro ste poentirali, naravno i našu sirovu naftu temeljem tajnog sporazuma koji je potpisao ministar Ćorić, dakle danas bivši hvala Bogu ministar Ćorić je predan Mađarima kako bi mađarske rafinerije radile, a naše se ugasile i kako bi se Mađari jeftinije u ostalom i vozili. Što se prehrambenog sektora tiče vidjeli ste Mađari su uspjeli opkoliti i naš prehrambeni sektor, zauzeti čak i poljoprivredni prostor, to je konkretno prostor RH, a evo polako ulaze i u bankovni sektor, vidjet ćete da ćemo za godinu dvije pričati i o dominaciji mađarskog kapitala u bankarstvu.
Hvala. Slijedeća će govorit poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Već eminentni ekonomski stručnjaci govore da se inflacija otela kontroli i polako ulazimo u tu inflacijsku spiralu što nikako nije dobro jer imamo i novi element, a to su ta inflatorna očekivanja, dizanja cijena kako bi se ostvario ekstra profit, a i po onoj svi dižu cijene, pa onda ajde idemo i mi i onda u stvari imamo i državne tvrtke koje dižu cijene, a onda bi država trebala pomoći onima koji su socijalno najugroženiji i počinjemo se polako vrtiti u tom začaranom krugu rasta cijena i socijalnih transfera koji je u uvjetima rasta inflacije izuzetno opasan. Još uvijek ima prostora da se uvedu određeni novi elementi na toj prihodovnoj stvari. Znači Hrvatska od poreza na imovinu koja, za koju se ne može dokazati porijeklo ubere u 5.g. manje nego što prikupi u mjesec dana od kazni za prometne prekršaje. E sad ja bih jako voljela kad bi recimo Porezna uprava bila tako temeljita po pitanju češljanja porijekla imovine i naplate 60% poreza na onu imovinu za koju se ne može dokazati porijeklo kao što češlja recimo one koji su paušalci, koji su se odselili trbuhom za kruhom itd., ali nažalost od toga trenutno ne vidimo previše jer tih 35 milijuna kuna kolko je naplaćeno u 5.g. je uistinu minorna stavka. U ovoj pojedinačnoj raspravi bi se osvrnula i na par konkretnih stavki. Konkretno u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture mi već dugo slušamo o toj renesansi Hrvatskih željeznica i navodno će se do 2030. naše željeznice iz vremena Austro-Ugarske teleportirati u 21. stoljeće. No ako je sudit po ovom rebalansu ta renesansa će trajat otprilike koliko je trajala ona stvarna renesansa, a ona je trajala cijelo 15. stoljeće i u 16. se proširila na cijelu Europu jer ovih 8.g. definitivno neće biti dostatno. A što me navodi na ovaj zaključak? Pa evo konkretno stavka koja se odnosi na rekonstrukciju postojećeg i izgradnju drugog kolosijeka dionice Hrvatski Leskovac-Karlovac je opet umanjena za 200 milijuna kuna, inače to se financira iz europskih fondova, ali nešto ne štima, čini mi se da je javna nabava opet poništena. Isto tako stavka u proračunu koja se odnosi na sufinanciranje izrade studijske i projektne dokumentacije se također smanjuje. Izgradnja i rekonstrukcija pruge Dugo Selo-Križevci je možda najbolji primjer kako to izgleda u Hrvatskoj jer u tom slučaju nismo čak u stanju ni potrošiti novac koji nam Europa doslovno poklanja i sada je zadnji rok završetka radova pomaknut na sredinu 2023.g. što je 3,5.g. nakon predviđenog roka, ali i taj rok je pod znakom upitnika i pitanje je hoće li biti ispoštivan, a ako ne bude ispoštivan onda ćemo sve to skupa opet morat financirat iz državnog proračuna jer Europa nekako iz nekog čudnog razloga ne voli kad mi probijamo te rokove i ne poštivamo ih. Samo ishođenje lokacijske dozvole za tu dionicu je trajalo više od godine dana, pa ispada da država blokira samu sebe i nije ni čudno onda da imamo, da moramo moljakati da nam se određeni rokovi produže kod Europske komisije. Isto tako dionica znači Hrvatski Leskovac-Karlovac dugačka 44 km, natječaj je raspisan 7. rujna 2020., prije više od godinu i pol dana, zbog žalbi se opet prolongira, zbog žalbi očigledno nećemo potrošiti te novce, a u konačnici cijene narastu, procijenjena vrijednost radova od dvije milijarde kuna svaki dan raste i onda se moramo stvarno zapitati jesu li ove brojke u ovom proračunu ono što uistinu je ili mi možemo očekivati još nekakvih stavki budući da nismo u stanju ni ovaj europski novac koji nam se doslovno poklanja potrošiti u zadanim rokovima.
Hvala. Imamo repliku poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice, izuzetno mi je drago da ste otvorili temu željeznica. Proračun je odnosno rebalans proračuna je jedna nezgodna stvar. Vi s jedne strane možete kroz javni prostor govoriti i o renesansi željeznica i o potrebi i o značaju željeznica i možemo i mi tu kad dođe Zakon o željeznicama govorit koliko je važno, koliko je značajno, koliko neke druge zemlje, koliko je važno da se Hrvatska uključi na nekakve druge tokove i onda dođete u proračun i vidite brojke i onda vidite stvarno da to mi ne da mi računamo desecima odnosno kroz 10.g. već značajno duže. I to je ono što zapravo s jedne strane deprimira, to je ko u onom vicu ženo da li više vjeruješ svojim očima ili mojim riječima i često kad dobijemo zakon, ja sam bila jedna od onih koji je veliki fan željeznica i mislim da to može biti veliki iskorak ali onda kad dođete do proračuna ili rebalansa onda vidite nema nade.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolegice Mrak Taritaš ja sam također veliki fan željeznica i živim u Slavoniji i Baranji koja uistinu vapi za rekonstrukcijom željezničkim pruga pa onda nekako uvijek obratim pozornost malo više na te stavke i uvijek se opet ponovo iznova razočaram. Tim više uistinu je nejasno zašto se to događa, zašto to toliko dugo traje i kad čitate objašnjenje HŽ Infrastrukture zašto neke novce nisu potrošili, pa kažu bila je korona pa nisu mogli. Znači u toj istoj koroni, u toj istoj epidemiji građevinski radovi i taj cijeli sektor je bilježio rast samo HŽ Infrastruktura nije bila u stanju na svježem zraku vani raditi i potrošiti novce koje nam Europa uistinu poklanja jer je to i dio tog zelenog plana i onoga što je klimatski u potpunosti prihvatljivo. Ali zašto je tome tako, tu bi trebao biti ministar Butković pa da nam da i te odgovore.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Andreje Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani predstavniče ministarstva, kolegice i kolege ja ću se fokusirati na zdravstvo. Prvo ću vas podsjetiti da je premijer Plenković kad smo razgovarali o proračunu za 2022. 1.12. rekao, citiram, kad sam ga pitala jel na, kao odgovor na svoju repliku, kaže, kada je riječ o reformi zdravstvenog sustava ministar Beroš ima zadatak osigurati samodostatnost javnozdravstvenog proračuna, raspoloživim sredstvima pokrivati troškove za učinkovitu brigu o zdravlju građana, a to podrazumijeva dostupnost i kvalitetu i optimalnu primjenu ograničenih resursa i transparentnost u trošenju sredstava te ujednačenost standarda zdravstvene zaštite, završen citat. I što to znači? Dakle, pokrivat ćemo se koliko je poplun dug, a opet s druge strane to, zapravo bi trebalo jasno reći i našim građanima i svim zaposlenicima u zdravstvenom sustavu što nas sve čeka odnosno kakva je aktualna situacija. Ministar Marić je tada rekao, ključ uspjeha i održivosti je u rashodovnoj strani. I onda smo imali govoreći jel o planu za 2022. da bi trebalo imati rashode ove godine i tako je planirano koji su 6,5 milijardi kuna manji od onih u rebalansu u 2021. godine. To se odnosilo na planirani pad rashoda poslovanja, materijalnih rashoda, pomoći unutar proračuna i onda se svi skupa pitamo koliko je to realno obzirom da niti još pandemija nije završila, nemamo reforme na vidiku, a proračun je u stvari planirani uz pretpostavku kao da neće postojati ovih troškova u smislu zdravstvenog sustava odnosno sustava potpora zaposlenima i poduzetnicima. I onda koje brojke smo imali odnosno koje imamo. Dakle, za Ministarstvo zdravstva je bilo planirano 6,4 milijarde kuna u odnosu rebalans na 2022. godinu i sad ovim rebalansom imamo opet vraćanje plus 4,3 milijarde kuna. Dakle, nije bilo dosta. Onda HZZO ukupni prihodi, bilo je smanjivano za ovu godinu za 2 milijarde 100 miliona kuna i sad su vidjeli da to nije dosta pa eto plus 2,5 milijarde kuna, od toga jedna milijarda iz doprinosa 1,5 milijarda iz državnog proračuna odnosno HZZO ukupni rashodi bilo je kakti smanjeno za 2,4 miliona kuna međutim sad se povećalo za 1 milijardu kuna. Dakle, loše se planira. Za zdravstvo je dakle predviđeno 3,5 milijarde kuna i to 2 milijarde kuna za dugove veledrogerijama i ova 1,5 milijarda kuna za HZZO. Međutim, podatak je ono što su veledrogerije već govorile zadnjih mjeseci da bi trebalo uplatiti 3,8 milijardi kuna da se koliko toliko stabiliziraju. E a sad je tu planirano 2 milijarde kuna pa se pitamo kako će? Dospjeli dug bolnica, podatak friškiji od 30.4. nisam dobila niti danas na odboru, dakle sa 30.4. za bolnice 4 milijarde kuna, a za ljekarne je 1,5 milijarda dospjela odnosno ukupno 2,1 milijarda kuna. I kažu ukupni dugovi u zdravstvu dospjeli 2,9 milijardi kuna. A sjetimo se za 2021. godinu za zdravstvo 32 milijarde kuna plus još ono što je doštukavano 41 milijarda kuna. Pa eto se onda pitamo kako ćemo dalje i kada ćemo zapravo konačno realno planirati proračun? I sad kad malo idemo gledati detalje oko recimo proračuna HZZO-a naravno da su sad povećana sredstva i za primarnu zdravstvenu zaštitu, lijekovi na recepte, bolnička zdravstvena zaštita, specijalističko konzilijarna, posebno skupi lijekovi. Znalo se da je za prošlu godinu 2,5 milijarde kuna i da stalno troškovi rastu, ali je bilo planirano 2 milijarde 300 i naravno sad eto srećom 200 miliona kuna da bude tih 2,5 milijarde kuna. Pa za ostalu zdravstvenu zaštitu, liječenje inoosiguranika, administracija obveznim zdravstvenim osiguranjem. Međutim, ono što mi se ne sviđa osobno jel kao djelatnici u zdravstvu, znači ortopedski uređaji i pomagala su ostali isto. Moram opet podsjetiti da HZZO štedi tako da lupa pacijente po džepu pa eto onda smanjuje broj trakica svima koji nemaju injektibilnu inzulinsku terapiju bez da se pitanju sva stručna društva. Pa onda informatizacija zdravstvenog sustava ostala ista, a trebali bi težiti povećanju informatizacije. Zatim za zdravstveni turizam također ista sredstva, a opet bi težili da jačamo zdravstveni turizam. Još jedna stavka oko se stvarno već godinu i pol jako, jako trudim i konačno sam pohvatala ovaj ne da sam ja pohvatala nego su mi dali konačno valjane podatke, to su pripravnici u zdravstvu i to ću tražiti amandmanom da se na tim određenim stavaka što sam konačno dobila danas podatke da uspije [[Upadica: Hvala.]] osigurati sredstva.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice više puta sam ovdje govorio i u svojim slobodnim govorima i u ime kluba o problemima u zdravstvu. I to ne samo dugovi prema veledrogerijama, nego i o dugovima bolnica i prema HZZO-u i dugovi koji su nastali prema ostalim dobavljačima. Međutim, na to nitko nije reagirao, ni sada na to ne reagira i o tome se ne vodi računa. Kad smo prošle godine govorili o tome da je premalo planirano za zdravstvo u proračunu svi su govorili da je to u redu, pogotovo vladajući tvrdili su proračun je idealan, divan i krasan. Međutim, naše bolnice su i dalje dužne, naše bolnice teško funkcioniraju, ne mogu pružiti svu uslugu koju trebaju našim pacijentima. Vi ste dolazite iz Bolnice u Čakovcu znadete li možda koliki je dug vaše bolnice trenutno i koliko to sputava i radi probleme vašem radu?
Poštovana zastupnica Marić.
Pa dakle većina nas županijskih općih bolnica se zaista jedva krpa zato što najveći dio proračunog limita odlazi na plaće tako da ja znam podatak da od onih 158 milijuna kuna što je bilo za prošlu godinu 1050 milijuna kuna je išlo za plaće. Za lijekove friški podatak nemam, znam da je bilo krajem godine, kako sam vijećnica u županijskoj skupštini znam da je bio 31.12. 15 milijuna kuna ukupan dug za lijekove, a za ove derivate krvi, materijale i to 16 milijuna kuna. Sad koliko je u međuvremenu još nekakvih novaca došlo za sanaciju to ne znam, velim taj podatak znam za 31.12., a sve skupa naravno da dugovi rastu jer nemate dovoljno sredstava, ne dobijate ono što zapravo pružite uslugu pacijentu, znači to je ono nakaradnost zdravstvenog sustava o čemu smo i vi i ja i zapravo svi mi govorili. Mislim da su dugovi sad negdje 77 milijuna kuna, a bili su 2020. 72 milijuna [[Upadica Reiner: Hvala.]] tak da nije dobra situacija.
Poštovana zastupnica Puljak.
Poštovana kolegice. Ma zapravo čini mi se da se stalno vidimo u krug uvijek kod ovih proračuna i rebalansa proračuna, dođemo s time da najviše trošimo na zdravstvo osjećamo se kao da ubacujemo u crnu rupu. Dođe ministar tu ljuti se na drugog ministra, on isto kaže moramo reformu napravit, mislim koji je izlaz iz ovoga ili smo upali u neku neverending story? Mislim jel nam treba novi ministar, nova vlada ili ima nekih ne znam rješenja koje možemo pokrenut sad da zapravo izađemo iz ovog začaranog kruga? Ne mogu vjerovat u šta nam se pretvore ove sve rasprave, kao svi znamo šta treba, a zašto to ne radimo, ne znam. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Je svi znamo što treba, ali se ne provodi, a onaj koji provodi je trenutno vlada i trenutni ministar pa onda zaključite sami ne. Znači ne očekujemo mi sada da se u narednih dva mjeseca napravi kompletna reforma zdravstvenog sustava, ali moraju nekakve postavke biti već vidljive i prezentirane. Mi na Odboru za zdravstvo ne uspijevamo dobiti sve podatke, kao kaj bite vi sad o tome raspravljali ne. Pa nego ko će raspravljati? Tako da ovo što ste rekli vrtimo se stalno malo gor malo dol, malo predvidimo neka sredstva pa rebalansom onda to dignemo pa onda za sljedeću godinu smanjimo pa novim rebalansom opet dignemo. Mislim sad je već bilo ne znam koliko, 29 sanacija il koliko je već bilo do sad, dakle treba jedna smislena politika koja se očito u ovom trenutku ne provodi, a mi smo davali rješenja i stalno govorimo za pojedine stavke pa nas se ne posluša nas iz oporbe, a bome niti strukovne udruge, nažalost.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Budući da je obrana amandmana u ovom saboru postala puka formalnost jer tome prisustvuje jedan ili nijedan zastupnik ili zastupnica vladajuće većine koja već unaprijed ima određeno da će glasati protiv svih amandmana oporbe bez obzira na sadržaj, ja ću iskoristiti ovu mogućnost pa ću sada obrazložiti jedan od naših amandmana na rebalans proračuna. Dakle, unutar pozicije A565010 Programi zaštite i očuvanja kulturne baštine predlažemo da se otvori nova stavka restauracija hrvatskih klasičnih dugometražnih filmova na celuloidnoj traci u iznosu od 15 milijuna kuna sa sljedećim obrazloženjem. Ukoliko se nastavi tempom restauracije od dva filma godišnje sigurno ćemo doživjeti potpuno uništenje vrijedne hrvatske filmske baštine. Svjedočimo javnim apelima hrvatskih filmskih autora godinama od Krste Papića pred samu njegovu smrt do Rajka Grlića ove jeseni bez jasnog odgovora vladajućih u smislu konkretne akcije ubrzanja i širenja obuhvata dijela za restauraciju. Potrebna je hitna restauracija kako bi se tek onda restaurirani filmovi mogli i digitalizirati. Treba naglasiti da su sve zemlje u okruženju, o zemljama EU uopće da ne govorimo, restaurirale i zaštitile svoj filmski fond jedino Hrvatska nije. Krajnji je čas da se hitno pristupi restauraciji kako ne bismo nepovratno izgubili vrijednu filmsku baštinu. E o ovom gorućem problemu i kulturnoj … govorila sam već više puta u slobodnim govorima, nažalost eto bez ikakvog odjeka. Nadam se i vjerujem da bi svima nama dakle i vladajućima i oporbi trebalo biti stalo do hrvatske filmske baštine kao i do cjelokupne baštine. Ne vidim tu nikakve mogućnosti dijeljenja na desne ili na lijeve, jedino što je normalno i rekla bih časno da zajedničkim snagama se zauzmemo za hrvatsku baštinu u ovom konkretnom slučaju za hrvatsku filmsku baštinu. Ja više ne znam kako i na koji način da objasnim da će ta baština naprosto nestati, nepovratno nestati. Kemijski procesi su neumoljivi izbrisat će Fabijana Šovagovića, RElju Bašića, Anu Karić, Božidarku Frajt, Ivicu Vidovića, Mustafu Nadarevića, Borisa Dvornika zauvijek će nestati djela Branka Bauera, Vatroslava Mimice, Zvonimira Berkovića, Lordana Zafranovića, Nikole Tanhofera, ne znam Kreše Golika. Pa jesmo li mi zaista tako neodgovorni svi mi ovdje ili smo mi zaista toliko nezainteresirani za kulturu da ćemo to dopustiti, svi mi, svi mi i vladajući i oporba na čelu s ministricom kulture Ninom Obuljen Koržinek? Mi ćemo svi biti odgovorni i krivi za taj nečuveni kulturocid. Rajko Grlić objavio je i treće pismo ministrici kulture u kojoj je podsjeća da je u predgovoru Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2017. i 2021. napisala i kao ministrica kulture je to potpisala, posebnu pažnju u nadolazećem razdoblju potrebno je posvetiti očuvanju restauraciji, digitalizaciji, dostupnosti i promociji hrvatske audiovizualne baštine kao izuzetno vrijednog kulturnog nasljeđa i neizostavnog segmenta hrvatskog kulturnog identiteta. U te 4.g. u Hrvatskoj je digitalizirano i restaurirano samo 8 filmova, za to vrijeme u Skopju je restaurirano 32, u Srbiji 28 i još je svaki od tih filmova imao svoju premijeru da proslavi novi život. Od prvog Grlićevog pisma prošlo je 7 mjeseci, za to vrijeme niti jedan centimetar filmova nije restauriran, niti jedan. Ministrica Obuljen Koržinek nas ne čuje, zato vas molim ministre Mariću, zaista vas molim da usvojite naš amandman za spas hrvatskog klasičnog filma, vrijeme prolazi, kemijski procesi rade svoje i uskoro se vjerujte mi neće imati što restaurirati. Hvala.
Ima jednu repliku poštovani Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Kolegice Raukar, da potpuno je nejasno zapravo zašto je to unatoč opetovanim inzistiranjima i upozorenjima sa ove strane sabornice zašto nije na tu stvar stavljen nekakav prioritet? Mislim ministar Marić, vi ga možete zamolit da vam prihvati amandman, ali u konačnici ministrica Obuljen Koržinek treba donijeti odluku o tome, tako da ne bih pretjerane nade polagao u to, ali naravno ostanimo ovaj otvoreni za iznenađenja, bilo bi stvarno jako lijepo jer kao što ste i rekli ovo o čemu govorite uopće nije pitanje nekakvog političkog svjetonazora recimo, to je pitanje odnosa prema nekakvoj našoj baštini koja nije, koja ne bi trebala biti predmetom a priornog odbijanja samo zato što dolazi sa druge sabornice, a i nije toliko skup sport s obzirom na proračun Ministarstva kulture.
Odgovor.
Da, ja ne znam, ja nemam, ja ne znam čime i kako objasniti i ministrici Obuljen Koržinek koja to vrlo dobro zna, kako objasniti ovom saboru, pa ja se sad okrećem ministru financija, možda me on čuje, ne mene, ne mene, nisam uopće bitna, ja ne znam da li razumijete da će hrvatska filmska baština zaista nestati, nestat, nestat, ne znam recite mi, naučite me, kome da idem, koga da molim, šta da radimo, pa dal možete zamislit da nestane Tin Ujević pjesme, nestanu, nema ih više, nestane Vidović slike, pa to je film naš ljudi, pa nema desnih i lijevih, pa ne znam ja, ja govorim iz očaja, da i možda sam vam smiješna da. Al molim vas sve zajedno učinite nešto, učinite da ne nestane hrvatski klasični film. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovana Ivana Kekin.
Hvala vam predsjedavajući, ministri, pomoćnici, zastupnici. Ja nisam baš dugo u saboru, ali brzo sam uhvatila neke uporne prakse koje se ponavljaju bar tri puta godišnje i tiču se naravno onog vječnog pitanja kolko nas košta zdravstvo. Uvijek gledamo isti igrokaz, prvo se donese nerealni proračun, ovo je posljednji koji umanjuje prošlogodišnji za čak 6,4 milijarde kuna bez argumenta jer reforme nema ni na vidiku, poduprijet jedino neutemeljenim vanrealitetnim optimizmom i onda se na prvom rebalansu stišče andu i drastično podebljava proračun za zdravstvo. Isti nas scenarij očekuje i na idućem rebalansu sasvim sigurno, oporba cijeli dan zaziva razum, racionalnost, reformu, navodnu reformu zaziva i ministar Marić, navodno za reformu navija i premijer Plenković, navodno reformu već ima spremnu ministar Beroš, ali reforme nema. Dakle, kako to, gdje nam to curi novac i zašto nema reforme? Predlažem da se zabavimo jednim primjerom iz kojeg će stvari možda postati malo jasnije. U proteklih 14.g. HZZO je odlukom Ministarstava zdravstva privatnoj Poliklinici Medikol isplatio više od milijardu kuna. Velika većina tog iznosa odnosi se na PET/CT pretrage, dakle nevjerojatno važne pretrage u procesu dijagnostike i liječenja onkoloških bolesti. Važno je reći da je u tih proteklih 14.g. u kojima smo Medikolu iskeširali milijardu kuna nabavljen samo jedan jedini PET/CT uređaj, dakako ne za vrijeme ijedne HDZ-ove vlade nego za vrijeme SDP-ove vlade na Rebru. Ostala 4 uređaja koja u Hrvatskoj postoje u vlasništvu su Medikola. Da ne ostanemo na apstraktnoj razini, vlasnici Medikola, da se podsjetimo tko su, su supružnici iz Čakovca, gđa. Ivanka Trstenjak Rajković liječnica opće prakse i njen suprug Ivan Trstenjak bivši taksist i ugostitelj, potpuno nepoznati i užim medicinskim krugovima, a kamoli širim, skupa sa svojom tek osnovanom klinikom 2007. potpisuju ugovor težak stotine milijuna kuna, potpuno monopolski ugovor što im omogućuje Sanaderova vlada i tadašnji ministar Neven Ljubičić. Istodobno, dakle te iste godine liječnici sa KBC-a traže ministra da se kupi PET/CT, no ministar im kaže da mogu tražiti sve samo da ne mogu tražiti PET/CT. 2011. po prvi put se počinje pisati o aferi Medikol i o monopolu koji je vlada omogućila privatnoj Poliklinici koju hrvatski građani tako lukrativno nagrađuju. Slavica Lukić na konferenciji za medije koju drže tadašnji ministar Milinović, mi u zdravstvu smo pravi srećkovići s ministrima i šef HZZO-a Strizrep pita zašto se skrivaju podaci o tome koliko država plaća Medikolu, ne dobiva odgovor, no 10-tak minuta poslije poziva ju u ministrov kabinet na razgovor gdje ju čekaju ministar Milinović, šef HZZO-a Strizrep i šef KBC-a naš vitez Reiner kojeg nažalost ovdje nema. Tamo joj objašnjavaju da nažalost nikako ne mogu objaviti iznose koje država isplaćuje Medikolu jer eto to su tajni podaci. Pričamo o stotinama miliona javnog novca hrvatskih građana. Danas eto znamo jer je HZZO ipak morao dostaviti podatke da upravo tih godina dakle 2010. i 2011. kad govorim o ovim aferama Medikolu je isplaćeno u samo 2 godine 220 miliona kuna, 220 razloga za šutnju. Jel tako? Nakon dolaska SDP-a na vlast i nabavke jednog PET/CT uređaja iznos koji se isplaćuje Medikolu se iz godine u godinu dakako smanjuje, ali uzalud jer 2016. opet dolazi HDZ na vlast i pogađate šta se događa. Iznos ponovno nekim čudom raste. Dakle, Kujundžić, još jedan naš impresivni ministar zdravstva je krajem 2019. pompozno najavio kupnju 4 PET/CT uređaja što bi u potpunosti zadovoljilo naše potrebe i koštalo bi pogodite koliko 60 miliona kuna. 60 miliona kuna da se zadovolje sve potrebe hrvatskih građana, milijardu kuna koje smo isplatili za tu uslugu Medikolu. Ipak Kujundžiću ističe rok trajanja, stisle ga afere, dolazi Beroš, istodobno Medikol nabavlja nove uređaje što mi je teško za pretpostaviti da bi u takvu investiciju ušli, a da nisu, da im nije bilo jasno da će nastaviti poslovati sa državom. Otkad nam je ministra Beroša, Medikol je primio skoro 160 miliona kuna, najavljeno je da ta, to i dalje rasti, o PET/CT nabavi nema ni slova. Tako se troši novac kad se rebalansom slijeva u HZZO. Dugoročno možemo samo zaključiti da ni zastupnica, ni prodavačica, niti radnica, niti domaćica neće biti zdrava. I što ćemo sad ministre?
Prva replika, poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice dobro da ste podsjetili na sve ove užase i ove afere koje slušamo iz dana u dan konkretno i ono nabavke uređaja PET/CT-a dakle Medikol vlasnici su iz Čakovca, ali ja se zbilja sramim ove situacije, međutim ljudi koriste očito ono što im da, pa onda očito je krivnja ne samo na njima nego zapravo više na ministrima koji to sve skupa omogućavaju. Tu su naravno i ove afere koje smo sad pratili oko uređaja za intraoperativno zračenja i o takvim stvarima treba govoriti čak i ako ministar i ministarstvo nije krivo za to pa onda neka kaže tko je kriv. I neka ljudi koji su zaprljali oko ovoga ovako preplaćenog uređaja recimo konkretno za intraoperativno zračenje o čemu smo čitali neka odgovaraju. Stavka koja će vas možda veseliti ali nas neće spasiti je povećanje iznosa za liječenje po posebnim propisima psihijatrijske bolnice. To se vjerojatno kao psihijatar uočili u proračunu, ali uz ovo sve slušamo i čemu svjedočimo iz dana u dan mislim da nas niti to neće [[Upadica: Vrijeme.]] baš razveseliti. Hvala.
Odgovor.
Hvala. Hvala na komentaru. Da, mislim kako da kažem to je kap u moru i dalje ne mijenja paradigmu kojom se ovdje vodimo. Mislim da na koncu odgovornost uvijek ide do ministra bez obzira zato što je on glavni i odgovorni, a ovdje vidimo da postoji jedna višedesetljetna praksa poslovanja ministarstva gdje je podsjetit ću vas kad je stiglo nedavno pitanje o tome, o toj suradnji da tako kažem između Medikola i države dobiven je odgovor iz Ministarstva zdravstva da sve napredne države imaju tako koriste javno privatna partnerstva da bi ispunili najbolje moguće uslugu svojim građanima. Ponovit ću, milijarda kuna Medikolu, 60 miliona kuna četiri PET/CT uređaja koja su dovoljna uz ovaj jedan na Rebru kojeg je, ponavljam on nije nabavio HDZ da se ispune sve potrebe onkoloških bolesnika u Hrvatskoj, 20 puta je razlika.
Slijedeća replika poštovana Marijana Puljak.
Evo, poštovana kolegice ja ne mogu vjerovati da vi insinuirate da zbog neke korupcije zapravo cure novci u zdravstvu. To je apsolutno za ne povjerovati. Evo nadam se da vas je resorni ministar čuo jel dakle gdje curi taj novac pa da će on nastaviti u svom ritmu i dalje vikat na druge, dakle ne može to više tako jel, dosta je s time. Zaista se nadam. A, a samo da vam kažem to što postoje javna privatna partnerstva nije jednako korupcija je li u normalnom svijetu. Dakle, ono ako imamo i nekih privatnih ustanova s kojima ugovaramo neke usluge ne znači da su automatski korumpirane to je izgleda samo u Hrvatskoj ovaj znači. Ali ovdje sam htjela, podsjetila me kolegica Marić na jednu priču, dakle toliko novaca usipamo u zdravstvo, a činjenica je da od Dubrovnika do Zagreba, od Privlake do Zagreba nemate krevet za djecu i adolescente sa psihičkim poteškoćama, dakle [[Upadica: Vrijeme.]] u bolnici ne postoji krevet za tu djecu moraju dijeliti sobe sa odraslima, samo da … [[Govornica se ne razumije.]]
Odgovor.
Hvala. Hvala vam na komentaru. Dakako da se slažem da generalno javno privatno ne podrazumijeva primjer Medikola i države. Dapače rekla bih da to nije tako niti generalno u Hrvatskoj jer možemo vidjeti da postoje i drugi, druge prakse ali to je generalno kako HDZ vidi javno i privatno. Dakle, gdje se javno koristi za privatni i partikularni interes. To je točno. Što se tiče dakle dječje psihijatrije, tu je stanje očajno, dapače podsjetila bih vas da država nije, niti nema niti jednu ustanovu u kojoj se, dakle u kojoj se hospitaliziraju i liječe djeca u svojem, da su, da su oni osnivači. Dakle, ne od Prevlake do Zagreba niti od Iloka do Zagreba, dakle oni doslovce nemaju niti jednu, postoji jedna u kojoj je osnivač Grad Zagreb i to je to. Toliko brinemo o mentalnom zdravlju djece i mladih.
Slijedeća replika poštovana Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, u svojoj raspravi naravno da ste se dotakli zdravstva i naravno da ste se dotakli teme Medikol koja je nekako ostala ispod radara. Znate nekako ispod radara ostaju neke teme uz ove sve nadolazeće afere pa onda ovo nekako ljudi su se navikli. Dakle, naši se ljudi naviknu na svašta. Na dvije stvari sam htjela reagirati, jedna stvar je pa niste se baš proslavili sa ministrom resornim, ja imam osjećaj kao da ih se bira po kriteriju koji će biti gori od onog prethodnog, ali to je jedna druga priča. A imam osjećaj često kad ovdje raspravljamo o temi što proračuna, što rebalansa kad je riječ o zdravstvu ko u onom filmu Beskonačni dan, pa nikako da se probudimo iz svega toga. Dobro je da ste otvorili priču Medikola i dobro je da se pitate, dakle ja nemam ništa protiv javno privatnih partnerstva, nemam ništa da se pojedine usluge pružaju i dalje, ali kako to baš oni i kako baš [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] za taj iznos i usporediti iznos je vrlo zanimljivo.
Odgovor.
Da, slažem se definitivno oko toga da u moru afera jednostavno teško ih je sve pratiti i teško je svakoj posvetiti dužnu pažnju. Slažem se i oko toga da to je barem moj dojam, uvijek sam mislila možda je tko tako jer sam ja u zdravstvu, ali stvarno kada dođe do naših resornih ministara imam osjećaj da uvijek izvučemo najkraću slamku što se kaže. Što se tiče Medikola ili javnoprivatnog dakle ok ako pričamo o autsorsanju, ali ako je ono funkcionalno i ako ne ide na štetu građana dakle ključ bi bio da ipak razmišljamo o tome da je to javni novac, a to je ovdje potpuno izbjegnuto i kao što vidimo nije izbjegnuto greškom nego pričamo o nečemu što se odvija od 2007.g. besprekidno i da se od 2007. pokušava kontinuirano sakriti kliko novca odlazi u dotičnu firmu.
Sljedeća replika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Kekin spominjete milijardu kuna Medikolu ili ne znam kome, spominjete 60 milijuna kuna bi bilo potrebno za određene uređaje ove dijagnostičke ili ne znam što ste spomenuli da bi riješilo problem u zdravstvu po tom pitanju. Sad zamislite kad vi iz Zagreba govorite tako koji imate dosta bolje zdravstvene usluge nego u ruralnim područjima naše Hrvatske. U Dalmatinskoj zagori žene su čekale šest mjeseci na upis na ultrazvuk dojke, o ultrazvuku govorim i jedan da se vršio upis i ako se upišu onda ne upišu opet šest mjeseci mogu čekat, tako da su neke umrle nisu se nikad pregledale. A kad govorimo, to dobro zna Ante Sanader to je njihova dožupanija što su napravili od zdravstva, to je javnoprivatno partnerstvo HDZ-a i Ministarstva zdravstva uništili sve. Bolje je bilo nažalost u Jugoslaviji tada, sad će reć Sanader Miro je jugonostalgičar, uništili sve, isključivo preko svojih partijskih drugova do temelja [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] zdravstvo ne postoji.
Da, hvala vam na komentaru. Ja bih htjela mislim samo da dočaram, ne znam koliko je ovdje liječnika, dakle PTC služi da kad imate pacijenta da vidite detaljno i precizno gdje su mu metastaze, dakle to je stvarno uređaj dijagnostički koji spašava živote doslovno jer to je radikalna revolucija bila u liječenju malignih bolesti, to je nevjerojatno važno. I naravno da će hrvatski građani koji su nažalost u toj vrsti muke mislim ako im HZZO plati Medikol pa idu u Mediklo zar je važno, ne, dakle a pri čemu samo da se razumijemo već zadnjih se ne znam koliko pet, šest godina sigurno u liječničkim krugovima priča da su ti uređaji u Medikolu debelo zastarjeli i da više ne rade kako treba, a mi keširamo taj silni novac, a treba nam 60 milijuna za četri nova. Pričamo ponavljam, o ljudima koji su oboljeli od onkoloških bolesti. Evo, hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovani Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. U svojoj raspravi o ovom prvom rebalansu proračuna ove godine uvjetima već sada preočito galopirajuće inflacije ne samo kod nas nego u brojim zemljama u Europi i u dvoznamenkastim brojevima u nadi da nismo pred famoznom inflacijskom klisurom koju već neko duže vrijeme najavljuje veliki financijski stručnjak, ali i kockar na svjetskim burzama Ray Dalio koji tvrdi da svakih sto godina i da sada ova tu inflacija može biti strašna. E sad u tom slučaju hoće li nas spasiti Europska centralna banka, to ćemo moći samo gledati. Ja ne želim sada ulaziti u to, želim samo komentirati neke stvari vezane za ovaj prvi rebalans ove godine i to pitanju Ministarstva kulture i medija na dva različita programa. Prvo ću nešto reći o Programu za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama sa invaliditetom. Naime, u proračunu koji je donesen krajem prošle godine u Programu za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama sa invaliditetom pojavila se jedna stavka koja je povećavala za 144 milijuna 287 tisuća i nešto tu stavku koja je inače negdje u razmjerima od milijun i pol, pa je onda negdje tu bila na milijun i 743 tisuće. Ja sada nemam mogućnost ovdje pitati ministricu kulture kako je došlo do toga, to je pod stavkom Mehanizam za oporavak i otpornost, što je tu bilo zamišljeno. Međutim, sada vidim u ovom rebalansu da je tih 144 milijuna 287 tisuća jednostavno skinuto. Ja pretpostavljam, da vidim ljudi imaju puno važnije, razumijem, pitam za 144 milijuna razumijem među milijardama da je i to možda mala cifra ali unutar kulture je to bio program za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama s invaliditetom i to je bilo prošle godine i sada je to sve skinuto. Nemamo koga pitati za objašnjenje, možda ćete u završnom ako to uspijete naći nam objasnit, ja sam stvarno povjerovao da će se to dogoditi. Ja sam stvarno povjerovao da će se to dogoditi. Inače su to bitno manji novci i to je novac koji inače se dobiva od igara na sreću. Drugi program, sada ovo dalje neću vas … [[Govornik se ne razumije.]] drugi koji želim prokomentirati to je pitanje programa poticanja kvalitetnog novinarstva koji istina u ovom rebalansu povećano. Povećano je zato što su naprosto ulozi onoga što dobivamo od igara na sreću veći. Taj program poticanja kvalitetnog novinarstva je sada već treću godinu na redu i ja jednostavno želim reći da je zapravo taj program je sjajan i kada bi ga samo ovako teme, to su teme iz kulture, zdravstva, lokalnih tema, ekumenizma i religije, ljudskih prava, položaj žena u društvu, teme od interesa za manjine u društvu, djece, mladih, obrazovanja itd. Ono što potiču ti posebni ciljevi koji se potiču žele se ostvariti ovim projektom. Odnose se na dodatni angažman novinarki, novinara, dubinsko istraživanje tema od javnog interesa, jačanje kritičkog kapaciteta, društvenog utjecaja ali to se prije svega odnosi na elektroničke publikacije. Kažem želim to pohvaliti međutim isto tako imam potrebu reći da novinari sada kada su dobivali godišnje nagrade, Boris Dežulović je rekao da je upravo došao sa suđenja u Splitu, a došao je u Zagreb prije svega radi suđenja koje mu je sutradan radi dodjele nagrada bilo. I da sve ono što je ovdje financirano na žalost nećete naći na HTV-u gdje ima izvrsnih novinara, ali nema i glavna urednica programa koja ne dozvoljava da se ovakve stvari događaju na HTV-u. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovani Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Matula i meni je upala u oči ova stavka koju ste spomenuli da je smanjena. Baš sam čitajući dokumente to primijetio. Iskreno se nadam da ćemo čuti neku vrstu objašnjenja, ali zapravo bi je trebalo možda prije čuti od ministrice Obuljen, nego od ministra Marića. Oni dobiju samo iskaz iz ministarstva kako bi se trebali ukalupiti, na koji način će se ukalupiti u zadane okvire. Ali to jeste neobično da se smanjila stavka, ono na nulu. Tako da i to baš za jednu takvu stvar, onako vrlo, vrlo čudno. Tako da cijenim što ste to u svojoj raspravi istaknuli, tako da ja sad u svojoj neću morati.
Hvala vam kolega Glavaševiću. Da jednostavno nije mi jasno, može se zamisliti da u Hrvatskoj što se tiče kulturnih institucija pristupa centara za kulturu, domova za kulturu da bi ovaj novac od 144 milijuna i 287 000 kuna dobro došao za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osoba sa invaliditetom. Dakako da u Zagrebu imate puno mjesta gdje još uvijek nisu najelementarnije rampe nisu kamoli liftovi koji bi u tom smislu pomogli, a da ne govorimo o tome da se kulturni sadržaji mogu prilagođavati osobama, slijepim osobama, osobama sa problemom sluha i brojni, brojni drugi načini na koji se kulturni sadržaji mogu njima prilagoditi. Ali evo to je odjednom nestalo ili možda pravila tog mehanizma nisu to zadovoljavala . Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Bojana Glavaševića.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Svaki proračun i svaki rebalans proračuna je na kraju dana pitanje prioriteta. Mislim ja neću ovdje danas se ponavljati i govoriti stvari o kojima su na nekakvoj makro razini odnosno iz nekakve makro perspektive govorile moje druge kolegice i kolege iz opozicije. Mislim da smo to dovoljno puta ponovili. Jasno je da neovisno o brojnim mjerama koje je Vlada imala, da je inflacija problem za koji još uvijek nije pronađeno rješenje kao i rast cijena električne energije. Dakle, neću ići u tom smjeru. U onom smjeru u kojem želim ići je zapravo da pogledamo na koji način su ministrice i ministri, neki od njih koliko imam vremena zapravo poslagivali svoje prioritete unutar okvira koje im je ministar Marić koji se nalazi ovdje u nezahvalnoj zapravo situaciji da mora braniti njihove odluke, način na koji su poslagivali prioritete. Recimo u Ministarstvu obrane, ne znam cijelu Hrvatsku je šokirao pad drona svojevremeno ne tako davno. Interesantna mi je zato stvar na primjer da nije izmijenjena stavka zajedničke integrirane protuzračne obrane sa NATO-om. Dakle, ona stoji na 15,6 milijuna kuna. Čovjek bi očekivao s obzirom na izjave predsjednika Vlade, na izjave ministra Banožića, dužnosnika iz Glavnog stožera Oružanih snaga upravo o investiranju u protuzračnu obranu kako bi se povećala sigurnost, da će to sigurno biti jedna od stavki, za koju će se iznos povećavati. Ali nije. Dakle, ja se sjećam živo kada sam slušao predsjednika Vlade kada se ta stvar dogodila kako je govorio o tome da će se ta stavka povećavati. Nije povećana, ostala je na 15,6 milijuna kuna. Mislim čisto za usporedbu, evo mogu vam izdvojiti jednu drugu stavku na primjer, samo sekundicu, za usporedbu na primjer, stavka za duhovnu skrb unutar Oružanih snaga je na 10 i pol milijuna kuna. Duhovna skrb, protuzračna obrana nakon što je dron pao na Jarun. Stvar je prioriteta kolegice i kolege. Isto tako je zgodno imali smo ili nezgodno, imali smo prilike slušati svojevremeno o tome kako su povećane hibridne prijetnje, kako su nam brojne institucije banke neke bile pod cyber napadima. Znate koliko iznosi stavka za cyber sigurnost u Ministarstvu obrane konkretno? 8,5 milijuna kuna. Duhovna skrb je 10,5, cyber sigurnost 8,5-duhovna srb 10,5. Valjda i u Ministarstvu obrane jedan svećenik vrijedi kao četiri hakera ha, kao što u bolnicama jedan svećenik vrijedi kao nekoliko liječnika. Ajmo malo dalje još. Neću komentirati osobito nemam dovoljno baš vremena, ali nemalo me obradovala činjenica da nije ni na koji način izmijenjen iznos od 52,6 milijuna kuna za inicijativu „Triju mora“ od koje nemamo apsolutno ništa i dalje. Dakle, dali smo novce od investicija nije bilo ništa. Još jedna stvar potpora Hrvatima u Srbiji npr., sutra će nam Tomislav Žigmanov doć u sabor, 2 milijuna kuna je iznos, 2 milijuna kuna se daje. U Mostaru velike brige za kulturu u Hrvata u BiH iznos je za potporu sveučilišta i HNK Mostar smanjen s 10 na 2 milijuna kuna. I na kraju samo jedna mala onako opaska. Dakle, ja ovdje ne želim otvarati temu Konkordata s Vatikanom odnosno sa Svetom Stolicom, to je tema jako velika i nije za 22 sekunde koliko mi je ostalo u ovoj raspravi, međutim trebate znati da će nas Konkordati da je za njih predviđeno 344 milijuna kuna, za kontekst, za kontekst cjelokupan budžet svoje i to je plaćeno. Ok, vrijeme.
Replika, poštovani Marijan Pavliček.
Poštovani kolega, evo vi i ja se nikada nećemo složiti oko financiranja duhovne skrbi. Osobno smatram da je duhovna skrb itekako pridonijela devedesetih godina u podizanju morala u obranu Hrvatske i teško je to mjeriti s kunama, jako teško je to mjeriti s kunama, ali evo složit ću se s vama da mizerno malo financijskih sredstava izdvajamo za potporu općenito Hrvata van RH. Odlukom vlade od polovice 3. mjeseca 9 milijuna kuna je izdvojeno za kapitalne projekte i to sedam kapitalnih projekata Radio Dux u Crnoj Gori, dva projekta među njima je i Hrvatska kuća u Subotici, Kazalište u Pečuhu te Sveučilište u Mostaru i osim toga potpora Gradišćanskim Hrvatima. 9 milijuna kuna za najbliže zemlje odnosno Hrvate u našoj neposrednoj okolini je definitivno premalo, da je u eurima bilo bi premalo. Evo molim vaš komentar.
Hvala. Ne, kolega Pavliček dakle da ne bude shvaćeno krivo, ja nemam apsolutno ništa protiv stavke za duhovnu skrb, ja ju samo stavljam ono u relaciju sa nekim drugim stavkama koje su Ministarstvo obrane cor biznis, ok, znači ono nevjerojatno mi je da je stavka za duhovnu skrb veća od stavke za cyber sigurnost. Mislim uz dužno poštovanje, ono sve ok, treba jedno, treba drugo, ali ajmo procijeniti što se od to dvoje može mjeriti u kunama. Šteta od cyber napada se itekako može mjeriti u kunama, šteta koju smo mogli imati da je ne daj Bože taj dron zaista bio napunjen eksplozivom se itekako moglo mjeriti u kunama. A što se tiče Hrvata izvan Hrvatske, postoji jedna stavka koja je ovdje drastično povećanja, to je ono što je interesantno. Stavka za Program potpore projektima od strateškog značaja za Hrvatske izvan RH je povećana s 5 na 28,5 milijuna kuna. Kako će se ti novci dijeliti? Što to točno znači? To ovdje ne piše.
Sljedeća replika, odustajete. Onda hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, postoji jedna stvar koju ja uvijek cijenim i to naglašavam, a to je da je ministar Marić potpredsjednik vlade uobičajeno s nama, očito zbog nekih poslova ode, ali glavninu rasprave bez obzira da li je rasprava proračun, rebalans proračuna ili su neke izmjene i dopune zakona koje su iz njegovog resora i on je tu s nama. Ja se nadam da je neke stvari poslušao pa onda u odnosu na to će i reagirati. Ja ću ovdje vrlo specifično i jasno se definirati na tri stvari. Prva stvar zdravstvo, dakle kao odgovorna saborska zastupnica što sam učinila? Prvo sam išla sa zaključkom da resorno ministarstvo treba osigurati 20 milijuna kuna za četiri uređaja za interoperativnu radioterapiju i to za četiri KBC-a koji to nemaju i to Zagreb, Osijek, Split i Rijeka. Naravno da su mi to vladajući odbili, nema to ništa. Onda sam kroz proračun išla sa amandmanom da se to osigura i objasnila zašto se treba osigurat jer je to nešto što služi brdo žena, vezano uz rak dojke, vrlo je brzo operativno može zapravo zaista cijeli postupak terapije ubrzati. Naravno da je kao što je ministar rekao generički odgovor generički odbijeno. I vidi čuda, odjedanput je resorno ministarstvo potpredsjednik vlada i ministar financija daju sredstva za nabavu uređaja koji košta 5 milijuna kuna, a uređaj koji je nabavljen za Sestre milosrdnice, vidi čuda iz toga inače je i ministar Beroš iz te ustanove, 11 milijuna kuna. Svi znaju da se za to moglo nabaviti dva uređaja i sad je ključno pitanje potpredsjedniče vlade jesu se nabavila dva pa je jedan negdje u pričuvi ili za nekog ili se nabavio jedan koji košta 11 miliona iako se zna da je 5 miliona. Ako tako upravljate i ako se tako upravlja proračunom onda nije ni čudo da ćemo doći možda do slijedećeg generičnog rebalansa. Druga tema koju jasno hoću reći je slijedeća. Mi smo išli sa zahtjevom da se smanji PDV na menstrualne potrepštine s 25 na 5%. Tu je do kasnih noćnih sati kolegica iz HDZ-a su se zabavljale na tu temu i da ne kažem sprdale, vi ste kroz smanjenje išli na 13% i tad je bio jedan zaključak koji je ovaj sabor donesao, da se do 28. travnja treba napraviti analiza menstrualnog siromaštva i sveg ostalog i da ćete u odnosu na to odraditi priču dalje. Nema ni zaključka, završili smo na 13% iako je tad bio prijedlog i išla sam sa amandmanom da ide na 5%, ali je nešto od oporbe nema šanse. To možda eventualno da je zlatnim slovima upisano onda bi nešto prošlo. Ja nekako sam tvrdoglava, imam različitih dobrih i loših osobina i jedna od mojih osobina je da sam uporna. Ja ću ponovo tražit smanjenje s 13 na 5% i ponovo me odbijte, ali vjerujte mi doći ćemo mi do mojih 5%, a pri tom će me zanimati kako je to vlada napravila i kako je tu analizu napravila. I treću stvar koju želim ovdje navesti je slijedeća. Obnova. Obnova je nešto što je ključna riječ i koja će biti najveća sramota ove vlade, obnove koje nema. Ja vrlo pažljivo i vrlo detaljno pratim što se događa na području Banije odnosno Banovine i detaljno pratim što se prati na području Grada Zagreba. Još na području Banije ili Banovine kako ju hoćete zvati nešto se i događa. Bez obzira tamo ljudi kažu nema radnika, nema dovoljno građevinskog materijala. I vi i ja znamo da kad građevinski sektor se pokrene da je to pokretač i svega drugoga, samo se mora pokrenuti i mora biti negdje za kupit građevinskog materijala. Ali ono što mene u ovom vašem odnosno u rebalansu apsolutno deprimira je slijedeće. Stavku koja kaže za pružanje smještaja privremenog, dakle pružanje privremenog smještaja za područja pogođenog potresom povećali ste sa 500.000 na 60 miliona, dugo ćemo mi te ljude smještati. A sanacija šteta na području Grada Zagreba onom famoznom fondu za koji ne znam zašto ste osnovali [[Upadica: Vrijeme.]] smanjili ste za 130 miliona.
Replika poštovani Marijan Pavliček.
Poštovana kolegice, ministar Marić evo već sam to i javno rekao, osobno smatram da je možda jedan od najboljih ministara u aktualnoj vladi, ali snosi odgovornost jer on smije biti samo blagajnik, on je i potpredsjednik vlade. Smatrate li da je trebao uvesti reda u smislu uvesti tzv. čeličnu ili željeznu ruku i reći svojim najbližim suradnicima, ostalim ministrima e sa je dosta, od zdravstva pa nadalje. Jel on ne može voditi financije ako će biti samo blagajnik, onda to nema svrhe, onda pretačemo iz šupljeg u prazno, čekamo prihode i rashode. Bitno je kako i na koji način koriste reforme. Mislim da svojim znanjem i autoritetom je mogao puno jače i agilnije djelovati što se tiče potrošnje prvenstveno u određenim ministarstvima kao što je Ministarstvo zdravstva.
Hvala lijepo i hvala vam lijepo na ovom pitanju. Znate da potpredsjednik vlade, zato sam i naglasila posebno njegov status, on je i potpredsjednik vlade i ministar financija. Kad bi on imao jednu štampariju novaca, a to zna i moj kolega kad smo zajedno bili u vladi, kolega Lalovac, ti zahtjevi koji dolaze iz ministarstava ne bi bilo dovoljno. A da ima štampariju novaca koji svaki čas štampa novce ne bi bilo dovoljno za zdravstvo. I mi to znamo i znamo da je problem zdravstvo, znamo da je uvijek problem obrazovanje, dakle i kad slušate malo i druge nekakve zemlje i kad oni rade nekakve proračune ili svoje rebalanse otprilike su problemi isti, ali i svi znamo da bez ozbiljne reforme u zdravstvu nema dovoljno novaca za zdravstvo. Prema tome, ono što je ministar Marić kad nije znao da ga se snima ili je možda znao rekao, rekao je istinu, ali od reforme nema ni R, reforme neće ni biti i pitanje je samo kolika [[Upadica: Vrijeme.]] će biti dubioza.
Slijedeća replika poštovani Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice vjerujem da ste studiozno proučili proračun i ono što je pitanje danas nitko zapravo nije možda postavio, možda i je, ali ja se ispričavam ja nisam čuo, brojne građevinske tvrtke su tražile da im se priznaju tzv. VTR zbog porasta cijena sirovina i materijala da ne mogu završiti poslove koje su ugovorili i sa lokalnom upravom i sa centralnom državom jel. I ja sad jednostavno ne znam da li je to kroz proračun prepoznato i da li se uopće vidi kolika je ta stavka ovaj u proračunu. Znači i oni koji su čak financirani iz fondova EU. Pa ne znam evo možda to pitanje, ne znam da li ste pogledali. Hvala lijepo.
Hvala lijepo na tom pitanju. Mi to pitanje uopće nismo otvorili. Uopće nismo otvorili ni kroz ove rebalanse, uopće ga ni ne otvaramo u javnom prostoru. Dakle, tema VTR-ova odnosno vantroškovničkih radova i odnosno cijena koje jesu je jedna ozbiljna, jedna ozbiljna tema. Ono što sam vidjela u prostoru, a to je vidi čudan, ne resorni ministar tako često spominjan gospodin Paladina i Ministarstvo graditeljstva o tome nešto radilo nego je o tome radio ministar Butković i Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture jer se je ono očito susrelo na određenim radovima koji jesu. To je užasan problem i to će biti problem. Dakle, problem koji mi imamo u ovom trenutku bez odgovora je problem radne snage koje nemate, problem građevinskog materijala kojeg nemate, dakle ja slušam od ljudi koji se bave i koji kažu ne možemo ih nigdje kupiti jer ga nema za kupiti i treći problem je tih cijena koji će rasti u nebo. I pitanje tko će u to za konačnici morati [[Upadica: Vrijeme.]] snositi određeni dio odgovornosti.
Replika, poštovani Mišel Jakšić.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš vi puno znate o građevinskom sektoru i o samim obnovama određenih prostora, stoga je moje pitanje za vas iščitavajući ovaj rebalans, pa i nastavno na proračun bez obzira što su nam svima puna usta europskih sredstava i NPOO-a da li i nakon promjene ministra i novog ministra Paladine vidite svjetlo na kraju tunela koje se zove obnova ili ćemo i dalje imati jednu zimu gdje će ljudi na Baniji biti u kontejnerima, a u Zagrebu će paziti da im nešto ne zvizne na glavu? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dakle, svi koji prolaze Gradom Zagrebom nek vode računa da im nešto ne zvizne na glavu jer su opasnosti i dalje velike. Brojke vam govore sve, znate mi imamo, možemo govoriti lijepim riječima, čim je u proračunu 60 milijuna za subvencioniranje privremenog smještaja to znači privremeni smještaj će biti dugo. Ministar Paladina je jedan od onih dakle da odmah budem jasna i ono što sam rekla i kad sam raspravljala u ime kluba, tko se sjeća bio je jedanput jedan ministar koji se zove Darko Horvat, zahvaljujući tome je obnova krenula krivo odnosno nije ni krenula, zahvaljujući njemu je zakon postavljen krivo, kad nešto postavite krivo ne može dobro završit. A što se događa, vjerujte svojim očima, nemojte vjerovat meni, natječaji, na natječaje se ili ne javlja niko ili se odustaje ili zbog cijena koji je morate opće ne sklapati natječaj i ne raditi posao.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Mrak-Taritaš maloprije ste rekli kad je bila rasprava o smanjenju PDV-a na menstrualne potrepštine da su se kolegice iz HDZ-a sprdale. Mislim da to nije u redu, da ako ćete se prisjetiti rasprave u ime klube i svaka od nas smo rekli da je to nešto o čemu treba razmisliti, vidjeti i predložiti narednim paketom porezne reforme i zaista je tako i bilo, nismo smanjili PDV onako odnosno oslobodili u potpunosti kako je predlagano, ali je PDV gotovo prepolovljen odnosno 50% manji nego što je bio prije. Da li ste vi primijetili da je možda kad su u pitanju ove menstrualne potrepštine ili pak ulje, svježe meso, svježa riba i ostali proizvodi koji imaju smanjenje PDV-a od 25 na 5% da je ta cijena smanjena i u dućanima, u trgovinama i da zaista naši građani zato prolaze puno bolje nego što bi to da je PDV ostao i tako je jedan od naših kolegica samo govorila o praksi koja je moguća u trgovinama.
Vrijeme. Odgovor.
Kolegice Juričev-Martinčev, ja sam bila na toj raspravi koja je krenula u 6 popodne, pa bila do kasnih večernjih sati, pažljivo odgovarala na sva pitanja i prvo ću odgovorit na ovo što ste na kraju rekli, a to je da se, da su cijene kad je riječ o menstrualnim potrepštinama zaista u pojedinim trgovačkim lancima i smanjeni i to je činjenica, one su smanjene za početak pod A iako je često govoreno smanjit će se PDV, a neće se smanjit, a drugo je tema ko, ko se i kako sprdao i referirao sa higijenskih ulošcima mirisa lavande, ruže i sve ostalo vi to možete riješiti u okviru kluba i ne morate vjerovati meni. Dan iza toga, dakle to je bila jedna rasprava koja je bila za očekivat da ode ispod radara, su mene zvali novinari susjednih država, nekih drugih država i pitali su šta se to dešavalo u hrvatskom parlamentu to veče da se je raspravljalo o menstrualnim potrepštinama na taj način i dalo mi priliku da na nekakvim televizijama susjednih država kažem o čemu je bilo riječ, pa pitajte njih.
Vrijeme. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Borisa Lalovca.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, još jednom poštovani ministre sa, nema suradnika otišli se malo i oni odmorit, neka cijeli dan su tu i ovaj nije lako sjedit cijeli dan i slušat sve rasprave ovaj i zato smo zapravo i kada smo uvodno i govorili da bi bilo dobro da tu vidimo i ostale i ostale kolege vaše ministre, ali ja razumijem da i vašim kolegama nije lako danas tu branit ovo jel ne znaju oće li bit tu slijedeći rebalans jel da budemo iskreni jel, može li iko garantirat da će netko od njih tu sjedit kod slijedećeg rebalansa jel kad govorimo o ministru zdravstva, ministru gospodarstva, ministru ovaj nekim drugim ministrima, a znate zašto jel? Zato što su to veliki resori, teški su resori. Zašto je ovdje cijelih 6-7.g. ministar financija jel? Radio je reforme, gurao je nekakve, nekakve promjene jel. Onaj koji god dođe umjesto ministra i uplaši se jel, nije to lako jel, jednostavno kad krene cjelokupna ta da neću reć haranga jel, informacije jednostavno se pod pritiskom javnosti i cjelokupnih tih reformi jednostavno se slomi jel, a ovo su sad vremena koja sigurno neće biti laka ni za jednog ministra u budućnosti. Danas ovdje se spominjalo ovih 45 milijardi da se dalo za covid, da se davalo za, za financiranje svih covid potreba, a vidite kako je covid brzo nestao jel, čim se pojavio ratni sukobi jednostavno nestalo je covida jel, niko više ne priča danas ni kolko su troškovi, ni kolko će bit. Danas isto tako govorimo o inflaciji koja je snažan pritisak na rashodovnu stranu proračuna isto kao što je bio i covid snažno pritisnuo rashodovnu stranu proračuna i to je ono što sada je jedno globalno pitanje jel, do sada su monetarne i fiskalne vlasti u svim zemljama EU odlučili se za stimulans, cijelo vrijeme za stimulans gospodarstva i monetarne vlasti i fiskalne vlasti i zato su bili dopušteni i deficiti kod svih država i monetarne vlasti kroz otkup … [[Govornik se ne razumije]] ili otkup obveznica da se smire odnosno oni prinosi, prinosi na obveznice i to je bio poticaj da zato što je kriza koja je bila zapravo 2014.-'15.g. bila je kriza javnog duga jel, ono što sam danas uvodno govorio kriza javnog duga, kriza je bila u svim zemljama južnog dijela Europe, samo se govorilo o javnom dugu jel i onda je zato što je bio vrlo visoki pritisak na kamate tada jel, e sada danas se zapravo okrenula se ta Europske komisije, međutim ono što je zabrinjavajuće i cijelo vrijeme se branio gospodarski rast je sada je toliko se tog stimulansa davalo, a dogodio se i poremećaj u opskrbi, dogodio se da su inflacija je dvoznamenkasta. Sada postavlja se pitanje koje dalje idu mjere? cijelo vrijeme govorimo ponovo o fiskalnim mjerama, cijelo vrijeme govorimo o fiskalnim mjerama, ali nemojmo zaboraviti da i ove fiskalne mjere potiču inflaciju, potiču inflaciju i da stvaraju spiralu. Znači izlazak iz inflacije nije tako jednostavan kao što se mislilo pa čak ni u teoriji, a još teže u praksi zato što svaki dodatno potiče tu potrošnju, potiče dizanje cijena itd. Ovdje je vrlo dobar i taj primjer PDV-a, to smo uvijek slušali od poduzetnika samo smanjite PDV sve će bit super, sve će bit super samo dajmo 5% PDV-a. Dogodilo se da ja ne znam ministre vi nabrojite, ja mislim ne znam koliko sad proizvoda, ali sigurno nalazi se preko 50 ili 100 proizvoda na 5% jel, 100 proizvoda imamo na 5%. Da li hrvatski građani osjećaju taj dio u svom novčaniku da plaćamo nižu stopu PDV-a? Ali samo je bilo cijelo vrijeme govora samo vi to smanjite vidjet ćete kako će tržište odradit, kako će tržište odradit. Šta je sad odradilo tržište? Potpuno suprotno, potpuno suprotno vođeni sada ovo i ponovo pričam što i s inflacijom. Tako da uvijek očekivati nekakav čarobni štapić od fiskalne vlasti koja je uvijek išla korak, koja je vrlo brzo nemoguće se očekivati, nemoguće je očekivati sva realna očekivanja. I zbog toga smo ovdje napominjali, rashodovnu stranu proračuna ne samo kod zdravstva, govorili ste o uređenju u sustavu plaća, ovdje se danas govorilo o uređenju sustavu ne samo zdravstvenom sustavu nego i sustavu javnih poduzeća se govorilo o HŽ-u na Odboru za financije itd., tu ne vidimo nikakve određene napretke da možemo reći da ukoliko dođemo do kriznih vremena da imamo dodatne osigurače. Zahvaljujem.
Replika MIšel Jakšić.
Poštovani kolega Lalovac. Dosta ste diskutirali ovih dana o inflaciji, prvo pitanje je, da li mislite kad uzmemo u obzir kretanje cijena i goriva i energenata i potrošačke košarice i svega onoga na što se to prelijeva, da li je vlada napravila dovoljno ili su jednostavno se predali pred krupnim kapitalom za koje sad već možemo nedvojbeno utvrditi da u puno proizvoda umjetno pumpa cijenu. A drugo pitanje vezano uz zdravstvo s obzirom da ste i sami bili ministar financija to definitivno je jedna kisela jabuka, ali da li je normalno da ako priznamo da smo u covidu imali manje ostalih liječničkih intervencija da imamo ogromnu erupciju svih drugih troškova nevezanih uz covid, nova zapošljavanja i to ne medicinskog kadra i da li jednostavno ne postoji volja od resornog ministra ili same vlade politička volja da konačno neko pokrene jasnu i efikasnu reformu hrvatskog zdravstva koja neće na kraju morati platiti građani ove zemlje?
Odgovor.
Zahvaljujem. Pa ovdje se više puta govorilo da postoje dvije struje, jedna je da govori o zdravstvu kao na rashodovnoj strani, a ja vjerujem da iz Ministarstva zdravstva dolazi da ta reforma mora biti na prihodovnoj strani proračuna. E pa sad kad govorimo o prihodovnoj strani proračuna jel ok, oni su rekli prihodovnu, hoćemo li onda uvesti porez na nekretnine, znači hoćemo li uvest porez, doprinos više ne može ić gore, doprinos on je na 16,5%, poduzetnici ga sigurno više ne mogu izdržati, pa ako se ovdje otvori u saboru da možemo ići još prihodovno na ovaj dio, ali da onda znamo jel troškovi zdravstva su došli na 41 milijardu, troškovi mirovina su 45 milijardi. Ja mislim da nikad u povijesti RH takav odnos zdravstva i mirovina nije bio, nikad.
Sljedeća replika poštovana Grozdana Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Lalovac. Drago mi je da ste spomenuli problem PDV-a, znate i sami da vlada nije napravila to da je smanjila PDV za određene proizvode da bi to bila velika halabuka, veliki problem itd. Tada je predviđeno da se na temelju spuštanja stope gubi u proračunu preko 2 milijarde i 100 milijuna ako se sjećam dobro. Međutim evo pokazalo se da su u međuvremenu cijene narasle, da je osnovica veća i da je uprihodovano u ova tri mjeseca milijardu i 800 od PDV-a više. Dakle, evo to je dokaz ovo što ste rekli da zaista nije tržište u tom dijelu proradilo ili je proradilo samo djelomično i to je ono što nije dobro jer to pumpa dalje inflaciju.
Odgovor.
Slažem se da jer kažem kad cijelo vrijeme čujemo od strane poduzetnika što država može napraviti da bi olakšala poslovanje na prvom mjestu je zapravo PDV, na prvom mjestu je zapravo PDV i uvijek se govori da je to jedan od ključnih razloga ne konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. E sad kad je on na minimalnim razinama jel on ne može biti niži od 5%, ja pitam da li smo sada sa ovim cijenama konkretniji? Jesmo u Europi, ali nažalost nismo za džepove za hrvatske građane i to se još uvijek pokazalo, znači kojigod uvijek kada je išla ona politika samo smanjujte u ovom dijelu PDV sve će se riješiti u društvu, sad se pokazalo da takav odnos tržišta prema državi nije reagirao. A ja uvijek to volim reći, a kad su došli tražiti potpore u ministarstvu u redovima su sjedili da traže potpore za covid, za ovo, za ono. Kad je trebalo PDV smanjiti da se reflektira na cijene [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika poštovani Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Lalovac. Ako se iko može staviti u kožu ministra Marića onda to možete vi, ako iko može pročitat ovaj rebalans proračuna ili proračuna onda to možete vi. Moje pitanje vama, da li u ovom rebalansu proračuna vidite politiku ove Vlade iz koje će proizaći boljitak za građane.
Odgovor.
Nisam čuo. Boljitak za? [[Upadica: Boljitak za građane.]] Pa gledajte onaj dio kada govorimo o mirovinskom sustavu to smo i rekli, čini mi se da smo se složili, mislim da smo tu svi ovdje podržali. Jer stvarno umirovljenici u ovom dijelu inflacije su stvarno najpogođeniji i ono što smo izazivali da se još jednom razmisli u 9 mjesecu ukoliko inflacija bude dvoznamenkasta, pogotovo troškovi hrane. Ministar je rekao da će biti nešto veća indeksacija. Ali da se još jednom razmisli o umirovljenicima i ako bude pred kraj godine da se još jednom ta isplata vrši. Ministar ja nisam čuo ovdje odbijenicu, nego je rekao da će razmotriti kako to bude cijelo punjenje a to će ovisiti svakako i o turističkoj sezoni. Turistička sezona će zapravo uvijek nam zapravo daje nekakve najveće, nekako nade da će se moći određeni dio krajem godine smiriti. Međutim, sigurno su izazovna vremena tako da ne bih vam bio ministre u koži. Hvala lijepa.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Pa nisam bez vraga pitao kolegu prije mene da pokuša definirati koja je to politika u ovom proračunu koja će doprinijeti boljitku hrvatskih građana. I kao što ste vidjeli kolega prije mene je kao i njegov nasljednik u stvari rekao da će se nešto možda dogoditi ukoliko bude prilike. Što hoću reći time? U ovom proračunu rebalansu proračuna nema ničega što pokazuje politiku ove Vlade na koji način će olakšati trenutku situaciju. A zašto danas ovdje sjedi samo ministar financija to meni nije jasno. Ako sjedi kao ministar financija onda mu treba čestitati vodi dobro računovodstvo ove zemlje. Ali nikad računovodstvo nije krivo za loše odluke uprave, a ovdje se susrećemo sa odlukama uprave. Mi ćemo s jedne strane govoriti da su loše ili da su trebale biti bolje, vi s druge strane ćete vikati da su odlične, pa neka narod prosudi da li su odluke onih koji nas danas vode dobre ili loše a kako narod to prosuđuje pokazuje vam koliko ljudi iseljava iz ove zemlje. Ja sam to nekoliko puta ponovio i u stvari kada razgovaramo o ovom rebalansu onda realno razgovaramo o novom proračunu. A proračun je politički statement Vlade, tamo gdje se definira politika Vlade što će raditi u narednom periodu. Ja danas ovdje kažem vidim samo istini za volju i potpredsjednika Vlade, ali ne vidim niti jednog drugog ministra čiji su se proračuni doticali. Mi danas ovdje, ja sam bio protiv toga na odboru onda imamo objedinjenu raspravu. Zašto sam bio protiv toga? Jer mi danas ovdje u stvari razgovaramo o tri stvari, razgovaramo o izvršenju proračuna za proteklu godinu gdje bismo trebali procijeniti koliko je Vlada dobro upravljala u protekloj godini i što je napravila od onoga što je obećala, a ja ću reći napravila je jako malo ili skoro ništa. Trebali bi razgovarati o Zakonu o izvršenju proračuna, ministar ga se dotaknuo samo ono malo u naznaci a to je zakon koji je inače u Saboru prolazio jednoglasno onako kao to nije baš nešto jako bitno. Ovaj zakon je ponešto toga izmijenio. Ovaj zakon dozvoljava Vladi i ministrima puno veće preraspodjele i puno veće tumbacije unutar proračuna, tako da možda nećemo ni vidjeti neki rebalans više ove godine jer će se putem preraspodjela i zakona koji ćete donijeti, a da o njemu nećemo uopće raspraviti to ugraditi u zakone. I onda ono ključno razgovaramo o rebalansu proračuna. Što pokazuje ovaj rebalans proračuna? Rekao sam danas to u replici, da je ova Vlada priznala da je nesposobna provesti ono što je planirala prije 4 mjeseca, prije 4 mjeseca je rekla da će krenuti u reorganizaciju zdravstva, da će napraviti uštede u zdravstvu. Nakon četiri mjeseca je rekla mi odustajemo, doslovce, rekla je mi odustajemo, vraćamo sve na staro, neka troše. Kolegica Kekin vam je ovdje vrlo zorno pokazala kako je moguće uštediti, znači 940 milijuna samo na jednoj stvari, a takvih stvari u Ministarstvu zdravstva imate koliko god hoćete. Zdravstvo što se tiče učinkovitosti, efikasnosti ja mislim da je jedna od najneučinkovitijih dijelova sustava ove zemlje. Ali ne zato što sestre ne rade, nego zato što oni koji time upravljaju ne upravljaju kako treba. Jer oni koji upravljaju sustavima ti su odgovorni za učinkovitost. Ja sam ovdje na početku kad je bilo, odnosno kad sam razgovarao o proračunu onda sam dotaknuo tri stvari pa sam ih spomenuo i na odboru. Ja ću ponovno postaviti pitanje tko upravlja HEP-om, kako netko izračunava cijene struje i na koji način je de facto za amortizirane elektrane došla danas pet puta veća cijena struje za poduzetnike, onda možemo razgovarati i o cijeni struje ovo što je kolega Bulj govorio za jedinice [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] lokalne samouprave.
Imamo repliku poštovanog Domagoja Hajdukovića.
Rekli ste o nekim aspektima rebalansa i ono što bi očekivali. Evo da vas ja i retorički a pomalo i da provociram na odgovor pitam. Dakle, imamo situaciju koju nismo mogli predvidjeti, a to j rat u Ukrajini. Imamo situaciju poremećaja u lancima opskrbe koje nismo mogli predvidjeti, ali imamo i čitav niz elemenata koje smo mogli predvidjeti, dapače na koje ste i vi uostalom upozoravali prilikom donošenja proračuna uključujući i zdravstvo, uključujući i rast cijene energenata nevezano za rat itd. U ovom proračunu ne vidimo ništa za amortiziranje istih. Vidimo samo prelijevanje iz šupljeg u prazno odnosno krpanje rupa jednog sustava koji očigledno ne funkcionira dobro i bez reforme neće funkcionirati. Moje pitanje vama bi bilo zapravo, budući da je ovo osobna iskaznica politička svake vlade, a to je proračun kako ocjenjujete zapravo rad vlade odnosno kakav bi ovaj proračun ocijenili [[Upadica: Vrijeme.]] razvojnim ili ne?
Odgovor.
Bilo bi dosta teško da ja nakon ovoga što sam izrekao dam pozitivnu ocjenu vladi, ali ću se nadovezati i podsjetit ministra na još nešto. Na ideju kada je išla, išao rebalans, ne rebalans nego izmjena Zakona o PDV-u, da se skine PDV na solarne panele za kuće. Tada je to vlada odbila. Zašto je to vlada odbila? Zato da bi HEP mogao stvarati prihode. Ja ću podsjetiti ministra da je nekoliko puta s ove govornice bilo traženo da se vidi zašto HEP praktički stopira energetske projekte u RH, a realno stopira ih zato što on uveze jeftinu struju i onda ju proda. I ne, smisao upravljanja sustavom bi bio to da li se moglo očekivati povećanje energije, je, ali je pitanje na koji način ćemo mi to ili spriječiti ili ugraditi, kolega Bulj je govorio o cijeni vode koja će se njima povećati zbog cijene struje.
Slijedeća replika poštovana Renata Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega vidim da ste se osvrnuli na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna u RH i naglasili ste kako je taj zakon dosada prolazio neprimjetno. Gdje vi očekujete da bismo mogli imati najveće promjene unutar odnosno nekakve mini rebalanse kako ste ih nazvali znači unutar proračuna koje nećemo vidjeti i nećemo primijetiti i od čega vi očekujete najveću smetnju odnosno najveći trošak. Hvala.
Zahvaljujem, pa ova vlada je po prvi puta praktički omogućila da se potpisuju buduća, ja to zove prikrivene, prikrivena zaduženja, znači da vi danas potpišete nešto što je projicirano u proračunu za 2023., 2024. ili neku daljnju godinu, a da to danas nemate osigurano u proračunu. A budimo svjesni jedne stvari svaki proračun mora proći ovaj Hrvatski sabor. To znači da netko danas zna tko će donositi proračune još 2 godine i da će imati većinu za stavke kakve je predviđeno. Moram priznati bit će zanimljivo u Gradu Zagrebu, a i ministar se na to osvrnuo meni u replici vidjeti kako će izgledati državni proračun za 3 godina kad dođe netko drugi kao što se danas vidi u Gradu Zagrebu šta sve ispada iz ormara.
Slijedeća replika poštovani Marin Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega, na početku vašeg izlaganja postavili ste pitanje koje je legitimno, koja je to politika vlade koja će dovesti do boljitka život naših sugrađana. Jedna od njih sjetit ćete se bila je jako zastupana u javnom prostoru od strane vladajućih 2020., '21., a to su sredstva koja imamo na raspolaganju od strane europskih fondova, znači nekih 24 milijarde kuna. Možemo vidjeti da je to bila i velika prilika, a da o tome se danas gotovo ništa ne govori. A zašto se ne govori? Zato jer mi nemamo operativne programe koji su na snazi i to čekamo od strane Europske komisije već godinu i po dana, nije raspisan gotovo niti jedan natječaj, a to možemo vidjeti i na stavi u Ministarstvu gospodarstva gdje smo imali predviđeno 100 milijuna kuna, a to je smanjeno na, za 77 odnosno na 23 miliona.
Odgovor.
