Доброго ранку шановні народні депутати та гості Верховної Ради! Прошу народних депутатів підготуватися до електронної реєстрацію. Нагадую, після початку реєстрації необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до кінця реєстрації, тобто до появи результатів на табло. Шановні колеги, готові реєструватися? Прошу народних депутатів реєструватися. [[10:04:31]] В залі 117 народних депутатів. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження у наших колег народних депутатів України Лариси Миколаївни Білозір. Давайте привітаємо. [[Оплески]] А також Олега Романовича Марусяка. Привітаємо Олега Романовича. [[Оплески]] Міцного вам здоров’я, натхнення і подальшої праці на благо України. Шановні колеги, у засіданні Верховної Ради України бере участь Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль та члени Кабінету Міністрів України. Прошу привітати. [[Оплески]] Відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України в п’ятницю з 10 години проводиться "година запитань до Уряду". За пропозицією депутатських фракцій і груп сьогодні уряд буде відповідати на запитання про тарифи і ціни на комунальні послуги для населення України та надання субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам для надання пільг та житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг. Шановні колеги, пропонується наступний порядок проведення "години запитань до Уряду": виступ Прем’єр-міністра України з визначеної теми – до 20 хвилин, відповіді Прем’єр-міністра на запитання від депутатських фракції – до 21 хвилини, відповіді Прем’єр-міністра та членів уряду на запитання від народних депутатів – до 20 хвилин, це 1 хвилина на кожне усне запитання і 2 хвилини на відповідь. Немає заперечень? Немає. Тоді, шановні колеги, на трибуну для виступу запрошую Прем’єр-міністра України Дениса Анатолійовича Шмигаля. Будь ласка, Денис Анатолійович.
Шановний пане головуючий, шановні пані і панове народні депутати, шановні українці, доброго дня! Почну свій виступ з головного виклику, який стоїть зараз перед усіма гілками влади – це протидія пандемії коронавірусу. Кожного дня ми бачимо зростання кількості захворілих та кількості госпіталізованих. Тому на цьому тижні було прийнято рішення про запровадження на всій території жовтого рівня протиепідемічної небезпеки, посилення карантинних обмежень – це вимушений необхідний крок, аби загальмувати поширення нової хвилі та захистити людей. Ми активно готуємо лікарні та нашу медичну систему, маємо 3 хвилі медзакладів, близько 90 тисяч ліжкомісць для хворих на коронавірус. Перша хвиля лікарень – це більше 35 тисяч ліжок, які практично на 100 відсотків забезпечені киснем. Маємо напрацьовані та ефективні протоколи лікування, а також інноваційні ліки для хворих на COVID-19. Ми як суспільство та країна мусимо зрозуміти головне: вакцинація – це єдиний шлях для подолання пандемії в нашій державі. Закликаю всіх і народних депутатів також, всіх українців не зволікати з вакцинацією. Кожен може прийти і отримати вакцину, захистити себе і своїх близьких від хвороби і найголовніше – від потрапляння до лікарні. Вакцини працюють, вони захищають людей від тяжкого перебігу хвороби та смерті. Більше 98 відсотків всіх, хто лежить на даний момент у лікарнях з синдромом COVID – це невакциновані люди. Ці цифри – наочний приклад того, що вакцини працюють і захищають. Від початку вакцинальної кампанії щеплено 6,5 мільйона українців, з них повністю вакциновані та отримали дві дози понад 5,3 мільйона українців. Загалом проведено майже 12 мільйонів щеплень на сьогоднішній день. Для забезпечення безперервного процесу вакцинації Україна регулярно отримує нові партії безпечних вакцин, в найближчі місяці ми очікуємо щотижневі поставки по майже пів мільйонна доз вакцини Pfizer, окрім того маємо налагоджену інфраструктуру для її розповсюдження і забезпечення холодового ланцюга. Наразі в Україні зберігається понад 10 мільйонів вакцин, а це означає, що абсолютно всі наші громадяни мають доступ до безпечної вакцини. Завдяки безпосередній участі Президента, уряду, наших дипломатів, народних депутатів ми змогли забезпечити наявність одразу чотирьох найкращих вакцин для українців. Тому я закликаю всіх громадян, і до речі, ще раз повторюю, і народних депутатів, вакцинуватися і захистити себе, і своїх близьких і рідних. Для уникнення спекуляцій додам також, що жовтий рівень небезпеки не означає зупинки освітнього процесу. Навчальний процес буде продовжено, садочки працюють, спеціальні заклади освітні працюють, молодші класи навчаються очно. Наступне, не менш важливе питання, яке традиційно викликає багато уваги і багато спекуляцій, і часом відвертої брехні, – це питання опалювального сезону і тарифної політики. За ініціативи Президента України, уряд розробив чіткий план, який складається з п’яти дуже зрозумілих прорахованих кроків. Я коротко озвучу їх спочатку, а потім пройдуся деталями і цифрами по кожному пункту. Отже, перше – тарифи на газ для населення незмінні. В травні ми запустили річний продукт для людей, де ціна на весь рік складає менше 8 гривень. Незалежно від коливань ціни на біржах чи хабах, ця ціна не змінюється весь опалювальний сезон, тобто практично до кінця квітня 2022 року. Ще раз, у нас стабільна ціна, менша 8 гривень за кубічний метр. Хоча в цей же час у Європі ціна на хабах перевищує вже подекуди 25 гривень за кубічний метр. Друге. Тарифи на тепло та гарячу воду незмінні, ці тарифи встановлює місцева влада. Ми забезпечили всі умови, аби підвищення тарифів не було і будемо на цьому наполягати. Державна компанія НАК "Нафтогаз України" пропонує трирічний контракт по 7 гривень 42 копійки за куб газу для цього опалювального сезону. Ця ціна так само не буде збільшуватися і не залежить від ситуації на біржах. Тому ще раз підкреслюю, у місцевих керівників немає об’єктивних підстав підвищувати ціни і тарифи на тепло та гарячу воду. Тарифи не повинні зрости відносно попереднього опалювального сезону. Вже 70 відсотків теплокомуненерго уклали трирічні контракти з Нафтогазом. Зі свого боку, уряд працює над питанням компенсації для теплокомуненерго різниці в тарифах за попередні періоди, а також питанням реструктуризації тієї заборгованості, яка існує на цих підприємствах. Понад 30 мільярдів гривень буде перераховано теплокомуненерго, аби цю різницю компенсувати. Заяви про те, що уряд когось залишає сам-на-сам із проблемами – це популістична риторика, яка не має відношення до реальності. Третє. Уряд знизив тарифи на електроенергію для 80 відсотків домогосподарств з 1 жовтня цього року. Тариф складе 1 гривня 44 копійки для тих хто споживає менше 250 кіловат на місяць. Для тих хто споживає більше, тариф залишиться без змін. Так само не будуть зростати тарифи на електроопалення. Четверте. Уряд разом з колегами народними депутатами запропонував додатково цього року виділити 12 мільярдів гривень на програму субсидій. Субсидії отримають всі хто їх дійсно потребує. Близько 3 мільйонів домогосподарств будуть їх отримувати в опалювальному сезоні. До початку опалювального сезону у нас абсолютно вистачає коштів на всі ці виплати, жодної заборгованості по субсидіях немає. Всі, хто потребує субсидій на оплату комунальних послуг, їх отримають, і ми нормативно не визначаємо, що це має бути конкретна кількість родин. Наша стратегія – надати субсидії всім, хто їх реально потребує. П’яте. Україна готова до опалювального сезону. Технічна готовність регіонів складає вже більше 90 відсотків. Запаси газу в підземних газосховищах України перевищили 18,5 мільярда кубічних метрів. Для порівняння у 2018 році запаси на середину жовтня були 17,1 мільярда кубічних метрів, в 2017-му – 16,8 мільярда. Тому зараз у нас абсолютно планомірна йде підготовка до збільшення запасів, так само як і минулого року, ми спокійно пройдемо цей період, і вся країна буде з теплом. Я назвав п’ять ключових пунктів, які стосуються опалювального сезону, тарифної тематики, тепер деякі додаткові деталі і цифри, які дадуть змогу парламентарям, українцям зрозуміти ту дорожню карту, по якій іде уряд станом на сьогодні. Те, що ми бачимо з цінами на газ на європейських біржах – це енергетична війна, яку Газпром розв’язав для шантажу і введення в експлуатацію "Північного потоку-2". Це очевидний факт, який підтверджується із зменшення експорту зі сторони російського монополіста у порівнянні з попередніми роками, і відмовою від бронювання додаткових потужностей української газотранспортної системи. Спотова ціна на європейських біржах досягнула рекорду за всю історію і сягає більше 25 гривень за кубічний метр у перерахунку. Ще восени та влітку цього року ми розуміли ті ризики, які несуть такі дії країни-агресора, і для того, аби забезпечити стабільне проходження опалювального сезону, захистити людей від коливання цін на газ, ми зобов’язали всі газопостачальні компанії і запровадити річний продукт, і автоматично перевести на нього всіх споживачів. Тому з 1 травня ціна на газ, наприклад, Нафтогазу складає 7 гривень 96 копійок за кубічний метр газу разом з ПДВ. Ця ціна залишається без змін у жовтні, у січні, у лютому, як я вже казав, протягом цілого опалювального сезону. Люди будуть розуміти, скільки буде коштувати газ взимку і будуть розуміти свій бюджет на комунальні послуги. Ще одне питання, яке наразі значною мірою політизується – це питання тарифів на тепло та гарячу воду. Абсолютно логічно, що житлово-комунальним господарством на практиці має займатися місцева влада. Саме тому тарифи на тепло і гарячу воду встановлюють органи місцевого самоврядування. Це правильна світова практика. Важко уявити, щоб у Великобританії, Австрії чи Канаді уряд встановлював тарифи для кожного міста або містечка. Правильна формула – це, коли уряд формує стратегію, дає інструменти місцевій владі ефективно реалізовувати цю стратегію на практиці. Саме так ми і зробили. Для того, аби органи місцевого самоврядування не підвищували тарифи на тепло і гарячу воду Нафтогаз запропонував для підприємств теплокомуненерго трирічний контракт з постачання газу. В ньому передбачена ціна на рік з червня 21-го року по травень 22-го року в розмірі 7 гривень 42 копійки за метр кубічний газу в межах об’єму, який споживає населення. Нафтогаз Трейдинг у своїх трирічних контрактах пропонує газ для тепловиків, які обслуговують населення навіть дешевше ніж зараз враховано в структурі тарифу на тепло в деяких містах. Тобто деякі міста мають сьогодні дорожчий газ в структурі тарифу, ніж той, який закладений в трирічному контракті на цей опалювальний сезон. Перевага передачі прийняття рішень про тарифи на місця в тому, що кожен орган місцевого самоврядування може гнучко підійти до формування тарифу, диференціювати його для різних категорій споживачів, врахувати власні особливості, що випливають із стану обладнання та мереж, заможності громадян, достатності альтернативних джерел енергії. Звісно, в цій ситуації найбільше виграють ті громадяни, що опікувалися своїми інфраструктурними, ті громади, вірніше, і громадяни, які опікувалися своїми інфраструктурними об’єктами заздалегідь. Місцеві органи самоврядування вже зараз мають всі достатні повноваження для формування диференційованих тарифів на тепло в залежності від категорій споживачів. Платники податків не повинні з державного бюджету покривати неефективність окремих теплокомуненерго і їхніх керівників, а відповідальність місцевих керівників тепер – чітко слідувати за цим процесом. Окремо варто зазначити, що уряд виконує свої зобов’язання щодо меморандуму з місцевими головами, який був підписаний взимку цього року. Відповідно до Закону 1639 створено територіальні комісії та визначено методику визначення різниці в тарифах, зокрема на тепло та гарячу воду. Ця різниця за борги теплокомуненерго, які будуть верифіковані, після чого ТКМ зможуть отримати компенсацію, як я вже казав, понад 30 мільярдів гривень. Ці кроки дозволять оздоровити їх фінансовий стан та здійснити модернізацію. Місцева влада отримає інструмент, завдяки якому можна збалансовано вирішити питання з тарифами. Закриваючи питання тарифів, відзначу, що важливі моменти є також щодо субсидій. Зміни до бюджету, які проголосовані в першому читанні, передбачають збільшення коштів на програму субсидій на 12 мільярдів. Ті кошти, які є зараз, їх абсолютно спокійно вистачає до початку опалювального сезону, жодної заборгованості по субсидіям у нас немає. Майже 3 мільйони домогосподарств будуть отримувати субсидії в опалювальний період. У травні уряд запровадив нові правила отримання субсидій, які передбачають їх повну монетизацію, а також більш справедливий підхід для їх одержання. 85 відсотків громадян отримали перепризначення автоматично, а інші мали подавати відповідні заяви для їх підтвердження. Такі зміни спрямовані на забезпечення справедливого підходу до фінансування житлових субсидій, яке проводиться за рахунок коштів державного бюджету, а значить, сумлінних платників податків. Цього року уряд також спростив процедуру призначення субсидій, тепер їх строк призначення не 30 днів, а 10 днів. Тому ще раз для всіх підсумую. Тарифи на тепло і гарячу воду не повинні зростати, ми для цього місцевій владі допомагаємо і готові підставляти плече і надалі. Ціни на газ зростати не будуть. Тарифи на електроенергію будуть з 1 жовтня зменшені для переважної більшості громадян, а для решти залишаться незмінними. До опалювального сезону країна готова. В цьому році ми дуже системно підішли до всіх цих питань, адже розуміємо, що тарифна тематика – це не тільки про енергетику, але також про справедливу соціальну політику. Уряд збільшує соціальні виплати та пенсії. За останні пів року були підняті і прийняті наступні програми зростання виплат. Індексація пенсій для майже 9 мільйонів пенсіонерів на 11 відсотків, індексація пенсій працюючим пенсіонерам, доплати по 2 тисячі гривень для військових пенсіонерів щомісяця, збільшення пенсій на 2-2,5 тисячі гривень для чорнобильців по інвалідності. З 1 жовтня запускаємо вперше в історії доплати для пенсіонерів старше 75 років по 400 гривень. Прийняли рішення, що з жовтня наступного року доплати по 300 гривень будуть також отримувати пенсіонери старше 70 років. Нагадаю, що минулого року ми зробили доплати по 500 гривень пенсіонерам старше 80 років. І це також вперше така програма запрацювала за ініціативи Президента України. Насправді, перелічені кроки – це лише частина того, як уряд працює для покращання соціального забезпечення наших громадян. Ми дуже відповідально і системно підходимо до цього процесу. Окремо хотів би також зупинитися на питаннях стосовно проекту Державного бюджету на наступний рік. Бюджет визначає чіткі пріоритети державної політики на 22-й рік. Це безпрецедентне збільшення видатків на медицину та медиків. Це збільшення видатків на освіту. Покращення соціального захисту, зміцнення обороноздатності країни, зростання економіки. Уряд подав цей документ вчасно, і так само сподіваємось на його ухвалення в парламентській залі вчасно. Це питання надзвичайної важливості, адже від вчасного ухвалення кошторису залежить забезпечення основних соціальних програм та підтримки українських громадян, в тому числі у період опалювального сезону. Сподіваюсь на конструктивну дискусію і впевнений, що спільно нам це вдасться. Більш детально про основні показники та новації. Бюджет вперше за всю історію незалежності розроблявся на основі трирічної Бюджетної декларації – це нова системна практика бюджетного планування, яку використовують усі розвинені країни. Головний кошторис також був сформований з урахуванням стратегічних документів уряду, Національної економічної стратегії, а також фундаментальних програм Президента України та програмних векторів, започаткованих Верховною Радою України. Бюджет реалістичний, збалансований, направлений на розвиток та модернізацію нашої країни. Пріоритети документа можна наочно побачити по закладених в ньому цифрах і параметрах. Доходи і бюджети зростуть на 162 мільярди до 1 трильйона 278 мільярдів гривень. Видатки встановлять 1 трильйон 466 мільярдів – плюс 103 мільярди гривень до цього року. Дефіцит бюджету зменшиться до 3,5 відсотка із запланованих цього року 5,5 процента. Інфляція уповільниться до 6,2 відсотка. Державний борг зменшиться до 50,8 відсотка від ВВП, у 2021 році цей показник очікується на рівні 56,9 відсотка. Зростання реального ВВП очікується на рівні майже 4 проценти, що буде рекордним показником за останні 10 років. Одним з головних пріоритетів є трансформація медицини та підтримка наших медиків. Сума на медицину, відносно 2019 року, збільшено майже вдвічі. На Програму медичних гарантій планується виділити безпрецедентні 158 мільярдів гривень, що на 34 мільярди більше, у порівнянні з цим роком. На боротьбу з коронавірусом планується спрямувати приблизно 22 мільярди гривень, що на 5 мільярдів більше ніж цього року. За ініціативи Президента буде забезпечено збільшення зарплат українським лікарям, які продовжують стояти на передовій боротьби з корона вірусом, і мінімальна заробітна плата медичного працівника буде 20 тисяч гривень, а молодшого медичного персоналу, середнього медичного персоналу – 13 тисяч гривень. Середня заробітна плата лікаря при таких показниках буде 22,5 тисячі гривень, не менше, а медсестри – не менше 14,5 тисячі гривень. Це фактично в рази більше ніж три роки тому. На оборону та безпеку заплановано 5,95 відсотка від ВВП – рекордний за всю історію рівень коштів. Більш як 15 мільярдів гривень – на забезпечення житлом, більше 30 мільярдів гривень на техніку і озброєння, додаткові 11 мільярдів на підвищення виплат військовим. Суттєве збільшення видатків також буде на освіту, інфраструктуру, цифровізацію, соціальні програми, підвищення пенсій, підтримку бізнесу. Зокрема на будівництво доріг уряд пропонує ресурс знову більше 120 мільярдів гривень. Витрати на освіту в зведеному бюджеті становлять більше 7 відсотків від валового внутрішнього продукту. В наступному році передбачається збільшення видатків майже на 7 мільярдів гривень і на зарплати вчителів додатково пропонується виділити більше 8 мільярдів гривень. Продовжуємо реформу Нової української школи, на яку буде виділено 1,4 мільярда, закладено кошти на інклюзивну освіту та на реформу шкільного харчування. Програма зможе охопити більше 3 тисяч шкіл. Вперше з 17-го року плануємо збільшити стипендії українським студентам. Відтепер мінімальний рівень стипендії в закладах вищої освіти сягатиме 2 тисячі гривень (плюс 700 гривень), в закладах професійно-технічної освіти – 1 тисяча 250 гривень. І багато інших нововведень в цьому бюджеті. Уряд і надалі реалізовуватиме програму Президента України "Велике будівництво" для будівництва. Відновлення 100 відсотків доріг державного значення – це наша ціль. Продовжуємо підтримку регіонів, загальний ресурс місцевих бюджетів складе майже 590 мільярдів гривень. І крім цього, на реалізацію інвестиційних проектів планується виділити також доволі великі гроші. Ми співпрацюємо з міжнародними організаціями, зараз триває місія МВФ. Очікуємо надходження траншу макрофінансової допомоги. Хотів окремо подякувати за прийняття законопроектів, які.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до запитань до Прем’єр-міністра України від депутатських фракцій і груп. Прошу записатися на запитання. Слово надається народній депутатці України Климпуш-Цинцадзе Іванні Орестівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Софії Федині.