Neću biti zločest, pa ću reći rekao sam opet davno ranije ovo je čista PR vlada koja u danom trenutku koristi PR instrumente ne bi li nešto prezentirala. Tako trenutno prezentira da je dala građanima 42 iz Covida, onda kad pogledate izvještaj onda u tom izvještaju jasno piše da je trošak Covida bio 23 milijarde. Od tih 23 milijarde stvarno građani su dobili 7,3 2020. i 4,6 2021., a svi ostali novci su praktički bili prelijevanje iz šupljeg u prazno, a za ovaj dio od 7,3 i 4,6 milijardi evo ja bi volio gospodina ministra da u završnoj riječi kaže koliko je dobio iz Europe. A rekao sam vam, ovo to je bio jednostavno samo njihov PR, ništa više kao i masa ovih drugih stvari, imam tu još toga napisanoga, ali nisam stigao.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Renate Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi ministre stvarno ste izdržljivi i odvažni što ste s nama i u ovim popodnevnim satima. Dakle, već dugo, dugo pričao o tome kako nam je zdravstvena reforma nasušno potrebna i kako bez nje trebala je biti ne jučer nego prije većeg niza, većeg broja godina, ali one nikako da se dogode. Reforma je veliki problem jer vi u trenutku kada reformirate nešto imate praktički dvostruka ulaganja. Prvo u onaj sustav koji već postoji i koji mora funkcionirati, a u onda u ono nešto novo odnosno nešto što stvarate. Mogu se složiti s vama da promjena vlasničke strukture neće promijeniti situaciju odnosno neće pridonijeti reformi. Možda bi reformi pridonijelo kategorizacija bolnica koja će se raditi i vjerujem da hoće, da će ona pridonijeti jednim dijelom, ali mi se svi još jako dobro sjećamo sustava gdje smo imali velike medicinske centre koje su objedinjavale sve i mogli pokriti sve potrebe u zdravstvu. Rasparčali smo namjerno sustavno zdravstveni sustav na određene jedinice koje više ne djeluju koordinirano i to je nešto što se mora promijeniti odnosno ovoliko različitih uprava koliko mi sad imamo, ja ću govoriti, evo o zadarskom primjeru, nekad smo imali samo centar odnosno objedinjeno je dakle bilo sve, a sad imamo bolnicu opću, dvije specijalne bolnice, dobro one su bile i prije odvojeno u sustavu, ali imamo Zavod za hitnu medicinsku pomoć, Zavod za javno zdravstvo. Ima li potrebe da sve to bude tako rascjepkano ili je puno bolje funkcioniralo kad je bilo jedinstveno i sveobuhvatno? To je, to je vezano toliko u toj reformi koja nam zaista treba i količina novaca koja se troši u zdravstvu je ogromna i sami ste izjavili da se na mjesečnoj razini sada već dugovi rastu između 400 do 500 milijuna kuna što je strašan podatak, ali u isto to vrijeme sami ne poštujete zakon odnosno lex specialis koji jasno kaže da bi se sredstva koja se prikupljaju trošarinama morala usmjeriti prema zdravstvenom sustavu. Kada ste uvodili ta sredstva, puna su vam usta bila toga kako je zdravstvu jako potreban taj novac, zadnji primjer je bilo kad su uvođene trošarine na zaslađena pića. Da, slažem se. Treba dakle sav taj novac usmjeriti tamo gdje je on potreban i sa tom namjerom se on uzima građanima. Nažalost to se u ovom trenutku ne dešava, ali da se to dešava na jedan način bi naše ustanove bile rasterećenije jer bi mogle planirati taj prihod, a onda bi sasvim sigurno, ti dugovi ne bi rasli u toj mjeri jer bi oni znali što ih očekuje u nekom razdoblju. I još nešto, na odgovoru na moje zastupničko pitanje nema podataka, a onda ja, ministre, mogu misliti što god želim ako vi meni niste napisali da se radi, ne znam, o 4 milijarde kuna, milijardu i pol, 2, 3, lupam jer ne znam koliko se radi i koliki je, u koliko je država uprihodila u tom smislu. Naravno ovaj, morat će se promijeniti cijela paradigma zdravstvena, troškovi će se morati smanjiti, ali mislim da je veliki problem što i farmaceutske kuće računaju upravo s time da će biti odgođeno plaćanje i da ovaj, oni to sigurno kalkuliraju u cijenu, vi ste ekonomist, vi ćete to znati puno bolje od mene, a kolika je onda ta cijena i da li će objedinjena nabava to uspjeti u dovoljnoj mjeri sanirati? Dakle trebamo reforme, trebamo ih jučer, požurite se. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepo poštovana kolegice. Naveli ste dosta bitnih stvari o kojima smo već razgovarali, što u ovoj sabornici, a što na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku čija ste predsjednica i dobro je da mi zapravo zajedničkim snagama, prvenstveno mi iz oporbe otvaramo ove teme i na neki način tjeramo zapravo vladajuću administraciju da što više razgovaramo o postojećim problemima u zdravstvu. Naravno da nije, nećemo mi nikada pokuditi nešto što je dobro, ima nekih dobrih poteza, ali u načelu naš zdravstveni sustav vapi za promjenama. Ministar je najavio, kad sam ga pitala na aktualcu, da će do 30.6. ići u javno savjetovanje Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Imate li vi kakvih saznanja hoće li se to uopće realizirati? Taj zakon je samo jedna karika u tom cijelom nizu koji treba ostvariti da bi mi uopće mogli govoriti o nekakvim reformama i konsolidaciji zdravstvenoga sustava. Hvala.
Slažem se, kolegice, s vama, da je Zakon o zdravstvenoj zaštiti jako bitan, ali kao što sama znate jer ste članica Odbora za zdravstvo, meni je državni tajnik Dulibić objasnio da ja nemam šta pitati o tako nečemu jer ako pređemo u vladajuću većinu onda ću imati pravo znati .../nerazumljivo/... imati sve informacije, a možda ću čak smjeti i sudjelovati u donošenju odluka. Ne, ne znamo ništa, s Odborom za zdravstvo se ne komunicira, ne dobivamo dakle od podloga na dalje imamo puno, puno, puno prigovora imamo, a to je šteta jer mi ne želimo ometati vladajuće, dapače, želimo da se naprave ozbiljne dobre promjene za naše građane. Hvala.
Sljedeća replika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice Sabljar-Dračevac. Mislim da ste sad u odboru na repliku zapravo dotakli ono što sam vas ja htio pitati. Rekli ste i to je, mislim svatko tko je dobronamjeran i tko razgovara o ovoj temi, mislim da se može složiti da je našem zdravstvenom sustavu nasušno potreba jedna korjenita reforma. I žalosno je da ne zbog samog Covida iako je i to dio uzroka, ali naši pacijenti čekaju sve duže i duže određene pretrage, određene preglede, itd., itd. i jasno mi je možda da vladajući ne žele te reforme jer valda ako ste član vladajućih, onda možete doći do pregleda, onda možete doći do specijalista, ali ako ste obični građanin, ako ste netko tko plaća tu uslugu i to skupo je plaća ako govorimo o radnicima i izdvajanjima koja daju, onda nemate pravo na pristup tom zdravstvenom sustavu onako kako bi trebali. Mi jako puno novaca u to ulažemo, a dobivamo za naše građane jako malo.
Odgovor.
Pa mogu se složiti s vama da ovaj građani doista u zdravstveni sustav ulažu strašno puno, a zdravstveni sustav nekako funkcionira kao ovaj jama bez dna i kolko god ubacimo nikako, nikako da to, to saniramo, ali bez ozbiljne sanacije i klin starta ne, nemamo o čemu pričat jer ovi repovi koji se vuku sa farmaceutskim kućama nisu dobri ni za, ni za jedno društvo, ni za jedan sustav. Da, ovaj pokušavaju se dakle tim listama čekanja riješiti, riješiti problem i tu ima strašno puno problema u komunikaciji, dakle prigovara se pacijentima da ne podižu nalaze, a da li je to baš tako jer ako ste vi upućeni od bolničkog specijalista on je dobio vaš nalaz i zašto bi ja otišla na šalter kad ću ja taj nalaz imat kad dođem na slijedeći pregled.
Slijedeća replika poštovani Marin Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice, govorili ste o temi zdravstva i slažem se s vama kad kažete da to sigurno nije problem koji se može riješit preko noći zasigurno iziskuje puno truda i znanja. Međutim mene zanima koje je vaše mišljenje po pitanju nekakvih najava reforme, a to je da će se ići u centralizaciju zdravstvenog sustava, da li bi takav, takva reforma, takav novi sustav doprinio tome prvenstveno da se poboljša kvaliteta zdravstvene usluge za naše sugrađane i da li bi takav sustav doveo do toga da se počnu smanjivat dugovi koje imamo u zdravstvu?
Zahvaljujem na pitanju. Ja osobno se tu slažem s ministrom Marićem, mislim da ta centralizacija zdravstvenog sustava neće ništa puno puno pomoći odnosno vi ćete pretvoriti opće bolnice i one koje posluju pozitivno što baš i nema ih puno i oni koji posluju negativno tih je daleko više ovaj odnosno stavit ih pod kapu države mislim da lokalna samouprava trebala bi imati sve veću vlast da bi što manje država trebala biti centralna jer ona najbolje lokalna samouprava bi trebala najbolje prepoznavati potrebe svojih građana i usmjerivati materijalna sredstva prema onome što njima treba, a oni znaju koji segment zdravstva žele razvijat, naravno ne možemo svi razvijati sve, svatko ponešto.
Slijedeća rasprava poštovana Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Ja ću se osvrnuti još na to da je javni dug kao što je poznato od 2019. kad je bio 71,1% udjela u BDP-u u 2020. zahvaljujući jel pandemiji narastao na 87,3. Međutim, 2021. kao što sam rekla s obzirom da je gospodarski rast bio preko 10% i svi ostali pozitivni efekti, dakle 2021. on je već smanjen na 79,8%, a to znači 7,5 postotnih bodova niže od 2020., a 2022. se očekuje 76,2% ili za 3,6 postotna boda niže od prethodne godine. Dakle sve to ukazuje da zaista unatoč svim problemima s kojima se suočava i ministar i državni proračun zaista se itekako racionira i vodi računa upravo o kriterijima koji je, postavljeni su iz mastrihta i to je ono čime je zaista se moramo pohvaliti jer malo koja država je postigla na ovaj način da to, da ispuni na ovakav način i ovoliko snažno. Ja ću se osvrnuti još i na amandmane koji su doneseni u sklopu naše sjednice Odbora za financije i državni proračun. Naime dva su amandmana gdje je u prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna za '22. i projekcija 2023. i '24. u točki opći dio u čl. 1. u tablici onaj račun prihoda i rashoda gdje se plan za '22. mijenja, pa je tako iznos od 160.916.758.752 zamjenjuje iznosom od 160.404.607.707, isto tako i rashodi za nabavu nefinancijske imovine gdje se ispravljaju na iznos od 12.908.411.930, te se mijenja iznos rashoda poslovanja na način da se iznos od 9.832.732.470 zamjenjuje iznosom od 10.344.883.515, te za nabavu nefinancijske imovine sa 1.067.144.542 zamjenjuje iznosom 554.993.497. Obrazloženje, predloženim amandmanom tehnički se ispravlja iznos plana 2022. i to smanjenje i povećanje rashoda poslovanja i rashoda za nabavu nefinancijske imovine. Greškom je iskazan izvorni plan u 2022. kojeg je HS donio na sjednici 8. prosinca 2021. umjesto tekućeg plana 2022. koji obuhvaća preraspodjele sredstava provedene tijekom 2022.. Sve je to sukladno čl. 60. Zakona o proračunu i posljedično tome potrebno je ispraviti i smanjenje odnosno povećanje navedenih rashoda. Isto tako amandmanom se ne mijenja ukupni iznos rashoda, dakle sve je u okviru zadanih vrijednosti ali je u samoj tablici kod prijenosa došlo do pogreške. Isto tako i u amandmanu 2. gdje se u točki opći dio Članku 2. tablici B račun financiranja, iznos neto financiranja mijenja u stupcu plan 2022 na način da se iznos od 17 milijardi 070 805 854 zamjenjuje iznosom od 9 milijardi 336 289 723 i isto tako se mijenja sa 2 milijarde 643 962 417 zamjenjuje iznosom od 4 333 38 813 683 i mijenja se u stupcu novi plan na način da se iznos od 19 milijardi 714 768 271 zamjenjuje iznosom od 13 milijardi 675 103 406. Evo isto se tehnički ništa ne mijenja.
Replika, poštovana Marija Jeklovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice evo svjedočimo u stvari da vlada u cijelom ovom kriznom razdoblju i nakon potresa i nakon Covida donosila vrlo odgovorne mjere kako bi prije svega pomogla građanima. Danas smo ovdje u tijeku rasprave imali od strane opozicije čuti pitanje što ovaj rebalans donosi za građane. Obzirom na situaciju u kojoj se već nalazimo, a za koju do kraja ni ne znamo koji će konačni oblik imati ne znaju niti drugi u europskim državama, a ni svijetu čini mi se da je ovaj rebalans ipak racionalan i odgovoran, a samo ulaganje i u rješavanje dugova u zdravstvu mislim da govori o tome koliko ova vlada ozbiljno promišlja da se u onim okvirima koliko je moguće zaista pomaže u svim smjerovima, da se brine i o najugroženijim skupinama u društvu isto tako. Pa mi recite koji je vaše promišljanje i stav o tome. Da li je ovaj rebalans odgovoran i racionalan?
Odgovor. Odgovor, a pardon imamo povredu Poslovnika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Povrijeđen je Članak 238., mislim kolegica Jelkovac vrijeđa sve nas koji smo ovdje cijeli dan, a onda i hrvatsku javnost. Pa mi se pitamo cijelo vrijeme što ovaj proračun donosi, pa mi se pitamo što donosi hrvatskim građanima, pa mi razgovaramo o tome i ne znam jeste slušali replike, evo ako niste bili prije, mi se pitamo o tome. Odgovore nismo dobili ni od ministra, ni od državnog tajnika, a bome ni od vas kolegice. Pa dajte ono, nemojte vrijeđati hrvatske građane ako već mislite nas koji smo tu cijeli dan.
Ovo ste iskoristili za repliku, dobivate opomenu. Odgovor na repliku, Grozdana izvolite.
Hvala lijepo. Hvala kolegice na tome, zaista nije mi jasno da oporba ne prepoznaje ništa od onoga što je napravljeno pa i sa ovim rebalansom, a ni onim prethodnim što se događalo jer je više nego očito da se i u prethodnom razdoblju itekako vodilo računa i o gospodarstvu i o poduzetnicima i o stanovništvu i o umirovljenicima. Da je itekako vođeno računa u uvjetima koji su bili pandemije da se reagiralo i brzo i efikasno pa kad pogledate da je preko 170.000 poduzetnika imalo potrebe za sredstvima da bi se pomoglo u vrijeme pandemije onda to već jako puno govori.
Slijedeća replika poštovani, nova povreda Poslovnika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Članak 238., pa kolegice molim vas nemojte vrijeđat oporbu ponovo ću vam reć. Dakle, mi predlažemo neke stvari, predlagali smo prije 7 mjeseci kad smo donosili ovaj proračun, ništa niste usvojili. Govorili smo o problemima u zdravstvu, govorili smo da će ovo biti problemi. Upozoravali smo na to i sad vi to rebalansirate i sad evo mi smo nekonstruktivni. E pa ako smo nekonstruktivni onda molim vas, mislim stvarno evo nemojte lagati hrvatskoj javnosti, samo vas to tražim [[Upadica: Ni vi.]]
Dobro, dobivate i drugu opomenu. Replika Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena kolegice Perić, izazovna vremena. Rekao bi da ova vlada kao malo koja u povijesti je prošla ovoliko izazova koji su stvarno donijeli puno toga na što se nije računalo i nije se moglo izračunati, od Covida pa evo i sada smo u vremenu koje je jako izazovno geostrateški gledano zbog agresije Rusije na Ukrajinu. Naravno poljoprivreda strateška grana gospodarstva i u ovom rebalansu proračuna se prepoznaje to. 200 miliona kuna je vlada rebalansirala za potrebe poljoprivrednika za pomoć pri proljetnoj sjetvi i naravno pri žetvi koja će doći. Tako da ja jesam za kritiku, ali za suvislu kritiku za ono što može unaprijediti domaći bruto društveni proizvod i na kraju krajeva ovdje se vidi ta vizija da se promišlja o onome što nas možda eventualno čeka u nekom vremenu koje ne možemo, ne možemo predvidjeti.
Da i ja sam za kritiku jer nekad kritika može potaknuti. Međutim, mi smo jako dobri svjesni što u zdravstvu itekako treba napraviti, da je potrebno i snimiti i provesti itd., međutim nalazili smo se u pandemiji 2 godine dakle kada nije bilo oportuno još i raditi neke velike promjene s obzirom na to da je cijeli svijet bio u problemima, a mi isto tako. A kad pogledamo koliko je uloženo i koliko se ulaže za mirovine, za dodatke, za ovo napomenuli ste dodatno za zaposlene, za poljoprivredu, dakle 200 milijuna nije dovoljno, reći će poljoprivrednici nije, ali je ova vlada iznašla načina kako i to osigurati i ublažiti bar djelomično sve ono što je posljedica rasta cijena energenata.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Hrvoja Zekanovića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predlagatelji, kolegice i kolege. Ja bih ovdje spomenuo dvije teme vezano uz rebalans proračuna. Prva stvar je, o njoj sam već rekao nešto u replici, pokušat ću sad malo evo, detaljnije upoznati i javnost, a i vas s tim problemom. Dakle pružatelji javnih usluga vodoopskrbe zbog iznimno velikog povećanja cijene električne energije su danas prisiljeni povećavati cijenu vode. Čuli smo danas i od kolege Bulja koji je govorio o tome i to je jedan objektivan problem. Ono, evo ja sam spomenuo npr. vodovod, šibenski vodovod koji danas pokriva čitavu Šibensko-kninsku županiju veći dio, čak i dijelove Splitske županije i da on, bit će vjerojatno da bi se zadržala ista situacija bez povećanja plaća, potrebno između 25 i 30% povećati cijenu vode zbog povećanja cijene električne energije. Ono što možda evo, kolege ne znaju i oni koji gledaju ovo, većina vodocrpilišta koristi električne pumpe za pumpanje vode za pokretanje sustava, a ako se poveća cijena električne energije, a ponudile su sada 300% veće nego što su bile, dakle 300%, onda imamo jedan problem golemi. Nije jedini trošak vodovoda električna energija, ali je značajna stavka. E sada, uveo sam ovaj nekakav dodatak za električnu energiju za umirovljenike, evo ja sad stvarno, razmišljao sam i malo razgovarao s ljudima koji su u resoru, koji bi se model mogao ponuditi. Ovo će biti jedan veliki udar na standard građana i smatram da bi se, evo, tu morao naći neki model da se i kroz, ne znam, da se možda i za građane, ne znam, možda za poduzetnike iako je za poduzetnike također, veliki problem ta cijena ograniči odnosno na neki način subvencionira. Ako je netko imao račun, ne znam, 200 kuna, minimalno će imati sada znači 260, a negdje i više. Kolega Bulj, ja govorim o vašoj temi, to je voda, poskupljenje vode. Druga stvar koju bi ja ovdje evo pozvao poštovane predlagatelje da malo vode računa, a to su uvijek one famozne cijene goriva i trošarine. Kad je cijena goriva 13 kuna, e onda imamo jako mnogo PDV-a i vidimo da se PDV zapravo sada zbog povećanja, zbog inflacije, da imamo, da se dobro PDV naplaćuje, odnosno da se puni proračun. Ja mislim da bi tu država upravo zbog toga što je evo, PDV, znači veliki bio cijene goriva mogle još utjecati na smanjenje trošarina i na smanjenje cijene goriva kroz smanjenje PDV-a na energente jer nije sada interes države da ona napuni proračun kroz cijenu goriva na teret građana i naravno poduzetnika, nego da se tu, evo ga, nađe neki balans, da se malo smanji PDV jer očito ga ima dovoljno zbog visoke cijene, pretpostavljam da ste shvatili o čemu govorim. Evo možda to, evo žao mi je što je ministar ovaj tren izašao, ali evo, to su te dvije teme. Dakle, ponovit ću, s obzirom da imam još minutu i po', cijena vode u velikoj mjeri ovisi o cijeni električne energije, ako je cijena električne energije za pružatelje javnih usluga opskrbe vodom išla 300% više, mora ići i cijena vode. To je, rekao sam primjer u šibenskog vodovoda, ako je 30%, 30-ak posto, što je veliki udar, negdje će biti i više. Šibenski vodovod ima sreću što kad je visok vodostaj u rijekama ima svoju proizvodnju električne energije, ima svoje generatore i proizvodi električnu energiju s kojima pokreće pumpe. Neki vodovodi, ja primjećujem, kod kolege Bulja to nemaju i onda će imati možda .../nerazumljivo/... i veće povećanje jer su ovisniji o električnoj energiji, evo to je stvaran problem.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Mišela Jakšića.
[[Upadica Zekanović: Zove rat u Ukrajini, kolega.]] Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Ministarstva. Kolegice i kolege zastupnici. Dakle nedugo smo imali raspravu o raspuštanju Sabora, o radu Vlade i ono što sam rekao tada, ponovit ću i danas. Osobno mislim da je ministar Marić dobar ministar, možda i najbolji u Vladi, jedino što moram naglasiti da njegov politički diskurs koji onda, naravno, diktira puno drugih politika koje se provode kroz Ministarstvo financija nije nešto što bismo bili spremni s ove strane sabornice podržati i za što bi se bili spremni zalagati jer dolazi iz nama apsolutno neprihvatljive ekonomske škole, pogotovo iz neprihvatljive ekonomske škole vezano uz trenutak u kojem danas naši građani, naša zemlja, pa i puno šire, cijeli svijet, živi. Žao mi je, isto tako, što nema i ostalih ministara jer neka pitanja koja su se i danas povela u sabornici su vezana uz sve druge ministre, pa i uz samoga premijera. Jedna od glavnih tema je zdravstvo, gdje osim bacanja jako puno brojaka, objašnjavanja da eto, nije dobro, ali se svi zajedno borimo, nismo ni jednom rečenicom čuli kako ćemo se pozabaviti tim problemom i kako ćemo ga riješiti da ne bismo doveli do kraja u pitanje funkcioniranje sustava jer znamo i sami da se to obično slama na onima koji su najugroženiji i koji si najmanje mogu priuštiti da si plate liječenje u privatnim klinikama. No, ono što bih volio posebno apostrofirati u svojoj raspravi su naše porezne politike. Dakle ova kriza je pokazala koliko imamo krhku ekonomsku strukturu, koliko nismo dovoljno napravili niti na energetskoj niti na poljoprivrednoj samodostatnosti, ali i koliko nismo u svim ovim godinama dovoljno napravili da imamo pravedan porezni sustav za koji nećemo moći reći da štiti privatni kapital i da omogućava onima koji su bogati, da imaju još i više. Nažalost danas je to tako. Imamo poreznu politiku koja se tiče poreza na dohodak gdje smo i na posljednjim promjenama omogućili da nama saborskim zastupnicima plaća ide gore 1000 kuna, a kuharicama i čistačicama u Saboru je išlo 50, 60 i rekli smo da je to jednostavno tako dobro. Naravno da nije dobro i naravno da bi bilo racionalno da više plaćaju oni koji imaju u startu više. Zanimljivo je isto, kako su se svi ministri financija do sada, dakle iz svih vlada, najviše i jedino i isključivo reformirajući porezne politike igrali sa porezom na dohodak, jedino su uvijek na kraju dana zaboravili reći građanima da to nije prihod države i da se država ne odriču nečega što je prihod općina, gradova i županija. Tu dolazimo do drugog polja da ulazimo nadamo se u Nacionalni plan oporavka i otpornosti sa jako puno projekata. Inače je zajednica općina već reagirala na određene raspisane natječaje. Većina u zajednici općina ima HDZ, potpisao je načelnik koji je HDZ-ovac i postavlja se pitanje sa ovakvim politikama prema lokalu koje će općine i gradovi pogotovo siromašniji uopće moći razmišljati o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti i o IT-u mehanizma. Da li je možda došlo vrijeme da konačno velimo da bi porez na dobit jednim dijelom mogao ostajati tamo gdje se stvara što bi stvorilo i kompeticiju među gradovima za privlačenje investitora, ali je možda došlo vrijeme da počnemo raspravljati o porezu na imovinu i porezu na luksuz, jer danas svi znamo da u ovo doba inflacije oni koji imaju lovu bjesomučno to ukrcavaju u nekretnine. Imamo ogroman porast nekretninskog tržišta i opet dolazimo do faze da bogati kupuju, a oni koji bi možda htjeli graditi svoj prvi dom se danas ne mogu uključiti u tu tržišnu utakmicu. To je cijeli jedan set rasprava oko poreznih politika za koje vjerujem da će biti volje. Jer ako smo imali pet paketa možemo imati i šesti, ali jedino i isključivo sa namjerom da vratimo pravednost i da jednostavno i ova kriza ne napravi sve što su radile i ostale krize, da su bogatiji postajali bogatiji, a siromašniji još siromašniji. I samo za kraj s aspekta druge izborne jedinice mislim da ministar financija zna koliko nosi druga izborna jedinica u proračun. U konačnici zna koliko recimo iz Koprivnice donosi Podravka sa svojom dobiti i ostalim rezultatom u sam proračun. Smatram da i problemi koji su se pojavili na drugom kolosijeku pruge koji je vrlo važan projekt poglavito na potezu od Dugog Sela – Križevci, a postoje prijepori sa izvođačima i na nekim drugim projektima, ali i pitanje koje se postavlja zbog poskupljenja materijala oko nastavka brze ceste prema Koprivnici i Bjelovaru ne bi smjelo ispasti da je netko opet iskoristio ovu krizu, da po jubilarni stoti put Koprivnica, Bjelovar, Vrbovec, Dugo Selo, druga izborna jedinica ne dobije iz državnog proračuna apsolutno ništa. Hvala vam lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava Mire Bulja.
Šta kazati evo ovaj rebalans uglavnom najvećim dijelom se odnosi na zdravstvo. Međutim, zdravstvene usluge u Republici Hrvatskoj nisu iste na cijelom području što bi Ustav nama naložio, ali pošto Ustav nitko ne poštiva, pa ni Ustavni sud tako da to ne očekujemo ni od Ministarstva zdravstva ni od Ministarstva financija. Ja bih samo kazao što se tiče zdravstvenih usluga da su one sve gore i gore. Na žalost ja bih volio da je drugačije, to je jedan lobij, ja mogu svima ispričati o lobiju, djelomično upravljaju Viteškim alkarskim društvom i komplet zdravstvom u Sinju. Odete na pregled kod ginekologa koji radi u domu zdravlja, on vam da uputnicu jedan od ključnih ljudi valjda, on vam na primjer da uputnicu da odete na pregled kod privatnika. U gradu Sinju također je taj u Viteškom alkarskom društvu i na kraju taj isti ginekolog koji je vas je uputio iz Doma zdravlja pregledava vas u privatnika. To govorim za žene kako sustav funkcionira i to su činjenice. I to je u biti meni oporba u gradu Sinju, u biti Viteško alkarsko društvo tj. uprava ne ljudi. Oni bi htjeli i dalje ne samo zdravstvom upravljati. Evo kolega Brčić vrlo dobro zna da upravljaju cijelim sustavom i to su problemi. To su problemi, to je HDZ infrastruktura, infrastruktura HDZ-a Viteškog alkarskog društva i tako u svim gradovima vjerojatno i poglavito županija koja im to dozvoljava da cijeli sustav preuzmu i što se kaže javno i privatno. Rade u javnom sektoru, a duplu plaću dobivaju u privatnom sektoru, ali dobro to su udružene stvari. Međutim, štete koje mi imamo posljedično sada o tome ću govoriti naravno u budućem periodu, jer takvo dolazi vrijeme ispred nas da moramo govoriti istinu i smo istinu, a kolega Brčić zna da ću ja govoriti istinu i samo istinu i dokaze. I to vam je tako jel'? A što se tiče ovoga problema koji imamo ogroman problem, to je problem, ja to govorim, ja sam postavio Plenkoviću pitanje, premijeru ovdje na aktualnom satu da nas čeka jedan ogroman problem. To je poskupljenje struje za vodovode poglavito u brdsko-planinskim područjima. On je to neozbiljno shvatio. Onda ću se vratit na pitanje onoga što ga boli, pitanje Hrvata u BiH, a nije shvatio da jednostavno kad struja poskupi 500% za vodovod i odvodnju u tom trenutku dolazi lančana reakcija gdje mora poskupiti voda i krajnjem korisniku, gospodarstveniku i naravno kućanstvima. O tome je problemu govorio već duže vremena i stvarno sam mislio da će se to ozbiljno shvatiti. Jer vi ste PR-ovski napravili da ste vi najuspješniji po pitanju rješavanja problema energetike nakon ovog covid terora, ove covid diktature sa tim covid besmislenim potvrdama. Napravili ste ogroman teror i sad naravno moramo poskupiti. To su sve rezultati. Međutim, rješenje postoji, ja ću ga uskoro iznijeti. Vjerujem da me slušaju svi gradonačelnici, načelnici iz drugih područja. To rješenje je vrlo jednostavno. Ja ga sad neću iznositi, ali evo za koji dan nadam se da ćete vi dati rješenje. Znači dajem vama vladajućima vrimena da se snađete, da date rješenje. Ako ne date vi rješenje ja kao gradonačelnik grada Sinja većinski sam vlasnik Vodovoda i odvodnje cetinskog kraja, gdje se djelomično i splitsko zaleđe napaja i ja ću donijet rješenje. I ono će biti strašno jednostavno, mogu ga reći u dvi riči. Tako da vam dajem vremena da n e bi bila, a dao sam vam previše vremena. Čak sam u županiji govorio to zadnji put na Županijskoj skupštini, ali to da se odgovaralo ja uopće nisam skužio o čemu. Ali vi ste dobro to PR-ovski odradili. Da je 10% poskupljenja ako možete da saslušate ovo je vrlo bitno uvaženi predstavnici ministarstva, nije njih briga, ovi vode svoju brigu igraju igricu jel najnovija koja igrica, državni tajniče, a nova igrica dobro. Probajte. Samo bi kazao da niste poskupili struju 10% nego puno više ste građanima Republike poskupili struju to ste tili PR-ovski podbaciti nama priko toga HEP-a koji je naš, a vidite što nam radi, poglavito kada govorimo o ovim brdsko-planinskim područjima do ravničarskih gdje ćemo imati manjih problema … nemaju nit će trebati dovoljno energije. Ja rješenjem imam, evo dajem vam par dana da se snađete. Hvala.
Ima jedna replika Zvane Brumnić poštovani.
Poštovani kolega Bulj. Očekivao sam da ćete u svojoj raspravi objašnjavajući ovaj problem oko poskupljenja struje za jedinice lokalne samouprave objasniti predstavnicima ministarstva da je HEP firma u vlasništvu države koja struju proizvodi 60% na amortiziranim elektranama, znači nema nikakvog logičnog razloga za poskupljenje te struje. 25% proizvodi iz nuklearke gdje također nema nikakvog razloga za poskupljenje, tako da je država u ovom slučaju praktički mogla limitirati cijenu struje na nivou praktički cijele države. Ono što je također mogla napraviti prihod odnosno dobit koju HEP ima od milijardu i 400 milijuna u prošloj godini odnosno pretprošloj stavit u smanjenje cijene struje. Niti jednu od tih stvari nisu napravili, a država [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] je 100%-tni vlasnik HEP-a.
Odgovor.
Točno, slažem se, međutim tribaju i ima on obaveze za stranačke kampanje triba tu novca uštediti pa mora lokalna samouprava tj. opet narod u konačnici građani poduzetnici nije bitno će tribati platiti te troškove. Naravno oni su izdašni i sponzori, oni izdašne otpremnine u HEP-u, oni imaju obiteljsko nasljeđe kod zapošljavanja u HEP-u oni sve to imaju, ono je naš HEP, mislim naš, stvara energiju, ali to je nasljedna jedna tvrtka koja je bi rekla monarhija jer je sve nasljedno u njoj s kolina na kolino, međutim ja imam rješenje za ovaj problem. Ja im dajem samo vremena malo da se snađu, međutim oni ili su zbunjeni, vidio sam da su počeli … kad je Zekanović to spomenuo onda je sigurno dobio nekakav imput od nekoga ovdje, vjerojatno kolegice iz Vodica. Znači ja imam rješenje za ovaj problem 500% poskupljenja struje za vodovode u brdsko-planinskim područjima, neću vam ga se reći, evo snađite se dajem vam vremena čut ćete ga uskoro, čut ćete ga uskoro i dobro će bit upamćen, upamtit ćete ga.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Marina Lerotića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pa evo već dugo traje ova rasprava o rebalansu i ono što je bilo na neki način i za očekivati da će se najveća rasprava vodit oko zdravstva o čemu se najviše govorilo i negdje u prosincu kada smo imali ovdje raspravu o državnom proračunu za 2022.g. i to ne čudi jer kad pogledamo najveće pojedinačno povećanje rashodovne strane upravo otpada na zdravstveno, nekih gotovo 4 milijarde kuna i onaj drugi najveći problem je što nije kad bi barem mi to platili pa da su svi problemi nestali, međutim već sljedeći mjesec to će opet biti 400, 500 milijuna kuna, pa za mjesec dana poslije još 400, 500 milijarda, dvije vrlo brzo se nakupi i na sljedećem proračunu ćemo opet vjerojatno najviše debatirati o rashodovnoj strani zdravstvenog sustava. I ono što smo uvijek govorili taj problem rashoda i potrošnje države koji nikako ne možemo ujednačiti sa prihodovnom stranom odnosno nemamo strategiju kako riješiti problem rashodovne strane proračuna, a s obzirom da znanje i političke volje očito isto tako nema. Mi smo, pa ja sam gotovo godinu dana apelirao tu na početku ovog mandata kad je bio problem tvornice Bata u Kanfanaru da se proba iznać rješenje, sjećate se bio je problem sa trošarinama i evo danas drago mi je da se taj problem riješio. I danas čitam da su u ove dvije godine investirali preko 400 milijuna kuna u kapacitete proizvodnje, zaposlili dodatnih 70 ljudi i to je ono što ovoj zemlji treba. Nažalost takvih primjera je u ovom trenutku premalo i mi takve tvornice, takve industrije trebamo ne samo u Istri nego diljem Hrvatske jer tu je i kolega nedavno govorio mi smo sagradili u Slavoniji u nekom mjestu vrtić, ali pitanje je za koga smo ga sagradili. Povukli smo sredstva iz EU, ok, ali za koga? A kad govorimo o sredstvima EU to sam se htio dotaknut. Znači mi imamo situaciju da ja mislim da je bio presedan u povijesti da smo mi iz Fonda za solidarnost nismo uspjeli trebali smo negdje sredine 6. mjeseca ove godine povuć sredstva, nismo bili spremni nemamo dovoljno kapaciteta da to povučemo i onda smo uspjeli dobiti dodatan period do sredine 6. mjeseca sljedeće godine kako bismo povukli sva sredstva. U Fondu za oporavak i otpornost do sad smo raspisali samo dva natječaja, samo dva natječaja, sve što imamo na raspolaganju moramo ugovoriti u sljedeće dvije godine, a potrošiti odnosno iskoristiti sredstva koja smo ugovorili do 2026. Mi smo evo već polovica '22., vrijeme prolazi, a kad vidimo Fond za solidarnost da nismo napravili dobar posao, kad vidimo da u Fondu za oporavak i otpornost ne radimo dobar posao, kada vidimo da smo, da, znamo se pohvalit je točno je ugovorili smo preko 120% sredstava u prošloj omotnici, to je bitno, ali je puno bitnije koliko smo tih sredstava povukli odnosno potrošili, a tu smo na nekih 65%. I s jedne strane imamo indeks razvijenosti gdje kaznite nekog tko je eto malo više razvijen i to bi čak bilo ok kad bi mi potrošili svih 100% sredstava, a vi nekom gradu ili općini odbijete projekt, a s druge strane novac se ne potroši. I onda kaznite nekog ko radi ko stvara, nije to sad, ja ono mogu govoriti iz perspektive Istre od kud dolazim, ali vi imate toga i u Sjevernoj Hrvatskoj, pa imate i na kraju krajeva i grad Zagreb. I na to apeliramo i nije da smo manje solidarni, nije nama problem da ne ode negdje drugdje, ali nemojte zakidat na taj način one koji rade i koji stvaraju. I mislim to je zaista jedna ono pokušavam bit konstruktivan i dat neki primjer da se ta sredstva iskoriste pogotovo kad argumentirano navedem da probleme, da imamo ozbiljne probleme sa povlačenjem europskih sredstava jer ih imamo, to je činjenica. I bolje za nas čim prije otvorimo oči tim prije ćemo valjda uspjet riješit taj problem. Evo hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega vi dolazite iz tijela razvijenijega dijela, dolazite iz razvijenijega dijela RH govorimo o Istri, ali isto tako činjenica kad govorite o povlačenju sredstava da imamo tu problem da se sredstva ne troše, a da neke određene lokalne samouprave ne mogu dobiti. Međutim, je činjenica isto tako da bi država morala progledati da i određene jedinice lokalne samouprave nemaju ni financijske kapacitete, ni znanja, ni iskustva, niti mogućnosti uopće da bilo šta apliciraju i to je problem znači u kojem se mi vrtimo u krug. Vamo ne možemo ispuniti te obaveze, a s druge strane netko tko može ne može dobiti. A bilo bi pravično naravno da se to koliko toliko ravnomjerno izjednači da te nerazvijene općine se razvijaju namjerno da se ne koče oni koji grade, međutim u nas je sve obrnutu, u nas je uvijek nekakav začarani krug u kojem se vrte i nema rješenja, slično kao i ovo poskupljenje struje. Struja nije [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kao poskupila, a građanima će bit 500% skuplja voda. Hvala lijepo.
Odgovor.
Je slažem se kolega Bulj, nemamo kapaciteta u nekim jedinicama lokalne i regionalne samouprave koji će napisat projekt odnosno aplicirat, nema ih ni država, ali to je nešto što smo trebali vidjeti u prvoj omotnici. Mislim mi doslovno imamo situaciju da netko tko zna raditi sa europskim fondovima, pa taj nema šanse da će otić raditi u jedinicu lokalne i regionalne samouprave. Za šta? Za 7.500 kuna, gledajte neće. Zašto? Jer će zaradit tri put više kao privatnik i tu isto imamo ozbiljan problem. Znači ne samo da jedinice lokalne i regionalne samouprave imaju problem kadrova, a to i ma i država zato jesmo tu gdje jesmo i zato ne uspijevamo riješiti probleme ove koje sam govorio u svojoj pojedinačnoj raspravi.
Sljedeća replika poštovani Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, dolazite iz jedne od najrazvijenijih županija u našoj domovini i vjerujem da isto kao i svi mi koji smo i na sjeverozapadu imate i nekoliko vjerojatno jedinica lokalnih samouprava koje nisu dovoljno razvijene i kojima je problem i sa zapošljavanjem ljudi i koji imaju problema sa izradom projekata. Bez obzira na to vjerujem da je županija pritekla tim ljudima u pomoć i da su oni projekt izradili. Međutim, s obzirom na to je je Istra razvijena i zbog toga što Hrvatska ne povlači novce iz fondova, mnogi projekti koji su gotovi stoje jer jednostavno ne dolazi novac. Da li možda znate koliko projekata stoji trenutno u Istri koji čekaju da se raspišu natječaji?
Pa ovako u ovom trenutku da budem iskren ne znam koliki je točan broj projekata na čekanju, međutim sigurno da smo spremi i na razini županija, ali vjerujem da su i gradovi i općine spremne jer su već dugi niz godina smo svi zajedno u cijeloj toj priči i samo čekamo da se raspišu natječaji, međutim problem je što ti operativni programi i učinkoviti ljudski potencijali i konkurentnost i kohezija i integrirani teritorijalni programi naprosto natječaji nisu raspisani jer još uvijek očigledno traje komunikacija između Ministarstva regionalnog razvoja i eu fondova sa Europskom komisijom i tu očigledno postoje određeni problemi. Koji su to problemi? Ne znamo jer ne možemo vidjet korespondenciju, ali problemi očito postoje i očito se presporo rješavaju jer evo kao što sam rekao već je prošlo godinu i pol, a natječaja još uvijek nema.
Sljedeća replika poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani kolega. Govorili ste o eu fondovima i iskorištenosti, ne iskorištenosti, apsolutno se slažem s vašim tvrdnjama, međutim moja briga je još veća pro futuro, dakle šta će se tek događati sa NPOO-om. Naime, ne znam da li ste primijetili, međutim postoje najave, a i vidimo već prema nekim natječajima da će velika većina natječaja biti po principu najbržeg prsta. To znači da ne samo oni koji imaju najkvalitetnije projekte neće dobit nego neće niti se dobivat po indeksu razvijenosti nužno nego oni koji imaju najbolju vezu da upadnu u prvih sekundu, dvije i da na temelju toga dobe sredstva. To smo vidjeli kako funkcionira sada na natječaju za energetsku učinkovitost kada ljudi koji su se javili u prvoj sekundi su bili 750 i nekoji po redu. Dakle, smatram da je to ono što će ugroziti i ovaj plan proračuna i trošenje sredstava iz NPOO-a općenito. Hvala.
Točno, slažem se [[Upadica Sanader: Odgovor.]] Točno slažem se s vama mislim da je to veliki problem, mislim da bi trebali projekte odobravat i valorizirati ih po njihovoj zapravo kvaliteti i po tome što oni donose u zajednicu u koju će se sutra ti projekti provoditi. A sad kad ste već spomenuli taj najbrži prst i Fond za oporavak i otpornost pa ako se ne varam upravo je na Banovini bio jedan natječaj za poduzetnike po principu najbrži prst gdje su se projekti prihvatili i čak su poduzetnici dobili odluku o financiranju projekata, krenuli raditi odnosno krenuli su u svoje investicije za što su i aplicirali da bi naprosto natječaj bio poništen, pa se postavlja pitanje zašto. Da li je dobio netko tko nije trebao ili se nije prijavo netko tko je trebao?
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Željka Pavića.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, ministra nema, poštovani tajnici. Ja sam evo zbog svih tih rasprava koje su ovdje imali naši predstavnici vladajuće većine promijenio svoju raspravu u cijelosti. Prvo, čuli smo od vladajućih da osuđuju ocjene nekih oporbenih zastupnika o nesposobnosti ministara pa i vlade u cjelini. Govorimo li o nesposobnosti i nerazumijevanju i lošem sagledavanju potreba u državi od strane pojedinih ministara odnosno dijela ili cijel vlade u periodu kad se donosi proračun nama je potpuno isto. Vi to možete nazvati kako god hoćete ali rezultat je isti, vidimo ga danas. Prije nepunih 5 mjeseci vladajuća većina je rekla u sabornici pred cijelom hrvatskom javnošću da je proračun dobar, razvojan, socijalan, održiv, glasan i glasamo za takav proračun. Gdje smo danas? Kad smo vam tvrdili da taj proračun nije dobar, kad smo tvrdili da imamo problema pogotovo u resoru zdravstva te argumente niste prihvatili. Pa vi ste profulali samo na, promašili ste samo na proračunu koji je vezan za Ministarstvo zdravstva promašili ste 27% ljudi. I tvrdili se da je to u redu. 5 mjeseci kasnije, danas govorite da je, ne govorite da je to bilo pogrešno prošli puta, ne, danas govorite da je ovo pravi proračun da je ovaj proračun dobar. A mi vam ponovo govorimo nije dobar, imat ćemo ponovo rebalans zbog istih problema. Vi ćete za par mjeseci kad ćemo raditi proračun opet govoriti o istim razlozima. O ruskoj invaziji na Ukrajinu, o zdravstvu, energetici, globalnim manjkovima radne snage, o inflaciji, sve će to biti nabrojano kao razlozi za slijedeći rebalans. Pa dajte prihvatite da nešto nije dobro, da to trebamo promijeniti, da trebamo drugačije reagirati. Na priče o broju zaposlenih već sam nekoliko puta ovdje reagirao. Nemojte obmanjivati hrvatsku javnost i govoriti o broju zaposlenom na način da uzimate u obzir one koji su prijavljeni na … [[Govornik se ne razumije.]] jer to nije točno. Tamo imate veliki broj studenata, imate veliki broj ljudi koji rade privremeno na određeno vrijeme. To treba uzeti u obzir. Kad govorite o isplatama poduzetnicima u cilju očuvanja radnih mjesta budite pošteni i korektni i recite hrvatskoj javnosti koliko je od podijeljenih novaca došlo novaca iz Europe onda o tome govorite jer to nije izdvojeno iz našeg proračuna, to nismo zaradili u Hrvatskoj, to smo dobili iz europskih fondova. Tvrdnje o velikom rastu gospodarstva, čime ste ih potkrijepili? Ajmo to provjeriti na način da uzmemo javne dostupne podatke. Na način da stavimo u odnos 2020. godinu kada nas je već pogodila Covid kriza i onda vidimo da rast prihoda od PDV-a u 2022. godini u odnosu na plan prihoda za 2020. godinu obilježio rast od 28,11%. A istovremeno rast prihoda od doprinosa je 18,56%. Što vam to govori? To govori da potrošnja u Hrvatskoj nije porasla zbog toga što su nam porasle plaće nego je poraslo zbog toga što su porasli dotacije odnosno uplate iz inozemstva naših ljudi koji su iselili iz inozemstvo jer ovdje nisu mogli raditi. To su oni novci koji se danas u PDV-u izražavaju. A kad uzmemo još u omjer i u obzir ono što se desilo sa PDV-om da smo smanjili stopu PDV-a na veliki broj proizvoda što je dobro i što je kvalitetno onda nam je jasno koliko zapravo imamo rast cijena i koliko je to nepovoljno za naše građane koji ovdje žive. I ne poduzimamo apsolutno ništa. Čak se otišlo toliko daleko da se govorilo o svjetskoj krizi koja je pogodila svijet od 2008. do 2015. i govorilo se o tome da je tu nešto kriva vlada koja je bila onda na vlasti, od 2011. do 2015. Gospodo draga nemojte zaboraviti da je vaš premijer tvrdio da će svjetska kriza zaobići Hrvatsku i da po tom pitanju nije poduzeo apsolutno ništa i ostavio državu poharanu i nepripremljenu za dolazak te krize. Eto, to je prava istina o tome govorim. Danas smo opet čuli najavu o boljem životu u Hrvatskoj i da će penzije rasti 10%. Stvarno pohvalno, ali nemojte zaboraviti da je jučer bilo objavljeno da će inflacija biti 9,6%. Koliko ćemo dati penzionerima 0,4% povećanja penzije? Nećemo dati ništa.
Prva je poštovanog Domagoja Hajdukovića.
Kolega Pavić, ja vas sad stvarno molim, prestanite lagat ovaj napaćeni narod. Ovaj rebalans nije zbog rata u Ukrajini, ne nije zbog promašaja vlade, ne nije zbog nedostatka vizije, nije zbog korupcije, nije zbog činjenice da u Ministarstvu zdravlja namještaju natječaje cvjećarima i fotografima, ne, ne, ne, ne. Ovaj rebalans je vjerojatno zbog Drugog svjetskog rata, valjda još osjećamo posljedica ili zbog Domovinskog rata ili zbog korumpirane Račanove vlade ili zbog krize 2008., ali ne daj Bože da je zbog nedostatka vizije ili sluha ove vlade za nešto na što smo upozoravali. Zato molim vas, molim vas prestanite iznositi ove netočne navode, nažalost taj institut više nemamo pa vam to ne mogu podići, morao sam repliku.
Hvala, hvala poštovani zastupniče. Mislim da je svima jasno da to što sam iznio je sve apsolutno točno. Nažalost pripadnici vladajuće većine ne žele prihvatiti činjenicu da su prije nepunih 5 mjeseci promašili cifru za, samo za zdravstvo za 27%. To nije malo i to nije dovoljno, pazite to nije dovoljno, trebat će nam još toliko. Treba će nam još toliko novaca čak možda i više da bismo doživjeli kraj godine i da bismo, da bi naši sugrađani imali zdravstvenu pomoć. Bez tih novaca koje ćemo imati u slijedećem rebalansu nema zdravstva. A govorio sam o tome već ranije, nije problem samo u ovom novcu koji smo dužni veledrogerijama, problem je i u novcu koji smo dužni prema HZZO-u jer nam bolnice su veliki novac dužni prema HZZO-u zbog mjera koje su bile na snazi i jednostavno nije se moglo ispunjavati svoje zadatke odnosno poslove koje su trebali ispuniti. Samo da vam kažem jednu informaciju Specijalna bolnica [[Upadica: Vrijeme.]] u Krapinskim Toplicama dužna je 90 miliona kuna.
Slijedeća replika poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega evo i vi ste se osvrnuli na probleme sa proračunom odnosno rebalansom proračuna u zdravstvu. Interesantno mi je što zapravo nema naših kolega liječnika iz vladajuće opcije da malo hvale ovaj proračun, očito se nema što hvaliti glede zdravstva pa ih zato i nema. No, idemo se još vratiti na zdravstvo, ono što ste govorili. Vi ste IT stručnjak pa onda volim ja s vama oko toga. Dakle, informatizacija zdravstvenog sustava, tu je predviđeno 54 300 000 kuna, ali se rebalansom uopće nije ta svota ništa mijenjala. Mislite li da mi nemamo što dodatno informatizirati? Dakle hoće li ta sredstva biti dovoljna? Imamo tu jako puno posla. Znači nisu sve zdravstvene ustanove još uvijek, nemaju uspostavljeni bolnički i informacijski sustav, pitanje upravljanja lista čekanja, zatim povezivanja nalaza pacijenata, e-Karton bolesnika i uređenje zdravstvenog sustava. Imamo 209 tisuća više osiguranika nego nas je stanovnika. Kad će se to riješiti? Dakle, informatizacija zdravstvenog sustava. Hvala.
Ne znam da li ste informirani, međutim, u proteklih nekoliko mjeseci, počeli su se seliti sustavi iz bolnica u CDU. Znači u Centar dijeljenih usluga, sa ciljem da bi se smanjili troškovi informatizacije u bolnicama. Koliko će to uspjeti i koliko će to biti uspješno, stvarno ne znam, to je teško procijeniti u ovom momentu, međutim, sigurno je da Centar dijeljenih usluga nije bio namijenjen za to. Ali, s obzirom da znamo napraviti promašaj i da se tamo nisu uspostavili oni sustavi koji su se trebali, trenutno se to radi na način da se taj CDU popuni na način da se zapravo informacijski sustav iz bolnica seli u taj CDU. Ukoliko bi se centralizirale sve usluge, da to bude na jednom mjestu, to bi bilo daleko, daleko jeftinije nego da svaka bolnica to radi za sebe. Da li će te se to u Hrvatskoj uspjeti, da li će se uspjeti u tako kratkom vremenu, to je veliko pitanje. I sigurno ćemo morati uložiti puno novaca da bi nam zdravstvo bilo u cijelosti informatizirano.
Sljedeća replika, poštovana Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Ja vas moram pohvaliti, rekli ste da mi koristimo sredstva iz EU fondova. Da, mi ih vrlo uspješno koristimo za razliku od SDP-ove koalicije koja kad je bila na vlasti ni to nije znala, imali ste jako nizak postotak iskoristivosti iz fondove europskih, EU, a što se tiče naše Vlade i ono što ona radi u kontinuitetu, povećavala je plaće, povećavala je mirovine, a vi ste jedino povećavali porezno opterećenje građana, dok smo ih mi našim poreznim reformama rasterećivali. Pa mi onda recite, danas dijelite savjete, baš me zanima u kojem smjeru biste vi ovaj rebalas ... [[Govornik nije uključen.]]
Poštovana zastupnice. Nakon vaših promašaja koje ste imali prije 5 mjeseci i promašaja koje imate danas, ovaj proračun je nemoguće popraviti. Jednostavno nemoguće. Drago mi je da se koriste fondovi u mjeri u kojoj se koriste, a maloprije smo čuli kolegu Lerotića, ne koriste se. Sredstva se ne povlače i imaju problema jedinice lokalne samouprave zbog toga što se to ne radi. A vi uporno tvrdite da je sve okej. Nije okej. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa ne, ja sam dao tu stotine prijedloga. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nijedan nije prihvaćen, ali nijedan prijedlog nije prihvaćen. .../nerazumljivo/... ovoga, amandmane smo prestali pisati jer se nijedan amandman ne prihvaća. Nisu dobri, je l' da? Eto, veli Branko nisu dobri. Pa da baš nijedan ne valja, to ne vjerujem. Tako da, kolegice, ja se s vama slažem, bilo bi dobro da povlačimo sredstva, bilo bi dobro da trošimo taj novac iz EU, međutim, to se radi u maloj mjeri, a ono što se troši, on se krivo prikazuje.
Imamo povredu poslovnika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Čl. 238, pa kolegica Jelkovac, citirajući njezinog kolegu ne laže, ali ponekad ne govori istinu. Evo, sad ne govori istinu. Pa koliko puta smo mi predlagali stvari? Pa sad vam predlažemo stvari. Pa kad je bio proračun, koliko ste amandmana odbili? Pa kad smo govorili o tome na čemu ćete, morate raditi rebalans, pa na tim stvarima ga radite. Pa prestanite ponekad govoriti neistine, kolegice jer stvarno više nije korektno prema ovim ljudima koji se ovdje trude od ove države nešto napraviti.
Dobro, vi ste iskoristili ovo za repliku pa dobivate opomenu, to je vaša treća opomena. Gubite pravo riječi do kraja rasprave po ovoj temi. Odgovor. Pardon, Erik Fabijanić, replika.
Ja znam da je u takvom proračunu PDV kad se referirate na, dakle prihod proračuna, PDV, kad se referirate na naše građane koji rade vani. Ali ima još jedna stavka koja je isto tako bitna i onda se može točno i mjeriti koliko PDV-a od ljudi koji rade vani dolazi iz inozemstva, a to je ono što je ova država zaboravila raditi bez duže vremena, ali sada de facto oporezuje porez na dohodak unazad 5 godina za nešto što je mogla činiti stalno i time de facto i ugrozila samu egzistenciju ljudi koje rade vani samo zato što su propustili ljude obavijestiti da su, ako imaju prebivalište u Hrvatskoj, rade u inozemstvu, ovaj, dužni su prijaviti dohodak i u ovoj državi. Tako da je i mjerljiv je rast i poreza na dohodak, ali isto tako i PDV koji dolazi po toj osnovi koji je sigurno i veći za one koji su i odjavili svoje prebivalište u RH.
Poštovani kolega Fabijanić, hvala vam što ste me dopunili. Već smo jedanput govorili o tome i stvarno nisam to danas spomenuo u svojoj raspravi, međutim, puna su nam usta turizma, a evo, prošle godine kad smo imali podatke, za sad još uvijek nemamo podatke, u prvoj polovici godine smo imali više prihoda od doznaka od naših ljudi u inozemstvu nego što smo zaradili od turizma, a to je kasnije još i raslo. A da ne govorimo o tome koliko se novaca zaradi od strane naših ljudi koji rade u Hrvatskoj, ali rade za strane firme, koji rade online, koji su povezani preko interneta i koji zapravo rade na drugačiji način nego što su ovi koji su kod nas zaposleni. To se zaboravlja. To su silne milijarde kuna o kojima nitko ne govori. Te ljude nije zaposlila ova naša država. Nažalost. To mi je žao. Žao mi je što naši mladi odlaze vani.
Posljednja replika, poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Pavić, ja ne znam zašto se vi ljutite, ali ako netko laže, lažete vi jer mislim ne govorite neistine, istine, neistine, jer mi odlazimo s vlasti 2011., BDP izražen u milijardama kuna, 338, pa 2012. 335, pa 336 2013., pa 335 2014. Tek 2015. 344, znači nekih 5, 6 milijardi više u tom čuvenom, velikom mandatu SDP-a koji vas je na kraju izbacio van iz te stranke. Plaća prosječna u 30 godina državnosti naše jedino vrijeme kad je pala za 83 kune je bilo u vrijeme te vaše vlade koju vi hvalite. Mislim što tu? Ako vam trebaju podaci imamo sve ovdje, ne treba se lagati. Ovo je matematika, brojka egzaktna. Nemamo mi šta tu puno pričati. Pa nema ni jedne brojke od 2016. koja nije bolja od svih onih koje ste vi imali, da ne govorim o zaposlenosti, o nezaposlenima itd. Mislim imate se pravo ljutiti, bit frustrirani ali nemojte osporavati brojke koje su jasne kod dan. Mislim, nemojte lagat ljude molim vas!
Odgovor.
Imamo povredu Poslovnika.
Povreda Poslovnika Erik Fabijanić.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Dobivate opomenu. Ovo nije bila replika vaša. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Pavić. Gospodine Boriću.
Možete vi vrijeđati koliko hoćete, možete i omalovažavati koliko hoćete ali od mene niste čuli ni jednu riječ pohvale za onu vladu. Samo sam rekao činjenicu, a to je da je vaš premijer tadašnji tvrdio da će svjetska kriza zaobići Hrvatsku. To sam rekao. Da su bili tamo vrhunski rezultati nisam rekao, a ona vlada je bila isto onoliko moja koliko je bila i vaša, kao što je i ova isto toliko moja koliko i vaša. To su naše Vlade, jer bi trebale voditi brigu o nama. Nemate vi svoju Vladu, a ja svoju Vladu i samo vi omalovažavajte, vrijeđajte koga hoćete, ali iznosite barem istinu u ovom Saboru.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Erika Fabijanića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege i predstavnici ministarstva. Ne mogu ne biti empatičan prema ministru financija. Teško je napisat proračun, a još je teže napisati rebalans. I tu zbilja kako da, ja mu skidam kapu, ja mu skidam kapu. Ali način na koji vi branite taj rebalans je očajan, jer imamo političke panflete, pozivamo se na prošlost s time da tu malo nedostaje argumentirane rasprave. To je jako dobro PR-ovski, ali gledajte ja sam u pravilu kao što i rekoh tri desetljeća bio u parlamentarnoj većini koja je morala braniti proračun. Nemojte me krivo shvatiti vi ste ispod razine lokalnih HDZ-ovaca vjerujte mi, Borić zna nešto o tome. Nije lako napisat proračun, ni rebalans. Imamo neke zadane parametre, dakle a to su troškovi. I s druge strane, gledajte uvijek ova časa može biti na pol puna, na pol prazna. Da li možemo sebi priznati jednu stvar, da mi kao država imamo probleme koji su strukturne prirode. Evo svi govorimo o zdravstvu itd. Strukturna pitanja su rješiva, mora samo politika to odrediti. Dakle, da bi riješili neke stvari moramo politički se odrediti oko strukturnih reformi, da li je to zdravstvo, da li je to nešto drugo bez daljnjega. A za to treba imati političke volje. Prema tome, ako nemamo snage za strukturnu reformu, onda nam i potres i rat u Ukrajini dođu fenomenalno dobro u političkoj retorici ali lažemo si jedan drugoga, lažemo si jedan drugoga. Ja ću isto nešto vrlo konkretno. Kad govorimo o rebalansu, govorit ću o APN-u. Dakle, prekjučer je izašlo na web stranicama da je za subvencioniranje kredita osigurano u proračunu, odnosno u rebalansu 50 milijuna kuna i po matematici oni su de facto već potrošeni. Iz kojeg razloga? Jer ako imamo 2700 do sad odobrenih zahtjeva, 4200 ukupno. Kad to pomnožimo sa prosječnom vrijednosti kredita, onda smo mi tih 5 milijuna ispucali već u ovih pet mjeseci. Ispucali smo ih. E dobro, istovremeno u rebalansu imamo skidanje od 42 milijuna i 600 000 kuna. Kad bih se ja bavio retorikom i stilskim figurama, ali ne bavim se time, nešto je skinuto od ukupna sredstva kojima raspolaže APN to je nekih 540 milijuna kuna. Ono što mene interesira, baš sa tog stanovišta interesira me da li je to gospodin Marić kao predlagatelj de facto koji je pisao taj proračun rekao novome ministru daj stisni malo ovog tvog šefa APN-a da malo nešto više napravi barem što se tiče podataka iz izvršenja proračuna po pitanju prihoda po osnovi nekretnina. Tu smo malo podbacili, pa natjeraj ga da radi, pa na taj način namakni ostatak sredstava. To je jedna od varijanta. To je priča koja se može ispričati na temelju brojki, možemo ih različito pričati. E ali ja vidim ovdje jednu drugu stvar. Onda bi čovjek rekao da je ovaj rebalans na majke mi. Dakle, nakon što je već prošao i utvrđen prijedlog rebalansa, dakle citirat ću izjavu ministra, kaže s obzirom na ovako veliki broj pristiglih zahtjeva normalno, a pitanje je koliko će ih biti do konca godine, dakle tako da je već proteklo, dakle čovjek radi preko vikenda, skidam mu kapu razgovarao o pitanju s premijerom i ministrom financija i dogovoreno je kako će ta sredstva osigurati tako da ne treba brinuti o tome. Dakle, skidamo s rebalansa 42 i nešto milijuna, ali mu je, evo imamo obećanje da će se to koncem vratiti. Sada da li, interesira me baš, uzimajući u obzir i Zakon o proračunu itd. da li je će biti takvi iznosi da mogu biti da se tolerirala unutar stavaka pa da to ne moramo rebalansirati ne, ali da svi zahtjevi i da će, koji su ono proceduralno opravdani, da će, da će ovaj, da će biti ispunjeni ne jer u protivnom ovo tu je rebalans na majke mi, ne. Evo, zahvaljujem.
Evo, povreda Poslovnika poštovani Josip Borić.
Hvala lijepa, kolega Fabijanić je povrijedio Članak 238., ne znam čemu je bila potrebna ova vaša konstatacija da smo mi ovdje na razini ispod lokalne razine kao zastupnici. Mislim ja osobno zaista znam puno lokalnih naših i vijećnika i regionalnih i državnih dužnosnika itd., mislim da smo svi određenih sposobnosti i pokušat nekoga izvrijeđat na taj način, mislim što ćete vi u toj socijaldemokratskoj, šta je to stranka, udruga, ne znam, pa vi nemate ništa osim ovu državnu razinu, možda vama svi ispod vas ne vrijede, ali jednostavno je ispod svake razine da vi to izgovorite [[Upadica: Vrijeme.]] kao jedan čovjek koji je vodio i skupštine i bio političar itd. … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Dobivate, dobivate opomenu [[Upadica: Imamo dušu.]] molim vas, opomenu dobivate. Replika, Renata Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ajde maknimo se od ovih, ovakve vrste komunikacija ja isto ne podržavam takav način razgovora. Strukturne reforme, spomenuli ste ih. Danas je više puta naglašeno kako nam je potrebna ozbiljna strukturna reforma zdravstava, ali mislim da to nije dovoljno da u RH imamo strašno puno problema i da nam treba niz tih strukturnih reformi pa onda molim vas podijelite s nama šta vi smatrate da trebamo prvo raditi.
Po meni dakako bi prioritet bio ono što su najviše, najviša izdavanja u proračunu na način da se troškovi optimiziraju i racionaliziraju, ali stvar je u tome što moramo prije svega sagradit percepciju javnosti da nije baš sve bajno i da dobro funkcionira. I da toga moramo biti svi svjesni. Pa isto tako recimo npr. ako pogledate vi dnevnike tko je kriv zato što se danas opravdano možda protestiraju vozači u sanitetskom prijevozu. Vozači u sanitetskom prijevozu su vozači koji su u domovima zdravlja. Dakle, s kime, s čime, recimo Ministarstvo zdravstva de facto i nema nekakve veze. I štrajkaju znate gdje, u onim županijama gdje ta nepravda postoji. Ne znam da li znate ali u Primorsko-goranskoj županiji ne štrajkaju zato to što je to izjednačeni i zato što je to riješeno. Prema tome nije za sve kriva ni država, ali moramo svi zajedno upregnuti se zato da napravimo sustav boljim, učinkovitijim i dakako [[Upadica: Vrijeme.]] uz [[Upadica: Vrijeme.]] habanja.
Slijede završne rasprave. Prva je u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo dobro je da smo se doduše sa zakašnjenjem uočili dugovi i potreba za hitno plaćanje tih dugova u zdravstvu, da se uočilo da nedostaje 27% sredstava da bi naši sugrađani mogli dobivati i dalje zdravstvenu zaštitu, da bi mogli kupovati lijekove jer bi bez toga uskoro bili bez neophodnih lijekova. Isto tako dobro je da su se poduzeli koraci u cilju smanjenja krize sa energentima. Znamo da će se nekih otprilike 75-6 miliona uložiti za troškove punjenja Okolia, što je dobro. Isto tako znamo da će zapravo opskrbljivači dobiti onaj dio odnosno da će morati uložiti onaj dio novaca koji je potreban da se to, da se to skladište napuni. Naravno ovdje mislim prvenstveno na prirodni plin i stoga u ovom rebalansu podržavamo da se ove stavke izmijene i prilagode potrebama naših građana. Ono što ne mogu shvatiti, kako je moguće da naša država nije u stanju ništa poduzeti da bi se dostigle cijene nafte i benzina koje su kod nas više za 40 i više posto nego u Mađarskoj. Na svoju repliku ministru Mariću nažalost nisam dobio odgovor, a postavio sam pitanje tko je pogriješio u svojoj procjeni, je li to bio ministar zdravstva koji je pogrešno planirao ili su u Ministarstvu financija smanjili njegove planirane veličine. Bilo bi dobro da to danas čujemo taj odgovor pa da znamo je li ministar zdravstva u potpunosti se izgubio u svojim procjenama ili je netko unaprijed odlučio da će se usluge u zdravstvu smanjiti, a s našim sugrađanima koji imaju zdravstvene probleme što bude bude, neka odu u Sloveniju pa neka tamo traže pomoć i u ostalim državama EU. Opet ću ponoviti i pitanje što je sa sredstvima koja su trebala biti planirana i rezervirana za razvojni sporazum Sjever. Ministre ovdje se ne radi samo o ministru Fuchsu kako ste meni odgovorili jer na potpisivanju tog sporazuma je bio premijer i 7 ministara, znači to su projekti koji su vezani za 7 ministarstava. Evo ovdje imamo i naše kolegice sa sjeverozapada, čuli ste to, čitali ste, bili ste prisutni, znate što se potpisivalo međutim evo do danas nažalost od 27.12. do danas nije održan ni jedan sastanak i ne postoji ni jedna inicijativa od strane ministarstva da se taj novac stvarno i uloži u te projekte u koji se treba uložiti. Ovo vas pitam u ime stanovnika 5 sjevernohrvatskih županije koje su s veseljem pretili potpisivanje tog sporazuma, a sad se pitaju zašto je sjeverozapad i opet zaboravljen i zašto se po tom sporazumu ništa ne poduzima, zašto se ništa ne događa, zašto se ministarstvo ne odaziva na sastanke, zašto nema nikakvog napretka od potpisa do danas. Samo da vas podsjetim da tu ima izuzetno važnih projekata, neki su projekti vezani i za gotovo sve županije kao npr. izgradnja brze željezničke pruge Čakovac-Varaždin-Lepoglava-Krapina-Zabok-Zagreb tzv. lepoglavska spojnica, nema ni traga ni glasa od početka bilo kakvih aktivnosti na tom dijelu. I ono što bi županije htjele da se to što prije pokrene nažalost do sada se ne rješava ništa. Znači ovo nije ministre vezano ministra Fuchsa, ovo je vezano za drugog ministra. Vi ste danas meni odgovorili da nema ministra Fuchsa pa mi ne možete odgovoriti na ta pitanja, ali opet ponavljam radi se o 7 ministra koji su bili na potpisivanju toga sporazuma i zapravo se ti projekti odnose na 7 ministarstava. Imamo tu izuzetno važnih projekata koji su vezani i za rast gospodarstva, ima tu i obrazovnih institucija, ima tu i zdravstvenih institucija. Nemojmo zaboraviti da se ovdje radi otprilike samo za ovaj dio oko, oko ovih projekata o 15,2 milijarde kuna, nakon toga još je tu 754 miliona kuna za gospodarstvo i industrijsku tranziciju sjevera Hrvatske i još 65,5 miliona kuna za pripremu projekte dokumentacije. Znači to sve nedostaje, ja to u proračunu ne vidim, a htio bi to vidjeti i bilo bi dobro ako mogu dobiti informaciju pa vas ovim putem molim da mi pošaljete informacije što je sa tim projektima, u kojoj su fazi, na kojim stavkama se to planiralo ili se nije uopće planiralo ili se uopće ne planira. I za kraj molio bih i predstavnike vlade i predstavnike vladajuće većine da se prestanu jednostavno baviti politikantstvima, da se više ne govori o reformama koje će se navodno provesti jer znate da se neće provesti nego da se ponovo odnosno napokon počnete baviti politikom i počnete upravljati državom i državnim institucijama. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane Sandre Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicima, kolege i kolegice, znači više puta kada smo ovdje govorili o proračunu rekli smo da ono po čemu je on za nas ključan je po tome da se iz njega vidi i politika i one javne politike koje vlada želi provoditi. Vrlo jasno se vidi čemu ova vlada daje prioritet, a čemu zapravo oduzima neku mogućnost razvoja. U tom smislu mada su moje kolege i kolegice već govorili o pojedinačnim stavkama i pojedinačnim problemima, ja ću reći nešto o amandmanima jer i naši amandmani isto tako izražavaju i našu politiku i što mi smatramo prioritetom. Tako primjerice tražimo da se poveća izdvajanje za pomoćnike u nastavi i to sa 29 na 35 miliona kuna ukupno iz razloga što već gotovo 8 godina se pomoćnici u nastavi financiraju iz ESF-a Europskog socijalnog fonda i u međuvremenu je broj učenika koji trebaju tu vrstu asistencije kao i broj pomoćnika višestruko narastao. Standardi koji su postavljeni tokom ovog niza godina sada su postali zaista vrijedan dio obrazovnog sustava i bitan su iskorak i u inkluzivnosti i u izjednačavanju obrazovnih i društvenih šansi naših učenika. Iz tog razloga smatramo da je nužno povećati ovaj iznos jer mnoge jedinice lokalne samouprave nemaju financijski kapacitet da samostalno financiraju rad potrebnog broja pomoćnika u nastavi pa onda imamo i velike regionalne razlike gdje ta usluga dostupna, a gdje nije u slučaju da nemamo zapravo dovoljno sredstava iz državnog proračuna. Druga stvar iz koje se također vidi ono čemu dajemo mi prioritet kao javnoj politici jest da tražimo povećanje sredstava za projekte civilne zaštite sa 2,8 miliona kuna na 42 miliona kuna. Iz razloga što je jasno da nas najveće ugroze, najveće ugroze jesu vezane uz klimatske promjene i jesu vezane uz poplave, požare i druge dakle nepogode kojima svjedočimo već dugi niz godina. U tom smislu cjelokupni kapacitet civilne zaštite trebamo jačati i trebamo u njega ulagati. Također želimo naglasiti da posebno male jedinice lokalne samouprave nisu u mogućnosti razvijati dakle sustave koji doprinose civilnoj zaštiti i daje iz tog razloga ovo povećanje apsolutno nužno. Također tražimo da se provedba Nacionalnog plana suzbijanja korupcije sa 16,5 tisuća kuna poveća na 2 milijuna kuna. Ne smatramo niti da je 2 milijuna kuna dovoljno, ali ili brišite dakle tu stavku iz proračuna ili jer zbilja 16 hiljada kuna ovak napisat da se daje za provedbu programa suzbijanja korupcije u državi u kojoj je korupcija percipirana kao najveći problem je zbilja smješno ili ćemo dati ozbiljne novce za to. E sad dolazimo do jednog fenomenalnog, fenomenalne pojavnosti u našem proračun koja zaista odražava stanje uma našeg ministra Banožića. Dakle, evo samo da vam kažem kako on vidi politiku obrane RH. Za razvoj cyber sposobnosti hrvatske vojske predložio je da se izdvoji 8,5 milijuna kuna, dok primjerice za duhovnu skrb traži 10,5 miliona kuna. Evo ljudi to vam sve govori, to vam sve govori gdje se Hrvatska nalazi i u kojem stoljeću se nalazimo. Dakle, cyber sigurnost i cyber napadi danas su jedno od najvećih i najrealnijih prijetnji koje imamo i to, i to imate u izvještajima i MORH-a i SOA-e i VSOA-e, ali ne mi ćemo dati dakle više za duhovnu skrb nego za razvoj cyber sigurnosti. U tom smislu naravno ide i naš amandman. Također tražimo da se poveća sa 3 miliona kuna na 13 miliona kuna unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji, a da se ta sredstva uzmu sa administrativne potpore Sveučilištu obrane i sigurnosti. Zašto Sveučilištu obrane i sigurnosti? Ne znam jel se sjećate kad je ministar Banožić predstavljao ovdje taj projekt tog sveučilišta rekao je da za njega nisu potrebna proračunska sredstva. Kak su sad potrebna proračunska sredstva? I to toliko sredstava koliko je predviđeno proračunom. Jednako tako tražimo i da se sredstva daju za uvođenje građanskog odgoja i obrazovanja, a smanje, smanji potpora Hrvatskom katoličkom sveučilištu u Zagrebu to bi isto pokazalo šta je politika 21. stoljeća ove vlade. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovanog zastupnika Marina Mandarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre zajedno sa suradnicima. Evo na samom kraju obećajem da neću svih pet minuta iskoristiti da malo ranije možemo danas i otići pogotovo uvažavajući sve vas koji ste cijeli dan ovdje bili u sabornici i pratili ovu raspravu. Evo ga, prvi rebalans ovogodišnjeg proračuna ja bih rekao ništa novo, nešto što smo otprilike gledali i prethodnih godina, možda nešto što možemo očekivati i idućih godina. Prihodi povećavaju se za preko šest i pol milijardi kuna. Ako ćemo malo samo o strukturi, naravno veseli to što se povećavaju porezni prihodi koji jesu glavni prihodi bilo kojeg budžeta. Kad gledamo porez na dobit planirani prihod od poreza na dobit povećava se za nekih 900 milijuna kuna. Naravno da on ocrtava i određenu povećanu gospodarsku aktivnost, odnosno očekivanu gospodarsku aktivnost. Što se tiče povećanja PDV-a i ministar je objašnjavao, a i bilo je danas rasprave da li je razlog tomu povećana inflacija pa to što su osnovice za obračun poreza porasle ili gospodarska aktivnost. Ministar je i na odboru jučer spominjao, vjerojatno je to kombinacija jednoga i drugoga. Nije to samo inflacija. Ima tu i pojačane gospodarske aktivnosti. Naravno to se vidi i kroz povećano i zapošljavanje i rast plaća, što se onda opet ocrtava na povećanim planiranim prihodima od doprinosa. Veseli i milijarda kuna planiranih više od EU sredstava. Što se tiče rashoda, naravno najviše je bilo riječi o zdravstvu. Ministar je jasno rekao dok god se strukturno ne riješi zdravstvo imat ćemo otprilike istu priču. Teze o tome da je promašeno inicijalno u planiranju proračuna za ovu godinu kad smo ga jesenas donosili za nekih 27%. Ne bih se s time složio. Jasna je zapravo i logika i politika Vlade, odnosno nadležnog ministra koji svake godine pri proračunu zapravo koliko je to u njegovoj mogućnosti pokušava da tako kažem zauzdati što je više moguće, a onda kako godina ide onda slijede naravno rebalansi koji su nekako odraz i događanja kroz godinu. Tako da osim povećanja sredstava za zdravstvo, za mirovine, naravno imamo povećanje sredstava uzrokovane opet nekom neprilikom, naravno situacijom u Ukrajini ruskom agresijom. Kad sam jesenas na završno govorio isto o proračunu također da sam se osvrnuo na potencijalne rizike imali smo corona virus u jeku, tinjajuću inflaciju i nekako smo svi zazvali da to bude to. No, eto ti vraga u drugom mjesecu tko bi rekao da će se zaratiti, pa problemi sa energentima. Nitko to nije očekivao. Naravno na Vladi je i na ministarstvu da se tome prilagodi i da odgovori. I onda opet imamo one mjere za energente koje su proljetos, rano proljetos donesene i to vidimo zapravo rezultate toga u ovogodišnjem proračunu. Drago mi je da opet vidim rast plaća javnih službi za 4%, naravno treba osigurati sredstva i za to. I dalje odgovorno tvrdim da u javnim službama niske su plaće, puno niže nego što su u realnom sektoru. I problem je zapravo zadržati i pridobiti najkvalitetnije ljude u državnu, u javnu službu. Znam to iz primjera lokalne samouprave i uvijek ću biti za povećanje plaće koliko god to dopušta proračun. Veseli me 104 milijuna kuna povećanje proračuna za sport. Sport nekako znamo koliko nam je bitan i koliko se volimo uvijek time pohvaliti i svako povećanje naravno da je za pohvalu. Samo ću se ukratko osvrnuti. Bilo je ovdje pritužbi kako je za rast cijena energenata, za inflaciju da je to zaslužena Vlada, odnosno greška Vlade, a kada je nešto dobro, kad rastu plaće, kad rastu zapošljavanja da je to rezultat tržišta. Potpuno pogrešno ja bih rekao, ne možemo reći da mjere politike ove a i prethodne Vlade nisu zaslužne za povećanje plaća i za povećanje zapošljavanja. I kratko samo još što se tiče Zakona o izvršavanju proračuna. Ne bih rekao da je to nevidljiv zakon, zakon koji inače prolazi ispod radara. Ja bih rekao kako kome vrlo bitan zakon zapravo koji možemo promatrati i kao neka uputstva za uporabu proračuna, modernizira se, olakšava postupanja. Evo toliko. Hvala od mene. Klub HDZ-a podržava. A skratio! [[Upadica: Cijelu sekundu!]]