Софія Романівна Федина, будь ласка.
Пане Прем’єре, скажіть, будь ласка, як ви збираєтеся виконувати 142 статтю Конституції, яка передбачає, якщо ви щось вимагаєте від місцевих бюджетів, то маєте дати їм на це кошти? Я, зокрема, у контексті врегулювання тарифів на місцях, оскільки ви переклали саме на місцеву владу це питання. Друге. Чому тарифи для бюджетних організацій та ОСББ, які мають власні котельні, складають 20-25 гривень за кубометр? Люди в шоці, і це абсолютно неприйнятна ситуація. Як ви збираєтеся це вирішувати? І третє комплексне питання. Чому в новому бюджеті не закладені достатні кошти для субсидій? Тому що насправді критично мала сума, так само як і критично мала сума закладена на зарплати лікарям на рівні цього року. Як ви збираєтеся їм давати 20 тисяч зарплати, якщо в бюджеті це не передбачено?
Отже, перше. Тарифи формуються, я вже казав, так як і у всіх розвинених країнах (в Канаді, Австрії, кругом, у всій Європі), тарифи формуються органами місцевого самоврядування. І відповідно формування відбувається підприємствами теплокомуненерго, які мають проваджувати свою діяльність. Там, де місцеві бюджети не можуть самостійно підтримати теплокомуненерго з об’єктивних причин, звичайно, я вже наголошував, уряд і, я впевнений, парламент готові підставити плече відповідними субсидіями, дотаціями, субвенціями. Тобто всі ці інструменти присутні, існують, і ми ними користуємося. І в перемовинах з головами міських громад ми даємо певні пропозиції тим, хто дійсно цього потребує, оскільки, наголошую, є міста, в яких ціна на газ в тарифах на сьогоднішній день є більшою ніж та, по якій НАК "Нафтогаз" готовий їм постачати газ по трирічному контракту. Стосовно інших напрямків ведеться зараз робота профільним міністерством для того, щоб всі люди цей опалювальний сезон пройшли спокійно і мали змогу отримувати газ по реальних цінах. Стосовно передбачених коштів на субсидії. У наступному році передбачено 41 мільярд гривень в бюджеті, що майже на 6 мільярдів більше, ніж цього року. Цих коштів також ми плануємо, що буде повністю достатньо за розрахунками міністерства. Відповідно, якщо до кінця року ми будемо бачити, що люди потребують більше субсидій, ми з вами разом будемо приймати рішення з переконання бюджету додавати. Так як це було і минулого року, і цього року. Стосовно заробітних плат медиків. Я вже наголошував, абсолютно безпрецедентне збільшення бюджету на медичні потреби, де повністю за розрахунками вистачає заробітних плат для медиків і середнього медичного персоналу. Я вже казав, середня заробітна плата буде складати 22,5 тисячі і 14,5.
Дякуємо. Ярослав Железняк, фракція "Голос", будь ласка.
Прошу передати слово членкині нашої фракції Інні Совсун.
Із задоволення передаю слово членкині вашої фракції Інні Совсун. Будь ласка, пані Інно.
Інна Совсун, фракція "Голос". Пане Прем’єр-міністре, маю два запитання до вас і дуже прошу відповісти на обидва. Питання перше. Сьогодні в засобах масової інформації з’явилася новина про те, що НАК "Нафтогаз" звернувся до уряду з проханням виділити додаткові кошти на закупівлю газу. Вказується на дві причини, чому така потреба з’явилася: це зростання цін в Європі, але також штучне заниження цін для споживачів тут в Україні. Прошу прокоментувати цю ситуацію. Причини цієї ситуації? Яким чином ви плануєте реагувати? Друге питання – це питання, про яке я з вами неодноразово вже спілкувалася, щодо встановлення кисневих станцій. Я вже знаю, що 1 вересня Міністерство охорони здоров’я звернулося до вас, вказавши, що їм не вистачає 1,1 мільярда для встановлення кисневих станцій. В середу на уряді ви сказали, що необхідно терміново виділити 395 мільйонів на встановлення кисневих станцій. Прошу прокоментувати, чому нічого не було зроблено за все літо в цьому питанні? Дякую.
Отже, стосовно НАК "Нафтогаз". Я вже коментував: 18,5 мільярда кубів газу закачано в сховища цього року, це більше ніж в попередні роки на цей період. Планова діяльність продовжується. За інформацією голови НАК "Нафтогазу" коштів Нафтогазу для планової діяльності абсолютно достатньо. Ліквідність на рахунках є, кошти на рахунках Нафтогазу присутні, ліквідність здійснюється. Дійсно, доволі великі суми були спрямовані НАК "Нафтогазом" на забезпечення закачки газу в сховища, і це природній процес для цього часу. В подальшому, звичайно, НАК "Нафтогаз" буде проводити планову діяльність у відповідності до тих бюджетів, які в їхньому розпорядженні є. Стосовно інших питань, прошу звернутись до компанії, якщо вас цікавить більш глибока інформація з цього питання. Голова відкритий і готовий. Голова НАК "Нафтогазу" відкритий і готовий дати всі відповіді. Стосовно кисневих станцій. Протягом літа в багатьох медичних закладах відбулась заміна на централізоване кисневе постачання. І ви знаєте це, тому що ми літом починали нашу розмову з суми 800 мільйонів. Зараз на цю потребу треба вже менше ніж 390 мільйонів. І дальше ми робимо інвентаризацію і дивимось, які ще є потреби. Ми готові їх виділити при розгляді і голосуванні зараз бюджету, змін до бюджету 21-го року, які вчора, дякую, були підтримані в першому читанні. Кошти, необхідні для забезпечення централізованого кисне постачання, будуть виділені. Але загалом, я ще раз наголошую, на сьогоднішній день 99 відсотків ліжко-місць для першої хвилі і більше ніж 97 відсотків ліжко-місць загалом з 90 тисяч забезпечені постачанням кисню для потреб ковідних хворих. Дякую.
Дякую. Дмитро Чорний, фракція "Слуга народу", будь ласка.
Прошу передати слово Максиму Бужанському.
Будь ласка, Максим Бужанський.
Шановний пане Прем’єр-міністр, будь ласка, скажіть, чому державний бюджет перетворюється на засіб утримання Сергія Лещенка? Скажіть, будь ласка, чому поновлений контракт на його повернення в наглядову раду УЗД? Чому? 300 тисяч гривень в місяць цей паразит отримував з державного бюджету, нічого не тямлячи в тому, що він робить і ви його поновлюєте? Чому Міністерство інфраструктури перетворилося на годувальню для колишніх членів БПП – Найєма та Лещенка? Хто від вас цього вимагає, хто вас примушує узгоджувати ці кандидатури, скажіть? Це така ганьба. Ми не можемо пояснити нашому виборцю, чого це відбувається раз за разом. Чи Мустафа Найєм фахівець в інфраструктурі? Ні. Чи Сергій Лещенко фахівець в залізничних дорогах? Ні. Що ви робите?! Це ганьба.
Дякую за ваше питання. Ніхто нікого ні на що не змушує, кандидатури членів наглядових рад від представників від держави погоджуються міністрами, а в даному випадку також кандидатури були погоджені міністром інфраструктури. Ну більш глибокі відповіді, я думаю, надасть міністр.
Ваша позиция, как Премьер-министра, скажите ее, пожалуйста.
Члени наглядових рад, яких погоджують і подають міністри і міністерства розглядає Кабінет Міністрів і приймає спільну позицію. [[Шум у залі]] Я дав відповідь.
Дякую. Наступне питання від Валерія Гнатенка фракція "Опозиційна платформа – За життя"
Дякую. Шановний пан Прем’єр-міністр, я прошу надати ще одну відповідь. 49 виборчий округ, Гнатенко, Донеччина. Нещодавно, на цьому тижні, Кабінет Міністрів в особі Міністерства фінансів презентував проект бюджету на наступний рік. Цей бюджет має дуже багато ризиків, особисто, що стосується соціальних стандартів і, найважливіше, це стосується субсидій. Це питання вже піднімалося і я ще раз хочу його наголосити. Тому що ми бачимо в цьому році, та помилка, яка сталася, ми вже її виправили на цьому тижні і нарахували до 36 мільярдів ще 12, тобто 48 мільярдів. І знову у наступний бюджет ми теж цю помилку закладаємо. У нас на сьогодні в проекті бюджету 41 мільярд заложено на субсидії. Ми бачимо, що з новими тарифами цих сум явно не хватить. Нащо це робити, якщо можна зразу в бюджет заложить повну суму, яка вже буде враховувати всі попити по субсидіям. Дякую.
Дякую за ваше питання, воно дійсно хвилює людей і дуже важливе. Я наголошу, що планова цифра 41 мільярд, на 6 мільярдів більша ніж було заплановано цього року. Дуже важливо: держава виконувала і буде виконувати свої зобов’язання по сплаті субсидій завжди. Це також ми разом з вами розуміємо і завжди відповідально і уряд, і парламент спільно підходить до виділення коштів, необхідних для виплат субсидій. Так було минулого року, є цього року і буде наступного року. Люди субсидіями будуть забезпечені на 100 відсотків за будь-яких обставин. Дякую.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Будь ласка, пане Олексію.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановний пане Прем’єре, щось не сходиться, розумієте. Ви розповідаєте, що всі міські голови задоволені, теплокомуненерго задоволені. Ось в мене лист Асоціації міст України, теплокомуненерго, профспілок на прем’єра, на Президента, на Верховну Раду, де вони кажуть, що ситуація катастрофічна. Тільки що, поки ви виступали, я зателефонував у два теплокомуненерго. Я не скажу міста, бо ви їх будете душити після того, обласні центри. Вони сказали мені: розрахункове тарифне тепло мусить підвищитися на 40 відсотків, для бюджету на 100 відсотків, до речі. До речі, ви нічого не сказали про субвенцію на покриття цієї різниці в тарифах не нинішнього сезону, а наступного. Так хто вводить в оману, вибачте? Це перше питання. Друге. НАК "Нафтогазу" фінансовий план не дозволяє купувати газ імпортний і газ, який є в сховищах, незрозуміло чий. Треба з цим розбиратися. Дякую.
Дякую. Газ, який є у сховищах, в українських сховищах, української компанії НАК "Нафтогаз України" весь буде використаний для потреб українського населення, української промисловості, так як це було і завжди. Стосовно теплокомуненерго і тарифів. Я не казав слово, що хтось чогось задоволений. Ситуація надзвичайно важка. Я повторю, ціна на газ в Європі сягає 25 гривень за метр кубічний в перерахунку. Ми як уряд разом з парламентом, з вами, шановні народні депутати, забезпечили за ініціативи Президента України, ціну 7,96 від НАК "Нафтогазу" для населення, 7,42 для теплокомуненерго, для потреб населення. Ми також працюємо з місцевими керівниками для того, щоб тарифи, які сьогодні встановлює місцева влада, і які формують підприємства, нагадаю, комунальні підприємства теплокомуненерго, були адекватними і не зростали порівняно з минулим опалювальним сезоном. Для цього, звичайно, держава виділила, вже виділяє понад 30 мільярдів гривень для компенсації різниці в тарифах за минулі періоди, що буде відповідно зроблено. І це є якраз те плече, про яке я казав, що ми готові підставляти місцевим органам самоврядування і підприємствам ТКЕ. Звичайно, треба сьогодні говорити про підвищення ефективності роботи теплокомуненерго. І ми з вами не один раз, пане народний депутат, говорили про те, що ви чудово знаєте, де є ресурси і резерви в роботі комунальних підприємств теплокомуненерго. Звичайно, сьогодні треба відповідально ставитись, так само, як уряд і парламент сьогодні відповідально ставиться, і місцевим керівникам теж треба піднімати свою відповідальність. І не лише керівникам, але і депутатам місцевих влад треба переглядати питання підтримки теплокомуненерго на рівні з урядом також включатися і місцевим бюджетам там, де це можливо. Там, де це не можливо, там буде підставляти плече центральна влада в особі уряду і парламенту. Дякую вам.
Дякую. Анатолій Урбанський, фракція партії "За майбутнє", будь ласка.
Доброго дня. Прошу передати слово Анні Скороход.
Будь ласка, пані Анна Скороход. Мабуть, ви картку забули увімкнути. Будь ласка, ваш час йде.
Вставила картку. Пане Прем’єр-міністр, скажіть, будь ласка, чому закривають навчальні заклади, в яких не вакциновані 80 відсотків педагогів? Таке відчуття, що інші 20 відсотків просто не хворіють і діти не спілкуються зі своїми викладачами і теж не хворіють. Чому з викладачів знімають премії і надбавки і погрожують їм звільненням, якщо вони не вакцинуватимуться? Це перше. І друге. За даними омбудсмена 1,5 мільярда боргу по виплатам, в тому числі бойовим, перед нашими захисниками. Ці люди стоять на передовій. Чому неможливо проконтролювати виплати тим людям, які захищають нас у найскрутніші для країни часи? І третє. Чи скасовуєте ви результати конкурсу на обрання голови Генерального директора НІЕЗ "Переяслав" Лукашевича? Дякую.
Дякую. Отже, перше. Відповідальність освітян перед дітьми і перед їх батьками, і перед своїми колегами, звичайно, має бути надзвичайно високою. І, звісно, що в жовтій зоні ми говоримо про те, що 80 відсотків освітніх колективів мають бути вакциновані щонайменше одною дозою вакцин для того, щоб убезпечити себе і дітей, наших дітей, від розповсюдження інфекції. У червоній зоні це має бути 100 відсотків і дві дози щеплення для колективу, для того, щоб, звісно, знову ж таки убезпечити від розповсюдження пандемії в навчальних закладах. На сьогодні, я вже казав, садочки, спеціальні освітні заклади і заклади середньої освіти, початкова школа (1-4 класи) працюють і в жовтій зоні. Але, звичайно, очікуємо вакцинації щонайменше 80 відсотків, у кращому випадку най би було 100 процентів вакцинованих вчителів і колективів. Там не тільки про вчителів, ви праві, дуже важливо, щоб був провакцинований колектив навчального закладу. В червоних зонах це буде обов’язкова вимога – 100 відсотків з повним курсом вакцинації. Це відповідально. Весь світ бачив історію, от, наприклад, у Сполучених Штатах, коли вчителька, будучи хворою, заразила більш ніж половину класу коронавірусом. І це такі випадки на сьогодні стають непоодинокими. Тому в першу чергу це про відповідальність. Стосовно фейку про заборгованість перед військовими, я хочу наголосити, що існує поточна заборгованість, не протермінована, а поточна – це дуже важливо – по виплатах на оздоровчі для військових. Не існує жодних заборгованостей по бойових – це також фейки, які розповсюджують на різноманітних, я не знаю, там каналах і так далі. Прийнятий вчора за основу в першому читанні Закон про зміни до бюджету вирішує всі питання навіть по поточним заборгованостям ось цих виплат на оздоровлення та.
Дякую. Олександр Сухов має питання, група "Довіра", будь ласка.
Прошу Миколі Бабенку передати слово.
Прошу, Микола Бабенко.
Бабенко Микола, депутатська група "Довіра", Біла Церква. Шановний Прем’єр-міністр, я сподіваюсь, що вас інформують про те, що на сьогодні в 59 найбільших міст України підприємствам теплокомуненерго заблоковані рахунки. Це сталося внаслідок того, що вчасно уряд не надав компенсацію різниці в тарифі за спожитий газ. Це величезні заборгованості: по Білій Церкві – 250 мільйонів, по місту Києву – 9 мільярдів. У мене до вас конкретне питання. У нас залишився місяць до опалювального сезону. А я думаю, що з урахуванням того, що холоди прийшли набагато раніше, необхідно вже запускатися зараз. Коли будуть розблоковані рахунки для того, щоб підприємства мали можливість підготуватися до опалювального сезону? В мене конкретне питання. Назвіть будь ласка, дату, коли ви вчините дію, щоб були розблоковані рахунки? Дякую.
Я повторюю, на 90 відсотків Україна готова до проходження опалювального сезону. Стосовно проблематики теплокомуненерго, індивідуальної проблематики різноманітних теплокомуненерго, їх більше 200 у великих і середніх містах, загалом їх ще більше. Частина з них має проблематику з заборгованостями, вона вирішується спільно з керівниками органів місцевого самоврядування. Зокрема і по згаданих вами теплокомуненерго ведуться. зараз ведеться робота щодо зняття заборони по рахунках. Погашення заборгованості по різниці, я вже сьогодні також неодноразово згадував, буде здійснено цього року найближчі півтора місяця. Над цим працюють і профільні два міністерства, і НАК "Нафтогаз". Планується виділити на ці цілі понад 30 мільярдів гривень. [[Шум у залі]] Опалювальний сезон буде розпочатий і пройдений вчасно.
Дякую. Шановні колеги, переходимо. Я дякую Прем’єр-міністру. Зараз ми переходимо до запитань до Прем’єр-міністра України та членів уряду від народних депутатів. Прошу записатися народних депутатів на запитання. Слово надається народному депутату України Здебському Юрію Вікторовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Слово прошу передати Галині Михайлюк.
Галина Михайлюк, будь ласка.
Доброго дня, пане Прем’єр-міністре. Маю до вас запитання. До 2015 року мережа державних лікувальних закладів Укрзалізниці утримувалася за рахунок держбюджету та коштів трудових колективів залізниць. Після включення клінічних лікарень Укрзалізниці до складу публічного акціонерного товариства в 2015-му році зі статусом структурних підрозділів філії Центру охорони здоров’я державне фінансування припинилося та почався занепад лікарень, вони втратили статус юридичних осіб. Мета Центру охорони здоров’я – продаж лікарень як непрофільного активу. І все це твориться в умовах карантину. Пане Прем’єр-міністр, необхідно передати залізничні лікарні до облпідпорядкування, надати їм статус юридичних осіб та вивести зі складу Укрзалізниці, передати Міністерству охорони здоров’я та створити на їх базі університетські клініки або клініки швидкої екстреної допомоги. Пане Прем’єр-міністр, коли це буде зроблено? Адже у нас за Конституцією соціальна держава і все повинно розвиватись в першу чергу для громадян, мешканців цієї чи іншої території. Дякую.
Дякую за ваше питання. Попрошу міністра інфраструктури дати вичерпну відповідь.
Доброго дня. Дійсно є таке питання. Ми відпрацьовуємо його з Міністерством охорони здоров’я. Але, наскільки мені відомо, більшість лікарень і клінік вже передані до обласних державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування. Залишились вісім великих лікарень у найбільших містах України, і от їх судьбу ми визначимо разом з Міністерством охорони здоров’я.
Дякую. Слово надається народному депутату Гузю Ігорю Володимировичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Добрий день, Денис Анатолійович. Дивіться, вас призначили 4 березня 2020 року. От у нас в групі чотири мажоритарники з Волині, ви ще жодного разу не були у нас. Я вам рекомендую трошки частіше їздити в регіони. Якщо Прем’єр 1,5 року працює і ні разу не приїхав у регіон, це, з моєї точки зору, мінус. Другий момент. Я представляю шахтарське місто Нововолинськ, де фактично існує єдина шахта, яка будується – 10 шахта, і ще дві існуючі. Дуже багато проблем. Хотілося б вашого особистого втручання. Я знаю, що є проект затверджений – трансформація вугільних регіонів, це добре. Але давайте, щоб ми на рівні Прем’єр-міністра пробували вникати на місці, роз’яснюючи основним фігурам (це керівники міст, керівники шахт, профспілок), яке майбутнє вугільних регіонів. Дякую.
Дякую. З задоволенням відгукнусь на Волинь. Я, дійсно, ще там не був з робочим візитом. Стосовно проблематики шахт, давайте ми почнемо з профільного міністерства, глибоко вивчимо кожну проблему кожної шахти, я абсолютно готовий до цього долучатися. І попрошу також міністра відповісти на дане питання більш глибоко.
Дякую за запитання. Насправді щоденна комунікація з директорами шахт, відповідно і Волині так само, тому. Тобто ми відриті до будь-яких, обговорення будь-яких питань, які є в діяльності підприємства. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Зубу Валерію Олексійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня. Прошу передати Прощуку Едуарду слово.
Едуард Прощук, будь ласка.
Едуард Прощук, 85 виборчий округ, Прикарпаття. В мене запитання до міністра охорони здоров’я пана Ляшка. На сьогоднішній день в Івано-Франківській області склалася критична ситуація щодо забезпечення пацієнтів з трансплантованими органами препаратами для терапії у зв’язку з відсутністю централізованих поставок за рахунок коштів державного бюджету за програмою "Забезпечення медичних заходів окремих державних програм та комплексних заходів програмного характеру" в частині закупівлі медикаментів та медичних виробів для хворих. Зокрема в Івано-Франківській області по 33 громадах є 75 пацієнтів з трансплантованими органами, що потребують відповідних препаратів. Розрахункова потреба в коштах на вересень-грудень поточного року складає 6 мільйонів гривень, які місцеві громади не в змозі передбачити на дані потреби. Ми всі знаємо, що на сьогоднішній момент можливості у громад немає. Відтак в мене запитання. Чому припинене централізоване постачання згаданих медичних препаратів? А також прошу вжити вичерпних заходів щодо врегулювання даного питання, зокрема пропоную на час затримання державних поставок передбачити цільову субвенцію з державного бюджету. Дякую.
Доброго дня. Дякую вам за запитання. В цьому році влітку уряд України підняв тарифи на трансплантацію, зокрема збільшив вдвічі тарифи на трансплантацію нирки, печінки і кісткового мозку, плюс додатково ввів 130 мільйонів гривень для того, щоб були закупівлі препаратів, які повинні вживати люди, яким здійснена пересадка органів. Щодо ситуації в Івано-Франківській області, я буду вважати ваше звернення як зверненням депутатським, і ми його розглянемо впродовж тижня. Всі пацієнти, які потребують препаратів, будуть ними забезпечені шляхом перерозподілу з інших регіонів. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Приходьку Борису Вікторовичу, депутатська група "Довіра".
Прошу передати слово Олегу Івановичу Кулінічу.
Кулініч Олег Іванович, будь ласка.
Дякую. Доброго дня, шановні колеги! У мене питання до міністра енергетики пана Галущенка. На сьогодні у підприємств бюджетної сфери є проблеми юридичні: відсутні механізми до переходу до постачальника "останньої надії". Це підприємства, які працюють в містах. Ціна на газ зросла втричі. Бюджети просто не витримують такого навантаження. Що планує робити Міненерго в цьому напрямку? І в контексті цього запитання друге. Чи планується субвенція на компенсацію різниці в тарифах на місцеві бюджети? І третє питання. Що робити з містами? 60 міст – в нас практично підприємства теплокомуненерго заблоковані, заблоковані рахунки, тому що закон, який регулював ці відносини, він був підписаний занадто пізно. Що планує робити в цьому напрямку Міністерство енергетики? Дайте відповідь на ці три питання. Дякую.
Дякую за запитання. Насправді в такому випадку, да, функцію постачальника "останньої надії" буде виконувати Нафтогаз. І відповідно стосовно того, що буде забезпечення, всі споживачі будуть забезпечені в належному обсязі необхідними об’ємом газу. Стосовно різниці в субвенції. Питання зараз обговорюється, ми пропрацьовуємо разом з Нафтогазом і з Національною комісією з регулювання (НКРЕКП) стосовно того, яким чином., і разом з іншими міністерствами, яким чином можливо покрити ту різницю і взагалі за рахунок чого. Зокрема, як один з елементів є можливість опрацювання певної послуги, яка буде надана Нафтогазом, стосовно необхідних заходів щодо виконання договорів Еспо. Інший напрямок теж, який зараз, один з яких опрацьовується, – це якраз те, щоб Нафтогаз так само міг забезпечити в належному об’ємі постачання. І в цьому плані ми не бачимо ризиків, всі споживачі будуть відповідним чином забезпечені газом.
Слово надається народному депутату Євтушку Сергію Миколайовичу. Будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Я хочу запитати у Прем’єр-міністра, оскільки я точно знаю, що і Асоціація міст України, і керівники об’єднаних територіальних громад міст-супутників направили вам листа з проханням погасити різницю в тарифах, яка є дуже великою з точки зору ненормальної державної політики тарифоутворення. І це вже тягнеться вже декілька років. Я міський голова колишніх скликань. Зараз спілкуючись з мерами міст, і при чому це мери міст не тільки малі, районні, які там утворилися, але й обласних міст, які чітко говорять, що державна політика по відшкодуванню різниці в тарифах уряду дуже недобра. Тому я питаю у вас: які механізми передбачені, аби погасити цю різницю в тарифах? І по містам-супутникам відмініть цю реверсну дотацію, якою ви забираєте місцеві бюджети. Дякую.
Дякую за ваше питання, шановний народний депутат. Я про це якраз сьогодні розповідав з трибуни, ви, мабуть, не слухали. Урядом заплановано повністю виконати умови меморандуму, підписаного минулої зими зі всіма мерами міст, де є відповідно теплокомуненерго і де є заборгованість за різницею в тарифах, яка була утворена в попередні періоди, до нашого уряду, дійсно, коли неефективна політика була. На це планується виділити понад 30 мільярдів гривень, буде виділено цього року, і ця заборгованість буде закрита. Це якраз внесок уряду для того, щоб покращити ситуацію в теплокомуненерго, дати їм змогу вести свою діяльність, отримувати там кредити, підвищувати ефективність, керівникам теплокомуненерго бути більш ефективними. Тому оця робота робиться. Меморандум виконується і буде виконаний з органами місцевого самоврядування і Асоціацією міст України. І відповідно опалювальний сезон ми будемо проходити згідно плану. Дякую.
Слово надається народному депутату України Німченку Василю Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово Володі.
Будь ласка, передайте слово Морозу. Включіть, будь ласка, мікрофон Морозу.
Шановний пане Прем’єр-міністр, я прошу вас дуже уважно послухати мене, тому що я листами звертаюся до міністра енергетики, до міністра реінтеграції, мене не чують, а тільки пишуть якісь непонятные відписки. Послухайте, пожалуйста, уважно. В містах прифронтових: в Мар’янці, Красногорівці, Гірнику, Новогродівці зовсім немає центрального опалення, то есть від слова "зовсім". Ці люди опалюються на розетці, ви ж понимаете, що по 1 гривні 68. Люди зайдуть в холоди і повмирають від снарядів і від наших цих комунальних послуг. Давайте розробимо для цих міст якісь законодавчі акти. Я прошу вас, вислухайте мене: там колапс, там війна, там COVID, ще й по 1 гривні 68 у нас електрика. Відключаються всі.
Шановний народний депутат, приймаємо ваше звернення як депутатське, і профільні міністерства отримають завдання терміново розібратися з тим, що ви озвучили. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Бакумову Олександру Сергійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановний пане головуючий, я прошу передати слово народному депутату Максиму Дирдіну.
Максим Дирдін, будь ласка.
Дякую. Хочу відмітити позитивні тенденції в Кабміні та Державній регуляторній службі України, що за два місяці було переглянуто 3 тисячі 594 акти органів місцевого самоврядування – це добре для бізнесу і для підприємців і це з плюсів. А є щодо мінусу, мінус в наступному. Вам достеменно відомо, що з 1 вересня цього року суд апеляційної інстанції скасував Розпорядження Кабміну від 13 травня 2020 року про звільнення Погорєлова з посади голови Держрезерву, також суд своїм рішенням зобов’язав Кабмін поновити Погорєлова на посаді голови Держрезерву. Сьогодні вже 24 вересня і я вам нагадую, що відповідно до чинного законодавства рішення апеляційного суду вступає в законну силу з моменту його проголошення. Питання до вас. Чи будете ви як очільник уряду виконувати рішення суду щодо поновлення на посаді голови Держрезерву Ярослава Погорєлова? І якщо так, то коли? Якщо ні, то чому? Дякую.
Дякую за ваше питання. Держрезерв знаходиться в управлінні Міністерства економіки, тому попрошу першого заступника міністра економіки дати вичерпну відповідь.
Шановний пане Максиме, рішення суду Міністерство економіки буде виконувати. Оскільки відповідно до Конституції рішення суду є загальнообов’язковим на території України і зазначене рішення міністерство зобов’язане буде виконати.
Дякую. Слово надається народній депутатці Гриб Вікторії Олександрівні, позафракційній. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ситуація, яка сьогодні складається в енергетичному секторі, вона критична. І на превеликий жаль, коли ми побачили бюджет, який був представлений урядом, там недорахування йде більше чим на 7 мільярдів гривень. І це для того, щоб ми могли пройти опалювальний сезон і інші сезони в майбутньому, необхідно сьогодні додати ті 7 мільярдів обов’язково. Зі свого боку, ми будемо додавати ці 7 мільярдів, і я дуже прошу всіх народних депутатів підтримати і проголосувати. Але не можна сьогодні так відноситися до вугільної галузі. Ми ж бачимо з вами, які сьогодні ціни на газ. Якщо ми сьогодні не підтримаємо вугільну галузь, у нас взагалі не буде енергетики. Ми не будемо незалежною державою. Бо розуміємо, що за економікою завжди іде і політична складова. Дуже прошу підтримати ці додаткові.