Evo sa ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u jutro u 9,30 Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva. SJEDNICA PREKINUTA U 19,44 SATI
Sada ćemo prijeći na dnevni red, kao što smo najavili imamo objedinjenu raspravu o 3 točke, to su: - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu i projekcija za 2023. i 2024. godinu, uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. i projekcija za 2023. i 2024. podnose se i Prijedlozi izmjena i dopuna Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2022. i projekcija planova za '23. i '24. za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Hrvatsku agenciju za osiguranje depozita, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatske autoceste, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastruktura - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2022. godinu, drugo čitanje, P.Z. broj 202 i - Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2021. godinu Predlagatelj je vlada na temelju Članka 85. Ustava, Članka 39. Zakona o proračunu i Članka 211. Poslovnika Hrvatskog sabora te na temelju Članka 109. Zakona o proračunu. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe Članka 211. i 212. Poslovnika Hrvatskog sabora. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Konačni prijedlog zakona raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za poljoprivredu, Odbor za gospodarstvo i Odbor za obranu. Podsjećam na čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi Državni proračun i projekcije, ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka Državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu Državnog proračuna i projekcija, podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih Prijedlogom Državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Prije nego što dam riječ poštovanom potpredsjedniku Vlade i ministru financija Zdravku Mariću, imamo nekoliko zahtjeva za stankom. Prvi na redu je kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ove rebalans je rezultat dvije činjenice. Prva, nesporna kojoj svi svjedočimo iz dana u dan je rastuća inflacija. Međutim, druga je ta što neke stvari, kada se donosio proračun nisu dobro planirane. Kada se donosio proračun vrlo jasno smo rekli, niste predvidjeli sredstva za zdravstvo u dovoljnoj mjeri. Rezultat, dugovi rastu, obveze se ne podmiruju i moramo imati rebalans i opet ne predviđamo dovoljan iznos sredstava, tako da već sada možemo sa sigurnošću reći da ćemo u 9. ili 10. mjesecu imati i drugi rebalans, a možda čak do kraja godine i 3. Međutim, u ovom rebalansu se krije još jedan ozbiljan problem, a to je problem obnove i zato molim ministra da u svojem uvodnom izlaganju odmah odgovori na jedno pitanje. Zašto se smanjuju sredstva za obnovu? Mi znamo da je kod inflacije posebno došlo do porasta cijena građevinskog materijala, to znači da će svaka kuća koja se obnavlja biti skuplja nego što bi bila prije godinu ili dvije godine. Na tu inflaciju umjesto da dižemo sredstva za obnovu kako bi se obnova ubrzala, mi ih smanjujemo. Zato vas uvaženi ministre i potpredsjedniče Vlade, molim da odgovorite na to pitanje koje možda malo i izlazi iz resora financija, ali ne i iz vaših obveznika potpredsjednika Vlade i da nam kažete zbog čega se smanjuju sredstva fondu za obnovu i to u iznosu koji prelazi stotinu milijuna kuna. I za kraj, poštovani g. predsjedniče, vama jedna molba. S obzirom na opširnost materije i da se nismo vratili na one predpandemijske postavke u potpunosti, da se vrijeme za klubove produži na 15 minuta. Hvala.
Već je [[Upadica: A je, ispričavam se.]] I to samoinicijativno. Ništa. Druga je na redu kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Molim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Centra i GLAS-a. Danas imamo u raspravu jednu izuzetno važnu temu, to je rebalans, ali mislim da tema rasprave kad je riječ o rebalansu će se otvoriti o nečem drugom. Tema rasprave će se otvoriti kakvo nam je stanje u zdravstvu. Postoje dva dobitnika, ako to tako mogu nazvati, ovog proračuna, a ta dva dobitnika su dva ministra čije je prezime počinje na B i koji vode mrtvu trku tko će od njih biti gori ministar sad u ovoj Vladi. Riječ je o ministru Banožiću i riječ je o ministru Berošu. Ako bi se trebali odlučiti tko manje sposobno radi svoj posao, teško da bi se mogli odlučiti o kom je riječ. Ovaj proračun, odnosno rebalans, bez obzira što je u temi korone i u temi rata u Ukrajinu zapravo govori o problemu koji imamo u zdravstvu. I za taj problem koji imamo u zdravstvu nije kriv ministar Marić, kriv je kao potpredsjednik Vlade, ali ne kao ministar financija. On tu odrađuje tehnički posao, ali krivci su negdje drugdje. Nekako mi se čini da bi bilo pristojno i elementarno da su se ta dva ministra tu bili i da zapravo imamo prilike i neka pitanja postaviti njima, ali uvijek kad je tema rebalansa, govorimo o brojkama, a ne govorimo o suštini, zašto u rebalans ulazimo i što su teme. Ne mogu i ne dodirnuti se obnove. Tko se u javnom prostoru više sjeća da je postao jedan ministar koji se zvao Darko Horvat? Teško da ga se više sjećamo, a on je kriv zašto obnove nema. A ovaj nesretni ministar Paladina je na svu sreću su svjetla javnosti bili negdje drugdje, a on je ispod svega toga i kroz ovaj proračun zapravo se pokazuje obnove biti neće, a zadnja rupa na svirali, važeći ministru Paladinu je obnova. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani potpredsjedniče Vlade i poštovane kolegice i kolege. Klub Mosta je za potrebe ove rasprave danas izračunao koliko će biti zapravo šteta inflacije u RH. I to ne vidimo u diskursima, ne vidimo u raspravama, ne vidimo konkretne brojke te štete koja će ukoliko bude inflaciju koji će danas predstaviti naš ministar, u Hrvatskoj bili negdje oko 15 milijardi ili 20 čak možda. A ako pređe dvoznamenkastu brojku inflacija, mi ćemo imati trošak inflacije 25 milijardi kuna, što je negdje oko 5 Peljeških mostova i nitko ne raspravlja o tome kako ćemo mi tu štetu sanirati već danas. Da imamo konkretnu strategiju na koji način ćemo mi iskompenzirati i na koji način će se u budućnosti financirati ta šteta inflacija koja nas čeka kao cijelo društvo jer uvijek štetu inflacije kao takvu plaća cijelo društvo. Takva je. A druga stvar, razlog zbog čega se ovdje nalazimo danas, glavni razlog jest rebalans zbog zdravstva. Dakle mi u tom zdravstvu imamo problem dakle da nam je ministar optužen, odnosno USKOK istražuje dvije afere ili više možda njih. E to ulazi u sferu korupcije koja je u Hrvatskoj opet izračunata i vi imate da je po današnjem tečaju trošak korupcije u Hrvatskoj 70 milijardi kuna. I ako zbrojimo te dvije komponente danas, dakle i štetu inflacije s jedne strane imamo trošak korupcije to vam je 90 milijardi, to je pola današnjeg proračuna da uopće nismo krenuli sa raspravom, pola proračuna. I umjesto da stvarno krenemo u koštac sa inflacijom i u koštac s korupcijom gdje ministar koji je očito pogodovao svom paparazziu i sa svoje kad je imao političku.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Kolega Bajs, izvolite.
Gospodine predsjedniče sabora, gospodine potpredsjedniče vlade. U ime Kluba zastupnika Fokus i nezavisnih zastupnici zatražili stanku od 10 minuta. Pred nama je izmjena i dopuna proračuna RH za 2022.g., ja ću reći da je ona uzrokovana i ekonomskom situaciju, dakle porastom inflacije i naravno smanjenjem predviđanja za porast BDP-a u Hrvatskoj za 2022.g. Upravo su se stvari okrenule s jedne strane umjesto 7% porasta gospodarstva imat ćemo dva i nešto, a umjesto 2% inflacije gotovo 7,5. Međutim, kada pogledamo ono na što će se novci trošiti šta je povećanje to je samo zdravstvo povratno iste brojke kao što su bile 2021.g., nabava protuzračnog sustava za našu hrvatsku vojsku nakon pada drona i još nekoliko stvari. Ja ću reći da ovdje mnogo stvari nedostaje da nije ni na koji način u državnom proračunu predviđeno. Naime, Vlada RH napravila je mjere za potporu kako građanstvu prije ukrajinske krize i ukrajinskog rata. U ovom državnom proračunu se ne predviđa nikakve dopunske mjere, a to bi trebalo biti. Uz takav porast inflacije 5% i nešto u siječnju, 9% u travnju mi bi očekivali da to bude sukus ovog proračuna, to znači da se pomogne životnom standardu građanstva, umirovljenika, onih koji rade da se pomogne gospodarstvu i od drugih dio država EU već sada radi na novim mjerama i već ih provodi, a mi tu stojimo na nuli. I k tome ako mi očekujemo da to ne uzrokuje nikakve potrese na nizu specijalnih i posebnih dijelova gospodarstva kao što je recimo poljoprivreda i u ovom slučaju govorim o građevinarstvu koje ima fiksne ugovore to je ono što nedostaje, što fali [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i što očekujemo da bude u proračunu, a nije.
Stanka je odobrena. Kolega SAčić izvolite. Kolega BAjs samo isključite se molim vas. Evo izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. U ime kluba Hrvatskih suverenista izjavljujemo i tražimo stanku u trajnu od 10 minuta kako bi još jednom hrvatskoj javnosti, a svima vama kolegice i kolege ukazali osobito dali potporu. Iščitavajući prijedlog rebalansa proračuna doista smo neugodno iznenađeni i utvrdili da se opet i o ovom prijedlogu tog važnog dokumenta ništa značajno ne poduzima za poboljšanja rada DORH, USKOK-a za tijela koja su najodgovornije za progon kriminalnih djela u Hrvatskoj niti im se osigurava prostor za povišenje plaće, niti za materijalno-tehničke uvjete rada imaju deklatorno sve, a u stvarnosti su im ruke vezane i dapače osim što ih se financijski kinji i zloupotrebljava ta njihova obaveza od strane izvršene vlasti da mora osigurati njihova sredstva za neometan, neovisan rad po ustavu koji im se garantira, naš predsjednik vlade, nažalost pa čak i predsjednik države nekažnjeno si dozvoljavaju prozivati i pozivati, naređivati, zvati telefonom zamislite glavnu državnu odvjetnicu to smiješ radit, ovo ne smiješ radit. Trebamo biti oštriji i financijski ih osigurat da budu neovisni, a onda i kazneno pravno zapriječiti svakom bez obzira koju vlast održavao ako prijeti državnoj odvjetnici da mora završit u zatvoru, kao što se sudovi uredno zaštićuju u kaznenim djelima pa zadnjih godina nemamo više nikakve izlete od političara da sud ne vrijedi, da laže, da je korumpiran itd. u konkretnom slučaju.
Stanka je odobrena. I kolegice Vukovac izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle u ime kluba Za pravednu Hrvatsku također tražim stanku u trajanju od najmanje 10 minuta. Naime, danas trebamo kroz ovu točku dnevnoga reda razložiti prijedlog rebalansa proračuna. Ono što je važno reći da bi i naši građani razumjeli dakle država planira potrošiti više čak 9,2 milijarde kuna. Ja ću samo napomenuti da je država ubrala više prihoda od poreza na dodanu vrijednost u posljednjem razdoblju čak 1,8 milijardi kuna, kad govorimo o prihodima od doprinosa tu je država ubrala više čak 1,9 milijardi kuna, hoću reći da je naša država izgleda profitirala u ovoj krizi, a pitanje je zapravo koliko još takvih opterećenja poreza, prireza, nameta, poskupljenja naši građani i naši poduzetnici još mogu izdržati. Očekivali smo da će država korigirati svoju potrošnju međutim to se ne događa, a ja ću iskoristiti trenutak pa ću napomenuti da je evo i ovaj ministar je dio vladajućih koji su nam prije nekoliko godina prezentirali metodu koja je trebala dovesti do smanjenja 1,5 milijardi kuna kako je to metoda Standard Cost, metoda po Standard Cost modelu koja je zapravo međunarodno priznata metodologija koja je razvijena u Nizozemskoj, a trebala je dovesti samo u prvoj fazi do smanjenja dakle 1,5 milijardi kuna i to troškove poslovanja našim poduzetnicima, dakle trebali smo ih administrativno rasteretiti odnosno administrativno rasteretiti cijelo naše gospodarstvo. Do toga nije došlo. Zašto se te metode i dalje ne primjenjuju? Jesmo li svjesni trenutka u kojem živimo i kada ćemo početi primjenjivati metode koje primjenjuju [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] razvijene zemlje članice i dovode do ušteda građanima.
Hvala kolegice Vukovac, stanka je odobrena. Evo imamo još zahtjeva, kolegica Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi još jedanput pokazali zapravo kako je rebalans proračuna itekako potreban. Naime, prethodna godina 2021. bila je godina, Covid godina u kojoj smo jako brzo i sa vrlo visokim rastom od 10,2% izašli iz krize. Međutim, unatoč tome, evo, početak ove 2022. dovelo je do novih geopolitičkih problema i napetosti, čime se zapravo došlo do određenih problema i u opskrbi energentima i rasta inflacije i sl. Sve to je zapravo rezultiralo da se ova Vlada morala dodatno brinuti o svim onim efektima koje upravo ta kriza izaziva, a to znači voditi računa upravo o održivosti sustava, kako zdravstva, tako i mirovina, a isto tako i pomoći građanima sa navedenim inflatornim kretanjima vezano za energente. Stoga ovaj proračun i ovaj rebalans upravo doprinosi tome da bi građanstvo i da bi građani mogli izdržati sve ove napade koji su zapravo egzogeni i koji na taj način zaista ne mogu sami sanirati. Prema tome, ovaj rebalans dokazuje upravo to da je on potreban i da na ovaj način se može itekako dobro upravljati financijskom situacijom u državi.
Stanka je odobrena. Kolegice Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kao i ostale kolegice i kolege, u ime Kluba socijaldemokrata molim vas stanku u trajanju od 10 minuta. Mi bismo ovom prilikom željeli ukazati na činjenicu da ovaj proračun ne proizlazi iz, ovaj rebalans proračuna ne proizlazi iz situacije u koju smo dovedeni i zatečeni globalnom situacijom u Europi u svijetu ovoj godini već dolazimo u rebalans zbog lošeg planiranja ove Vlade i zbog činjenica da izostaju one suštinske reforme koje su nužne ovoj državi. A i sam ministar Marić često puta je rekao da nije vidio tu reformu zdravstva koju cijelo vrijeme najavljuje ministar Beroš i očito je da ni u vladajućoj većini nema jedinstva oko toga kakva je i da li je potrebna reforma zdravstva. A da je reforma zdravstva potrebna, svake godine iznova pokazuju nam rebalansi i pokazuju nam proračuni kada moramo krpati rupe da bismo zapravo došli u naplatu potraživanja u zdravstvu na stabilnih, kako vole reći 120 dana za ljekarne, odnosno 180 dana za bolnice. Znači iz godine u godinu ponavlja se isti scenario na našem rebalansu, mi uvijek uzimamo novac za krpanje rupa u zdravstvu, to zdravstvo, sustav mora doći u razinu samoodrživosti, on nikako ne smije izgubiti na kvaliteti i dostupnosti za naše građane, što nažalost zadnjih dana i mjeseci sve više svjedočimo u RH. Naravno, mi smatramo kao socijaldemokrati da privatni sustav ne može i ne smije biti alternativa dobrom javnozdravstvenom sustavu u RH i da ova Vlada među prvim reformama koju mora provesti je provesti reformu održivog javnozdravstvenog sustava koji će biti na korist svim građanima, a ne koji ćemo iz godine u godinu krpati.
Hvala. Sada ćemo napraviti stanku do 11 sati i 15 minuta. Nakon toga će nam se obratiti potpredsjednik Vlade i ministar financija. STANKA U 11,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,15 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici nastavit ćemo sa radom. Kao što sam najavio sada će nam Prijedlog rebalansa državnog proračuna predstaviti potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo na početku moja isprika na glasu, evo sve sam učinio ali nisam ga uspio skroz vratiti ali mislim da će izdržati, nadam se da će izdržati da se uvodno obratim i odgovorim na sve vaše replike, odnosno po potrebi u tijeku rasprave i na sva druga pitanja. I u ovim obrazlaganjima stanke dosta je pitanja podignuto, vjerujem i u okviru replika najveći dio će se odnositi na zdravstvo, na inflaciju. Spomenuta je i obnova. Odmah ću na početku reći, dakle ne smanjuju se sredstva za obnovu, ona se povećavaju za gotovo 300 milijuna kuna kad se gledaju svi ti izvori i mislim da što se tiče same obnove odmah da jednostavno odgovorim u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna nekoliko odredbi smo uključili i na neki način prilagodili kako bi povlačenje sredstava kako Fonda solidarnosti, tako i Fonda za obnovu a i onih ostalih izvora državnog proračuna učinili što je moguće jednostavnijima, prohodnijima, efikasnijima u konačnici. Dakle, vrlo je jednostavna rečenica što se tiče obnove nema smanjivanja sredstava, dapače povećana su sredstva, ali isto tako i olakšane su procedure korištenja određenih sredstava. Prije nekoliko tjedana Vlada je usvojila na svojoj sjednici program konvergencije kojim je između ostaloga makro ekonomske projekcije za ovu godinu ažurirala. I ono što smo učinili mi učinili su u međuvremenu i brojni drugi akteri, pa tako i Europska komisija prije nekoliko dana. Fitch Ratings agencija također prije nekoliko dana, vodeći analitičari itd. Projekcija rasta za ovu godinu je korigirana na nešto nižu razinu što se tiče Vlade sa 4,4 na 3%. Glavni i osnovni razlog za to ili dva glavna razloga su s jedne strane visoka i viša baza prošle godine, jer rast prošle godine je zapravo bio iznad svih očekivanja. 10,2% rasta BDP-a u Hrvatskoj je drugi najviši rast u EU. S druge pak strane s obzirom na i dalje jako visoku razinu neizvjesnosti najvećim dijelom vezano za rusku invaziju na Ukrajinu, ali isto tako i sve vezano uz cijene energenata, cijene hrane općenito najave dizanja kamatnih stopa i neka veća ostvarenja i slično mi naravno uvijek u našim makroekonomskim projekcijama zadržavamo jednu određenu razinu koja zapravo daje nam manevarski prostor da možemo reagirati po potrebi ali isto tako učiniti sve da te negativne reperkusije smanjimo, a pozitivne efekte što je moguće bolje iskoristimo. Slična tema i slični argumenti se mogu koristiti i kod naše korekcije stope inflacije za ovu godinu, prosječnu stopu inflacije, onaj indeks potrošačkih cijena smo korigirali na višu razinu i to na razinu od 7,8%. Koliko sam pratio analitičare brojne i u Hrvatskoj i vani, to je zapravo i najviša procjena što se tiče Republike Hrvatske. Ostvarenja prva četiri mjeseca, u ponedjeljak je Državni zavod za statistiku objavio podatak za travanj i inflaciju od 9,4% zapravo potvrđuju da je naša projekcija na realnim osnovama. Međutim kao i kod BDP-a također postoji čitav niz negativnih čimbenika rizika. U prijevodu da se ta na žalost stopa ostvari i u nešto višem iznosu. Međutim, naravno da je na nama sve što možemo i u okviru mogućnosti ja ću govoriti u ime fiskalne politike, ali sam siguran da i monetarna politika koja je nezavisna, koja odgovara Hrvatskom saboru, ovom Visokom domu također promišlja što i na koji način može učiniti kako bi se između ostaloga i ti inflatorni efekti, učinci ublažili jer u konačnici i temeljni cilj Hrvatske narodne banke je održavanje stabilnosti cijena. Dakle, ne samo fiskalna politika nego i monetarna. Temeljem tog makro ekonomskog okvira mi smo krenuli u korekciju, ali ne samo makro ekonomskog okvira, nego i ostvarivanja prihoda proračuna u prva četiri, odnosno polovica petog mjeseca je iza nas. I temeljem toga stvoren je novi okvir prihodne strane proračuna. Ukupni prihodi su povećani u odnosu na izvorni plan sa 6,6 milijardi kuna. Jedna molim vas napomena a temeljem jučer rasprave na matičnom odboru koja je bila izuzetno kvalitetna, zahvaljujem predsjednici, zamjeniku i svim zastupnicima kako saborskim tako i onima vanjskima koji su sudjelovali u raspravi kako i doliči matičnom Odboru za proračun, a prema izvješćima i informacijama mojih kolega i svi ostali odbori su zaista prošli u jednom konstruktivnom tonu. Ono što hoću reći, dakle ovaj rebalans kao i svaki puta kad vam donosimo taj set i skup materijala on je uvijek u skladu sa Zakonom o proračunu koji propisuje kako i na koji način tablice trebaju izgledati, što se s čim uspoređuje. Mi smo uz to napravili jedan dodatak samom proračunu, a i jednu prezentaciju koja je javno dostupna, koju imate, vidim da mnogi imate u klupama da se jednostavnije uspoređuju brojke, jer razlikujemo tri hajmo reći tako kolone ili stupca. S jedne strane to je izvorni proračun za ovu godinu. On je u međuvremenu sukladno zakonskim ovlastima određene preraspodjele koje smo učinili korigiran na tekući plan, a sada imamo i novi plan, tako da evo temeljem i opaski koje smo imali u proteklim rasprava o proračunu i rebalansima proračuna unaprijedili smo i taj način izvještavanja, tako da vama isto tako bude jednostavnije i za samu raspravu, za vaše izlaganje u ime klubova pojedinačno, ali isto tako prije svega naravno za naše građane. 6,6 milijardi kuna povećanje u odnosu na izvorni plan prihodne strane proračuna pri čemu naravno prednjače porezni prihodi. E sad, tu dolazimo do onog najvažnijeg dijela, a to je rashodna strana što nas najviše i zanima uz dužno poštovanje prema prihodima naravno. Rashodna strana, čuo sam malo prije dobro ste rekli 9,2 milijarde kuna kad se gledaju samo rashodi iz onih tzv. općih izvora. Ono što utječe na rezultat proračuna mi to zovemo po računovodstvenim kontnim planovima 1, 2 i 8. Dakle, ono što zapravo ubiremo kao opće porezne prihode i distribuiramo odnosno kao takve imaju efekta na ukupni rezultat. Kada gledamo sve izvore, kada tome pridodamo i europske fondove i vlastite i namjenske prihode, e onda je to povećanje 10,9 milijardi kuna sve skupa ukupni državni proračun. Imate razradu po ministarstvima, upravo na tragu onoga što sam maloprije rekao izvorni plan, tekući plan, novi plan. Međutim, u tom prezentacijskom materijalu smo između ostaloga sumirali najvažnije stavke, da iz toga svega izvučemo ono što je zapravo najvažnije i za prezentirati visokom domu, ali isto tako prezentirati hrvatskoj javnosti. Dakle, najveće povećanje na, se odnosi na zdravstvo. Samo po pitanju obveza prema dobavljačima, veledrogerijama i svemu onome što je vezano uz lijekove, sanitetski materijal i ostalo 3,5 milijarde kuna razbijeno između toga da li ide bolnice ili ljekarne, dakle putem ministarstva ili HZZO-a. Znate da je HZZO još od 2013. odnosno 2014. izvan Državne riznice ali je u konsolidiranoj općoj državi. Dakle, ja bi rekao manje važno. 3,5 milijarde sve skupa. Nije to jedino, za zdravstvo se još dodatno izdvajaju sredstva vezano kao i za obrazovanje za određene sudske presude. Postoji i dodatna izdvajanja za klinički bolnički centar u Rijeci, gotovo 50 miliona da se i taj projekt koji koliko i čujem u Primorsko-goranskoj županiji i u Rijeci jako dobro i prepoznat i poznat tako da će se na ovaj način i s ovim sredstvima zapravo to sve skupa uobličiti i završiti. Također, druga najveća stavka povećanja su mirovine i mirovinska primanja, uvijek jako jasno nedvosmisleno želim slati poruke što se tiče naših umirovljenika. Proveli smo indeksaciju mirovina od 2,2% u petak na obljetnicu između ostaloga i postojanja HZMO-a isplaćen je onaj tzv. kolokvijalno rečeno energetski dodatak za umirovljenike kao jednu od mjera u onom paketu antiinflacije odnosno u smislu ublažavanja efekata inflacije. Vjerujem da su brojni naši roditelji, bake, djedovi već su potvrdili, ja sam provjerio, je sjelo je. Ta mjera i jedna i druga što se tiče same mirovine i mirovinskih primanja za drugu polovicu godine u ovom trenutku teško je projicirati i reći decidirano, ali vrlo izvjesno da će indeksacija mirovina biti i viša od ove prve. I sukladno tome jasna, nedvosmislena poruka prema umirovljenicima koliko god bude osigurat će se sredstva. Dakle, mirovine i mirovinska primanja nikad nisu, niti će biti pod znakom pitanja kao takve. Uz to naravno čitav niz stvari u samom proračunu, ja ću napomenuti da sve vezano uz ukrajinsku krizu također u rebalansu bilo da govorimo o zanavljanju i nabavi dodatne robe za naše robne zalihe, ne samo zbog punjenja njihovih nego zbog, obzirom i na poremećaj koji se događaju jer u Ukrajini kao jednoj od značajnijih i poljoprivrednih i prehrambenih čimbenika na globalnim razinama obzirom na ove poremećaje već se sad vide, a evo očekuju se i dodatni poremećaji na globalnim razinama, pa između ostalog sukladno tome smo određene stvari napravili, ali isto tako obzirom i na činjenicu da je već značajan broj i ukrajinskih državljana došao u RH i da smo ih zbrinuli i da ćemo ih zbrinuti. Znate i sami, sve mjere koje je vlada između ostalog rekla, pa tako između ostaloga i mjeru da ćemo subvencionirati i privatni smještaj odnosno udomljavanje ukrajinskih izbjeglica. Također, četvrti, velika stavka u smislu onoga što se tiče rebalansa je naš dogovor sa sindikatima državnih i javnih službi, ovaj puta svi, sve sindikalni predstavnici odnosno oni koji su reprezentativni su potpisali novi temeljni kolektivni odnosno kolektivni ugovor gdje je prepoznato povećanje 4% osnovice, povećanje sistematskih pregleda, prijevoza i čitav niz drugih mjera koje uz dužno poštovanje ali financijski su nešto manjeg obujma ali sigurno da su važne da se unaprijedi i poboljša materijalni status naših zaposlenika. Tu su naravno i sredstva izdvajana za poljoprivredu, za obranu i jamstvenu pričuvu. Ja mislim evo koliko sam pokušao u 7 godini mog osobnog mandata kao ministar financija i čitavog niza proračuna i rebalansa nisam se sjetio ni jedan puta da smo jamstvenu priču urgirali, možda griješim, ovaj puta smo morali obzirom na protestirano jamstvo od 32 miliona eura od prije neki dan, itd., itd. sve te stavke koga god zanima naravno slobodno pitajte nastojat ću nešto odgovoriti. U svakom slučaju da se vratimo na ukupnu sliku. 6,6 milijardi povećanje prihoda državnog proračuna. 10,9 povećanje rashoda državnog proračuna i samo kad gledamo državni proračun to je onda kao to posljedicu ima povećanje ukupnog deficita za nekakvih 4,3 milijarde kuna. Međutim, izvanproračunski fondovi, lokalna samouprava, jel lokalna samouprava bez obzira što nije predmet naše rasprave danas i o njima kao takvima ne raspravljamo i ne glasamo, možemo se naravno dotaknuti, ali i oni bilježe značajno bolje prihode. Investicijski ciklus i nekakva dinamika ostvarenja dosadašnjeg rezultata kako prošle tako i prvog kvartala, prvog tromjesečja ove godine pokazuju da će rezultat biti bolji odnosno deficit manji te isto tako mi moramo učiniti određene prilagodbe za onaj sustav ESA 2010. što je usporediv sa svim zemljama članicama EU. E kad se to sve skupa zbroji, konsolidira i prilagodi naš ukupni deficit opće države po ESI to je onaj glavni podatak raste sa 12 milijardi na 13,4 milijarde kuna. Dakle, sa 2,5% bruto domaćeg proizvoda na 2 zarez ili 2 cijela 8%. Mi smatramo u vladi kao što smo dosada od 2016. svake godine jedna od naših objedinjenih točaka je izvršenje proračuna 2021. pa ću potrošiti jednu kratku rečenicu na nju. Svake godine pa čak i u onoj baš pandemijskoj 2020. ostvarili proračun bolje od onoga što smo očekivali. Prošla godina u odnosu na zadnji rebalans 4,1% BDP-a deficita, deficit je bio 2,9%. Dakle, što sam poručio jučer i na matičnom odboru to ću i sada reći. Naravno da ćemo učiniti sve da ostvarenje proračuna bude i bolje, sa višak prihoda znate i sami svih ovih godina smo mudro usmjeravali na porezno rasterećenje te na smanjivanje udjela javnog duga i općenito na javni dug, a rashode držali unatoč svim mogućim izazovima s kojima smo suočeni, zapravo držali u okviru mogućnosti odnosno onoga što smo originalno predvidjeli. Uvijek završavam sa onom slikom ili grafikonom što se tiče javnog duga koja govori puno više od svih ovih mojih riječi promuklih ali ona zapravo pokazuje da zapravo svih ovih godina mi imamo konstantnu putanju smanjivanja udjela javnog duga u BDP-u, jedina iznimka je 2020. godina gdje smo imali jednokratni efekt povećanja zbog pandemijske godine. Maloprije je uvaženi zastupnik Troskot između ostaloga rekao o tim izračunima što se tiče troškova inflacije. Teško je zaista to sve skupa kvantificirati i mi to tako radimo odnosno radit ćemo izračune ali samo što se tiče COVID-a, do dana današnjeg, 42 milijarde kuna, 42 milijarde kuna izravno troška državnog proračuna, samo državnog proračuna. Znaju poduzetnici i gospodarstvenici, znaju građani koliko je njih sve dodatno to sve koštalo. Ja samo govorim o 42 milijarde kuna koje nas je COVID trošak otpočetka izbijanja pandemije samog državnog proračuna. E i u skladu i sa tim izazovima, i brojnim drugima, fiskalna politika kada gledate recimo i izvješća … [[Govornik se ne razumije.]] koji nam je prije nekoliko dana zadržao povijesno najviši kreditni rejting, dakle trostruko B, jednu stepenicu čak i više od one razine razgraničenja između ispod investicijske i investicijske, sa pozitivnim izgledima gdje vrlo jasno kaže, ako baš nešto i značajno ne podbacite, a ja duboko vjerujem da nećemo, dapače, mislim da ćemo biti i bolji u fiskalnoj politici od ovih brojki te naravno ako se proces uvođenja eura nastavi po planu i ne dođe do neke značajnije odgode a ja također i mi vjerujemo da neće do toga, odnosno da će se nastaviti u skladu sa našim planovima, kreditni rejting će dodatno biti poboljšan. Dakle, to vam samo govorim između ostaloga što kada govorimo i nekakvu retrospektivu svih ovih godina i brojnih naših rasprava koje su uvijek bile izuzetno konstruktivne i ja sam evo kao ministar uvijek uživao raspravljati i govoriti o njima ali zapravo vidite i sami kakve potvrde između ostaloga imamo i na međunarodnom planu jer to su ipak institucije koje ne gledaju samo Hrvatsku, one gledaju horizontalno cijeli svijet, sve zemlje i jako dobro znaju što se i gdje i kako i na koji način događa pa evo i ova nova kriza koja je jasna da je također globalna, nije hrvatska inflacija po ničemu specifikum. Zadnji podaci to također, mi smo ponovno opet negdje u sredini, kada gledate i proteklih 12 mjeseci. nešto blago iznad prosjeka međutim, ne smijemo samo na tu konstataciju i činjenicu reći što je tako i ništa se ne može učiniti, zato smo išli sa paketom mjera koji je u ovom rebalansu također prepoznat jer su mnoge mjere, većina mjera zapravo, stupile gotovo sve su zapravo stupile 1. travnja ove godine i sve to skupa je provedeno i provučeno kroz sam rebalans proračuna. Jako važna točka uz ovo sam rebalans je i Zakon o izvršavanju državnog proračuna, on je u pravilu, ne trošimo previše riječi ali evo ja ovo vrijeme što je ostalo ću potrošiti na njega, o izvršenju proračuna, mislim da sam ono najvažnije zapravo i rekao za prošlu godinu, da imamo puno bolji rezultat u odnosu na ono što smo očekivali, ali koga zanima naravno i ko ima veći interes, slobodno neka pita. Zakon o izvršavanju državnog proračuna koji uvijek ide tradicionalno uz sam proračun ili rebalans, mi smo ga originalno ove godine htjeli još jedanput mijenjati prije samog rebalansa iz jednog jednostavnog razloga, na snagu je stupio novi zakon o proračunu koji ste vi izglasali, koji donio nekakva nova poboljšanja i unaprjeđenja u samom sustavu. E sada, i zbog toga što imamo novi zakon, a i neke nove momente čitav niz odredbi, u samom zakonu je korigiran pa zapravo to nisu ni izmjene ni dopune nego novi zakon o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu pa se tako između ostalog dodatno uređuju preuzimanje višegodišnjih obveza na teret proračuna, to je upravo uvaženi zastupniče Grbin, jedna od stvari koje sam rekao a propos obnove, tu smo maksimalno unaprijedili i pojednostavili složenost odnosno unaprijedili efikasnost i učinkovitost, prohodnost korištenja sredstava, kako ponavljam još jedanput, Fonda za obnovu, tako i Fonda solidarnosti ali i drugih izvora. Također, dodatno se uređuju i plaćanja predujmovima, temeljem i naših dosadašnjih iskustava, odnosa sa brojnim proračunskim korisnicima nas u Ministarstvu financija, prilagodili smo određene odredbe. Mogućnost raspisivanja javnih poziva, jako važna stavka, državna jamstva možda neću sad sve stić ali ću kroz druge replike nastojati, jučer je bila na matičnom odboru rasprava na tu temu, s jedne strane HAMAG i HBOR dobivaju ovlasti da u ime i za račun RH izdaju jamstva koja su dobrim djelom vezana za korištenje sredstava Nacionalnog programa otpornosti i oporavka. Nakon predujma od 800 i nešto milijuna eura dobili smo odnosno dobit ćemo u 6. mj. među prvim zemljama jer smo ispunili 34 mjere, dodatnih 700 milijuna. Tom dinamikom nastavljamo i dalje i mogu slobodno reći da očekujemo i krajem godine, u prosincu dodatnih 700 milijuna eura. HBOR i HAMAG će biti važne poluge za korištenje tih sredstava međutim ovdje sad što se tiče jamstava, osigurano je dodatnih milijardu eura zapravo sve skupa milijardu i 100 milijuna eura za osiguranje opskrbe energentima za iduću sezonu grijanja. Jako puno radimo na tome i taj model kada sve uobličimo ćemo prezentirati ali u načelu, naši energetski igrači prije svega, HEP na ovaj način daje u mogućnost kao zdravoj kompaniji da uz državno jamstvo likvidnim sredstvima kreditnih institucija vrši nabavu plina jer u ovoj sezoni između dvaju grijanja se to između ostaloga radi kako bi osigurali adekvatnu opskrbu. Cijene nažalost su puno više međutim pratimo i nekakva kretanja tih tzv. forward i futures ugovora vrijediti u zadnjem tromjesečju i u prvom tromjesečju iduće godine. Ako se ostvare određeni gubici, a mi mislimo da hoće, na rashodovnoj strani proračuna otvorena je stavka, iznos od 75 milijuna, hoće li ili neće biti dovoljan, u ovome trenutno je manje važno, bitno da je stavka tu i pokrit će se eventualni gubici. Otvaranje računa, izvršavanje državnog proračuna, evo još 7 sekundi, samo mogu vam se zahvaliti na pažnji i naravno, radujem se svim vašim replikama. Hvala lijepo.
Evo ga, imamo 34 replike, znači još barem 34 minute možete objašnjavati rebalans. Kolega Grbin, izvolite.
Hvala vam, gospodine predsjedniče. Ne sumnjam da će kolega Marić bez obzira na glas to biti u stanju jer ovo je jako važna rasprava i jako je važno da ste upravo vi ovdje i da govorite o ovim pitanjima međutim nerado ovo činim, ali moram vas ispraviti. Po jutros objavljenim podacima EUROSTAT-a mjesečna inflacija u travnju u Hrvatskoj je četvrta najviša u Europi. To baš nije prosjek. Ali dopustite mi jer ste i potpredsjednik Vlade a ovo je i politički, ne samo financijski akt da od vas tražim odgovor na tri vrlo konkretna pitanja. Potpore poduzetnicima zbog inflacijske i ukrajinske krize, druge zemlje su ih počele davati. Moje je pitanje kada će i Hrvatska? Nove mjere borbe protiv inflacije? Prije tri mjeseca smo izašli sa paketom, on je već složit ćemo se zastario jer su cijene otišle gore. Druge zemlje su počele sa novim paketom. Kada ćemo i mi? I zadnje, očekivali ste kada ćemo napokon napraviti nešto konkretno da ovaj [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] galopirajući rast dugova u zdravstvu stane.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, što se tiče potpora poduzetnicima za razliku od covid potpora gdje ja bih rekao najvećim dijelom bilo usmjereno prema poduzetnicima za očuvanje radnih mjesta u ovim mjerama što se tiče ublažavanja efekata, namjerno koristim jer svi smo svjesni itekako da je nemoguće neutralizirati inflatorna očekivanja, odnosno inflatorne pritiske, da možemo samo ublažiti. Tu je veći naglasak bio stavljen i je na socijalno najugroženije skupine stanovništva jer energenti i hrana u njihovim košaricama su ne rijetko vrlo često zapravo jedini artikli nazovimo ih tako za razliku od nekih drugih. Međutim, što ćemo dalje raditi i kako ćemo djelovati sve naravno ovisi i o daljnjem razvoju situacije. Ne vodimo se mi od mjeseca do mjeseca. Te mjere su stupile na snagu 1.4. pratimo naravno što i druge zemlje rade, pratimo da su i u nekim drugim zemljama neke od tih mjera bile i usko vezane uz njihove izborne cikluse. Međutim, opet ću reći dakle kao što smo i do sad reagirali tako ćemo i dalje. Hvala lijepa.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani …
Povreda Poslovnika? Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče imam jednu opomenu vezano uz članak 238. Uvaženi potpredsjednik i ministar nije odgovorio na neke stvari, ali samo jedna stvar oko potpora. Upravo je Europska komisija, ne samo predsjednica Komisije nego i povjerenik Gentiloni ukazao da se sada moraju po uzoru na covid potpore uputiti potpore poduzetnicima ne samo radi očuvanja radnih mjesta, iako će i to doći u pitanje već radi očuvanja njihove poduzetničke aktivnosti. A zamislite u kakvoj će se situaciji naći naši poduzetnici, ako druge zemlje budu davale te potpore, a mi ne budemo.
Hvala. Kolega Grbin, evo dajem vam opomenu. I sami ste rekli, ali pozivam druge da ne radimo sada to jer imamo 34 replike i zaista puno prostora da se raspravlja, tako da nemojte još dodatno koristiti ovo što nije nužno. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani ministre, evo brojke što se tiče javnih financija nam nisu baš bajne dobrim dijelom i zbog vanjskih faktora, no činjenica je da imamo usporen rast BDP-a po projekcijama. Činjenica je da ćemo imati deficit veći za 1,4 milijarde i činjenica je da imamo povijesno visoku stopu inflacije za travanj od preko 9,4%. S druge strane imamo i unutarnje faktore a to je naš zdravstveni sustav koji je na žalost smrtni teški bolesnik. Zar i dalje smatrate da je mudro u ovakvoj situaciji ulaziti u eurozonu, odnosno što će se poboljšati za građane u eurozonu ili će nam i sljedeći proračun, odnosno rebalans proračuna biti vrlo sličan ovome samo što će umjesto kune pisati euro.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa prošli tjedan smo raspravljali o Zakonu o euru, pa većinu ovih, ovog vašeg drugog dijela replike i pitanja sam odgovorio o koristima i potencijalnim nedostacima, odnosno manama. Kratko ću se referirati povezujući tu temu sa onim dijelom koji ste rekli kad kažete da nisu bajne. Pa mislim da tu brojke zapravo najbolje govore i između ostaloga i ocjene Europske komisije, dakle uz činjenicu da smo bili druga naj, znači zemlja sa drugom najvišom stopom rasta BDP-a prošle godine mi smo među onim zemljama koje su imale najviše, najjače smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u. I kad gledate i ostvarenje proračuna za prošlu godinu i kad gledate proračun za ovu godinu ja mislim da nas ponovno svrstava zaista u sam vrh među zemljama članicama. Žao mi je da je gospodin i kolega Grbin izašao, pa ću povezati i još jednu usporedbu sa europskim zemljama. Sve mjere koje smo mi stavili u onaj prvi paket borbe protiv inflacije, ublažavanja je procjena njihovog efekta preko jedan postotni bod BDP-a. Prosjek Europske unije je 0,6 [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Čak je i Europska komisija rekla da su dosta izdašni. Hvala.
Kolegice Sabljar-Dračevac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi potpredsjedniče Vlade prije znači negdje na jesen 2020. uputila sam vam zastupničko pitanje. Trebalo vam je gotovo godinu dana da mi napišete odgovor. Odgovor ste napisali na pet strana, ali mi niste odgovorili na pitanje. Dakle, mene zanima što je sa Zakonima o trošarinama koji jako dobro znate da lex specialisom se trebaju transferirati prema zdravstvu. Kada bi tih milijardu i pol, dvije, mislim sad odgovaram jer nisam dobila odgovor. Da sam dobila odgovor mogla bih vam precizno reći bilo usmjereno odmah u zdravstvo, jeste li svjesni koliko bismo manje komplikacija imali i koliko bismo manje dugova, mislim jesu, dugovi su doista reprezentativni ali bi bilo drastično manje kada bi ljudi mogli planirati sredstva.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Da, očito nam je trebalo dugo vremena da odgovorimo, nije jednostavna tema i nije jednostavno pitanje. Sad me ponovno pokušavate posvaditi sa mojim kolegom Berošem, ali nije stvar mojeg odnosa sa kolegom. Svi ministri financija i ministar zdravstva ja mislim da imaju i u prošlosti, a ja bih rekao i u budućnosti isti odnos. Ta odredba koja stoji je nešto što zaista mi duboko smatramo da nikad nije ni trebala postojat unutra, da se jedino za zdravstvo vezuje odredba iz poreznog zakona. Ni u jednom drugom poreznom aktu se ne povezuje na porezni propis nekakvo izdvajanje. Kako god bilo, pa podsjetit ću vas pa lani smo 9,1 milijardu kuna imali transfer iz državnog proračuna prema zdravstvu, puno više od ove brojke koju vi govorite. Je li to sve bilo dovoljno? Nije. Zato i cijelo vrijeme govorim rješenje problematike zdravstva, to je isto uvaženi zastupnik Grbin nisam uspio odgovoriti, stav Ministarstva financija je uvijek bio i biti će da je rješenje prije svega na troškovnoj strani. Prihodna strana će dati svoj doprinos, ali troškovna strana je kritična.
Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče vlade, kao što ste rekli i vidimo prihodi svakako rastu, međutim rashodi još više i opet nosite loše vijesti sa novim deficitom. Međutim, ja bi postavio konkretno pitanje vezano uz prihode. Naime, mi u Puli imamo jedno područje koje se zove Muzil i koje čini petinu ukupne površine grada Pule. Postoje svi prostorni planovi kako bi se to potencijalno dalo u koncesiju koja, i prostor koji može upit sigurno preko milijardu kuna investicija. Pa mene zanima zašto, kad država očito ne može riješiti problem rashoda ne radi sve da valorizira vrijednu imovinu koju ima koja će generirati i prihode od koncesija i prihode od PDV-a i nova zapošljavanja pa samim time posljedično prihode u državni proračun jer sam siguran da je to vaše osobno zemljište da bi gledali na koji način to iskoristiti, a kad govorimo o državnom zemljištu to nažalost vojnici čuvaju i gledaju kako trava raste.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Zaista ne mogu se ne složiti sa vašom opaskom. Ja mogu govoriti o općenitoj prirodi, nisam upoznat sa pojedinačnim projektima. Ja sam uvijek za to da se svaka vrsta imovine, poglavito naravno i državna stavi u adekvatnu funkciju. Tako da što se tiče i vaših pitanja odnosno opaske da li je bolje da nešto stoji zapušteno ili da nešto bude u nekoj funkciji odgovor mislim se sam po sebi kao takav nameće. I vaš repliku i vaš upit proslijedit ću između ostaloga i prema resornom ministarstvu. Kakva je suradnja i kakva je komunikacija na razini resornog ministarstva sa lokalnom samoupravom, provjerit ćemo pa da vidimo da li se i na koji način i što je zapravo kao takvo u planu. Međutim, ono što kažem opća opaska je upravo na tom tragu da se treba između ostaloga gdje može staviti na adekvatan način imovina u funkciju. Hvala.
Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovani ministre i potpredsjedniče u vladi, kao što ste i sami rekli unatoč svim izazovima koji su nas snašli od korone do Covid krize do potresa koji su učinili financijsku štetu kao 3 korone, a sami ste naveli da je, da nas je korona dosada koštala više od 42 milijarde kuna, dakle unatoč svemu tome mi imamo rekordan broj zaposlenih čak 42.000 više u odnosu na isto vrijeme lani i 80.000 više zaposlenih u odnosu na isto vrijeme predlani. Ovim rebalansom osiguravaju se dodatna sredstva za rast plaća koje su u mandatu ove vlade već rasle za 32%, za daljnji rast mirovina koje su u mandatu ove vlade rasle za između 20 i 26%. A isto tako ono što želim posebno pohvaliti jest KBC Rijeka, klinički bolnički centar koji je najveća investicija u [[Upadica: Hvala vam.]] hrvatskom zdravstvu ikad i pohvaljujem posebno [[Upadica: Kolegice Burić hvala vam lijepa.]] dodatna sredstva za to.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, evo kao što sam ja i uvodno rekao krenut ću od ovog zadnjeg dijela negdje 48 miliona kuna je sve skupa je dodatnih sredstava za KBC Rijeku osigurano. Što se tiče tržišta rada to je evo ja bih rekao jedna od stvari koja mi je jako draga da se u Hrvatskom saboru, a i u javnosti već sad dulje vrijeme, naravno ne samo zbog krize prije svega one pandemijske, ali i ove druge zapravo od svih ovih makroekonomskih pokazatelja kojima u pravilu baratamo, ja sam taj koji najčešće govori o njima zapravo se svedemo na one zapravo najvažnije. A to stopa zaposlenosti i to je razina i visina plaća odnosno životnog standarda. I tu naravno što god da napravimo uvijek trebamo i možemo stremiti boljem i višem jer u konačnici jedino na taj način možemo riješiti i rješavati ključni izazov RH, to su demografska pitanja. A u isto vrijeme demografska pitanja ne možete riješiti bez jakog gospodarstva koji između ostaloga govori i kaže barem poduzetnici da upravo tržište rada je nešto odnosno radna snaga [[Upadica: Hvala vam.]] što traže unaprjeđenje i poboljšanje. Hvala.
Hvala. Kolegice Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovani ministre, dakle Hrvatska između ostalog ima i problem da imamo tek 3,9 milijuna stanovnika, a imamo 4,1 milijun osiguranika dakle u HZZO, samo nam 1,6 milijuna od toga plaća dopunsko osiguranje, ne reformira se ozbiljnije sam mirovinski sustav, Hrvatskoj su problem i milijarde koje nam nestanu u različitim sumnjivim poticajima i subvencijama, dakle javnim nabavama u koje ne možemo ne primijetiti da je u njih uključena i sama vrhuška privatnog sektora uz asistenciju nažalost i politike. Isplaćujemo sve više potpora u poljoprivredi, a sve manje proizvodimo, jesu li i to za vas ozbiljni problemi za koje evo očekujemo uskoro neke promjene. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, pa sigurno da ovo što ste nabrojali ne stignem sve i odgovoriti u minutu, ali gdje god i ako je negdje evidentiran nekakav način da sredstva nisu iskorištena sukladno nekakvim zakonskim odredbama naravno postoje određeni zakonski mehanizmi. Ali van toga ja sam uvijek za to da se i određene stavke koje sve je onako kako bi trebalo zakonski biti provedeno da se između ostaloga i propitkuju. Vi ste kao zastupnica uvijek u svojim argumentaciji recimo spominjete segment poljoprivrede. Mislim da se tu i možemo složiti da brojne te potpore svih ovih godina koje su isplaćivane i davane u poljoprivredu su polučile određene rezultate međutim mislim da se možemo složiti da sigurno može kud i kamo bolje jer to je u konačnici one globalne razine brojki potvrđuju uspoređujući Hrvatsku sa RU. Jučer smo baš i ministrica Vučković i ja imali jedan susret sa predstavnicima poljoprivrednog sektora i tamo između ostaloga isto na tom tragu bilo i govora, kako i na koji način unaprijediti [[Upadica: Hvala vam.]] postojeći sustav.
Kolega Bulj, izvoli.
Hvala lijepo. Ministre govorili ste o energiji, ja bi samo kratko rekao da trenutno vlada se hvali u vašoj vladi di ste vi potpredsjednik da je 10% poskupila energija u ovoj krizi da smo mi tu najbolji u EU. Međutim, vi ste to vrlo lukavo pribacili preko HEP-a na lokalnu samoupravu tj. na vodovode tako da je poskupila struja u vodovodima da bi mogli pumpati do bazena, da bi u brdsko-planinskim mogli pumpati vodu i da bi kućanstva mogla dobivati i gospodarstva poskupili ste ni manje ni više nego 500% s tim da ste doveli do upitnosti uopće dostavu vode našim kućanstvima, poglavito brdsko-planinskim područjima. Pa kako vi opisivate to da ja sad kao većinski vlasnik u Sinju kažem svom vodovodu plaćajte točno kao prošle godine 170.000 kuna ratu plus 10% umjesto milijun kuna i tako ću i napravit. A vi dođite pa isključite [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] struju, pa neka Split nema vodu, neka nema [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bulj.]] sinjski, cetinski kraj jer to je laž i obmana pokrili ste se laži.
Izvolite odgovor. Molim vas kolega Bulj 10 sekundi ste otišli. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Mislim što se tiče energije i cijena energenata, nema toga ja mislim u Hrvatskoj kome nije cijena porasla, krenuvši od nas ponaosob građana preko poduzetnika koji za razliku od građana nemaju režim onakav kakav mi imamo nego imaju u pravilu i ugovorne odnose sa pojedinim distributerima, pa tako već spomenutim HEP-om ili sa plinarama itd., itd. i sukladno novim okolnostima su između ostaloga došli do tih korekcija. Tako da to sve opet zalazi u sferu ukupnih inflatornih pritisaka na strani energenata koje smo mi probali i ovim paketom koji je stupio na snagu ublažiti. Međutim, svjesni smo bili tada kao i sada da ih se ne može u potpunosti kao takve neutralizirati. I ono što je sigurno važno da se u okviru onih zakonskih odredbi koje imamo i ustavnih načela, a to je prije svega tržišnog natjecanja svi odgovorno ponašamo jedino ovaj problem možemo rješavati zajednički, a oni koji misle da iz nečega mogu izvući malo veću korist, mislim da takve treba ipak staviti malo sa strane.
Hvala vam. Kolega Bulj povreda poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče. Ministar je povrijedio čl. 238. omalovažavajući zastupnika. 500% je poskupila energije za vodovode, za dostavu vode 500%. Primjer sa 2 milijuna i 200 prošle godine sad je na 10,5 milijuna u ovoj godini, a dok to radite u isto vrijeme ste pokušali teleoperaterima stranim sa osam kuna smanjiti na 2.40, da im date 300, 400 milijuna u džep, slabo su opljačkali našu infrastrukturu [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj hvala vam lijepa.]] uz pomoć … Mudrinića, vlade …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala vam lijepa dobivate opomenu, kolega Bulj dobivate opomenu nemojte raditi to.
Šta vičete, opomeni njizi.
Dobili ste opomenu.
Jesul dobili oni pa pogledajte Borića … se govorim istinu.
Ajde molim vas kolega Bulj smirite se. Idemo … [[Upadica se ne razumije.]] kolega Borić molim vas prestanite dobacivati jedni drugima. Idemo dalje, kolega Mažar izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovani potpredsjedniče hrvatske vlade i ministre financija. Na prihodovnoj strani proračuna koja je iznimno bitna za hrvatske građane vidimo snažan iskorak u ubrzanom povlačenju ugovorenih eu sredstava, konkretno preko 58 milijardi kuna je isplaćeno RH što je više od 70% svih ugovorenih sredstava. Ali ono isto što je jako bitno tijekom proteklog tjedna predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen je izjavila da je zahvaljujući provedbi 34 reforme Vlade RH stvoren preduvjet da se RH do kraja lipnja doznači prva rata od 700 milijuna eura, a te 34 reforme su reforme i javne uprave i borbe protiv korupcije i zdravlja i obrazovanja i energetike i upravljanja gospodarenjem otpadom i energetske učinkovitosti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] zgrada što pokazuje sve ono što vlada radi.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Jako puno toga ja dnevno potpisuje, evo i zastupničko pitanje nakon godinu i nešto dana i brojna negativna mišljenja Ministarstva financija. Ovo je bio jedan od dopisa koji mi je jako drago bilo potpisati, a to je činjenicu evo tu je državni tajnik Župan koji je operativno vodio između ostaloga zajedno sa posebnim savjetnikom predsjednika vlade izradu tog NPOO-a, ali što smo rekli i onda jedno je jedan je izazov izraditi ga, važnije još i početi provoditi mjere i to je ono zapravo što treba sigurno spomenuti 34 od 34 mjere do kraja prošle godine koje smo izvršili poslali na evaluaciju, potvrđeno. Evo i sami ste citirali, parafrazirali riječi predsjednice Europske komisije i tih 700 milijuna stiže nam u 6. mjesecu. Tom dinamikom ćemo naravno nastaviti i dalje. Inače prije nekoliko dana smo isto komunicirali podatak kada gledate od našeg početka našeg članstva 49,1 milijardu kuna je više Hrvatska uprihodovala nego što je uplatila u proračun EU kada [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] dodate NPOO 55,2 milijarde.
Hvala lijepa. Kolega Lalovac izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani ministre. Jesen će biti izazovna, to je zapravo svi sada pokazatelji idu i prema inflaciji za jesen, pitanje je konkretno znači vi ste sami rekli da smo nekako da ste ovaj Zakon o PDV-u već potrošili gdje ste htjeli čekati ulazak u eurozonu. Molim vas ako možete ovdje danas s nama podijeliti dvije informacije, koje su to još neke mjere koje bi mogli hrvatski građani očekivati na jesen? Vrlo konkretno koje su to mjere jel ipak će jesen mislim biti puno izazovnija i ne samo zbog cijene energenata koje su dvoznamenkaste, cijene hrane čisto da umirimo nekako građane za jesen, uvijek se nekako pribojavamo te jeseni. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Da, hvala lijepo uvaženi zastupniče. Sve ste dobro rekli, naravno ne samo gledano u smislu nekakve sezonalnosti unutar godine, ali jesen sa sobom donosi nakon malog odmora ko se uspije odmoriti, ipak puno početak školske godine, najavu i općenito očekivanja zime i grijanja i sl. i onda naravno u ovom kontekstu treba i promišljati i daljnje mjere. Mislim kao što smo i do sada tako može se očekivati i dalje. Fokus svih danas sutra možebitnih mjera jel ih ne mogu u ovom trenutku niti želim najavljivati i o njima raspravljamo i razgovaramo i kada bude spremno kada i ako i bude ćemo to prezentirati, ali fokus će sigurno biti hrana i energetika, dakle to su dve ključne mjere. Tako da i ove mjere što ste citirali i spomenuli Zakon o PDV-u evo mjesec i pol dana je na snazi Zakon o PDV-u izmijenjeni, stope PDV-a snižene i sami dobro znamo odlazimo u dućane kupujemo kakvi su efekti toga i da li je samo i isključivo dobra mjera nečeg se odreći u smislu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] državnog proračuna ako nema efekta na građane.
Kolegice Puljak izvolite.
Pa evo poštovani ministre ja sam zapravo zabrinuta za vaše zdravlje, vidim da ste promukli, samo se pitam je li to promuklost rezultat toga što stalno na sastancima vičete dosta je, ne može to jel tako i dosta je? Ne znam, da vam poklonim onu jednu majicu Dosta je! pa da na sastanke idete s tom majicom ili iz drugog razloga a i ovdje kažete nemojte me posvađati sa ministrom Berošem, pa mislim da bi se trebali posvađati sa ministrom Berošem, ne samo vi nego i predsjednik Vlade jer čovjek očito ne radi dobro svoj posao. Rekli ste da ste 7 g. ministar, vjerojatno svih tih 7 g. čujete iste prijedloge i od čak i Povjerenstva za fiskalnu politiku koja govori stalno da nam trebaju reforme u zdravstvu pa evo ja vas pitam zapravo gdje je ta granica vašeg strpljenja, kad je dosta? Lani smo 6,4 milijarde dodatnih neplaniranih sredstava usipali, ove godine, evo sad 4, ko zna koliko će bit do kraja, skoro 4, je li, ko zna koliko će bit do kraja, dakle gdje vam je granica strpljenja? Evo, hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo i hvala vam uvažena zastupnice za zabrinutosti, sve je dobro samo je glas, ostalo je sve dobro, tako da brzo ću se oporaviti do izglasavanja amandmana, ja mislim da će sve biti u normali ali u svakom slučaju, mislim da me i ovakvog promukloga dobro čujete i dobro razumijete, dakle što se tiče zdravstva, uvijek i zadnjih nekoliko godina se najveći dio naše rasprave i svodi na problematiku zdravstva, nemam zaista ništa novoga niti dodatnoga reći u odnosu na sve ovo što sam svih ovih i godina i sada govorim a to je da je jasno naravno da mi zdravstveni sustav očuvati kao takav moramo, pandemija je dodatno otvorila svima nama još oči koliko je važan sustav, poglavito javnog zdravstva u RH ali isto tako, financijska održivost istoga i vis a vis demografske slike liječnika, medicinskih sestara, tehničara, kvalitete usluge za sve nas kao građane ali i cijelog sustava kao takvoga. Tako da naravno prenijet ću i vaše poruke kolegi Berošu. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, mi smo u jednoj, mi iz Mosta, u jednoj nezgodnoj poziciji da ono što govorimo, da se pokaže ispravnim nekoliko godina, znači s odgodom 2, 3 godine, tako smo upozoravali HDZ i SDP kod izbora ustavnih sudaca, vidimo sada koga su izabrali u Ustavni sud. Upozoravali smo vas i Vladu oko inflacije, tada je ministar Ćorić tvrdio da smo mi dežurni katastrofičari, vidimo sada da su prognoze puno gore, čak i od onoga što smo mi govorili. Isto tako govorili i upozoravali Vladu da ne treba ići u smjeru lockdowna, ne samo Vladi nego i lijevu oporbu, dakle uz zatvaranja vidimo, vi govorite kakve su posljedice takvih politika po državni proračun. Ja vas pitam jeste li svjesni u kakvom trenutno sada žive hrvatski građani koji imaju plaće 5, 6000 kuna, jeste li svjesni da ne mogu spojiti kraj s krajem, da ne mogu preživjeti mjesec i što će Vlada poduzeti?
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo, uvaženi zastupniče. Naravno, vaša pozicija sada kad ste u opoziciji, kada više niste dio parlamentarne većine se značajno promijenila pa onda sva vaša upozorenja evo vi možete tako karakterizirati ih, da ste nešto dobro rekli, u pravu i slično. Naša je odgovornost da djelujemo i to i radimo i to i činimo, tako da nemam vam tu ništa posebno reći. Dakle, inflacija na koju je netko upozoravao ili rekao, dakle to je bilo vrlo jasno i davnih dana se vrlo znalo o tome da rast kamatnih stopa je određen na neki način i neminovan i puno prije same energetski općenito krize inflacije jer smo dulji niz godina živjeli u razdoblju povijesno niskih kamatnjaka, monetarnog otpuštanja i jednostavno znali smo svi skupa i dobro, ne samo stručna i znanstvena ekonomska javnost, nego da tome razdoblju mora doći kao takav kraj, međutim opet ponavljam, za razliku od vas koji eto, možete si dozvoliti da upozoravate, mi moramo djelovati i to i radimo. Hvala.
Kolega Grmoja, povreda Poslovnika.
Da, povrijeđen je čl. 238. jer ispada da ministar kaže da mi u oporbi govorimo jedno, u Vladi drugo. Ovi ustavni suci, kum Branka Bačića, Šeparović, ovaj Mlakar koji se lažno predstavlja u Austriji su izabrani dok smo mi bili dio Vlade, izabrali su ih zajedno HDZ i SDP i mi smo kao dio Vlade govorili da to nije dobar put. Dakle, mi isto govorimo i kao dio vlade i kao dio oporbe i to ćemo nastaviti činiti.
I opomena je tu. Idemo dalje, kolega Begonja, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče. Poštovani ministre, ova godina je po mnogočemu nepredvidljiva, rat u Ukrajini, progranici, izbjeglice iz Ukrajine, prisustvo COVID-a, inflacija itd., vlada RH je nizom mjera pomogla građane, zaposlenike, poduzetnike a evo u zadnje vrijeme i povećanje osnovice državnim i javnim službenicima. Također, pomogla je i umirovljenicima da lakše prebrode prije svega ova inflatorna kretanja koja se odnose na energente. Mene zanima kakav to može imati učinak u ovom vremenu koje je pred nama, na stabilnost državnog proračuna ako nastavimo i dalje pomagati, ako bude za to potreba i kakav to učinak može imat na kreditni rejting RH? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. uvaženi zastupniče. Pa evo, nekoliko puta zapravo, kada promotrite sam o tome govorio ali kad promotrite i sad replike koje su do sada bile upućene, imate s jedne strane i naravno kroz replike, zahtjeve na povećanje izdvajanja iz državnog proračuna, onda u isto vrijeme, pripazite jesu li javne financije održive, jel povećan deficit, hoćemo li moć to sve servisirat. E,to je sve na mjestu, ja bih rekao a naša je odgovornost kao Vlade to sve skupa balansirat. Nebrojeno puta smo govorili i to se potvrdilo, kad je izbila pandemija, sve te nekakve da ne kažem, zavjese i nekakve stigme koje su postojale u javnim financijama su sklonjene, gdje se stalno inputiralo da su javne financije samo sebi svrha. Potvrdile su upravo suprotno, odnosno ono što smo stalno govorili, da smo konsolidaciju javnih financija radili i učinili kako bi danas-sutra kada izbije kriza, mogli reagirati i to se i dogodilo, 42 milijarde kuna gdje nitko nije mogao očekivat da će se tako nešto dogoditi, i državni proračun odnosno fiskalna politika je stala. Tako i svakoj slijedećoj krizi međutim naravno, moramo bi svjesni i ograničenja ali i frekventnosti tih istih kriza. Nije lako naravno.
Hvala vam. Kolega Grčić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, vi ste nešto u uvodu spomenuli oko plaća i mirovina, međutim usklađenje plaća od 4% u uvjetima inflacije koja je prošli mjesec je bila preko 9%, dakle ne pokriva niti 50% gubitka da tako kažem, kupovne moći plaća. S druge strane, korekcija mirovina u prvom polugodištu od 2,24% je praktički jedna četvrtina inflacije. Znači 75% je gubitak kupovne moći umirovljenika. I zaista apeliram na vas, znam otprilike što ćete odgovoriti jer ste to i u uvodu rekli, ali apeliram da se nađe određeni model kako bi se u posebno za umirovljenike, uz redovito usklađivanje još jednom u drugoj polovici godine pomoglo tim ljudima jer zaista im je teška situacija.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa jedna od mjera u paketu ovih ublažavanja inflatornih učinaka je bilo zapravo isto fokus na umirovljenike. Opet ću reći kao i na prethodnu repliku, u skladu sa ukupnim općim mogućnostima. Nitko sretniji ni od vas ni od mene niti svih ovdje prisutnih da možemo mirovine kudikamo više i promijeniti odnosno popraviti te odnose o kojima vrlo često govorimo, koliki je odnos prosječne plaće, prosječna mirovina, koliki je odnos broja zaposlenih, broja umirovljenika, kolika je prosječna umirovljenja u RH, itd., itd. Dakle sve su to sigurno stvari koje je potrebno, ja bih rekao, uzeti u obzir. Kad ste rekli vezano za plaće, tu moram reagirati na sljedeći način. Vi sada promatrate jednu godinu. Je, tako smo i raspravljali sa sindikatima. Gledajmo periodiku. Od 2016., ne smatramo mi da vrijeme počinje, ali znate i vi sami, bili ste tad u Vladi, niste uopće korigirali cijene, odnosno visinu plaća državnim i javnim službenicima. Usporedite koliko su rasle bruto, neto plaće, nominalne i realne plaće.
Hvala vam. Kolegice Glasovac, izvolite.
Ministre Mariću, prije 6 mjeseci ovdje u sabornici uvjeravali ste nas da ćete postići uštede u zdravstvenom sustavu za 5,3 milijarde kuna iako je bilo potpuno jasno da u tome nema uporišta jer ne može to proizaći iz nikakve zdravstvene reforme koje nema i nije se moglo uopće očekivati da će bolnice smanjivati dugove u zdravstvu. Naprotiv, sada vidimo da na mjesečnoj razini dugovi u zdravstvu rastu za 400 milijuna kuna. Sada ovim proračunom predlažete da se ta stavka za zdravstvo poveća za 3,5 milijarde kuna za sanaciju dugova i financiranje povećanih troškova no i dalje sakrivate činjenicu da ostaje skoro 3 milijarde kuna, koje su i dalje, to je nepodmirenih, a dospjelih dugovanja, koji i dalje nisu prikazani u proračunu. Moje pitanje vama glasi, dokle ovako, održavati ovakav kolaps zdravstvenog sustava i dokle ćete slati poruku građanima da u zdravstvu, sustavu zdravstva nema novca za lijekove, ali ima za sumnjive poslove koji proizlaze iz Ministarstva zdravstva?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Zaista mislim da nisam to činio jer to sigurno ne bi radio, uvjeravati vas u nešto vezano za zdravstvo, ja nisam ministar zdravstva. Ja odgovaram u pravilu na vaša pitanja i replike kao i mnogih medija i dulje vremena od svih tema, najviše se bavim, između ostalog, zdravstva, ali sam po funkciji ministar financija. Dakle ja moram gledati o financijskoj održivosti tog istog sustava i kao što ste i u prethodnim replikama rekli, i moja je zadaća i moja odgovornost kada dođemo do ove situacije osigurati ta sredstva. Je li mi drago? Nije. To sam rekao puno puta. Puno puta i jedino rješenje koje vidimo i koje cijelo vrijeme zagovaramo je da se napravi adekvatna i kvalitetna reforma koja će smanjiti ovaj pritisak na prihodnu stranu koju nemojte misliti da ministar Marić ili njegov tim nešto plaća. To plaćamo svi skupa kao porezni obveznici. E, i zato je potrebno na troškovnoj, rashodnoj strani, već 3. put danas, vjerojatno ću još nekoliko puta reći, svoj osobni stav, kako i na koji način postići dugoročnu financijsku održivost zdravstvenog sustava. Hvala.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Ja se jednako tako moram referirati na zdravstvo jer naravno, ovaj rebalans pokazuje u kojim smo problemima. Pred par godina sam vam ja poklonila jednu kutiju C vitamina i C vitamin će vam pomoći, bit će vam bolje, ali ne znam što će pomoći našem zdravstvu, odnosno ono što bih voljela znati, vi ste pred malo više od godinu dana rekli da ako, kad je riječ o zdravstvu, da ako ostane ovakva dinamika, tad ste se referirali, mi smo za godinu dana na istom, mi nismo ništa napravili. Bojim se da su vaše riječi zaista, ne bile proročanske nego istinite, a da je stvar još gora. Što učiniti? Što napraviti? Kako dalje? Jer samo za pola godine ćete doći, odnosno otići ćete krajem godine na sljedeći rebalans, to znamo i vi i ja, iduće godine, odnosno kraj godine će biti i novi proračun, a mi u zdravstvu nismo napravili ništa. Dakle ja imam osjećaj, bez obzira koliko tamo je novaca nikad dosta.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Još ću vam se jedanput zahvaliti na toj kutijici, pomogla je, ali očito nije sad ova sljedeća rečenica, zato tražim sljedeću kutijicu, nego očito sam potrošio sve što je bilo u kutiji, barem prema mom glasu se čuje, nema ni vitamina C ni kalcija, sve je nestalo. U svakom slučaju, ovoga, slično ili jednostavno ili isto kao i na prethodnu repliku i brojne druge i ja mogu govoriti o mandatu ove Vlade, u nekoliko navrata su provedene te sanacije, manje-više u pravilu na prihodnoj strani, imali smo čak i jednu situaciju kada smo po prvi puta, ja bar mislim, u hrvatskoj povijesti proveli sanaciju bez povećanja javnog duga i utjecaja na deficit jer smo našli čitav niz drugih ušteda kako bismo, između ostalog, dali taj poticaj zdravstvu. I tada, kao i sada, ostadošmo manje-više na istome i opet isto rješenje i rezultat i vidim na troškovnoj strani.
Kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi potpredsjedniče Vlade, ministre. Prihodi od turizma prošle godine negdje su bili oko 9 milijardi stranih turista, ako tome pribrojimo još negdje milijardu cca domaćih dolazimo negdje na 10 milijardi i 2019. su bili negdje sa domaćima oko 12 milijardi. Dakle vjerojatno na taj način ste i računali prihode koji bi se mogli ove godine ostvarivati temeljem fiskaliziranih računa, vidi se to povećanje i sigurno je da će itekako reakcija biti. Ja bih ovom prilikom rekao da treba vrlo ozbiljno računati, temeljem otvaranja, to je Schengen prostora, da se računa negdje između 5 i 7% će narasti promet, tj. aktivnosti u turizmu. Isto tako, zanima me malo kako će se oduprijeti i način, znamo da je mehanizam smanjivanja inflacije su povećanje kamata. Da li će to i smanjiti investicije u turizmu? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Odmah sam išao provjeravati podatke o fiskalizaciji. Dobro. Mislim, turistička sezona, vi jako dobro znate kao ministar, bivši ministar turizma i koji to promišlja, ne samo u toj poziciji nego i općenito. Ovih prvih 5,5 mjeseci u turističkom ukupnom obujmu možda nisu toliko značajni, ali ipak, pokazatelji gdje je zapravo, kad usporedimo u odnosu na prošlu godinu, indeks od 254 zapravo govori da je jako dobro ostvarenje. Međutim, mi želimo i naravno, učinit ćemo sve unatoč svim ovim izazovima da ove godine dosegnemo tu razinu predkriznu 2019., to smo bili svjesni u potpunosti kada je Covid izbio, da će upravo turizam, kao i neke druge uslužne djelatnosti pretrpiti najveću štetu i da će najdulje vremena trebati da se on kao takav oporavi. Međutim, ovo je jako dobar point koji ste rekli u drugom dijelu vaše replike, a to je pitanje kamatnih stopa. Ja mislim da je i moja zadaća i moja odgovornost i prema turističkim akterima i njihovim investicijskim ciklusima slati nedvosmislene poruke. Optimizam ali sa argumentacijom, a to je da unatoč svemu, i tom najavljenom porastu [[Upadica: Hvala vam.]] kamatnih stopa trebamo činiti sve da se investicijski ciklusi nastave.