Попрошу міністра енергетики прокоментувати дане звернення.
Дякую за запитання. Насправді бюджет, який поданий, він є прийнятий і відповідно схвалений в такій редакції. Ми зі свого боку будемо робити все, щоб належним чином забезпечити роботу вугільної галузі і проходження, спокійне проходження опалювального сезону. Дякую.
Слово надається народному депутату України Кицаку Богдану Вікторовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Кицак Богдан, "Слуга народу", Бердичівський район Житомирська область. Денис Анатолійович, у мене є декілька запитань до різних міністрів. Перше. До міністра освіти відносно програми харчування, яка зараз існує і запроваджується по різним громадам України. Вашою постановою було сказано щодо відшкодування вартості харчування для пільгових категорій, і відповідно ця сума лягає повністю на бюджети громад. Питання, яким чином ви будете вирішувати цю проблематику? Друге. До міністра оборони. Існує програма і величезна проблема забезпечення житлом для військових. І питання полягає в тому, який рівень освоєності коштів? І взагалі скільки було побудовано, реконструйовано, відремонтовано казарм на території України, військових частин та їдалень? І до міністра внутрішніх справ. Яка ситуація із Сергієм Шефіром та нападом на нього? Дякую.
Я попрошу заступника міністра охорони здоров’я пані Рогову відповісти на першу частину питання, міністра Тарана відповісти на другу частину питання і міністра внутрішніх справ – на третю частину питання.
Дякую за запитання. По харчуванню. Пільгові категорії 1-4 класів у нас дійсно залишаються, всі інші пільгові категорії фінансуються з місцевого бюджету. Ми зараз проводимо дуже велику роботу саме з цього питання. І відповідь, звичайно, надамо всім департаментам, тому що збираємо всю інформацію, що відбувається станом на 1 вересня.
Хтось ще буде відповідати?
Да. У нас ще відповідь міністра Тарана і відповідь відповідно міністра внутрішніх справ.
Дякую за запитання. Станом на сьогодні у нас на будівництво передбачено 600 мільйонів. Взято юридичних зобов’язань на теперішній час на суму 332,6 мільйона гривень, із яких профінансовано 106,444 тисячі мільйони, що надасть змогу завершити будівництво житлових об’єктів, з яких планується доведення два житлових будинки на суму майже 20 мільйонів гривень. Проводиться реконструкція будівель казарми в місті Одеса на суму 16,7 мільйона гривень. Завершується будівництво шести гуртожитків на суму 156 мільйонів гривень. Здійснюється будівництво газопостачання 3-5-поверхових житлових будинків на 120 квартир в селі Клугино-Башкирівка, м. Чугуїв Харківська область на суму майже 2 мільйони гривень. Передано на баланс квартирно-експлуатаційному відділу міста Володимир-Волинський 44-квартирний житловий будинок. Призначено оплату військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації для отримання житлового приміщення в розмірі 201 мільйон гривень. В 2021 році за договором, укладеним в минулому році на умовах пайової участі Міністерства оборони, отримано вже 250 квартир, на суму 210 мільйонів гривень. У зв’язку з реорганізацією органів будівництва та формування трьох територіальних управлінь пропонується кошти в сумі 436 мільйонів гривень перерозподілити на виплату військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне доотримання житлового приміщення. Дякую.
Я дякую. Давайте так, я попросив би до одного міністра, а не до трьох. І попросив би Апарат слідкувати за тим, що дві хвилини дається на всю відповідь, а не кожному міністру по відповіді. Слово надається народному депутату Качурі Олександру Анатолійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу" і на цьому ми завершуємо.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Шановний пане Прем’єр-міністр, шановний уряд! Ви знаєте, у мене буде дуже таке складне, але водночас просте питання. У проекті бюджету, який подав ваш уряд до парламенту, передбачено, що прожитковий мінімум буде станови 2 тисячі 393 гривні, а пенсія – 1 тисяча 934 гривні. Для того, щоб пенсіонеру піти в аптеку, йому треба мінімум зараз залишити 2 тисячі гривень, це не кажучи про харчування, не кажучи про те, що треба за "комуналку" сплатити, треба за щось жити, за щось одягатися. Так у мене питання таке: як людям жити? Це перше питання. Друге питання. Ми з колегами напрацювали законопроект 3515, який змінює методологію самого питання прожиткового мінімуму. І це повинно бути 40 відсотків від середньої заробітної плати і плюс один відсоток кожного року. Тобто, якщо зараз, наприклад, прожитковий мінімум такий, то, якщо ми приймемо законопроект, він буде становити більше 5 тисяч гривень. Чи підтримаєте ви наш законопроект урядом, так чи ні? Дякую.
Я попрошу більш детально на дане питання відповісти міністра соціальної політики Марину Лазебну.
Дякую за запитання. Шановний народний депутат, ви ж знаєте і ми давно дискутуємо про те, що назріла і на часі реформа прожиткового мінімуму. Є декілька законопроектів. А ми готові об’єднуватися з вами і прийнятий вже законопроект у першому читанні 3515, ми підтримуємо і хочемо його доопрацьовувати. Бо без цієї реформи ми не зможемо з вами рухатися далі, коли до прожиткового мінімуму прив’язано все, що тільки можна в цій державі. Тепер стосовно мінімальної пенсії за віком. Так, дійсно у нас зростання прожиткового у бюджеті всього 8,2 відсотка. Але уряд робить послідовну програму підвищення мінімальних пенсійних виплат для людей і тільки за той період, в який працюємо ми, середній розмір пенсії зріс з 3 тисяч гривень до 3 тисячі 700 гривень. І ви бачите наші постійні програми, адресні програми підтримки людей, непрацездатних людей і пенсіонерів. Тому ми будемо і далі так рухатися, але реформа прожиткового мінімуму дійсно назріла. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, "година запитань до Уряду" завершена. Давайте подякуємо Уряду за участь у роботі Верховної Ради України. Дякуємо. Шановні колеги, перелік питань, що пропонуються для обговорення і прийняття рішень сьогодні, вам надано. Тут вносилася пропозиція. Але в нас перед тим, як перейти до розгляду цих питань, в мене є три заяви про перерви із заміною на виступ. Я запрошую до слова народну депутатку України Геращенко Ірину Володимирівну. [[Шум у залі]] А! Ви на 12-у будете, да? Добре. Тоді запрошую Полякова Антона Едуардовича. Поляков, будь ласка.
Шановні українці! У 2019 році на парламентських виборах ще кандидати в депутати від партії "Слуга народу" підписували оцей меморандум, в якому зобов’язувалися бути присутніми на всіх пленарних засіданнях. І також зобов’язувались добровільно скласти депутатські повноваження в разі порушення цього меморандуму. Тобто люди, які вчора не були присутні на позачерговому засіданні, вони мають скласти свої депутатські повноваження. Це 173 "слуги народу", я зачитаю вам їх прізвища: Аліксійчук, Ананченко, Арістов, Бабак, Безгін, Беленюк, Богуцька, Бондар, Борзова, Брагар, Бунін, Василевська-Смаглюк, Васильєв, Верещук, Галушко, Герасименко, Герус, Горбенко, Горобець, Гринчук, Грищенко, Гузенко, Гурін, Діденко, Дмитрук, Дубнов, Заблоцький, Завітневич, Задорожний, Зуб, Іванов, Кабанов, Каптєлов, Аллахвердієва, Арсенюк, Бабій, Бардіна, Безугла, Березін, Богданець, Божик, Бондаренко, Булах, Вагнєр, Васильковський, Вінтоняк, Володіна, Воронько, Галайчук, Гевко, Герман, Горенюк, Гришина, Грищук, Гунько, Дануца, Дмитрієва, Драбовський, Дунда, Забуранна, Загоруйко, Задорожній, Заславський, Зуб, Калаур, Камельчук Касай, Касай, Кириченко, Кисєль, Коваль, Козак, Колюх, Костін, Красов, Крячко, Кузнєцов, Леонов, Литвиненко. Леонов був. Лічман, Ляшенко, Мандзій, Марусяк, Мисягін, Мовчан, Мотовиловець, Нагаєвський, Нальотов, Негулевський, Нестеренко, Новіков, Одарченко, Павліш, Пашковський, Петруняк. Підласа, яка очолює МФО за підтримку ФОПів, не була. Потураєв, Прощук, Пушкаренко, Радуцький, Рябуха, Саладуха, Салійчук, Кінзбурська, Ковальов, Ковальчук, Колебошин, Колісник, Корявченков, Кравчук, Кривошеєв, Кузбит, Кузьміних, Кунаєв, Лаба, Лис. І ще два листка цих зрадників. Українці мають знати ці прізвища. Я не встигну всіх зачитати. Я опублікую цей список у себе в телеграм, у себе на фейсбуці, щоб ви наступного разу, коли прийдете на наступні парламентські або місцеві вибори, побачивши ці фамілії, знали, що за цих людей голосувати ні в якому разі не можна. Вони зрадили 2 мільйони підприємців України. Ганьба!
Ще одна перерва з заміною на виступ. "Опозиційна платформа – За життя". Хто виступає? Василь Іванович, так? Будь ласка, Василь Іванович Німченко.
Доброго дня, шановні колеги! Я майже в порядку продовження вчорашнього. Я приніс головуючому рішення Конституційного Суду стосовно неправомірності відкриття позачергової сесії, незаконності і неконституційності дій головуючого, який розпочав роботу парламенту – законодавчого органу у неконституційний спосіб і з порушенням приписів Конституції. Я хочу вам навести статтю 91 Конституції, але ви її знаєте. Я прочитаю рішення Конституційного Суду з цього приводу, щоб не бути голослівним і щоб всякі там інтерпретації не виникали. Верховна Рада правоможна приймати закони і реалізовувати при наявності їх конституційних повноважень – 300 осіб є. І друге, приймати рішення, повноваження Верховна Рада може лише виключно за наявності, присутності і підтримки закону 226 голосів в залі участі у голосуванні. Шановні колеги, це рішення Конституційного суду, воно живе і його не можна вирубати чи вимазати, тим більше змити. Я хочу передати це рішення конкретно головуючому. [[Не чути]] Прошу, поки я передавав, цей час мені залишити. Шановні колеги, ми зіштовхнулись з чим? Що було назначено вісім законопроектів для розгляду, з яких шість поховали вчора, виходячи з неправомірності ведення сесії. Це називається – законодавчий канібалізм. Ми самі, законодавчий орган, суб’єкти законодавчої ініціативи в неконституційний засіб вносимо в зал, щоб його зарубати, похоронити саме ті законопроекти, на які ждали люди, фопівці під Верховною Радою. Саме ці законопроекти, які передбачали спрощення їх дій. Саме ці законопроекти, які захищають людей, з яких ви зробили пілігримів, що бродять по всьому світу, що під прилавками ночують, щоб заробити джерело на існування. І тому ми входимо з поданням постанови про те, щоб ми переголосували, передивились і виходили з того, чому припинили вчора роботу сесії. Спасибі.
Шановні колеги, в мене є ще одна перерва. Але ми домовилися, що ми, після того як розглянемо наступний законопроект, надамо слово представникам від "ЄС". [[Шум у залі]] Я не можу зрозуміти. Так вже виступили всі, хто дав заяви, вже було два виступи. А можна я запитаю? Можна Василя Івановича на одну секундочку як знавця конституційного права підійти, на одну секундочку, щоб я запитав, з ким ви все-таки перерву брали? Шановні колеги, ми переходимо до розгляду закону. Шановні колеги, ми зараз переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визнання депортованими громадян України, які у 1944-1951 роках були примусово переселені з території Польської Народної Республіки (реєстраційний номер проекту 2038). Перед тим як ми перейдемо до його розгляду, я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Для прийняття рішення потрібно набрати 150 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:21:30]] За-187 Рішення прийнято. Переходимо. Даю слово доповідачу, народному депутату України Рубльову Вячеславу Володимировичу.
Доброго дня, шановні колеги! Даний законопроект в нас, в стінах Верховної Ради, знаходився подібний і в минулу каденцію. На жаль, його не змогли розглянути. Я вірю в те, що в цю каденцію сьогодні ми його зможемо прийняти принаймні в першому читанні. З вересня 19-го року він знаходився в стінах парламенту, пройшов два комітети. І відверто я вам скажу, що з 44-го по 51-й рік депортація українців, які знаходились на теренах Республіки Польща, – це є трагедія, яку ми повинні визнати. І коли цей законопроект був в стінах парламенту, ми неодноразово бачили, що звертаються громадські організації, звертаються нащадки, звертаються ті, хто залишились ще відповідно переселеними. Це турбує кожного українця. І я вірю в те, що сьогодні законопроект буде прийнятий. Я вас прошу всіх його підтримати. Можливо, є якісь зауваження, ми зможемо їх поправити до другого читання, якщо не надійдуть інші пропозиції. Але я вам скажу, це законопроект, де депутати різних фракцій підписані. Я хочу подякувати і Батенку Тарасу Івановичу, і Ірині Мирославівні, які ініціювали ці законопроекти і в минулу каденцію, Дмитру Лубінцю, який через свій комітет провів даний законопроект. Я вірю в те, що пам’ятаючи минуле, ми як українці маємо майбутнє. Вірю в те, що сьогодні буде прийнято доленосне рішення і вперше визнано депортацію українського народу. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую, Вячеславе Володимировичу. Слово надається співдоповідачу, голові Комітету з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин Дмитру Валерійовичу Лубінцю. Будь ласка, Дмитре Валерійовичу.
Доброго дня, шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Дійсно, цей законопроект, який ми сьогодні розглядаємо, має за мету відновлення соціальної справедливості шляхом визнання примусового переселення осіб українського походження у 1944-1951 роках з місць їх постійного проживання на території Польської Народної Республіки депортацією та здійснення відшкодування моральних та матеріальних збитків, встановлення соціальних пільг для людей, які постраждали внаслідок такої депортації. Шановні колеги, у нас навіть є Постанова Верховної Ради, яка була прийнята 8 листопада 2018 року, де ми вшановуємо День пам’яті українців - жертв примусового переселення якраз з цих територій. 6 травня 20-го року наш комітет розглянув даний законопроект. Ми прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді України за наслідком розгляду в першому читанні прийняти його за основу. Також, шановні колеги, у висновку ГНЕУ дійсно є зауваження, їх достатньо немало. Але ми вважаємо, що до другого читання їх можна всі врахувати, пропрацювати даний законопроект і проголосувати і прийняти його в сесійній залі. Для нас це питання встановлення історичної справедливості, соціальної справедливості. Тому депутатська група "Партія "За майбутнє", наш комітет, ми одноголосно на своєму засіданні прийняли рішення голосувати "за", підтримати дану законодавчу ініціативу. Тому закликаю весь сесійний зал об’єднатися, проголосувати і своїм рішенням показати, що ми не забуваємо про трагічні сторінки нашої української історії. Дякую.
Дякую, Дмитре Валерійовичу. Шановні колеги, є необхідність обговорити це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається Брагару Євгену Володимировичу, "Слуга народу", будь ласка.
Доброго дня. Я – Євген Вадимович, якщо що.
Будь ласка.
Щодо депортації українців з території Польщі, з так званого Закерзоння. Це досить важлива подія, і ми маємо рішуче засудити будь-які депортації, які проводив сталінський режим, в тому числі і українців, в тому числі і кримських татар, в тому числі і інших народів СРСР. Я як нащадок тих переселенців, які були переселені з території Польської Народної Республіки, маю сказати, що українці втратили свій дім, втратили свою власність і втратили своє коріння, і були змушені бути переселеними на інші території і починати життя заново. І ми маємо рішуче це засудити і пам’ятати їх, і пам’ятати їхню Батьківщину – українське Закерзоння. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату України Шараськіну Андрію Андрійовичу, фракція політичної партії "Голос".
Будь ласка, прошу передати Лозинському Роману.
Роман Лозинський, будь ласка.
Роман Лозинський, об’єднання "Справедливість". Коли ми говоримо про депортованих, нам потрібно розуміти, що ми говоримо про життя реальних людей, про долі людей, про долі сімей і великих родин. В 39-му році мого прадідуся вислали в Сибір, звідти він не повернувся. В 40-му році мою бабусю вислали в Казахстан, виселили, вона повернулася, але, на жаль, не до своєї домівки. Дві ці історії не пов’язані зараз з історією лемків, але вони пов’язані з історією людей. Тисячі родин лемків, десятки тисяч сімей, які були виселені, потребують справедливості. Роками в цьому залі лежали законопроекти, роками цей зал їх не розглядав. І це дуже добре і дуже правильно, що зараз ми повертаємося до цього питання. Нам необхідно відновити справедливість. Нам необхідно компенсувати хоча б частку горя тих родин, які ще в ХХ столітті, на превеликий жаль, стільки горя отримали в свої реальні дні, в свої родини і в своє життя. Шановні колеги, я закликаю всіх підтримати цей законопроект, але разом з десятками організацій депортованих, разом з десятками організацій, які об’єднують людей, яких стосується цей закон. Я наполягаю і закликаю нас до другого читання його доопрацювати, зробити так, аби люди отримали максимально справедливі компенсації і порядок нарахування цих компенсацій, аби це не просто були суми, які виділяють цим людям, а аби вони були співмірні з тим, яке майно вони втратили. І надзвичайно важливо поширити дію цього закону і на спадкоємців, аби повернути справедливість лемкам. Дякую.
Слово надається народному депутату України Герасимову Артуру Володимировичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Софії Федині.
Софія Романівна Федина.
Шановні колеги, напевно, важко знайти людину, якій більше залежить на тому, щоби цей законопроект був прийнятий. І я почну з того, що я дякую, що він сьогодні виноситься у сесійну залу. Від імені Світової федерації українських лемківських об’єднань, яку я мала честь очолювати, від імені сотень тисяч лемків, я мушу наголосити, що сьогодні дійсно перед парламентом стоїть вікопомне завдання – розпочати офіційний процес визнання депортації українців Закерзоння 1944-1951 років злочином проти українського народу. Ми маємо пам’ятати, що сьогодні йдеться про долі понад 700 тисяч українців Лемківщини, Надсяння, Холмщини, Любачівщини, Південного Підляшшя, Західної Бойківщини, яких комуністичний режими депортував лишень за одною ознакою – вони були українцями. Але також мушу зазначити, що при тому, що "Європейська солідарність" всеціло підтримує цей законопроект до другого читання, ми маємо перелік тих питань, які треба узгодити зокрема з Законом про реабілітацію жертв репресій, з історичними документами, з Цивільним кодексом, з Законом про реабілітацію жертв репресій ще раз, законопроектом про закордонних українців. Також мушу наголосити, що Комітет соціальної політики щойно пройшов законопроект 4480, який внаслідок заміни трьох слів дає можливість забезпечити державну підтримку жертв депортації. І тому звертаюся до парламенту, і до керівництва якнайшвидше наступного пленарного тижня поставити законопроект 4480 на голосування в сесійній залі. І я дуже прошу всіх зараз сконсолідуватися, щоб нарешті злочин депортації українців Закерзоння був засуджений на державному рівні.
Слово надається народному депутату України Михайлу Михайловичу Цимбалюку. Будь ласка.
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановна президія, шановні народні депутати, високодостойні представники українського народу лемки! Справді, дуже актуальна і болюча тема, бо десятки тисяч українців були вирвані з коріннями з тих земель, де вони віками проживали, і переселені, а десятками років лемки ходять і випрошують у влади визнання своїх прав – прав на існування і на підтримку держави. Законопроект не вчасний, а занадто запізнілий. Але завдання – ухвалити його в першому читанні, а до другого зробити його збалансованим і цілісним, врахувати те, що говорила колега, виступаючи переді мною. Наступна річ. Ми маємо чітко пам’ятати, що цим законопроектом ми ні в якому разі не зачіпаємо теперішнє керівництво дружньої нам Польської Народної Республіки, пам’ятаючи, що це стратегічний партнер і адвокат України у світах. Цим законопроектом ми встановлюємо справедливість і підтримуємо тих людей, яких, на жаль, вже залишається все менше і менше. Команда "Батьківщина" буде голосувати "за" в першому читанні, але обов’язково, як завжди, будемо доопрацьовувати до другого, щоб він став тим законопроектом, якого очікують українці, переселенці з територій Польщі, Словаччини і інших земель. Дякую.
Дякую. Ще бажає хтось? Тарас Іванович Батенко. Ще буде хтось просити слова? Якщо ні, то після цього. А бачу, Сергій Володимирович Шахов. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко.
Лемківщина, Надсяння, Холмщина, Південне Підляшшя, Любачівщина, Західна Бойківщина. Порядку 700 тисяч українського населення, етнічного українського населення, які стали жертвами репресій, примусового переселення зі своїх домівок. 30 років ці люди чекали на цей закон і багато хто не дочекався. П’ять років ми штурмуємо погоджувальні ради, ради фракцій і зали, і це вже другий парламент, який я штурмую зі своїми колегами, дякую Вячеславу Рубльову, і ми не проголосували за цей закон. Уявляєте, ми говоримо про історичну справедливість? Так покажіть ви зараз цю історичну справедливість. Давайте солідарно проголосуємо, щоб люди пам’ятали, що ми хоч якось мізерно можемо компенсувати тим людям, які залишились живими, тому що торжество історичної справедливої має бути. І ми маємо пам’ятати про те, що ми маємо пам’ятати про історію і своїх людей, які цього варті. Дякую.
Дякую, Тарас Іванович. Шахов Сергій Володимирович. І після цього переходимо до голосування. Шановні депутати, займіть свої робочі місця, будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, ми будемо підтримувати законопроект наших колег і історична справедливість повинна відбутися. Але ми живемо сьогодні в сучасному світі і подивіться, що робиться на сході країни. З живими людьми, які ще, слава Богу, живуть і бідкаються безхатьками по всій країні. Подивіться, що робиться у сірій зоні, де відвели війська, де сьогодні йдуть постріли, а люди також сьогодні не переселені. Подивіться, що роблять сьогодні військові, які вже відвоювали, демобілізувалися, але на дали їм ні житла, нічого. Подивіться, що робиться з переселенцями – 1 мільйон 700 тисяч переселенців приїхали в мирну Україну, повірили владі, що все буде нормально, що їм допоможуть. Сьогодні по 400 гривень сім’ї. Чи можна вижити за 400 гривень подачки від влади, яка не думає сьогодні про українців? Чи можна вижити, коли сьогодні немає дитячого садочка або школи для дитини? Думайте.
Дякую. Шановні колеги, завершили обговорення цього законопроекту. Прошу зайняти робочі місця. Я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визнання депортованими громадян України, які в 1944-1951 роках були примусово переселені з території Польської Народної Республіки (реєстраційний номер проекту 2038). Шановні колеги, ви готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:37:23]] За-294 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Дякую. Шановні колеги, до мене підходили лідери фракцій і просили винести на таке обговорення питання, щоб ми сьогодні, як ми інколи робимо в п’ятницю, змінили трішки наш план. Скоротили, так-так. Тобто ми. Скорочення строків хочете? Є пропозиція тоді, ми ще не вийшли з цього питання, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і поправок та підготовки до другого читання законопроект (реєстраційний номер 2038) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визнання депортованими громадян України, які у 1944-1951 роках були примусово переселені з території Польської Народної Республіки. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:38:32]] За-297 Рішення прийнято. Шановні колеги, повертаючись до тієї пропозиції. Була пропозиція така: скасувати перерву з 12 до 12:30. Ми працюємо зараз без перерви до 12:30, о 12:30 почати зачитувати запити. Ми спочатку голосуємо запити до Президента, потім зачитуємо запити. І після цього скасувати "Різне" і завершити роботу о 13:00. Сприймається така пропозиція? Давайте тоді проголосуємо. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:39:13]] За-280 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Тоді попрацюємо у проголосованому форматі. Я переходжу далі. Наступне питання (реєстраційний номер проекту 5767) – проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про державні нагороди України". Пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:39:51]] За-232 Рішення прийнято. Я запрошую до слова першого заступника міністра культури та інформаційної політики Карандєєва Ростислава Володимировича. Будь ласка.
Добрий день, шановні народні депутати! З метою заснування державної нагороди в галузі музичного мистецтва – Державної премії України імені Мирослава Скорика Президентом України поданий до Верховної Ради України проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про державні нагороди України". Заснування державної премії у музичній сфері логічно доповнить перелік відзнак у галузі культури та створить потужні мотиваційні чинники для розвитку українського музичного мистецтва в усіх можливих проявах творчої діяльності – композиторській, виконавській, музикознавчій. Президентом України прийнято рішення присвоїти премії ім’я Мирослава Скорика – національної легенди України, Героя України, одного з провідних представників української композиторської школи, педагога, диригента, піаніста, музикознавця, лауреата численних національних та міжнародних премій і нагород, автора неперевершених музичних творів, які гідно увійшли до світової мистецької спадщини. Заснування Державної премії України імені Мирослава Скорика сприятиме широкій популяризації української музики, приверне увагу суспільства та авторів до творів сучасного музичного мистецтва, які формують національне культурне середовище та гідно презентують українську культуру в світовому культурному процесі як його невід’ємну складову. Прошу вас, шановні народні депутати, прийняти за основу і в цілому проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про державні нагороди України". Дякую за увагу.
Дякую. Запрошую до слова як співдоповідача голову Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Клочка Андрія Андрійовича. Будь ласка.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування розглянув на своєму засіданні 8 вересня 2021 року внесений Президентом України Володимиром Зеленським проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про державні нагороди України" щодо застування державної нагороди у галузі музичного мистецтва – Державної премії України імені Мирослава Скорика. Національна академія мистецтв України підтримує даний законопроект, зазначивши, що творчий доробок Мирослава Скорика став яскравим надбанням Української культури та здобув широке світове визнання. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України, в цілому підтримуючи законопроект, звертає увагу, що реалізація запропонованих новел впливатиме на видаткову частину державного бюджету. Всебічно обговоривши даний законопроект на засіданні комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 114 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про державні нагороди України" (реєстраційний номер 5767) за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому з подальшим дорученням комітету при підготовці відповідного тексту на підпис Голові Верховної Ради України здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України його техніко-юридичне доопрацювання. Шановні колеги, прошу підтримати дану пропозицію, вона є важливою, і дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Є, да? Немає чи є? Є. Говорять, що є, Тарас Іванович. Будь ласка, тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Кучеру Миколі Івановичу, депутатська група "Довіра".
Слово передається Білозір Ларисі.
Лариса Миколаївна Білозір, будь ласка.
Шановні колеги, Лариса Білозір, депутатська група "Довіра", Вінниччина. Я згадую чотири роки тому як Мирослав Скорик був у нас в Тульчині на "ОпераФест Тульчин". Це людина – великий композитор, діяч український, який якраз диригував у нас тоді на "ОпераФест Тульчин", і він дописав оперу, першу в світі оперу "На Русалчин Великдень" Миколи Леонтовича. Тому, мені здається, це дуже знакова подія, що ми законом приймаємо саме те, щоб заснувати Державну премію імені Мирослава Скорика, яка буде популяризувати українське музичне мистецтво, буде допомагати. Тому що це також і фінансова підтримка, фінансова премія, не тільки нагорода нашим молодим музикантам, які фактично. Я думаю, це буде стимулювати їх далі робити і свій вклад в розвиток і популяризацію українського музичного мистецтва. Тому я думаю, що його внесок просто неоцінений саме в українське мистецтво, і його надбання неоцінені так само. Я сама виконую мелодію, це просто шедевр, Скорика. І я думаю, це дуже знаковий законопроект, і обов’язково група "Довіра" буде підтримувати. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Урбанському Анатолію Ігоровичу, депутатська група "Партія "За майбутнє". Анатолій Ігорович, будь ласка.
Прошу передати слово Тарасу Івановичу Батенку.
Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Шановні колеги, наша депутатська група "За майбутнє", безумовно, підтримує проект закону. Ми вважаємо, що постать Мирослава Скорика – це безпрецедентна постать, важлива для української культури. Але в даному випадку ми говоримо не тільки про внесок Мирослава Скорика своєю творчістю в розвиток української культури, він презентує так само і європейську культуру. І його мелодія звучить і на світовому рівні, його вклад і в світову спадщину так само відчутний. Пам’ятаєте, що минулого року, прощаючись з Мирославом Скориком, саме в цьому залі замість хвилини мовчання лунала його мелодія. Тому я вважаю, що ми маємо підтримати цю державну премію України в розвиток музичного мистецтва України і впровадження новітніх практик у композиторській і виконавській музичній діяльності, і присуджувати її тим людям, тим митцям, які будуть гідно продовжувати спадщину великого маестро. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Євтушку Сергію Миколайовичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Євтушок, "Батьківщина". Прошу передати слово Костянтину Бондарєву.
Костянтин Бондарєв, будь ласка.
Шановні колеги, я звертаюсь до народу України, я звертаюсь до всіх вас. Дійсно, треба відзначати провідних наших громадян. І нагорода – це дуже важливий мотив для того, щоб робити краще все навколо нас. "Батьківщина" буде підтримувати це. Але до другого читання ми внесемо дуже важливу правку. Ми хотіли б, щоб там ще була така нагорода, нагорода – це "ганьба України". І будемо також відзначати іноді громадян України, наприклад, відомих залізничників на кшталт Лещенка. А зараз вже є новий номінант – Кубраков, який вчора його подав знов-таки в наглядову раду Укрзалізниці. Вчора було засідання тимчасової слідчої комісії, на яке з’явилося вже нове керівництво. На запитання: чи є у вас план реформ? Вони сказали, що в них є тільки чотири місяці, тому що вони тимчасово виконують обов’язки. Залізницю добили вщент, відповідальності – нуль, рівень корупції сягає вершин Евересту сьогодні. На жаль, реакції з боку керівництва немає. А те, що робить вже новий міністр Кубраков, ми бачимо, що не змінить ситуацію. Тому ми наполягаємо саме на такій відзнаці – "ганьба України". І будемо надавати подання Кубракову і всім, хто за останні п’ять років очолював Укрзалізницю. Дякую і прошу підтримати.
Слово надається Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, Руслане Олексійовичу. Дякую, шановні колеги. Я хочу звернути увагу на те, що наша фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя" підтримує даний законопроект щодо уточнення і доповнення нового переліку державних премій України новою Державною премією України імені Мирослава Скорика. Ми звернули увагу на те, що суб’єктом законодавчої ініціативи є Президент України Зеленський. І мене, чесно кажучи, дуже дивує. І я вам поясню, чому для мене Президент Зеленський є такий неприйнятний і я його не сприймаю. Тому що замість того, щоб реалізувати питання миру в Україні, імплементувати Мінські угоди, "формулу Штайнмайєра". У нас Президенту немає чим займатися всередині країни? У нас конфлікт на території окремих районів Донецької і Луганської областей. У нас не звільнені утримувані особи, у нас інших ряд питань, які потребують нагального вирішення. Я вже не кажу про те, що питання виборів на Донбасі, яке має відбутися і на непідконтрольній, і на підконтрольній територіях відповідно в рамках імплементації "формули Штайнмайєра", у нас цього немає. Чому Президент Зеленський займається державними нагородами, а не виконує безпосередньо свої прямі обов’язки? Я ще розумію, якби ви мені розказували, що Президент в економіку не втручається, хоча він носа пхає і туди. Він кругом свій ніс пхає. Але я хочу сказати, що і ви як Представник Президента, передайте йому, будь ласка, що Президент України має насамперед вирішити питання миру в Україні – питання номер один, яке має бути врегульоване. Звільнені утримувані особи. Мають бути закони про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької і Луганської областей. Питання виборів проведення також за законами України, за українські партії, але на непідконтрольних територіях. Це також зрушить питання миру вперед і ми маємо врегулювати це питання. Як він колись сказав: "Не ми це починали, але ми це маємо завершити". І я прошу вас, щоб це зробила саме Верховна Рада дев’ятого скликання. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається Миколі Княжицькому, "Європейська солідарність". Будь ласка.