Kolega Kovač, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Konkretno pitanje, evo, proučio sam malo taj proračun. Zanima me, vi i sami znate da već par godina mi pričamo o Centru za odgoj i obrazovanje u Čakovcu, on je smanjeni za skoro 3 milijuna u ovom rebalansu, bojim se da ćete krajem godine kad ćete raditi još jedan rebalans to ili izbaciti ili neće biti iskorišteno. Vi i sami znate da konkretno sad već bivši ministar g. Horvat, vi i ja smo dogovarali, pred 2 godine je moralo biti konkretno znači već otvorenje radova tog centra. Do sad se nije pomaklo s mrtve točke i drugo što me zanima, kad ste pričali da pratite što druge zemlje donose kao mjere u okruženju, posebno što se tiče energetike i hrane, prehrambenih artikala, ja bih vam skrenuo pažnju da evo, pogledate susjednu Mađarsku gdje danas imate situaciju da stanovnici Međimurja odu tankati i voze se tankati aute goriva di je se može na gorivu [[Upadica: Hvala vam.]] uštedjeti do 400 kuna po tanku, [[Upadica: Hvala lijepa.]] a da ne pričamo koliko su jeftinije [[Upadica: Kolega Kovač, hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.]] ove živežne namirnice. Zahvaljujem.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, za Centar za odgoj i obrazovanje, odmah mi pada na pamet, tu vidim i zastupnicu iz Slavonskog Broda, Milan Amruš škola i slične primjere zastupnika također, Prkačina iz Broda, mene osobno, dakle, generički odgovor. Što se nas tiče, osigurat ćemo sredstva, smatramo da su to dobri projekti. Međutim, za ostvarenje njihovih trebaju se stvoriti očito uvjeti. Ja ne mogu si, ne znam sad sve detalje, dozvole, odnosi sa lokalnom samoupravom, da li postoje neki prijepori, štogod, dakle kao takvo, dakle bitno je između ostaloga da ta stavka u proračunu kao takva stoji, ako se dinamika realizacije ubrza, osigurat će se i financijska sredstva, tu ne govorimo o milijardama, tu ne govorimo o zdravstvu, tu ne govorimo o nekakvim razlozima po koji bi trebali ići u rebalanse ili ne ići u rebalanse nego da se jednostavno završe ti projekti. Evo već spomenuta škola Milana Amruša je zaista mislim svima više, ja bih rekao, došla do toga da jednostavno kažemo to trebamo napraviti, točka.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, moram priznati, malo koja Vlada na ovom svijetu u roku 4 mjeseca prizna da je nesposobna. Vi ste to uspjeli, a sada pitanje, ako priznate ono što ste napisali u proračunu u 4 mjeseca, priznate da nije ostvarivo, a bili ste upozoravani, radi se o zdravstvu, priznali ste da ste nesposobni upravljati sustavom kako ste predvidili. Ali imam drugo pitanje, a ono se tiče da pokušate objasniti građanima koji zarađuju 4, 5 tisuća kuna, koji pune proračun koji se puni 6,5 milijardi kuna više od čega kažu, solidarnosti ste dali 600 milijuna za pomoć vezano za energente, što se desilo sa ostatkom novaca i što se desilo sa onih dodatnih 4 milijarde deficita koji se pojavljuje, a poticaja gospodarstvu koje bi trebalo biti ključ od kuda [[Upadica: Hvala lijepa kolega Brumnić.]] primaju plaće ljudi, uopće nema.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, ovaj prvi dio zaista nemam šta komentirati i vraćati se unazad i prošlost i pitati vas kad ste vi radili rebalans i kad radite, ne znam sada ovdje u Gradu Zagrebu i slično, to uopće neću ulaziti u to nego ću reći vezano za ovaj drugi di. Što se tiče mjera za pomoć gospodarstvenicima, maloprije sam o tome govorio, za razliku od Covida gdje je najveći naglasak bio upravo na poduzetnike, ovdje su na socijalno najugroženije skupine stanovništva stavljen naglasak. Međutim, isto tako svjesni činjenice da snižavanjem stope, recimo PDV-a ne morate u potpunosti pogoditi metu koju gađate jer ne ovisi samo o vama, smanjite porez. Isto tako i za neke druge mjere. I ovo o čemu govorite vi, naravno da kao takvo nije u ovim okolnostima lako između ostaloga i mjeru koju ste stavili u funkciju, njen puni učinak kao takav vidjeti i ostvariti svejedno rezultate, ali ja mislim da bi bez tih mjera efekti na inflaciju nažalost bili još i veći i još i gori.
Izvolite povredu Poslovnika, kolega Brumnić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] povrijedio je čl. 238 vrijeđajući mene osobno jer je svjestan da proračun u Gradu Zagrebu, kada se donosio, ja sam nekoliko puta upozoravao na stvari koje radi Grad Zagreb, koje ste vi direktno odobravali jer ste vi bili ti koji odobravate zaduženja Grada Zagreba jer ste vi bili ti koji ste odobravali .../nerazumljivo/... posredna zaduženja Grada Zagreba jer ste vi bili ti koji ste odobravali de facto koncesije u Gradu Zagrebu koje vidimo danas kako su prošle, a ja sam vas osobno [[Upadica: Hvala vam lijepa. Kolega, Kolega…]] upozoravao.
Brumnić, dobivate drugu opomenu. ... [[Upadica se ne čuje.]] Zato što je ... [[Upadica se ne čuje.]] Prvo, ajde ovako, prvo malo, malo, smirite se. Dakle prvo, vi ste replicirali, ministar, potpredsjednik Vlade nije vas ničim uvrijedio, to valjda svi koji su ovdje nazočni i svi koj gledaju televiziju to vide i znaju. Dakle vi ste iskoristili sada povredu Poslovnika da biste mu replicirali i zato ste dobili opomenu, evo. ... [[Upadica se ne čuje.]] A kolega Brumnić, ajde molim vas, pa svatko se može onda uvrijediti kad netko iznese neki stav koji mu ne odgovara. Pa daj ajde, pa onda nemojte bit tu ak vas to tak jako smeta. Idemo dalje. Kolegice Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, poštovani potpredsjedniče, evo upravo suprotno naravno da će reći suprotna strana da je očekivano. Mislim da je Vlada suočena sa brojnim poteškoćama zaista odlično reagirala i ovog proračuna posebno povećanje na proračun Ministarstva rada i socijalne skrbi vidi se koliko su i financijski teške mjere vlade na ublažavanje poteškoća vezano za inflaciju i na povećane cijene energenata. Usmjereno je 157 milijuna za poboljšanje poslovanja ustanova socijalne skrbi. Naknade za ugroženog kupca električne energije 263 milijuna, a ono što posebno i mnoge druge, a ono što posebno želim naglasiti da su povećana i osigurana sredstava za provođenje aktivnosti pojedinih [[Upadica: Hvala vam.]] aktivnosti iz sredstva europskih fondova.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na tome i na replici i na činjenici da ste upravo prepoznali što sam maloprije govorio. Da ponukani činjenicama i očekivanjima da će inflatorni pritisci upravo mislim sve zahvatiti, zaista sve slojeve društva, ali da će imati i u nekakvom relativnom smislu jači učinak upravo na socijalno najugroženije. I zato jesmo prema njima nastojali reagirati što je moguće više, ali opet svjesni činjenice da ne možemo u potpunosti zaštiti niti bilo koga zaštiti, vidimo i situaciju i u drugim zemljama. Sve mjere, ja ću ponoviti još jedanput kada gledate cijeli paket koji je u konačnici i Europska komisija verificirala i na neki način okarakterizirala kao među izdašnijima jer naš paket težine preko 1 i, 1% BDP-a u odnosu na prosjek 0,6 zapravo o tome najviše govori. Ali svjesni svih okolnosti, neizvjesnosti, izazova, naravno da ne možemo konstatirati to je to i u svemu smo ovoga, ovoga dobro napravili jel.
Kolega Bakić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre nas u ovoj drugoj polovici ove godine očekuje novo usklađivanje mirovina. Aktualna vrijednost mirovine će se ovog puta u 70 postotnom dijelu povećati slijedom rasta cijena i to povećanje mirovine će vjerojatno biti najveće u zadnjih možda 10-ak godina. E sad, u ovom rebalansu predviđa se povećanje prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje sa 26 na 28 milijardi, međutim u onom drugom dijelu u transferu iz općih prihoda i primitaka bilo je predviđeno u originalnom planu i sad je ostao iznos od otprilike 19,3 odnosno sa 19,1 milijardu kuna. Moje pitanje je vrlo jednostavno. Hoće li to biti dovoljno? Naime, u planu, već u planu za prošlu godinu i u izvršenju taj dio dakle transfer iz općih prihoda i primitaka mirovinskom zavodu za osiguranje iznosio preko 20 milijardi kuna. Meni se čini da bi točno milijarda kuna mogla nedostajati. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, da, što se tiče mirovinskog sustava to sam namjerno i uvodno govorio između ostaloga s namjerom da pošaljem poruku da ako i budu nedostatna sredstva, da će se ona kao takva osigurati i da umirovljenici ni u kojem slučaju ne dođu u neku i vrstu zabrinutosti što će i na koji način će se događati u drugoj polovici godine. Osigurat će se sredstva. Bilo bi sjajno ova vaša konstatacija kao i moja da u drugoj polovici godine očekujemo veće povećanje mirovina i veću indeksaciju. Bilo bi sjajno kad bi u nastavku te rečenice bilo zbog onoga pondera rasta plaća, a ne zbog pondera rasta inflacije. Međutim, okolnosti i realnost su drugačije. Kako god bilo, sukladno pozitivnim zakonskim propisima mi ćemo provesti indeksaciju i van ovih pozitivnih propisa smo proveli ovu isplatu jednokratnog dodatka kao i u Covidu tako i sad za energente. I sami znamo da je tu jako visoka baza i opet ću reći za mirovinski sustav nitko sretniji od mene da možemo povećati više.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Zanima me što će država učiniti ukoliko dođe do podizanja kamatnih stopa Europske centralne banke i ako to proizvede recesiju, pad proizvodnje, povećanje nezaposlenosti i rast javnog duga. Da li će imati mogućnost provođenja anticikličkih jel politika koje bi osigurale kompezatorni rast javne potrošnje ili će nastaviti sa provođenjem politika financijske konsolidacije iz pravila Europskog semestra pakta o stabilnosti itd., imajući u vidu znači da je sa koronom, a još prije toga, znači imajući u vidu i neku konjukturu onda dolazi korona i stavljaju se na čekanje znači pakt te europske stabilnosti itd., sva pravila Europskog semestra. Da li ćemo mi sada s obzirom na inflaciju ipak se znači vratiti i dizati znači kamatne stope i ponovno vraćati ograničenje znači u onom pogledu u kojem sam navela? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, sve ste dobro sročili, ja bi samo jednu malu korekciju na vašu repliku. Ne bi koristio čak uopće futur, nego bi već rekao ono što i činimo. Kada će se ona dogoditi, sama najava, da vidimo što je i FED radio, vidimo u konačnici što se događa na financijskim tržištima. Ja sam prije nekoliko dana i tjedana govorio o tome javno. Izdali smo obveznicu u velikom tjednu taman prije Uskrsa na 10 godina po nešto manje 3%. Ista obveznica od 12 godina prije godinu dana je bila 1,2%. A mi smo u tom trenutku bili prva članica EU, ne članica eurozone koja je uopće mogla izdati i izdala obveznicu kao takvu. Dakle, neminovno i vidljivo je taj rast kamata. I mi smo na to ja bih rekao naravno i računali kad kažem i koristim pojam i termin spremni naravno to znači da imate rješenje. Ne možemo nitko ne može imati rješenja za sve ovo, međutim jako je važno, izuzetno je važno uz mjere borbe protiv inflacije, ublažavanja očuvati gospodarski rast, jako je važno [[Upadica: Hvala vam.]] najvažnije.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre čuli smo neku neistinu koja se htjela provući kroz raspravu o tome da smo smanjili sredstva za obnovu. Dobro je da smo to ispravili, da nas to više kroz dan ne opterećuje, ali ono što ja želim skrenuti pažnju na jednu vijest koja je prošla ovih dva dana, ali je poprilično nezapažena. To je napredak Hrvatske na ljestvici indeksa ekonomskih sloboda. I kad se nešto dogodi u ovih 6 godina ko što je ova vlada uspjela gotovo za 50 mjesta popraviti položaj RH, a samo zadnjih godinu 34 mjesta jasno pokazuje što i kako se radi. Najveći akcenat koji je dan u tom pregledu jest upravo ono što ste vi proveli kao ministar, a to je nekoliko krugova porezne reforme kao jednu od najvećih vrijednosti i učinaka takvih poreznih reformi na status, znači i naših stanovništva, radnika itd. Pa sad ja pitam zaista da li mi zaista imamo još nekakvih mogućnosti da nešto radimo po tom pitanju i što očekujete dalje po tom pitanju recimo?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa upravo taj izvještaj koji citirate kao i brojni drugi međunarodni, relevantni i kada gledaju sve zemlje horizontalno koji ipak imaju najbolji uvid u situaciju u pojedinim zemljama ali i u drugima, ja bih rekao da su važni. I onda kada nešto eventualno i kažu kritički to treba uvijek uzeti u obzir, jer sigurno govore argumentirano. Ali isto tako i kada kažu pozitivno. Vi ste citirali jedno izvješće, ja sam malo rekao i Fitchovo izvješće prije nekoliko dana. To su sve ipak izvještaji koji zapravo mogu potvrditi, da naravno uzevši u obzir sve okolnosti i izazove i neizvjesnost koju imamo, ne želeći ružičastim obojati situaciju u Hrvatskoj, ali ipak pokazuje da određene stvari su dobro napravljene i da se rade na adekvatan način. Međutim, izazovi sa kojima se trenutno suočavamo po ničim nisu specifikum Republike Hrvatske, nego možemo reći globalni izazovi. I u tim okolnostima, tim i takvim okolnostima moramo uvijek funkcionirati.
Kolegice Dreven Budinski, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre. Prihodovna strana proračuna određena je daljnjim rastom gospodarske aktivnosti te naporima u svrhu ublažavanja inflacije, odnosno pritiska na građane i gospodarstvo. Tako se predviđeni prihodi od poreza na dodanu vrijednost poznatiji kao naš PDV temelji na projekcijama rasta osobne potrošnje, turističkih usluga, potrošnje te investicije. Vlada RH smanjila je PDV na određene proizvode te privremeno smanjila trošarine na električne energente. Unatoč naporima Vlade cijene proizvoda i dalje rastu, pa mene interesira da li možemo i kada očekivati učinke tog smanjenja. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Isto samo malo zadiranje u vašu repliku, nemojte mi zamjeriti. Vlada nije smanjivala trošarinu na električnu energiju, jer ju ni ne može smanjiti na minimalnoj razini. Mi praktički imamo de jure, ali zapravo ni nemamo i uprihodujemo godišnje nekakvi simbolični iznos od nekih 30 milijuna kuna. Smanjili smo na pogonska goriva. Tu prostora nešto malo još ima, međutim uzevši u obzir i dalje element neizvjesnosti gdje će i kako će se kretati cijene sirove nafte na međunarodnim tržištima koja utječu opet na pogonska goriva tu smo si taj prostor koliko toliko ostavili, pa ćemo vidjeti po potrebi eventualno i dalje reagirati. Ali dobro ste apostrofirali taj PDV gdje svi skupa trebamo ja bih rekao na jedan afirmativni način raditi ono što je važno, a to je zapravo dati doprinos jer smo tržišno gospodarstvo, nema propisivanja cijena, nema elementa prisile. Ali da se kroz tržišno natjecanje zapravo stimulira da to snižavanje poreza se prelije tamo gdje je cilj, u ovom konkretnom slučaju na građane.
Hvala vam. Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani ministre, prije 5 mjeseci smo ovdje upozoravali na probleme u zdravstvu. Jasno smo upozoravali na to da ona sredstva koja su planirana za zdravstvo nisu dovoljna i nije nam jasno kako je to moguće, da bez obzira na lijekove moramo taj dug platiti ukoliko želimo pružiti svoju uslugu našim građanima. Međutim, postoje i druga osnovna zaduženja od naših bolnica. Na primjer specijalne bolnice su dužne i HZZO-u zato što nisu mogle ispuniti svoje obveze zbog covid krize, zbog uvjeta koje je naravno uspostavila Vlada i Stožer. Kako je moguće da ministar zdravstva to nije predvidio i da je u pet mjeseci promašio proračun za 4 milijarde, a znamo da to nije dovoljno. Trebat će nam još 3, 4 milijarde do kraja godine da bismo mogli pokriti sve troškove. To je prvo pitanje. I drugo pitanje, što je sa razvojnim sporazumom sjever? Znači prošle godine 27.12. je potpisan taj sporazum. Do sada ni jedno ministarstvo se nije odazvalo na razgovor, dogovor, na sastanak da bi se to moglo ispuniti.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Za razvojni sporazum pitat ću kolegu Fuchsa, nemam sada informaciju niti nekakav suvisli odgovor koji vam mogu reći gdje, u kojoj je to fazi. Što se tiče samoga zdravstva spomenuli ste problematiku specijalne bolnice, opće bolnice, KBC-ovi. Ja vam to gledam, meni je to sve isto nazovimo tako. Ja gledam ukupne brojke da li je netko osnivač i vlasnik lokalna samouprava i država. Kada dođe račun za plaćanje osiguraj sredstva. Kako i na koji način će se to transferirati, ja bih tu između ostalog isto jednu stvar rekao više moj osobni dojam. Dakle, godinama smo se gubili u razno raznim manje važnim stvarima. Prije nekoliko godina, evo tu možete i posvjedočiti među svojim kolegama glavna tema je bila isključivanje HZZO-a iz državne riznice i time ćemo riješiti sve naše probleme. Jesmo li ih riješili? Odgovor se sam po sebi nameće. Tako isto sad kad mi netko nametne pitanje jel netko treba biti i promijeniti vlasničku strukturu to je manje važno, važno je postići financijsku održivost.
Kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani ministre nije prošlo sedam debelih krava, nije prošlo sedam dobrih godina već su počele dolaziti i mršave, već je covid kriza ogromna, došlo je energetska kriza, dolazi nam inflacija. Možemo se složiti da jedna od najugroženijih skupina koje osjećaju teret krize su umirovljenici. Dakle, nakon što ste isplatili covid dodatak, nakon što ste isplatili energetski dodatak hoćete li podržati SDP-ov prijedlog da se isplati i inflatorni dodatak u jesen koja će biti itekako upitne kakvoće života za upravo umirovljenike.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Naravno vaše je apsolutno legitimno pravo da tražite određene stvari i dobrim dijelom mi smo ja bih rekao pokazali kako i na koji način promišljamo tu problematiku upravo mjerama koje ste i sami spomenuli. I opet ću reći po treći puta danas nitko sretniji od mene i nas u Vladi da možemo i više i što se tiče usklađivanja i povećanja mirovina i nekih jednokratnih i sličnih dodataka itd. sve kako bi se životni standard naših umirovljenika kao takav popravio. Ali naravno imamo određena ograničenja. Tako da i politički gledano kad vi nešto takvoga podnesete i da je netko eventualno protiv vi ćete naravno zaključiti da smo mi protiv umirovljenika. Mislim da se jasno vidi, ne da nismo protiv umirovljenika nego smo jako za njih i zato cijelo vrijeme i šaljem nedvosmislene poruke jer znam kako i na koji način se ta tematika može na neki način i do njih reflektirati da netko može iščitati ne znam u očekivanju veće indeksacije u idućoj polovici godine. Hoće li biti dovoljno sredstva? Hoće [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] osigurat će se sredstva …
Kolegice Grba Bujević izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi ministre. Zdravstvo će ovim rebalansom dobiti 4,3 milijarde i još dodatno 3,8 milijardi. Osim za sanaciju dugova u zdravstvu taj novac je predviđen i za isplatu onih sredstava koja jedna druga vlada, ne ova vlada, prouzročila vezano uz zdravstvene djelatnike i jednako tako je namijenjeno za ukrajinske ljude iz Ukrajine za ukrajinske izbjeglice. Da samo podsjetim da je u RH 18.000 ukrajinskih izbjeglica o kojima skrbimo, a jednako tako da je zdravstveni sustav pružio 8.733 zdravstvene usluge od čega je dobar dio se odnosi na bolničke zdravstvene ustanove. Taj trošak nitko nije mogao predvidjeti, prošle godine rata u Ukrajini nije bilo i to pozdravljam zato što će to omogućiti zdravstvenim ustanovama da imaju isto tako sredstva s kojima mogu pokrivati te usluge. Eto pa se inače [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] naravno na svim tim novcima zahvaljujemo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i baš vam hvala na toj replici zato što mi je drago da malo i proširimo temu zdravstva kroz problematiku i samo isključivo dobavljača i veledrogerija. Ja mislim da ni oni nisu zaslužili da se cjelokupna problematika zdravstva i reforme zdravstva svodi samo na lijekove. Svi dobro znamo i vi koji radite cijelu karijeru i brojni drugi ovdje liječnici i ostali, a ja mogu reći i ja temeljem dosadašnjih iskustava kao ministra financija, ali prateći tu problematiku mislim da možemo zaključiti da je problematika kud i kamo sveobuhvatnija od samih lijekova. Covid je pokazao koliko je važan i vrijedan i što je sve iznjedrio i napravio zdravstveni sustav i zato eto mislim da nam je svima u interesu da se on stavi na financijski održive noge da može podnijeti sve moguće izazove i u nekim lijepim vremenima, poglavito kada nastupe krizna vremena kao što su ponovno sada.
Kolegice Pocrnić-Radošević izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre. Uvidom u prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna za 2022.g. na stavki Ministarstva rada odnosno HZZ-a u dijelu aktivne politike tržišta rada zabilježeno je povećanje za 482 milijuna kuna čine novi plan definiran na iznosu od 2 milijarde i 96 milijuna kuna što je povećanje od 29,9%. Isto tako i na stavci aktivne politike zapošljavanja zabilježeno je povećanje od 26,7% i ukupni iznos je 135 milijuna kuna. Slijedom predviđenog očekuje se nastavak i nesmetano provođenje mjera aktivne politike zapošljavanja u budućem razdoblju, znači li to da naši poslodavci i nezaposlene osobe mogu računati i na vladino poticanje zapošljavanja i održanje zaposlenosti usprkos predstojećoj inflaciji i eventualnim vanjskim čimbenicima [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] koji mogu utjecat na stanje u gospodarstvu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dobro ste proanalizirali proračun Ministarstva rada ukupno negdje dvije odnosno tri milijarde kad gledamo sve izvore. Aktivna politika zapošljavanja kao što su bile i mjere do sada … polako izdaje… su uvijek u fokusu, dakle s te strane sigurno da će se nastaviti poticati aktivno zapošljavanje. Mi znamo i sami imamo još uvijek na snazi neke od onih mjera nazovimo ih tako covid mjera za očuvanje radnih mjesta kud i kamo u užem smislu, ali to je između ostaloga evo i do nedavno moj kolega, sada već bivši ministar Aladrović je jednom jako lijepo rekao. Dakle prešli smo iz one faze očuvanja u fazu stvaranja, e to je ona faza u kojoj jesmo i mislim da unatoč ovim kriznim situacija i momentima to je ključna varijabla koju trebamo gajiti. Opet ću parafrazirati poduzetnike, njima ono što treba najvažnija radna snaga.
Hvala. Ministre još šest replika … [[Upadica se ne razumije.]] još šest minuta. Kolega Bajs izvolite.
Poštovani ministre. Kažu da inflacija je prijatelj državnog proračuna, a neprijatelj životnog standarda građana i gospodarstva. Moram naglasiti da mi smo u istoj situaciju kao i niz europskih zemalja. Premijeri tih zemalja su poslije ukrajinske krize najavili setove mjera koje su vezani upravo uz te dve … životni standard i naravno očuvanje gospodarstva. Naglasit ću da u ovih 11 milijardi viška ili povećanja državnog proračuna RH ne nalaze se te dvije stvari, dapače, vi ste izrijekom naznačili da mi samo provodimo one mjere koje smo imali za covid krizu i post u ovom slučaju … pred ukrajinsku krizu. Ja se pitam zbog čega tako velika sredstva ne idu prema građanima? Zašto ne idu prema gospodarstvu? [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Isto tako ću reći da taj odgovor [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] očekujem ne samo od vas nego vjerojatno od premijera jel to premijeri obično …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala kolega BAjs. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ovo što kažete kažu nisam siguran da ijedan ministar financija ikad to rekao jel prijatelj inflacija prijatelj proračuna samo ako gledate izdvojenu prihodnu stranu proračuna. Kada bi to bio slučaj kad bi ja odbio sve ove apele i zahtjeve za povećanjima na rashodu ja bi sada bio u svom uredu i promatrao vas kako ovdje raspravljate o nekoj sasvim trećoj točki i taj višak prihoda fino proknjižio, evidentirao suficit i rekao to je to, međutim okolnosti su kud i kamo drugačije. Znate i sami troškovna strana koja je zaista pod velikim efektom i učinkom te iste inflacije i sve ovo o čemu govorimo sada ovdje i zdravstveni sustav i mirovinski sustav i plaće i zbrinjavanje izbjeglica i antiinflatorni paket mjera itd., itd. Ovo što se tiče usporedbe s drugim zemljama, opet ću reći još jedanput, nemojte zanemariti tu činjenicu i sama Europska komisija kaže, naš paket je među izdašnijima, značajno iznad prosjeka dakle, a znate i sami da su mnoge zemlje imale [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] izborne cikluse itd.
Kolegice Perić izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Lako ovdje neki kolege se nabacuju kako je time što je rebalans sada da je to nesposobnost, a zaboravlja se koliko je napora napravljeno recimo u 2021. kad ste smanjili i porez na dohodak i porez na dobit, kad su ti efekti onda bili itekako evidentni. Osim toga kada se pogleda koliko je pandemija napravila štete i što se sve činilo, pa evo već je spominjan i PDV koji je evo početkom godine odmah intervencija bila da se smanji i da na taj način zapravo se ublaže i efekti inflacije koja se očekivala, koja je već u 2021. imala svoje naznake, dakle vrlo aktivno, vrlo angažirano upravo u tom smjeru se nastojalo raditi i činilo da upravo inflacija i svi ovi negativni efekti se stabiliziraju.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa kao i kod brojnih drugih stvari u životu tajming je od presudne važnosti i kod onih mjera i covida, a tako i sada nije bitno samo adekvatno odgovoriti nego i pravovremeno i uzevši u obzir sve, evo recimo baš sam ponukan zapravo i vašom replikom što smo maloprije čuli o upozorenjima jel ko je neko upozoravao. Pa uzmite i projekcije i procjene recimo Europske središnje banke, prije nekoliko mjeseci očekivanja su bila prva polovica godine, u drugoj polovici godine izgleda ispuhivanja, očekivanja su se promijenile, jel oćemo reć da neko u Europskoj središnjoj banci nešto ne zna, to su sigurno među najboljim stručnjacima što se tiče monetarne politike i promatranja općenito kretanje inflacije i sigurno im je za vjerovati, ali okolnosti su se u međuvremenu posložile odnosno učinile još dodatne izazove i nažalost to se sve skupa produbilo. E u tim svim takvim okolnostima naravno da je važno djelovati, ali tražiti i nalaziti onaj najbolji moment kada i efekt vaših djela će se kolko tolko vidjeti.
Hvala vam. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče vlade, kada ste prije više od 6.g. postali ministrom Hrvatska je se nalazila u proceduri prekomjernog proračunskog deficita i u proceduri prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, od tada do danas Hrvatska je izišla iz obe procedure. U međuvremenu i Hrvatsku i Europu i svijet zahvatila najprije zdravstveno, zdravstvena kriza koja se prelila na gospodarstvo, a sada i sigurnosna situacija uvjetovana sa agresijom Rusije na, na Ukrajinu. Mene sad interesira danas, gdje je danas Hrvatska, što o tome govori Europska komisija i gdje nas u usporedbi sa drugim starijim snažnijim u financijskom smislu država članica EU postavlja, je li danas Hrvatska u tom smislu stabilna država kad su u pitanju javne financije i kako stojimo u odnosu na prosjek EU?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Referirajući se na taj početak mandata ne samo mene nego vlade 2016. ja ću podsjetiti na sve skupa ne samo da smo tad bili u kategoriji zemalja sa prekomjernim makroekonomskim neravnotežama, čak nam je prijetilo i padanje još jednu stepenicu niže koju koliko se ja sjećam nijedna zemlja još do tada nikad nije ni bila. Uspjeli smo to zaustaviti, a onda u godinama koje slijede unaprijediti naš status i ja očekujem ovih dana puno izvještaja od strane Europske komisije i konvergencijsko izvješće Europske središnje banke i Europske komisije, a tako i ovo o kojemu govorite. Naši napori svih ovih godina su i do sada, a ja sam siguran i dalje će biti prepoznati i današnja slika Hrvatske upravo u ovim okolnostima o kojima govorite da smo zemlja sa investicijskim rejtingom, što donedavno nismo bili, zemlja bez prekomjernih fiskalnih i proračunskih neravnoteža, što donedavno smo bili, a isto tako i više nismo zemlja sa neravnotežama ekonomskim. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu kolegica Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče vlade, pa jučer u Šibeniku moglo se je čuti kako predsjednik Milanović kritizira povlačenje europskih sredstava i kaže da svega 5 milijardi kuna smo u plusu u odnosu na proračun EU odnosno kasnije se u drugoj izjavi ispravio kao 5 milijardi kuna godišnje, pa mislim da je dobro da naši građana znaju da je ukupno ugovoreno preko 125% raspoloživih sredstava, da je isplaćeno preko 70% i da smo u plusu gotovo 50 milijardi, a kad tome pribrojimo i sredstva iz NPOO-a preko 55 milijardi kuna.
Izvolite odgovor.
Evo hvala lijepa, nisam slušao izjavu predsjednika republike jučer, ali i sami ste rekli da je pojasnio dodatno i ovo su brojke koje ste rekli na kraju, pa ću ponoviti još jedanput, maloprije sam isto odgovarao, 49,1 milijardu kada se gleda od početka našeg formalnog članstva kolko smo povukli u odnosu na kolko smo uplatili, kada se tome pridoda NPOO 55,2 milijarde kuna u korist RH, dakle plus taj odnos i mislim da će se ta bilanca zapravo još dodatno poboljšavati jer uz višegodišnji financijski okvir koji se sada završava i koji će vrijedit za idućih 7.g. za Hrvatsku su i dalje značajna i dosta izdašna sredstva NPOO-a. U svakom slučaju unatoč tome što ćemo ja bih rekao biti u tom plusu jako je važno nastaviti tu dinamiku, nastaviti tu dinamiku.
Hvala vam. Kolega Bartulica izvolite.
Zahvaljujem poštovani ministre, evo skoro smo pri kraju, nadam se da će glas još malo izdržati. U ovim raspravama koje smo imali do sada vi sigurno znate moj stav da udjel ukupne države je prevelik, previsok u Hrvatskoj, javna potrošnja isto je za mene zabrinjavajuće. Pored ovih svih izvanrednih situacija čini mi se da vlada nije učinila puno toga što jedino ona može. Dakle slažem se da je ograničeno što možete sad učiniti u vezi inflacije i drugih stvari, ali oko strukturnih reformi jedino vi možete to provesti, pa moje pitanje se opet odnosi na ove sektore gdje najviše zapravo gori, zdravstvo. Vi ste bili na sjednici zajedno sa kolegom Berošom, kad sam ga pitao o zdravstvu priznao je da ništa nije reformirano i dalje imamo socijalistički pristup. Je li se slažete da ne možemo očekivati racionalizaciju rashoda bez uvođenja tržišnih mehanizme u taj sustav uključujući i izvor [[Upadica: Hvala kolega Bartulica.]] ovih koji uplaćuju da ne samo bude HZZO [[Upadica: Hvala vam.]] nego da dođe do konkurencije. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, pa i na toj sjednici kao i na ovoj jako puno komentara u kojem smjeru bi trebalo ići dalje iskoraci i malo prije sam odgovarajući na problematiku lijekova rekao. Zaista treba gledati sveobuhvatno. Ne samo jedan segment izdvajati i o njemu ovoga voditi problematiku nego kompletni sustav gledati. Ne slati nekakve poruke koje odmah odvraćaju od bilo kojih iskoraka i bilo koje reforme. Da jednostavno kažemo ja ne znam to je nacionalizacija zdravstvenog sustava ili privatizacija jel to ovo ili ono, to su vrlo paušalne ocjene. Tome se treba pristupiti sveobuhvatno i gledati sve segmente i u skladu s našim i ustavnim načelima i principima, ali naravno i svemu onome čemu stremimo, provesti nešto što će i u konačnici osigurati financijsku održivost tog važnog sustava, a i nekih drugih. Spomenuli ste ukupne strukturne reforme i ja sam uvijek naravno afirmativan na takve vrste.
Hvala vam. I zadnja replika, kolega Bilek izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani potpredsjedniče Hrvatske vlade pa evo i sama inflacija o kojoj smo ovdje puno danas slušali nije samo stvar RH i nekog gospodarenja na ovaj ili onaj način, nažalost je globalna stvar u slučaju i sigurnosnih ugroza, svega što smo imali sa zdravstvenim sustavom, ali prateći ovo i što ste pričali, a i malo zemlje u okruženju koliko sam primijetio neke od njih su već u inflaciji što se tiče i prešli dvoznamenkaste cifre. Pa bi htio pitati samo gdje smo mi tu u tom djelu jer stvarno i koliko sam čuo od kolega iz EU i od Češke koja će uskoro predsjedavati naš paket je stvarno izdašan u tom smjeru i usmjeren je direktno i na gospodarstvo, ali i na kućanstva odnosno na sve ljude i građane RH.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Da, u travnju smo ajmo reći tako ostvarili inflaciju koja je nešto u onoj gornjoj polovici zemalja, međutim što se tiče opet kažem prosjeka zadnjih 12 mjeseci zaista smo tu negdje i sve ovo vrijeme se ne bi ni brinuli niti u ovome smislu usporedbe s drugim zemljama kad bi se samo uspoređivalo recimo u odnosu na prosjek. I točno ste rekli Baltičke zemlje, brojne zemlje one tzv. stare članice i EU i Europske monetarne unije, poput Nizozemske i slično već su davno zakoračile u zonu dvoznamenkastih stopa inflacije. I to su jednostavno fakti. To su činjenice i u tome svemu skupa naravno sve ove mjere o kojima ovdje govorimo i djelovanja naša kako na nacionalnoj razini tako i na europskoj razini mislim da trebaju biti usmjerena. Jako je važno naravno i što će monetarne vlasti, Europska središnja banka raditi, a ja se i dalje nadam da ima određenog prostora i na nacionalnim razinama pa tako i naše HNB-a. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem potpredsjedniku vlade, ministru financija, izdržao je sve ove replike, sada neka se malo rekupera, a mi idemo dalje. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a, govorit će dva zastupnika kolega Grbin i kolega Lalovac. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Malo sam se požurio, uvaženi gospodine potpredsjedniče vlade evo žao mi je što vam je takva situacija sa glasom, sa vama se uvijek mogu voditi vrlo konkretne i korektne rasprave i to je priznanje koje vam doista treba odati. Međutim, nije vam danas bilo lako, nije vam bilo lako braniti ovaj rebalans. A ovaj rebalans i to ovako rani rebalans je u stvari posljedica dvije okolnosti. Jedna je vanjska, a to je inflacija, to je rat u Ukrajini, ruska agresija koja se događa. Međutim, osim vanjskih razloga za rebalans imamo mi i naše hrvatske interne, a to je loše planiranje krajem prošle godine. Loše planiranje u pojedinim resorima ili i dopustit ću si to reći možda čak i lažno prikazivanje brojki, brojeva, recimo u zdravstvu. Pa poštovane kolegice i kolege ako smo mi iz oporbe na temelju onoga što se događalo prošle godine, na temelju vanjskih pokazatelja vidjeli da iznos koji je predviđen za zdravstvo nije dostatan onda ste to poštovane kolegice i kolege pogotovo vi iz Ministarstva financija, pogotovo predsjednik Vlade RH morali također vidjeti. A niste predvidjeli dovoljna sredstva i što, morali ste ministre prije nekoliko tjedana javno priznati da dugovi u zdravstvu rastu po stopi od 400 do 500 milijuna kuna mjesečno. A po toj stopi ako pogledamo i ovo što je predviđeno u rebalansu ni to neće biti dovoljno da se ti dugovi pokriju do kraja godine što znači da i ovaj rebalans pati od problema kao što je patio i proračun. No, vratimo se na trenutak na inflaciju. Mi smo u rebalans morali uvrstiti ono što su bile vladine mjere iz veljače ove godine. To je obveza. Kada imate mjere koje su teške 5 milijardi kuna onda ih je potrebno prikazati i u rebalansu. Međutim, nakon mjera s kojima smo izašli u veljači, mi nove nemamo, a druge države članice EU, da ne idem šire, takve mjere kontinuirano usvajaju. I što će se dogoditi? S jedne strane njihovi građani će biti bolje zaštićeni od hrvatskih, a s druge strane njihovi poduzetnici koji će dobivati od svojih zemalja potpore će biti kompetitivniji i ugrozit će položaj naših poduzetnika pa i na našem hrvatskom tržištu. Prije 2 mjeseca EU je dala okvir državama članicama. O tome smo govorili ovdje u Hrvatskom saboru. Međutim, Hrvatska taj okvir ne koristi. Ono što mi predlažemo su vrlo konkretne mjere. Prvo, pravednije usklađivanje mirovina kako bi osigurali njihov rast i održanje vrijednosti u doba inflacije. Drugo, novi dodatak kojeg ste vi nazvali energetskim, a ja bih ga nazvao inflatornim dodatkom za umirovljenike jer je sada potpuno jasno da ova inflacija ne da neće stati ona će do kraja godine biti još veća. U travnju 4 zemlja po mjesečnoj stopi inflacije u EU, 4. Dakle, ubrzava se i za to su nam potrebne nove mjere pomoći onima koji su najugroženiji. Naravno u tom smislu moramo i razmotriti o tome treba li proširiti krug vaučera i povisiti njihov iznos. Dalje, mjere prema poduzetnicima. Vi ćete reći nije ista situacija kao što je bila za vrijeme Covida. Nije, ali ima brojna obilježja koja ju čine usporedivim. Mi ne možemo dopustiti da naši poduzetnici koji su već izgubili tržište Ukrajine i Rusije nemaju mogućnost tražiti nova tržišta, naprosto ne možemo, pogotovo u situaciji kada države članice EU djeluju, mi ne možemo dopustiti da naše poduzetnike dovedemo u gori položaj nego u onaj u kojem već jesu. Naravno osim vaučera, osim dodatka umirovljenicima i kvalitetnijeg i pravednijeg usklađivanja mirovina potrebno je promijeniti i poreznu politiku kako prema energentima prije svega prema gorivu kako bi osigurali da se zauzda ovaj rast, ali isto tako i pitanje poreza na dohodak odnosno neoporezivog dijela. Zdravstvo sam spomenuo, dugovi rastu, reforme nema, posljedice građani nemaju kvalitetan zdravstveni sustav i neću tu samo govoriti o recentnim primjerima o kojima smo jako puno govorili prethodnih dana, al ovo je sistemski problem, naše zdravstvo u ovim okolnostima nije u stanju ispuniti svoje obveze, građani to nisu zaslužili, građani to plaćaju i imaju pravo da nešto dobiju zauzvrat. I konačno obnova, vi ste rekli 300 milijuna kuna više, držim vas za riječ, ali činjenica je da se u Fondu za obnovu sredstva smanjuju, to je činjenica, a istovremeno je činjenica koju možemo čitati u medijima da ljudi kojima je obećano da će se njihove kuće izgraditi do lipnja i da će početkom lipnja moći ući u njih, svjedoče da radovi stoje, da radnika na gradilištima nema po 10 do 15 dana i da nema teoretske šanse da će se rok koji smo si sami zadali ispuniti. To su svi problemi koji ukazuju koliko ova vlada ne funkcionira, a onda posljedično tome koliko i ovaj rebalans ne odražava stvarno stanje, on je nužan, ali nije dovoljan. On ne osigurava odgovore niti na krizu inflacije, niti na krizu zdravstva, niti na krizu s obnovom, on ne osigurava sredstva za borbu s inflacijom i očuvanje standarda građana i zato ga mi u SDP-u ne možemo podržati, a sada prepuštam riječ kolegi Lalovcu koji će konkretnije govoriti o nekim stvarima koje u ovom proračunu ne funkcioniraju, hvala.
Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kako je zanimljivo kroz određeni vremenski period kad se država nalazi u krizama danas ovdje čuti jesmo li uspješni ili nismo uspješni jel, pa slušam ovdje kolegu Bačića kako implicira kako je SDP-ova vlada bila u makroekonomskim neravnotežama 2014., '15., '16., onda se je pojavila HDZ-ova vlada i sve je to super, krasno, fantastično jel, a npr. ne sjećamo se kada je on bio ministar 2008.g. da smo bili u banani jel, da smo bili u banani, to je premijer tada rekao jel, HDZ-a jel, u banani smo, tada je ministar financija bio državni tajnik jel, imali smo investicijski rejting, jel se mogao zadužit, šta mislite jel se mogao zadužit, kakve su bile tada makroekonomske okruženje za Hrvatsku? Ja ne mislim da je ministar Šuker bio loš ministar jel, zato što su tada bile takve makroekonomske okolnosti za Hrvatsku su tada bile takve jel i premijer je rekao da smo u banani jel, onda je došla 2014. i '15. kada je bila Hrvatska u recesiji. Sjećate se šta je bilo u Grčkoj? Zatvaranje bankomata, neredi po cestama. Šta je bilo u Španjolskoj? Neredi, jel tako. Šta je bilo u Irskoj, šta je bilo u Italiji, šta je bilo u Hrvatskoj jel? Bili smo … [[Govornik se ne razumije]] nisu bili neredi kakvi su bili u tim zemljama jel. Vidim da danas je to sad evo to se, to je loša vlada bila SDP-a, pa je tad radila jel, šta se danas mijenja jel? Mijenja se makroekonomsko okruženje, mijenja se jel, mijenja se da da smo sada ne samo punopravna članica EU nego pristupamo eurozoni, drugačije nas gledaju jel, to je politička odluka i to je dobro za Hrvatsku. Mi smo uvijek rekli ono što je dobro za Hrvatsku da je dobro jel i nikad od toga nećemo i kad neke stvari su dobre od strane vlade ćemo pohvaliti, ali ne možemo to sad ovdje samo se tako nabacivati evo samo od 2016. je sve super jel, mi imamo sve tu instrumente, a vidjet ćemo vrlo brzo je znači ne govorim vam to iz zle namjere jel, imali smo prilike za brojne reforme koji se od nas očekivalo, nemojte zaboraviti šta je Europska komisija tražila od brojnih zemalja članica 2014., '14. i '15.g. jel, kakve su to bile mjere o … [[Govornik se ne razumije]] itd., šta se tad događalo u EU? Brojni nemiri su bili na jugu Europe jel, vrlo velika nezadovoljstva su bila oko toga jel. Europa je danas promijenila strukturu, ne govori više o time da moramo rezati, da moramo stezati remen itd.. Znate šta je bilo, koja je bila politika Njemačke? Sada smo svi rekli kod covid krize trošite, jel tako rekla predsjednica komisije, trošite, trošite, trošite, vraćamo gospodarstvo. Šta se dogodilo? Pa tolko smo natiskali novca, tolko smo potrošili da se dogodila inflacija uz ovaj poremećaj, poremećaj na tržištu jel, znači promijenile su se okolnosti Europske komisije za zemlje 2014. i '15. kad smo bili uneravnoteženi i promijenile su se danas jel, isto kao što su se promijenile, vidjet ćemo kako će ići Europska središnja banka prema tome jel i umjesto da mi ovdje danas govorimo i znamo da ove mjere koje jesu trebaju bit jel, ali nemojmo zaboraviti da su 30%, svaka čast povećali ste plaću u javnom sektoru 30%, jeste li povećali produktivnost javnog sektora za 30%, jesmo li povećali produktivnost javnog sektora pitajte poduzetnike jel, jesmo li javni sektor, sve okej, svi oni traže, traži javni sektor, traže ovi, traže oni, jesmo li povećali, jesmo li mi bolji da smo, možemo za strane investicije u Hrvatskoj 30% biti produktivniji da nam je zemlja bliža za investicije i za da se pokrene gospodarstvo, gledajte šta se događa, pa samim projekcijama šta se ovdje dogodilo. Privatne investicije će stati, stati će, znate zašto, jel je tolka neizvjesnost dugoročno što se tiče inflacije, što se tiče kamatnih stopa, što se tiče sirovina privatne investicije ne na nulu da će doć nego svi su stali i čekaju narednih godinu dana šta će se raditi. Ko je jedini investitor? Pa jedini investitor je država, jedini investitor kroz obnovu, kroz fondove i to je jedan taj dio novaca što, što ide u usmjeravanje i kroz obnovu jel. Nemojmo zaboraviti i samo ovdje u projekcijama piše da je osobna potrošnja da će usporavati jel, a naravno da će usporavati kada su inflacije i kada su, kada su cijene takve kakve jesu. Znači, nemojmo se zavaravati da će dovijeka biti novaca iz Europe jel. Netko treba i obnovit Ukrajinu i oni očekivaju nekih 500 milijardi jel. Koliko će dati Europa, koliko će dati Amerika jel. Okolnosti se mijenjaju, brzo se mijenjaju zamijenit će se za 6 mjeseci, danas ovdje što nešto govorimo ne mora uopće značiti da će za 6 mjeseci vrijediti jel. Al zato je na nama ovdje, ako možemo se dogovoriti kako jesu neke stvari od reforme javne uprave, reforme i lokalne uprave koje nitko ponovo smo samo prešli to preko toga. Meni jedino žalosti jel, jedino ovdje žalosti što je vlada digla ruke od bilo kakvih reformi jel. Iskreno vam kažem. Ne samo u zdravstvu. Barem jedno vrijeme se o tome govorilo jel, ma pustite vi ovaj dio što vi govorite tamo napišete za ovaj NPO hoćemo li to stvorit jer mi osjećamo na rashodovnoj strani da li poduzetnici zadovoljni, da li su građani u tom nekom dijelu reformi, da u tom dijelu da mi sami sad kad imamo priliku, kad imamo novaca kad imamo u tom dijelu, da smo u tom sustavu da možemo izdržati ovakve pritiske jel, da možemo izdržati ovakve pritiske jel. Mi sad, slažem se mi sad imamo interventno punimo, interventno punimo zemljišta ovaj prirodni plin. Sve radimo neke interventne mjere jel, sve radimo interventne mjer jel za svako područje. Sad gasimo zdravstvo, sad gasimo plin, sad gasimo bilokakve stvari je. Sad je pitanje u ove dvije godine, nije problem ministra, on najbolje radi svoj posao od svojih kolega. Problem je ovo što danas govorimo da nema nikoga iz zdravstva, govorimo o euro nema guvernera, oni su digli ruke jel. Oni su digli ruke, jedino što HNB misli koju će dobiti poziciju u Europskoj centralnoj banci. Samo to. Jeste li ih čuli i jednu informaciju. Vlada se trudi koliko toliko davati određene poticaje za gospodarstvo, svaki dan su pritisci na vladu. Jeste ikad … [[Govornik se ne razumije.]] ja ne znam šta guverner. On je rekao ja neću više do kraja godine radit, tamo gleda koji će dobiti određenu poziciju, sad ovo što ima u kunama, imat će u eurima i kaže on je već rekao ja radim prema ECB-u, neću ništa poduzimati jel. Znači mi već nemamo monetarnu politiku jel. Nemamo monetarnu politiku. I cijelo vrijeme će ponovo, a znat će komentirati kako treba raditi reformu, tu je vrlo dobar, kako treba raditi reformu na rashodovnoj strani jel. I ovdje, meni je jedino žao što smo jednostavno popustili svima tima kažemo treba povećat plaće, treba, sve treba naravno jel, naći danas bilo koga kome sve treba jel. Samo pitanje da li će kada nastupi recesija, toga se svi bojimo, toga se i Europa boji jel i zato je ovdje ministar rekao dajemo sve na rast gospodarski. To je najvažnije zapravo u tom dijelu i to je ta prekretnica koju Europa ne zna hoće li moći doteći taj rast ili neće moći. Za 6 mjeseci ne mora značiti da ćemo imati ovakvu, politika Europe nemamo blage veze kako će izgledati kad imate 4 puta razliku u inflaciji između Litve i Francuske jel, 4 puta, a Francuska je na stagnaciji jel. Ne znamo jel i zato ono što kad kažemo ajmo si sada pripremati, nema veza jel usvojit će se proračun, donijet će mjere, ali dajte stavite barem nekoga koji želi napraviti neke reforme u ove dvije godine, neće biti to popularne mjere, narod će to razumjeti jel i kad dođe, a nažalost bila su dobra vremena, sada su nestabilna, svako malo su sve nestabilnija jel, a ovdje imamo samo ministra financija koji sve ovo brani. Ovo uopće nije njegov rebalans ovo je rebalans njegovih kolega kojih danas ovdje nema jel, kojih ovdje danas nema jel. I on mora zapravo za sve njih nešto tražiti odgovore, to je loša politika. To je loša politika i zbog toga kažem nema ni guvernera, nema ni ostalih ministara, nema nikoga danas ovdje i sve govorimo evo danas će tu ministar financija pa će on zapravo probati raditi nekakve akrobacije oko nabave plina, pa raditi oko zdravstva, oko bilo čega, oko obnove itd. jel. A jesmo li zadovoljni s time što strukturno ne funkcionira jer su to veliki, glomazni sustavi, nije ih lako voditi jel. Nije lako ni novom ministru gospodarstva jel, ni sam ne zna u šta je ušao u koju razinu megaministarstva je ušao. Znači o tome pokušavamo danas govoriti, ne da vas kritiziramo, ne da vas kritiziramo [[Upadica: Hvala.]] nego jednostavno da ukažemo na one stvari koje nažalost su pred nama. Hvala lijepo.
I vama. Sada je na redu gospodin Marin Lerotić iz Kluba IDS-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima i slažem se s kolegom, to sam govorio i smo, kad je bio predstavljen proračun za 2022. da bi zaista bilo dobro da ako ništa drugo resorni ministri sjede ovdje i slušaju kako ih ministar Marić brani, ali i da čuju sve ono što i mi iz oporbe, ali i iz vladajućih imamo im za reći. Međutim, njih nema i očito ih neće ni biti. I danas ovdje imamo proračun dosta ranije nego što smo to inače mogli očekivati, dakle prije polovice godine. I to definitivno ne treba zanemariti jer to nešto govori i o trenutnom stanju u državi. A stanje je nažalost takvo da imamo stopu inflacije u travnju koja je preko 9,6% i moramo biti svjesni da nas u idućim mjesecima čeka i daljnji rast cijena i hrane, ali i kućnih potrepština. Državni proračun ili u ovom slučaju rebalans proračuna uz to što je financijski dokument neosporno je i politički dokument iz kojeg je vidljiva politika vlade i smjer razvoja države koji ova vlada provodi. A smjer ove vlade je kao što imamo priliku vidjeti novi rebalans i novo povećanje duga. Kao i svaki put kad se u saboru predstavlja državni proračun ili rebalans proračuna nažalost uvijek isto. Novac iz zdravstva curi kao voda iz zagrebačkih cjevovoda. Rebalans proračuna pokazuje povećanje deficita za 4,3 milijarde što nas u ovom trenutku dovodi do konačnog rezultata minus 13,6 milijardi kuna, a da se ne lažemo bit će to još više u prvom slijedećem rebalansu. Time se proračun Ministarstva zdravstva penje na 20 milijardi kuna što još uvijek nije ni približno završnom stanju koje je bilo za 2021. godinu kad smo u zdravstvo upumpali 38 milijardi kuna. I ne bi to bio problem kada bismo riješili problem zdravstva, međutim nismo i već sljedeći mjesec dug će iznositi 500 milijuna kuna, onaj mjesec poslije milijardu kuna i tako iz kruga u krug. A nitko iz Ministarstva zdravstva ovdje nije da nam to pojasni i da nam pojasni zašto ne nudi reformu, nešto smo čuli da žele centralizirati zdravstveni sustav, a kada znamo da 80% dugova proizvode bolnice u državnom vlasništvu bolje da sa time niti ne dolaze ovdje. Dakle, svakom je i više nego kristalno jasno da se stvari u zdravstvu ne funkcioniraju i to je još više i smiješno ponavljati jer nam je stanje u zdravstvu toliko loše da slikovito izgleda kao Titanik u sceni prije kompletnog potonuća, a ono što je najgore je da rješenja očito nema i to nije nikakvo pretjerivanje nego to je zaista tako. I umjesto da vladajući nešto učine ili barem pokušaju učiniti silencio stampa i takvim načinom mi nećemo krenuti naprijed. Vladajući moraju shvatiti da oporba ne priča bez razloga o neodrživom zdravstvenom sustavu, da ne zagovaramo bez razloga reformu zdravstvenog sustava i to ne od jučer nego već godinama, već se to radi zato što je voda došla do grla i ako se nešto hitno ne poduzme naši građani će sve ovo osjetiti na svojim leđima. I već se kao papige ponavljamo uvijek isto kad je riječ o zdravstvenom sustavu i zaista ne znamo što treba još reći ili učiniti da se stvari promijene na bolje. Vladajući često govore dobili smo novce iz EU za reforme, a reformi nema. Prije ako se ne varam dva tjedna sam govorio za ovom govornicom, a to ću ponoviti i sada, a to je da novci iz EU neće pasti s neba nego se za to treba vrlo dobro potruditi i puno kvalitetnog posla odraditi jer ako ih želimo to mora uključivat dobru operativnost i koordinirano djelovanje. Međutim, situacija je trenutno potpuno nezadovoljavajuća i možemo zaključiti da se stvara trend nekoordiniranog rada i lošeg funkcioniranja sustava i ignoriranja mogućnosti koje pružaju sredstva iz EU. Jer kada govorimo o Ministarstvu gospodarstva novi ministar očito ima drukčije prioritete stoga je smanjena stavka za financiranje investicije, industrije, izvoza, inovacija za preko 22 milijuna kuna jer ovo tu što sam nabrojao zaista ne bi trebao biti prioritet. Smanjuje se i stavka za poticanje istraživanja razvoja inovacija, razlog odnosno smanjenje punog iznosa je na stavci Europski fond za regionalni razvoj. Naime, nije raspisan niti jedan europski natječaj jer još uvijek nisu doneseni operativni planovi. Kao što sam rekao situacija sve bolja i bolja. Također operativni program Učinkoviti ljudski potencijali skinuto je 77 milijuna od 100 koliko je bilo planirano kada je ovaj proračun donesen. I kao što sam rekao i ranije i ovdje vidimo da strašno kasnimo u povlačenju europskih sredstava i da ćemo se svi skupa naći u velikom problemu, a odgovornih nema i naravno neće ih ni biti. Sve ide po planu. Nema nikakvih najavi ozbiljnih formi i to je nešto što je zaista zabrinjavajuće. Smatramo da bi ipak još uvijek trebalo rasteretiti poduzetnike, smanjiti birokraciju, da bi trebali raditi na tome da imamo učinkovitiji sustav unutar pravosuđa i digitalizirati sustav državne uprave kako bismo pomogli poduzetnicima, ali i kako bismo dali veći suport industriji proizvodnje, izvoznim industrijama, kako bi hrvatsku ekonomiju učinili jačom i kvalitetnijom. Kao što sam i u replici rekao, treba počet stavljat državnu imovinu u funkciju, rekao sam u području Muzila koji čini petinu cijele površine grada Pule gdje postoji mogućnost investicija od preko milijardu kuna, zarade države od koncesije, nova zapošljavanja, također ponavljam stavljanje državne imovine koja propada u funkciju i sve to skupa sutra na kraju ostaje državi. To je u interesu Hrvatske i samo tako možemo kao zemlja napredovati, biti konkurentniji i stabilniji. Ukratko, to su neke od naših primjedaba, ali ipak smatram ili barem se nadamo da ćemo već na ovom proračunu sljedećem vidjeti da se neke stvari pomiču naprijed i kako ćemo ipak u narednom periodu stvarati jednu kvalitetniju društvenu ekonomiju jer smatramo da je upravo kriza prilika, a u situaciju kada smo imali rast BDP-a ništa nismo proizvodili, nikakve reforme nismo donosili i nikakvi pomaci nisu bili vidljivi pa se zaista nadamo da će nas na to primorati ova kriza.
Hvala. Sad na redu Klub nacionalnih manjina i gospodin Vladimir Bilek. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovan predstavniče Ministarstva financija, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa evo stvarno kao što smo vidjeli i kroz ove replike, ali vidimo i svaki dan oko nas da je gospodarsko financijska situacija kako u RH tako i na globalnom planu svakodnevna tema svih nas, ali i predstavnik vlasti, predstavnika oporbe, ali i građana jer se svakodnevno mijenja i utječe na kvalitetu života svih nas. Naime, život postaje sve skuplji, ali funkcioniranje države u tim uvjetima sve je složenija i kao što smo svjedočili Vlada RH u tom pravcu bila je primorana poduzeti brojne mjere. Poduzete mjere ublažavanja rasta cijena, prije svega energenata, ali i određenih prehrambenih proizvoda kroz smanjenje poreza na dodanu vrijednost polučile su i neke pozitivne efekte na život građana, prije svega onih socijalno ugroženih. Razvoj globalnih zbivanja pretpostavlja i daljnji nastavak tog trenda, ali i povećanje teškoća u funkcioniranju gospodarstva, prije svega kroz cijene sirovine te cijene ali i dostupne količine energenata koji radi situacije koja se dešava oko nas i sigurnosnih rizika mogu biti isto u nekom trenu ograničene. Posljedice ruske agresije na Ukrajinu, rat čiji se kraj u ovom trenutku ne nadzire i dalje će negativno utjecati na tokove nabave, tokove dostupne količine roba i njihovu cijenu. Država će najvjerojatnije morati poduzeti dodatne mjere kada je u pitanju opskrba plinom, preuzeti punjenje skladišta plina ali i zanavljanje robnih rezervi. Evo htio bi samo reći, i danas je ministar gospodarstva u Grubišnom Polju, gdje su istraživanja na novim podzemnim skladištima plina koje bi isto tako trebalo osigurat stabilnost što se tiče same opskrbe tim energentom. U tom paketu naravno troškova nisu zanemarivi ni troškovi prihvata i zbrinjavanja ukrajinskih izbjeglica kojih možda nema kao u Poljskoj ili susjednim zemljama Ukrajine, ali isto tako dolaze i kod nas i za njih se treba brinuti i za njih se brinemo. Nažalost, nije došlo do najavljivanih promjena u organizaciji i funkcioniranju zdravstvenog sustava, što je dovelo do generiranja i gomilanja troškova i dugova prema veledrogerijama koje je potrebno žurno sanirati kako bi se sustav očuvao, kako bi se građanima omogućila primjerena zdravstvena zaštita a iako se hrvatsko gospodarstvo u prošloj godini brzo i snažno oporavilo od posljedica COVID-19 pandemije, epidemija i poduzete mjere i nabave u zdravstvu još uvijek strašno i puno opterećuju državni proračun. Vlada je u maniri dobrog poslodavca uspješno završila u travnju pregovore sa sindikatima državnih i javnih službenika temeljem kojeg su od 1. svibnja povećane osnovice za obračun plaća za 4%. Dodatne troškove za državni proračun predstavlja indeksacija mirovina, uslijed rasta plaća indeksa potrošačkih cijena, ali tu je naravno briga za naše umirovljenike, briga za naše građane RH. Uz sve ove pokazatelje treba uzeti u obzir i manjak radne snage. Hrvatska će zbog održavanja potrebite gospodarske aktivnosti prije svega u turizmu koji predstavlja svake godine financijski zamašnjak, biti primorana uvesti veći broj stranih radnika nego što smo to imali do sada. Uz cijene sirovina, cijene rada vrtoglavo rastu, kako kod nas, tako i u svijetu. Uz manjak radne snage i uvoz radnika, nažalost, upravo zbog cijene rada bilježimo i još uvijek iako u manjoj količini, odljev naših ljudi, prije svega školovanih koji idu za većom plaćom negdje u EU ili globalno u svijetu. U tom svjetlu, bilježimo rast inflacijskih pritisaka, u 2022. godini očekuju se ubrzanje inflacije potrošačkih cijena na 7,8%, to će doprinijeti i rast cijena hrane i nafte. evo maloprije i kroz replike i kroz izlaganje potpredsjednika Vlade, vidjeli smo i čuli smo puno stvari vezano za inflaciju ali i mnoge razvijene zemlje i one zemlje koje su možemo reći već stare zemlje EU-a, da imaju puno veći, nego veći dvoznamenkasti broj što se tiče indeksa inflacije. Uzimajući sve ovo u obzir što proračun nije mogao podnijeti, ovim rebalansom proračunski prihodi povećavaju se za 6,6 milijardi kuna a rashodi za 10,9 milijardi kuna. Očekuje se da će proračun opće države zabilježiti manjak od 2,8% BDP-a a udio javnog duga u BDP-u će se smanjiti za 3,6%-tnih bodova u odnosu na godinu ranije te će iznositi 76,% BDP-a. Stabilnosti ovoga rebalansa uz domaće izvore sigurno će doprinijeti prihod koji se očekuje od ubrzanog povlačenja ugovorenih EU sredstava. Izvješća godišnjeg financijskog okvira još za razdoblje 2014.-2020. ali prije svega za novo financijsko razdoblje 2021.-2027. kao instrumenata EU nove generacije. Značajna su sredstva iz Fonda solidarnosti EU kojima će se financirati obnova javne infrastrukture oštećene potresom u Zagrebu i Banovini, koji vodimo da i kroz rebalans se ta sredstva povećavaju. Tu ipak moramo ostaviti sredstva i tu jesu sredstva za provedbu operativnih programa, za izgradnju infrastrukture od vrtića, škola, učeničkih domova, kulturno-edukativnih centara ali i svega onoga što generira na neki način ne samo kvalitetu i podizanje kvalitete znanja naših građana nego i zaposlenost naših tvrtki i samim tim, generira određen rast i sprječava pad u većim navratima. Znači, ovo je potreban i razložan rebalans, argumentirano je obrazložen te će Klub zastupnika nacionalnih manjina podržati ovaj rebalans uz čvrstu podršku Vladi da ustraje u nadzoru korištenja sredstava proračunskih novaca i ublažavanje krize koja se iz globalnih okvira prelijeva i na našu državu. Hvala lijepo.
I vama. Gospođa Vesna Vučemilović, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Budući da smo spojili ove sve tri točke dnevnog reda, dozvolite da krenem od one zadnje. Pa ću najprije reći ono što je dobro. Jer red je reći par riječi o tome izvješću za prošlu godinu koji je obilježio gospodarski oporavak i to ponajviše zbog dobre turističke sezone ali isto tako, tu godinu je obilježio i porast troškova zdravstvenog sustava koji se, ako je suditi po ovom rebalansu, nemaju namjeru vratiti na one razine prije epidemije COVID-a 19. E sad budući da je 2020. bila obilježena, zatvaranjem, zabrana rada djelatnosti, restrikcijama svih mogućih vrsta, onda logično je uzeti 2019. godinu za usporedbu a ovu 2020. što prije zaboraviti, poglavito onaj dio borbe s epidemijom koji je bio po uzoru na Kinu, kada smo bili među državama koje su imali najrestriktivnije mjere. Ono što ću istaknuto kao pozitivno a vezano je za makroekonomske pokazatelje je rast izvoza, građevinskih radova i industrijske proizvodnje i to bi trebale biti temeljne odrednice i ubuduće ukoliko želimo smanjiti ovisnost o turizmu kao gospodarskoj grani koja se pokazala kao izuzetno osjetljiva na krize. Ono što je cijelo vrijeme raslo je državna potrošnja što naravno nije dobro, a već prošle godine je krenuo i rast cijena prehrambenih proizvoda i ne samo tih proizvoda već isto tako i sirovina i građevinskog materijala što je ove godine nastavljeno i to sa većim intenzitetom, a najbolje se vidi po stopama inflacije. Pa je tako za travanj ove godine iznosila rekordnih 9,4%, nastavila je ubrzavati i ako pogledamo najviše na to su utjecale cijene prijevoza i hrana. Ako to usporedimo sa nekim drugim državama EU onda još dobro stojimo jer u Austriji je već preko 20% inflacija, Estonija preko 30 ali je itekako zabrinjavajuće i uz najavljeni rast kamatnih stopa postavlja brojna pitanja, a vezana su za financiranje ovog deficita koji raste u ovom rebalansu. E sad kad, ako ćemo govoriti koji je pred nama danas ja moram početi sa jednom rečenicom koja je naprosto neizbježna, a glasi. Jesmo vam rekli. Dakle, brojni zastupnici su kod predstavljanja proračuna za 2022. godinu rekli da su troškovi koji su na rashodovnoj strani predviđeni za zdravstvo jednostavno nedovoljni, podcijenjeni. Planirali ste ih smanjiti za 4 milijarde kuna ove godine, a sada u ovom rebalansu se izdvaja za zdravstveni sustav što za sanaciju, mada to više uopće nije sanacija jer je to sad postala redovna pojava, znači za bolnice i za HZZO preko 4 milijarde odnosno 4,3 milijarde kuna. Ako znamo kako nas je izvijestio ministar Marić da ti troškovi sad više ne rastu 200, 300 miliona mjesečno nego sad odjednom rastu 400, 500 miliona kuna mjesečno onda se uistinu moramo zapitati što će biti do kraja ove godine ili možda je bolje da to ne pitamo. Ajmo se praviti kao da se ništa ne događa, ali događa se i to nije dobro. Prošle godine je dodatno potrošeno 6 milijardi kuna više od planiranog. Ove godine će teško biti manje. Znači prošle godine smo računali da zdravstvo svake, svaki mjesec generira 200, 300 miliona kuna tog manjka ove godine je to sad 400, 500. Znači i ovih 4,3 milijarde neće biti dovoljno ako je prošle godine bilo 6, ove godine može biti samo još više. I u principu to više uistinu nije sanacija. To je sustavno povećanje troškova koje je u pandemiji naraslo i sada očigledno nema nazad. I to je inače ta glavna boljka javnih sustava. Jednom kada se troškovi, kada se rashodi dignu na višu razinu, vrlo rijetko to ide u onom obrnutom smjeru, vrlo rijetko to ide nazad. Znači dostigla se određena razina troškova i sustav to želi zadržati. I neovisno koji su uzroci tog inicijalnog povećanja, a to je u ovom slučaju bila epidemija Covida-19 i nakon što uzrok nestane, virus nije nestao ali evo nema pleksiglasa, ne nosimo maske, živimo manje-više isto kao i prije epidemije odnosno možemo reći da se smanjio utjecaj troškovi i dalje ostaju na toj višoj razini. Stoga je iluzorno bilo očekivati da će se troškovi za zdravstvo smanjiti 4 milijarde kuna ove godine i to smo vam rekli. Manje-više svi oporbeni zastupnici su vam to rekli kod usvajanja proračuna. I to je jedan od razloga zašto nismo podržali taj proračun jer je bio nerealan, a ni ovo sada što ste donijeli također nije realno. Ono što smo očekivali kod usvajanja proračuna bili su dva rebalansa ove godine. Ono što smo očekivali bilo je i povećanje prihoda zbog inflacije koja je već i prošle godine bila evidentna. E sad, ovo što nismo očekivali je bujanje rashoda od gotovo 11 milijardi kuna 9% u odnosu na prošlu godinu, 6% u odnosu na plan. I kao posljedica svega toga deficit od visokih 13,7 milijardi kuna odnosno 2,8%. E sad, poučeni svim ovim iskustvom mi se moramo zapitati samo jedno pitanje. Je li to stvarna brojka, je li to konačna brojka? Što još ovdje nedostaje. I ne treba jako puno tražiti. Prvo što privlači pozornost je iznos predviđen za financiranje nabave plina. Svi znamo da je skladište plina prazno i za očekivati je to na kraju sezone grijanja, ali prije odlaska iz vlade ministar Čorić je odlučio da ukoliko privatni zakupci PPD, INA, HEP, EON neće puniti po ovim visokim cijenama plina podzemno skladište Okoli onda će to učiniti država. To nam je ostavio u nasljeđe. Lijepo od njega znači bit će plina za iduću sezonu grijanja, ali za obnavljanje zaliha plina treba 300 milijuna eura što je više od 2 milijarde kuna, a ovim rebalansom je predviđeno svega 75 milijuna kuna odnosno 10 miliona eura iznos koji ne da je neznatan nego je definitivno nedovoljan. E sad kako će se ti troškovi podijeliti, vjerojatno između HEP-a i državne blagajne ostaje za vidjeti, ali da se taj trošak iskazao u ovom rebalansu e onda deficit ne bi bio 2,8 nego bi bio preko 3% E sad budući da očekujemo ulazak u eurozonu, budući da očekujemo izvješće Europske komisije krajem 6 i početkom 7 mjeseca bilo je jako zgodno sve to skupa zanemariti, ne iskazati ukupan iznos jer tada Hrvatska ne bi zadovoljavala dva kriterija za uvođenje eura i to bi već bio problem, pa onda šta ćemo, ostavit ćemo mi za kraj, za onaj drugi rebalans tehnički i onda ćemo iskazati to jer će se morat negdje iskazat, vidjet ćemo je li u pitanju samo kreativno računovodstvo na koje smo već navikli kako bi se zadovoljili uvjeti za uvođenje eura ili nisu, to ćemo doznati na jesen, ali već sad bi mogli reći da je u pitanju malo kreativnog računovodstva. Ono što možemo tvrditi sa potpunom sigurnošću već sada to je da se rashodovna strana potpuno otela kontroli, potpuno. Maloprije me je jedan novinar pitao što se moglo napraviti kao eto poraslo ovo ono, pa staviti to pod kontrolu konačno jednom. U prošlom mandatu nisu provedene reforme mada su za to postojali odlični uvjeti, makroekonomski nikad bolji, sada na sredini mandata u ovako složenim okolnostima očekivati da će ova vlada koja traži stabilnost napraviti bilo koju reformu je iluzorno, čak i najveći optimisti ja mislim da ne očekuju apsolutno nikakvu reformu od ove vlade sada na sredini mandata. I rashodovna strana raste za gotovo 11 milijardi, ali zanimljivo je da se u medijima o tome ne govori, dva brda se prepucavaju, predsjednik i premijer svaki dan eto malo opet zabavljaju javnost, ali ovih 11 milijardi očigledno nikome nije interesantno, to prolazi ispod radara, pa onda zašto ne bi rashodi idući put porasli za 20, 30 ili već koliko treba milijardi ako je ovih 11 za javnost potpuno nebitno i svelo se tek na puki broj. Jedino što možemo očekivati idući put su još veće brojke na rashodovnoj strani ili možda još pokoji ekspoze ministra Marića s povišenim tonovima kad mu grlo malo se oporavi jer on nikako da disciplinira korisnike proračuna kada je rashodovna strana u pitanju. Ono što je ključno, a to je kako će ovo povećanje rashoda utjecati na gospodarstvo, na konkurentnost naših firmi, na zaduženost, na životni standard i kupovnu moć, očito javnost previše ne interesira. Osim toga vidimo da se nameću i nekakve svjetonazorske teme koje u ovako nestabilnoj i kriznoj situaciji pitanje je uopće kome to odgovara da se intenziviraju podjele u društvu i što uopće od tih podjela imaju stanovnici Hrvatske, hoće li živjeti bolje, hoće li imati veću kupovnu moć, potpuno je izvjesno da neće. Ono što, evo da ne bude sve loše što je dobro u ovom rebalansu je ovaj makroekonomski okvir koji je, pa napravljen recimo realno. Prošli put se precijenio rast BDP-a, a podcijenila se inflacija, znači ovo što mi sad imamo u procijeni je tri puta više nego prije samo nekoliko mjeseci kada je bilo usvajanje proračuna i u odnosu na Svjetsku banku, u odnosu na Europsku komisiju koja je izašla evo sa svojim procjenama ovo ste napravili oprezno, evo moram reći, moram vas tu pohvaliti, malo ste išli opreznije nego što je to ovaj bilo prošli puta valjda poučeni iskustvom, lijepo je da učite ovako u hodu jer evo Europska komisija nam je inflaciju procijenila na 6,1%, vlada je ušla sa 7,8, a rast BDP-a je vlada procijenila na 3%, a Europska komisija na 3,4. O čemu će ovisit ove konačne brojke, nažalost opet o turizmu i opet o turističkoj sezoni. Nismo naučili u koronakrizi koliko je to fragilna, koliko je to osjetljiva gospodarska grana, a u ovako nestabilnim geopolitičkim okolnostima su mogući apsolutno svi scenariji, pa i oni sa negativnim učinkom. Ono što ću još naglasiti, a ne stignem sve, pa ću to ostavit za pojedinačnu raspravu, znači na prihodovnoj strani pozornost privlači stavka koja se odnosi na porez na dobit i tu prihodi rastu 10% što u nominalnom iznosu je 851 milijun kuna i dobro je da tvrtke posluju pozitivno i plaćaju porez na dobit, to je uvijek dobro, ali u vremenima krize, u vremenima inflacije treba voditi računa o socijalno najosjetljivijim skupinama. Žale se ljudi raste cijena plina, raste i cijena drva, metar drva 500 kuna, pa jesu Hrvatske šume privatna ili državna tvrtka, zašto to mora pratiti cijenu plina i zašto Hrvatske šume moraju ostvariti ekstra profite i u ovoj situaciji. Malo više socijalne osjetljivosti ne samo na razini vlade nego i na razini državnih i javnih poduzeća u ovoj situaciji je itekako važno, ne trebaju koristit situaciju da povećaju svoju ekstra dobit nego isto tako da pomognu onima koji su socijalno najugroženiji. Hvala.
I vama. Sad je na redu Klub zastupnika Mosta, prvi je g. Troskot i onda će ga naslijediti g. Bulj.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege i poštovani svi koji nas pratite putem ekrana. Ono šta je glavna tu poruka jest da je proračun kao takav opet uvećan po svim skoro stavkama osim obrazovanja, međutim glavno pitanje koje se postavlja za sve naše građane jest da li će na temelju povećanja samog proračuna, da li ćete vi stvarno bolje živjeti od toga? Dakle imamo situaciju da rat se širi između Ukrajine i Rusije, ne znamo što će biti sa pandemijom na jesen iz razloga što su određene farmaceutske kompanije najavile da čak budžet od prošle godine, što ne mogu ostvariti sa prodajom niti pulmunoloških, kardioloških, onkoloških lijekova, što znači da onda jedino ostaju cjepiva, imamo da je Kina poluzatvoren sistem sada gdje nekoliko stotina brodova čekaju ispred Šangaja, gdje se povećava potražnja za kineskim proizvodima pa se sukladno tome onda i povećavaju sve cijene odnosno slijeva se inflacija globalno do energetske krize i ulaska Finske i Švedske odnosno njihovog zahtjeva što bez obzira kako netko razmišlja u tom smjeru, geopolitički, geostrateški to znači da smo sigurno ušli u jedno desetljeća nemira, nesuglasja sa Rusijom, što će sigurno se odraziti na energetiku odnosno same cijene, a u kratkom roku ne možemo zamijeniti energetiku odnosno čak u određenim slučajevima sam HEP koči i ne dozvoljava razvoj energetike odnosno prijelaz na energetsku neovisnost. Što se tiče same inflacije, bilo bi dobro danas da je i samo Ministarstvo da je napravilo izračun kolika je ta inflacija i šta nas čeka i na koji način bismo to trebali isfinancirati jer nas čeka to u budućem razdoblju. Ono što je Klub Mosta napravio jest, došli smo do određene kalkulacije, do nekakvih 20 milijardi, ovisno o tome kakva će inflacija bit na kraju godine, a na koji način? Uzmemo BDP, uzmemo da je potrošnja kućanstva negdje otprilike 60% unutar tog BDP-a i onda se to pomnoži sa stopom .../nerazumljivo/... očekivanom stopom inflacije i dobivamo nekakvih 20 milijardi kuna da će nam bit šteta ukupno na sva kućanstva diljem Hrvatske. E sad, Klub Mosta ima i potencijalno rješenje, kao što je recimo Švicarska napravila za financiranje Covid duga. Slična je situacija, gdje je Švicarska procijenila otprilike da će im Covid dug biti nekakvih 30 milijardi švicarskih franaka, tu su negdje cijene, samo švicarski franci i kod nas hrvatske kune i oni su rekli dobro, imamo 11 do 13 godina za da ćemo otplatiti dug koji je nastao na temelju Covida u Švicarskoj. I na koji način ćemo to napraviti? Pod broj 1, uzet ćemo dobit od Švicarske narodne banke i kroz godine ćemo isplaćivati taj dug plus sve one viškove koje dobivamo iz proračuna, ona rezerve, također ćemo uplaćivati i kroz 11 do 13 godina, jedna Švicarska će isplatiti dug koji je nastao Covidom. E sad, kako ćemo ga mi isplatiti kad mi ni ne znamo koliko on iznosi, odnosno stavio se ono jedan veo tajnosti na nabavku medicinske opreme koja uopće nije ni išla preko javne nabave, sjetimo se kako je to izgledalo. I danas se upravo nalazimo ovdje zbog rebalansa tog istog zdravstva koje, gdje je ministar uključen u minimalno dvije afere, oko nabavke medicinske opreme koje je duplo skuplja kada se uzme komparativna ponuda od njemačkog proizvođača Zeiss za bolnicu Sestre milosrdnice do toga da su isplaćeni novci njegovom prijatelju, paparazzi prijatelju koji ga je pratio za vrijeme kampanje i mi danas se ovdje nalazimo da mi raspravljamo o rebalansu proračuna zbog korupcije, na kraju dana, gdje mi imamo korupcije da je nekih 70 milijardi kuna nas košta godišnje ta korupcija, gdje evo novac curi kao što je bilo izrečeno ovdje preko rashodovne strane. Nitko ne spominje, primjerice, samo energetiku, HEP, procjene su dakle da je 10% prihoda HEP-a na godišnjoj razini ode na korupciju ili na neznanje ili na infrastrukturalne projekte kao što je recimo hidrocentrala na Dobri u Lešću gdje još uvijek tsunami su opasnost da naši ljudi izgube svoje živote ili recimo, sramotni primjer Kosinja gdje će se potapati Kosinjsko polje, milijarde su uključene, milijarde će nestati kroz to ili recimo ta stalna pogodovanja krajevima plina, kraljici obnovljive energije, kraljevima koji prodaju električnu energije iz BiH i to na termoelektranu koja gori na lignit pa se još dodatno zagađuje dakle sam okoliš, a s druge strane se onemogućavaju ljudi da sami prijeđu na energetsku tranziciju, na zelenu ekonomiju i proizvodnju struje na ekološki prihvatljiv način, primjerice, Kvarner gdje HEP kao takav sam koči da ljudi sami stavljaju solarne panele i na takav način dobivaju besplatnu struju sljedećih 20 godina. Zašto? Jer opet treba pogodovati kraljevima plina, kraljevima ljudi koji uvoze naftu iz arapskih zemalja, itd. Dakle ne postoji zaštita našim malih ljudi, tu je problem. Mi ćemo ovdje danas opet raspravljati o nekakvom rebalansu zdravstva koji 30 godina čekamo da bude nekakva reforma. Ali iste se, liste čekanja i dalje rastu, dakle zdravstvo nemamo pravu adekvatnu uslugu i mi i dandanas dakle još dodatno povećavamo te troškove bez da imamo nekakvu učinkovitost po tom pitanju. Što se tiče same košarice dobara, tu je najveći problem iz razloga što na našu plaću koja ne raste, rastu hrana, piće i duhan koji se poprilično koriste u Hrvatskoj. I sada kada se to usporedi sa većom potrošnjom jer naši budžeti puno više troše te osnovne potrepštine nego što to koristi zapravo EU, mi dolazimo do problema, do izrazito ozbiljne situacije na jesen da će ljudi stvarno možda ostati bez hrane. Energetski nismo riješili problem, pitanje od kuda će donositi taj plin jer smo jednu ovisnost plinom zamijenili drugom. HEP kao takav onemogućava ljudima da postanu energetski neovisni. Postoji jedna direktiva iz EU koja nalaže da recimo netko tko bi stavljao solarne panele ima pravo na nultu stopu PDV-a. Ja ne vidim da je to Ministarstvo financija kao takvo to prisvojilo i da stvarno ide, da ljudima može pomoći a sa socijalnim transferima koje smo poslali mi jesmo pomogli kratkoročno možda nekim ljudima sa 200 kuna ali su ljudima nekoliko tisuća kuna su porasli troškovi. Pa sjetite se samo guvernera HNB-a koji je rekao da 8300 kuna nije puno. Pa nije za tebe koji imaš masterchef kuhinju, gdje ti od predjela pa do glavnog jela bolje nego Habsburška monarhija. Ali ima ljudi koji preživljavaju sa nekoliko stotina kuna i još su sad porasli troškovi koji se ne mogu iskontrolirati. Mi smo stvarno ušli u ozbiljnu situaciju. I još se sada na to sve forsira političkom voljom ulazak u eurozonu gdje smo na četvrtoj poziciji ispred nas su samo Nizozemska, Luksemburg i Slovačka i Baltičke zemlje su ispred nas. I mi forsiramo ulazak u eurozonu na totalno nesigurno tlo ulazimo u eurozonu i nitko ne zna kako će to završiti. Evo tu bih stao sad, pa evo Miro ti nastavi onda.
Izvolite gospodine Bulj.
Hvala. Žao mi je što ovdje nije ministar, jer toliko ljigavosti i perverzije u odlukama Vlade poglavito kad kažu evo energetika da je 10% poskupila samo građanima to je ne laž. Ona vriđa svakog čovika, hrvatskog građanina, seljaka. Ja ću ispričati nekoliko primjera. Čovik sam iz lokalne politike, tu sam i nasta i non stop sam s tim ljudima, s tom sirotinjom. Evo primjer, vi ste najbolji u Europi po pitanju najmanjeg poskupljenja energije u ovoj krizi nakon covid terora, nakon covid diktature, napravili ste kaos, prihvatili ste igru. O.k. Da li je vama normalno da za lokalne vodovode poskupi 500% struja u brdsko-planinskim područjima? 500%. Primjer, vodovod Cetinske krajine, a tako svi vodovod, samo gradonačelnici to ne smiju govorit jer su vjerojatno vezani stranački, 500%. Šta to znači? Da struja koja pumpa vodu na određene visine da mogli dobiti kućanstva, to znači sa 2 i pol milijuna kuna, primjer vodovod Cetinske krajine prošle godine, ove godine je HEP, hrvatski HEP je 10 i pol milijuna kuna. E jednostavno ćemo mi tu riješit stvar. Da bi mi ovo što je kolega Troskot govorili o sirotinji, ja kao odgovorna osoba ću naložiti direktoru vodovoda premda nisam većinski sam vlasnik 47% da vam plaća točno onoliko koliko je prošle godine u ovom mjesecu bila struja. Bila je 170 000 kuna, a ovaj mjesec je, u ovoj godini došla 900 000 kuna. Zbog čega? Jer je Vlada Andreja Plenkovića nije kao poskupila vodu, nije poskupila struju, zato će poskupiti lokalnim čelnicima. E neću! Evo ja neću! Nego vi dođite lipo isključit vodu, a platit ćemo ka i prošle godine, isključite struju, pa neka dijelovi Splita nemaju vodu i jedino di iđe voda nizbrdo tu će doći. I to je još sramotnije taj HEP koji se hvali sponzorstvima, koji radi štetne projekte. Naš HEP moramo ga čuvati, koji ima najveće otpremnine sponzorira di stigne di ne stigne, poglavito svoje stranačke pripadnike iz HDZ-a. Taj isti HEP radi kaos među tim ljudima, među narodom i sad bi tribali mi gradonačelnici poskupiti struju 500%, pet puta našim građanima u ruralnim područjima. Brdsko-planinskim područjima treba više električne energije da bi pumpe mogle dizati vodu. Evo ja sam dao jednostavno rješenje i ostalim gradonačelnicima iz HDZ-a. Plaćajte rate kao i prošle godine, umjesto 100 000 kuna ove godine traže milijun, vi platite 100 kao i prošle godine svaku ratu. I dođite vi isključiti Andrej Plenković, dovedite ga na Sinjsku alku, ja ću reć di je točno, ja ću ga odvesti crveni tapet isključi vodu, struju. HEP hrvatski HEP. Primjer, u Cetinskoj krajini 40% Cetina daje hidroenergije Republike Hrvatske. Šta ste vi vratili Dalmatinskoj zagori? Šta ste vratili Lici? Slavoniji? Šta vi vraćate tome narodu? Osim što pogodujete tele operaterima priko obitelji Mišetić. Vidim sad se neki javili iz Domovinskog pokreta, nikad nije to spomenuto, a drago mi je da prihvaćaju. Obitelj Mišetić vodi, ovdje vodi znači Andreja Plenkovića zato što je predsjednik bio u HDZ-u, dobro sad može, sad je prihvatljivo. I slažem se, vidi se da je napisano, zato se slažem i to je dobro. Sa 8 kuna skinut na 2 kune i 40, sa 8 kuna skinut na 2 i 40 u korist tele operatera na štetu jedinice lokalne samouprave. I drago mi je što mi se kolege priključuju. Tri puta sam dao ovaj zakon. Nitko nikada nije digao ruku za nj, barem MOST-a niko, niko. Znači prije tri godine je upućen Zakon o pravu služnosti i sad je u proceduri i očekujem od predsjednika poglavito od predsjednika Sabora da tu točku stavi na raspravu. A i od predsjednika Odbora za lokalnu samoupravu, da nakon tri godine da tu da to gurnemo ovdje pa da imamo kao u Sloveniji 3 eura po metru dužnom plaćaju, T-Com koji je Mudrinić predao u ruke kome je predao, tj. HDZ počeo, SDP završio. I što sad imamo? Da im oprostimo i taj novac? Pa koliko ste vi smanjili prihoda da ste im dali 3 eura po metru dužnom, umjesto što predlažete 2 kune i 40. Ili niste vi samo oni se svi poveselili da su oni sad HAKOM braco i seka Obuljen, brat od ove ministrice, da su oni sad tim pravilnikom kojega je HAKOM donio predložio da je s tim riješen problem. Ne, oni su vam, zakon je u proceduri gdje će tele operaterima se smanjiti, smanjiti trošak prava puta na štetu lokalnih samouprava, na štetu lokalnih samouprava. Teleoperateri su najveći dobitaši u RH 42%. U EU maksimalno 20%. Ja prvi put kad sam spominja teleoperatere kad sam uša u sabor ovdje, prvi put, znate šta je bila naslovnica svih teleoperatera, svih koje imamo u Hrvatskoj i ovoga monopolistu Tcom koji i nije hrvatski jer HT, naslov je bio Bulja da nas ne vrati u kameno doma, doba. Neću, ne tražimo mi da mi njizi vratimo u kameno doba, ne daj Bože, nek se ponašaju kao što se ponašaju odakle dolaze državama. A ne da teroriziraju hrvatski narod, a vi ste im to dozvolili. Zašto? Jer dinastija Mišetić utječe toliko na Plenkovića [[Upadica: Vrijeme.]] i na vas poglavito vas iz HDZ-a da ne smijete [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] beknit, slobodno mi date povredu Poslovnika.
Gospodin Damir Bakić zastupat će stavove zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Uvaženi kolegice i kolege, uvaženi predstavniče ministarstva dobar dan. Najprije dvije načelne primjedbe na pozitivnu stranu prvo, zaista je znatno veća dostupnost svih podataka i pregledu kad tražim informatu i u tom pogledu ministarstvo zaslužuje pohvale. S druge strane i ovog puta izostao, a tražili smo to i prilikom donošenja proračuna za 2022., izostao je pregled svih projekata i aktivnosti financiranih iz fonda solidarnosti. Dakle iz izvora 5761 5762. To je potrebno pogotovo sada kad je produžen rok za korištenje tih sredstava što nismo znali u trenutku donošenja proračuna. Istina takva obaveza ne postoji i tehnički govoreći ne radi se ovdje o propustu, međutim situacija je izvanredna i takav pregled bi bio koristan i inače, a osobito zato što ima zbunjujućih pozicija u poslovima poslijepotresne obnove o čemu ću reći nešto više kasnije. U svakom slučaju takav cjeloviti pregled bi pomogao u sagledavanju ukupnog, ukupne slike o intenzitetu i dinamici obnove i na Baniji i u Zagrebu. U odnosu na originalni plan ukupni prihodi su narasli za 6,5 milijardi, ukupni rashodi za 10,9 milijardi. I sada dakle manjak po ovom prijedlogu rebalansa iznosi 13 milijardi i 700 milijuna kuna. U odnosu na originalni plan manjak je dakle narastao za 4,4 milijarde. Otprilike za točno toliko za koliko su povećani i primici. Drugim riječima uvećani manjak je pokriven uvećanim zaduživanjem. S druge strane tih 13,7 milijardi manjka predstavlja 2,9% proiciranog BDP-a, a u originalnom proračunu manjak je iznosi tek 2,1% proiciranog BDP-a. Dakle, imamo gotovo 40%-tno povećanje manjka izraženog u udjelu BDP-a i to je vjerojatno najzorniji i najviše zabrinjavajući podatak u usporedbi ovog rebalansa sa usvojenim proračunom. Naravno opet je fer reći dio razloga leži i u našim vlastitim odlukama koje nisu povezane sa globalnim financijskim i geopolitičkim krizama, a to su smanjenje stope PDV-a na neke robe i usluge i to je naravno nedavno povećanje osnovice za plaće za državne i javne službenike. U programskom dijelu kao i obično najkontroverznije je u zdravstvu. I tu sad nakon samo pola godine, a o tome je već dovoljno rečeno i u replikama, ali ne mogu ne ponovit, nakon samo pola godine imamo novi radikalni zaokret u stvari korak natrag. Sredstva za sanaciju ustanova u zdravstvu povećavaju se za 2 milijarde transfer HZZO-u za milijardu i po i time de facto potpuno anihiliran korak koji je učinjen pri donošenju proračuna. A tada je baš snažno naglašavano i naglašeno u obrazloženju baš to da su ta sredstva tada dakle smanjena za 4 milijarde kuna. To se ogleda i u ukupnom proračunu Ministarstva zdravstva jer on je u '21. iznosi i u planu i u izvršenju 22 i pol milijarde. Onda smo ga u originalnom proračunu za 2022. planirani u visini od samo 16,1 milijarda, sad ga ponovo dižemo na gotovo 20 i pol. E sad, radi li se o ispravljanu zablude ili se radi o razignaciji u pogledu sređivanja stanja u zdravstvu, odgovore još nemamo, ali ćemo podsjetiti da smo svi, ali apsolutno svi iz opozicije bili skeptični prema održivosti tako snažno umanjenog proračuna Ministarstva zdravstva. Naravno suština problema i to je danas već rečeno i ključ rješenja nije u Ministarstvu financija nego u Ministarstvu zdravstva. Obnova, kako je već rečeno nedostaje nam cjeloviti pregled svih planova i projekata odnosno planiranih troškova, a promjena naravno očekivano ima. U Ministarstvu prostornog uređenja, graditeljstva, državne imovine u aktivnosti obnova zgrada javne namjene iznos je podignut sa 5 na 9,5 milijardi, radi se o sredstvima iz Fonda solidarnosti, a u istom ministarstvu u aktivnosti sanacija šteta uzrokovanih potresom na području Grada Zagreba i okolice iznos je smanjen sa 1,2 milijarde na svega 1 milijardu što je smanjenje od preko 11%. Slično Ministarstvu zdravstva kapitalni projekt obnova zdravstvenih ustanova oštećenih u potresu iznos je prvotno bio spao na nulu da bi sad bio podignut na 140 milijuna dijelom iz NPO-a, dijelom iz Fonda solidarnosti. Onda i ovo u Ministarstvu znanosti i obrazovanja kapitalni projekt obnova i infrastruktura i opreme u području obrazovanja oštećene potresom uvećan je s 572 na 605 milijuna, onda kapitalni projekt gotovo istog imena narastao je sa nula na 107 milijuna samo je riječ o drugim izvorima, jedanput je to Fond solidarnosti potresa ožujak, drugi put je to Fond solidarnosti potresa prosinac, istovremeno ista ministarstva. Kapitalni projekt opet gotovo s istim imenom samo što se ovdje radi o visokoškolskim ustanovama spao je sa milijun, milijardu i 184 milijuna na samo 735, što je svega 40% od plana, izvor je i ovdje Fond solidarnosti, dakle definitivno potrebna su objašnjenja i cjeloviti pregled. I na kraju još nekoliko izdvojenih stvari. Prvo već smo to rekli, pitao sam ministra u replici na njegovo izlaganje, a izrazio bojazan da zapravo sredstva namijenjena dakle transfer, transferu iz, iz državnog proračuna HZMO-u o iznosu od 19,1 milijardu kuna neće biti dovoljna za isplatu mirovina jer će se mirovine u drugom dijelu godine znatno povećati, povećat će se slijedom znatnog povećanja troškova života. Ovo je možda moment da još na nešto podsjetim, često se spominje, recimo nedavno je to spomenuo i novoimenovani ministar i danas je to bilo spominjano, često se spominju napori koje HDZ-ovi ministri i HDZ-ova vlada čini u povećanju mirovina. Ja bih međutim htio reći da je povećanje mirovina nešto što je dakle regulirano zakonom i to krajnje striktno i krajnje precizno. Zakon predviđa polugodišnje usklađivanje mirovina po stopi koja je težinski prosjek stope rasta plaća i stope rasta troškova života u prethodnom polugodištu, nema tu nikakve dobre volje HDZ-a, radi se naprosto o nečemu što nalaže zakon. Kad smo već kod mirovina tu bih istaknuo još nešto. Imamo tu tekući projekt koji se zove unaprjeđenje mirovinskog sustava kroz povećanje adekvatnosti mirovina, to lijepo zvuči, projekt je financiran iz NPOO-a u iznosu od 14 milijuna kuna. Šta je to? Evo citirat ću, radi se o izradi stručnih studija isplativosti ulaganja obaveznih mirovinskih fondova u trgovačka društva u državnom vlasništvu u kojima je pokrenuta ili planirana privatizacija od strane neovisnih stručnjaka, a u svrhu većeg uključivanja mirovinskih fondova u investicijske projekte. Moram izrazit ne višestruku nego mnogostruku skepsu oko toga. Ja ne vidim nikakav stvarni temelj za tako nešto, ne vjerujem u ostvarivost tog proklamiranog cilja, a pogotovo ne vjerujem u 14 milijuna kuna troška za te studije, u 14 milijuna kuna troška u ovoj godini i planiranih 14 milijuna kuna troška u projekcijama proračuna za 2023.. Drugo, a i to nije novost, ali i to želim još jednom naglasiti. U Ministarstvu obrane imamo na aktivnosti koja se zove Administrativna potpora Sveučilištu obrane i sigurnosti iznos od 24 milijuna kuna i nešto više. Za '23. planirano je na ovoj poziciji čak 74 milijuna kuna, dakle za Administrativnu potporu Sveučilištu obrane i sigurnosti. U zakonu o osnivanju ovog nepotrebnog sveučilišta pisalo je da za provedbu tog zakona u državnom proračunu nije potrebno osigurati dodatna sredstva. Točno to je izjavljivao višekratno i ministar Banožić ovdje u saboru braneći taj zakon, pa dakle podsjećam ove godine 24 milijuna, iduće godine 74. Treće, neobično je važno u Ministarstvu znanosti i obrazovanja imamo aktivnost koja se zove Pomoćnici u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju koja je podignuta sa 26 milijuna na 29, to međutim nije ni, ni, ni iz bliza dovoljno s obzirom da koncem ove školske godine prestaju doticati sredstva za tu svrhu iz Europskog socijalnog fonda. Ministar je odgovarajući na naša pitanja i usmeno i pismeno obećao rješenje tog problema, obećao je pobrinuti se za sredstva za financiranje pomoćnika u nastavi za iduću školsku godinu, mi to u ovom proračunu odnosno u ovom rebalansu ne vidimo. Četvrto, ajde opet idemo nešto pohvalit, u razdjelu 0,20 Vlada RH pozdravljamo povećanje aktivnosti, iznosa u aktivnosti Potpora borbi protiv zločina iz mržnje, pozdravljamo i povećanje iznosa u aktivnosti Nacionalni plan zaštite i promicanja ljudskih prava i suzbijanje diskriminacije dakle sa 113 na 345 tisuća, neka su same tisuće ako već nisu milijuni, ali nam je drago vidjeti i pozdravljamo povećanje tih sredstava. Pretposljednje, u Ministarstvu financija na aktivnosti A818068 koja se zove Doprinos RH proračunu EU na temelju nerecikliranog plastičnog ambalažnog otpada imamo uvećanje na čak 150 milijuna kuna, pa je sada čak, to je sada čak 20% više nego što smo imali na toj poziciji u 2021.. To tako ne bi smjelo biti i ovdje se radi o ozbiljnom propustu ili najblaže rečeno o nečinjenju jer to je mnogo novca kojeg bismo mogli upotrijebiti na mnogo strana u korisne svrhe, mi ga dakle u ovom rebalansu proračuna planiramo uplatiti kao penale, kao kaznu u proračun EU zbog ne zbrinjavanja plastičnog otpada. I konačno posljednje, ovo nije do proračuna, kao što je danas već više puta rečeno, u stvarnosti ovdje su predstavnici Ministarstva financija, a zapravo, zapravo je ovaj proračunov rebalans vrlo mnogo nešto što se bitno više tiče nekih drugih resora i bilo bi puno puno važnije da su ovdje neki drugi ministri koji bi trebali obrazložiti uvećanje ili neuvećanje mnogih pozicija u svojim resorima. Ja ću nešto o Ministarstvu znanosti i obrazovanja, odnosno o njegovom nečinjenju. Dakle još jedanputa, ovo nije do proračuna samog po sebi, nego je do krajnje nebrige, ja bih rekao čak do ignorancije koju Ministarstvo znanosti i obrazovanja prema točno obrazovanju. U Nacionalnoj razvojnoj strategiji i u NPOO-u planirali smo odnosno proklamirali smo visoko postavljene ciljeve u pogledu podizanja opće matematičke i prirodoslovne pismenosti naših učenika, no baš ništa nismo učinili u osiguravanju ključnog elementa za ostvarenje tih ciljeva, a to je rješavanje teškog i brzo rastućeg manjka kvalificiranih nastavnika matematike i prirodoslovnih predmeta. Govorilo se o tome i na tematskoj sjednici Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu ovdje u Saboru već prije gotovo godinu dana. Donijeti su i zaključci s prijedlozima konkretnih mjera. Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne čini doslovno ništa da reafirmira ove profesije i da podupre obrazovanje nove generacije nastavnika matematike i prirodoslovlja, što je duboko poražavajuće, ne samo zato što je značajan novac iz Mehanizma oporavka i otpornosti dostupan nego i zato što bismo to trebali učiniti zbog nas samih. Nema isprike za nedjelovanje u tom smislu, a sve i da smo već tome i prionuli još jučer, prve rezultate bismo ugledali ili osjetili tek za 5 ili 10 godina. Možda i kasnije. I do tada, sve da smo nešto i započeli, i to tada, dok je ovakve nebrige i još mnogo dulje, bili bismo, a ovako ćemo i dulje biti osuđeni na slobodni pad.
Hvala. Hvala. Sada će Klub zastupnika Centra i GLAS-a zastupati najprije gđa. Mrak-Taritaš i onda gđa. Puljak. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. 2006. g. razlika između rashoda zdravstvenog sustava i prihoda iz doprinosa bila je ravno milijardu kuna. Tada je u mirovinskom sustavu razlika između prihoda i isplaćenih mirovina već bila 12 milijardi kuna. Do danas je mirovinski sustav u deficitu državnog proračuna uvijek negdje na otprilike 4% BDP-a. Zdravstveni sustav nažalost ide najboljim putem da se tome približi. I sad, tako više ne možemo. Pa nama su u godini Covida kad je bilo manje medicinskih zahvata značajno rasli troškovi za lijekove, uključujući i jako skupe i glavna tema je odakle novac za veledrogerije. Zato sljedeći korak mora biti reforma, nešto što će Ministarstvo zdravstva predložili, ako ostane ovakva dinamika, mi smo za godinu dana na istom i nismo ništa napravili. Ovo nije moje riječi. To su riječi Ministarstva financija, g. Marića na sjednici saborskog Odbor za zdravstvo pred malo više od godinu dana, 16. travnja 2021. I što reći? Bio je potpuno u pravu, zato sam ga i odlučila citirati. Problem je u tome da je nažalost dobro i predvidio kako će stvari ići dalje pa u međuvremenu zaista, prošla je godina dana i zaista, zdravstvo je na istom i nije se ništa napravilo. Ništa. Kolegice i kolege, ništa. Ne da se nije nikakva reforma napravila, nije se niti nikakva reformska ideja predstavila javnosti. Ništa. Taj naš sustav zdravstva je u tragičnom stanju, novac u nerazumnim količinama curi na sve strane i to je već svima očito. Usluga koju građani dobivaju je sve lošija, sve manje imamo javnog zdravstva, a sve više smo upućeni na vrlo skupo privatno. Organizacija na razini Ministarstva i Vlade je nikakva. Pa nemojmo na kraju zaboraviti i to da smo i dalje zemlja s vrlo malo cijepljenih, a jako puno umrlih od korone, a stotine tisuća doza cjepiva smo ili darovali ili uništili, o prizivima savjesti da uopće ne govorim. O tome da država uopće ne zna ili ne želi znati koliko ima prizivaša po bolnicama. Pa tek sad je ministar Beroš uputio poziv odnosno pismo bolnicama da mu dostave podatke koliko je liječnika, ginekologa, anesteziologa, medicinskih sestara u prizivu savjesti. Ne zato što se on prizvao pameti i ne zato što je sad rekao, ljudi moji, pa u zdravstvu postoji problem, stvari ne funkcioniraju, nego zato što je dobio saborski upit, dakle, upit sam postavila, ministre, dajte da vidimo o čemu je riječ. Zato se je prizvao pameti, ne zato što je mislio da nešto treba napraviti. Zbog toga ili zašto uopće sad i spominjati prosvjedi koji su bili ovih dana, ali spominjati tisuće i tisuće ljudi koji tom propadajućem sustavu zapinju. Jer nemaju za privatnu kliniku jer nemaju vezu, nemaju ni telefonski broj ministra Beroša ili nisu imali sreću da naiđu na liječnika ili sestru koju usprkos svemu još uvijek profesionalno i predano rade svoj posao. I onda smo točno tu gdje jesmo. Bez reforme. Bez ikakvih zahvata ili ideje. Opet rebalans i vidi čuda, opet najviše odlazi za zdravstvo. Jedna te ista priča već godinama. Ali se, drage gospođe i gospodo iz HDZ-a, hvalite da imate najdugovječnijeg premijera i najdugovječniju Vladu u povijesti Hrvatske. E onda je sramota da u to vrijeme niste ili baš niti jednu reformu proveli je za vas tim veća. Mene uopće ne čudi da u našem sustavu zdravstva novac curi na sve strane. Vidjeli smo kako se ministar ponaša. Zaposlenici tvrtke njegovog prijatelja odrađuju 112 sati rada dnevno, odnosno tih 112 sati rada dnevno su građani platili kao i milijune za neku covid aplikaciju koju su pokrali s interneta i nikad nije proradila. A tek ova najnovija priča s uređajem za intra operativno zračenje za KBC Sestre milosrdnice. Plaćena su dva uređaja, došao je jedan. Gdje je drugi poštovani gospodine ministre? Naravno da ako sve radimo po modelu plati dva, dobiješ jedan zdravstvo juri u bankrot. Inače poštovani državni tajniče, dakle dala sam 4 amandmana na proračun za ovu godinu koja su iznosila upravo 20 milijuna kuna i pokrivala su kupnju tih uređaja za intra operativnu radioterapiju za 4 KBC-a koji ga još nemaju Zagreb, Osijek, Split i Rijeku. 20 milijuna za 4 uređaja, naravno odbili ste amandmane. A eto vidi čuda kolega Beroš nabavi jedan za 11 milijuna, dobar uspjeh. I sad vas ja sve zajedno pitam da li tako možemo raditi i kako naša država može funkcionirati? Da budem poštena jedan dio rebalansa je izravna posljedica kombinacije nestabilnosti uzrokovano pandemijom covida i Putinovom agresijom na Ukrajinu. Tu na žalost nemamo puno izbora. Stvari moramo pokušati održati koliko je moguće u normali posebno jer nam inflacija ne ide u prilog s obzirom na ambiciju da se pridružimo eurozoni. Poseban problem su energenti i njihova cijena. Skladište plina Okoli zbog sigurnosno-tehničkih razloga treba 3 mjeseca da se napuni što znači da za zimsku sezonu treba početi puniti vrlo skoro. Rekla bih za mjesec, dva najviše. Mislim da će na kraju država zbog divljanja cijena plina biti prisiljena intervenirati koliko god nam to nije drago. U tom smislu mi se predviđena sredstva za osiguravanje zaliha plina od 10 milijuna eura koliko je predviđeno ovim rebalansom čine ipak premala. Ali postoji nešto što je sasvim sigurno, a to je da ćemo u nekoliko mjeseci ponovno vidjeti na raspravi rebalans i to zbog međunarodnih okolnosti na koje ne možemo utjecati. Ali postoji nešto na što možemo utjecati, to su ovi naši domaći neriješeni problemi. I bazičan neriješen problem je hrvatsko zdravstvo. I zato sa ove govornice pitam i premijera Plenkovića i potpredsjednike Vlade i ministra Beroša do kad? Do kad bez reforme? Do kad iz rebalansa u rebalans zbog problema u zdravstvo jer bez obzira koliko otvorite veliku nišu uz zdravstvo, bez obzira koliko osigurate novaca nikad dosta. Naravno da mi iz kluba CENTRA i GLAS-a ovaj rebalans kao što nismo podržali proračun apsolutno ne možemo podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođo Puljak, izvolite.
Evo zahvaljujem. Drage kolegice i kolege, kao što je jedan analitičar prije neki dan rekao kaže ni 11 milijardi kuna nije što je nekad bilo. Dakle, Vlada nam predlaže rebalans proračuna za 2022. godinu koji je za 10,9 milijardi dakle skoro 11 milijardi kuna veći od prvobitnog plana rashoda od proračuna i ja bih rekla nitko da trepne. Dakle u javnosti nemate nekih velikih diskusija o tome, nema debata. Mislim da se čak niti jedno Otvoreno, emisija Otvoreno se uopće nije organizirala na temu rebalansa kao da se nitko ne uzbuđuje oko ovih brojeva. Dakle, evo imamo s jedne strane povećanje očekivanih prihoda za 6,6 milijardi kuna. Na neki način možda to i nije iznenađenje, međutim sigurno je iznenađenje povećanje planiranih rashoda za 10,9 milijardi odnosno 9% u odnosu na 2021. i 6% u odnosu na plan. E sad kad gledamo najveće povećanje rashoda gdje je bilo, već se čulo nekoliko puta sa ove govornice, dakle po javnim funkcijama to je oko 3 i pol milijarde za zdravstvo, 1,8 milijardi za mirovine, 1 i pol milijardi za indirektne posljedice rata u Ukrajini, povećanje proračuna Ministarstva obrane, bolje punjenje robnih rezervi, zbrinjavanje prognanika. 550 milijuna kuna povećanje rashoda za zaposlene i ostatak tih milijardi na neke od desetke manjih stavki. Kad ovo pročitate, dakle u ovoj jednoj je tablica tko je na vrhu, zapravo nema dalje. Možemo evo i već smo ovdje i dosta kolega je pričalo, dakle samo ćemo pričati o povećanju rashoda za zdravstvo. Ponovno imamo rast rashoda za zdravstvo koje neki nazivaju sanacija, međutim to nije nikakva sanacija, to su jednostavno dotacije novih milijardi u rupu bez dna. Prošle godine u zdravstvo je ubačeno 6,4 milijarde kuna. To su bila dakle dodatna neplanirana sredstva dodijeljena u 2021. za podmirenje dijela dugovanja bolničkih zdravstvenih ustanova za lijekove, te pomoćni i sanitetski materijal. Sjetimo se sada već slavne sjednice Odbora za zdravstvo na kojoj je sudjelovao i ministar Marić ne znajući da se sjednica snima, prenosi i viče na ministra zdravstva da ovo više ovako ne može. No, izgleda da očito može. Pitam evo poštovanog ministra kojeg nema ovdje, pitala sam ga evo u replici do kada to može? Kada će reći konačno dosta je više. Evo ponudila sam mu evo i doniram onu jednu majicu pa da može i u njoj na sjednice Vlade dolaziti, na sastanke sa ministrima jer očito njega nitko ne sluša. Koji je međutim ovdje poseban problem? Dakle, nije samo problem što ćemo usuti dakle nove milijarde u zdravstvo već je problem što nakon ovolikih dotacija zapravo zavlada evo kako opet kažu zakon inercije ili zakon videoigara kada dođete do jedne razine novog levela, novi plato kad dosegnete tu razinu s tih visina nema više natrag. Kad smo jedanput usuli to je sada bezlain i to je sad osnova s koje usipamo novac dalje. Ponovno ću se pozvati, evo često spominjem kad su proračuni i rebalansi proračuna Povjerenstvo za fiskalnu politiku koje već dugi niz godina ponavlja jednu te istu primjedbu, a to su nekontrolirani rast rashoda za zdravstvo, prvenstveno dugovi i obveze bolnica i ljekarni prema dobavljačima. Posebno zabrinjava činjenica kako sektor zdravstva mjesečno generira novi dug između 400 i 500 milijuna kuna. Osim toga pandemija korona virusa još nije završena te potencijali novi val nekog od sojeva korona virusa nosi rizik od dodatnog porasta zdravstvenih troškova. Dalje, ovo sve citiram dakle to povjerenstvo, dakle citiram, povjerenstvo predlaže vladi da napravi evaluaciju prijašnjih i sadašnjih aktivnosti u sektoru zdravstva kako bi se utvrdili njihovi stvari fiskalni učinci na razvoj gospodarstva. Povjerenstvo smatra kako je nužno i potrebno procijeniti buduće rizike proračunskih rashoda posebice imajući u vidu sve veće dugove zdravstvenog sustava, ali i sustava plaća u javnom sektoru te značajne potencijalne obveze vezane uz poslovanje lokalnih javnih društava. Dakle, evo imamo povjerenstvo za fiskalnu politiku koje uredno evo daje svoje preporuke, uredno, ponovno iz godine u godinu ističe potrebu poduzimanja reformi kojima bi se ograničio rast rashoda za zdravstvo, mirovine te naknade zaposlenima. Dakle, na jedno uho ušlo, na drugo izašlo. Reforme su nam potrebne na svim frontovima, dakle slažem se s kolegama koji su rekli ranije da novac iz EU neće stizati dovijeka. Dakle, tu kasicu prasicu da tako kažem nećemo moći koristiti i taj bespovratni novac koristiti beskonačno dugo. Gospodarsko stagniranje Hrvatske će se nastaviti nakon ove krize, pandemije i rata ako se već sad ne počnu rješavati kako ih volimo nazivati strukturni problemi. Dakle, javni sektor se ne smanjuje, ne reformira, bio je i ostao među najgorima u EU. Političko kadroviranje u državnim kompanijama se također nastavlja. Reforme pravosuđa i nema, više se ne spominje. Smanjivanje parafiskalnih nameta opterećenja poduzetnicima kako bi mogli disati, stvarati nove vrijednosti je li nema ni toga. Uvođenje reda u državnu imovinu. Reforma lokalne i područne samouprave, smanjenje broja gradova i općina, županija to je samo san kojega povremeno spominjemo s ove govornice. I ja ću ovdje sad nekoliko detalja koliko mi još vrijeme dopušta. Jedan detalj, zaštita obalnog područja, da pogledamo koliko godišnje koristimo za zaštitu obalnog područja obzirom na velike probleme sa pomorskim dobrom. 245.000 kuna. A jedno konkretno pitanje i tu ću vam ostaviti ovdje gospodinu tajniku, kad ministra nema, pitanje i odgovor ministra gospodarstva na moje zastupničko pitanje o konkretnom problemu sanacije šljake u tvornici, bivšoj tvornici Dalmacija Dugi Rat. Dakle, u amandmanu na proračun sam bila tražila da se rezervira 15 miliona kuna za tu sanaciju, ministar Čorić od 10.3.'22. je obećao da će ministarstvo krenuti tu sanaciju, međutim ovdje u rebalansu ne vidimo ni traga tome. Evo zahvaljujem.
Hvala. Sada je na redu gospodin Damir Bajs, ispred kluba zastupnika, hvala, zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, dozvolite da u ime Kluba Fokus i nezavisni zastupnici se osvrnem na Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna za 2022. godinu. Naglasit ću da je on rezultat ekonomski situacija koja se dešava u Europi pa i svijetu, znači pada gospodarstvo i raste inflacija. A kada govorimo već o inflaciji onda ću naznačiti da sam to i u pitanju ministru rekao, dio ekonomista smatra da je inflacija prijatelj državnom proračunu, lokalnim proračunima, parafiskalnim nametima, a neprijatelj životnom standardu današnjeg stanovništva i naravno gospodarstva. Zbog čega to govorim? Zbog toga što htijući, ne htijući to dokazuje i ovaj proračun, to dokazuje i obrazloženje koje ovdje piše. Naime, on raste za 11 milijardi kuna što je i logično ako znamo da je inflacija porasla sa 5,7% u siječnju na već sada 9,1% u travnju. To znači da sa istim obimom roba se jednostavno za toliko povećavaju prihodi svih proračuna. Međutim, naravno trebamo gledati šta ćemo sa tim sredstvima, gdje tih 11 milijardi kuna ide? Ovog trenutka većina premijera u EU je izašla sa prijedlogom novih mjera upravo za ovu situaciju. One su usmjerene prema stanovništvu i očuvanju životnog standarda, a sa druge strane naravno i gospodarstva. U ovih 11 milijardi kuna u rashodima mi to nigdje ne vidimo. Naime, potpuno je razvidno da sredstva jedina koja su namijenjena uopće za stanovništvo su plaćanje onog paketa koji je bio pred ukrajinski rat pred ovu situaciju koja nam se desilo. A prema gospodarstvu i nisu predviđene mjere. Ajmo reći da je i ministar, ali i svi ostali bio tu potpuno jasan. Mi ćemo tek vidjeti šta ćemo napraviti ako do takve situacije dođe. Ali ajmo sad napraviti malu računicu. Ako inflacija bude oko 10-ak posto, a ovih 9,1 u travnju tu naznačuje a rast primjerice mirovina bude 2%. I ako to bude kao što postaje predviđeno za naredne dvije godine što je u konačnici Europska unija i Komisija naznačila to znači da će, dakle u ovom slučaju već euro ili tisuću eura vrijediti sedamsto eura u kupovnoj moći. A građani će dobiti povišicu koje daleko kaskaju za onime što je zapravo inflacija. Da li će to biti 2% puta tri, šest posto, da li će biti 4% kao za državne službenike za ovu godinu pa metnemo za 12%. Uglavnom kada to svedemo na osnovne matematičke operacije 30% će biti manja vrijednost novca, a plaće će biti veće 12%. Za jednu četvrtinu skoro će biti smanjena kupovna moć u tri godine. To je nešto što, na čemu moramo ja bih rekao poraditi. Pod time mi mislimo i na Hrvatski sabor, ali posebice na Vladu Republike Hrvatske. Da li postoje mjere za to osim ovih koje su naznačene? Očito postoje. One su predstavljene u nizu država kako EU i svijeta, ali ih se treba implementirati. O ovim izmjenama i dopunama proračuna ispada da Republika Hrvatska za sada po tome ništa ne planira. Da li će planirati to ćemo vidjeti? To će biti zakašnjelo i to će biti, dakle prekasno da bi se promijenili trendovi koji su pred nama. A kad govorimo zapravo o tome da oni govore o tome da treba poduprijeti gospodarstvo. A zašto? Mi smo sa prošlogodišnjih moram reći i vrlo dobrih, čak i izvrsnih skoro 10% porasli od bruto nacionalnog dohotka. U ovoj godini došao do plana od 2,3%. Međutim, gledajući ono što se sada dešava postoji ogromno usporavanje privatnih investicija i privatne inicijative. Postoji opasnost da uđemo i u situaciju da BDP počne padati. I mislim da sada u vrijeme kada dobar dio gospodarstva ima posebnih problema da to treba akceptirati. Naime, kao i kod građanstva gdje je zapravo cijena nije bitno ulja krenula od 10 do 17 kuna ili primjerice bilo čega drugoga kad uđete ne samo u prehrambeni dio, nego i onaj neprehrambeni gdje kupujete bilo šta. To vrijedi i za gospodarstvo, dakle cijene repromaterijala u poljoprivredi su gotovo udvostručene. To će se vidjeti i na cijenama kada oni budu prodavali, ali dio gospodarstva kada govorim o poljoprivredi primjerice stočarstva se nalazi u jednoj teškoj situaciji i planiraju smanjenje. To je potpuno jasno, zatvaraju se farme, zatvaraju se proizvodnja, dakle od kokoški, pilića pa do stočarstva u cijelosti. Jednostavno financijski nema rezultata. I na to moramo obratiti pažnju. Naši autoprijevoznici u ovakvim porastima cijena goriva, ne rješavanje njihovih prava također su u problemima. Ne treba zanemariti naravno niti ono što tek dolazi. To je ministar naznačio i mislim da je bio u pravu, a to je porast kamata koji će biti kamate na kredite građana ali i gospodarstvenika. Međutim, ne i onih kamata koje se dobivaju kada vi stavite novce na račun ako ih imate. Vi znate da upravo to će dovesti do toga da će biti manja potražnja nakon toga u jednom dobrom sektoru i građevinarstva, ali i investicija u gospodarstvu. Mi ne vidimo nikakve mjere po tom pitanju, a tek da ne dotaknemo onu situaciju da je dio naših tvrtki makar rusko tržište pa i ukrajinsko nije bilo nama prevladavajuće i najvažnije, ali ipak nije bilo beznačajno koji su poslovali sa ruskim tržištem gdje je država u drugim članicama EU već sada uskočila i pomogla im. Ovog trenutka nema ni naznaka ikakvih aktivnosti, stoga za mene nije samo bitan taj dio koji se tiče prihoda. Jasno se vidi da je ova inflacija dovela do toga da imamo veće prihode unatoč manjim stopama PDV-a. To znači da se plaća po većim cijenama i da se u konačnici i više troši. Ali ne vidimo da se spremamo na ono što tek dolazi, a to je dalji porast inflacije, smanjenje životnog standarda i k tome naravno možda i najvažnije gospodarstva. Jer svakoga bi zabrinula da projekcija rasta gospodarstva padne sa 7 i pol na 2 i pol, a i dalje se to smanjuje. Naravno možemo očekivati i čuda. Ja znam da će turizam napraviti sve što je u njegovoj moći da pomogne Hrvatskoj. Gotovo petina BDP-a ide preko turizma, ali ne trebamo se oslanjati ni samo na to, jer to nije znak da je turizam jak nego je to samo dokaz da je ostatak hrvatskog gospodarstva slab. I to je zapravo činjenica. Da li će ta sredstva koja dođu pomoći? Možda hoće, ali u rujnu kada dođemo ovdje i kad će biti ponovo rebalans proračuna budemo vidjeli da li ćemo imati ovakvu situaciju koju zapravo se vidi iz daleka. Kao jasno Ministarstvo financija, ja sam siguran da ministar to zna ali siguran sam da to znaju i naši sugrađani, ali moram reći i gospodarstvenici. A kad govorim o rashodovnom dijelu koji jeste u proračunu, ja neću se previše ponavljati, ali jasno je da zdravstvo će i dalje biti u problemu, da reformi nema i da čak i bez corone zdravstvo troši puno više nego što je bilo predviđeno. Moram naravno naznačiti da sigurno trebamo riješiti pitanje obrane i dakle nabave odgovarajućih sistema za protuzračne aktivnosti kojih očito nismo imali. Treba pomoći našim, dakle prijateljima iz Ukrajine koji su sada u Hrvatskoj, ali to ne može biti sukus ukupnosti ovog proračuna dok druge države imaju potpuno drugačije i jasnije ciljeve vezane uz ono što tek dolazi. Tako da kad govorimo o ovome naravno da ne možemo poduprijeti ovakve izmjene i dopune proračuna. Ja ću isto tako naznačiti da sam i ja dao amandman ponovo vezano uz u ovom slučaju i našu lokalnu priču i politiku, a to je znači opremanje opće bolnice Bjelovar po drugi puta da li će bit prihvaćen, vjerujem da možda bude, ali isto tako još je puno vjerojatnije da neće biti iako u ovom, u ovom trenutku i u proračunu se nalaze dakle potpore prema KBC-ovima, prema KBO-ovima, prema nizu općih bolnica i naravno da treba pomagati i možda bolnicu u Mostaru, al ne treba zaboraviti niti potporu prema bolnicama koje se nalaze u vlasništvu županija na području RH. Zadnji puta državni tajnik koji je odgovarao na moj prijedlog je rekao da eto tako je kako je, dali smo novce Mostaru, dali smo novce nekom drugome, al nažalost vama ne možemo sada pomoći, možda budemo dobili ovaj puta neki drugi odgovor. Shodno tome, evo ga, ja ću završiti svoje izlaganje i ono što sam i naznačio u početku očekujemo ne samo od Ministarstva financija, ministarstvo provodi aktivnosti, nego od vlade na čelu sa premijerom da kao i druge države i jasno izađe sa planom prema onome što se sada dešava, prema rastu inflacije, padu standarda, padu gospodarstva i da mjere koje nisu mjere pred ukrajinsku krizu nego mjere koje se sada odnose, to rade svi u EU, očekujemo da se to napravi i u RH. Hvala.
I vama. Gospodin Domagoj Hajduković zastupat će Kluba Socijaldemokrati.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kad bih ovaj proračun morao opisati jednom narodnom izrekom tada bih rekao kasno kraljević Marko na Kosovo Polje stiže, a put mu do Kosova Polja plaća tko, porezni obveznici RH, vi, ja, baka Zdenka od koje sam jutros kupio jagode na Dolcu. Nažalost to je tako, zašto? I vrijeme i novac poreznih obveznika bi uštedjeli da smo, da nas je vlada poslušala prije 7 mjeseci kada smo o ovom proračunu raspravljali jer ne radi se o izdacima koji nisu bili predvidivi, ne radi se o prilagođavanju proračuna novonastaloj situaciji u svijetu, a možemo govoriti o tome i o ratu i o opskrbnim lancima koji više nisu onakvi kakvi su bili, ne, radi se o čistoj tvrdoglavosti, bezidejnosti i neimanju vizija vlade koja nije bila u stanju predvidjeti neke stvari koje su itekako bile predvidive i na koje smo mi iz oporbe već upozoravali. Dakle, kao što je već do sada bilo rečeno da se ja ne ponavljam, ali u jednom dijelu moram se ponoviti, većina ovog proračuna vezana je uz zdravstvo i to zdravstveni sustav koji nije bio opterećen covidom odnosno je i dalje, ali ovaj rebalans nije zbog covida nego zbog činjenice da su izostale reforme. Naš zdravstveni sustav nije se poboljšao, nije se reformirao, nije se dogodilo ništa što bi garantiralo neke uštede ili barem učinilo sustav efikasnijim, ali mi opet presipavamo rekao bih iz šupljeg u prazno, punimo rupu koju znamo da, da će opet sve progutati i da ćemo je morati puniti ponovo, a to je opet kao što sam rekao zbog bezidejnosti, zbog nedostatka vizije i zbog činjenice da vladajući nisu htjeli uvažiti neke stvari koje su tada oporba predlagali odnosno koje smo mogli vrlo lako predvidjeti. Jer na kraju dana izgleda da Ministarstvo zdravstva očigledno mulja, namješta natječaj fotografima i cvjećarima, a zdravstvo se raspada poput Putinove pozlate, nestaje, skida se i ispod ostaje samo ono što ta, što to zdravstvo i što taj sustav zaista je, a to je jedan glomazan i na kraju neefikasan sustav koji ne garantira pacijentima da će dobiti skrb kakvu, kada je i koliko je zaslužuju, a plaćaju je skupo i mi je plaćamo skupo i mi radimo rebalans zbog toga. Nažalost ovaj rebalans nije ponudio ništa od onoga što bi očekivali od rebalansa, a to bi bilo amortiziranje novonastale geopolitičke situacije, to bi bilo amortiziranje poskupljenja, to bi bilo amortiziranje poremećaja u opskrbnim lancima, to bi bilo zapravo olakšavanje našim građanima novonastale situacije poskupljenja energenata koji onda za sobom vuku opću inflaciju, to je izostalo, toga u ovom rebalansu nema, ima samo kako sam rekao krpanja rupa koje na kraju dana neće nikome služiti. I ono što smo zapravo očekivali od vlade je bilo puno odlučnije postavljanje u borbi protiv napada na standard hrvatskih građana koji je ponovo izostao. Smanjivali smo porez, jel je to polučilo rezultata, kao i mnogi puta do sada nije, ne samo ove vlade ajde da si budemo iskreni bilo je vlade i prije koje su to činile, ali opet smo sa ove govornice upozoravali da to neće dati rezultate kakve očekujemo jer desilo se to da su ili trgovci povećali svoje marže ili su one ostale iste, ali za krajnje konzumente, za potrošače nije se promijenilo ništa. I ono što zapravo brine je bezidejnost ove vlade kada se radi upravo o amortiziranju ovih udara jer nas još jedan udar čeka, a to se bojim da stalno se ignorira i minorizira, a to je uvođenje eura koji će definitivno generirati dodatnu inflaciju, napravio je to u svim gospodarstvima koja su to uvela prije u svim državama, dovela je do nekog poskupljenja manjeg ili većeg sad o tome možemo pričati i o načinima na koji je bio implementiran, ali činjenica je da će poskupljenje doći. I ako tome pridodamo rat u Ukrajini, ako tome pridodamo covid krizu, e sad i uvođenje eura, to znači ponovan dodatni i kontinuirani udar na standard građana, a bojim se da se sa prihodovne strane za naše građane mijenja jako malo jer sam siguran da će se recimo, kada budemo preračunavali kune u eure, odnosno plaće, u cent preračunavati plaće, ali cijene, potrošačke cijene sigurno ne. Ako gledate i koliko energente plaćaju naši poduzetnici, ali onda i kućanstva, vidjet ćete da nam se sigurno ne pišu neka sretna vremena barem dok je ovakva situacija. I pohvalno je što se na neki način taj udar pokušava amortizirati barem obrtnicima, malim obrtnicima koji mogu konačno plaćati energente kao kućanstva jer sam siguran da jedna frizerka koja radi sama ili jedan postolar koji radi sam zaista nema zašto plaćati energente kao industrija odnosno kao poduzetništvo jer toliko koliko on ili ona mogu potrošiti, to zaista nije neko opterećenje na mrežu. Ali i to kažem, na kraju dana nije dovoljno. Na naše već načeto gospodarstvo koje je pod udarom različitih pritisaka, a hvala Bogu, ima ih, i sad kroz ovaj rat, jednostavno ovakav rebalans proračuna, ovakve Vladine mjere, ovakav nedostatak, dugoročno gledanje vizije neće učiniti ništa dobro. I zato sam već lagano i umoran od toga da sam zloguki prorok ovdje. A zašto? Reći ću vam isto. Često nas vladajući optužuju pa ne znam, možda će i kolegica Peović koja je poslije mene optužiti da mi samo znamo kritizirati i da ne znamo ništa konstruktivno predlagati, da se od oporbe ne može čuti, da se samo treba čuti ono što treba napraviti, odnosno što bi trebalo biti, ali ne i što i kako to postići. Ali ono što je tragedija, kolegice i kolege, i to je zapravo dio jedne naše političke nekulture je to kada oporba nešto i predlaže, da se to ne uvažava zbog toga što to predlaže oporba. I nije problem, nek to na kraju bude onda prijedlog i vladajućih, ali bojim se da to često ne dopire ni do te razine. Kolegica Romana Nikolić i ja smo recimo, primjerice, kritizirali i to vrlo vokalno ovdje zakon o predškolskim ustanovama, odnosno o predškolskom odgoju i to smo pokušali prenijeti i na lokalnu razinu, odnosno pokušali smo ukazati koji su nedostaci na lokalnoj razini. I evo, samo za vašu informaciju, ali i informaciju hrvatske javnosti, grad Osijek je jedini od 4 velika grada koji ne sufinancira smještaj djece u privatnim vrtićima i obrtima za čuvanje. Ne zato što mi želimo poticati privatne vrtiće, nego zato što u gradskim vrtićima jednostavno mjesta nema. 5 000 djece godišnje ostaje van predškolskog odgoja, ne zato što neće nego zato što mjesta nema. I onda jedan od 4 najveća grada to ne radi, odnosno ne pomaže roditeljima da im cijena, ako već moraju dijete dati u privatni vrtić ili obrt za čuvanje bude približno ista kao oni koji to mogu učiniti u gradskim ustanovama. Pričamo o demografiji. Imali smo primjer jedne majke koja je došla u Osijek sa svojim mužem i djetetom, dakle doselili su se u Osijek, nemaju baka servis na halo, nemaju izbora, nemaju kome ostaviti dijete, dijete nije moglo dobiti vrtić zato što majka u tom trenutku nije radila, kad je posao dobila, tada je bilo kasno, upisi su prošli. Je li tako potičemo demografiju? Tim više što majka sada mora raditi samo za vrtić. Znači njihov budžet, majka je dobila u međuvremenu posao nije obogaćen, nego sve što ona zaradi odlazi na vrtić. Ako ćemo u tim okvirima pričati o demografskoj politici, onda, kolegice i kolege, odmah možemo ugasiti svjetlo. A ovaj rebalans proračuna, niti proračun, a Boga mi, sada niti rebalans ne daju nikakve naznake da se ova Vlada ozbiljno želi uhvatiti ukoštac s ovakvim problemima. I onda će vam reći, ne, ne, ne, Nacionalni plan oporavka i otpornosti predviđa širenje kapaciteta vrtića, ali kolegice i kolege, natječaji već kasne. Ajde pretpostavimo da su danas raspisani, svi. Da se jave jedinice lokalne samouprave koje su i vlasnici vrtića, dajem vam to samo kao primjer. Da sve prođe bez greške, znači da oni sredstva dobiju, da raspišu natječaje za izvođače, da se izvođači jave, da nema žalbi na natječaje, znači da sve prođe maksimalno brzo koliko može, prvi vrtićki kapaciteti koje ćemo vidjeti, novi su tek 2026. ili '27. ovisno o modalitetu realizacije, odnosno koliko izvođač to brzo može napraviti. Znači mi pričamo tu o 4, 5, 6 godina koje moramo čekati. U međuvremenu nikakvih kompenzacijskih mjera nema. I sad ćete mi reći da je ova Vlada demografski osjetljiva, da brine, recimo o demografski ugroženim sredinama u Hrvatskoj, kakav je recimo, Osijek, ne. Ja to u ovom proračunu ne vidim. A proračun, na kraju dana, kolegice i kolege, je osobna identifikacijska isprava svake vlade, politička. Jer tu nije ono što mi propagiramo ili želimo ili što smo svjetonazorski, u proračunu je ono što želimo napraviti. A što u ovom proračunu radimo? Samo krpamo rupe. Samo presipavamo iz šupljeg u prazno i nadamo se da će držati što duže. Dugoročno, ovo je katastrofa. Dugoročno, ovo je promašaj, dugoročno, ovo nikom ništa dobro donijeti neće. I žao mi je što ćemo sa strane vladajućih često čuti tu optužbu da ništa ne predlažemo, da ništa, da nikakvih konkretnih prijedloga nemamo, da ćemo se samo, eto, pjeniti oko toga što bi trebalo biti. Ali, kolegice i kolege važno je pogledati se u oči sada i reći iskreno, i svi oni prijedlozi koji drže vodu i svi oni prijedlozi koji imaju glavu i rep i svi oni prijedlozi koji bi mogli pridonijeti boljitku se ignoriraju od vladajućih zato što dolaze od oporbe. Ja mislim da nije sramota reći da je netko vidio neku grešku ili netko predložio nešto dobro, dapače za svaki prijedlog vladajućih koji ocjenjujem dobar ću glasati ili od oporbe tako je svejedno, ali na kraju dana mislim nas je premalo da se gubimo u nekim politikantskim raspravama oko toga što je tko napravio ili nije ili je mogao ili je želio ili tako je svejedno. Moramo biti orijentirani prema naprijed, moramo gledati što možemo napraviti sada i sa resursima koje imamo. A bojim se da ovaj rebalans je daleko od toga odnosno da nam pokazuje svu bezidejnost vlade, sav nedostatak vizije vlade i na kraju da ćemo barem još jedan rebalans proračuna morati imati baš zbog toga što nas vladajući nisu htjeli poslušati u nekim krucijalnim elementima proračuna. I zbog toga Klub zastupnika Socijaldemokrata neće moći podržati ovakav rebalas. Zbog toga što sam rekao to je osobna politička isprava svake vlade koju ocjenjujemo kao jako loše. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče i rizničaru, evo pred nama je, poštovane kolegice i kolege, pred nama je rebalans ili izmjena i dopuna proračuna RH za 2022. sa projekcijama za '23. i '24. isto tako i Zakon o izvršavanju državnog proračuna zajedno sa korisnicima, a isto tako izvršenje proračuna za 2021. godinu. Prihodi državnog proračuna kao što ste vidjeli temelji se u 2022. na očekivanom kretanju gospodarske aktivnosti uzimajući u obzir fiskalne učinke poreznih izmjena u okviru sustava poreza na dodanu vrijednost i trošarinskih propisa, a cilju ublažavanja inflatornog pritiska na stanovništvo i gospodarstvo. Sam ovaj zakon o izmjenama i dopunama zapravo je temeljen na Zakonu o porezu na dodanu vrijednost koji je stupio na snagu 1. travnja 2022. i unatoč tome što kolege kažu kako je izmjena proračuna, a i to je tako i kad se je donosio proračun, da je bezidejan, da je neadekvatan, da imaju puno više boljih i pametnijih prijedloga nismo vidjeli da su ti prijedlozi bili toliko pametniji i značajniji da su se mogli pohvaliti da bi oni značajno bolje poboljšali ili napravili neki dokument koji bi bio održiv. Naime, kao što sam i u replici ministru kazala vrlo brzo se zaboravlja da je u prethodnoj i '20. i '21. dakle pandemijskim godinama se, su se održavale i radile porezne reforme i vrlo brzo se zaboravlja da i tada se rasterećivalo kako gospodarstvo tako i stanovništvo i na taj način zapravo omogućavalo da se svi oni utjecaji koji su bili da bi se dovelo do toga da se povećaju kako osobni dohoci, a isto tako i da bi se stimulirala i investicije i gospodarstvo u cjelini. Pa je sukladno tome to gospodarstvo pokazalo zaista veliku otpornost, a opet zahvaljujući mjerama koje pravovremeno su bile poduzete u prethodnom razdoblju gdje su se onda i ti poduzetnici, a i zaposlenici stimulirali i potpomagali sa mjerama koje je vlada radila, pa onda kad govorimo o tome što je pandemija učinila spominjemo više puta koliko je, koliku je rupu proizvela dakle od nedostajućih prihoda i od onih stimulansa preko 42 milijarde. Dakle, ove izmjene i dopune proračuna sada su napravljene na način da se istovremeno ovaj porez na dodanu vrijednost itekako znatno smanjio za veliki dio dobara i usluga isto tako i na energente što je jako utjecalo na to da i trebalo je pomoći da se upravo inflatorni pritisci koji su bili već tada prisutni da i cijene zapravo ne budu zapravo toliko, toliko značajno u porastu. Međutim, novim planom ipak i u realizaciji samog proračuna za ova prva 3 mjeseca vidljivo je da je došlo do povećanja prihoda i ovim izmjenama su prihodi povećavaju za 6,6 milijardi kuna, od toga 1,9 milijardi kuna je upravo od prihoda od PDV-a jer je normalno osnovica veća. A isto tako i 1,9 milijardi od doprinosa, a 1,8 od PDV-a. Ostali dio zapravo dolazi od sredstava koja su iz europskih fondova. U rashodovnom smislu i u rashodima ovim izmjenama ukupni rashodi povećavaju se za 10,9 milijardi kuna tako da oni sa 173,8 rastu na 184,7 milijardi kuna. Što je to najznačajnije? Više puta je ovdje spomenuto da je da najznačajniji stavka je upravo za rashode za zdravstvo. I kada gledamo ono što se financira dakle iz općih prihoda, a to je 9,2 milijarde kuna. Tada vidimo da je iz tih općih prihoda se sanacija u ustanovama za zdravstvo, u zdravstvu je oko 2 milijarde kuna. Za mirovine 1,8. Za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje milijardu i pol. Popunjavanje robnih zaliha za skoro 800 milijuna kuna, a to je uključivo i stambeno zbrinjavanje izbjeglica. Isto tako vidimo da je sa postignutim odnosno sa sporazumom sa sindikatima se poštuje i povećanja rashode za zaposlene od 4% što u osnovnom i srednjem školstvu iznosi preko 550 milijuna kuna. U tijelima državne uprave porast cijene energenata zahtijevaju nova sredstva od skoro 245 milijuna kuna, a isto tako potpore u sektoru poljoprivrede iznose oko 200 milijuna kuna. Povećana su sredstva i za doprinos Republike Hrvatske u proračunu Europske unije od 169 milijuna kuna, te potpore za očuvanje radnih mjesta, investicije za zdravstvenu infrastrukturu, za jamstvenu pričuvu, provedbu projekata operativnog programa, učinkoviti ljudski potencijali. Zatim za sport i za upravljanje nekretninama te osiguravanje zaliha plina i programa nacionalnih manjina. Sve to upućuje da su zaista najveći korisnici i potrošači upravo zdravstvo, a zatim socijalna zaštita, jer moramo napomenuti da je oko 3,8 milijardi kuna se izdvojilo za mirovine i projekte u okviru Operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali upravo što je u nadležnosti Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike te opće javne usluge, ekonomske poslove itd. Dakle, kada sagledamo ono tko je najveći potrošač kao što je zdravstvo točno je, točno je da je potrebno napraviti isto tako i temeljitu analizu. Ali isto tako moramo biti svjesni da se određene radnje i određene reforme nisu mogle provoditi u vrijeme pandemije. I pitam se da li bi itko to se bio usudio napraviti u vrijeme kada i ovako smo imali previše umrlih. Kada pogledamo u samim izmjenama i dopunama proračuna dakle manjak proračuna bit će, planiran je u visini od 13,7 milijardi kuna što je za 4,3 milijarda više u odnosu na prethodni plan. On ukupni time manjak će biti znatno veći. Međutim, on će biti i dalje u okviru onoga koji je zadan, dakle ispod 3% i iznosit će 2,9% BDP-a što je ispod 0,9% odnosno postotnih bodova više nego što je to bilo u 2022. sa osnovnim planom. Kada govorimo o samom Zakonu o izvršavanju državnog proračuna ovdje bih još spomenula da je Povjerenstvo za fiskalnu politiku isto tako dalo svoje mišljenje, dva mišljenja koja se odnose jednako tako i za prijedlog godišnjeg izvještaja i za 2021., a isto tako i za rebalans gdje kao što se navodi u samom izvješću dakle jednako tako spominju reforme u zdravstvenom i mirovinskom sustavu, a isto tako i upozoravaju na određene rizike koje sam proračun i same izmjene su itekako već ugradile u velikom dijelu onoga što sam rebalans i pokazuje. Zakon o izvršavanju napomenula bih da on je na ovaj način kao što je ministar napomenuo on se potpuno mijenja dakle, usklađuje se sa Zakonom o proračunu koji je donesen, a i stupio na snagu na početku ove godine i na taj način zapravo sam Zakon o izvršavanju omogućava puno bržu i efikasniju primjenu određenih odredbi, pojednostavljuje neke procedure, mogućnosti da korisnici na koji način mogu upravljati u razdoblju od nekoliko godina dakle trogodišnjem najmanje razdoblju sredstvima koje eventualno imaju na raspolaganju iz europskih fondova itd. Dakle, sve ono što je Zakon o proračunu predvidio sada Zakon o izvršavanju to zaista i omogućava da se primijeni u samom rebalansu. Ono što još bih napomenula za samo izvršenje 2021. dakle, 2021. iako nam se čini da je davno završila zapravo je 2021. i ostvarena u iznosu od 154,1 milijardu kuna ili 0,3% više od plana u odnosu na prethodnu godinu, dakle ti su prihodi povećani čak za 17,1%, rashodi su bili ostvareni u visini od 169 milijardi kuna i to je 97,5% planiranih rashoda. Ono što valja napomenuti, dakle 2021. je bila isto tako vrlo zahtjevna i teška godina, međutim, ono što je značajno za reći da je upravo najznačajniji rashodi u 2021. izvršeni su unutar programa mirovine i mirovinska primanja od 43,5 milijardi kuna, dok je za rashode za zaposlene, uključujući i ove u osnovnim i srednjim školama bilo izdvojeno 33,5 milijardi kuna. Na pozicijama Ministarstva zdravstva, bilo je izdvojeno preko 17,5 milijardi kuna, od čega je preko 6,4 su bila ona dodatna sredstva za podmirenje dijela dugovanja bolničkih zdravstvenih ustanova kojima je osnivač RH. Dakle, u toj takvoj godini, ono što sam prethodno napomenula su se i dovelo se i do nekih promjena, kako u poreznom, dakle u fiskalnoj politici, gdje je došlo do značajnih promjena i u opterećenju odnosno rasterećenju poduzetnika i građana. Sve to moramo napomenuti da su u 2021. su povećani rashodi isto tako, za nabavu aviona, a isto tako, da su i milijardu i pol bile kompenzacijske mjere za jedinice lokalne samouprave što nikako ne smijemo zaboraviti. Evo, sukladno tome, koliko god netko mislio da je jednostavno, ovo je [[Upadica: Hvala.]] HDZ će prihvatiti ovaj prijedlog izmjena i dopuna.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora, kolegice i kolege, uvaženi predstavniče Ministarstva financija. Kao što svi znamo, državni proračun je dinamično područje i mora pratiti krvnu sliku društva i gospodarstva, pa u tom smislu danas raspravljamo i o ovom prvom ovogodišnjem rebalansu. Državni proračun za 2022. koji smo donijeli 8.12.'21. predviđao je prihode u visini od 164,5 milijarde kuna, a rashode od gotovo 173,8 milijardi te proračunski manjak u iznosu od 9 ili 2,6% BDP-a. Navedeni manjak planirao se financirati razlikom ukupnih primitaka od financijske imovine i zaduživanja te ukupnih izdataka za financijsku imovinu i otplatom zajmova. Rebalansom o kojem trenutno raspravljamo, proračunski prihodi povećavaju se za 6,6 milijardi kuna ili 4%, a rashodi za 10,9 milijardi kuna tako da projicirani proračunski deficit će biti povećan sa planiranih 2,6 na 2,8. Rebalans se pojednostavljeno, može svesti na 3 glavna razloga. Energetska kriza, dogovor sa sindikatima o rastu osnovice plaća te rashodi koji se tiče zdravstva. Svakako treba napomenuti i rashode koji obilježavaju saniranje posljedica narušavanja sigurnosne situacije u Europi uslijed rata u Ukrajini, primjereni prihvat i zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica, osiguranje zalihe plina, nabava robnih zaliha, povećanje osnovice za obračun plaća u državnim i javnim službama za 4% od 1.5. te osiguranje sredstava za mjeru ublažavanja rasta cijena energenata, uključujući i subvencioniranje cijene plina te naknadu za ugroženog kupca energenata. Dobar dio iznosa koji je obuhvaćen ovim rebalansom, tačnije 3,12 milijardi kuna, odnosi se na Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, tako da će novi ministar imati pozamašna sredstva od kojih se nadamo da će ih iskoristiti na pravi način. Ističem kako je pozitivno prihvaćeno financiranje prijelaznog razdoblja odnosno projekta Zaželi. O važnosti ovog projekta više puta sam za ovom govornicom govorila i jednako tako, spomenula u raspravi o Državnom proračunu za 2022. pa im je neizmjerno drago da je glas sa terena, naročito ruralnih područja koji sam ovdje prenosila, shvaćen i prihvaćen. Nije naodmet spomenuti i sada da je kroz prethodne dvije faze ugovoreno 748 projekata. Zaposlilo se više od 9 800 teže zapošljivih žena koje su brinule od 79 hiljada starijih i nemoćnih osoba diljem naše zemlje. Ovi hvale vrijedni projekti su se u pravilu provodili, kao što sam rekla u teže dostupnim i ruralnim područjima, u područjima u kojima je stopa nezaposlenosti i stopa dugotrajne nezaposlenosti viša od hrvatskog prosjeka. Program je višestruko koristan, kako iz perspektive zaposlenih žena, tako iz perspektive korisnika odnosno starijih osoba i osoba u nepovoljnijem položaju i često zaposlene žene i korisnici znali su reći da je ovo konkretan i iznimno opipljiv projekt koji treba da se nastavi. Iz tog razloga važno je nakon kratke prijelazne faze da dođemo do sigurnije, one koja će se dominantno financirati sredstvima EU i kao što sam rekla, koji će biti dugotrajniji. Naknada za ugroženog kupca energenata također je mijenjana te se sa inicijalnih 120 milijuna povećala na nešto više od 380. Status ugroženog kupca odnosno pravo na sufinanciranje troškova energenata može ostvariti korisnik zajamčene minimalne naknade, te korisnik osobne invalidnine do najviše 400 kuna mjesečno. Svi smo naravno svjesni da ova mjera nije rješenje problema već eventualno njegovo ublažavanje, ali i svakako nešto što treba istaći. Kao pripadnika i predstavnica srpske nacionalne manjine ne mogu ne pohvaliti povećanje sredstava na kontu Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina naročito onih koji se tiču programa za nacionalne manjine. Međutim i dalje brine činjenica da je za potporu borbi protiv zločina iz mržnje namijenjeno nešto manje od 170 hiljada kuna što je svakako značajan napredak u odnosu na inicijalnih 40 hiljada kuna. Izvještaji apsolutno svih nadležnih tijela pučke pravobraniteljice, spomenutog Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina pa i neka tijela međunarodnog karaktera kakav je recimo savjetodavni Odbor za provedbu okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina govori da se stanje u sferi zločina iz mržnje pogoršava iz dana u dan i zato je možda mišljenja sam trebalo izdvojiti i značajnija sredstva na ovoj stavci. Tako i prema dostupnim statističkim podacima MUP-a tokom 2021. godine postupano povodom 101 kaznenog djela motivirano mržnjom, kaznenih djela sa elementima zločina iz mržnje i kaznenog djela javnog poticanja na nasilje i mržnju, dok je tokom 2020. zabilježeno 87 ovakvih djela. Ovdje dakle govorim o kaznenoj sferi pa se trebamo nadam se složiti da je spomenutih 170 hiljada kuna za potporu borbi protiv zločina ipak nedovoljno. Ratno stanje na žalost iz ljudi zna izvući ono najgore, da neki žive na muci drugih, moralne izopačenosti dobivaju posebno mjesto, loši ljudi u ovakvim situacijama ne prežu ni od čega, pa tako i u medijima možemo pročitati o situacijama koje govore o povećanju trgovine ljudima. Trgovci ljudima se miješaju sa stanovništvom, nude prijevoz i naravno rastu strahovi da bi oni koji su bili dovoljno sretni da izbjegnu smrt u Ukrajini mogli biti žrtve trgovaca ljudima. To je sigurno dugotrajna prijetnja i za žene i za djecu na ovom području. Ta prijetnja pojačana je sukobom i UN-ova Međunarodna organizacija za migracije već je upozorila izbjeglice koji bježe iz zemlje da se čuvaju takvih trgovaca koji žele iskoristiti kaotični egzodus. S tim u vezi nejasno mi je da u ovom rebalansu imamo smanjenje sredstava predviđenih za provedbu Nacionalnog plana za suzbijanje trgovine ljudima na 255 hiljada kuna. Bez obzira što se proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja povećao za 15 milijuna kuna iz nekih razloga nije bilo prostora da se poveća iznos namijenjen za obrazovanje pripadnika nacionalnih manjina bez obzira što pojedinci misle o manjinskom obrazovanju mislim da bi bilo dobro povećati sredstva namijenjena predškolskom odgoju za djecu pripadnike nacionalnih manjina jer se sredstva i dalje dodjeljuju prema formulama ispod podzakonskih akata s krajem devedesetih godina. Nakon popriličnog oporavka hrvatskog gospodarstva od posljedica pandemije corona virusa u 2021. tokom 2022. pojavili su se novi izazovi poput geopolitičkih napetosti, nastavka poremećaja u opskrbnim lancima, nestabilnosti financijskog tržišta a sve se to događa u okolnostima rastućih inflacijskih pritisaka. Navedeno naravno rezultira snažnim izazovima u kreiranju ekonomske politike, pa tako i fiskalne politike koja svojim alatima treba pravovremeno odgovoriti na tekuće i projicirane društveno-ekonomske promjene u domaćem i inozemnom okruženju. Klub zastupnika SDSS-a će podržati Prijedlog izmjena i dopuna zakona Državnog proračuna.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Daniel Spajić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, kolegice i kolege. U prosincu 2021. također sam govorio o proračunu Republike Hrvatske istaknuvši dvije stvari, gdje sam ironično pohvalio Vladu Andreja Plenkovića i njegove proračunske traktoriste. Te dvije pohvale su bile ovako: prva program poticanja oporavka u iznosu od 2 milijuna kuna. Dakle, za to što ste negativnom selekcijom i korupcijom protjerali preko 10% stanovništva Republike Hrvatske kasnije ste se nekim smiješnim iznosima ti ljudi pokušavaju vratiti. Naravno, to nije uspjelo, na žalost i dalje imamo negativne trendove što se tog tiče. Druga pohvala se odnosila na povećanje budžeta za borbu protiv korupcije. Za ovu stavku izdvojili ste 18%. Kad kažete 18% to zvuči puno ako se radi hajmo reći na primjer o 10 milijuna kuna, ali ako se radi o 14000 kuna gdje je povećanje sa dvije i pol na 16 i pol tisuća kuna, za zemlju koja je treća po korupciji u EU onda znamo da nismo učinili ništa. Znaju li hrvatski građani da je udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći u zadnjih šest godina pao sa 43 na 38%, jedan je od najmanjih u EU. Sve više naših umirovljenika živi ispod ruba siromaštva iako se čak 17 i pol milijardi kuna poreznih prihoda transferira za pokriće mirovina. Znaju li hrvatski građani da se dubioza u zdravstvenom sustavu netransparentno širi i stvari se, ministri se skrivaju kao zmija noge. Izvjesno je da će se kroz doprinose skupiti oko 22 milijarde kuna, te još oko pet milijardi kroz participacije dopunsko, zdravstveno dotacije iz proračuna predviđene zakonom. Bilo je izvjesno kako će u sljedećoj godini nedostajati oko 8 milijardi kuna koji će prije ili kasnije se mora nekako sanirati iz proračuna Republike Hrvatske. To je recimo jedan od razloga zašto smo mi trebali raditi rebalans koji sada radimo. Vlada se također hvalila kako će udio javnog duga u BDP-u padati sljedećih godina i to na razine koje su među najmanjima u Europskoj uniji. To je istina, ali istina koja skriva prave probleme. Nakon Milanovićeve Vlade koja je državu zadužila između 70 i 80 milijardi kuna mislili smo da gore ne može. Međutim, u ovom nas je demantirao Andrej Plenković sa svojom trgovačkom koalicijom koji će od 2016. u svom mandatu državu zadužiti za preko 100 milijardi kuna. Pa gdje je taj novac? Po čemu je Hrvatska bolja zemlja nakon trošenja tog silnog bogatstva? 100 milijardi kuna smo mogli imati svog novca pod kvalitetnim upravljanjem državnom imovinom, ali nismo. Tu uprihodimo sramotnih 2,4 milijarde kuna. Iz proračuna je vidljivo da ćemo na kamate za ove dugove izdvojiti 7,3 milijarde kuna što je dovoljno da se svakom maloljetnom djetetu u Republici Hrvatskoj uvede dječji doplatak od 850 kuna mjesečno i to bi bila prava mjera i pravo svakog djeteta, a ne socijalna kategorija i ovo što dajemo što ničim ne potiče naše ljude da ostanu u Hrvatskoj. Ovo bi bila jedna od dobrih mjera. Također u proračunu se spominje iznos od 790 milijuna kuna za zbrinjavanje povratnika prognanika, izbjeglica a taj iznos se iduće godine penje na preko milijardu, pa preko 3 godine ćemo doći na nekakvih 3 milijarde kuna. Tada nismo znali o kojim se prognanicima, izbjeglicama radi. Ja sam tada više puta postavljao pitanja, nitko mi nije znao dati odgovor. Ali nakon užasnog rata u Ukrajini i dolaskom određenih izbjeglica u Republiku Hrvatsku dobro su došli i treba im pomoć, samo se postavlja pitanje je li Vlada što znalo o situaciji u Ukrajini prije nego što je o tome obavijestila hrvatske građane, pa to stavila u stavku proračunsku? To je pitanje. Istovremeno pomoć povratku Hrvata u Bosnu i Hercegovinu iznosit će smiješnih 5 milijuna kuna. Pa jesmo li to uložili da imamo Komšića na HRT-u „Nedjeljom u 2“ dok Hrvati dišu na škrge u Bosni i Hercegovini, jesmo li u to uložili? Uložili ste vi 100 milijuna kuna za poticanje stvarnog ili funkcionalnog spajanja lokalnih jedinica. Bilo je 80 rascjepkanih na 500. Pa što sada hoćemo napraviti? Jel' znači da prije nisu bile funkcionalne? Pa nisu. Pa treba ih ukidati ako nisu funkcionalne, a ne ulagati dodatnih 100 milijuna kuna. Što plaćamo? Tisuće stranica raznih dokumenata i raznih nebuloza koje ozbiljno mirišu na korupciju, umjesto korištenja povijesne prilike da u EU fondova pokrenemo Hrvatsku i stavimo na staze održivog razvoja i demografskog oporavka, iz proračuna i rebalansa izvjesno je kako ćemo izgubiti dodatnih 4, 5 godina te još dublje zapasti u strukturne probleme. Kada je u pitanju rebalans o kojem danas razgovaramo, rashodi proračuna rastu za 6,6 milijardi kuna. Baš onoliko koliko je potrebno da deficit proračuna bude malo ispod 3% kako se ne bi ugrozile odluke Europske unije odobrenja uvođenja eura, dobro isplanirano. Šteta je jedino za ministra Beroša i njegovu ekipu da Vlada na žalost mora poštovati ovaj limit, dobio bi on i više novaca za svoje crne rupe u zdravstvu. Glavni izvori financiranja ovoga rebalansa su povećani prihodi od poreza i daljnja milostinja iz Europske unije. Već smo više puta upozoravali kako su prihodi proračuna već ozbiljno ovisni o pomoći iz EU. Kako ćemo skrbiti proračun kada tih 20% prihoda jednoga dana nestane? Nas koji nemamo planove da tada budemo po bruxelskim uredima i veleposlanstvima jako zanima kako će nam javni sustavi i tada funkcionirati. Te je mišljenje Bruxellesa i pogled od tamo najvažnija smjernica za upravljanje Hrvatskom ministre to ste na žalost pokazali vi jučer kada ste rekli kakvu inflaciju ubrzava i bit će dvoznamenkasta. Ali to nije vas brinulo jer se ne izlazi van okvira prosjeka Europske unije. Pa što mene briga s dužnim poštovanjem kako je u Bugarskoj. Mi se borimo za sebe. To što će profesori i umirovljenici dobiti povišice koje su značajno manje od inflacije, to nikoga ne brine. Vlada se jutros hvali kako će umirovljenicima udijeliti milostinje od skoro pola milijarde kuna za subvencije za energente, a razlike između inflacije i mirovina je za nekoliko puta veća od toga. Mi smo dizali mirovine za 2,5%, uložili 900 milijuna kuna kada nam je inflacija bila preko 10%. Pa to nije nikakva pomoć, moramo biti realni. Umirovljenici tako isto kao i Hrvati u Bosni i Hercegovini dišu na škrge. Najveći izvor dodatnih prihoda za financiranje ovog rebalansa su porezi među kojima je i veći porez na dobit od preko 800 milijuna kuna. Znači, opet dodatni pritisak na gospodarstvo. Ja ne znam jel' hrvatski građani znaju da naši iseljenici po Eurostatu 3 puta više novaca uplate u Hrvatsku nego svi strani investitori. Gotovo 6% BDP-a čini uplate od našeg iseljeništva u Hrvatsku koji se uplaćuju u Hrvatsku. Čak su bili oko 7% BDP-a prije ove korona krize. Znači, nemamo dobru klimu u Republici Hrvatskoj, nemamo stranih ulagača ne zato što imamo kunu jer kuna je stabilna valuta, nego zato što imamo korumpiranu zemlju. Ali evo izdvojimo 16 i pol tisuća kuna za borbu protiv korupcije. Ma sramota je ovo čitati. Što bih još tu mogli? Pa najveći korisnik ovog rebalansa trebamo napomenuti da je opet zdravstvo. Kada se usvajao proračun istaknuli smo kako je on nerealan u dijelu zdravstva, kako će rupa u zdravstvu iznositi više milijardi kuna što se sada i potvrdilo s tim da se pokrivao samo dio te crne rupe. Ostatak se ostavlja za buduća razdoblja, a Beroš i njegove cvjećarke i pusti konzultanti i dobavljači nastavljaju po starom. Što je sa reformom zdravstva? Pa taj Beroš će nam zaviti cijelu državu u crno sa svim manifetlucima. O transparentnosti našeg proračuna koji je kupus od nekoliko stotina stranica najbolje govori činjenica da je najveća pojedinačna stavka povećanja ima naziv pazite ovo prijenos između proračunskih korisnika istoga proračuna točka. Tko shvati šta je to nek' obavijesti javnost, ja bih isto volio znati. Ja mislim da u desetom mjesecu idu od Beroša nove covid potvrde, jer će narod polako shvatiti u kakvoj se situaciji nalazi država. Htjet će ići u prosvjede, ali će onda stupit na glavnoga tipa za sprječavanje prosvjeda, sve će past na našeg dragog ministra Vilija koji će vjerojatno uvest obvezne covid potvrde, držat narod na uskoj uzici tako da se ne bi slučajno mogli pobunit ono da ne izađu na ulice. Mislim da će se to desiti negdje u 10 mjesecu, ali evo bit će zapisano šta sam rekao. Živi bili pa vidjeli, hvala vam lijepa.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Ne mogu, a da ne započnem svoje današnje izlaganje jednom rečenicom koja se većini neće svidjeti. Naše građane ubija inflacija, dok država ubire sve više poreza i bjesomučno ih troši. To je moje viđenje današnjeg rebalansa. Ukupni prihodi Državnog proračuna povećavaju se za 4%, odnosno 6,6 milijardi kuna. Prihodi države, dakle od poreza na dodanu vrijednost kojeg ubire država rastu za 1,8 milijardi kuna i ukupno iznose 62,6 milijardi kuna, a prihodi od doprinosa koje ubire država povećavaju se za 1,9 milijardi kuna i ukupno iznose 28 milijardi kuna. Kad je već država ubrala više novca red je da ga više i potroši. Doduše potrošit će se više negoli se ubralo, pa je 9,2 milijarde ukupno povećanje rashoda naše države. Podatak da je inflacija u Hrvatskoj u travnju dosegla 9,4% nije bio nikakvo obrazloženje jer je bilo očigledno kako se započeti višemjesečni rast potrošačkih cijena neće lako zaustaviti. Trend rasta cijena do sada je reflektirao poskupljenja koja su još tijekom 2021. godine počeli uzrokovati globalni zastoj i o lancima opskrbe, a sada podaci integriraju i posljedice geopolitičke krize izazvane ratnom agresijom na Ukrajinu. Iako se većina domaćih ekonomista u svojim analizama pokušava držati konzervativno, te ostaju kod prognoza umjerenog rasta cijena sada postaje jasno kako u Hrvatskoj trebamo ipak očekivati prelazak inflacije čak i na dvoznamenkasti broj što nam očito neće danas priznati niti Ministarstvo financija, a niti Hrvatska narodna banka. No, građani vide što se događa. Građani su već dugo u strahu i zdrava logika im ukazuje da nismo spremni dočekali ovu krizu. A zašto nismo? Naši građani već dugo godina čekaju obećane im promjene, očekuju reformu zdravstva, očekuju reformu pravosudnog sustava, reformu poljoprivredne politike, reformu uprave. Što smo dobili kroz sve ove godine? Mrvice sa stola. O zdravstvenom ću sustavu nešto kasnije obzirom je i on jedan od razloga rebalansa. No, prvo želim govoriti o prehrambenoj ovisnosti naše zemlje, jer me ona daleko najviše brine. Njemačka ministrica primjerice, ministrica gospodarske suradnje i razvoja Svenja Schulze upozorila je ovih dana sasvim realno u razgovoru za Bild da svijetu prijeti akutna kriza zbog vrtoglavih cijena hrane. Situacija je vrlo dramatična zbog pandemije corona virusa, ekstremnih suša i rata u Ukrajini, cijene hrane u svijetu porasle su za trećinu i sada su na rekordnoj razini. Svjetski program za hranu trenutačno procjenjuje da više od 300 milijuna stanovnika pati od akutne gladi i stalno mora korigirati brojke povećavajući svoje procjene. Gorka je poruka da nam prijeti najveća kriza glasi od Drugog svjetskog rata. Milijuni ljudi će umirati izjavila je Schulze. Jednako tako komentirala je i je li u redu da primjerice Njemačka žito pretvara u zeleno gorivo kada diljem svijeta ljudi umiru od gladi. Nitko ne želi biti odgovoran za povećanje broja gladnih u svijetu, moramo prestati stavljati hranu u spremnike automobila bilo da je u pitanju pšenica, palmino ulje, repica ili kukuruz. Udio od 4,4% goriva su hrana za ljude i za životinje. To bi trebalo svesti na nulu, ne samo u Njemačkoj, nego što je više moguće na međunarodnoj razini. U Njemačkoj svake godine u spremnike automobila ulijevaju 2,5 milijardi litara goriva iz biljnih ulja. To je gotovo polovica žetve suncokretova ulja u Ukrajini dodala je. Putin koristi glad da bi vodio rat. Iskorištava činjenicu da mnoge zemlje diljem svijeta ovise o ruskim i ukrajinskim poljoprivrednim proizvodima. Ukrao je žito iz Ukrajine i izvozit će ga u zemlje koje su nedvojbeno pro ruski naklonjene. Na Općoj skupštini UN-a 40 zemalja u kojima živi polovica svjetskog stanovništva nije osudilo Putinovu agresiju. To je konkretan rezultat ranjivosti na ucjenu hranom, također je izjavila. A što je sa Hrvatskom? Stiže li i nama mega kriza i što će po tom pitanju pozitivnoga donijeti ovaj rebalans? Inflaciju u Hrvatskoj na svojoj koži najviše osjećaju građani, cijene rastu, potrošačke košarice sve su skuplje, a kraj se barem još za sada u ovim geopolitičkim odnosima nikako ne nazire. Krize imaju različita izvorišta, pa je tako kriza 2008. odnosno 2009. imala izvorište u padu tržišta loših kredita u SAD-u i to se prelilo na cijelu EU pa i na Hrvatsku. Od krize iz 2009. gdje je bruto domaći proizvod pao više od 13% Hrvatska se oporavljala otprilike šest godina. Sada imamo taj šok rasta cijena prije svega energenata. Energenti čine oko 65% ukupnog rasta svih cijena i taj energetski šok koji sada doživljavamo može voditi prema smanjivanju ekonomske aktivnosti što će također imati svoje posljedice. Agresija Rusije na Ukrajinu je dodatno opteretila tržište, pa sada postoji niz različitih manipulatora koji misle da mogu zaraditi na nafti pa je kupuju po visokim cijenama kako bi je preprodali po još višim cijenama. Europa pa i Hrvatska bile su ovisne o prilično jeftinom ruskom plinu i teško je sada promijeniti tu naviku potrošnje ruskog pline i okrenuti se nekim drugim energentima posebice ako ste zemlja poput Hrvatske koja je ograničavala svoje građane da se energetski osamostaljuju, a paralelno prilično slično kao i u nekim drugim prilikama ipak pogodovala određenim pojedincima. Naše građane zanima odgovor na pitanje jesmo li na vrhuncu poskupljenja cijena hrane i energenata ili nas vrhunac tek čeka? Da je proizvodnja hrane bila naša lokalna stvar u koju smo mudro i sustavno ulagali zasigurno ne bismo došli u današnju situaciju ovisnosti o cijenama i količinama koje nam diktiraju druge zemlje. Jednako tako da nismo pogodovali velikim sustavima na uštrb malih obiteljskih gospodarstava zasigurno nas ne bi brinuo nedostatak osnovnih životnih potrepština poput mlijeka, mesa. Jednostavno je neprihvatljivo hranu transportirati na tisuće kilometara. Oni koji nemaju dovoljnu proizvodnju hrane danas imaju ozbiljne probleme. Na hrvatsko tržište je zbog niskih cijena dolazila zamrznuta piletina iz Brazila, govedina iz Argentine što je sve skupa prilični nonsens. Hrvatska ima velike potencijale za proizvodnju hrane, a vladajući su obvezni organizirati lokalnu proizvodnju hrane. Javna nabava u Hrvatskoj do sada je preferirala niske cijene, pa su javne ustanove kada su nabavljale hranu kupovale piletinu iz Brazila jer je bila najjeftinija. No, je li to dobro za domaće tržište, za ljude koji to konzumiraju, za hrvatsku ekonomiju? O tome nitko nije ni razmišljao. Zbog toga se sada stvari tektonski mijenjaju i u narednim godinama ćemo vidjeti kako će se ta monetarna politika i smanjivanje novca u opticaju i utjecati na inflatorna kretanja i općenito na tržište. A sada nešto malo o zdravstvu. Jednostavno moram reći nekoliko riječi o uređaju namijenjenom KBC-u Sestre milosrdnice pohvalno naravno jer se radi o nabavci zdravstvene opreme za Vinogradsku bolnicu, ali taj isti uređaj je preplaćen za 111%. Spomenimo i činjenicu da je USKOK pokrenuo izvide i u slučaju spornih isplata Ministarstva zdravstva tvrtki Kuspis u vlasništvu ministrova prijatelja Vinka Kujundžića koji je dobio ugovore za nadogradnju informatičkih programa. Kuspis je posao koji je obavljao samo 12 dana naplatio basnoslovno 1,75 milijuna kuna s tim da im je novac isplaćen još 2020. godine. Prema izvješću Državne revizije iz isplatnih dokumenata na temelju kojih su obračunate usluge i ispostavljen plaćen račun nije jasno koliko je osoba i u kojem opsegu, ali i u kojem vremenskom intervalu obavljalo te usluge pa su stoga izdali nalog Ministarstvu da provjeri istinitost ispostavljenih računa prije nego što se oni podmire. Nije zgoreg u kontekstu ove priče podsjetiti da je ministar Beroš s Kujudžićem surađivao i na platformi „Cijepi se“ koja je u međuvremenu ipak doživjela svoj fijasko. U međuvremenu hrvatska javnost doznaje da je spomenuti Kujundžić blizak prijatelj ministra Beroša, te da njih dvojica ipak ljetuju zajedno u istom mjestu. Inače je tvrtka Kuspis izrasla iz tvrtke London Kuspis čiji su suvlasnici Vinko i Maja Kujundžić, a njezino je poslovanje procvalo 2018. godine kada je Beroš postao pomoćnik nekadašnjeg ministra zdravstva Milana Kujundžića. Ministar zdravstva nije riješio probleme s dugovima prema veledrogerijama koji premašuju 5 milijardi kuna, niti se nazire kraj problemima s listama čekanja. Hoće li mu, njemu ali i nama pomoći ovaj rebalans ostaje nam svima da vidimo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Evo sada prije nego što nastavimo veliko mi je zadovoljstvo da nakon dvije godine što nismo imali posjetitelje na galeriji možemo pozdraviti u Hrvatskom saboru studente Fakulteta hrvatskih studija smjera komunikologije u sklopu kolegija poslovno komuniciranje, pa predlažem da ih pozdravimo pljeskom. [[Pljesak]] I sada ćemo nastaviti sa radom, pa će u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan. Pozdrav studentima komunikologije. A pitala sam dakle jutros što će ministar učiniti odnosno što će država učiniti ukoliko dođe do podizanja kamatnih stopa ECB-a i ako to proizvede recesiju znači dodatnog podizanja kamatnih stopa i ako to proizvede recesiju, pad proizvodnje, povećanje nezaposlenosti i rast javnog duga da li ćemo imati mogućnost provođenje anticikličkih politika koje bi osigurale kompenzatorni rast javne potrošnje ili će nastaviti se s sprovođenjem politika financijske konsolidacije i ispravila europskog semestra Pakta o stabilnosti itd. Znači da znamo da je koronom da su ta pravila suspendirana. Ministar je odgovorio da se to već zbiva. Znači to je točno. Znači, ali ono pitanje je bilo znači koliko će se dizati kamatne stope pogotovo znači nakon uvođenja eura. Ono što moramo primijetiti i što su mnogi ovdje govorili je da uistinu od onih 5 kriterija konvergencije stabilnost cijena, kamatne stope, deficit, javni dug, stabilnost tečajnih stopa koje Ugovor iz Maastrichta 1992. godine propisao za pristupanje novih članica u Europsku monetarnu uniju ili ulazak u eurozonu Hrvatska godinama zadovoljava kriterij javnog duga ispod 60% BDP-a zadnjih godina odnosno od corona krize ne zadovoljava ni kriterij deficita opće države ispod 3% BDP-a, a od ove godine ne zadovoljava nije važan treći kriterij znači po makro ekonomskim implikacijama najvažniji kriterij vezan uz stabilnosti cijena koji kaže da stopa inflacije ne smije biti viša od 1,5% od prosječne stope članice sa najnižom inflacijom u prethodnoj godini i prema postojećim trendovima izgledno je da će od stupanja tog kriterija biti prema kraju godine još izraženije. No, čini se da ljude iz Vlade, a pogotovo ljude iz HNB-a to ne da smesti. Ja ću upozoriti da u samom, znači samoj definiciji svrhe funkcije cilja i bilo kakve smislenosti HNB-a stoji kao prvi i osnovni cilj, znači kontrola inflacije. Oni se s tim očito ne bave. To očito nije uopće njihovo pitanje, niti oni misle da je to njihov cilj. Oni se uglavnom ponašaju kao da je sve uvezeno, nemamo nikakve mehanizme da to riješimo, a ulaskom u eurozonu HNB će zapravo još više riješiti se bilo kakve odgovornosti i prebaciti svu odgovornost na eurozonu i integracije, daljnje integracije znači u europski i financijski okvir i mislim da tu uopće sama funkcija HNB-a postaje upitna. I mi iz Radničke fronte zapravo pozivamo da se HNB preimenuje, jer on stvarno i suštinski nije Hrvatska narodna banka. Narodna nema nikakve veze sa njihovim postojanjem. No, dakle ono što uopće niti Vlada niti HNB ne misli adresirati je da se od tih znači kriterija konvergenciju uistinu moramo primijetiti ne poštuju niti jedan. A ono što je isto da tako kažem ciničan argument je kada kažete da mi ne zadovoljavamo kriterije konvergencije, da vam onda odgovore da je riječ o tome da sva sreća da zato ulazimo u eurozonu jer mislim da su normalni uvjeti mi niti ne bismo mogli ući u eurozonu jer ne ispunjavamo kriterije konvergencije kao da po nekom načelu mislim neoliberalnih politika mi ne bi trebali ispunjavati te kriterije zbog nekog drugog, nego valjda zbog samih sebe jer onda ne možemo govoriti ni o kakvoj integraciji u financijske tijekove, niti možemo govoriti o nekakvoj konvergenciji ukoliko ulazimo u eurozonu, a nismo za nju spremni. No dobro, to znači ljude iz Vlade niti HNB-a ne da previše smesti. Oni nas guraju u eurozonu pod svaku cijenu bez obzira na kriterije i posljedice uvođenja eura za radnu većinu. U svakom slučaju mi si možemo samo zaključiti da računaju da njihov standard ionako neće bit doveden u pitanje osobito ljudi iz HNB-a koji sami sebi određuju plaće i te plaće su daleko više od bilo kakvih plaća u javnom sektoru igdje. Ministar jest rekao da se udio javnog duga u BDP-u svake godine smanjuje, osim 2020. godine kada je bila corona kriza. Naravno smanjuje se, ali nije ispod 40% koliko je propisano Mastrichtom i zadnjih godina se zbog corone povećao kao i deficit. No sada je uistinu inflacija ključni problem. I kriterij i uvjet kojeg ne zadovoljavamo već sada, a prema kraju godine i približavanju ulaska u euro izgledno je samo da će situacija biti sve gora i gora. Osim naravno ako se dodatno ne dignu kamatne stope i proizvede recesija što će smanjiti inflaciju, ali će narasti javni dug i deficit proračuna. Stvar je dakle u tome i to sam jutros napomenula da je nama u EU kao i drugim zemljama dozvoljeno sada da se ne držimo kriterija iz Pakta o stabilnosti, europskog semestra zbog corone, zbog svih izvanrednih uvjeta. Ali kada se zapravo zbiva inflacija, kada ta inflacija divlja potpuno je izgledno da će na tome se opet početi inzistirati i zapravo mislim gledano iz aspekta zadanih uvjeta koje ovaj proračun je sebi stavio kao okvir mi ne možemo reći da je proračun šokantan niti da je očekivan u okvirima koje je on sebi zadao, ali uopće ne uzima u obzir ono što će doći. Znači, nismo još pali toliko duboko koliko možemo pasti i koliko ćemo pasti pogotovo kada uđemo u euro zonu. I onda ćemo opet kao 2010. do 2015. godine imati produženu recesiju, jer država neće više moći koristiti anticikličke mikro odnosno makro ekonomske poluge, odnosno neće moći poticati agregatnu potražnju kroz javnu potrošnju, investicije. Znači mi smo zna se da smo najdulje ostali u onoj krizi 2008., devete godine. Ovo možemo očekivati da će se to desiti ponovno. Znači taj neoliberalni pakt o stabilnosti koji ograničava mogućnosti države da se zadužuje, odnosno deficitno financira potrošnju investicije jest uistinu samo privremeno stavljen van snage. Između 2015. i 2019. isto tako mislim često se uopće ne napominje u tim raspravama i zapravo služi za jeftino loptanje između SDP-a i HDZ-a, ali znači između 2015. i 2019. smo imali i konjunkturu kao i ostale zemlje, pa je to razlog zašto se smanjivao deficit, javni dug i onda je došla corona. Europska unije je dozvolila državama da se slobodno zadužuju, troši kako bi se kompenzirao pad. Sad više nema corone, odnosno nema je u onom simboličkom smislu da se ona nameće kao glavno pitanje i ima inflacije i najavljuje se podizanje kamatnih stopa. S tim u paketu dolazi ponovno vraćanje ograničenja državnoj potrošnji, ali to baš nećemo čuti znači od HDZ-a, to se baš neće reći iako na neki način ministar Marić to rekao na odgovoru na moje pitanje jer je to zapravo realno tako. No, ako se gleda iz sužene perspektive ponavljam onoga što se može, što se ne može mislim ne možemo govoriti o rebalansu na neki negativan način. Ono što bi se moglo napomenuti je, znači kritika neke šire politike koja se ovdje vodi ne progresivne politike, a prije svega tu se misli na porezne reforme koje je potaknuo ministar Marić. Pet poreznih reformi, pet valova poreznih reformi poreza na dohodak koje su sve redom, znači bile uistinu ono kako je to rekao jedan naš nažalost pokojni ekonomist petite bourgeoisie reforme, reforme za sitnu buržoaziju, oni iznad 25 tisuća kuna su dobili najviše. Znači ljudi s plaćama preko 25 tisuća kuna su dobili najviše tim poreznim reformama, 1500 kuna više na plaću, dok su oni s plaćama oko 10 tisuća kuna dobili tek par stotina kuna, a oni s manje tek manje od stotinjak kuna. Znači riječ je uistinu o tome da se onima koji već imaju visoke plaće išlo na ruku ne uzimajući u obzir da je upravo, mislim, u Hrvatskoj gdje imamo neke od najnižih plaća i minimalnih i prosječnih plaća, uistinu važno da se digne plaća većini, radnoj većini, znači radna većina njih, skoro 90% ima plaće niže od 15 tisuća kuna. Znači kome smo mi ovdje porezno pogodovali? Sigurno ne toj većini, je li? Ne samo da je to dobro ih nekog aspekta društvene pravednosti, nego je to stvarno dobro iz aspekta ekonomije jer je riječ o ljudima koji troše na osnovne prehrambene, higijenske potrepštine, znači ne na luksuz. Potrošnja je uistinu ono što bi potaknulo naš privredni rast, a kada govorimo o tome kod nas, mi smo stvarno i to je jedan od pokazatelja koliko smo mi siromašni, jako veliki postotak plaće se troši upravo za te osnovne prehrambene i higijenske potrepštine, u bogatijim zemljama taj je postotak puno manji. Kod nas ljudi uistinu troše za ono najnužnije. Takvom poreznom reformom bi se potaknuo i privredni rast, da ne govorimo znači da bi mogli govoriti i planirati pametne društvene i ekonomske politike koje bi išle za tim da potaknemo našu farmaceutiku i zato ćemo mi svojim amandmanom svakako podržati veće investicije, veći iznos za Imunološki zavod koji opet, mislim u tom proračunu, odnosno rebalansu proračuna ostao bez neke značajne cifre iako se navodi da će Imunološki obnoviti, da će izgraditi, mislim da nije realno niti po ovom proračunu niti po rebalansu proračuna. Ili bi se recimo moglo ulagati u prehrambenu industriju, prehrambena samodostatnost će biti sve važnija, a bilo je sasvim izgledno koliko je važna i koliko se na njoj treba raditi u vrijeme korone i sjećam se jedne izjave ministra Marića, koju bih možda uokvirila i stavila evo, kao nekakav relikt, ne znam kakvog trenutka jer sam ju uistinu pozdravila, na početku korone ministar Marić je rekao, sad tek znamo i razumijemo koliko je važno razvijati svoju prehrambenu industriju i farmaceutiku i mi ćemo se orijentirati u tom smjeru. Mislim to je bila ta jedna rečenica, nažalost nakon toga nije baš slijedio nekakav revolucionarni progres u tom smjeru, ali ja bih takvu recimo, politiku sigurno pozdravila. No dobro, to bi bile neke progresivne politike, kažem, u okviru ovom rebalans proračuna nemamo neke, mislim, kritike niti neke komentare jer je to više-manje, a mislim, u granicama, kako se to kaže, mogućeg. U svakom slučaju rebalansom Državnog proračuna za 2022. g. najveće povećanje rashoda financiranih iz općih prihoda i primitaka planirano je, znači za sanaciju zdravstva, 3,5 milijardi kuna, tu samo možemo reći da opozicija stvarno upozoravala da proračun nije realan što se tiče zdravstva, tu su se, bi se svi u opoziciji više-manje složili i upozoravali da će doći do rebalansa što i dolazi, ali je to svakako za očekivati. Za mirovine, znači ono što se u rebalansu povećalo, to je, to je znači, to su rashodi za mirovine, 1,8 milijardi, rashodi povezani s posljedicama rata u Ukrajini 1 milijardu te za rashode za zaposlene 550 milijuna kuna. Svi negativni aspekti nezadovoljavanja ovih uvjeta konvergencije, osobito znači inflacije koje sam spomenula, ne bi se trebali razbiti na leđima najslabijih. Stezanja remenja, znači onog klasičnog, fiskalne kontrakcije, prelamanje tih kriterija na najugroženijima, no znači sada po ovom rebalansu proračuna i u ovom trenutku, mi se bojimo da još ne vidimo ono najgore, je li, da će ono najgore zapravo tek doći. To bi bilo u principu to, znači što se tiče amandmana, tu ćemo se držati nekih svojih standardnih mjesta koja neće nitko upozoravati, a to je koliko se zapravo novaca troši na Crkvu, koliko se troši na opasan povijesni revizionizam, koliko se troši na vojsku, znači i obranu iako smo više puta upozoravali, mislim da je taj apsurd da je ulaskom u NATO savez rečeno da ćemo izdvajati puno manje novaca, da smo sigurniji pa se navodilo da bismo da imamo vlastitu vojsku trebali izdvajati oko 3% BDP-a, sada izdvajamo preko 2%, što je preporuka bila NATO-a, ali mi smo je objeručke prihvatili čim je ona došla, a izdvajat ćemo po svemu sudeći još više zato što se i ovim rebalansom proračuna tako nešto nameće, odnosno tako nešto predviđa. U svakom slučaju, mi dajemo više za pomoćnike u nastavi za djecu s posebnim potrebama, što svaki put upozoravamo da nije dostatno, da pomoćnici u nastavi uistinu trebaju biti izjednačeni sa pravima sa zaposlenima na neodređeno vrijeme, oni ne smiju više biti privremena, to nije niti sezonska radna snaga koja dobiva zapravo ugovor samo preko godine, a onda preko ljeta odlaze bez ugovora i onda se vraćaju, znači u rujnu. Isto tako, znači za razne socijalne transfere, smatramo da treba uistinu dati više, smatramo da treba dati više za stambeno zbrinjavanje žrtava nasilja u obitelji, što jest povećano u samom proračunu, znači ali to je još uvijek nedostatno, kao i za znanost koja je kao i uvijek zakinuta. Hvala.
Hvala vam lijepa. Mi ćemo sad napraviti jednu kratku stanku jer informatika ima potrebe za time pa evo, možemo se vidjeti u 15 i 55 minuta. 55. STANKA U 15,47 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 15.47 Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa radom i to sa pojedinačnim raspravama i prva će govoriti poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Pa uvijek je dobro kada se o izmjenama i dopunama Državnog proračuna za tekuću godinu raspravlja na istoj sjednici kada se govori i raspravlja o izvršenju proračuna za prethodnu godinu, tada mislim da možemo imati točan uvid o tome koliki je bio iznos prihoda po pojedinim stavkama odnosno rashoda. Ne treba zaboraviti da ova 2022. godina bilježi snažan gospodarski pad na razini čitave Europske unije uzrokovane prije svega pandemijom korona virusom, ali imamo i nove izazove geopolitičkih napetosti, poremećaje u opskrbnim lancima, nestabilnost financijskog tržišta, imamo rastuću inflaciju pa stoga i u Republici Hrvatskoj očekujemo inflaciju potrošačkih cijena rekla bih čak za 7,8%. Mogli smo vidjeti da ukupni prihodi planiraju povećanje od 6,6 milijardi kuna, dok rashodi se povećavaju za 10,9 milijardi kuna tako da će ukupno iznositi 184,7 milijarde kuna. Ja bih nešto više govorila upravo o ovoj rashodovnoj strani, jer kada govorimo o prihodima svi bi voljeli da imamo što više prihode i tu se trudimo. Međutim, kod rashoda će sigurno se možemo raspravljati o tome da li bi trebalo neke rashode i neke rashodovne stavke smanjivati. Bilo mi je drago čuti malo prije kada je čak kolegica Peović rekla da nekih bitnijih zamjerki na ovaj rebalans nema. E sada kada govorimo o rashodovnoj strani ono što možemo vidjeti da najviše sredstava ide za podmirivanje obveza ustanova u zdravstvu. Tako Ministarstvo zdravstva dobija čak 3 milijarde 889 milijuna kuna više. Primjereni prihvat i zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica također traži povećanja, tako da samo za financiranje privatnog smještaja izbjeglica je osigurano 285 milijuna kuna, dok je za zdravstvenu zaštitu stranaca osigurano 37 milijuna kuna. Zašto ovo govorim? Zato što mislim da ako netko proziva zbog povećanja iznimno visokih rashoda bilo bi dobro da kaže evo ja sam protiv toga da se još više izdvaja za zdravstvo ili ne želim da toliko sredstava mi izdvojimo za zbrinjavanje ukrajinskih izbjeglica. Ili npr. za potpore za očuvanje radnih mjesta ta stavka dobije čak 367 milijuna kuna više. Naravno znamo da su osigurana sredstva i za mjere ublažavanja rasta cijena energenata. Ukupni rashodi za subvencije iznose 9,3 milijardi kuna što je povećanje za 1 milijardu kuna prvenstveno uslijed povećanja izdvajanja za potpore sektoru poljoprivrede, zbog saniranja posljedica narušavanja sigurnosne situacije u Europi uslijed agresije na Ukrajinu. Također ukupne pomoći povećavaju se za 4,8 milijardi prvenstveno za sanaciju kao što sam rekla ustanova u zdravstvu, ali i za povećanje rashoda za zaposlene u osnovnim i srednjim školama zbog promjene rasta osnovice za obračun plaća. Znamo da je uspješno zaključeni su pregovori između Vlade Republike Hrvatske i sindikata te da je ta osnovica povećana za obračun plaća u državnim i javnim službama za 4% i naravno da je trebalo i zbog toga rashodovnu stranu povećati. Također naknade građanima i kućanstvima također se povećavaju za 2,3 milijarde kuna zbog toga što je trebalo osigurati dodatna sredstva od mirovina do potrebe ublažavanja rasta cijene plina. 65,9 milijuna kuna osigurano je za sufinanciranje europskih projekata. Za pretpostaviti je da ima manjih općina i gradova koji ne mogu ni onaj dio od najčešće 15% ako 85% su bespovratna sredstva Europske unije osigurati samostalno, tako da je i za tu namjenu osigurano 65,9 milijuna kuna više. Najviše veseli što imamo rast zaposlenosti, u ovom izvornom proračunu je bilo predviđeno sa 1,7%, a ovim izmjenama čak 2,8%. Ako pogledamo malo brojke vidimo da je 2019. zaposlenih bilo milijun i 555 tisuća, pa se onda 20. smanjivao za 1,3%, pa se ponovno 21. povećavao, a sada već u ožujku ove godine znači prije turističke sezone imamo povećanje od 1,3% više i preko milijun i 550 tisuća zaposlenih. Evo o rashodovnoj, o prihodovnoj strani nisam ništa uspjela.
Imamo više replika. Prva je poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana kolegice, možda nešto nije vezano uz temu, ali volio bih da malo obrate pažnju i kolege i ministarstvo pa mi možda kasnije odgovore ili uzmu riječ. Dakle, država je zaustavila porast cijena struje za građanstvo, za kućanstvo što je u redu. Međutim, za privredu nije i sada imamo jedan problem. To je danas kolega Bulj istaknuo, ali niste ga baš uspjeli razumjeti zbog subjektivnih razloga. U Šibeniku konkretno nakon izračuna zbog toga što je struja išla 3 puta više, 300% otprilike je ponuda za struju morat će se cijena otprilike za vodu podignuti za … [[ne razumije se]] %. Ovo nije samo slučaj u Šibeniku, nego u svim znači većini vodovoda u Hrvatskoj. Može li se napraviti neki model? Ja ne znam zapravo što ponuditi da se i kroz vodu na neki način odnosno da se struja koja se prodaje vodovodu također subvencionira odnosno da se zaustavi njezin porast?
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev [[Upadica: Kolegice, vama je to bilo upućeno.]]
Hvala lijepo kolega Zekanović. Znamo da imaju sve veći problem gradovi i općine s obzirom na povećanje cijene električne energije, nije samo u pitanju javna rasvjeta nego i grijanje u ustanovama, posebno vrtićima i slično. Čak sam i ja tu ovaj, jednu repliku uputila kad smo imali nedavno izmjene i dopune Zakona o predškolskom odgoju i sigurno da je to tema o kojoj treba sjesti i razgovarati, međutim, znatna su sredstva u pitanju i osobno sam razgovarala sa predsjednikom Uprave HEP-a, oni smatraju da je i ovo bilo preveliko opterećenje, da jedino rebalansom proračuna, ako će se znatna sredstva izdvojiti i sufinancirati ta namjena, onda je to moguće, a u protivnom baš da neće biti izvedivo.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, poštovana kolegice. S obzirom da su objedinjene točke danas, ispred nas i Godišnji izvještaj o izvršenju Državnoga proračuna za 2021. g. iz kojega je prije svega vidljivo snažan gospodarski oporavak i snažne gospodarske aktivnosti u 2021. g. što su prije svega rezultirale sa povećanjem realnog BDP-a na kraju godine sa 10,2%, čime je RH osim Irske, jedina zemlja EU koja je imala dvoznamenkasti rast. Isto tako, imali smo i povećanje trgovine na malo za 12%, ali i jako ključno i bitno, i povećanje izvoza za 28,5%, dok je uvoz iznosio 23%, čime smo dakle i uvoz pokrili sa izvozom za rekordnih sada, 67%. Ali također, imali smo i uspješnu turističku sezonu. S obzirom da i vi dolazite iz toga kraja RH, [[Upadica: Hvala. Poštovana…]] vidimo dakle napredak u svim aktivnostima.
… zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolega Mažar. Upravo ovaj kao što sam rekla, nisam stigla puno o prihodovnoj strani. Veseli i mene taj povećanje gospodarskog rasta od 3% pa onda možemo vidjeti da prihodi od poreza na dobit su planirani ovim izmjenama i dopunama čak povećanje od 10%. Kad govorimo o predviđenim prihodima na PDV, onda tu možemo govoriti da s obzirom na inflaciju, doći će do povećanja cijene pa onda mogu biti viši ti prihodi, ali sigurno hoće i zahvaljujući povećanju osobne potrošnje, a i ove sve mjere, od aktivne mjere zapošljavanja, potpore za radnim mjestima, a i turističkih usluga i investicija, sve će to doprinijeti rastu prihoda koji će biti, možemo reći, svega 6,6 milijardi jer sigurno da bi nam bilo u interesu da budu minimalno onoliki koliko se povećavaju i rashodi. Ali u svakom slučaju rast gospodarstva od 3% veseli.
Poštovana zastupnica Pocrnić-Radošević.
Hvala poštovana kolegice. Državni proračun značajno utječe na standard naših građana i na dostupnost usluga koja mora biti svima zajamčena na isti način u istom opsegu. Dolazim iz Ličko-senjske županije, najveće naseljene županije s najmanjim brojem stanovnika koji se kontinuirano smanjuje i na taj način dolazimo u situaciju da mnogim mojim sugrađanima se smanjuje mogućnost dostupnosti pojedinih usluga. Osvrnut ću se na primjer obrazovanja gdje je npr. manji broj učenika doveo do smanjenja broja razrednih odjela koje propisuje Ministarstvo. Samim time se smanjuje i broj programa i mogućnost izbora učenicima koji su primorani odlaziti u druge krajeve Hrvatske i mala je mogućnost da će se nakon školovanja i vratiti. Mi zastupnici moramo slati poruke Vladi i Ministarstvu da vode brigu o ravnomjernom regionalnom razvoju i specifičnostima pojedinih krajeva kako bi svi građani u RH imali iste mogućnosti u istom opsegu koristiti sredstva iz proračuna. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Pocrnić. Pa ravnomjerni regionalni razvoj je cilj i RH, ali i EU, što znači da ne samo naša sredstva već i europskim sredstvima prioritet se daje onim projektima koji utječu na to da bude što ravnomjerniji razvoj. Kad pogledamo i ovim rebalansom proračuna, u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova imamo dodatnih 21 milijun, međutim, Ministarstvo poljoprivrede preko kojeg isto idu brojni projekti koji su se tiču upravno ravnomjernog razvoja odnosno financiranja onih projekata u naseljima ispod 5 tisuća stanovnika itd., dobiva dodatno 219 milijuna kuna. Ja očekujem da i ova dodatna sredstva upravo idu u tom smjeru i s tim ciljem.
Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice. Vi ste u svojoj replici osvrnuli se na izjavu jučer na prigodnoj svečanoj sjednici Šibensko-kninske županije od predsjednika Milanovića koji kritizira gotovo pa nikakva povećanja sredstava iz EU fondova. Međutim, samo na stavci proračuna, Ministarstva rada i socijalne politike vidi se da je u ovom rebalansu povećana su sredstva za provođenje projekata iz EU fondova, npr. tako popularni i željno očekivano produženje programa Zaželi, 405 milijuna, osobni asistenti 56 milijuna, širenje mreža usluga 16 milijuna. Isto tako, vrlo traženi i značajni program ... [[Govornik se ne razumije.]] gotovo 10 milijuna kuna. Pa kako onda usporediti njegovu tvrdnju i one podatke koje ste vi u replici iznijeli?
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Murganić. Ja ću ponoviti jer očito i predsjednik Milanović stalno ponavlja, rekla bih, mantra kako smo dobili i u plusu smo svega 5 milijardi. Onda, ne znam, kad to par puta ponovi, onda onako sramežljivo kaže godišnje da smo u plusu. Još jedanput, 125, preko 125% imamo ugovorenih sredstava, 70% isplaćenih, razlika između uplaćenih i isplaćenih sredstava kad je u pitanju proračun EU je preko 49 milijardi kuna, a sa sredstvima dobijenim iz Nacionalnog plana i oporavka, zajedno je 55 milijardi zarez 22 kune, što znači da smo 55 milijardi u plusu, a ne onako kako on to već zadnjih par godina govori da smo 5 milijardi svega u plusu. Da je to zanemarivi iznos.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, kao što sam već istaknula, a i vi u svojem uvodnom govoru unatoč svim izazovima bilježimo kontinuirani rast zaposlenih, plaća, mirovina i ovaj rebalans osigurava dodatna sredstva za njihov daljnji rast, pa ste tako i vi spomenuli 4% rasta za plaće državnih i javnih službenika. Također osigurana su sredstva rebalansom za daljnji rast mirovina i energetskog dodatka koji se počeo isplaćivati prošli petak, a spomenuli ste i konkretne mjere koje direktno utječu na broj radnih mjesta odnosno na kreaciju radnih mjesta, a to su mjere aktivne politike zapošljavanja, pa možda bi bilo dobro da malo više pojasnite najpopularniju mjeru, a to je mjera samozapošljavanja, ali isto tako da istaknete još jednom važnost mjere zapošljavanja žena kroz projekt „Zaželi“.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Burić, za aktivnu politiku zapošljavanja imali smo rezerviranih 107 milijuna, sada smo dodatno izdvojili još 29 tako da će se ukupno 135 milijuna kuna biti na raspolaganju po pitanju te mjere aktivne politike zapošljavanja. Za potporu očuvanja radnih mjesta imali smo 50 milijuna kuna, a sada dodatno 367, što je 417 milijuna kuna, sad to dovoljno govori da je znači 7 puta više sredstava smo izdvojili nego što smo to imali prvotno predviđeno kada smo slagali proračun pred kraj 2021.g.. I naravno sa ovim svim mjerama došli smo do toga da možemo s ponosom govoriti da u 3. mjesecu ove godine imamo veći broj zaposlenih nego što smo imali rekordne 2019.g..
Slijedeći će govorit poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo želim vam nešto reći možda o rebalansu i izvršenju proračuna za prošlu godinu na svoj način jer smo u petak svjedočili tome da je progresivna oporba ultimativno zahtijevala raspuštanje HS, danas je vlada nešto bolja, dobra je i mislim da i sve ove rasprave idu u tom smjeru, da nema nekih velikih primjedbi na ovaj rebalans proračuna, tako da stvari u stvari postaju i malo jasnije, vidimo tko se bavi politikanstvom, tko radi ozbiljan posao, da sve ono što nas snađe na neki način kroz godinu provedemo i dovedemo kako treba ovaj kraju godinu, a onda evo već prolazi i šesta pomalo godina ove dvije vlade Andreja Plenkovića i kad se sjetim ponekih vremena davno, prolazili smo i tada krizna razdoblja, sjećamo se 2009., '10., '11., pa do '15. one financijske krize, svjetske krize s koje smo gotovo 7.g. trebali da dođemo na određeni pravilan pravac ili pravilan put, pa kad vidimo što nas je sve snašlo u ovih 6.g., uspoređujući to mislim da se jasno ocrtava i vidi da ova vlada ipak ima itekako stručne ljude, ljude koji znaju i mogu se boriti za boljitak svojih građana u svakom pogledu i na svaki način i mislim da ako pogledamo u tih 6.g. praktički osim 2019.g. koja je bila jedina bez nekih velikih kriza ili nekih situacija kriznih praktički nismo imali nijednu godinu u kojoj ste mogli isplanirati i donijeti proračun, a onda ga realizirati bez puno rebalansa ili bez puno popravaka. Sjetimo se 2017. Agrokora, pa nakon toga 2018. brodogradnja sa svim svojim problemima, požari, poplave, nacionalna sigurnost, pa 2019. dobro, pa 2020., 25.2. prvi slučaj pandemije tj. virusa u RH, pa 2.g. i onih 45 milijardi koji neki samo tako olako doživljavaju ovdje kao trošak koji je trebalo podmiriti da se sačuvaju radna mjesta, da se sačuva poslovanje naših poslodavaca, da država i dalje može uredno isplaćivati veće mirovine, veće plaće i da možemo na neki način i tu priču završiti, pa smo se nadali da ćemo evo kroz ovu godinu završiti tu priču, 24.2. novi problem pojavio se ne kod nas, ali u blizini nas, agresija Rusije na Ukrajinu i automatski kao lancem na neki način potpuno se poremetilo sve. Kad se sjetim naše rasprave kada smo donosili ovaj proračun, donijeli smo ga prošle godine 8.12. sa 77 glasova za i 49 protiv zaista smo imali velika očekivanja od 2022.g. i nitko ni u primisli ja mislim nije imao situaciju koja će se desiti svega dva mjeseca nakon toga, ni u primisli, nažalost desilo se to što se desilo i vidimo reakciju vlade koja je po meni bila i pravovremena i dobra. Najprije kad govorimo o energentima zaista smo učinili sve kroz ovaj paket od 5 milijardi koji se sada implementira u ovaj rebalans da se pomogne svima da na neki način prođemo i taj dio najmanje bolan od onoga što bi nas moglo zateći, a onda opet pojavljuju se i novi troškovi, imamo izbjeglice na prostoru RH, imamo i sve ostale probleme koji također treba rješavati i oni se prenose još uvijek, kažem nismo završili priču s pandemijom, još uvijek imamo i tu određenih izdataka koji će vjerojatno trajati ne znam do kada, ali kad pogledamo brojke mislim da možemo reći da su pozitivne, zaista iz godine u godinu od 2016.g. svake godine je taj rast bio veći, prošle godine u godinu dana uspjeli smo se vratiti sa -8,1 iz 2020. na +10,2 u prošloj godini i jednostavno od vremena do vremena vidite jednu vladu koja zaista pokušava rješavati ono što nas svih brine, a to su strahovi koji su se pojavili, pa ja ću reći i na moru kod nas bez turizma itd. i još uvijek nisu prestali i ne znamo što nam nosi slijedećih mjesec dana i što će se događati sutra i nakon evo ulaske Švedske i Finske u NATO ili nekih drugih situacija, nitko to ne može niti znati niti predvidjeti, ali tu smo da činimo ili planiramo ono što mislimo da će se ostvariti. Ja mislim da ovo što se desilo povećanje prihoda, ali i rashoda da će bit temeljeno ono izvršenje proračuna na kraju godine i očekujem da bude barem na nivo 2021. kada smo zaista ostvarili bolje rezultate u prihodima, manje rezultate u onim rashodima i da to bude [[Upadica Reiner: Hvala.]] i ove godine i mislim da će nam svima biti bolje.
Imamo više replika, prava je poštovane zastupnice Pocrnić-Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić. Rekli ste da neki olako shvaćaju napore vlade i zaista da naša oporba vladu kritizira i to im je zadaća svakako, ali i kritizira i kad pomaže građanima i kad reagira pravodobno u teškim izvanrednim situacijama, kad smanjuje PDV, kad subvencionira cijene energenata, kad podiže mirovine i minimalne plaže, kad pomaže poduzetnicima. Hipotetski da nije bilo svih tih vladinih mjera usmjerenih na održanje standarda građana i gospodarstva kakvu bi situaciju u državi onda imali? Bi li građani bili u težem položaju ili smatrate da bi bilo drugačije? Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Pa mislim samo da spomenem ovaj ovih 45 milijardi da je bilo preusmjeriti u bilo što drugo osim u troškove koje je izazvala pandemija, vjerojatno bi svi imali možda i nešto veće plaće, vjerojatno i veće mirovine, vjerojatno bi se događale neke druge situacije, ali zasigurno bi imali prostor koji se stvarao u razdoblju 2016.-2020. i gdje su proračuni završavali na kraju i u suficitima, međutim desilo se to što se desilo i na te stvari jednostavno kao globalne ne možemo sami utjecati osim što ih možemo sanirati. I mislim da to radimo dobro, da smo učinili sve da se povećaju plaće kroz poreznu reformu, ali i samo pogotovo u javnom sektoru. Spomenut ću znači 18,3% u proteklom vremenu plus 4% dogovoreno za ovu godinu to je povećanje od 22% samo kad govorimo o osnovici plus ono što se događalo kroz porezne reforme sigurno možemo zaključiti da su te plaće o kojima neki govore ovako podcjenjivanje, po nama porasle između 25 i 40% ovisno o situaciji, ali mislim da smo učinili ono što država može.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Borić evo na početku vaše pojedinačne rasprave spomenuli ste prošli petak i pokušaj oporbe o raspuštanju HS-a, ja bih rekao dakle da nogometnim žargonom ekipa je ušla unaprijed izgubljenu utakmicu, zabila par autogolova, ali čak na kraju nije imala dovoljno ni igrača za tu utakmicu i hrvatska javnost je to vidjela. Međutim, jednako bitno ako ne i bitnije ono što vide stručne i institucije koje se bave ovakvim stvarima vezano ako danas govorimo o javnim financijama i makropolitici RH da RH trenutno ima najviši kreditni rejting u svojoj povijesti sa pozitivnim izgledima, da iz Europske komisije se pohvaljuje Vlada RH za 34 reforme koje je napravila u zadnjih nekoliko godina, da zahvaljujući tome dobijamo milijune odnosno milijarde eura iz EU da se prepoznaje stabilnost javnih financija i da se prepoznaje i stabilnost i Vlade RH i HS-a.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mažar mislim da je vrijeme ulaska u EU evo mislim svoj neki dobar tijek doživjelo u ovih zadnjih nekoliko godina gdje vidimo sve benefite toga, kolikogod da se sumnjalo u taj projekt u to što mi trebamo ili tražimo, mislim da sad vidimo što se događa. I kad usporedimo proračune, zadnje proračune iz 2015. i današnje proračune govorimo o iako su metodologije nešto različitije gotovo 50-ak milijardi kuna više u prihodima, naravno i rashodi rastu, ali nekih mogućnosti više i mislim da upravo ove dvije vlade to pomalo dobro slažu, pogotovo ovaj ministar financija kojeg su također htjeli smijeniti, ali mislim da na kraju brojke pokažu sve i da građani vide što se događa. Naravno da ima i nezadovoljnih, ali da država čini ono što može iako se od nje očekuje da bude i više od majke ili da bude više od matere, ali jednostavno nekada to ne ide. Mislim da postoji odgovornost i na nama i da mi svi tu doprinosim da ovi rezultati budu bolji nego što ih imamo trenutačno.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega. Spomenuli ste kako neki zastupnici omalovažavaju zapravo sve ono što je vlada činila ovo vrijeme. Spominju da taj PDV koji je spušteni i nije nešto pa vidite kolika je inflacija itd. i ono katastrofično o svemu se govori, a ne kažu da ono što se dogodilo sa smanjivanjem PDV-a zapravo je ublažilo taj utjecaj inflacije odnosno da bi i ta inflacija bila itekako znatno veća i dvoznamenkasta kao što je to u razvijenijim državama EU.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice. Pa mislim da smo svi glasali za izmjene i dopune Zakona o PDV-u tako da rekli ne rekli da li su trebale cijene biti niže, svi bi voljeli da su niže cijene, pogotovo ne znam nekih stvari koje su zaista trebale bit vidljivo smanjene, one su danas takve kakve jesu. I teško je i sa onima koji prodaju tj. trgovcima doć do toga da ga uvjerite da bi on trebao sada odustati od nekih svojih namjera koje on ima i da mu mi to nešto naređujemo u ovakvom sustavu ili državi u kojoj živimo. Mislim da to nije na nama da mislim da treba uvijek učiniti maksimalno, ali na državi je da da ono što može. Zato smo išli s paketom od 5 milijardi da pomognemo onima koji su najslabiji da im se pomogne koliko se to može, naravno da se ne može s time platiti svaki račun i u cijelosti, ali … neke određene razlike da. E sad, na nama je da radimo i dalje na plaćama, na mirovinama, da ljudi zaista dobiju ono što im treba da bi mogli onda nositi teret ovoga što se desilo, a nije ovisilo samo o nama, apsolutno [[Upadica Reiner: Hvala.]] u … trenutku ništa o nama.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Boriću. I unatoč svim tim pet godina unatrag kad velimo katastrofalnim godinama, sve ono što je vlada morala i sanirati da omogući nekakvu kakvo takvo normalno funkcioniranje, evo mogu samo reći da investicije nisu stale i da se stvarno vlada i sva resorna ministarstva su se potrudila da se investicije u svim općinama i gradovima, županijama na neki način odvijaju normalno, izgradili su se vrtići, škole, otvarale su se poslovne zone. Pa zamislite da nije bilo tih kriza što bi sve bilo. Očito se to mora ponavljati jer realna slika onako kako naši kolege iz oporbe govore, situacija stvarno nije baš tako kaotična kako oni to predstavljaju. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice, mislim da smo i taj dio dobro apsolvirali pogotovo lokalni čelnici svi redom, mislim da danas natječaji idu uredno da se sredstva EU koja su primarno upravo idu u taj dio i segment infrastrukture prometne, komunalne, društvene zaista dobro rješavaju. Mislim da valja spomenuti ovo što smo zadnju mjeru donijeli tj. zadnji javni poziv koji ide upravo sa milijardu i 200 milijuna kuna prema ponovnoj izgradnji potrebnih kapaciteta u dječjim vrtićima pa nas čeka još nekih 800 milijuna kuna. Mislim da tu mogu svi na neki način nać barem dio svojih potreba, naravno da će dio morati osiguravati sami, ali važno je ona želja i mogućnost koju ti država daje. Mislim da država uvijek stvara taj prostor i razumijemo sve koji nas kritiziraju da bolnice ne plaćaju dugove, evo tu je dvije milijarde da nadomirimo i taj moment. Lijekovi evo gotovo, prema HZZO-u ide preko milijardu i po kuna dodatnih. Mislim da će se činiti ono što može, ali imati čarobni štapić i riješiti sve da svi budu najzadovoljniji nećemo.
Hvala. Poštovani zastupnik Grčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega. Pa zasigurno da proračun državni možemo na neki način usporediti sa evo našim obiteljskim budžetom, unutar obitelji imamo često puta traženja ovih ili onih razina međutim onaj ko je najodgovorniji zna što je u tom trenutku moguće, što je prioritetnije i ja bih rekao da se upravo i hrvatska vlada u ovim vremenima kada smo evo kao nikada ja bih rekao u posljednjih godinu i po dana ugroženi ovim mnogim ugrozama, da ih sada ne spominjem već svi znamo o čemu se točno radi. Međutim i dalje je ostala jedna socijalna osjetljivost iako imajući na umu da se proračun uz najbolje želje i ja ne sumnjam često puta i u dobre namjere i samih oporbenih kolega, ali jednostavno rasplinuti proračun, dovest ćemo sebe u situaciju da možemo eventualno i naš kreditni rejting učiniti manje kvalitetnim nego trenutno što on jest. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega mislim da smo kroz politiku plaća ili poreznu politiku jasno pokazali što želimo, evo dat ću podatak znači danas prosječne plaće 2008.-2012. plus 495 kuna, 2012.-2015. minus 83 govorim o neto prosječnoj plaći, 2016.-2022. plus 1.824 kune, mislim da taj podatak jasno kazuje na što stremimo i što želimo. Vidim da je u Zagrebu ta plaća sigurno i puno veća kada govorimo o prosječnoj plaći, da ne govorim dalje o onome što se činilo na minimalnoj plaći. Sjetimo se 2016. 2.496 kuna, sada je 3.750 nakon šest godina vjerojatno će biti i veća u sljedećoj godini, nadam se da ćemo uspjeti naći načina da se to događa. I ono što želim reći najprije zahvaliti ovim ljudima koji rade u Ministarstvu financija, mislim da rade dobar posao, pokazuju to brojne ankete, pokazuju to i ljestvice na kojima se penjemo pogotovo ocjena onih koji nas ocjenjuju neovisno o … politici mi sami sebe ili na drugačiji način [[Upadica Reiner: Hvala.]] da je to onaj put kojim treba ići.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Najprije izražavam žaljenje što ministar Marić nije ovdje prisutan, iako mi je još veće žaljenje što nisu prisutni ostali ministri i resorni ministri zbog kojih zapravo ovaj rebalans i radimo. Lani kad smo donosili proračun za 2022.g. tvrdila sam da taj proračun nije realan, već je tada on u prihodima bio veći za 10,8 milijardi kuna u odnosu na posljednji rebalans 2021.g. Rashodi su bili namješteni na gotovo istoj razini na koji su bili 2021. odnosno bili su prikazani samo pola milijardi više. I tada sam tvrdila i tvrdim i danas da je takav proračun zapravo bio onaj koji je bio namješten jer su se brojke morale namjestiti kako bi se udovoljilo Mastriškim kriterijima i ulasku Hrvatske u eurozonu. Danas evo priznajemo da smo bili u pravu svi mi koji smo tvrdili da je planirani proračun za 2022.g. nerealan. Evo ga sad ga podižemo i u prihodima za dodatnih 6,6, milijardi kuna, dakle ukupno 16,8 milijardi kuna veći prihodi nego u 2021.g. i rashode za 9,2 milijarde kuna odnosno 9,7 milijardi više nego u 2021.g. Rast poreznih prihoda u prvom planu za '22.g. u odnosu na '21.g. od 5,7 milijardi opravdavao se rastom BDP-a od 4,4%. sada se korigira rast BDP-a na niže na 3% dakle čak 1,4 postotaka niže, a porezni prihodi i dalje rastu za dodatnih 3,18 milijardi kuna odnosno sad su veći za 8,9 milijardi kuna u odnosu na '21.g., a nema opravdanja u rastu BDP-a kao što nam je bilo to opravdanje kada smo planirali onaj prvi proračun, dakle BDP pada. Budimo iskreni razlog rasta poreznih prihoda je inflacija na kojoj znamo svi zarađuje država. Ovdje je ministar Marić, a i mnogi govornici iz vladajuće većine objašnjavala inflaciju agresiju Rusije na Ukrajinu, a zaboravili smo svi da smo već u rujnu 2021.g. upozoravali na skakanje inflacije. Dakle, imali smo tada 2,8 inflaciju već u prosincu '21. inflacija je dosegnula 5,5% u odnosu na isti mjesec 2020.g. Tadašnji ministar Ćorić se smijao na aktualcu na moje pitanje što će vlada učiniti po pitanju skakanja zapravo postotaka inflacije. Ruska invazija na Ukrajinu doduše počela je krajem veljače, inflacija je do tada već dosegnula razinu od 5,7% u siječnju u odnosu na isti mjesec godine prije, na prosječnoj godišnjoj bazi je bila već 3,1%. dakle, ruska agresija na Ukrajinu samo je pogurala inflatorni pritisak na koji su upozoravali i koji su vidjeli svi osim Vlade RH, njima je to podsjećam još jednom bilo smiješno, bilo im je smiješno. Što se rashoda tiče, kada je ministar pisao proračun za 2022. godinu najveće uštede pisale su se na zdravstvu i to za otprilike za 5 do 6 milijardni kuna u odnosu na '21. Tada sam rekla da ni sam ne vjeruje u proračun koji mora braniti. I ja znam da je ministar možda i sad otišao jer mu je neugodno jer zna i znao je i onda da sam bila i jesam u pravu. Najgore je to što je ministar Beroš, a i drugi prvaci Vlade RH, dakle ovi ostali resorni ministri zapravo učinio to da je ministru Mariću neugodno. Od obećane reforme pogotovo u zdravstvu ni R, dakle dugovi u zdravstvu prema veledrogerijama i ljekarnama rastu 400 do 500 miliona kuna mjesečno, a kad bi razlog tome bila dostižnija, dostupnija, bolja kvalitetnija usluga onda bih još nekako i shvatila to uletavanje sa par milijardi. Ali ne, vidjeli smo uostalom što Beroš misli o dostupnosti zdravstvenih usluga baš na ovom tragičnom slučaju gospođe Čavajde. Ali znate što nedostaje? Nedostaje ona predstava koju Marić voli onako realizirati i reći Berošu, e samo ti ovaj put još krpam rupe i ne može više sad moraš provesti reformu. Evo prošlo 5 mjeseci, dakle a nema čak ni ljutnje, čak Marić sada i priznaje ok, ajde nećemo se ljutiti jer se nema šta sada više predstavljat kao neku ljutnju nego ću pokrpat tu rupu jer moram. I energenti da ne zaboravim. Planirano je osiguranje opskrbe plinom sa simboličkih 75 miliona kuna, naravno otvorili su samo stavku jer će sve to ići preko HEP-a. Ja podsjećam i upozoravam ministra da je već dao jamstva HEP-u od 2,5 milijarde kuna za osiguravanje likvidnosti jer je HEP avansno prije početka isporuke platio ruski plin privatnom poduzeću i to mimo natječajnih uvjeta, mimo ugovora. Hoće li se ministar Marić i o tome braniti da nije znao?
Repliku ima poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, pa govorili ste zapravo o realnom, realnom prikazivanju proračuna za zdravstvo, pa čini mi se da je jučer na Odboru za financije se uz jednu rečenicu kada ga je prof. Tica, vanjski član Odbora za financije upitao ministra oko, upravo oko ovog dijela troškova zdravstva, da se ministar zapravo ponovo jedan trenutak istine rekao bi vi stavili odnosno drugim riječima pokazalo se, pokazalo se kroz tu repliku da je očekivao reformu od kolege Beroša jel, da je očekivao reformu od kolege Beroša. Ono što je kolega Beroš najavljivao da je ta reforma već kod premijera jel, da stoji tamo u ladici kod premijera, a danas ga tu nema jel da nam odgovori, da nam jasno kaže šta se događa. Jel ne tražimo od nikoga … [[Govornik se ne razumije.]] nego da kažemo šta se događa i zašto je danas 500 miliona duga ako nema Covida jel, a za vrijeme Covida je bilo 200 miliona duga na mjesečnoj razini. Samo da dobijemo odgovore. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Poštovani zastupniče, pa je čak ne bi povjerovali ni u to da je ministar Marić očekivao reformu ministra Beroša, naprosto je on morao negdje uštedjeti kad je planirao proračun za 2022. godinu da bi ostvario one brojke koje traže uvjeti ulaska u eurozonu. I jedino u zdravstvu je bilo prostora da se prikaže da će dugovi biti manji i da se to opravda očekivanom reformom. Međutim, ono što je danas slučaj je to da već sad, već sad fali još 3 milijarde kuna za zdravstvo koje nisu prikazane u ovom proračunu i ministar Marić jako dobro zna da prilikom slijedećeg, prvog slijedećeg rebalansa proračuna mora ugraditi još te 3 milijarde kuna. Dakle, ono što mene smeta, naravno da će ministar Marić jednostavno posložiti brojke kako mu resorni ministri kažu, a sad se skrivaju, dakle nema ni jednog na vidiku jer ništa ni ne rade. Zapravo gledaju gdje će na drugu poziciju otići kao što je otišao ministar Ćorić odnosno da će otići ministar Ćorić, ali ono što me smeta pa nemojmo lagati hrvatsku javnost. Dakle, još fali 3 milijarde kuna u zdravstvu, pa napišite te 3 milijarde kuna u zdravstvu, pa napišite te 3 milijarde kuna [[Upadica: Hvala.]] napišite taj deficit.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Ovaj rebalans ide u jednu kategoriju već viđeno. Povjerenstvo za fiskalnu politiku manje-više svaki puta da iste preporuke, reforma zdravstva, reforma mirovinskog sustava, ništa od toga se ne događa. Koliko je realno uopće očekivati da će u ove zadnje 2 godine mandata išta od toga biti, to je po meni onako dosta jedna optimistična verzija. Ali ono što pomalo zabrinjava, nekako se prešućuje u javnosti je ta razina javnog duga ali u nominalnom iznosu koja rapidno raste i koja ove godine treba porasti za 16 milijardi, prošle godine je poraslo za 13 milijardi i to kontinuirano od 2019. godine ubrzava. Znači to je nešto što bi se svi trebali zapitati gdje je ta granica, do kada će to tako ići jer to su zaduženja koja će netko morati vratiti, naša djeca, naši unuci. Imamo li uopće pravo njima u amanet ostavljati toliki dug? Hvala.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Da, hvala lijepa, pa evo već smo nebrojeno puta čuli i u raspravama da je dobro da nam prihodi rastu. Ja se još uvijek čudim da se netko tako olako oslanja na prihode od turizma i konstantno na prihode od osobne potrošnje iako za sad nam dobro ide. Ali je ono što je otužno je to da usporedno sa rastom prihoda izuzetno brzo rastu i rashodi. I to ne oni rashodi koji omogućuju kvalitetniju, kvalitetniji i bolji život našim građanima nego rashodi koji služe krpanju proračunskih rupa nastalih zbog neprovođenja reformi. I dobro ste zaključili, dakle ono što, što je zapravo žalosno je to da se nitko ne osvrće na činjenicu da tih reformi nema. Nitko se ne osvrće da se, na činjenicu da u zdravstvu ništa promijenilo nije. Dakle, da je dug prema veledrogerijama i ljekarnama, stvarni dug jednak kao što je bilo i godinu dana prije kad smo razgovarali o rebalansu proračuna za 2021. godinu. Dakle, ništa se ne pomiče, javni dug raste, koliko će još rasti [[Upadica: Hvala.]] dok ne pukne samo je pitanje vremena.
Poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Poštovana zastupnice, dakle energetski intenzivna industrija je svakako potrebna novih subvencija. Dakle, znamo da su dane subvencije za plin, međutim za električnu energiju koja je narasla 3 puta te su subvencije izostale. Da li mislite da sa novim subvencijama za električnu energiju možemo potaknuti tu industriju da ostane živa?
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Tako je, unatoč tome što su neki od zastupnika HDZ-a ovdje raspravljali u smjeru da smo mi kritizirali mjere Vlade RH, ja moram ih podsjetit da ih mi nismo kritizirali jer su te mjere u velikom dijelu podjednake onima koje je SDP predlagao, čak se i iznos mjera poklopio oko 5 milijardi kuna. Ono što je izostalo je izostalo zapravo poticaj odnosno pomoć poduzetnicima odnosno gospodarstvu po pitanju posebno tih energetskih neprilika. Ono što mi je interesantno u proračunu odnosno rebalansu proračuna je da se predviđa smanjenje deficita u jedinice lokalne samouprave koje su podjednako kao i gospodarstvo i kućanstva pod pritiskom rasta energije, rasta troškova energije, pod pritiskom rasta troškova radova, dakle projekata koje realiziraju i nije mi jasno tko je to i temeljem čega izračunao da će jedinice lokalne samouprave smanjivati svoj deficit.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović govorili ste o tome da znači Ministarstvo financija namješta određene situacije i da ne iskazuje troškove i da ustvari daje lažne proračune jer tome svjedoči onda rebalans proračuna itd. evo vi ste kao čelnica lokalne samouprave u Omišlju u 2020. imali dva rebalansa u 2021. tri, da li to svjedoči o tome da i vi namještate određene rezultate pa da na iznosu od 35 milijuna kuna i ovdje na 170 se uspoređujemo? Ja mislim da to ne radi nitko, znači zaista smo prošli kroz dvije godine koje su bile opterećene pandemijom i neizvjesnošću kao i ova sada. Ja ne znam što nas čeka u turističkoj sezoni, da li vi znate? Mislim postoje dobre najave. Što će se desiti, ja ne znam, što će biti za mjesec dana. Mislim tako govoriti nije u redu o ljudima koji zaista brinu da taj sustav funkcionira i da je transparentan i da se vidi sve što se treba vidjeti u njemu bez obzira na to što mi politički ovdje govorili. Tako da ne bi olako davao to da netko namjerno nešto skriva pa će pokazati na kraju godine. Mislim da rezultati i ostvarenja i izvršenja pokazuju da su rezultati puno bolji čak i onoga što sami isprojekciramo i mi ovdje izglasamo.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Borić. Baš mi je drago da ste ovo rekli, sjećate se bili ste i vi prisutni kad sam raspravljala o planu proračuna za '22.g. i rekla sam tada i ministru Mariću i vama da sam sigurna da vi ni ne znate o čemu raspravljate niti koliko proračun iznosi, dakle sjećate se tog mog komentara. Sjetite se i za nekoliko mjeseci kad budemo govorili o drugom rebalansu proračuna i kada ćemo dizati rashode u zdravstvu jer oni danas nisu prikazani u dodatnom iznosu od 3 milijarde kuna, dakle dugova veledrogerija i ljekarni. Što se tiče mojih rebalansa proračuna i to mi je jako drago da ste spomenuli, vidite za razliku od države s kojom me uspoređujete, hvala lijepa, u mojoj jedinici lokalne samouprave nema nijedne jedine, nijedne jedine kune ni kredita, ni dugovanja, niti neplaćenih računa, a moji rebalansi su uvijek naviše zbog viših prihoda, zbog viših prihoda, a ne zbog toga što moram krpati nečije [[Upadica Reiner: Hvala.]] posebno ne svoje rupe.
Hvala. Poštovani zastupnik, molim vas ne iz klupe, poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Kolegice Ahmetović. Kada govorimo ustvari vi ste govorili o tome kako se friziraju knjige da tako kažem ne, ali mislim kako bi rekao to nije nekakva ono neuobičajena praksa, ali poanta je u tome da bi bilo poštenije politički onda reći, e znate šta ljudi stvar je takva i takva, imamo euro to nam je nekakav cilj, imali smo krizu, imali smo pandemiju znate šta reforma zdravstva naprosto neće ići. Neće ići sada, vidjet ćemo šta će biti s druge dvije godine odnosno sa zadnjom godinom, ako uspijemo uspijemo, ali puno je važnije naprosto ono da smo svjesni da neki ciljevi koje smo imali na početku mandata kada smo slagali ovaj proračun i predlagali ga naprosto njih nećemo moći realizirat, jel možemo dobiti neku vrstu vaše podrške za to ili ne. Dakle, ali to se ne događa i to je njihov ogroman problem. Dakle, oni su ko fol otvoreni za kritiku, ali zapravo svaku kritiku odbijaju i to je problem.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa zastupniče. Pa gledajte ovdje niti ja niti itko prije mene nije sporio zapravo naprosto dužnost ministra Marića i situacije u koju je on stavljen da mora isfrizirat podatke odnosno mora pronać način kako da zakrpa tuđe rupe, govorimo o rupama resornih ministara koji su zaduženi za resore za koje moraju ostvariti neke reforme kako bi njihovi resori funkcionirali efikasnije, naravno uz što manje troškove. Ono što je problematično je što nijednog od njih kao što vidimo nema, jer nemaju što za pokazati niti reći. Nije samo zdravstvo u pitanju, u pitanju je i javna uprava, nema ni reforme javne uprave. Govori se o tome da se u javnom sektoru digla plaća za 4% i mi to pozdravljamo, dapače i treba se dignuti, međutim produktivnost javne uprave odnosno javnog sektora nije se podigla. A zašto se nije podigla? Zato što nema reforme javnog sektora. Evo da ne ostane sve samo na zdravstvu, a zdravstvo je najveći poligon zapravo mogućnosti prikazivanja ušteda i onda kasnije krpanja rupe jer nitko neće reći [[Upadica Reiner: Hvala.]] nemojte dat zdravstvu.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Kolegice Ahmetović i kroz rasprave o LNG-u i u brojim drugim temama ste podosta raspravljali o hrvatskoj energetskoj politici. Ono što mislim da se možemo složiti je da nemamo energetsku politiku i da smo se doveli u situaciju da naša nafta odlazi u Mađarsku i da nam ju onda Orban vraća i preprodaje, a u Mađarskoj ina ohoho niže cijene nego što su cijene goriva koji je vrlo važna stavka u ovim poskupljenjima u Hrvatskoj. Što mislite s druge strane o tome da mirovinski fondovi i vlada šutke gledaju ono što se događa sa Fortenovom poglavito s onim dijelom poljoprivrednog biznisa Fortenove u Slavoniji gdje ispada da Hrvatska nema nikakav interes za to, da nemamo interes da budemo samodostatni u poljoprivrednoj proizvodnji nego ispada da ćemo dozvoliti da nam i to preuzmu Mađari.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Neovisnost zemlje se temelji na tri stupa, a to je energetski, prehrambeni i bankarski stup, ja bih rekla financijski stup. U sva tri područja Hrvatska je pokazala da nije neovisna. Nažalost energetski sektor odavno smo predali Mađarima, dobro ste poentirali, naravno i našu sirovu naftu temeljem tajnog sporazuma koji je potpisao ministar Ćorić, dakle danas bivši hvala Bogu ministar Ćorić je predan Mađarima kako bi mađarske rafinerije radile, a naše se ugasile i kako bi se Mađari jeftinije u ostalom i vozili. Što se prehrambenog sektora tiče vidjeli ste Mađari su uspjeli opkoliti i naš prehrambeni sektor, zauzeti čak i poljoprivredni prostor, to je konkretno prostor RH, a evo polako ulaze i u bankovni sektor, vidjet ćete da ćemo za godinu dvije pričati i o dominaciji mađarskog kapitala u bankarstvu.