"Європейська солідарність" підтримує цю відзнаку імені великого маестро. Нам приємно, що ми з видавництвом "А-БА-БА ГА-ЛА-МА-ГА" і Іваном Малковичем долучилися до сприяння в написанні останнього твору маестро "Різдвяні симфонії", останніх його виходів до пульту у Верховині, у Львові, в Києві з "Різдвяними симфоніями". Тому ми "за" і за основу, і в цілому. Єдине що, положення про цю нагороду дублює положення про присвоєння звань народних артистів радянського атавізму. Тому давайте розглянемо скасування радянських атавізмів, і встановлення таких премій як ця для визначних діячів культури. Дякую. Голосуємо "за" за основу і в цілому.
Дякую. Шановні колеги, більше ніхто не хоче висловитися? Хоче. Будь ласка, Роман Лозинський, "Голос", будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Роман Лозинський, об’єднання "Справедливість". Найперше, якби це питання презентували і включили мелодію геніального Мирослава Скорика, я думаю, що кожен в цьому залі згадав би її, тому що це надзвичайно популярний, геніальний твір. І однозначно, що сьогодні, коли у нас в Україні триває 8 рік війни, коли в нашій країні триває російська агресія, коли в нашій країні триває інформаційна гібридна війна, нам досі надзвичайно важливо говорити і відстоювати український пантеон. Український пантеон героїв, український пантеон геніїв в сфері культури, в сфері мистецтва і в інших, очевидно, сферах. Але так, між іншим, пане головуючий, багато фракцій і груп виступали, я почув про Укрзалізницю, про Президента Зеленського, про Мирослава Скорика, на жаль, сказали не всі. Але я ще раз і ще раз наголошую, що про культуру в цьому залі варто не просто не забувати, а дуже добре пам’ятати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Прошу народних депутатів підготуватися до голосування. Комітет запропонував прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Я буду ставити по черзі, спочатку за основу, а потім, якщо не буде заперечень, одразу і в цілому. Думаю, що це буде правильно. Шановні колеги, я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України про державні нагороди (реєстраційний номер проекту 5767). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:54:51]] За-305 Рішення прийнято. Шановні колеги, я можу ставити. Добре. Я ставлю пропозицію комітету прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення зміни до статті 11 Закону України "Про державні народи України" (реєстраційний номер проекту 5767). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:55:26]] За-306 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Йдемо далі. Наступний законопроект у нас це проект закону (№ 5867) про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо організації питань роботи Кримської платформи. Але ми повинні зараз проголосувати про включення цього питання до порядку денного, для цього потрібно набрати 226 голосів. Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:12]] За-272 Рішення прийнято. Далі ми повинні проголосувати аd hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні, також потрібно 226 голосів. Шановні колеги, я прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:38]] За-287 Рішення прийнято. І ще одне голосування, я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою, для прийняття рішення потрібно 150 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:57:02]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Добре. Тоді я запрошую до слова голову Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Клочка Андрія Андрійовича і від авторів, і від комітету 4 хвилини, будь ласка.
Доброго дня, шановний головуючий! Доброго дня, шановні народні депутати! Комітет з питань організації державної влади, регіонального розвитку, містобудування розглянув на своєму засіданні 14 вересня законопроект про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо організаційних питань роботи Кримської платформи (реєстраційний номер 5867). Поділяючи необхідність підтримки служби забезпечення діяльності Кримської платформи, яка на сьогодні є ключовим зовнішньополітичним інструментом консолідації міжнародних зусиль, спрямованих на деокупацію та відновлення територіальної цілісності України. Комітет ухвалив рішення рекомендувати парламенту України відповідно до пункту 1 частини першої та частини другої статті 114 Регламенту Верховної Ради України за наслідками розгляду в першому читанні прийняти законопроект (за реєстраційним номером 5867) за основу та в цілому. Шановні колеги, я прошу підтримати даний законопроект за основу та в цілому, не витрачати час на обговорення. І ми всі розуміємо нагальну потребу даного сьогодні законопроекту. Дякую всім. І прошу підтримати за основу і в цілому.
Дякую. Шановні колеги! Я так зрозумів є необхідність обговорити, тому прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Урбанському Анатолію Ігоровичу, депутатська група партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Дмитру Валерійовичу Лубінцю.
Дмитро Валерійович Лубінець, будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Безумовно, це є важливий законопроект, депутатська група партія "За майбутнє" буде голосувати "за". І закликає колег по сесійній залі проголосувати і підтримати авторів даної законодавчої ініціативи. Головне – це є те, що законопроект пропонує віднести до першого рівня у схемі посадових окладів державних органів Представництво Президента України в Автономній Республіці Крим. Метою даного законопроекту є активізація та підтримка Кримської платформи. Як голова, який профільно займається разом з колегами питаннями окупованих територій, в тому числі Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, ми постійно комунікуємо з Представництвом Президента в "ВРК-Крим" з Антоном Кориневичем, з усім апаратом. І ми вважаємо, що потрібно проголосувати, прийняти цей закон, вивести на новий рівень їх службову підтримку, їх соціальний захист. Це надасть додаткових повноважень, щодо яких вони кожного дня займаються: питаннями людей, які проживають у тимчасово окупованому Криму, і підготовка документів-звернень і до міжнародних інституцій. І загалом хочу подякувати Представництву Президента в Автономній Республіці Крим, вони діють максимально професійно, і особисто Антону Кориневичу і всій його команді за те, що вони кожного дня підіймають питання АРК Крим, і роблять це, щоб російський порядок денний не втілився вжиття. Бо дійсно таке враження, що питання Донбасу є, а питання Криму нібито вирішено. Так, от і Представництво Президента показує, що це не так: Крим є, був і буде українським. І ми в сесійній залі, в тому числі своїм голосуванням повинні це показати і підтримати. Дякую.
Слово надається народному депутату України Ростиславу Миколайовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. Прошу передати слово Ахтему Чийгозу.
Ахтем Чийгоз, будь ласка.
Шановні колеги, безумовно, наша фракція підтримує цей законопроект. Все, що пов’язано з Кримом, з його деокупацією, з тим станом, в якому знаходяться наші громадяни в Криму, тобто під постійним тиском, репресіями, терором з боку злочинця, держави-терориста Російської Федерації треба, щоб воно нас об’єднувало. Зараз проходять так звані суди, вони кожного дня, там на нашій території в Криму, над нашими громадянами. Вважаю, що нам необхідно, я маю на увазі, владі, зараз взяти під особливий контроль справу Нарімана Джелялова і на інших політв’язнів, організувати співпрацю всіх адвокатів для захисту і допомогу родинам. У нас є чудовий приклад – у 2018 році так звана справа моряків, коли Російська Федерація їх захопила. І от в тому числі фінансові зобов’язання. І обов’язково скоординувати і тиснути на Росію. І от ця синергія, про яку ми багато кажемо, треба над цим працювати, щоб оцей тиск наших партнерів і нашої держави дав швидше результат. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Мамці Григорію Миколайовичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово Колтуновичу Олександру.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Вельмишановний пане голово, шановні народні депутати! Я хотів би, щоб ви всі мене уважно послухати, тому що якби я не бачив цього законопроекту, я би повірив тому, що розказують наші колеги. Послухайте, що робиться в законопроекті. Вносяться зміни до Закону України "Про державну службу". І куди вносяться? В статтю 51. А стаття 51 – це схема посадових окладів державних службовців. І там через кому Президент і так далі, просто вноситься додатково Представництво Президента України в Автономній Республіці Крим. А я з колегами хочу запитати: а в нас що, більше там нічого немає? Є правоохоронні органи, є інші офіційні інститути. У нас врешті-решт є, згідно нашої Конституції, Рада міністрів Автономної Республіки Крим і Верховна Рада Автономної Республіки Крим. Тому я підкреслюю, що ті заяви, які лунають з цієї трибуни, і той низькоінтелектуальний контент, який подається у вигляді таких законопроектів, не мають нічого спільного із заявленою метою. Другий момент – щодо Кримської платформи. Те, що ви подаєте як велику перемогу, насправді велика ізоляція України. Тому що з Великої двадцятки, я наголошую, жоден міністр закордонних справ, окрім турецького, не приїхав. Я вже не кажу, що з країн Великої двадцятки не приїхав жоден керівник країни. Це називається повністю політичний ігнор Зеленського і нашої країни через його таку позицію. Ви подивіться на його зовнішньополітичні провали, де він побував: у Франції яке відношення, про що домовилися з Німеччиною, у Сполучених Штатах, які питання у нас у східному напрямку. Це повністю зовнішньополітична ізоляція. І тому таку недолугу політику необхідно виправляти. Але виправляти треба не такими ж недолугими законами, а ефективною зовнішньополітичною зміною курсу, зовнішньоекономічною зміною курсу для того, щоб Україну поважали на зовнішній арені. Наша фракція не буде підтримувати такий низькоінтелектуальний контент. Дякую.
Слово надається народному депутату Железняку Ярославу Івановичу, фракція політичної партії "Голос". Будь ласка.
Шановні колеги! Я маю честь бути співавтором цього закону, він справді дуже важливий. Давайте просто поясню, про що цей закон. У нас є Офіс Кримської платформи. Це 40 людей в країні, які день і ніч працюють для того, щоб ми постійно ставили питання окупації Криму високо в порядку денному. Всі ви бачили. [[Шум у залі]] Я сам з Донбасу, не турбуйтесь. І це питання ставлять. Слідкуйте уважно за новинами. Так ось. І ці люди зараз отримують зарплату 5 тисяч 500 гривень. Я тільки що спілкувався з представником Офісу Кримської платформи Тамілою Ташевою, і вона просила дати можливість їм дати людям нормальну зарплатню. Проти них працює армія російських пропагандистів, проти них працює армія російських юристів. Проти них постійно працюють всі структури країни, яка окупувала наш український Крим. Саме тому цей закон виключно про те, щоб дати людям, які займаються Кримською платформою, достойні заробітні плати. Робиться це через Представництво Президента в Криму, що є нормальним і відповідає закону. Я дуже прошу вас підтримати цей закон і за основу, і, якщо можливо, в цілому. Ми на початку року. на початку літа підтримали важливі законопроекти, ініціатором яких була фракція "Голос", щодо скасування вільної економічної зони "Крим". Ми підтримали законопроект про корінні народи, ми тут 23 серпня голосували. Наше звернення відносно Кримської платформи – це ще один крок для того, щоб питання Криму не згасало на міжнародній арені, як і питання інших окупованих територій. Всі окуповані території України мають повернутися. Дякую. І прошу підтримати цей закон.
Дякую. Шановні колеги, я запрошую до слова Івана Івановича Крулька, "Батьківщина". Після цього Качура, Шахов і після цього переходимо до голосування. Тому прошу народних депутатів вже повертатися в зал. Будь ласка, Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Наша фракція буде підтримувати цей законопроект. І обов’язково потрібно, щоб питання повернення українського Криму до України, а найголовніше – визволення з окупації українських громадян, які там знаходяться тимчасово. Це є питання надзвичайної державної ваги. І коли ми піднімаємо питання Криму на найвищому рівні – на рівні парламенту, на рівні міжнародних будь-яких найвищих площадок, найбільше це підгорає в Кремлі. Не може бути компромісів: забути про Крим заради того, щоб повернути Донбас. Україна має повернути і Донбас, і Крим, і відновити повністю територіальну цілісність. І цей законопроект є в тому числі актом солідарності з нашими друзями колегами, які знаходяться в парламенті і є представниками кримськотатарського народу. Тому що кожен народ може себе вільно почувати тільки в незалежній Україні і в тому числі кримські.
Слово надається народному депутату Качурі Олександру, будь ласка. Після цього Шахов. Після цього переходимо до голосування.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Я думаю, що наша політична фракція буде точно підтримувати ініціативу Президента Зеленського. Тому що Кримська платформа – це дійсно є дієвий механізм для повернення наших територій. І ці десять людей під керівництвом Кориневича, вони роблять все для того, щоб повернути мільйони українців до України. І я впевнений, що та помилка, яку за попередні роки створили наші шановні колеги, її треба виправляти. Я буду просити підтримки за основу і в цілому цього законопроекту, тому що Крим – це Україна, тому що ми повинні все зробити для того, щоб ми знову були єдині. І наші міжнародні партнери точно нас в цьому підтримають. Я прошу зараз, щоб кожен депутат показав свою позицію.
Дякую. Так, завершальний виступ – Шахов Сергій Володимирович, і переходимо до голосування.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Безумовно, ми будемо підтримувати цей законопроект. Шановні колеги, хотів би вашу увагу звернути не тільки на Кримську платформу, а також на Донбас, в якому в надзвичайному стані з 14-го року повинні працювати чиновники, але, на жаль, кабінети пусті вже в п’ять вечора. І отримують вони заробітну плату не так як звичайний губернатор, а як голова військово-цивільної адміністрації, і отримують більше з надбавками – по 200 тисяч гривень, найбільше ніж всі. По-друге, хотів би звернутися до наших колег, як сказав Ярослав Железняк, за те, що все ж таки звільнили Крим від вільної економічної зони. Десь убывает – десь повинно прибувати. Є законопроект 2070, який розробляли наші колеги з "Нашого краю" і дали на-гора. Будь ласка, або ми вам його подаруємо, проголосуйте або сьогодні візьміть до уваги 2070 - законопроект про вільну економічну зону Донбасу. Дайте можливість розвиватися малому, середньому та великому бізнесу. Дайте, хоч 1 копійка зайде нормальних інвестицій в Луганську та.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили розгляд цього питання. Прошу зайняти місця. Я ставлю на голосування пропозицію комітету, там за основу і в цілому, але ставимо по черзі. Ставлю спочатку першу пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо організаційних питань роботи Кримської платформи (реєстраційний номер проекту 5867). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:12:13]] За-295 Рішення прийнято. Далі я ставлю наступну пропозицію комітету прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін щодо Закону України "Про державну службу" щодо організаційних питань роботи Кримської платформи (реєстраційний номер проекту 5867). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:12:48]] За-295 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Шановні колеги, далі в нас друге читання одного теж важливого законопроекту (реєстраційний номер 4046). Я запрошую до трибуни доповідача – голова підкомітету Комітету з питань аграрної та земельної політики Олега Сергійовича Тарасова. Скажіть, будь ласка, хтось буде наполягати на поправках? Хтось буде наполягати?
Я.
Хто буде? Вадим Євгенович, так? Яка поправка, скажіть, будь ласка. Всі йдемо, да? Зараз тоді я дивлюся. 18 поправка Івченко, будь ласка.
Пане головуючий! Пане головуючий, я дякую вам. Але, дивіться, у мене є 2 поправка, вона врахована частково. Я, до речі, дякую комітету, що вони врахували більшість моїх правок, але я хотів, щоб всі мої правки були враховані повністю. Тому я маю право на сьогоднішній день оголосити всі правки задля того, щоб законопроект був комплексний. Тому, будь ласка, поставте.
2 поправка тоді. Будь ласка, да.
2 поправку, так. І по кожній поправці я хочу піти. Дякую.
Будь ласка. Обнуліть, будь ласка, час. Вадим Євгенович.
Я попросив поставити свою поправку на повне врахування. Поправка номер.
Все, я зрозумів. Я зрозумів, да. Значить, поправка номер 2, вона комітетом врахована частково. Автор наполягає на повному врахуванні. Тому прошу визначатись та голосувати. [[12:14:58]] За-118 Рішення не прийнято. Поправка залишається врахована частково в редакції комітету. Наступна ваша поправка 18. Вадиме Євгеновичу, будь ласка.
Наступна моя поправка номер 6. Колеги, я б хотів сказати, що законопроект на сьогоднішній день досить виважений, і він потрібний. Потрібний перш за все, щоб ми визначили, що таке фермер, і які землі він обробляє. Тому ми уточнювали питання користування. Тобто це всі ті землі, які сьогодні: а) знаходяться у постійному користуванні, знаходяться безпосередньо у довічному успадкуванні, які орендуються. Тобто це буде у нас називатися фермер. І при цьому в законопроекті ми даємо стимули, стимули тим, хто тільки починає займатися на селі фермерством, тобто вновь створені фермерські господарства. У цьому контексті ми уточнюємо і в Законі про держпідтримку, ми уточнюємо саме ці стимули. Мені досить. Я хотів подякувати головуючому, що ми такий зробили комплексний законопроект, який має бути підтриманий конституційною більшістю. Дякую. А цю поправку поставте на повне врахування.