Hvala. Slijedeća će govorit poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Već eminentni ekonomski stručnjaci govore da se inflacija otela kontroli i polako ulazimo u tu inflacijsku spiralu što nikako nije dobro jer imamo i novi element, a to su ta inflatorna očekivanja, dizanja cijena kako bi se ostvario ekstra profit, a i po onoj svi dižu cijene, pa onda ajde idemo i mi i onda u stvari imamo i državne tvrtke koje dižu cijene, a onda bi država trebala pomoći onima koji su socijalno najugroženiji i počinjemo se polako vrtiti u tom začaranom krugu rasta cijena i socijalnih transfera koji je u uvjetima rasta inflacije izuzetno opasan. Još uvijek ima prostora da se uvedu određeni novi elementi na toj prihodovnoj stvari. Znači Hrvatska od poreza na imovinu koja, za koju se ne može dokazati porijeklo ubere u 5.g. manje nego što prikupi u mjesec dana od kazni za prometne prekršaje. E sad ja bih jako voljela kad bi recimo Porezna uprava bila tako temeljita po pitanju češljanja porijekla imovine i naplate 60% poreza na onu imovinu za koju se ne može dokazati porijeklo kao što češlja recimo one koji su paušalci, koji su se odselili trbuhom za kruhom itd., ali nažalost od toga trenutno ne vidimo previše jer tih 35 milijuna kuna kolko je naplaćeno u 5.g. je uistinu minorna stavka. U ovoj pojedinačnoj raspravi bi se osvrnula i na par konkretnih stavki. Konkretno u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture mi već dugo slušamo o toj renesansi Hrvatskih željeznica i navodno će se do 2030. naše željeznice iz vremena Austro-Ugarske teleportirati u 21. stoljeće. No ako je sudit po ovom rebalansu ta renesansa će trajat otprilike koliko je trajala ona stvarna renesansa, a ona je trajala cijelo 15. stoljeće i u 16. se proširila na cijelu Europu jer ovih 8.g. definitivno neće biti dostatno. A što me navodi na ovaj zaključak? Pa evo konkretno stavka koja se odnosi na rekonstrukciju postojećeg i izgradnju drugog kolosijeka dionice Hrvatski Leskovac-Karlovac je opet umanjena za 200 milijuna kuna, inače to se financira iz europskih fondova, ali nešto ne štima, čini mi se da je javna nabava opet poništena. Isto tako stavka u proračunu koja se odnosi na sufinanciranje izrade studijske i projektne dokumentacije se također smanjuje. Izgradnja i rekonstrukcija pruge Dugo Selo-Križevci je možda najbolji primjer kako to izgleda u Hrvatskoj jer u tom slučaju nismo čak u stanju ni potrošiti novac koji nam Europa doslovno poklanja i sada je zadnji rok završetka radova pomaknut na sredinu 2023.g. što je 3,5.g. nakon predviđenog roka, ali i taj rok je pod znakom upitnika i pitanje je hoće li biti ispoštivan, a ako ne bude ispoštivan onda ćemo sve to skupa opet morat financirat iz državnog proračuna jer Europa nekako iz nekog čudnog razloga ne voli kad mi probijamo te rokove i ne poštivamo ih. Samo ishođenje lokacijske dozvole za tu dionicu je trajalo više od godine dana, pa ispada da država blokira samu sebe i nije ni čudno onda da imamo, da moramo moljakati da nam se određeni rokovi produže kod Europske komisije. Isto tako dionica znači Hrvatski Leskovac-Karlovac dugačka 44 km, natječaj je raspisan 7. rujna 2020., prije više od godinu i pol dana, zbog žalbi se opet prolongira, zbog žalbi očigledno nećemo potrošiti te novce, a u konačnici cijene narastu, procijenjena vrijednost radova od dvije milijarde kuna svaki dan raste i onda se moramo stvarno zapitati jesu li ove brojke u ovom proračunu ono što uistinu je ili mi možemo očekivati još nekakvih stavki budući da nismo u stanju ni ovaj europski novac koji nam se doslovno poklanja potrošiti u zadanim rokovima.
Hvala. Imamo repliku poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice, izuzetno mi je drago da ste otvorili temu željeznica. Proračun je odnosno rebalans proračuna je jedna nezgodna stvar. Vi s jedne strane možete kroz javni prostor govoriti i o renesansi željeznica i o potrebi i o značaju željeznica i možemo i mi tu kad dođe Zakon o željeznicama govorit koliko je važno, koliko je značajno, koliko neke druge zemlje, koliko je važno da se Hrvatska uključi na nekakve druge tokove i onda dođete u proračun i vidite brojke i onda vidite stvarno da to mi ne da mi računamo desecima odnosno kroz 10.g. već značajno duže. I to je ono što zapravo s jedne strane deprimira, to je ko u onom vicu ženo da li više vjeruješ svojim očima ili mojim riječima i često kad dobijemo zakon, ja sam bila jedna od onih koji je veliki fan željeznica i mislim da to može biti veliki iskorak ali onda kad dođete do proračuna ili rebalansa onda vidite nema nade.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolegice Mrak Taritaš ja sam također veliki fan željeznica i živim u Slavoniji i Baranji koja uistinu vapi za rekonstrukcijom željezničkim pruga pa onda nekako uvijek obratim pozornost malo više na te stavke i uvijek se opet ponovo iznova razočaram. Tim više uistinu je nejasno zašto se to događa, zašto to toliko dugo traje i kad čitate objašnjenje HŽ Infrastrukture zašto neke novce nisu potrošili, pa kažu bila je korona pa nisu mogli. Znači u toj istoj koroni, u toj istoj epidemiji građevinski radovi i taj cijeli sektor je bilježio rast samo HŽ Infrastruktura nije bila u stanju na svježem zraku vani raditi i potrošiti novce koje nam Europa uistinu poklanja jer je to i dio tog zelenog plana i onoga što je klimatski u potpunosti prihvatljivo. Ali zašto je tome tako, tu bi trebao biti ministar Butković pa da nam da i te odgovore.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Andreje Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani predstavniče ministarstva, kolegice i kolege ja ću se fokusirati na zdravstvo. Prvo ću vas podsjetiti da je premijer Plenković kad smo razgovarali o proračunu za 2022. 1.12. rekao, citiram, kad sam ga pitala jel na, kao odgovor na svoju repliku, kaže, kada je riječ o reformi zdravstvenog sustava ministar Beroš ima zadatak osigurati samodostatnost javnozdravstvenog proračuna, raspoloživim sredstvima pokrivati troškove za učinkovitu brigu o zdravlju građana, a to podrazumijeva dostupnost i kvalitetu i optimalnu primjenu ograničenih resursa i transparentnost u trošenju sredstava te ujednačenost standarda zdravstvene zaštite, završen citat. I što to znači? Dakle, pokrivat ćemo se koliko je poplun dug, a opet s druge strane to, zapravo bi trebalo jasno reći i našim građanima i svim zaposlenicima u zdravstvenom sustavu što nas sve čeka odnosno kakva je aktualna situacija. Ministar Marić je tada rekao, ključ uspjeha i održivosti je u rashodovnoj strani. I onda smo imali govoreći jel o planu za 2022. da bi trebalo imati rashode ove godine i tako je planirano koji su 6,5 milijardi kuna manji od onih u rebalansu u 2021. godine. To se odnosilo na planirani pad rashoda poslovanja, materijalnih rashoda, pomoći unutar proračuna i onda se svi skupa pitamo koliko je to realno obzirom da niti još pandemija nije završila, nemamo reforme na vidiku, a proračun je u stvari planirani uz pretpostavku kao da neće postojati ovih troškova u smislu zdravstvenog sustava odnosno sustava potpora zaposlenima i poduzetnicima. I onda koje brojke smo imali odnosno koje imamo. Dakle, za Ministarstvo zdravstva je bilo planirano 6,4 milijarde kuna u odnosu rebalans na 2022. godinu i sad ovim rebalansom imamo opet vraćanje plus 4,3 milijarde kuna. Dakle, nije bilo dosta. Onda HZZO ukupni prihodi, bilo je smanjivano za ovu godinu za 2 milijarde 100 miliona kuna i sad su vidjeli da to nije dosta pa eto plus 2,5 milijarde kuna, od toga jedna milijarda iz doprinosa 1,5 milijarda iz državnog proračuna odnosno HZZO ukupni rashodi bilo je kakti smanjeno za 2,4 miliona kuna međutim sad se povećalo za 1 milijardu kuna. Dakle, loše se planira. Za zdravstvo je dakle predviđeno 3,5 milijarde kuna i to 2 milijarde kuna za dugove veledrogerijama i ova 1,5 milijarda kuna za HZZO. Međutim, podatak je ono što su veledrogerije već govorile zadnjih mjeseci da bi trebalo uplatiti 3,8 milijardi kuna da se koliko toliko stabiliziraju. E a sad je tu planirano 2 milijarde kuna pa se pitamo kako će? Dospjeli dug bolnica, podatak friškiji od 30.4. nisam dobila niti danas na odboru, dakle sa 30.4. za bolnice 4 milijarde kuna, a za ljekarne je 1,5 milijarda dospjela odnosno ukupno 2,1 milijarda kuna. I kažu ukupni dugovi u zdravstvu dospjeli 2,9 milijardi kuna. A sjetimo se za 2021. godinu za zdravstvo 32 milijarde kuna plus još ono što je doštukavano 41 milijarda kuna. Pa eto se onda pitamo kako ćemo dalje i kada ćemo zapravo konačno realno planirati proračun? I sad kad malo idemo gledati detalje oko recimo proračuna HZZO-a naravno da su sad povećana sredstva i za primarnu zdravstvenu zaštitu, lijekovi na recepte, bolnička zdravstvena zaštita, specijalističko konzilijarna, posebno skupi lijekovi. Znalo se da je za prošlu godinu 2,5 milijarde kuna i da stalno troškovi rastu, ali je bilo planirano 2 milijarde 300 i naravno sad eto srećom 200 miliona kuna da bude tih 2,5 milijarde kuna. Pa za ostalu zdravstvenu zaštitu, liječenje inoosiguranika, administracija obveznim zdravstvenim osiguranjem. Međutim, ono što mi se ne sviđa osobno jel kao djelatnici u zdravstvu, znači ortopedski uređaji i pomagala su ostali isto. Moram opet podsjetiti da HZZO štedi tako da lupa pacijente po džepu pa eto onda smanjuje broj trakica svima koji nemaju injektibilnu inzulinsku terapiju bez da se pitanju sva stručna društva. Pa onda informatizacija zdravstvenog sustava ostala ista, a trebali bi težiti povećanju informatizacije. Zatim za zdravstveni turizam također ista sredstva, a opet bi težili da jačamo zdravstveni turizam. Još jedna stavka oko se stvarno već godinu i pol jako, jako trudim i konačno sam pohvatala ovaj ne da sam ja pohvatala nego su mi dali konačno valjane podatke, to su pripravnici u zdravstvu i to ću tražiti amandmanom da se na tim određenim stavaka što sam konačno dobila danas podatke da uspije [[Upadica: Hvala.]] osigurati sredstva.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice više puta sam ovdje govorio i u svojim slobodnim govorima i u ime kluba o problemima u zdravstvu. I to ne samo dugovi prema veledrogerijama, nego i o dugovima bolnica i prema HZZO-u i dugovi koji su nastali prema ostalim dobavljačima. Međutim, na to nitko nije reagirao, ni sada na to ne reagira i o tome se ne vodi računa. Kad smo prošle godine govorili o tome da je premalo planirano za zdravstvo u proračunu svi su govorili da je to u redu, pogotovo vladajući tvrdili su proračun je idealan, divan i krasan. Međutim, naše bolnice su i dalje dužne, naše bolnice teško funkcioniraju, ne mogu pružiti svu uslugu koju trebaju našim pacijentima. Vi ste dolazite iz Bolnice u Čakovcu znadete li možda koliki je dug vaše bolnice trenutno i koliko to sputava i radi probleme vašem radu?
Poštovana zastupnica Marić.
Pa dakle većina nas županijskih općih bolnica se zaista jedva krpa zato što najveći dio proračunog limita odlazi na plaće tako da ja znam podatak da od onih 158 milijuna kuna što je bilo za prošlu godinu 1050 milijuna kuna je išlo za plaće. Za lijekove friški podatak nemam, znam da je bilo krajem godine, kako sam vijećnica u županijskoj skupštini znam da je bio 31.12. 15 milijuna kuna ukupan dug za lijekove, a za ove derivate krvi, materijale i to 16 milijuna kuna. Sad koliko je u međuvremenu još nekakvih novaca došlo za sanaciju to ne znam, velim taj podatak znam za 31.12., a sve skupa naravno da dugovi rastu jer nemate dovoljno sredstava, ne dobijate ono što zapravo pružite uslugu pacijentu, znači to je ono nakaradnost zdravstvenog sustava o čemu smo i vi i ja i zapravo svi mi govorili. Mislim da su dugovi sad negdje 77 milijuna kuna, a bili su 2020. 72 milijuna [[Upadica Reiner: Hvala.]] tak da nije dobra situacija.
Poštovana zastupnica Puljak.
Poštovana kolegice. Ma zapravo čini mi se da se stalno vidimo u krug uvijek kod ovih proračuna i rebalansa proračuna, dođemo s time da najviše trošimo na zdravstvo osjećamo se kao da ubacujemo u crnu rupu. Dođe ministar tu ljuti se na drugog ministra, on isto kaže moramo reformu napravit, mislim koji je izlaz iz ovoga ili smo upali u neku neverending story? Mislim jel nam treba novi ministar, nova vlada ili ima nekih ne znam rješenja koje možemo pokrenut sad da zapravo izađemo iz ovog začaranog kruga? Ne mogu vjerovat u šta nam se pretvore ove sve rasprave, kao svi znamo šta treba, a zašto to ne radimo, ne znam. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Je svi znamo što treba, ali se ne provodi, a onaj koji provodi je trenutno vlada i trenutni ministar pa onda zaključite sami ne. Znači ne očekujemo mi sada da se u narednih dva mjeseca napravi kompletna reforma zdravstvenog sustava, ali moraju nekakve postavke biti već vidljive i prezentirane. Mi na Odboru za zdravstvo ne uspijevamo dobiti sve podatke, kao kaj bite vi sad o tome raspravljali ne. Pa nego ko će raspravljati? Tako da ovo što ste rekli vrtimo se stalno malo gor malo dol, malo predvidimo neka sredstva pa rebalansom onda to dignemo pa onda za sljedeću godinu smanjimo pa novim rebalansom opet dignemo. Mislim sad je već bilo ne znam koliko, 29 sanacija il koliko je već bilo do sad, dakle treba jedna smislena politika koja se očito u ovom trenutku ne provodi, a mi smo davali rješenja i stalno govorimo za pojedine stavke pa nas se ne posluša nas iz oporbe, a bome niti strukovne udruge, nažalost.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Budući da je obrana amandmana u ovom saboru postala puka formalnost jer tome prisustvuje jedan ili nijedan zastupnik ili zastupnica vladajuće većine koja već unaprijed ima određeno da će glasati protiv svih amandmana oporbe bez obzira na sadržaj, ja ću iskoristiti ovu mogućnost pa ću sada obrazložiti jedan od naših amandmana na rebalans proračuna. Dakle, unutar pozicije A565010 Programi zaštite i očuvanja kulturne baštine predlažemo da se otvori nova stavka restauracija hrvatskih klasičnih dugometražnih filmova na celuloidnoj traci u iznosu od 15 milijuna kuna sa sljedećim obrazloženjem. Ukoliko se nastavi tempom restauracije od dva filma godišnje sigurno ćemo doživjeti potpuno uništenje vrijedne hrvatske filmske baštine. Svjedočimo javnim apelima hrvatskih filmskih autora godinama od Krste Papića pred samu njegovu smrt do Rajka Grlića ove jeseni bez jasnog odgovora vladajućih u smislu konkretne akcije ubrzanja i širenja obuhvata dijela za restauraciju. Potrebna je hitna restauracija kako bi se tek onda restaurirani filmovi mogli i digitalizirati. Treba naglasiti da su sve zemlje u okruženju, o zemljama EU uopće da ne govorimo, restaurirale i zaštitile svoj filmski fond jedino Hrvatska nije. Krajnji je čas da se hitno pristupi restauraciji kako ne bismo nepovratno izgubili vrijednu filmsku baštinu. E o ovom gorućem problemu i kulturnoj … govorila sam već više puta u slobodnim govorima, nažalost eto bez ikakvog odjeka. Nadam se i vjerujem da bi svima nama dakle i vladajućima i oporbi trebalo biti stalo do hrvatske filmske baštine kao i do cjelokupne baštine. Ne vidim tu nikakve mogućnosti dijeljenja na desne ili na lijeve, jedino što je normalno i rekla bih časno da zajedničkim snagama se zauzmemo za hrvatsku baštinu u ovom konkretnom slučaju za hrvatsku filmsku baštinu. Ja više ne znam kako i na koji način da objasnim da će ta baština naprosto nestati, nepovratno nestati. Kemijski procesi su neumoljivi izbrisat će Fabijana Šovagovića, RElju Bašića, Anu Karić, Božidarku Frajt, Ivicu Vidovića, Mustafu Nadarevića, Borisa Dvornika zauvijek će nestati djela Branka Bauera, Vatroslava Mimice, Zvonimira Berkovića, Lordana Zafranovića, Nikole Tanhofera, ne znam Kreše Golika. Pa jesmo li mi zaista tako neodgovorni svi mi ovdje ili smo mi zaista toliko nezainteresirani za kulturu da ćemo to dopustiti, svi mi, svi mi i vladajući i oporba na čelu s ministricom kulture Ninom Obuljen Koržinek? Mi ćemo svi biti odgovorni i krivi za taj nečuveni kulturocid. Rajko Grlić objavio je i treće pismo ministrici kulture u kojoj je podsjeća da je u predgovoru Nacionalnog programa promicanja audiovizualnog stvaralaštva 2017. i 2021. napisala i kao ministrica kulture je to potpisala, posebnu pažnju u nadolazećem razdoblju potrebno je posvetiti očuvanju restauraciji, digitalizaciji, dostupnosti i promociji hrvatske audiovizualne baštine kao izuzetno vrijednog kulturnog nasljeđa i neizostavnog segmenta hrvatskog kulturnog identiteta. U te 4.g. u Hrvatskoj je digitalizirano i restaurirano samo 8 filmova, za to vrijeme u Skopju je restaurirano 32, u Srbiji 28 i još je svaki od tih filmova imao svoju premijeru da proslavi novi život. Od prvog Grlićevog pisma prošlo je 7 mjeseci, za to vrijeme niti jedan centimetar filmova nije restauriran, niti jedan. Ministrica Obuljen Koržinek nas ne čuje, zato vas molim ministre Mariću, zaista vas molim da usvojite naš amandman za spas hrvatskog klasičnog filma, vrijeme prolazi, kemijski procesi rade svoje i uskoro se vjerujte mi neće imati što restaurirati. Hvala.
Ima jednu repliku poštovani Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Kolegice Raukar, da potpuno je nejasno zapravo zašto je to unatoč opetovanim inzistiranjima i upozorenjima sa ove strane sabornice zašto nije na tu stvar stavljen nekakav prioritet? Mislim ministar Marić, vi ga možete zamolit da vam prihvati amandman, ali u konačnici ministrica Obuljen Koržinek treba donijeti odluku o tome, tako da ne bih pretjerane nade polagao u to, ali naravno ostanimo ovaj otvoreni za iznenađenja, bilo bi stvarno jako lijepo jer kao što ste i rekli ovo o čemu govorite uopće nije pitanje nekakvog političkog svjetonazora recimo, to je pitanje odnosa prema nekakvoj našoj baštini koja nije, koja ne bi trebala biti predmetom a priornog odbijanja samo zato što dolazi sa druge sabornice, a i nije toliko skup sport s obzirom na proračun Ministarstva kulture.
Odgovor.
Da, ja ne znam, ja nemam, ja ne znam čime i kako objasniti i ministrici Obuljen Koržinek koja to vrlo dobro zna, kako objasniti ovom saboru, pa ja se sad okrećem ministru financija, možda me on čuje, ne mene, ne mene, nisam uopće bitna, ja ne znam da li razumijete da će hrvatska filmska baština zaista nestati, nestat, nestat, ne znam recite mi, naučite me, kome da idem, koga da molim, šta da radimo, pa dal možete zamislit da nestane Tin Ujević pjesme, nestanu, nema ih više, nestane Vidović slike, pa to je film naš ljudi, pa nema desnih i lijevih, pa ne znam ja, ja govorim iz očaja, da i možda sam vam smiješna da. Al molim vas sve zajedno učinite nešto, učinite da ne nestane hrvatski klasični film. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovana Ivana Kekin.
Hvala vam predsjedavajući, ministri, pomoćnici, zastupnici. Ja nisam baš dugo u saboru, ali brzo sam uhvatila neke uporne prakse koje se ponavljaju bar tri puta godišnje i tiču se naravno onog vječnog pitanja kolko nas košta zdravstvo. Uvijek gledamo isti igrokaz, prvo se donese nerealni proračun, ovo je posljednji koji umanjuje prošlogodišnji za čak 6,4 milijarde kuna bez argumenta jer reforme nema ni na vidiku, poduprijet jedino neutemeljenim vanrealitetnim optimizmom i onda se na prvom rebalansu stišče andu i drastično podebljava proračun za zdravstvo. Isti nas scenarij očekuje i na idućem rebalansu sasvim sigurno, oporba cijeli dan zaziva razum, racionalnost, reformu, navodnu reformu zaziva i ministar Marić, navodno za reformu navija i premijer Plenković, navodno reformu već ima spremnu ministar Beroš, ali reforme nema. Dakle, kako to, gdje nam to curi novac i zašto nema reforme? Predlažem da se zabavimo jednim primjerom iz kojeg će stvari možda postati malo jasnije. U proteklih 14.g. HZZO je odlukom Ministarstava zdravstva privatnoj Poliklinici Medikol isplatio više od milijardu kuna. Velika većina tog iznosa odnosi se na PET/CT pretrage, dakle nevjerojatno važne pretrage u procesu dijagnostike i liječenja onkoloških bolesti. Važno je reći da je u tih proteklih 14.g. u kojima smo Medikolu iskeširali milijardu kuna nabavljen samo jedan jedini PET/CT uređaj, dakako ne za vrijeme ijedne HDZ-ove vlade nego za vrijeme SDP-ove vlade na Rebru. Ostala 4 uređaja koja u Hrvatskoj postoje u vlasništvu su Medikola. Da ne ostanemo na apstraktnoj razini, vlasnici Medikola, da se podsjetimo tko su, su supružnici iz Čakovca, gđa. Ivanka Trstenjak Rajković liječnica opće prakse i njen suprug Ivan Trstenjak bivši taksist i ugostitelj, potpuno nepoznati i užim medicinskim krugovima, a kamoli širim, skupa sa svojom tek osnovanom klinikom 2007. potpisuju ugovor težak stotine milijuna kuna, potpuno monopolski ugovor što im omogućuje Sanaderova vlada i tadašnji ministar Neven Ljubičić. Istodobno, dakle te iste godine liječnici sa KBC-a traže ministra da se kupi PET/CT, no ministar im kaže da mogu tražiti sve samo da ne mogu tražiti PET/CT. 2011. po prvi put se počinje pisati o aferi Medikol i o monopolu koji je vlada omogućila privatnoj Poliklinici koju hrvatski građani tako lukrativno nagrađuju. Slavica Lukić na konferenciji za medije koju drže tadašnji ministar Milinović, mi u zdravstvu smo pravi srećkovići s ministrima i šef HZZO-a Strizrep pita zašto se skrivaju podaci o tome koliko država plaća Medikolu, ne dobiva odgovor, no 10-tak minuta poslije poziva ju u ministrov kabinet na razgovor gdje ju čekaju ministar Milinović, šef HZZO-a Strizrep i šef KBC-a naš vitez Reiner kojeg nažalost ovdje nema. Tamo joj objašnjavaju da nažalost nikako ne mogu objaviti iznose koje država isplaćuje Medikolu jer eto to su tajni podaci. Pričamo o stotinama miliona javnog novca hrvatskih građana. Danas eto znamo jer je HZZO ipak morao dostaviti podatke da upravo tih godina dakle 2010. i 2011. kad govorim o ovim aferama Medikolu je isplaćeno u samo 2 godine 220 miliona kuna, 220 razloga za šutnju. Jel tako? Nakon dolaska SDP-a na vlast i nabavke jednog PET/CT uređaja iznos koji se isplaćuje Medikolu se iz godine u godinu dakako smanjuje, ali uzalud jer 2016. opet dolazi HDZ na vlast i pogađate šta se događa. Iznos ponovno nekim čudom raste. Dakle, Kujundžić, još jedan naš impresivni ministar zdravstva je krajem 2019. pompozno najavio kupnju 4 PET/CT uređaja što bi u potpunosti zadovoljilo naše potrebe i koštalo bi pogodite koliko 60 miliona kuna. 60 miliona kuna da se zadovolje sve potrebe hrvatskih građana, milijardu kuna koje smo isplatili za tu uslugu Medikolu. Ipak Kujundžiću ističe rok trajanja, stisle ga afere, dolazi Beroš, istodobno Medikol nabavlja nove uređaje što mi je teško za pretpostaviti da bi u takvu investiciju ušli, a da nisu, da im nije bilo jasno da će nastaviti poslovati sa državom. Otkad nam je ministra Beroša, Medikol je primio skoro 160 miliona kuna, najavljeno je da ta, to i dalje rasti, o PET/CT nabavi nema ni slova. Tako se troši novac kad se rebalansom slijeva u HZZO. Dugoročno možemo samo zaključiti da ni zastupnica, ni prodavačica, niti radnica, niti domaćica neće biti zdrava. I što ćemo sad ministre?
Prva replika, poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice dobro da ste podsjetili na sve ove užase i ove afere koje slušamo iz dana u dan konkretno i ono nabavke uređaja PET/CT-a dakle Medikol vlasnici su iz Čakovca, ali ja se zbilja sramim ove situacije, međutim ljudi koriste očito ono što im da, pa onda očito je krivnja ne samo na njima nego zapravo više na ministrima koji to sve skupa omogućavaju. Tu su naravno i ove afere koje smo sad pratili oko uređaja za intraoperativno zračenja i o takvim stvarima treba govoriti čak i ako ministar i ministarstvo nije krivo za to pa onda neka kaže tko je kriv. I neka ljudi koji su zaprljali oko ovoga ovako preplaćenog uređaja recimo konkretno za intraoperativno zračenje o čemu smo čitali neka odgovaraju. Stavka koja će vas možda veseliti ali nas neće spasiti je povećanje iznosa za liječenje po posebnim propisima psihijatrijske bolnice. To se vjerojatno kao psihijatar uočili u proračunu, ali uz ovo sve slušamo i čemu svjedočimo iz dana u dan mislim da nas niti to neće [[Upadica: Vrijeme.]] baš razveseliti. Hvala.
Odgovor.
Hvala. Hvala na komentaru. Da, mislim kako da kažem to je kap u moru i dalje ne mijenja paradigmu kojom se ovdje vodimo. Mislim da na koncu odgovornost uvijek ide do ministra bez obzira zato što je on glavni i odgovorni, a ovdje vidimo da postoji jedna višedesetljetna praksa poslovanja ministarstva gdje je podsjetit ću vas kad je stiglo nedavno pitanje o tome, o toj suradnji da tako kažem između Medikola i države dobiven je odgovor iz Ministarstva zdravstva da sve napredne države imaju tako koriste javno privatna partnerstva da bi ispunili najbolje moguće uslugu svojim građanima. Ponovit ću, milijarda kuna Medikolu, 60 miliona kuna četiri PET/CT uređaja koja su dovoljna uz ovaj jedan na Rebru kojeg je, ponavljam on nije nabavio HDZ da se ispune sve potrebe onkoloških bolesnika u Hrvatskoj, 20 puta je razlika.
Slijedeća replika poštovana Marijana Puljak.
Evo, poštovana kolegice ja ne mogu vjerovati da vi insinuirate da zbog neke korupcije zapravo cure novci u zdravstvu. To je apsolutno za ne povjerovati. Evo nadam se da vas je resorni ministar čuo jel dakle gdje curi taj novac pa da će on nastaviti u svom ritmu i dalje vikat na druge, dakle ne može to više tako jel, dosta je s time. Zaista se nadam. A, a samo da vam kažem to što postoje javna privatna partnerstva nije jednako korupcija je li u normalnom svijetu. Dakle, ono ako imamo i nekih privatnih ustanova s kojima ugovaramo neke usluge ne znači da su automatski korumpirane to je izgleda samo u Hrvatskoj ovaj znači. Ali ovdje sam htjela, podsjetila me kolegica Marić na jednu priču, dakle toliko novaca usipamo u zdravstvo, a činjenica je da od Dubrovnika do Zagreba, od Privlake do Zagreba nemate krevet za djecu i adolescente sa psihičkim poteškoćama, dakle [[Upadica: Vrijeme.]] u bolnici ne postoji krevet za tu djecu moraju dijeliti sobe sa odraslima, samo da … [[Govornica se ne razumije.]]
Odgovor.
Hvala. Hvala vam na komentaru. Dakako da se slažem da generalno javno privatno ne podrazumijeva primjer Medikola i države. Dapače rekla bih da to nije tako niti generalno u Hrvatskoj jer možemo vidjeti da postoje i drugi, druge prakse ali to je generalno kako HDZ vidi javno i privatno. Dakle, gdje se javno koristi za privatni i partikularni interes. To je točno. Što se tiče dakle dječje psihijatrije, tu je stanje očajno, dapače podsjetila bih vas da država nije, niti nema niti jednu ustanovu u kojoj se, dakle u kojoj se hospitaliziraju i liječe djeca u svojem, da su, da su oni osnivači. Dakle, ne od Prevlake do Zagreba niti od Iloka do Zagreba, dakle oni doslovce nemaju niti jednu, postoji jedna u kojoj je osnivač Grad Zagreb i to je to. Toliko brinemo o mentalnom zdravlju djece i mladih.
Slijedeća replika poštovana Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, u svojoj raspravi naravno da ste se dotakli zdravstva i naravno da ste se dotakli teme Medikol koja je nekako ostala ispod radara. Znate nekako ispod radara ostaju neke teme uz ove sve nadolazeće afere pa onda ovo nekako ljudi su se navikli. Dakle, naši se ljudi naviknu na svašta. Na dvije stvari sam htjela reagirati, jedna stvar je pa niste se baš proslavili sa ministrom resornim, ja imam osjećaj kao da ih se bira po kriteriju koji će biti gori od onog prethodnog, ali to je jedna druga priča. A imam osjećaj često kad ovdje raspravljamo o temi što proračuna, što rebalansa kad je riječ o zdravstvu ko u onom filmu Beskonačni dan, pa nikako da se probudimo iz svega toga. Dobro je da ste otvorili priču Medikola i dobro je da se pitate, dakle ja nemam ništa protiv javno privatnih partnerstva, nemam ništa da se pojedine usluge pružaju i dalje, ali kako to baš oni i kako baš [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] za taj iznos i usporediti iznos je vrlo zanimljivo.
Odgovor.
Da, slažem se definitivno oko toga da u moru afera jednostavno teško ih je sve pratiti i teško je svakoj posvetiti dužnu pažnju. Slažem se i oko toga da to je barem moj dojam, uvijek sam mislila možda je tko tako jer sam ja u zdravstvu, ali stvarno kada dođe do naših resornih ministara imam osjećaj da uvijek izvučemo najkraću slamku što se kaže. Što se tiče Medikola ili javnoprivatnog dakle ok ako pričamo o autsorsanju, ali ako je ono funkcionalno i ako ne ide na štetu građana dakle ključ bi bio da ipak razmišljamo o tome da je to javni novac, a to je ovdje potpuno izbjegnuto i kao što vidimo nije izbjegnuto greškom nego pričamo o nečemu što se odvija od 2007.g. besprekidno i da se od 2007. pokušava kontinuirano sakriti kliko novca odlazi u dotičnu firmu.
Sljedeća replika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Kekin spominjete milijardu kuna Medikolu ili ne znam kome, spominjete 60 milijuna kuna bi bilo potrebno za određene uređaje ove dijagnostičke ili ne znam što ste spomenuli da bi riješilo problem u zdravstvu po tom pitanju. Sad zamislite kad vi iz Zagreba govorite tako koji imate dosta bolje zdravstvene usluge nego u ruralnim područjima naše Hrvatske. U Dalmatinskoj zagori žene su čekale šest mjeseci na upis na ultrazvuk dojke, o ultrazvuku govorim i jedan da se vršio upis i ako se upišu onda ne upišu opet šest mjeseci mogu čekat, tako da su neke umrle nisu se nikad pregledale. A kad govorimo, to dobro zna Ante Sanader to je njihova dožupanija što su napravili od zdravstva, to je javnoprivatno partnerstvo HDZ-a i Ministarstva zdravstva uništili sve. Bolje je bilo nažalost u Jugoslaviji tada, sad će reć Sanader Miro je jugonostalgičar, uništili sve, isključivo preko svojih partijskih drugova do temelja [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] zdravstvo ne postoji.
Da, hvala vam na komentaru. Ja bih htjela mislim samo da dočaram, ne znam koliko je ovdje liječnika, dakle PTC služi da kad imate pacijenta da vidite detaljno i precizno gdje su mu metastaze, dakle to je stvarno uređaj dijagnostički koji spašava živote doslovno jer to je radikalna revolucija bila u liječenju malignih bolesti, to je nevjerojatno važno. I naravno da će hrvatski građani koji su nažalost u toj vrsti muke mislim ako im HZZO plati Medikol pa idu u Mediklo zar je važno, ne, dakle a pri čemu samo da se razumijemo već zadnjih se ne znam koliko pet, šest godina sigurno u liječničkim krugovima priča da su ti uređaji u Medikolu debelo zastarjeli i da više ne rade kako treba, a mi keširamo taj silni novac, a treba nam 60 milijuna za četri nova. Pričamo ponavljam, o ljudima koji su oboljeli od onkoloških bolesti. Evo, hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovani Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. U svojoj raspravi o ovom prvom rebalansu proračuna ove godine uvjetima već sada preočito galopirajuće inflacije ne samo kod nas nego u brojim zemljama u Europi i u dvoznamenkastim brojevima u nadi da nismo pred famoznom inflacijskom klisurom koju već neko duže vrijeme najavljuje veliki financijski stručnjak, ali i kockar na svjetskim burzama Ray Dalio koji tvrdi da svakih sto godina i da sada ova tu inflacija može biti strašna. E sad u tom slučaju hoće li nas spasiti Europska centralna banka, to ćemo moći samo gledati. Ja ne želim sada ulaziti u to, želim samo komentirati neke stvari vezane za ovaj prvi rebalans ove godine i to pitanju Ministarstva kulture i medija na dva različita programa. Prvo ću nešto reći o Programu za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama sa invaliditetom. Naime, u proračunu koji je donesen krajem prošle godine u Programu za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama sa invaliditetom pojavila se jedna stavka koja je povećavala za 144 milijuna 287 tisuća i nešto tu stavku koja je inače negdje u razmjerima od milijun i pol, pa je onda negdje tu bila na milijun i 743 tisuće. Ja sada nemam mogućnost ovdje pitati ministricu kulture kako je došlo do toga, to je pod stavkom Mehanizam za oporavak i otpornost, što je tu bilo zamišljeno. Međutim, sada vidim u ovom rebalansu da je tih 144 milijuna 287 tisuća jednostavno skinuto. Ja pretpostavljam, da vidim ljudi imaju puno važnije, razumijem, pitam za 144 milijuna razumijem među milijardama da je i to možda mala cifra ali unutar kulture je to bio program za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osobama s invaliditetom i to je bilo prošle godine i sada je to sve skinuto. Nemamo koga pitati za objašnjenje, možda ćete u završnom ako to uspijete naći nam objasnit, ja sam stvarno povjerovao da će se to dogoditi. Ja sam stvarno povjerovao da će se to dogoditi. Inače su to bitno manji novci i to je novac koji inače se dobiva od igara na sreću. Drugi program, sada ovo dalje neću vas … [[Govornik se ne razumije.]] drugi koji želim prokomentirati to je pitanje programa poticanja kvalitetnog novinarstva koji istina u ovom rebalansu povećano. Povećano je zato što su naprosto ulozi onoga što dobivamo od igara na sreću veći. Taj program poticanja kvalitetnog novinarstva je sada već treću godinu na redu i ja jednostavno želim reći da je zapravo taj program je sjajan i kada bi ga samo ovako teme, to su teme iz kulture, zdravstva, lokalnih tema, ekumenizma i religije, ljudskih prava, položaj žena u društvu, teme od interesa za manjine u društvu, djece, mladih, obrazovanja itd. Ono što potiču ti posebni ciljevi koji se potiču žele se ostvariti ovim projektom. Odnose se na dodatni angažman novinarki, novinara, dubinsko istraživanje tema od javnog interesa, jačanje kritičkog kapaciteta, društvenog utjecaja ali to se prije svega odnosi na elektroničke publikacije. Kažem želim to pohvaliti međutim isto tako imam potrebu reći da novinari sada kada su dobivali godišnje nagrade, Boris Dežulović je rekao da je upravo došao sa suđenja u Splitu, a došao je u Zagreb prije svega radi suđenja koje mu je sutradan radi dodjele nagrada bilo. I da sve ono što je ovdje financirano na žalost nećete naći na HTV-u gdje ima izvrsnih novinara, ali nema i glavna urednica programa koja ne dozvoljava da se ovakve stvari događaju na HTV-u. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovani Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Matula i meni je upala u oči ova stavka koju ste spomenuli da je smanjena. Baš sam čitajući dokumente to primijetio. Iskreno se nadam da ćemo čuti neku vrstu objašnjenja, ali zapravo bi je trebalo možda prije čuti od ministrice Obuljen, nego od ministra Marića. Oni dobiju samo iskaz iz ministarstva kako bi se trebali ukalupiti, na koji način će se ukalupiti u zadane okvire. Ali to jeste neobično da se smanjila stavka, ono na nulu. Tako da i to baš za jednu takvu stvar, onako vrlo, vrlo čudno. Tako da cijenim što ste to u svojoj raspravi istaknuli, tako da ja sad u svojoj neću morati.
Hvala vam kolega Glavaševiću. Da jednostavno nije mi jasno, može se zamisliti da u Hrvatskoj što se tiče kulturnih institucija pristupa centara za kulturu, domova za kulturu da bi ovaj novac od 144 milijuna i 287 000 kuna dobro došao za poboljšanje dostupnosti kulturnih sadržaja osoba sa invaliditetom. Dakako da u Zagrebu imate puno mjesta gdje još uvijek nisu najelementarnije rampe nisu kamoli liftovi koji bi u tom smislu pomogli, a da ne govorimo o tome da se kulturni sadržaji mogu prilagođavati osobama, slijepim osobama, osobama sa problemom sluha i brojni, brojni drugi načini na koji se kulturni sadržaji mogu njima prilagoditi. Ali evo to je odjednom nestalo ili možda pravila tog mehanizma nisu to zadovoljavala . Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Bojana Glavaševića.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Svaki proračun i svaki rebalans proračuna je na kraju dana pitanje prioriteta. Mislim ja neću ovdje danas se ponavljati i govoriti stvari o kojima su na nekakvoj makro razini odnosno iz nekakve makro perspektive govorile moje druge kolegice i kolege iz opozicije. Mislim da smo to dovoljno puta ponovili. Jasno je da neovisno o brojnim mjerama koje je Vlada imala, da je inflacija problem za koji još uvijek nije pronađeno rješenje kao i rast cijena električne energije. Dakle, neću ići u tom smjeru. U onom smjeru u kojem želim ići je zapravo da pogledamo na koji način su ministrice i ministri, neki od njih koliko imam vremena zapravo poslagivali svoje prioritete unutar okvira koje im je ministar Marić koji se nalazi ovdje u nezahvalnoj zapravo situaciji da mora braniti njihove odluke, način na koji su poslagivali prioritete. Recimo u Ministarstvu obrane, ne znam cijelu Hrvatsku je šokirao pad drona svojevremeno ne tako davno. Interesantna mi je zato stvar na primjer da nije izmijenjena stavka zajedničke integrirane protuzračne obrane sa NATO-om. Dakle, ona stoji na 15,6 milijuna kuna. Čovjek bi očekivao s obzirom na izjave predsjednika Vlade, na izjave ministra Banožića, dužnosnika iz Glavnog stožera Oružanih snaga upravo o investiranju u protuzračnu obranu kako bi se povećala sigurnost, da će to sigurno biti jedna od stavki, za koju će se iznos povećavati. Ali nije. Dakle, ja se sjećam živo kada sam slušao predsjednika Vlade kada se ta stvar dogodila kako je govorio o tome da će se ta stavka povećavati. Nije povećana, ostala je na 15,6 milijuna kuna. Mislim čisto za usporedbu, evo mogu vam izdvojiti jednu drugu stavku na primjer, samo sekundicu, za usporedbu na primjer, stavka za duhovnu skrb unutar Oružanih snaga je na 10 i pol milijuna kuna. Duhovna skrb, protuzračna obrana nakon što je dron pao na Jarun. Stvar je prioriteta kolegice i kolege. Isto tako je zgodno imali smo ili nezgodno, imali smo prilike slušati svojevremeno o tome kako su povećane hibridne prijetnje, kako su nam brojne institucije banke neke bile pod cyber napadima. Znate koliko iznosi stavka za cyber sigurnost u Ministarstvu obrane konkretno? 8,5 milijuna kuna. Duhovna skrb je 10,5, cyber sigurnost 8,5-duhovna srb 10,5. Valjda i u Ministarstvu obrane jedan svećenik vrijedi kao četiri hakera ha, kao što u bolnicama jedan svećenik vrijedi kao nekoliko liječnika. Ajmo malo dalje još. Neću komentirati osobito nemam dovoljno baš vremena, ali nemalo me obradovala činjenica da nije ni na koji način izmijenjen iznos od 52,6 milijuna kuna za inicijativu „Triju mora“ od koje nemamo apsolutno ništa i dalje. Dakle, dali smo novce od investicija nije bilo ništa. Još jedna stvar potpora Hrvatima u Srbiji npr., sutra će nam Tomislav Žigmanov doć u sabor, 2 milijuna kuna je iznos, 2 milijuna kuna se daje. U Mostaru velike brige za kulturu u Hrvata u BiH iznos je za potporu sveučilišta i HNK Mostar smanjen s 10 na 2 milijuna kuna. I na kraju samo jedna mala onako opaska. Dakle, ja ovdje ne želim otvarati temu Konkordata s Vatikanom odnosno sa Svetom Stolicom, to je tema jako velika i nije za 22 sekunde koliko mi je ostalo u ovoj raspravi, međutim trebate znati da će nas Konkordati da je za njih predviđeno 344 milijuna kuna, za kontekst, za kontekst cjelokupan budžet svoje i to je plaćeno. Ok, vrijeme.
Replika, poštovani Marijan Pavliček.
Poštovani kolega, evo vi i ja se nikada nećemo složiti oko financiranja duhovne skrbi. Osobno smatram da je duhovna skrb itekako pridonijela devedesetih godina u podizanju morala u obranu Hrvatske i teško je to mjeriti s kunama, jako teško je to mjeriti s kunama, ali evo složit ću se s vama da mizerno malo financijskih sredstava izdvajamo za potporu općenito Hrvata van RH. Odlukom vlade od polovice 3. mjeseca 9 milijuna kuna je izdvojeno za kapitalne projekte i to sedam kapitalnih projekata Radio Dux u Crnoj Gori, dva projekta među njima je i Hrvatska kuća u Subotici, Kazalište u Pečuhu te Sveučilište u Mostaru i osim toga potpora Gradišćanskim Hrvatima. 9 milijuna kuna za najbliže zemlje odnosno Hrvate u našoj neposrednoj okolini je definitivno premalo, da je u eurima bilo bi premalo. Evo molim vaš komentar.
Hvala. Ne, kolega Pavliček dakle da ne bude shvaćeno krivo, ja nemam apsolutno ništa protiv stavke za duhovnu skrb, ja ju samo stavljam ono u relaciju sa nekim drugim stavkama koje su Ministarstvo obrane cor biznis, ok, znači ono nevjerojatno mi je da je stavka za duhovnu skrb veća od stavke za cyber sigurnost. Mislim uz dužno poštovanje, ono sve ok, treba jedno, treba drugo, ali ajmo procijeniti što se od to dvoje može mjeriti u kunama. Šteta od cyber napada se itekako može mjeriti u kunama, šteta koju smo mogli imati da je ne daj Bože taj dron zaista bio napunjen eksplozivom se itekako moglo mjeriti u kunama. A što se tiče Hrvata izvan Hrvatske, postoji jedna stavka koja je ovdje drastično povećanja, to je ono što je interesantno. Stavka za Program potpore projektima od strateškog značaja za Hrvatske izvan RH je povećana s 5 na 28,5 milijuna kuna. Kako će se ti novci dijeliti? Što to točno znači? To ovdje ne piše.
Sljedeća replika, odustajete. Onda hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, postoji jedna stvar koju ja uvijek cijenim i to naglašavam, a to je da je ministar Marić potpredsjednik vlade uobičajeno s nama, očito zbog nekih poslova ode, ali glavninu rasprave bez obzira da li je rasprava proračun, rebalans proračuna ili su neke izmjene i dopune zakona koje su iz njegovog resora i on je tu s nama. Ja se nadam da je neke stvari poslušao pa onda u odnosu na to će i reagirati. Ja ću ovdje vrlo specifično i jasno se definirati na tri stvari. Prva stvar zdravstvo, dakle kao odgovorna saborska zastupnica što sam učinila? Prvo sam išla sa zaključkom da resorno ministarstvo treba osigurati 20 milijuna kuna za četiri uređaja za interoperativnu radioterapiju i to za četiri KBC-a koji to nemaju i to Zagreb, Osijek, Split i Rijeka. Naravno da su mi to vladajući odbili, nema to ništa. Onda sam kroz proračun išla sa amandmanom da se to osigura i objasnila zašto se treba osigurat jer je to nešto što služi brdo žena, vezano uz rak dojke, vrlo je brzo operativno može zapravo zaista cijeli postupak terapije ubrzati. Naravno da je kao što je ministar rekao generički odgovor generički odbijeno. I vidi čuda, odjedanput je resorno ministarstvo potpredsjednik vlada i ministar financija daju sredstva za nabavu uređaja koji košta 5 milijuna kuna, a uređaj koji je nabavljen za Sestre milosrdnice, vidi čuda iz toga inače je i ministar Beroš iz te ustanove, 11 milijuna kuna. Svi znaju da se za to moglo nabaviti dva uređaja i sad je ključno pitanje potpredsjedniče vlade jesu se nabavila dva pa je jedan negdje u pričuvi ili za nekog ili se nabavio jedan koji košta 11 miliona iako se zna da je 5 miliona. Ako tako upravljate i ako se tako upravlja proračunom onda nije ni čudo da ćemo doći možda do slijedećeg generičnog rebalansa. Druga tema koju jasno hoću reći je slijedeća. Mi smo išli sa zahtjevom da se smanji PDV na menstrualne potrepštine s 25 na 5%. Tu je do kasnih noćnih sati kolegica iz HDZ-a su se zabavljale na tu temu i da ne kažem sprdale, vi ste kroz smanjenje išli na 13% i tad je bio jedan zaključak koji je ovaj sabor donesao, da se do 28. travnja treba napraviti analiza menstrualnog siromaštva i sveg ostalog i da ćete u odnosu na to odraditi priču dalje. Nema ni zaključka, završili smo na 13% iako je tad bio prijedlog i išla sam sa amandmanom da ide na 5%, ali je nešto od oporbe nema šanse. To možda eventualno da je zlatnim slovima upisano onda bi nešto prošlo. Ja nekako sam tvrdoglava, imam različitih dobrih i loših osobina i jedna od mojih osobina je da sam uporna. Ja ću ponovo tražit smanjenje s 13 na 5% i ponovo me odbijte, ali vjerujte mi doći ćemo mi do mojih 5%, a pri tom će me zanimati kako je to vlada napravila i kako je tu analizu napravila. I treću stvar koju želim ovdje navesti je slijedeća. Obnova. Obnova je nešto što je ključna riječ i koja će biti najveća sramota ove vlade, obnove koje nema. Ja vrlo pažljivo i vrlo detaljno pratim što se događa na području Banije odnosno Banovine i detaljno pratim što se prati na području Grada Zagreba. Još na području Banije ili Banovine kako ju hoćete zvati nešto se i događa. Bez obzira tamo ljudi kažu nema radnika, nema dovoljno građevinskog materijala. I vi i ja znamo da kad građevinski sektor se pokrene da je to pokretač i svega drugoga, samo se mora pokrenuti i mora biti negdje za kupit građevinskog materijala. Ali ono što mene u ovom vašem odnosno u rebalansu apsolutno deprimira je slijedeće. Stavku koja kaže za pružanje smještaja privremenog, dakle pružanje privremenog smještaja za područja pogođenog potresom povećali ste sa 500.000 na 60 miliona, dugo ćemo mi te ljude smještati. A sanacija šteta na području Grada Zagreba onom famoznom fondu za koji ne znam zašto ste osnovali [[Upadica: Vrijeme.]] smanjili ste za 130 miliona.
Replika poštovani Marijan Pavliček.
Poštovana kolegice, ministar Marić evo već sam to i javno rekao, osobno smatram da je možda jedan od najboljih ministara u aktualnoj vladi, ali snosi odgovornost jer on smije biti samo blagajnik, on je i potpredsjednik vlade. Smatrate li da je trebao uvesti reda u smislu uvesti tzv. čeličnu ili željeznu ruku i reći svojim najbližim suradnicima, ostalim ministrima e sa je dosta, od zdravstva pa nadalje. Jel on ne može voditi financije ako će biti samo blagajnik, onda to nema svrhe, onda pretačemo iz šupljeg u prazno, čekamo prihode i rashode. Bitno je kako i na koji način koriste reforme. Mislim da svojim znanjem i autoritetom je mogao puno jače i agilnije djelovati što se tiče potrošnje prvenstveno u određenim ministarstvima kao što je Ministarstvo zdravstva.
Hvala lijepo i hvala vam lijepo na ovom pitanju. Znate da potpredsjednik vlade, zato sam i naglasila posebno njegov status, on je i potpredsjednik vlade i ministar financija. Kad bi on imao jednu štampariju novaca, a to zna i moj kolega kad smo zajedno bili u vladi, kolega Lalovac, ti zahtjevi koji dolaze iz ministarstava ne bi bilo dovoljno. A da ima štampariju novaca koji svaki čas štampa novce ne bi bilo dovoljno za zdravstvo. I mi to znamo i znamo da je problem zdravstvo, znamo da je uvijek problem obrazovanje, dakle i kad slušate malo i druge nekakve zemlje i kad oni rade nekakve proračune ili svoje rebalanse otprilike su problemi isti, ali i svi znamo da bez ozbiljne reforme u zdravstvu nema dovoljno novaca za zdravstvo. Prema tome, ono što je ministar Marić kad nije znao da ga se snima ili je možda znao rekao, rekao je istinu, ali od reforme nema ni R, reforme neće ni biti i pitanje je samo kolika [[Upadica: Vrijeme.]] će biti dubioza.
Slijedeća replika poštovani Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice vjerujem da ste studiozno proučili proračun i ono što je pitanje danas nitko zapravo nije možda postavio, možda i je, ali ja se ispričavam ja nisam čuo, brojne građevinske tvrtke su tražile da im se priznaju tzv. VTR zbog porasta cijena sirovina i materijala da ne mogu završiti poslove koje su ugovorili i sa lokalnom upravom i sa centralnom državom jel. I ja sad jednostavno ne znam da li je to kroz proračun prepoznato i da li se uopće vidi kolika je ta stavka ovaj u proračunu. Znači i oni koji su čak financirani iz fondova EU. Pa ne znam evo možda to pitanje, ne znam da li ste pogledali. Hvala lijepo.
Hvala lijepo na tom pitanju. Mi to pitanje uopće nismo otvorili. Uopće nismo otvorili ni kroz ove rebalanse, uopće ga ni ne otvaramo u javnom prostoru. Dakle, tema VTR-ova odnosno vantroškovničkih radova i odnosno cijena koje jesu je jedna ozbiljna, jedna ozbiljna tema. Ono što sam vidjela u prostoru, a to je vidi čudan, ne resorni ministar tako često spominjan gospodin Paladina i Ministarstvo graditeljstva o tome nešto radilo nego je o tome radio ministar Butković i Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture jer se je ono očito susrelo na određenim radovima koji jesu. To je užasan problem i to će biti problem. Dakle, problem koji mi imamo u ovom trenutku bez odgovora je problem radne snage koje nemate, problem građevinskog materijala kojeg nemate, dakle ja slušam od ljudi koji se bave i koji kažu ne možemo ih nigdje kupiti jer ga nema za kupiti i treći problem je tih cijena koji će rasti u nebo. I pitanje tko će u to za konačnici morati [[Upadica: Vrijeme.]] snositi određeni dio odgovornosti.
Replika, poštovani Mišel Jakšić.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš vi puno znate o građevinskom sektoru i o samim obnovama određenih prostora, stoga je moje pitanje za vas iščitavajući ovaj rebalans, pa i nastavno na proračun bez obzira što su nam svima puna usta europskih sredstava i NPOO-a da li i nakon promjene ministra i novog ministra Paladine vidite svjetlo na kraju tunela koje se zove obnova ili ćemo i dalje imati jednu zimu gdje će ljudi na Baniji biti u kontejnerima, a u Zagrebu će paziti da im nešto ne zvizne na glavu? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dakle, svi koji prolaze Gradom Zagrebom nek vode računa da im nešto ne zvizne na glavu jer su opasnosti i dalje velike. Brojke vam govore sve, znate mi imamo, možemo govoriti lijepim riječima, čim je u proračunu 60 milijuna za subvencioniranje privremenog smještaja to znači privremeni smještaj će biti dugo. Ministar Paladina je jedan od onih dakle da odmah budem jasna i ono što sam rekla i kad sam raspravljala u ime kluba, tko se sjeća bio je jedanput jedan ministar koji se zove Darko Horvat, zahvaljujući tome je obnova krenula krivo odnosno nije ni krenula, zahvaljujući njemu je zakon postavljen krivo, kad nešto postavite krivo ne može dobro završit. A što se događa, vjerujte svojim očima, nemojte vjerovat meni, natječaji, na natječaje se ili ne javlja niko ili se odustaje ili zbog cijena koji je morate opće ne sklapati natječaj i ne raditi posao.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Mrak-Taritaš maloprije ste rekli kad je bila rasprava o smanjenju PDV-a na menstrualne potrepštine da su se kolegice iz HDZ-a sprdale. Mislim da to nije u redu, da ako ćete se prisjetiti rasprave u ime klube i svaka od nas smo rekli da je to nešto o čemu treba razmisliti, vidjeti i predložiti narednim paketom porezne reforme i zaista je tako i bilo, nismo smanjili PDV onako odnosno oslobodili u potpunosti kako je predlagano, ali je PDV gotovo prepolovljen odnosno 50% manji nego što je bio prije. Da li ste vi primijetili da je možda kad su u pitanju ove menstrualne potrepštine ili pak ulje, svježe meso, svježa riba i ostali proizvodi koji imaju smanjenje PDV-a od 25 na 5% da je ta cijena smanjena i u dućanima, u trgovinama i da zaista naši građani zato prolaze puno bolje nego što bi to da je PDV ostao i tako je jedan od naših kolegica samo govorila o praksi koja je moguća u trgovinama.
Vrijeme. Odgovor.
Kolegice Juričev-Martinčev, ja sam bila na toj raspravi koja je krenula u 6 popodne, pa bila do kasnih večernjih sati, pažljivo odgovarala na sva pitanja i prvo ću odgovorit na ovo što ste na kraju rekli, a to je da se, da su cijene kad je riječ o menstrualnim potrepštinama zaista u pojedinim trgovačkim lancima i smanjeni i to je činjenica, one su smanjene za početak pod A iako je često govoreno smanjit će se PDV, a neće se smanjit, a drugo je tema ko, ko se i kako sprdao i referirao sa higijenskih ulošcima mirisa lavande, ruže i sve ostalo vi to možete riješiti u okviru kluba i ne morate vjerovati meni. Dan iza toga, dakle to je bila jedna rasprava koja je bila za očekivat da ode ispod radara, su mene zvali novinari susjednih država, nekih drugih država i pitali su šta se to dešavalo u hrvatskom parlamentu to veče da se je raspravljalo o menstrualnim potrepštinama na taj način i dalo mi priliku da na nekakvim televizijama susjednih država kažem o čemu je bilo riječ, pa pitajte njih.
Vrijeme. Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Borisa Lalovca.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, još jednom poštovani ministre sa, nema suradnika otišli se malo i oni odmorit, neka cijeli dan su tu i ovaj nije lako sjedit cijeli dan i slušat sve rasprave ovaj i zato smo zapravo i kada smo uvodno i govorili da bi bilo dobro da tu vidimo i ostale i ostale kolege vaše ministre, ali ja razumijem da i vašim kolegama nije lako danas tu branit ovo jel ne znaju oće li bit tu slijedeći rebalans jel da budemo iskreni jel, može li iko garantirat da će netko od njih tu sjedit kod slijedećeg rebalansa jel kad govorimo o ministru zdravstva, ministru gospodarstva, ministru ovaj nekim drugim ministrima, a znate zašto jel? Zato što su to veliki resori, teški su resori. Zašto je ovdje cijelih 6-7.g. ministar financija jel? Radio je reforme, gurao je nekakve, nekakve promjene jel. Onaj koji god dođe umjesto ministra i uplaši se jel, nije to lako jel, jednostavno kad krene cjelokupna ta da neću reć haranga jel, informacije jednostavno se pod pritiskom javnosti i cjelokupnih tih reformi jednostavno se slomi jel, a ovo su sad vremena koja sigurno neće biti laka ni za jednog ministra u budućnosti. Danas ovdje se spominjalo ovih 45 milijardi da se dalo za covid, da se davalo za, za financiranje svih covid potreba, a vidite kako je covid brzo nestao jel, čim se pojavio ratni sukobi jednostavno nestalo je covida jel, niko više ne priča danas ni kolko su troškovi, ni kolko će bit. Danas isto tako govorimo o inflaciji koja je snažan pritisak na rashodovnu stranu proračuna isto kao što je bio i covid snažno pritisnuo rashodovnu stranu proračuna i to je ono što sada je jedno globalno pitanje jel, do sada su monetarne i fiskalne vlasti u svim zemljama EU odlučili se za stimulans, cijelo vrijeme za stimulans gospodarstva i monetarne vlasti i fiskalne vlasti i zato su bili dopušteni i deficiti kod svih država i monetarne vlasti kroz otkup … [[Govornik se ne razumije]] ili otkup obveznica da se smire odnosno oni prinosi, prinosi na obveznice i to je bio poticaj da zato što je kriza koja je bila zapravo 2014.-'15.g. bila je kriza javnog duga jel, ono što sam danas uvodno govorio kriza javnog duga, kriza je bila u svim zemljama južnog dijela Europe, samo se govorilo o javnom dugu jel i onda je zato što je bio vrlo visoki pritisak na kamate tada jel, e sada danas se zapravo okrenula se ta Europske komisije, međutim ono što je zabrinjavajuće i cijelo vrijeme se branio gospodarski rast je sada je toliko se tog stimulansa davalo, a dogodio se i poremećaj u opskrbi, dogodio se da su inflacija je dvoznamenkasta. Sada postavlja se pitanje koje dalje idu mjere? cijelo vrijeme govorimo ponovo o fiskalnim mjerama, cijelo vrijeme govorimo o fiskalnim mjerama, ali nemojmo zaboraviti da i ove fiskalne mjere potiču inflaciju, potiču inflaciju i da stvaraju spiralu. Znači izlazak iz inflacije nije tako jednostavan kao što se mislilo pa čak ni u teoriji, a još teže u praksi zato što svaki dodatno potiče tu potrošnju, potiče dizanje cijena itd. Ovdje je vrlo dobar i taj primjer PDV-a, to smo uvijek slušali od poduzetnika samo smanjite PDV sve će bit super, sve će bit super samo dajmo 5% PDV-a. Dogodilo se da ja ne znam ministre vi nabrojite, ja mislim ne znam koliko sad proizvoda, ali sigurno nalazi se preko 50 ili 100 proizvoda na 5% jel, 100 proizvoda imamo na 5%. Da li hrvatski građani osjećaju taj dio u svom novčaniku da plaćamo nižu stopu PDV-a? Ali samo je bilo cijelo vrijeme govora samo vi to smanjite vidjet ćete kako će tržište odradit, kako će tržište odradit. Šta je sad odradilo tržište? Potpuno suprotno, potpuno suprotno vođeni sada ovo i ponovo pričam što i s inflacijom. Tako da uvijek očekivati nekakav čarobni štapić od fiskalne vlasti koja je uvijek išla korak, koja je vrlo brzo nemoguće se očekivati, nemoguće je očekivati sva realna očekivanja. I zbog toga smo ovdje napominjali, rashodovnu stranu proračuna ne samo kod zdravstva, govorili ste o uređenju u sustavu plaća, ovdje se danas govorilo o uređenju sustavu ne samo zdravstvenom sustavu nego i sustavu javnih poduzeća se govorilo o HŽ-u na Odboru za financije itd., tu ne vidimo nikakve određene napretke da možemo reći da ukoliko dođemo do kriznih vremena da imamo dodatne osigurače. Zahvaljujem.
Replika MIšel Jakšić.
Poštovani kolega Lalovac. Dosta ste diskutirali ovih dana o inflaciji, prvo pitanje je, da li mislite kad uzmemo u obzir kretanje cijena i goriva i energenata i potrošačke košarice i svega onoga na što se to prelijeva, da li je vlada napravila dovoljno ili su jednostavno se predali pred krupnim kapitalom za koje sad već možemo nedvojbeno utvrditi da u puno proizvoda umjetno pumpa cijenu. A drugo pitanje vezano uz zdravstvo s obzirom da ste i sami bili ministar financija to definitivno je jedna kisela jabuka, ali da li je normalno da ako priznamo da smo u covidu imali manje ostalih liječničkih intervencija da imamo ogromnu erupciju svih drugih troškova nevezanih uz covid, nova zapošljavanja i to ne medicinskog kadra i da li jednostavno ne postoji volja od resornog ministra ili same vlade politička volja da konačno neko pokrene jasnu i efikasnu reformu hrvatskog zdravstva koja neće na kraju morati platiti građani ove zemlje?
Odgovor.
Zahvaljujem. Pa ovdje se više puta govorilo da postoje dvije struje, jedna je da govori o zdravstvu kao na rashodovnoj strani, a ja vjerujem da iz Ministarstva zdravstva dolazi da ta reforma mora biti na prihodovnoj strani proračuna. E pa sad kad govorimo o prihodovnoj strani proračuna jel ok, oni su rekli prihodovnu, hoćemo li onda uvesti porez na nekretnine, znači hoćemo li uvest porez, doprinos više ne može ić gore, doprinos on je na 16,5%, poduzetnici ga sigurno više ne mogu izdržati, pa ako se ovdje otvori u saboru da možemo ići još prihodovno na ovaj dio, ali da onda znamo jel troškovi zdravstva su došli na 41 milijardu, troškovi mirovina su 45 milijardi. Ja mislim da nikad u povijesti RH takav odnos zdravstva i mirovina nije bio, nikad.
Sljedeća replika poštovana Grozdana Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Lalovac. Drago mi je da ste spomenuli problem PDV-a, znate i sami da vlada nije napravila to da je smanjila PDV za određene proizvode da bi to bila velika halabuka, veliki problem itd. Tada je predviđeno da se na temelju spuštanja stope gubi u proračunu preko 2 milijarde i 100 milijuna ako se sjećam dobro. Međutim evo pokazalo se da su u međuvremenu cijene narasle, da je osnovica veća i da je uprihodovano u ova tri mjeseca milijardu i 800 od PDV-a više. Dakle, evo to je dokaz ovo što ste rekli da zaista nije tržište u tom dijelu proradilo ili je proradilo samo djelomično i to je ono što nije dobro jer to pumpa dalje inflaciju.
Odgovor.
Slažem se da jer kažem kad cijelo vrijeme čujemo od strane poduzetnika što država može napraviti da bi olakšala poslovanje na prvom mjestu je zapravo PDV, na prvom mjestu je zapravo PDV i uvijek se govori da je to jedan od ključnih razloga ne konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. E sad kad je on na minimalnim razinama jel on ne može biti niži od 5%, ja pitam da li smo sada sa ovim cijenama konkretniji? Jesmo u Europi, ali nažalost nismo za džepove za hrvatske građane i to se još uvijek pokazalo, znači kojigod uvijek kada je išla ona politika samo smanjujte u ovom dijelu PDV sve će se riješiti u društvu, sad se pokazalo da takav odnos tržišta prema državi nije reagirao. A ja uvijek to volim reći, a kad su došli tražiti potpore u ministarstvu u redovima su sjedili da traže potpore za covid, za ovo, za ono. Kad je trebalo PDV smanjiti da se reflektira na cijene [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika poštovani Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Lalovac. Ako se iko može staviti u kožu ministra Marića onda to možete vi, ako iko može pročitat ovaj rebalans proračuna ili proračuna onda to možete vi. Moje pitanje vama, da li u ovom rebalansu proračuna vidite politiku ove Vlade iz koje će proizaći boljitak za građane.
Odgovor.
Nisam čuo. Boljitak za? [[Upadica: Boljitak za građane.]] Pa gledajte onaj dio kada govorimo o mirovinskom sustavu to smo i rekli, čini mi se da smo se složili, mislim da smo tu svi ovdje podržali. Jer stvarno umirovljenici u ovom dijelu inflacije su stvarno najpogođeniji i ono što smo izazivali da se još jednom razmisli u 9 mjesecu ukoliko inflacija bude dvoznamenkasta, pogotovo troškovi hrane. Ministar je rekao da će biti nešto veća indeksacija. Ali da se još jednom razmisli o umirovljenicima i ako bude pred kraj godine da se još jednom ta isplata vrši. Ministar ja nisam čuo ovdje odbijenicu, nego je rekao da će razmotriti kako to bude cijelo punjenje a to će ovisiti svakako i o turističkoj sezoni. Turistička sezona će zapravo uvijek nam zapravo daje nekakve najveće, nekako nade da će se moći određeni dio krajem godine smiriti. Međutim, sigurno su izazovna vremena tako da ne bih vam bio ministre u koži. Hvala lijepa.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Pa nisam bez vraga pitao kolegu prije mene da pokuša definirati koja je to politika u ovom proračunu koja će doprinijeti boljitku hrvatskih građana. I kao što ste vidjeli kolega prije mene je kao i njegov nasljednik u stvari rekao da će se nešto možda dogoditi ukoliko bude prilike. Što hoću reći time? U ovom proračunu rebalansu proračuna nema ničega što pokazuje politiku ove Vlade na koji način će olakšati trenutku situaciju. A zašto danas ovdje sjedi samo ministar financija to meni nije jasno. Ako sjedi kao ministar financija onda mu treba čestitati vodi dobro računovodstvo ove zemlje. Ali nikad računovodstvo nije krivo za loše odluke uprave, a ovdje se susrećemo sa odlukama uprave. Mi ćemo s jedne strane govoriti da su loše ili da su trebale biti bolje, vi s druge strane ćete vikati da su odlične, pa neka narod prosudi da li su odluke onih koji nas danas vode dobre ili loše a kako narod to prosuđuje pokazuje vam koliko ljudi iseljava iz ove zemlje. Ja sam to nekoliko puta ponovio i u stvari kada razgovaramo o ovom rebalansu onda realno razgovaramo o novom proračunu. A proračun je politički statement Vlade, tamo gdje se definira politika Vlade što će raditi u narednom periodu. Ja danas ovdje kažem vidim samo istini za volju i potpredsjednika Vlade, ali ne vidim niti jednog drugog ministra čiji su se proračuni doticali. Mi danas ovdje, ja sam bio protiv toga na odboru onda imamo objedinjenu raspravu. Zašto sam bio protiv toga? Jer mi danas ovdje u stvari razgovaramo o tri stvari, razgovaramo o izvršenju proračuna za proteklu godinu gdje bismo trebali procijeniti koliko je Vlada dobro upravljala u protekloj godini i što je napravila od onoga što je obećala, a ja ću reći napravila je jako malo ili skoro ništa. Trebali bi razgovarati o Zakonu o izvršenju proračuna, ministar ga se dotaknuo samo ono malo u naznaci a to je zakon koji je inače u Saboru prolazio jednoglasno onako kao to nije baš nešto jako bitno. Ovaj zakon je ponešto toga izmijenio. Ovaj zakon dozvoljava Vladi i ministrima puno veće preraspodjele i puno veće tumbacije unutar proračuna, tako da možda nećemo ni vidjeti neki rebalans više ove godine jer će se putem preraspodjela i zakona koji ćete donijeti, a da o njemu nećemo uopće raspraviti to ugraditi u zakone. I onda ono ključno razgovaramo o rebalansu proračuna. Što pokazuje ovaj rebalans proračuna? Rekao sam danas to u replici, da je ova Vlada priznala da je nesposobna provesti ono što je planirala prije 4 mjeseca, prije 4 mjeseca je rekla da će krenuti u reorganizaciju zdravstva, da će napraviti uštede u zdravstvu. Nakon četiri mjeseca je rekla mi odustajemo, doslovce, rekla je mi odustajemo, vraćamo sve na staro, neka troše. Kolegica Kekin vam je ovdje vrlo zorno pokazala kako je moguće uštediti, znači 940 milijuna samo na jednoj stvari, a takvih stvari u Ministarstvu zdravstva imate koliko god hoćete. Zdravstvo što se tiče učinkovitosti, efikasnosti ja mislim da je jedna od najneučinkovitijih dijelova sustava ove zemlje. Ali ne zato što sestre ne rade, nego zato što oni koji time upravljaju ne upravljaju kako treba. Jer oni koji upravljaju sustavima ti su odgovorni za učinkovitost. Ja sam ovdje na početku kad je bilo, odnosno kad sam razgovarao o proračunu onda sam dotaknuo tri stvari pa sam ih spomenuo i na odboru. Ja ću ponovno postaviti pitanje tko upravlja HEP-om, kako netko izračunava cijene struje i na koji način je de facto za amortizirane elektrane došla danas pet puta veća cijena struje za poduzetnike, onda možemo razgovarati i o cijeni struje ovo što je kolega Bulj govorio za jedinice [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] lokalne samouprave.
Imamo repliku poštovanog Domagoja Hajdukovića.
Rekli ste o nekim aspektima rebalansa i ono što bi očekivali. Evo da vas ja i retorički a pomalo i da provociram na odgovor pitam. Dakle, imamo situaciju koju nismo mogli predvidjeti, a to j rat u Ukrajini. Imamo situaciju poremećaja u lancima opskrbe koje nismo mogli predvidjeti, ali imamo i čitav niz elemenata koje smo mogli predvidjeti, dapače na koje ste i vi uostalom upozoravali prilikom donošenja proračuna uključujući i zdravstvo, uključujući i rast cijene energenata nevezano za rat itd. U ovom proračunu ne vidimo ništa za amortiziranje istih. Vidimo samo prelijevanje iz šupljeg u prazno odnosno krpanje rupa jednog sustava koji očigledno ne funkcionira dobro i bez reforme neće funkcionirati. Moje pitanje vama bi bilo zapravo, budući da je ovo osobna iskaznica politička svake vlade, a to je proračun kako ocjenjujete zapravo rad vlade odnosno kakav bi ovaj proračun ocijenili [[Upadica: Vrijeme.]] razvojnim ili ne?
Odgovor.
Bilo bi dosta teško da ja nakon ovoga što sam izrekao dam pozitivnu ocjenu vladi, ali ću se nadovezati i podsjetit ministra na još nešto. Na ideju kada je išla, išao rebalans, ne rebalans nego izmjena Zakona o PDV-u, da se skine PDV na solarne panele za kuće. Tada je to vlada odbila. Zašto je to vlada odbila? Zato da bi HEP mogao stvarati prihode. Ja ću podsjetiti ministra da je nekoliko puta s ove govornice bilo traženo da se vidi zašto HEP praktički stopira energetske projekte u RH, a realno stopira ih zato što on uveze jeftinu struju i onda ju proda. I ne, smisao upravljanja sustavom bi bio to da li se moglo očekivati povećanje energije, je, ali je pitanje na koji način ćemo mi to ili spriječiti ili ugraditi, kolega Bulj je govorio o cijeni vode koja će se njima povećati zbog cijene struje.
Slijedeća replika poštovana Renata Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega vidim da ste se osvrnuli na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna u RH i naglasili ste kako je taj zakon dosada prolazio neprimjetno. Gdje vi očekujete da bismo mogli imati najveće promjene unutar odnosno nekakve mini rebalanse kako ste ih nazvali znači unutar proračuna koje nećemo vidjeti i nećemo primijetiti i od čega vi očekujete najveću smetnju odnosno najveći trošak. Hvala.
Zahvaljujem, pa ova vlada je po prvi puta praktički omogućila da se potpisuju buduća, ja to zove prikrivene, prikrivena zaduženja, znači da vi danas potpišete nešto što je projicirano u proračunu za 2023., 2024. ili neku daljnju godinu, a da to danas nemate osigurano u proračunu. A budimo svjesni jedne stvari svaki proračun mora proći ovaj Hrvatski sabor. To znači da netko danas zna tko će donositi proračune još 2 godine i da će imati većinu za stavke kakve je predviđeno. Moram priznati bit će zanimljivo u Gradu Zagrebu, a i ministar se na to osvrnuo meni u replici vidjeti kako će izgledati državni proračun za 3 godina kad dođe netko drugi kao što se danas vidi u Gradu Zagrebu šta sve ispada iz ormara.
Slijedeća replika poštovani Marin Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega, na početku vašeg izlaganja postavili ste pitanje koje je legitimno, koja je to politika vlade koja će dovesti do boljitka život naših sugrađana. Jedna od njih sjetit ćete se bila je jako zastupana u javnom prostoru od strane vladajućih 2020., '21., a to su sredstva koja imamo na raspolaganju od strane europskih fondova, znači nekih 24 milijarde kuna. Možemo vidjeti da je to bila i velika prilika, a da o tome se danas gotovo ništa ne govori. A zašto se ne govori? Zato jer mi nemamo operativne programe koji su na snazi i to čekamo od strane Europske komisije već godinu i po dana, nije raspisan gotovo niti jedan natječaj, a to možemo vidjeti i na stavi u Ministarstvu gospodarstva gdje smo imali predviđeno 100 milijuna kuna, a to je smanjeno na, za 77 odnosno na 23 miliona.
Odgovor.
Neću biti zločest, pa ću reći rekao sam opet davno ranije ovo je čista PR vlada koja u danom trenutku koristi PR instrumente ne bi li nešto prezentirala. Tako trenutno prezentira da je dala građanima 42 iz Covida, onda kad pogledate izvještaj onda u tom izvještaju jasno piše da je trošak Covida bio 23 milijarde. Od tih 23 milijarde stvarno građani su dobili 7,3 2020. i 4,6 2021., a svi ostali novci su praktički bili prelijevanje iz šupljeg u prazno, a za ovaj dio od 7,3 i 4,6 milijardi evo ja bi volio gospodina ministra da u završnoj riječi kaže koliko je dobio iz Europe. A rekao sam vam, ovo to je bio jednostavno samo njihov PR, ništa više kao i masa ovih drugih stvari, imam tu još toga napisanoga, ali nisam stigao.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Renate Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi ministre stvarno ste izdržljivi i odvažni što ste s nama i u ovim popodnevnim satima. Dakle, već dugo, dugo pričao o tome kako nam je zdravstvena reforma nasušno potrebna i kako bez nje trebala je biti ne jučer nego prije većeg niza, većeg broja godina, ali one nikako da se dogode. Reforma je veliki problem jer vi u trenutku kada reformirate nešto imate praktički dvostruka ulaganja. Prvo u onaj sustav koji već postoji i koji mora funkcionirati, a u onda u ono nešto novo odnosno nešto što stvarate. Mogu se složiti s vama da promjena vlasničke strukture neće promijeniti situaciju odnosno neće pridonijeti reformi. Možda bi reformi pridonijelo kategorizacija bolnica koja će se raditi i vjerujem da hoće, da će ona pridonijeti jednim dijelom, ali mi se svi još jako dobro sjećamo sustava gdje smo imali velike medicinske centre koje su objedinjavale sve i mogli pokriti sve potrebe u zdravstvu. Rasparčali smo namjerno sustavno zdravstveni sustav na određene jedinice koje više ne djeluju koordinirano i to je nešto što se mora promijeniti odnosno ovoliko različitih uprava koliko mi sad imamo, ja ću govoriti, evo o zadarskom primjeru, nekad smo imali samo centar odnosno objedinjeno je dakle bilo sve, a sad imamo bolnicu opću, dvije specijalne bolnice, dobro one su bile i prije odvojeno u sustavu, ali imamo Zavod za hitnu medicinsku pomoć, Zavod za javno zdravstvo. Ima li potrebe da sve to bude tako rascjepkano ili je puno bolje funkcioniralo kad je bilo jedinstveno i sveobuhvatno? To je, to je vezano toliko u toj reformi koja nam zaista treba i količina novaca koja se troši u zdravstvu je ogromna i sami ste izjavili da se na mjesečnoj razini sada već dugovi rastu između 400 do 500 milijuna kuna što je strašan podatak, ali u isto to vrijeme sami ne poštujete zakon odnosno lex specialis koji jasno kaže da bi se sredstva koja se prikupljaju trošarinama morala usmjeriti prema zdravstvenom sustavu. Kada ste uvodili ta sredstva, puna su vam usta bila toga kako je zdravstvu jako potreban taj novac, zadnji primjer je bilo kad su uvođene trošarine na zaslađena pića. Da, slažem se. Treba dakle sav taj novac usmjeriti tamo gdje je on potreban i sa tom namjerom se on uzima građanima. Nažalost to se u ovom trenutku ne dešava, ali da se to dešava na jedan način bi naše ustanove bile rasterećenije jer bi mogle planirati taj prihod, a onda bi sasvim sigurno, ti dugovi ne bi rasli u toj mjeri jer bi oni znali što ih očekuje u nekom razdoblju. I još nešto, na odgovoru na moje zastupničko pitanje nema podataka, a onda ja, ministre, mogu misliti što god želim ako vi meni niste napisali da se radi, ne znam, o 4 milijarde kuna, milijardu i pol, 2, 3, lupam jer ne znam koliko se radi i koliki je, u koliko je država uprihodila u tom smislu. Naravno ovaj, morat će se promijeniti cijela paradigma zdravstvena, troškovi će se morati smanjiti, ali mislim da je veliki problem što i farmaceutske kuće računaju upravo s time da će biti odgođeno plaćanje i da ovaj, oni to sigurno kalkuliraju u cijenu, vi ste ekonomist, vi ćete to znati puno bolje od mene, a kolika je onda ta cijena i da li će objedinjena nabava to uspjeti u dovoljnoj mjeri sanirati? Dakle trebamo reforme, trebamo ih jučer, požurite se. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepo poštovana kolegice. Naveli ste dosta bitnih stvari o kojima smo već razgovarali, što u ovoj sabornici, a što na Odboru za zdravstvo i socijalnu politiku čija ste predsjednica i dobro je da mi zapravo zajedničkim snagama, prvenstveno mi iz oporbe otvaramo ove teme i na neki način tjeramo zapravo vladajuću administraciju da što više razgovaramo o postojećim problemima u zdravstvu. Naravno da nije, nećemo mi nikada pokuditi nešto što je dobro, ima nekih dobrih poteza, ali u načelu naš zdravstveni sustav vapi za promjenama. Ministar je najavio, kad sam ga pitala na aktualcu, da će do 30.6. ići u javno savjetovanje Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Imate li vi kakvih saznanja hoće li se to uopće realizirati? Taj zakon je samo jedna karika u tom cijelom nizu koji treba ostvariti da bi mi uopće mogli govoriti o nekakvim reformama i konsolidaciji zdravstvenoga sustava. Hvala.
Slažem se, kolegice, s vama, da je Zakon o zdravstvenoj zaštiti jako bitan, ali kao što sama znate jer ste članica Odbora za zdravstvo, meni je državni tajnik Dulibić objasnio da ja nemam šta pitati o tako nečemu jer ako pređemo u vladajuću većinu onda ću imati pravo znati .../nerazumljivo/... imati sve informacije, a možda ću čak smjeti i sudjelovati u donošenju odluka. Ne, ne znamo ništa, s Odborom za zdravstvo se ne komunicira, ne dobivamo dakle od podloga na dalje imamo puno, puno, puno prigovora imamo, a to je šteta jer mi ne želimo ometati vladajuće, dapače, želimo da se naprave ozbiljne dobre promjene za naše građane. Hvala.
Sljedeća replika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice Sabljar-Dračevac. Mislim da ste sad u odboru na repliku zapravo dotakli ono što sam vas ja htio pitati. Rekli ste i to je, mislim svatko tko je dobronamjeran i tko razgovara o ovoj temi, mislim da se može složiti da je našem zdravstvenom sustavu nasušno potreba jedna korjenita reforma. I žalosno je da ne zbog samog Covida iako je i to dio uzroka, ali naši pacijenti čekaju sve duže i duže određene pretrage, određene preglede, itd., itd. i jasno mi je možda da vladajući ne žele te reforme jer valda ako ste član vladajućih, onda možete doći do pregleda, onda možete doći do specijalista, ali ako ste obični građanin, ako ste netko tko plaća tu uslugu i to skupo je plaća ako govorimo o radnicima i izdvajanjima koja daju, onda nemate pravo na pristup tom zdravstvenom sustavu onako kako bi trebali. Mi jako puno novaca u to ulažemo, a dobivamo za naše građane jako malo.
Odgovor.
Pa mogu se složiti s vama da ovaj građani doista u zdravstveni sustav ulažu strašno puno, a zdravstveni sustav nekako funkcionira kao ovaj jama bez dna i kolko god ubacimo nikako, nikako da to, to saniramo, ali bez ozbiljne sanacije i klin starta ne, nemamo o čemu pričat jer ovi repovi koji se vuku sa farmaceutskim kućama nisu dobri ni za, ni za jedno društvo, ni za jedan sustav. Da, ovaj pokušavaju se dakle tim listama čekanja riješiti, riješiti problem i tu ima strašno puno problema u komunikaciji, dakle prigovara se pacijentima da ne podižu nalaze, a da li je to baš tako jer ako ste vi upućeni od bolničkog specijalista on je dobio vaš nalaz i zašto bi ja otišla na šalter kad ću ja taj nalaz imat kad dođem na slijedeći pregled.
Slijedeća replika poštovani Marin Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice, govorili ste o temi zdravstva i slažem se s vama kad kažete da to sigurno nije problem koji se može riješit preko noći zasigurno iziskuje puno truda i znanja. Međutim mene zanima koje je vaše mišljenje po pitanju nekakvih najava reforme, a to je da će se ići u centralizaciju zdravstvenog sustava, da li bi takav, takva reforma, takav novi sustav doprinio tome prvenstveno da se poboljša kvaliteta zdravstvene usluge za naše sugrađane i da li bi takav sustav doveo do toga da se počnu smanjivat dugovi koje imamo u zdravstvu?
Zahvaljujem na pitanju. Ja osobno se tu slažem s ministrom Marićem, mislim da ta centralizacija zdravstvenog sustava neće ništa puno puno pomoći odnosno vi ćete pretvoriti opće bolnice i one koje posluju pozitivno što baš i nema ih puno i oni koji posluju negativno tih je daleko više ovaj odnosno stavit ih pod kapu države mislim da lokalna samouprava trebala bi imati sve veću vlast da bi što manje država trebala biti centralna jer ona najbolje lokalna samouprava bi trebala najbolje prepoznavati potrebe svojih građana i usmjerivati materijalna sredstva prema onome što njima treba, a oni znaju koji segment zdravstva žele razvijat, naravno ne možemo svi razvijati sve, svatko ponešto.
Slijedeća rasprava poštovana Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Ja ću se osvrnuti još na to da je javni dug kao što je poznato od 2019. kad je bio 71,1% udjela u BDP-u u 2020. zahvaljujući jel pandemiji narastao na 87,3. Međutim, 2021. kao što sam rekla s obzirom da je gospodarski rast bio preko 10% i svi ostali pozitivni efekti, dakle 2021. on je već smanjen na 79,8%, a to znači 7,5 postotnih bodova niže od 2020., a 2022. se očekuje 76,2% ili za 3,6 postotna boda niže od prethodne godine. Dakle sve to ukazuje da zaista unatoč svim problemima s kojima se suočava i ministar i državni proračun zaista se itekako racionira i vodi računa upravo o kriterijima koji je, postavljeni su iz mastrihta i to je ono čime je zaista se moramo pohvaliti jer malo koja država je postigla na ovaj način da to, da ispuni na ovakav način i ovoliko snažno. Ja ću se osvrnuti još i na amandmane koji su doneseni u sklopu naše sjednice Odbora za financije i državni proračun. Naime dva su amandmana gdje je u prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna za '22. i projekcija 2023. i '24. u točki opći dio u čl. 1. u tablici onaj račun prihoda i rashoda gdje se plan za '22. mijenja, pa je tako iznos od 160.916.758.752 zamjenjuje iznosom od 160.404.607.707, isto tako i rashodi za nabavu nefinancijske imovine gdje se ispravljaju na iznos od 12.908.411.930, te se mijenja iznos rashoda poslovanja na način da se iznos od 9.832.732.470 zamjenjuje iznosom od 10.344.883.515, te za nabavu nefinancijske imovine sa 1.067.144.542 zamjenjuje iznosom 554.993.497. Obrazloženje, predloženim amandmanom tehnički se ispravlja iznos plana 2022. i to smanjenje i povećanje rashoda poslovanja i rashoda za nabavu nefinancijske imovine. Greškom je iskazan izvorni plan u 2022. kojeg je HS donio na sjednici 8. prosinca 2021. umjesto tekućeg plana 2022. koji obuhvaća preraspodjele sredstava provedene tijekom 2022.. Sve je to sukladno čl. 60. Zakona o proračunu i posljedično tome potrebno je ispraviti i smanjenje odnosno povećanje navedenih rashoda. Isto tako amandmanom se ne mijenja ukupni iznos rashoda, dakle sve je u okviru zadanih vrijednosti ali je u samoj tablici kod prijenosa došlo do pogreške. Isto tako i u amandmanu 2. gdje se u točki opći dio Članku 2. tablici B račun financiranja, iznos neto financiranja mijenja u stupcu plan 2022 na način da se iznos od 17 milijardi 070 805 854 zamjenjuje iznosom od 9 milijardi 336 289 723 i isto tako se mijenja sa 2 milijarde 643 962 417 zamjenjuje iznosom od 4 333 38 813 683 i mijenja se u stupcu novi plan na način da se iznos od 19 milijardi 714 768 271 zamjenjuje iznosom od 13 milijardi 675 103 406. Evo isto se tehnički ništa ne mijenja.
Replika, poštovana Marija Jeklovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice evo svjedočimo u stvari da vlada u cijelom ovom kriznom razdoblju i nakon potresa i nakon Covida donosila vrlo odgovorne mjere kako bi prije svega pomogla građanima. Danas smo ovdje u tijeku rasprave imali od strane opozicije čuti pitanje što ovaj rebalans donosi za građane. Obzirom na situaciju u kojoj se već nalazimo, a za koju do kraja ni ne znamo koji će konačni oblik imati ne znaju niti drugi u europskim državama, a ni svijetu čini mi se da je ovaj rebalans ipak racionalan i odgovoran, a samo ulaganje i u rješavanje dugova u zdravstvu mislim da govori o tome koliko ova vlada ozbiljno promišlja da se u onim okvirima koliko je moguće zaista pomaže u svim smjerovima, da se brine i o najugroženijim skupinama u društvu isto tako. Pa mi recite koji je vaše promišljanje i stav o tome. Da li je ovaj rebalans odgovoran i racionalan?
Odgovor. Odgovor, a pardon imamo povredu Poslovnika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Povrijeđen je Članak 238., mislim kolegica Jelkovac vrijeđa sve nas koji smo ovdje cijeli dan, a onda i hrvatsku javnost. Pa mi se pitamo cijelo vrijeme što ovaj proračun donosi, pa mi se pitamo što donosi hrvatskim građanima, pa mi razgovaramo o tome i ne znam jeste slušali replike, evo ako niste bili prije, mi se pitamo o tome. Odgovore nismo dobili ni od ministra, ni od državnog tajnika, a bome ni od vas kolegice. Pa dajte ono, nemojte vrijeđati hrvatske građane ako već mislite nas koji smo tu cijeli dan.
Ovo ste iskoristili za repliku, dobivate opomenu. Odgovor na repliku, Grozdana izvolite.
Hvala lijepo. Hvala kolegice na tome, zaista nije mi jasno da oporba ne prepoznaje ništa od onoga što je napravljeno pa i sa ovim rebalansom, a ni onim prethodnim što se događalo jer je više nego očito da se i u prethodnom razdoblju itekako vodilo računa i o gospodarstvu i o poduzetnicima i o stanovništvu i o umirovljenicima. Da je itekako vođeno računa u uvjetima koji su bili pandemije da se reagiralo i brzo i efikasno pa kad pogledate da je preko 170.000 poduzetnika imalo potrebe za sredstvima da bi se pomoglo u vrijeme pandemije onda to već jako puno govori.
Slijedeća replika poštovani, nova povreda Poslovnika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Članak 238., pa kolegice molim vas nemojte vrijeđat oporbu ponovo ću vam reć. Dakle, mi predlažemo neke stvari, predlagali smo prije 7 mjeseci kad smo donosili ovaj proračun, ništa niste usvojili. Govorili smo o problemima u zdravstvu, govorili smo da će ovo biti problemi. Upozoravali smo na to i sad vi to rebalansirate i sad evo mi smo nekonstruktivni. E pa ako smo nekonstruktivni onda molim vas, mislim stvarno evo nemojte lagati hrvatskoj javnosti, samo vas to tražim [[Upadica: Ni vi.]]
Dobro, dobivate i drugu opomenu. Replika Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena kolegice Perić, izazovna vremena. Rekao bi da ova vlada kao malo koja u povijesti je prošla ovoliko izazova koji su stvarno donijeli puno toga na što se nije računalo i nije se moglo izračunati, od Covida pa evo i sada smo u vremenu koje je jako izazovno geostrateški gledano zbog agresije Rusije na Ukrajinu. Naravno poljoprivreda strateška grana gospodarstva i u ovom rebalansu proračuna se prepoznaje to. 200 miliona kuna je vlada rebalansirala za potrebe poljoprivrednika za pomoć pri proljetnoj sjetvi i naravno pri žetvi koja će doći. Tako da ja jesam za kritiku, ali za suvislu kritiku za ono što može unaprijediti domaći bruto društveni proizvod i na kraju krajeva ovdje se vidi ta vizija da se promišlja o onome što nas možda eventualno čeka u nekom vremenu koje ne možemo, ne možemo predvidjeti.
Da i ja sam za kritiku jer nekad kritika može potaknuti. Međutim, mi smo jako dobri svjesni što u zdravstvu itekako treba napraviti, da je potrebno i snimiti i provesti itd., međutim nalazili smo se u pandemiji 2 godine dakle kada nije bilo oportuno još i raditi neke velike promjene s obzirom na to da je cijeli svijet bio u problemima, a mi isto tako. A kad pogledamo koliko je uloženo i koliko se ulaže za mirovine, za dodatke, za ovo napomenuli ste dodatno za zaposlene, za poljoprivredu, dakle 200 milijuna nije dovoljno, reći će poljoprivrednici nije, ali je ova vlada iznašla načina kako i to osigurati i ublažiti bar djelomično sve ono što je posljedica rasta cijena energenata.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Hrvoja Zekanovića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predlagatelji, kolegice i kolege. Ja bih ovdje spomenuo dvije teme vezano uz rebalans proračuna. Prva stvar je, o njoj sam već rekao nešto u replici, pokušat ću sad malo evo, detaljnije upoznati i javnost, a i vas s tim problemom. Dakle pružatelji javnih usluga vodoopskrbe zbog iznimno velikog povećanja cijene električne energije su danas prisiljeni povećavati cijenu vode. Čuli smo danas i od kolege Bulja koji je govorio o tome i to je jedan objektivan problem. Ono, evo ja sam spomenuo npr. vodovod, šibenski vodovod koji danas pokriva čitavu Šibensko-kninsku županiju veći dio, čak i dijelove Splitske županije i da on, bit će vjerojatno da bi se zadržala ista situacija bez povećanja plaća, potrebno između 25 i 30% povećati cijenu vode zbog povećanja cijene električne energije. Ono što možda evo, kolege ne znaju i oni koji gledaju ovo, većina vodocrpilišta koristi električne pumpe za pumpanje vode za pokretanje sustava, a ako se poveća cijena električne energije, a ponudile su sada 300% veće nego što su bile, dakle 300%, onda imamo jedan problem golemi. Nije jedini trošak vodovoda električna energija, ali je značajna stavka. E sada, uveo sam ovaj nekakav dodatak za električnu energiju za umirovljenike, evo ja sad stvarno, razmišljao sam i malo razgovarao s ljudima koji su u resoru, koji bi se model mogao ponuditi. Ovo će biti jedan veliki udar na standard građana i smatram da bi se, evo, tu morao naći neki model da se i kroz, ne znam, da se možda i za građane, ne znam, možda za poduzetnike iako je za poduzetnike također, veliki problem ta cijena ograniči odnosno na neki način subvencionira. Ako je netko imao račun, ne znam, 200 kuna, minimalno će imati sada znači 260, a negdje i više. Kolega Bulj, ja govorim o vašoj temi, to je voda, poskupljenje vode. Druga stvar koju bi ja ovdje evo pozvao poštovane predlagatelje da malo vode računa, a to su uvijek one famozne cijene goriva i trošarine. Kad je cijena goriva 13 kuna, e onda imamo jako mnogo PDV-a i vidimo da se PDV zapravo sada zbog povećanja, zbog inflacije, da imamo, da se dobro PDV naplaćuje, odnosno da se puni proračun. Ja mislim da bi tu država upravo zbog toga što je evo, PDV, znači veliki bio cijene goriva mogle još utjecati na smanjenje trošarina i na smanjenje cijene goriva kroz smanjenje PDV-a na energente jer nije sada interes države da ona napuni proračun kroz cijenu goriva na teret građana i naravno poduzetnika, nego da se tu, evo ga, nađe neki balans, da se malo smanji PDV jer očito ga ima dovoljno zbog visoke cijene, pretpostavljam da ste shvatili o čemu govorim. Evo možda to, evo žao mi je što je ministar ovaj tren izašao, ali evo, to su te dvije teme. Dakle, ponovit ću, s obzirom da imam još minutu i po', cijena vode u velikoj mjeri ovisi o cijeni električne energije, ako je cijena električne energije za pružatelje javnih usluga opskrbe vodom išla 300% više, mora ići i cijena vode. To je, rekao sam primjer u šibenskog vodovoda, ako je 30%, 30-ak posto, što je veliki udar, negdje će biti i više. Šibenski vodovod ima sreću što kad je visok vodostaj u rijekama ima svoju proizvodnju električne energije, ima svoje generatore i proizvodi električnu energiju s kojima pokreće pumpe. Neki vodovodi, ja primjećujem, kod kolege Bulja to nemaju i onda će imati možda .../nerazumljivo/... i veće povećanje jer su ovisniji o električnoj energiji, evo to je stvaran problem.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Mišela Jakšića.
[[Upadica Zekanović: Zove rat u Ukrajini, kolega.]] Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Ministarstva. Kolegice i kolege zastupnici. Dakle nedugo smo imali raspravu o raspuštanju Sabora, o radu Vlade i ono što sam rekao tada, ponovit ću i danas. Osobno mislim da je ministar Marić dobar ministar, možda i najbolji u Vladi, jedino što moram naglasiti da njegov politički diskurs koji onda, naravno, diktira puno drugih politika koje se provode kroz Ministarstvo financija nije nešto što bismo bili spremni s ove strane sabornice podržati i za što bi se bili spremni zalagati jer dolazi iz nama apsolutno neprihvatljive ekonomske škole, pogotovo iz neprihvatljive ekonomske škole vezano uz trenutak u kojem danas naši građani, naša zemlja, pa i puno šire, cijeli svijet, živi. Žao mi je, isto tako, što nema i ostalih ministara jer neka pitanja koja su se i danas povela u sabornici su vezana uz sve druge ministre, pa i uz samoga premijera. Jedna od glavnih tema je zdravstvo, gdje osim bacanja jako puno brojaka, objašnjavanja da eto, nije dobro, ali se svi zajedno borimo, nismo ni jednom rečenicom čuli kako ćemo se pozabaviti tim problemom i kako ćemo ga riješiti da ne bismo doveli do kraja u pitanje funkcioniranje sustava jer znamo i sami da se to obično slama na onima koji su najugroženiji i koji si najmanje mogu priuštiti da si plate liječenje u privatnim klinikama. No, ono što bih volio posebno apostrofirati u svojoj raspravi su naše porezne politike. Dakle ova kriza je pokazala koliko imamo krhku ekonomsku strukturu, koliko nismo dovoljno napravili niti na energetskoj niti na poljoprivrednoj samodostatnosti, ali i koliko nismo u svim ovim godinama dovoljno napravili da imamo pravedan porezni sustav za koji nećemo moći reći da štiti privatni kapital i da omogućava onima koji su bogati, da imaju još i više. Nažalost danas je to tako. Imamo poreznu politiku koja se tiče poreza na dohodak gdje smo i na posljednjim promjenama omogućili da nama saborskim zastupnicima plaća ide gore 1000 kuna, a kuharicama i čistačicama u Saboru je išlo 50, 60 i rekli smo da je to jednostavno tako dobro. Naravno da nije dobro i naravno da bi bilo racionalno da više plaćaju oni koji imaju u startu više. Zanimljivo je isto, kako su se svi ministri financija do sada, dakle iz svih vlada, najviše i jedino i isključivo reformirajući porezne politike igrali sa porezom na dohodak, jedino su uvijek na kraju dana zaboravili reći građanima da to nije prihod države i da se država ne odriču nečega što je prihod općina, gradova i županija. Tu dolazimo do drugog polja da ulazimo nadamo se u Nacionalni plan oporavka i otpornosti sa jako puno projekata. Inače je zajednica općina već reagirala na određene raspisane natječaje. Većina u zajednici općina ima HDZ, potpisao je načelnik koji je HDZ-ovac i postavlja se pitanje sa ovakvim politikama prema lokalu koje će općine i gradovi pogotovo siromašniji uopće moći razmišljati o Nacionalnom planu oporavka i otpornosti i o IT-u mehanizma. Da li je možda došlo vrijeme da konačno velimo da bi porez na dobit jednim dijelom mogao ostajati tamo gdje se stvara što bi stvorilo i kompeticiju među gradovima za privlačenje investitora, ali je možda došlo vrijeme da počnemo raspravljati o porezu na imovinu i porezu na luksuz, jer danas svi znamo da u ovo doba inflacije oni koji imaju lovu bjesomučno to ukrcavaju u nekretnine. Imamo ogroman porast nekretninskog tržišta i opet dolazimo do faze da bogati kupuju, a oni koji bi možda htjeli graditi svoj prvi dom se danas ne mogu uključiti u tu tržišnu utakmicu. To je cijeli jedan set rasprava oko poreznih politika za koje vjerujem da će biti volje. Jer ako smo imali pet paketa možemo imati i šesti, ali jedino i isključivo sa namjerom da vratimo pravednost i da jednostavno i ova kriza ne napravi sve što su radile i ostale krize, da su bogatiji postajali bogatiji, a siromašniji još siromašniji. I samo za kraj s aspekta druge izborne jedinice mislim da ministar financija zna koliko nosi druga izborna jedinica u proračun. U konačnici zna koliko recimo iz Koprivnice donosi Podravka sa svojom dobiti i ostalim rezultatom u sam proračun. Smatram da i problemi koji su se pojavili na drugom kolosijeku pruge koji je vrlo važan projekt poglavito na potezu od Dugog Sela – Križevci, a postoje prijepori sa izvođačima i na nekim drugim projektima, ali i pitanje koje se postavlja zbog poskupljenja materijala oko nastavka brze ceste prema Koprivnici i Bjelovaru ne bi smjelo ispasti da je netko opet iskoristio ovu krizu, da po jubilarni stoti put Koprivnica, Bjelovar, Vrbovec, Dugo Selo, druga izborna jedinica ne dobije iz državnog proračuna apsolutno ništa. Hvala vam lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava Mire Bulja.
Šta kazati evo ovaj rebalans uglavnom najvećim dijelom se odnosi na zdravstvo. Međutim, zdravstvene usluge u Republici Hrvatskoj nisu iste na cijelom području što bi Ustav nama naložio, ali pošto Ustav nitko ne poštiva, pa ni Ustavni sud tako da to ne očekujemo ni od Ministarstva zdravstva ni od Ministarstva financija. Ja bih samo kazao što se tiče zdravstvenih usluga da su one sve gore i gore. Na žalost ja bih volio da je drugačije, to je jedan lobij, ja mogu svima ispričati o lobiju, djelomično upravljaju Viteškim alkarskim društvom i komplet zdravstvom u Sinju. Odete na pregled kod ginekologa koji radi u domu zdravlja, on vam da uputnicu jedan od ključnih ljudi valjda, on vam na primjer da uputnicu da odete na pregled kod privatnika. U gradu Sinju također je taj u Viteškom alkarskom društvu i na kraju taj isti ginekolog koji je vas je uputio iz Doma zdravlja pregledava vas u privatnika. To govorim za žene kako sustav funkcionira i to su činjenice. I to je u biti meni oporba u gradu Sinju, u biti Viteško alkarsko društvo tj. uprava ne ljudi. Oni bi htjeli i dalje ne samo zdravstvom upravljati. Evo kolega Brčić vrlo dobro zna da upravljaju cijelim sustavom i to su problemi. To su problemi, to je HDZ infrastruktura, infrastruktura HDZ-a Viteškog alkarskog društva i tako u svim gradovima vjerojatno i poglavito županija koja im to dozvoljava da cijeli sustav preuzmu i što se kaže javno i privatno. Rade u javnom sektoru, a duplu plaću dobivaju u privatnom sektoru, ali dobro to su udružene stvari. Međutim, štete koje mi imamo posljedično sada o tome ću govoriti naravno u budućem periodu, jer takvo dolazi vrijeme ispred nas da moramo govoriti istinu i smo istinu, a kolega Brčić zna da ću ja govoriti istinu i samo istinu i dokaze. I to vam je tako jel'? A što se tiče ovoga problema koji imamo ogroman problem, to je problem, ja to govorim, ja sam postavio Plenkoviću pitanje, premijeru ovdje na aktualnom satu da nas čeka jedan ogroman problem. To je poskupljenje struje za vodovode poglavito u brdsko-planinskim područjima. On je to neozbiljno shvatio. Onda ću se vratit na pitanje onoga što ga boli, pitanje Hrvata u BiH, a nije shvatio da jednostavno kad struja poskupi 500% za vodovod i odvodnju u tom trenutku dolazi lančana reakcija gdje mora poskupiti voda i krajnjem korisniku, gospodarstveniku i naravno kućanstvima. O tome je problemu govorio već duže vremena i stvarno sam mislio da će se to ozbiljno shvatiti. Jer vi ste PR-ovski napravili da ste vi najuspješniji po pitanju rješavanja problema energetike nakon ovog covid terora, ove covid diktature sa tim covid besmislenim potvrdama. Napravili ste ogroman teror i sad naravno moramo poskupiti. To su sve rezultati. Međutim, rješenje postoji, ja ću ga uskoro iznijeti. Vjerujem da me slušaju svi gradonačelnici, načelnici iz drugih područja. To rješenje je vrlo jednostavno. Ja ga sad neću iznositi, ali evo za koji dan nadam se da ćete vi dati rješenje. Znači dajem vama vladajućima vrimena da se snađete, da date rješenje. Ako ne date vi rješenje ja kao gradonačelnik grada Sinja većinski sam vlasnik Vodovoda i odvodnje cetinskog kraja, gdje se djelomično i splitsko zaleđe napaja i ja ću donijet rješenje. I ono će biti strašno jednostavno, mogu ga reći u dvi riči. Tako da vam dajem vremena da n e bi bila, a dao sam vam previše vremena. Čak sam u županiji govorio to zadnji put na Županijskoj skupštini, ali to da se odgovaralo ja uopće nisam skužio o čemu. Ali vi ste dobro to PR-ovski odradili. Da je 10% poskupljenja ako možete da saslušate ovo je vrlo bitno uvaženi predstavnici ministarstva, nije njih briga, ovi vode svoju brigu igraju igricu jel najnovija koja igrica, državni tajniče, a nova igrica dobro. Probajte. Samo bi kazao da niste poskupili struju 10% nego puno više ste građanima Republike poskupili struju to ste tili PR-ovski podbaciti nama priko toga HEP-a koji je naš, a vidite što nam radi, poglavito kada govorimo o ovim brdsko-planinskim područjima do ravničarskih gdje ćemo imati manjih problema … nemaju nit će trebati dovoljno energije. Ja rješenjem imam, evo dajem vam par dana da se snađete. Hvala.
Ima jedna replika Zvane Brumnić poštovani.
Poštovani kolega Bulj. Očekivao sam da ćete u svojoj raspravi objašnjavajući ovaj problem oko poskupljenja struje za jedinice lokalne samouprave objasniti predstavnicima ministarstva da je HEP firma u vlasništvu države koja struju proizvodi 60% na amortiziranim elektranama, znači nema nikakvog logičnog razloga za poskupljenje te struje. 25% proizvodi iz nuklearke gdje također nema nikakvog razloga za poskupljenje, tako da je država u ovom slučaju praktički mogla limitirati cijenu struje na nivou praktički cijele države. Ono što je također mogla napraviti prihod odnosno dobit koju HEP ima od milijardu i 400 milijuna u prošloj godini odnosno pretprošloj stavit u smanjenje cijene struje. Niti jednu od tih stvari nisu napravili, a država [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] je 100%-tni vlasnik HEP-a.
Odgovor.
Točno, slažem se, međutim tribaju i ima on obaveze za stranačke kampanje triba tu novca uštediti pa mora lokalna samouprava tj. opet narod u konačnici građani poduzetnici nije bitno će tribati platiti te troškove. Naravno oni su izdašni i sponzori, oni izdašne otpremnine u HEP-u, oni imaju obiteljsko nasljeđe kod zapošljavanja u HEP-u oni sve to imaju, ono je naš HEP, mislim naš, stvara energiju, ali to je nasljedna jedna tvrtka koja je bi rekla monarhija jer je sve nasljedno u njoj s kolina na kolino, međutim ja imam rješenje za ovaj problem. Ja im dajem samo vremena malo da se snađu, međutim oni ili su zbunjeni, vidio sam da su počeli … kad je Zekanović to spomenuo onda je sigurno dobio nekakav imput od nekoga ovdje, vjerojatno kolegice iz Vodica. Znači ja imam rješenje za ovaj problem 500% poskupljenja struje za vodovode u brdsko-planinskim područjima, neću vam ga se reći, evo snađite se dajem vam vremena čut ćete ga uskoro, čut ćete ga uskoro i dobro će bit upamćen, upamtit ćete ga.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Marina Lerotića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pa evo već dugo traje ova rasprava o rebalansu i ono što je bilo na neki način i za očekivati da će se najveća rasprava vodit oko zdravstva o čemu se najviše govorilo i negdje u prosincu kada smo imali ovdje raspravu o državnom proračunu za 2022.g. i to ne čudi jer kad pogledamo najveće pojedinačno povećanje rashodovne strane upravo otpada na zdravstveno, nekih gotovo 4 milijarde kuna i onaj drugi najveći problem je što nije kad bi barem mi to platili pa da su svi problemi nestali, međutim već sljedeći mjesec to će opet biti 400, 500 milijuna kuna, pa za mjesec dana poslije još 400, 500 milijarda, dvije vrlo brzo se nakupi i na sljedećem proračunu ćemo opet vjerojatno najviše debatirati o rashodovnoj strani zdravstvenog sustava. I ono što smo uvijek govorili taj problem rashoda i potrošnje države koji nikako ne možemo ujednačiti sa prihodovnom stranom odnosno nemamo strategiju kako riješiti problem rashodovne strane proračuna, a s obzirom da znanje i političke volje očito isto tako nema. Mi smo, pa ja sam gotovo godinu dana apelirao tu na početku ovog mandata kad je bio problem tvornice Bata u Kanfanaru da se proba iznać rješenje, sjećate se bio je problem sa trošarinama i evo danas drago mi je da se taj problem riješio. I danas čitam da su u ove dvije godine investirali preko 400 milijuna kuna u kapacitete proizvodnje, zaposlili dodatnih 70 ljudi i to je ono što ovoj zemlji treba. Nažalost takvih primjera je u ovom trenutku premalo i mi takve tvornice, takve industrije trebamo ne samo u Istri nego diljem Hrvatske jer tu je i kolega nedavno govorio mi smo sagradili u Slavoniji u nekom mjestu vrtić, ali pitanje je za koga smo ga sagradili. Povukli smo sredstva iz EU, ok, ali za koga? A kad govorimo o sredstvima EU to sam se htio dotaknut. Znači mi imamo situaciju da ja mislim da je bio presedan u povijesti da smo mi iz Fonda za solidarnost nismo uspjeli trebali smo negdje sredine 6. mjeseca ove godine povuć sredstva, nismo bili spremni nemamo dovoljno kapaciteta da to povučemo i onda smo uspjeli dobiti dodatan period do sredine 6. mjeseca sljedeće godine kako bismo povukli sva sredstva. U Fondu za oporavak i otpornost do sad smo raspisali samo dva natječaja, samo dva natječaja, sve što imamo na raspolaganju moramo ugovoriti u sljedeće dvije godine, a potrošiti odnosno iskoristiti sredstva koja smo ugovorili do 2026. Mi smo evo već polovica '22., vrijeme prolazi, a kad vidimo Fond za solidarnost da nismo napravili dobar posao, kad vidimo da u Fondu za oporavak i otpornost ne radimo dobar posao, kada vidimo da smo, da, znamo se pohvalit je točno je ugovorili smo preko 120% sredstava u prošloj omotnici, to je bitno, ali je puno bitnije koliko smo tih sredstava povukli odnosno potrošili, a tu smo na nekih 65%. I s jedne strane imamo indeks razvijenosti gdje kaznite nekog tko je eto malo više razvijen i to bi čak bilo ok kad bi mi potrošili svih 100% sredstava, a vi nekom gradu ili općini odbijete projekt, a s druge strane novac se ne potroši. I onda kaznite nekog ko radi ko stvara, nije to sad, ja ono mogu govoriti iz perspektive Istre od kud dolazim, ali vi imate toga i u Sjevernoj Hrvatskoj, pa imate i na kraju krajeva i grad Zagreb. I na to apeliramo i nije da smo manje solidarni, nije nama problem da ne ode negdje drugdje, ali nemojte zakidat na taj način one koji rade i koji stvaraju. I mislim to je zaista jedna ono pokušavam bit konstruktivan i dat neki primjer da se ta sredstva iskoriste pogotovo kad argumentirano navedem da probleme, da imamo ozbiljne probleme sa povlačenjem europskih sredstava jer ih imamo, to je činjenica. I bolje za nas čim prije otvorimo oči tim prije ćemo valjda uspjet riješit taj problem. Evo hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega vi dolazite iz tijela razvijenijega dijela, dolazite iz razvijenijega dijela RH govorimo o Istri, ali isto tako činjenica kad govorite o povlačenju sredstava da imamo tu problem da se sredstva ne troše, a da neke određene lokalne samouprave ne mogu dobiti. Međutim, je činjenica isto tako da bi država morala progledati da i određene jedinice lokalne samouprave nemaju ni financijske kapacitete, ni znanja, ni iskustva, niti mogućnosti uopće da bilo šta apliciraju i to je problem znači u kojem se mi vrtimo u krug. Vamo ne možemo ispuniti te obaveze, a s druge strane netko tko može ne može dobiti. A bilo bi pravično naravno da se to koliko toliko ravnomjerno izjednači da te nerazvijene općine se razvijaju namjerno da se ne koče oni koji grade, međutim u nas je sve obrnutu, u nas je uvijek nekakav začarani krug u kojem se vrte i nema rješenja, slično kao i ovo poskupljenje struje. Struja nije [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kao poskupila, a građanima će bit 500% skuplja voda. Hvala lijepo.
Odgovor.
Je slažem se kolega Bulj, nemamo kapaciteta u nekim jedinicama lokalne i regionalne samouprave koji će napisat projekt odnosno aplicirat, nema ih ni država, ali to je nešto što smo trebali vidjeti u prvoj omotnici. Mislim mi doslovno imamo situaciju da netko tko zna raditi sa europskim fondovima, pa taj nema šanse da će otić raditi u jedinicu lokalne i regionalne samouprave. Za šta? Za 7.500 kuna, gledajte neće. Zašto? Jer će zaradit tri put više kao privatnik i tu isto imamo ozbiljan problem. Znači ne samo da jedinice lokalne i regionalne samouprave imaju problem kadrova, a to i ma i država zato jesmo tu gdje jesmo i zato ne uspijevamo riješiti probleme ove koje sam govorio u svojoj pojedinačnoj raspravi.
Sljedeća replika poštovani Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, dolazite iz jedne od najrazvijenijih županija u našoj domovini i vjerujem da isto kao i svi mi koji smo i na sjeverozapadu imate i nekoliko vjerojatno jedinica lokalnih samouprava koje nisu dovoljno razvijene i kojima je problem i sa zapošljavanjem ljudi i koji imaju problema sa izradom projekata. Bez obzira na to vjerujem da je županija pritekla tim ljudima u pomoć i da su oni projekt izradili. Međutim, s obzirom na to je je Istra razvijena i zbog toga što Hrvatska ne povlači novce iz fondova, mnogi projekti koji su gotovi stoje jer jednostavno ne dolazi novac. Da li možda znate koliko projekata stoji trenutno u Istri koji čekaju da se raspišu natječaji?
Pa ovako u ovom trenutku da budem iskren ne znam koliki je točan broj projekata na čekanju, međutim sigurno da smo spremi i na razini županija, ali vjerujem da su i gradovi i općine spremne jer su već dugi niz godina smo svi zajedno u cijeloj toj priči i samo čekamo da se raspišu natječaji, međutim problem je što ti operativni programi i učinkoviti ljudski potencijali i konkurentnost i kohezija i integrirani teritorijalni programi naprosto natječaji nisu raspisani jer još uvijek očigledno traje komunikacija između Ministarstva regionalnog razvoja i eu fondova sa Europskom komisijom i tu očigledno postoje određeni problemi. Koji su to problemi? Ne znamo jer ne možemo vidjet korespondenciju, ali problemi očito postoje i očito se presporo rješavaju jer evo kao što sam rekao već je prošlo godinu i pol, a natječaja još uvijek nema.
Sljedeća replika poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani kolega. Govorili ste o eu fondovima i iskorištenosti, ne iskorištenosti, apsolutno se slažem s vašim tvrdnjama, međutim moja briga je još veća pro futuro, dakle šta će se tek događati sa NPOO-om. Naime, ne znam da li ste primijetili, međutim postoje najave, a i vidimo već prema nekim natječajima da će velika većina natječaja biti po principu najbržeg prsta. To znači da ne samo oni koji imaju najkvalitetnije projekte neće dobit nego neće niti se dobivat po indeksu razvijenosti nužno nego oni koji imaju najbolju vezu da upadnu u prvih sekundu, dvije i da na temelju toga dobe sredstva. To smo vidjeli kako funkcionira sada na natječaju za energetsku učinkovitost kada ljudi koji su se javili u prvoj sekundi su bili 750 i nekoji po redu. Dakle, smatram da je to ono što će ugroziti i ovaj plan proračuna i trošenje sredstava iz NPOO-a općenito. Hvala.
Točno, slažem se [[Upadica Sanader: Odgovor.]] Točno slažem se s vama mislim da je to veliki problem, mislim da bi trebali projekte odobravat i valorizirati ih po njihovoj zapravo kvaliteti i po tome što oni donose u zajednicu u koju će se sutra ti projekti provoditi. A sad kad ste već spomenuli taj najbrži prst i Fond za oporavak i otpornost pa ako se ne varam upravo je na Banovini bio jedan natječaj za poduzetnike po principu najbrži prst gdje su se projekti prihvatili i čak su poduzetnici dobili odluku o financiranju projekata, krenuli raditi odnosno krenuli su u svoje investicije za što su i aplicirali da bi naprosto natječaj bio poništen, pa se postavlja pitanje zašto. Da li je dobio netko tko nije trebao ili se nije prijavo netko tko je trebao?
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Željka Pavića.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, ministra nema, poštovani tajnici. Ja sam evo zbog svih tih rasprava koje su ovdje imali naši predstavnici vladajuće većine promijenio svoju raspravu u cijelosti. Prvo, čuli smo od vladajućih da osuđuju ocjene nekih oporbenih zastupnika o nesposobnosti ministara pa i vlade u cjelini. Govorimo li o nesposobnosti i nerazumijevanju i lošem sagledavanju potreba u državi od strane pojedinih ministara odnosno dijela ili cijel vlade u periodu kad se donosi proračun nama je potpuno isto. Vi to možete nazvati kako god hoćete ali rezultat je isti, vidimo ga danas. Prije nepunih 5 mjeseci vladajuća većina je rekla u sabornici pred cijelom hrvatskom javnošću da je proračun dobar, razvojan, socijalan, održiv, glasan i glasamo za takav proračun. Gdje smo danas? Kad smo vam tvrdili da taj proračun nije dobar, kad smo tvrdili da imamo problema pogotovo u resoru zdravstva te argumente niste prihvatili. Pa vi ste profulali samo na, promašili ste samo na proračunu koji je vezan za Ministarstvo zdravstva promašili ste 27% ljudi. I tvrdili se da je to u redu. 5 mjeseci kasnije, danas govorite da je, ne govorite da je to bilo pogrešno prošli puta, ne, danas govorite da je ovo pravi proračun da je ovaj proračun dobar. A mi vam ponovo govorimo nije dobar, imat ćemo ponovo rebalans zbog istih problema. Vi ćete za par mjeseci kad ćemo raditi proračun opet govoriti o istim razlozima. O ruskoj invaziji na Ukrajinu, o zdravstvu, energetici, globalnim manjkovima radne snage, o inflaciji, sve će to biti nabrojano kao razlozi za slijedeći rebalans. Pa dajte prihvatite da nešto nije dobro, da to trebamo promijeniti, da trebamo drugačije reagirati. Na priče o broju zaposlenih već sam nekoliko puta ovdje reagirao. Nemojte obmanjivati hrvatsku javnost i govoriti o broju zaposlenom na način da uzimate u obzir one koji su prijavljeni na … [[Govornik se ne razumije.]] jer to nije točno. Tamo imate veliki broj studenata, imate veliki broj ljudi koji rade privremeno na određeno vrijeme. To treba uzeti u obzir. Kad govorite o isplatama poduzetnicima u cilju očuvanja radnih mjesta budite pošteni i korektni i recite hrvatskoj javnosti koliko je od podijeljenih novaca došlo novaca iz Europe onda o tome govorite jer to nije izdvojeno iz našeg proračuna, to nismo zaradili u Hrvatskoj, to smo dobili iz europskih fondova. Tvrdnje o velikom rastu gospodarstva, čime ste ih potkrijepili? Ajmo to provjeriti na način da uzmemo javne dostupne podatke. Na način da stavimo u odnos 2020. godinu kada nas je već pogodila Covid kriza i onda vidimo da rast prihoda od PDV-a u 2022. godini u odnosu na plan prihoda za 2020. godinu obilježio rast od 28,11%. A istovremeno rast prihoda od doprinosa je 18,56%. Što vam to govori? To govori da potrošnja u Hrvatskoj nije porasla zbog toga što su nam porasle plaće nego je poraslo zbog toga što su porasli dotacije odnosno uplate iz inozemstva naših ljudi koji su iselili iz inozemstvo jer ovdje nisu mogli raditi. To su oni novci koji se danas u PDV-u izražavaju. A kad uzmemo još u omjer i u obzir ono što se desilo sa PDV-om da smo smanjili stopu PDV-a na veliki broj proizvoda što je dobro i što je kvalitetno onda nam je jasno koliko zapravo imamo rast cijena i koliko je to nepovoljno za naše građane koji ovdje žive. I ne poduzimamo apsolutno ništa. Čak se otišlo toliko daleko da se govorilo o svjetskoj krizi koja je pogodila svijet od 2008. do 2015. i govorilo se o tome da je tu nešto kriva vlada koja je bila onda na vlasti, od 2011. do 2015. Gospodo draga nemojte zaboraviti da je vaš premijer tvrdio da će svjetska kriza zaobići Hrvatsku i da po tom pitanju nije poduzeo apsolutno ništa i ostavio državu poharanu i nepripremljenu za dolazak te krize. Eto, to je prava istina o tome govorim. Danas smo opet čuli najavu o boljem životu u Hrvatskoj i da će penzije rasti 10%. Stvarno pohvalno, ali nemojte zaboraviti da je jučer bilo objavljeno da će inflacija biti 9,6%. Koliko ćemo dati penzionerima 0,4% povećanja penzije? Nećemo dati ništa.
Prva je poštovanog Domagoja Hajdukovića.
Kolega Pavić, ja vas sad stvarno molim, prestanite lagat ovaj napaćeni narod. Ovaj rebalans nije zbog rata u Ukrajini, ne nije zbog promašaja vlade, ne nije zbog nedostatka vizije, nije zbog korupcije, nije zbog činjenice da u Ministarstvu zdravlja namještaju natječaje cvjećarima i fotografima, ne, ne, ne, ne. Ovaj rebalans je vjerojatno zbog Drugog svjetskog rata, valjda još osjećamo posljedica ili zbog Domovinskog rata ili zbog korumpirane Račanove vlade ili zbog krize 2008., ali ne daj Bože da je zbog nedostatka vizije ili sluha ove vlade za nešto na što smo upozoravali. Zato molim vas, molim vas prestanite iznositi ove netočne navode, nažalost taj institut više nemamo pa vam to ne mogu podići, morao sam repliku.
Hvala, hvala poštovani zastupniče. Mislim da je svima jasno da to što sam iznio je sve apsolutno točno. Nažalost pripadnici vladajuće većine ne žele prihvatiti činjenicu da su prije nepunih 5 mjeseci promašili cifru za, samo za zdravstvo za 27%. To nije malo i to nije dovoljno, pazite to nije dovoljno, trebat će nam još toliko. Treba će nam još toliko novaca čak možda i više da bismo doživjeli kraj godine i da bismo, da bi naši sugrađani imali zdravstvenu pomoć. Bez tih novaca koje ćemo imati u slijedećem rebalansu nema zdravstva. A govorio sam o tome već ranije, nije problem samo u ovom novcu koji smo dužni veledrogerijama, problem je i u novcu koji smo dužni prema HZZO-u jer nam bolnice su veliki novac dužni prema HZZO-u zbog mjera koje su bile na snazi i jednostavno nije se moglo ispunjavati svoje zadatke odnosno poslove koje su trebali ispuniti. Samo da vam kažem jednu informaciju Specijalna bolnica [[Upadica: Vrijeme.]] u Krapinskim Toplicama dužna je 90 miliona kuna.
Slijedeća replika poštovana Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega evo i vi ste se osvrnuli na probleme sa proračunom odnosno rebalansom proračuna u zdravstvu. Interesantno mi je što zapravo nema naših kolega liječnika iz vladajuće opcije da malo hvale ovaj proračun, očito se nema što hvaliti glede zdravstva pa ih zato i nema. No, idemo se još vratiti na zdravstvo, ono što ste govorili. Vi ste IT stručnjak pa onda volim ja s vama oko toga. Dakle, informatizacija zdravstvenog sustava, tu je predviđeno 54 300 000 kuna, ali se rebalansom uopće nije ta svota ništa mijenjala. Mislite li da mi nemamo što dodatno informatizirati? Dakle hoće li ta sredstva biti dovoljna? Imamo tu jako puno posla. Znači nisu sve zdravstvene ustanove još uvijek, nemaju uspostavljeni bolnički i informacijski sustav, pitanje upravljanja lista čekanja, zatim povezivanja nalaza pacijenata, e-Karton bolesnika i uređenje zdravstvenog sustava. Imamo 209 tisuća više osiguranika nego nas je stanovnika. Kad će se to riješiti? Dakle, informatizacija zdravstvenog sustava. Hvala.
Ne znam da li ste informirani, međutim, u proteklih nekoliko mjeseci, počeli su se seliti sustavi iz bolnica u CDU. Znači u Centar dijeljenih usluga, sa ciljem da bi se smanjili troškovi informatizacije u bolnicama. Koliko će to uspjeti i koliko će to biti uspješno, stvarno ne znam, to je teško procijeniti u ovom momentu, međutim, sigurno je da Centar dijeljenih usluga nije bio namijenjen za to. Ali, s obzirom da znamo napraviti promašaj i da se tamo nisu uspostavili oni sustavi koji su se trebali, trenutno se to radi na način da se taj CDU popuni na način da se zapravo informacijski sustav iz bolnica seli u taj CDU. Ukoliko bi se centralizirale sve usluge, da to bude na jednom mjestu, to bi bilo daleko, daleko jeftinije nego da svaka bolnica to radi za sebe. Da li će te se to u Hrvatskoj uspjeti, da li će se uspjeti u tako kratkom vremenu, to je veliko pitanje. I sigurno ćemo morati uložiti puno novaca da bi nam zdravstvo bilo u cijelosti informatizirano.
Sljedeća replika, poštovana Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Ja vas moram pohvaliti, rekli ste da mi koristimo sredstva iz EU fondova. Da, mi ih vrlo uspješno koristimo za razliku od SDP-ove koalicije koja kad je bila na vlasti ni to nije znala, imali ste jako nizak postotak iskoristivosti iz fondove europskih, EU, a što se tiče naše Vlade i ono što ona radi u kontinuitetu, povećavala je plaće, povećavala je mirovine, a vi ste jedino povećavali porezno opterećenje građana, dok smo ih mi našim poreznim reformama rasterećivali. Pa mi onda recite, danas dijelite savjete, baš me zanima u kojem smjeru biste vi ovaj rebalas ... [[Govornik nije uključen.]]
Poštovana zastupnice. Nakon vaših promašaja koje ste imali prije 5 mjeseci i promašaja koje imate danas, ovaj proračun je nemoguće popraviti. Jednostavno nemoguće. Drago mi je da se koriste fondovi u mjeri u kojoj se koriste, a maloprije smo čuli kolegu Lerotića, ne koriste se. Sredstva se ne povlače i imaju problema jedinice lokalne samouprave zbog toga što se to ne radi. A vi uporno tvrdite da je sve okej. Nije okej. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa ne, ja sam dao tu stotine prijedloga. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nijedan nije prihvaćen, ali nijedan prijedlog nije prihvaćen. .../nerazumljivo/... ovoga, amandmane smo prestali pisati jer se nijedan amandman ne prihvaća. Nisu dobri, je l' da? Eto, veli Branko nisu dobri. Pa da baš nijedan ne valja, to ne vjerujem. Tako da, kolegice, ja se s vama slažem, bilo bi dobro da povlačimo sredstva, bilo bi dobro da trošimo taj novac iz EU, međutim, to se radi u maloj mjeri, a ono što se troši, on se krivo prikazuje.
Imamo povredu poslovnika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Čl. 238, pa kolegica Jelkovac, citirajući njezinog kolegu ne laže, ali ponekad ne govori istinu. Evo, sad ne govori istinu. Pa koliko puta smo mi predlagali stvari? Pa sad vam predlažemo stvari. Pa kad je bio proračun, koliko ste amandmana odbili? Pa kad smo govorili o tome na čemu ćete, morate raditi rebalans, pa na tim stvarima ga radite. Pa prestanite ponekad govoriti neistine, kolegice jer stvarno više nije korektno prema ovim ljudima koji se ovdje trude od ove države nešto napraviti.
Dobro, vi ste iskoristili ovo za repliku pa dobivate opomenu, to je vaša treća opomena. Gubite pravo riječi do kraja rasprave po ovoj temi. Odgovor. Pardon, Erik Fabijanić, replika.
Ja znam da je u takvom proračunu PDV kad se referirate na, dakle prihod proračuna, PDV, kad se referirate na naše građane koji rade vani. Ali ima još jedna stavka koja je isto tako bitna i onda se može točno i mjeriti koliko PDV-a od ljudi koji rade vani dolazi iz inozemstva, a to je ono što je ova država zaboravila raditi bez duže vremena, ali sada de facto oporezuje porez na dohodak unazad 5 godina za nešto što je mogla činiti stalno i time de facto i ugrozila samu egzistenciju ljudi koje rade vani samo zato što su propustili ljude obavijestiti da su, ako imaju prebivalište u Hrvatskoj, rade u inozemstvu, ovaj, dužni su prijaviti dohodak i u ovoj državi. Tako da je i mjerljiv je rast i poreza na dohodak, ali isto tako i PDV koji dolazi po toj osnovi koji je sigurno i veći za one koji su i odjavili svoje prebivalište u RH.
Poštovani kolega Fabijanić, hvala vam što ste me dopunili. Već smo jedanput govorili o tome i stvarno nisam to danas spomenuo u svojoj raspravi, međutim, puna su nam usta turizma, a evo, prošle godine kad smo imali podatke, za sad još uvijek nemamo podatke, u prvoj polovici godine smo imali više prihoda od doznaka od naših ljudi u inozemstvu nego što smo zaradili od turizma, a to je kasnije još i raslo. A da ne govorimo o tome koliko se novaca zaradi od strane naših ljudi koji rade u Hrvatskoj, ali rade za strane firme, koji rade online, koji su povezani preko interneta i koji zapravo rade na drugačiji način nego što su ovi koji su kod nas zaposleni. To se zaboravlja. To su silne milijarde kuna o kojima nitko ne govori. Te ljude nije zaposlila ova naša država. Nažalost. To mi je žao. Žao mi je što naši mladi odlaze vani.
Posljednja replika, poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Pavić, ja ne znam zašto se vi ljutite, ali ako netko laže, lažete vi jer mislim ne govorite neistine, istine, neistine, jer mi odlazimo s vlasti 2011., BDP izražen u milijardama kuna, 338, pa 2012. 335, pa 336 2013., pa 335 2014. Tek 2015. 344, znači nekih 5, 6 milijardi više u tom čuvenom, velikom mandatu SDP-a koji vas je na kraju izbacio van iz te stranke. Plaća prosječna u 30 godina državnosti naše jedino vrijeme kad je pala za 83 kune je bilo u vrijeme te vaše vlade koju vi hvalite. Mislim što tu? Ako vam trebaju podaci imamo sve ovdje, ne treba se lagati. Ovo je matematika, brojka egzaktna. Nemamo mi šta tu puno pričati. Pa nema ni jedne brojke od 2016. koja nije bolja od svih onih koje ste vi imali, da ne govorim o zaposlenosti, o nezaposlenima itd. Mislim imate se pravo ljutiti, bit frustrirani ali nemojte osporavati brojke koje su jasne kod dan. Mislim, nemojte lagat ljude molim vas!
Odgovor.
Imamo povredu Poslovnika.
Povreda Poslovnika Erik Fabijanić.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Dobivate opomenu. Ovo nije bila replika vaša. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Pavić. Gospodine Boriću.
Možete vi vrijeđati koliko hoćete, možete i omalovažavati koliko hoćete ali od mene niste čuli ni jednu riječ pohvale za onu vladu. Samo sam rekao činjenicu, a to je da je vaš premijer tadašnji tvrdio da će svjetska kriza zaobići Hrvatsku. To sam rekao. Da su bili tamo vrhunski rezultati nisam rekao, a ona vlada je bila isto onoliko moja koliko je bila i vaša, kao što je i ova isto toliko moja koliko i vaša. To su naše Vlade, jer bi trebale voditi brigu o nama. Nemate vi svoju Vladu, a ja svoju Vladu i samo vi omalovažavajte, vrijeđajte koga hoćete, ali iznosite barem istinu u ovom Saboru.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Erika Fabijanića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege i predstavnici ministarstva. Ne mogu ne biti empatičan prema ministru financija. Teško je napisat proračun, a još je teže napisati rebalans. I tu zbilja kako da, ja mu skidam kapu, ja mu skidam kapu. Ali način na koji vi branite taj rebalans je očajan, jer imamo političke panflete, pozivamo se na prošlost s time da tu malo nedostaje argumentirane rasprave. To je jako dobro PR-ovski, ali gledajte ja sam u pravilu kao što i rekoh tri desetljeća bio u parlamentarnoj većini koja je morala braniti proračun. Nemojte me krivo shvatiti vi ste ispod razine lokalnih HDZ-ovaca vjerujte mi, Borić zna nešto o tome. Nije lako napisat proračun, ni rebalans. Imamo neke zadane parametre, dakle a to su troškovi. I s druge strane, gledajte uvijek ova časa može biti na pol puna, na pol prazna. Da li možemo sebi priznati jednu stvar, da mi kao država imamo probleme koji su strukturne prirode. Evo svi govorimo o zdravstvu itd. Strukturna pitanja su rješiva, mora samo politika to odrediti. Dakle, da bi riješili neke stvari moramo politički se odrediti oko strukturnih reformi, da li je to zdravstvo, da li je to nešto drugo bez daljnjega. A za to treba imati političke volje. Prema tome, ako nemamo snage za strukturnu reformu, onda nam i potres i rat u Ukrajini dođu fenomenalno dobro u političkoj retorici ali lažemo si jedan drugoga, lažemo si jedan drugoga. Ja ću isto nešto vrlo konkretno. Kad govorimo o rebalansu, govorit ću o APN-u. Dakle, prekjučer je izašlo na web stranicama da je za subvencioniranje kredita osigurano u proračunu, odnosno u rebalansu 50 milijuna kuna i po matematici oni su de facto već potrošeni. Iz kojeg razloga? Jer ako imamo 2700 do sad odobrenih zahtjeva, 4200 ukupno. Kad to pomnožimo sa prosječnom vrijednosti kredita, onda smo mi tih 5 milijuna ispucali već u ovih pet mjeseci. Ispucali smo ih. E dobro, istovremeno u rebalansu imamo skidanje od 42 milijuna i 600 000 kuna. Kad bih se ja bavio retorikom i stilskim figurama, ali ne bavim se time, nešto je skinuto od ukupna sredstva kojima raspolaže APN to je nekih 540 milijuna kuna. Ono što mene interesira, baš sa tog stanovišta interesira me da li je to gospodin Marić kao predlagatelj de facto koji je pisao taj proračun rekao novome ministru daj stisni malo ovog tvog šefa APN-a da malo nešto više napravi barem što se tiče podataka iz izvršenja proračuna po pitanju prihoda po osnovi nekretnina. Tu smo malo podbacili, pa natjeraj ga da radi, pa na taj način namakni ostatak sredstava. To je jedna od varijanta. To je priča koja se može ispričati na temelju brojki, možemo ih različito pričati. E ali ja vidim ovdje jednu drugu stvar. Onda bi čovjek rekao da je ovaj rebalans na majke mi. Dakle, nakon što je već prošao i utvrđen prijedlog rebalansa, dakle citirat ću izjavu ministra, kaže s obzirom na ovako veliki broj pristiglih zahtjeva normalno, a pitanje je koliko će ih biti do konca godine, dakle tako da je već proteklo, dakle čovjek radi preko vikenda, skidam mu kapu razgovarao o pitanju s premijerom i ministrom financija i dogovoreno je kako će ta sredstva osigurati tako da ne treba brinuti o tome. Dakle, skidamo s rebalansa 42 i nešto milijuna, ali mu je, evo imamo obećanje da će se to koncem vratiti. Sada da li, interesira me baš, uzimajući u obzir i Zakon o proračunu itd. da li je će biti takvi iznosi da mogu biti da se tolerirala unutar stavaka pa da to ne moramo rebalansirati ne, ali da svi zahtjevi i da će, koji su ono proceduralno opravdani, da će, da će ovaj, da će biti ispunjeni ne jer u protivnom ovo tu je rebalans na majke mi, ne. Evo, zahvaljujem.
Evo, povreda Poslovnika poštovani Josip Borić.
Hvala lijepa, kolega Fabijanić je povrijedio Članak 238., ne znam čemu je bila potrebna ova vaša konstatacija da smo mi ovdje na razini ispod lokalne razine kao zastupnici. Mislim ja osobno zaista znam puno lokalnih naših i vijećnika i regionalnih i državnih dužnosnika itd., mislim da smo svi određenih sposobnosti i pokušat nekoga izvrijeđat na taj način, mislim što ćete vi u toj socijaldemokratskoj, šta je to stranka, udruga, ne znam, pa vi nemate ništa osim ovu državnu razinu, možda vama svi ispod vas ne vrijede, ali jednostavno je ispod svake razine da vi to izgovorite [[Upadica: Vrijeme.]] kao jedan čovjek koji je vodio i skupštine i bio političar itd. … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Dobivate, dobivate opomenu [[Upadica: Imamo dušu.]] molim vas, opomenu dobivate. Replika, Renata Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ajde maknimo se od ovih, ovakve vrste komunikacija ja isto ne podržavam takav način razgovora. Strukturne reforme, spomenuli ste ih. Danas je više puta naglašeno kako nam je potrebna ozbiljna strukturna reforma zdravstava, ali mislim da to nije dovoljno da u RH imamo strašno puno problema i da nam treba niz tih strukturnih reformi pa onda molim vas podijelite s nama šta vi smatrate da trebamo prvo raditi.
Po meni dakako bi prioritet bio ono što su najviše, najviša izdavanja u proračunu na način da se troškovi optimiziraju i racionaliziraju, ali stvar je u tome što moramo prije svega sagradit percepciju javnosti da nije baš sve bajno i da dobro funkcionira. I da toga moramo biti svi svjesni. Pa isto tako recimo npr. ako pogledate vi dnevnike tko je kriv zato što se danas opravdano možda protestiraju vozači u sanitetskom prijevozu. Vozači u sanitetskom prijevozu su vozači koji su u domovima zdravlja. Dakle, s kime, s čime, recimo Ministarstvo zdravstva de facto i nema nekakve veze. I štrajkaju znate gdje, u onim županijama gdje ta nepravda postoji. Ne znam da li znate ali u Primorsko-goranskoj županiji ne štrajkaju zato to što je to izjednačeni i zato što je to riješeno. Prema tome nije za sve kriva ni država, ali moramo svi zajedno upregnuti se zato da napravimo sustav boljim, učinkovitijim i dakako [[Upadica: Vrijeme.]] uz [[Upadica: Vrijeme.]] habanja.
Slijede završne rasprave. Prva je u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo dobro je da smo se doduše sa zakašnjenjem uočili dugovi i potreba za hitno plaćanje tih dugova u zdravstvu, da se uočilo da nedostaje 27% sredstava da bi naši sugrađani mogli dobivati i dalje zdravstvenu zaštitu, da bi mogli kupovati lijekove jer bi bez toga uskoro bili bez neophodnih lijekova. Isto tako dobro je da su se poduzeli koraci u cilju smanjenja krize sa energentima. Znamo da će se nekih otprilike 75-6 miliona uložiti za troškove punjenja Okolia, što je dobro. Isto tako znamo da će zapravo opskrbljivači dobiti onaj dio odnosno da će morati uložiti onaj dio novaca koji je potreban da se to, da se to skladište napuni. Naravno ovdje mislim prvenstveno na prirodni plin i stoga u ovom rebalansu podržavamo da se ove stavke izmijene i prilagode potrebama naših građana. Ono što ne mogu shvatiti, kako je moguće da naša država nije u stanju ništa poduzeti da bi se dostigle cijene nafte i benzina koje su kod nas više za 40 i više posto nego u Mađarskoj. Na svoju repliku ministru Mariću nažalost nisam dobio odgovor, a postavio sam pitanje tko je pogriješio u svojoj procjeni, je li to bio ministar zdravstva koji je pogrešno planirao ili su u Ministarstvu financija smanjili njegove planirane veličine. Bilo bi dobro da to danas čujemo taj odgovor pa da znamo je li ministar zdravstva u potpunosti se izgubio u svojim procjenama ili je netko unaprijed odlučio da će se usluge u zdravstvu smanjiti, a s našim sugrađanima koji imaju zdravstvene probleme što bude bude, neka odu u Sloveniju pa neka tamo traže pomoć i u ostalim državama EU. Opet ću ponoviti i pitanje što je sa sredstvima koja su trebala biti planirana i rezervirana za razvojni sporazum Sjever. Ministre ovdje se ne radi samo o ministru Fuchsu kako ste meni odgovorili jer na potpisivanju tog sporazuma je bio premijer i 7 ministara, znači to su projekti koji su vezani za 7 ministarstava. Evo ovdje imamo i naše kolegice sa sjeverozapada, čuli ste to, čitali ste, bili ste prisutni, znate što se potpisivalo međutim evo do danas nažalost od 27.12. do danas nije održan ni jedan sastanak i ne postoji ni jedna inicijativa od strane ministarstva da se taj novac stvarno i uloži u te projekte u koji se treba uložiti. Ovo vas pitam u ime stanovnika 5 sjevernohrvatskih županije koje su s veseljem pretili potpisivanje tog sporazuma, a sad se pitaju zašto je sjeverozapad i opet zaboravljen i zašto se po tom sporazumu ništa ne poduzima, zašto se ništa ne događa, zašto se ministarstvo ne odaziva na sastanke, zašto nema nikakvog napretka od potpisa do danas. Samo da vas podsjetim da tu ima izuzetno važnih projekata, neki su projekti vezani i za gotovo sve županije kao npr. izgradnja brze željezničke pruge Čakovac-Varaždin-Lepoglava-Krapina-Zabok-Zagreb tzv. lepoglavska spojnica, nema ni traga ni glasa od početka bilo kakvih aktivnosti na tom dijelu. I ono što bi županije htjele da se to što prije pokrene nažalost do sada se ne rješava ništa. Znači ovo nije ministre vezano ministra Fuchsa, ovo je vezano za drugog ministra. Vi ste danas meni odgovorili da nema ministra Fuchsa pa mi ne možete odgovoriti na ta pitanja, ali opet ponavljam radi se o 7 ministra koji su bili na potpisivanju toga sporazuma i zapravo se ti projekti odnose na 7 ministarstava. Imamo tu izuzetno važnih projekata koji su vezani i za rast gospodarstva, ima tu i obrazovnih institucija, ima tu i zdravstvenih institucija. Nemojmo zaboraviti da se ovdje radi otprilike samo za ovaj dio oko, oko ovih projekata o 15,2 milijarde kuna, nakon toga još je tu 754 miliona kuna za gospodarstvo i industrijsku tranziciju sjevera Hrvatske i još 65,5 miliona kuna za pripremu projekte dokumentacije. Znači to sve nedostaje, ja to u proračunu ne vidim, a htio bi to vidjeti i bilo bi dobro ako mogu dobiti informaciju pa vas ovim putem molim da mi pošaljete informacije što je sa tim projektima, u kojoj su fazi, na kojim stavkama se to planiralo ili se nije uopće planiralo ili se uopće ne planira. I za kraj molio bih i predstavnike vlade i predstavnike vladajuće većine da se prestanu jednostavno baviti politikantstvima, da se više ne govori o reformama koje će se navodno provesti jer znate da se neće provesti nego da se ponovo odnosno napokon počnete baviti politikom i počnete upravljati državom i državnim institucijama. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane Sandre Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicima, kolege i kolegice, znači više puta kada smo ovdje govorili o proračunu rekli smo da ono po čemu je on za nas ključan je po tome da se iz njega vidi i politika i one javne politike koje vlada želi provoditi. Vrlo jasno se vidi čemu ova vlada daje prioritet, a čemu zapravo oduzima neku mogućnost razvoja. U tom smislu mada su moje kolege i kolegice već govorili o pojedinačnim stavkama i pojedinačnim problemima, ja ću reći nešto o amandmanima jer i naši amandmani isto tako izražavaju i našu politiku i što mi smatramo prioritetom. Tako primjerice tražimo da se poveća izdvajanje za pomoćnike u nastavi i to sa 29 na 35 miliona kuna ukupno iz razloga što već gotovo 8 godina se pomoćnici u nastavi financiraju iz ESF-a Europskog socijalnog fonda i u međuvremenu je broj učenika koji trebaju tu vrstu asistencije kao i broj pomoćnika višestruko narastao. Standardi koji su postavljeni tokom ovog niza godina sada su postali zaista vrijedan dio obrazovnog sustava i bitan su iskorak i u inkluzivnosti i u izjednačavanju obrazovnih i društvenih šansi naših učenika. Iz tog razloga smatramo da je nužno povećati ovaj iznos jer mnoge jedinice lokalne samouprave nemaju financijski kapacitet da samostalno financiraju rad potrebnog broja pomoćnika u nastavi pa onda imamo i velike regionalne razlike gdje ta usluga dostupna, a gdje nije u slučaju da nemamo zapravo dovoljno sredstava iz državnog proračuna. Druga stvar iz koje se također vidi ono čemu dajemo mi prioritet kao javnoj politici jest da tražimo povećanje sredstava za projekte civilne zaštite sa 2,8 miliona kuna na 42 miliona kuna. Iz razloga što je jasno da nas najveće ugroze, najveće ugroze jesu vezane uz klimatske promjene i jesu vezane uz poplave, požare i druge dakle nepogode kojima svjedočimo već dugi niz godina. U tom smislu cjelokupni kapacitet civilne zaštite trebamo jačati i trebamo u njega ulagati. Također želimo naglasiti da posebno male jedinice lokalne samouprave nisu u mogućnosti razvijati dakle sustave koji doprinose civilnoj zaštiti i daje iz tog razloga ovo povećanje apsolutno nužno. Također tražimo da se provedba Nacionalnog plana suzbijanja korupcije sa 16,5 tisuća kuna poveća na 2 milijuna kuna. Ne smatramo niti da je 2 milijuna kuna dovoljno, ali ili brišite dakle tu stavku iz proračuna ili jer zbilja 16 hiljada kuna ovak napisat da se daje za provedbu programa suzbijanja korupcije u državi u kojoj je korupcija percipirana kao najveći problem je zbilja smješno ili ćemo dati ozbiljne novce za to. E sad dolazimo do jednog fenomenalnog, fenomenalne pojavnosti u našem proračun koja zaista odražava stanje uma našeg ministra Banožića. Dakle, evo samo da vam kažem kako on vidi politiku obrane RH. Za razvoj cyber sposobnosti hrvatske vojske predložio je da se izdvoji 8,5 milijuna kuna, dok primjerice za duhovnu skrb traži 10,5 miliona kuna. Evo ljudi to vam sve govori, to vam sve govori gdje se Hrvatska nalazi i u kojem stoljeću se nalazimo. Dakle, cyber sigurnost i cyber napadi danas su jedno od najvećih i najrealnijih prijetnji koje imamo i to, i to imate u izvještajima i MORH-a i SOA-e i VSOA-e, ali ne mi ćemo dati dakle više za duhovnu skrb nego za razvoj cyber sigurnosti. U tom smislu naravno ide i naš amandman. Također tražimo da se poveća sa 3 miliona kuna na 13 miliona kuna unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji, a da se ta sredstva uzmu sa administrativne potpore Sveučilištu obrane i sigurnosti. Zašto Sveučilištu obrane i sigurnosti? Ne znam jel se sjećate kad je ministar Banožić predstavljao ovdje taj projekt tog sveučilišta rekao je da za njega nisu potrebna proračunska sredstva. Kak su sad potrebna proračunska sredstva? I to toliko sredstava koliko je predviđeno proračunom. Jednako tako tražimo i da se sredstva daju za uvođenje građanskog odgoja i obrazovanja, a smanje, smanji potpora Hrvatskom katoličkom sveučilištu u Zagrebu to bi isto pokazalo šta je politika 21. stoljeća ove vlade. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovanog zastupnika Marina Mandarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre zajedno sa suradnicima. Evo na samom kraju obećajem da neću svih pet minuta iskoristiti da malo ranije možemo danas i otići pogotovo uvažavajući sve vas koji ste cijeli dan ovdje bili u sabornici i pratili ovu raspravu. Evo ga, prvi rebalans ovogodišnjeg proračuna ja bih rekao ništa novo, nešto što smo otprilike gledali i prethodnih godina, možda nešto što možemo očekivati i idućih godina. Prihodi povećavaju se za preko šest i pol milijardi kuna. Ako ćemo malo samo o strukturi, naravno veseli to što se povećavaju porezni prihodi koji jesu glavni prihodi bilo kojeg budžeta. Kad gledamo porez na dobit planirani prihod od poreza na dobit povećava se za nekih 900 milijuna kuna. Naravno da on ocrtava i određenu povećanu gospodarsku aktivnost, odnosno očekivanu gospodarsku aktivnost. Što se tiče povećanja PDV-a i ministar je objašnjavao, a i bilo je danas rasprave da li je razlog tomu povećana inflacija pa to što su osnovice za obračun poreza porasle ili gospodarska aktivnost. Ministar je i na odboru jučer spominjao, vjerojatno je to kombinacija jednoga i drugoga. Nije to samo inflacija. Ima tu i pojačane gospodarske aktivnosti. Naravno to se vidi i kroz povećano i zapošljavanje i rast plaća, što se onda opet ocrtava na povećanim planiranim prihodima od doprinosa. Veseli i milijarda kuna planiranih više od EU sredstava. Što se tiče rashoda, naravno najviše je bilo riječi o zdravstvu. Ministar je jasno rekao dok god se strukturno ne riješi zdravstvo imat ćemo otprilike istu priču. Teze o tome da je promašeno inicijalno u planiranju proračuna za ovu godinu kad smo ga jesenas donosili za nekih 27%. Ne bih se s time složio. Jasna je zapravo i logika i politika Vlade, odnosno nadležnog ministra koji svake godine pri proračunu zapravo koliko je to u njegovoj mogućnosti pokušava da tako kažem zauzdati što je više moguće, a onda kako godina ide onda slijede naravno rebalansi koji su nekako odraz i događanja kroz godinu. Tako da osim povećanja sredstava za zdravstvo, za mirovine, naravno imamo povećanje sredstava uzrokovane opet nekom neprilikom, naravno situacijom u Ukrajini ruskom agresijom. Kad sam jesenas na završno govorio isto o proračunu također da sam se osvrnuo na potencijalne rizike imali smo corona virus u jeku, tinjajuću inflaciju i nekako smo svi zazvali da to bude to. No, eto ti vraga u drugom mjesecu tko bi rekao da će se zaratiti, pa problemi sa energentima. Nitko to nije očekivao. Naravno na Vladi je i na ministarstvu da se tome prilagodi i da odgovori. I onda opet imamo one mjere za energente koje su proljetos, rano proljetos donesene i to vidimo zapravo rezultate toga u ovogodišnjem proračunu. Drago mi je da opet vidim rast plaća javnih službi za 4%, naravno treba osigurati sredstva i za to. I dalje odgovorno tvrdim da u javnim službama niske su plaće, puno niže nego što su u realnom sektoru. I problem je zapravo zadržati i pridobiti najkvalitetnije ljude u državnu, u javnu službu. Znam to iz primjera lokalne samouprave i uvijek ću biti za povećanje plaće koliko god to dopušta proračun. Veseli me 104 milijuna kuna povećanje proračuna za sport. Sport nekako znamo koliko nam je bitan i koliko se volimo uvijek time pohvaliti i svako povećanje naravno da je za pohvalu. Samo ću se ukratko osvrnuti. Bilo je ovdje pritužbi kako je za rast cijena energenata, za inflaciju da je to zaslužena Vlada, odnosno greška Vlade, a kada je nešto dobro, kad rastu plaće, kad rastu zapošljavanja da je to rezultat tržišta. Potpuno pogrešno ja bih rekao, ne možemo reći da mjere politike ove a i prethodne Vlade nisu zaslužne za povećanje plaća i za povećanje zapošljavanja. I kratko samo još što se tiče Zakona o izvršavanju proračuna. Ne bih rekao da je to nevidljiv zakon, zakon koji inače prolazi ispod radara. Ja bih rekao kako kome vrlo bitan zakon zapravo koji možemo promatrati i kao neka uputstva za uporabu proračuna, modernizira se, olakšava postupanja. Evo toliko. Hvala od mene. Klub HDZ-a podržava. A skratio! [[Upadica: Cijelu sekundu!]]
Evo sa ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u jutro u 9,30 Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva. SJEDNICA PREKINUTA U 19,44 SATI