Дякую, Вадиме Євгеновичу. Я ставлю пропозицію автора, поправка номер 6. Вона врахована комітетом частково. Водночас автор наполягає на повному врахуванні. Прошу визначатися та голосувати. [[12:16:41]] За-123 Рішення не прийнято. Поправка залишається врахована частково в редакції комітету. Наступна поправка ваша 14, якщо я не помиляюся. Правильно, Вадиме Євгеновичу?
Вадим Івченко, "Батьківщина". 14 поправка, ось дивіться, говорить про те, що я кажу, що з Бюджетного кодексу ми надаємо підтримку фермерським господарствам. А комітет говорить, що може надаватися. Тут ми чітко розуміємо, що може і надається – це різні категорії. Тому я хотів, щоб фермерські господарства, особливо ті, яким ми будемо давати стимули за цим законом, отримували кошти державної підтримки, в тому числі кошти від Українського фонду підтримки фермерських господарств. Отут я хотів, колеги, щоб ми підтримали. І це, дійсно, буде чітка підтримка, а не така, яка може віддаватися на розсуд Кабінету Міністрів або будь-якого міністра. Тому прохання підтримати цю поправку, саме "надаватися в повному обсязі", а не "може", як визначив комітет. Дякую.
Дякую. Ставлю поправку 14. Вона врахована комітетом частково. Водночас автор наполягає на повному врахуванні. Тому прошу визначатись та голосувати. [[12:18:18]] За-122 Рішення не прийнято. Правка залишається врахованою частково. Наступна поправка 18. Вадим Євгенович, будь ласка.
Шановні колеги, ця правка стосується стимулів для сімейних фермерських господарств. Для того, щоб боротися з тіньовим ринком обробітку фактично землі або з тіньовим обробітком землі. Потрібно тим людям, які сьогодні зайшли в цю тінь, дати стимули. Ми про це говорили на багатьох круглих столах і на багатьох, скажімо, стратегічних баченнях, яким чином ми можемо одноосібників вивести в сімейних фермерів і дати їм можливість отримати статус товаровиробника, дати їм можливість отримувати державну підтримку, дешеві кредити і так далі. У цій поправці я окремо запропонував, щоб державна підтримка як стимул не тільки відшкодовувала, як ми в минулому скликанні прийняли рішення відшкодовувати єдиний соціальний внесок Пенсійному фонду, а й ще надавалася пряма підтримка саме сімейним фермерським господарствам. Тобто це буде стимул тим, хто буде переходити в легальний. і ставати легальним товаровиробником. Це буде одним із стимулів переходу і.
Дякую. Поправка 18, автор Івченко Вадим Євгенович. Вона відхилена комітетом. Автор наполягає на врахуванні її. Тому прошу визначатись та голосувати. [[12:19:59]] За-106 Рішення не прийнято. Наступна поправка, Вадим Євгенович, ваша, номер 22, якщо я не помиляюсь.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, ви знаєте, ну так ми не зробимо стимули для того, щоб у нас не було тіньового обробітку землі. Так ми не зможемо достукатись до тих, хто сьогодні фактично втіньову обробляє землю, щоб вони ставали товаровиробниками, щоб вони ставали сімейними фермерами, щоб вони отримували всі стимули і преференції, які ми можемо з вами їм запропонувати. Якщо ви не підтримуєте на сьогоднішній день стимулів для сімейних фермерів, то тоді скажіть, будь ласка, можливо, головуючий. А що пропонується задля того, крім оподаткування, яке ви ввели на 1 гектар в 5 тисяч 600, що пропонується для таких сімейних фермерів, як стимули, реєструватися безпосередньо і ставати товаровиробниками? Не потрібно їх зганяти податками, а потрібно дати стимули, щоб вони створювали зайнятість на селі – це моя думка. Скажіть, будь ласка, вашу.
Поправка номер 22 народного депутата Івченка. Вона комітетом відхилена. Автор пропонує її врахувати, тому прошу визначатись та голосувати. [[12:21:36]] За-107 Рішення не прийнято. Наступна поправка 28. Вона врахована частково. Будете наполягати, Вадиме Євгеновичу? Будь ласка, 28-а.
Колеги, ось 28 поправка, вона говорить про обов’язковість надання сімейним фермерським господарствам або фермерським господарствам до 35 років, де є фактично вік людини, яка створила це фермерське господарство, прямої бюджетної підтримки. Це нормальні позиції, які сьогодні підтримуються в усьому світі, коли ми підтримуємо молодих, які можуть переїхати з міста в село і створити робоче місце. І головне, що вони в молодості, скажімо, в своєму віці, обрали саме сільське господарство. Тому, колеги, я б хотів, щоб ця правка була підтримана повністю, і чітко ми розуміли, що стимули молодим фермерам, які будуть створювати сімейні фермерства або фермерства, були і безпосередньо вони надавалися з державного бюджету. Ми це запропонували, але чомусь комітет запропонував частково підтримати мою правку. Прохання підтримати повністю. Дякую.
Дякую. Мова йде про 28 поправку. Комітет її врахував частково. Автор наполягає на повному врахуванні цієї поправки, тому прошу визначатися та голосувати. [[12:23:16]] За-105 Рішення не прийнято. Правка залишається врахованою частково в редакції комітету. Вадим Євгенович, а ви ще на багатьох, бо у нас 7 хвилин залишилося? Просто, щоб ми розуміли, чи будемо ми сьогодні його голосувати чи ні. Будь ласка, яка наступна правка ваша, ви будете наполягати?
38-а.
38-а, будь ласка.
Колеги, я б хотів, щоб ми з вами підтримали і цю правку, яка говорить про першочерговість. Що таке першочерговість? Коли розподіляється державний бюджет, то зразу в різні програми фактично розподіляються кошти, а ми говоримо, що має бути першочерговість. Першочерговість – це коли ми з вами визначаємо програму і відшкодовуємо єдиний соціальний внесок сімейним фермерам. Це нормальна практика задля того, щоб маленький дрібний бізнес розвивався безпосередньо в сільській місцевості. Першочерговість – коли ми з вами говоримо, що кошти першочергово йдуть на підтримку молодим фермерам до 35 років, які починають свій бізнес безпосередньо в сільській місцевості. Я за першочерговість. Давайте дамо їм право першочергово отримувати підтримку.
Дякую, Вадим Євгенович. Мова йде про 38 поправку народного депутата Івченка. Вона врахована частково комітетом. Все-таки автор наполягає на повному врахуванні. Прошу визначатися та голосувати. [[12:25:11]] За-99 Рішення не прийнято. Поправка залишається в редакції, врахованій частково комітетом. Вадим Євгенович, ми можемо голосувати, чи у вас ще одна поправка? Будь ласка, ще одна, будь ласка, яка?
Колеги, у мене ще багато правок, але ця правка ключова. І, якщо ми її підтримаємо.
Номер?
Я інші правки знімаю.
Номер, скажіть, будь ласка.
41-а. Колеги, насправді, я все ж таки пропоную, щоб ми цей закон підтримали, його чекають фермери, його чекає міністерство, оскільки, воно буде розподіляти на наступний рік, безпосередньо, бюджетну підтримку. Є свої нюанси щодо надання першочергового права або можливо надаватися. Але мені здається, що, якщо аграрна політика буде рухатись саме в питанні створення і підтримки дрібного, і середнього бізнесу я думаю ми будемо мати великі плюси. Адже Україна має переваги. Переваги – це наш аграрний сектор і наші чорноземи. І давайте, будь ласка, цей законопроект підтримаємо навіть, якщо ця правка не буде підтримана. Дякую.
Дякую. Я ставлю 41 поправку народного депутата Івченка. Вона була врахована комітетом, але частково. Водночас, автор наполягає на повному врахуванні. Тому прошу визначатись та голосувати. [[12:26:56]] За-117 Рішення не прийнято. Поправка залишається так, як врахована частково була комітетом. Вадим Євгенович, я вдячний вам за вашу позицію, за ваше представлення. Ми можемо переходити до голосування за закон в цілому, так? Шановні колеги, я ставлю на пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання діяльності фермерських господарств (реєстраційний номер проекту 4046). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:27:45]] За-291 Рішення прийнято. Вітаю колег з прийняттям цього законопроекту. Секундочку у нас ще перерва з заміною на виступ 3 хвилини, а потім ми переходимо, шановні колеги, до голосування запитів. Буде 11 запитів до Президента України. Ірина Володимирівна Геращенко, будь ласка.
Шановні українці, "Європейська солідарність" звертається до Державного бюро розслідування і до Генеральної прокуратури України, куди ми передаємо заяви про здійснення злочину у приміщенні Верховної Ради України 23 вересня 21-го року. Конституція України дуже чітко визначає законодавче право народного депутата України на законодавчу ініціативу. Вчора була реалізована законодавча ініціатива пана Зеленського, але вперше в цій залі, було порушено право депутатів на законодавчу ініціативу. Спочатку. Зараз буде багато прізвищ і ми просимо, щоб і ДБР, і прокуратура їх зафіксували, вони будуть і в нашій заяві. Спочатку голова профільного комітету пан Завітневич, він заблокував по суті можливість народних депутатів України прийти і захистити свої поправки, тим самим висловлюючи нашу волю до покращення законопроекту, нас не запросили вчасно на це засідання. Потім головуючий на засіданні пан Стефанчук, перевищуючи службові повноваження, узурпуючи владу, перешкоджаючи в діяльності народного депутата України разом з паном Веніславським і також разом з панством, (а це 250 народних депутатів від монобільшості і двох олігархічних груп) проголосували за те, що порушили право народних депутатів України на законотворчу діяльність. Ми розцінюємо ці злочини по статтям: перешкоджання державному діячу, перешкоджання діяльності народного депутата України, перевищення службових повноважень, узурпація влади. І саме за цими статтями мають бути порушені кримінальні справи і допитані всі, хто влаштував вчора цю ахінею, і хто тут вчора головував, і все це проводив. Ви знаєте, нашим родинам, "Європейській солідарності", всім нам щодня погрожують, тиснуть, але ми не боїмося. Ми точно будемо захищати право наших виборців мати тут голос. І дуже соромно вчора за один осколок однієї опозиційної фракції, яка вчора не підтримала навіть нашу вимогу разом з частиною "Голосу" і "Батьківщини" відсторонити людину, яка порушує конституційне право народних депутатів на те, щоб тут ми захищали права наших виборців, і не підтримали усунення від головування пана Стефанчука. Що стосується олігархічних депутатських груп. Мені дуже шкода, що присутні там народні депутати, які вже були причетні до 16 січня 2014 року, і тоді руками, ногами, копитами голосували за порушення Регламенту, вчора знову це повторили, підголосовуючи Зеленському порушення Конституції. Для Зеленського узурпація влади погано закінчиться. У країні ми тут не дамо побудувати Білорусь. І сьогодні, коли ви наголосували протиріччя в цих статтях, дозволивши і РНБО, і НАЗК одночасно оголошувати, хто такий олігарх, і намагалися це протягти через ваш потєшний, непрофесійний комітет, ми це зупинили. Це має розглядатися у Верховній Раді.
Відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України переходимо до оголошення запитів. Будь ласка, Олена Костянтинівна.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Отже, шановні колеги, протягом пленарного тижня внесено 118 депутатських запитів. З них до Президента України – 11 депутатських запитів, до органів Верховної Ради – 3 депутатські запити, до Кабінету Міністрів – 49, до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування – 50, до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності – 5. Отже, переходимо з вами до запитів до Президента України. Шановні колеги, ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Юрія Бойка до Президента України щодо вжиття невідкладних заходів, що. до Президента України щодо вжиття невідкладних заходів по припиненню незаконних дій посадових осіб органів державної влади і місцевого самоврядування, що вчиняються відносно територій та мешканців Кам’янопотоківської об’єднаної територіальної громади. Будь ласка, прошу голосувати. [[12:32:51]] За-112 Рішення не прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту групи народних депутатів (Климпуш-Цинцадзе, Фріз, Іонової) до Президента України щодо військовослужбовців Збройних Сил України, що знаходяться під час загострення ситуації в Афганістані. Прошу голосувати. [[12:33:29]] За-179 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого цього депутатського запиту до Президента України. Будь ласка, голосуємо. [[12:33:54]] За-207 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставиться відкрите поіменне голосування підтримка запиту групи народних депутатів (Климпуш-Цинцадзе, Фріз та інших. Всього 4 депутатів) до Президента України щодо залучення парламенту до реалізації Плану трансформації України. Будь ласка, голосуємо. [[12:34:29]] За-133 Рішення не прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Максима Березіна до Президента України щодо функціонування стратегічного державного підприємства "Украерорух". Будь ласка, визначаємося, голосуємо. [[12:35:02]] За-285 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Будь ласка, голосуємо. [[12:35:27]] За-285 Рішення прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту групи народних депутатів (Бобровської, Клименко, Грищука) до Президента України стосовно надання статусу національного музею України Музею історії міста Києва. Будь ласка, голосуємо. [[12:35:59]] За-283 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Будь ласка, голосуємо. [[12:36:22]] За-284 Рішення прийнято. Ставиться на відрите поіменне голосування підтримка запиту Олексія Ковальова до Президента України щодо неналежного здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні за фактами розтрати службовими особами Бехтерської об’єднаної територіальної громади коштів місцевого бюджету при здійсненні ремонту покрівлі музичної школи в селі Бехтери і системи опалення Бехтерського та Олексіївського закладів повної загальної середньої освіти. Це ваші запити, я їх просто зачитую. Будь ласка, голосуємо. [[12:37:12]] За-158 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Будь ласка, голосуємо. [[12:37:38]] За-183 Рішення не прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Гео Лероса до Президента України про клопотання перед Американською кіноакадемією про вручення премії "Оскар" Володимиру Зеленському за кращий сценарій та спецефекти у фільмі "Замах, якого не було - дивитися всім". Будь ласка, голосуємо. [[12:38:15]] За-35 Рішення не прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Гео Лероса до Президента України щодо особистого контролю Володимира Зеленського за поданням Андрієм Єрмаком до НАЗК повідомлення про суттєві зміни в майновому стані через витрати, пов’язані з оплатою 2 тисяч 300 замовних сфабрикованих матеріалів у телеграм каналах та ЗМІ, з 13 по 20 вересня 2021 року, з метою дискредитації народного депутата України Гео Лероса. Будь ласка, голосуємо. [[12:39:05]] За-30 Рішення не прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту групи народних депутатів (Ковальчука, Аліксійчука та інших. Всього 5 депутатів) до Президента України щодо присвоєння звання Герой України головному лікарю Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради Кучеруку Євгенію Філімоновичу. Будь ласка, голосуємо. [[12:39:48]] За-270 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Будь ласка, голосуємо. [[12:40:11]] За-286 Рішення прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту групи народних депутатів (Королевської, Солода та інших. Всього 4 депутатів) до Президента України щодо виконання рішень Конституційного Суду України, якими поновлено порушені права громадян у сфері соціального захисту населення. Будь ласка, голосуємо. [[12:40:47]] За-108 Рішення не прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Ростислава Тістика до Президента України щодо включення проекту будівництва високоспеціалізованої багатопрофільної лікарні на території КНП "Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги міста Львова" до державної програми "Велике будівництво". Будь ласка, голосуємо. [[12:41:27]] За-279 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. [[12:41:51]] За-287 Рішення прийнято. Це всі запити до Президента, шановні колеги. В нас залишилося зачитати запити до інших органів державної влади. Отже, запити народних депутатів. Сергія Соболєва до голови правління Пенсійного фонду України про незадовільну оцінку відповіді Пенсійного фонду України на депутатський запит у зв’язку з невжиттям заходів для виконання рішення суду та поновлення прав громадянина Козенка Є.К. Сергія Нагорняка до директора Національного антикорупційного бюро України щодо можливого незаконного впливу на закупівлю, що проводиться Акціонерним товариством "Укрзалізниця" і Європейським банком реконструкції та розвитку. Юрія Бойка до Прем’єр-міністра України стосовно вжиття невідкладних заходів по припиненню незаконних дій посадових осіб органів державної влади і місцевого самоврядування, що вчиняються відносно територій та мешканців Кам’янопотоківської об’єднаної територіальної громади. Бориса Приходька до міністра оборони України, Прем’єр-міністра України щодо оплати праці медичних працівників, залучених до проведення медичних оглядів призовників на військову службу до Збройних Сил України. Олександра Ткаченка до Кабінету Міністрів України стосовно вжиття дієвих заходів для захисту прав працівників та організації належної господарської діяльності державного підприємства. Олександра Ткаченка до Офісу Генерального прокурора стосовно вжиття дієвих заходів для належного проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка, Славицької) до Кабінету Міністрів України стосовно необхідності всебічного розгляду звернення Сергія Яшина щодо забезпечення реалізації йому конституційного права на житло. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка, Славицької) до Офісу Генерального прокурора стосовно вжиття дієвих заходів для повернення земельних ділянок у комунальну власність. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка, Славицької) до Київської міської державної адміністрації щодо вжиття дієвих заходів для належного надання житлово-комунальних послуг. Групи народних депутатів (Славицької, Ткаченка, Шинкаренка) до Київської міської державної адміністрації, Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів щодо неналежного надання житлово-комунальних послуг. Ірини Борзової до Міністерства охорони здоров’я України, Кабінету Міністрів України щодо проведення ремонтно-реставраційних робіт об’єкту культурної спадщини України Національного музею-садиби Пирогова. Дмитра Кисилевського до Офісу Генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України, Державного бюро розслідувань щодо проведення перевірки діяльності посадових осіб Дніпропетровської обласної прокуратури. Ірини Геращенко до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора щодо проведення об’єктивного, всебічного, оперативного та неупередженого розслідування за фактом смерті Андрія Лясова у місті Черкаси 5 вересня 2021 року. Ірини Геращенко до Голови Національного агентства з питань запобігання корупції про результати проведеного аналізу Національним агентством з питань запобігання корупції звітів політичної партії "Слуга Народу" про майно, доходи, витрати і зобов’язання фінансового характеру за ІІІ та IV квартали 20-го року у частині відображення витрат на організацію і проведення так званого загальнонаціонального опитування, що відбулося під час проведення місцевих виборів в Україні 25 жовтня 2020 року. Ірини Геращенко до Керівника Офісу Президента України про надання копії Плану трансформації України. Ірини Геращенко та Марії Іонової до міністра оборони України щодо надання інформації про стан виконання державного оборонного замовлення на 21-й рік. Групи народних депутатів (Геращенко, Рудик та інших. Всього 5 депутатів) до голови Комітету Верховної Ради України з питань національної безпеки, оборони та розвідки, міністра оборони України, віце-прем’єр-міністра України – міністра з питань стратегічних галузей промисловості України щодо надання офіційної інформації про стан виконання державного оборонного замовлення на 21-й рік, а також вжиття невідкладних заходів для погашення заборгованості по виплаті грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України. Олексія Устенка до тимчасово виконуючого обов’язки Голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо перевірки рішень Головного управління Держгеокадастру у Київській області та Головного управління Держгеокадастру у Чернігівській області про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою стосовно відведення земельних ділянок за зверненням громадянки Надії Савченко. Ростислава Павленка та Марії Іонової до Керівника Офісу Президента України, Голови Служби безпеки України стосовно надання офіційної інформації щодо автора журналістського розслідування американського видання CNN Метью Ченса про операцію із затримання членів ПВК "Вагнер". Іванни Климпуш-Цинцадзе до міністра фінансів України, Ужгородського міського голови, голови Закарпатської обласної державної адміністрації щодо загальної вартості та джерел фінансування робіт з встановлення флагштоку у місті Ужгороді з нагоди 30-ї річниці незалежності України. Ірини Констанкевич до виконуючого обов’язки голови правління Акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо відновлення руху дизель-потяга Ковель-Сарни-Ковель. Валерія Колюха до Прем’єр-міністра України щодо включення ремонту автомобільної дороги загального користування державного значення Р-04 Київ - Фастів - Біла Церква - Тараща - Звенигородка до програми Президента України Володимира Зеленського "Велике будівництво" на 2022 рік. Михайла Бондаря до міністра енергетики України, Голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Голови правління Акціонерного товариства "Львівгаз" щодо недобросовісних дій оператора ГРМ у Львівській області ПАТ "Львівгаз". Михайла Бондаря до виконуючого обов’язки голови правління Акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо порушення вимог норм Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" провідниками потягу Київ-Львів та їхнього зневажливого ставлення до учасників АТО. Сергія Соболєва до Генерального прокурора про вжиття заходів забезпечення належного представництва інтересів держави в суді у справі № 280/906/21, яка розглядається Третім апеляційним адміністративним судом за апеляційною скаргою Запорізької обласної прокуратури. Оксани Савчук до Прем’єр-міністра України щодо затвердження порядку зарахування частини акцизного податку з виробленого та ввезеного пального до загального фонду відповідних бюджетів місцевого самоврядування у другому півріччі 2021 року. Сергія Льовочкіна до Прем’єр-міністра України щодо незадовільних темпів відновлення економічного зростання. Павла Халімона до виконувача обов’язків керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, Директора Національного антикорупційного бюро України про вжиття заходів щодо подій, пов’язаних з незаконним привласненням майна державного підприємства. Олексія Устенка до міністра енергетики України, Голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, Голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо порушення прав громадянки Галини Соломко з боку Акціонерного товариства "Харківгаз", що призвело до неправомірного донарахування обсягу природного газу на суму понад 16 тисяч гривень. Віктора М’ялика до Прем’єр-міністра України, міністра освіти і науки України, голови Рівненської обласної державної адміністрації щодо фінансування будівництва та функціонування закладу загальної середньої освіти села Балаховичі Вараського району Рівненської області. Юлії Яцик до виконувача обов’язків Директора Державного бюро розслідувань щодо надання документів та інформації, необхідної для виконання депутатських повноважень. Ольги Василевської-Смаглюк до міністра енергетики України, державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" щодо забезпечення виконання вимог Закону України "Про поводження з відпрацьованим ядерним паливом щодо розміщення, проектування та будівництва централізованого сховища відпрацьованого ядерного палива реакторів типу ВВЕР вітчизняних атомних електростанцій". Групи народних депутатів (Василевської-Смаглюк, Кінзбурської та інших, всього 33 депутати) до Кабінету Міністрів України щодо невиконання вимог Закону України "Про поводження з відпрацьованим ядерним паливом щодо розміщення, проектування та будівництва централізованого сховища відпрацьованого ядерного палива реакторів типу ВВЕР вітчизняних атомних електростанцій". Юрія Здебського до міністра оборони України щодо надання інформації про автоматизовану систему оперативного (бойового) управління. Ірини Констанкевич до міністра соціальної політики України щодо реалізації права на безоплатне харчування дітей в закладах освіти, виплати грошової компенсації дітям, постраждалим внаслідок Чорнобильської катастрофи. Юлії Яцик до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін у Додаток 4 Постанови Кабінету Міністрів України № 681 від 23 червня 2021 року та можливості автоматичної заміни кваліфікаційних сертифікатів архітекторів і інженерів-проектувальників. Дмитра Лубінця до Прем’єр-міністра України щодо недопущення подальшого зростання тарифів на комунальні послуги. Дмитра Лубінця до міністра захисту довкілля та природних ресурсів України щодо виключення Азовської ділянки з Азовським рудопроявом, що розташована у Нікольському районі Донецької області з Інвестиційного атласу надрокористування. Максима Березіна до міністра інфраструктури України стосовно функціонування стратегічного державного підприємства "Украерорух". Олександра Куницького до виконувача обов’язків директора Державного бюро розслідувань щодо необхідності належного реагування на обмеження права громадян на отримання адміністративних послуг в органі державної влади. Олександра Гереги до Прем’єр-міністра України про забезпечення безкоштовним харчуванням вихованців освітніх закладів України за рахунок державного та місцевих бюджетів. Олександра Гереги до Прем’єр-міністра України щодо необхідності підвищення рівня заробітної плати працівників будинків-інтернатів та громадян похилого віку та осіб з інвалідністю. Олександра Качури до міністра фінансів України щодо можливості здійснення переданих з державного бюджету видатків з утримання закладів освіти та охорони здоров’я Сумської області. Михайла Цимбалюка до Прем’єр-міністра України щодо готовності медичних закладів України до чергової хвилі росту захворювання на гостру респіраторну хворобу СОVID-19. Михайла Цимбалюка до Прем’єр-міністра України щодо заборгованості виплати зарплати медичним працівникам міста Слов’янська Донецької області. Анатолія Костюха до голови Закарпатської обласної ради, голови Закарпатської обласної державної адміністрації щодо Обласної програми протидії захворюванню на туберкульоз на 2017 - 2021 роки. Анатолія Костюха до міністра енергетики України щодо ситуації з накопиченням вугілля. Групи народних депутатів (Мельника, Касая та інших. Всього 7 депутатів) до Генерального прокурора, Голови Національної поліції України, Голови Державної інспекції архітектури та містобудування України, виконуючого обов’язки Голови Державної податкової служби України, Голови Державної екологічної інспекції України, керівника Спеціалізованої екологічної прокуратури, тимчасово виконуючого обов’язки Голови Державної служби України з питань праці, голови Запорізької обласної державної адміністрації стосовно здійснення дієвих заходів реагування щодо незаконної забудови рекреаційної прибережної зони міста Приморськ Запорізької області. Олеся Довгого до Кабінету Міністрів України щодо реєстрації місця проживання громадян. Тараса Батенка до міністра освіти і науки України, Прем’єр-міністра України щодо завершення будівництва ветеринарної клініки Львівського національного університету ветеринарної медицини та біотехнологій імені С.З. Ґжицького. Тараса Батенка до Прем’єр-міністра України, міністра розвитку громад та територій України щодо забезпечення прозорості та належної роботи Державної інспекції архітектури та містобудування України у сфері містобудування. Анастасії Ляшенко до Прем’єр-міністра України щодо необхідності внесення змін до порядку призначення житлових субсидій у зв’язку зі зростанням тарифів на житлово-комунальні послуги. Анастасії Ляшенко до Прем’єр-міністра України щодо необхідності встановлення економічно обґрунтованої та соціально справедливої фіксованої ціни природного газу для бюджетних установ та організацій. Ігоря Гузя до голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, Прем’єр-міністра України щодо необхідності передбачення коштів у Держбюджеті 2022 року на добудову шахти № 10 "Нововолинська". Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра України, Секретаря національної безпеки і оборони України щодо необхідності комплексного вирішення проблеми укріплення берегів річки Західний Буг на кордоні з Республікою Польща задля недопущення подальших втрат українських прикордонних територіальних ділянок. Ігоря Гузя до Голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо необхідності вирішення проблеми коректної фіксації показників газових лічильників та проблеми тарифікації та за користування газом для населення, в контексті діяльності акціонерного товариства "Волиньгаз" (ТОВ Волиньгаз Збут"). Ігоря Гузя до Голови Верховної Ради України щодо необхідності невідкладного розгляду законопроектів, що стосуються збільшення частки зарахування ПДФО до бюджетів громад до 63 відсотків. Олександра Лукашева до директора державного підприємства "Зал офіційних делегацій" про надання інформації щодо діяльності державного підприємства "Зал офіційних делегацій" у період з 2015 по 2021 роки. Наталії Піпи до директора комунального закладу Львівської обласної ради "Львівський геріатричний пансіонат", Львівського міського голови щодо закріплення меж території комунального закладу Львівської обласної ради "Львівський геріатричний пансіонат". Групи народних депутатів (Ковальчука, Гетманцева та інших. Всього 24 депутатів) до міністра фінансів України, Прем’єр-міністра України щодо збільшення видатків з Державного бюджету України на 2022 рік для Державної митної служби України. Романа Лозинського до Прем’єр-міністра України щодо збільшення часу тривалості іспиту на рівень володіння державною мовою. Марини Бардіної до Прем’єр-міністра України щодо інвентаризації оздоровчих закладів акціонерного товариства "Укрзалізниця". Юлії Овчинникової до Генерального прокурора, тимчасово виконуючого обов’язки голови Державного агентства України з управління зоною відчуження, голови Державної екологічної інспекції України щодо порушення природоохоронного законодавства державним спеціалізованим підприємством "Північна Пуща". Юлії Овчинникової до Прем’єр-міністра України щодо надання доручення Державному агентству лісових ресурсів України. Юлії Овчинникової до Прем’єр-міністра України щодо виконання Закону України № 1684-IX від 15 липня 2021 року. Юлії Овчинникової до Голови Національної поліції України, Генерального прокурора щодо масової загибелі птахів, у тому числі занесених до Червоної книги України, на території біосферного заповідника "Асканія-Нова" та прилеглих територіях у Херсонській області. Ігоря Кривошеєва до голови Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області щодо дотримання принципів гласності та законності в роботі Міжгірської селищної ради. Геннадія Вацака до Міністерства охорони здоров’я України, Вінницької обласної державної адміністрації щодо включення комунального некомерційного підприємства "Крижопільська окружна лікарня інтенсивного лікування" до переліку опорних закладів охорони здоров’я та надання відповідного фінансування. Анатолія Костюха до голови Київської міської державної адміністрації щодо центру проблем слуху та мовлення "СУВАГ". І останній депутатський запит – Андрія Шараськіна до голови Рахункової палати щодо проведення аудиту ефективності використання коштів місцевого бюджету Гостомельською селищною радою. Це всі запити. Дякую.
Дякую, Олена Костянтинівна. В нас ще декілька хвилин. Подякуємо Олені Костянтинівні. Тому я зачитаю ще деякі оголошення. Шановні народні депутати, відповідно частини другої статті 55 Регламенту Верховної Ради України заявляю про необхідність виправлення допущених у стенограмі сьомого пленарного засідання Верховної Ради України неточностей в частині розділу законопроекту за реєстраційним номером 5599. Так вчора під час розгляду проекту закону за реєстраційним номером 5599 під час повторного зачитування після доповідача від комітету номерів поправок, які пропонувалися на відхилення, з огляду на ситуацію в залі, були пропущені слова "тире". Йдеться про такі поправки: 39-42, 162-166 та 168-213, 218-221, 223-235, 237-263, 264-270, 272-299, 301-303, 305-328, 329-343, 345-356, 358-364, 366-372, 374-390, 391-394,. [[Не чути]]-597 і 601-615. Також помилково зазначені були номери правок, які пропонувалися на відхилення. Замість номеру правки 14 помилково було зазначено 4, а замість номеру поправки 825 помилково було зазначено 725. При цьому наголошую, що у всіх випадках на голосування ставилися пропозиції комітету. У зв’язку з цим прошу комітет врахувати зазначені вище при оформленні. зазначене вище при оформленні, прийнятого парламентом тексту закону та підготовки його на підпис Головою Верховної Ради України. Також хочу поінформувати, що на пленарному засіданні 22 вересня під час розгляду проектів постанов про призначення позачергових місцевих виборів, а саме при голосуванні проекту Постанови про призначення позачергових виборів Добропільського міського голови Покровського району Донецької області я обмовився і назвав цю постанову з іншими номером. Її реєстраційний номер 5806. Прошу взяти цю інформацію до відома, а також те, що у всіх постановах про призначення позачергових місцевих виборів, які ми проголосували, дата призначення цих виборів за пропозицією комітету – неділя 27 березня 2022 року. Також надійшли ще за заяви про неспрацювання кнопочок. Це зарахувати голос "за" за питання Закону 4046 у другому читанні та в цілому – від Завітневича. Від Лічман – інформація про те, що під час голосування про внесення змін до Закону "Про державну службу" (5867) не спрацювала кнопка "за". І зарахувати голос "за" при голосуванні за законопроект 2038 – від народного депутата Бакунця Павла Андрійовича. Шановні колеги, на цьому хочу нагадати, що наступного тижня народні депутати працюють з виборцями. Чергове пленарне засідання відбудеться у вівторок 5 жовтня о 10 годині. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую.