Уважаеми народни представители, добър ден на всички! Моля да се регистрираме. Налице е кворум [[звъни]] , откривам пленарното заседание. Уважаеми колеги, всеки момент очаквам министър Бъчварова във връзка с искането от вчерашния ден от БСП лява България за информация от нейна страна с оглед конфликта по Черноморието. По нашата Програма сега продължаваме с: ПРОЕКТИ ЗА РЕШЕНИЯ ЗА ПРОМЕНИ В ПОСТОЯННИ КОМИСИИ И ДЕЛЕГАЦИЯ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ. Две групи проекти за решения има: едните са с вносители Светлин Танчев и група народни представители, а вторите са с вносители Валери Симеонов и Красимир Каракачанов. Преди това – едно съобщение: Вчера, на 9 юни 2016 г., е постъпил и е раздаден на народните представители Общ проект на законопроектите за изменение и допълнение на Закона за водите, приети на първо гласуване на 8 юни 2016 г. Съобщението се прави с оглед срока за писмени предложения за второ гласуване. Проектът е изготвен от Комисията по околната среда и водите на основание чл. 78, ал. 2 от Правилника. Процедура – господин Иванов.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги, предлагам да подложите на гласуване процедурата по намаляването на срока за внасяне на предложения по този Законопроект между първо и второ четене на три дни. Благодаря.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване направеното предложение. Гласували 122 народни представители: за 103, против 7, въздържали се 12. Предложението е прието. С писмо № 654-02-52 от 7 юни 2016 г. е внесен Проект на „РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Чавдар Славчев Пейчев като член на Комисията за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика. 2. Избира Георги Александров Ковачев за член на Комисията за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.“ С писмо № 654-02-53 от 7 юни 2016 г. е внесен Проект на „РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по външна политика Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Кънчо Янев Филипов като член на Комисията по външна политика. 2. Избира Румен Маринов Йончев за член на Комисията по външна политика.“ С писмо № 654-02-54 от 7 юни 2016 г. е постъпил Проект на „РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по вероизповеданията и правата на човека Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Румен Маринов Йончев като член на Комисията по вероизповеданията и правата на човека. 2. Избира Кънчо Янев Филипов за член на Комисията по вероизповеданията и правата на човека.“ С писмо № 654-02-55 от 7 юни 2016 г. е постъпил Проект на „РЕШЕНИЕ За промяна в състава на Комисията по образованието и науката Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Стефан Георгиев Кенов като член на Комисията по образованието и науката. 2. Избира Чавдар Славчев Пейчев за член на Комисията по образованието и науката.“ Това са предложенията от Светлин Танчев и група народни представители. Ще докладвам и предложенията с вносители господин Валери Симеонов и Красимир Каракачанов, за да проведем общ дебат по тази точка от дневния ред. Тук пояснявам, че навсякъде в „Държавен вестник“ народните представители ще бъдат обнародвани с трите им имена, тъй като в проекторешенията са само с по две. Проект на „РЕШЕНИЕ за промяна в състава (и ръководството) на Постоянната делегация на Народното събрание в Парламентарната асамблея за черноморско и икономическо сътрудничество Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 36 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Полина Карастоянова като член и ръководител Постоянната делегация на Народното събрание в Парламентарната асамблея за черноморско и икономическо сътрудничество. 2. Избира Петър Петров за член на Постоянната делегация на Народното събрание в Парламентарната асамблея за черноморско и икономическо сътрудничество. “ Вносители са Валери Симеонов и Красимир Каракачанов. Пояснявам – от факта на напускане на госпожа Карастоянова на Парламентарната група на Патриотичния фронт, автоматично по силата на нашия Правилник, тя, придобивайки качество на народен представител, неучастващ в парламентарна група, губи позициите си в постоянните и временни комисии, ако членува в такива. Това обаче не се отнася до участие и ръководство в парламентарни делегации, поради което решението като проект е коректно, за да няма въпроси защо от комисиите не я освобождаваме, а само от делегациите. С писмо с вх. № 654-02-57 от 8 юни 2016 г. е постъпил Проект на „РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по енергетика Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Освобождава Славчо Атанасов като член на Комисията по енергетика.” С писмо № 654-02-58 от 8 юни 2016 г. е внесен Проект на „РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по здравеопазването Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Освобождава Димитър Байрактаров като член на Комисията по здравеопазването.” С писмо № 654-02-59 от 8 юни 2016 г. е внесен Проект на „РЕШЕНИЕ за промени в състава и ръководството на Комисията по културата и медиите Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Полина Карастоянова като член на Комисията по културата и медиите. 2. Избира Славчо Атанасов за член и председател на Комисията по културата и медиите.” Последният Проект за решение е с вх. № 654-02-60 от 8 юни 2016 г.: „РЕШЕНИЕ за промени в състава и ръководството на Комисията по икономическа политика и туризъм Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 20, ал. 3 и чл. 22, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Полина Карастоянова като член на Комисията по икономическа политика и туризъм. 2. Избира Димитър Байрактаров за член и заместник-председател на Комисията по икономическа политика и туризъм.” Колеги, дебатът е открит, но сега ще дадем думата на вицепремиера и министър на вътрешните работи във връзка с поисканото от господин Мерджанов във вчерашното пленарно заседание изслушване за последните събития, случващи се с... [[Шум и реплики от БСП ЛБ.]] Моля?
Информация за Източния фронт.
Може и така да се каже – информация, не изслушване в процедурата, която е визирана по нашия Правилник – със задаване на въпрос. Какво желаете, господин Иванов?
Процедура за допуск до залата.
Заповядайте. Кого ще допуснем в залата?
Заместник-министър на Министерството на вътрешните работи.
Няма начин да присъства. Това е лично изслушване на министъра. Няма законопроекти, не е поискано неговото присъствие тук, няма и възможност в тази процедура той да вземе отношение. Процедура – господин Янков.
Уважаема госпожо Председател, госпожо Министър, колеги! Във връзка с възможността от Правилника правя процедурно предложение за излъчване по Българската национална телевизия и Българското национално радио на изслушването на министър Бъчварова. Благодаря Ви. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]]
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение. Гласували 138 народни представители: за 49, против 61, въздържали се 28. Предложението не е прието. [[Възгласи: „Браво!” и частични ръкопляскания от БСП ЛБ.]] Господин Мерджанов – прегласуване. [[Реплика.]] В режим на дебат сме, след това ще продължим. Няма министърът да ни чака ние да си оправяме вътрешноорганизационните проблеми.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Вчера ние чакахме министърката, така че правя процедура по прегласуване. Сполучливо един колега от моята парламентарна група се пошегува, че чакаме информация за събитията на Източния фронт, и е много странно дали наистина е махленска свада, битов инцидент или нещо по-различно от това, което се случва по нашето Черноморие. Мисля, че е важно за всички граждани – и летовници, и курортисти, и всички, които посещават страната, да се убедят във възможностите на българската държава да гарантира реда и спокойствието за туристите и за българските граждани.
Прегласуване, колеги. Гласували 132 народни представители: за 42, против 67, въздържали се 23. Предложението не е прието. Госпожо Бъчварова, моля Ви да дадете информация за трагичния инцидент, случил се тази седмица по нашето Черноморие.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Благодаря за възможността и поканата да Ви представя информацията, с която разполагаме. Тя не може да бъде, за съжаление, представена във всички детайли тук, защото в момента тече разследване. Този случай предизвика силен обществен интерес и най-голямото ми съжаление е, че интерпретациите по този случай надхвърлят многократно границите на истината и на морала. Разбирам политическата линия, уважавам правото на опозицията да има различно мнение, но истината е над всичко. [[Шум и реплики от БСП ЛБ.]] Инцидентът на 8 юни с Димитър Желязков-Очите възниква, след като мъжът, който живее на семейни начала с дъщерята на Желязков, е влязъл в пререкание с управителя на заведение в курортния комплекс „Слънчев бряг” за две места за паркиране. [[Реплики и смях от БСП ЛБ. Шум и реплики от ГЕРБ.]] Имало е и спречкване, при което са разменени... [[Шум и реплики от БСП ЛБ.]]
Моля Ви за тишина в залата! Нали искате да чуете информация от министъра на вътрешните работи. [[Силен шум и реплики от БСП ЛБ и ГЕРБ.]] Моля Ви за тишина в залата, как ще чуете иначе информацията?! [[Силен шум и реплики от БСП ЛБ и ГЕРБ.]] Моля Ви за ред в залата! [[Шум и реплики от БСП ЛБ и ГЕРБ.]]
Да, защо Ви е необходимо да Ви отговарям? Защо е необходимо да Ви отговарям, ако знаете всичко? Освен това трябва да се определят понятията, които използвате. [[Реплики от БСП ЛБ.]]
Продължете, уважаема госпожо Министър. [[Шум и реплики от БСП ЛБ.]]
Може ли от залата да тече дебат? Ако трябва, да прегласувате формáта, при който се явявам тук.
Има процедура, знаете. Изслушайте, ако искате. Ако не...
Не се чува.
Как да се чува? Аз мълча, докато Вие говорите. Уважавам опозицията.
Заповядайте, уважаема госпожо Министър.
Имало е спречкване, при което са разменени удари между собственика и въпросното лице, роднина на Очите. За случая не е сигнализирана полицията. Към 20,50 ч. на 8 юни пред заведението са се събрали около 30 души, близки до Желязков, като малка част от тях са влезнали в заведението. Дошли са – това може да се види по камерите – по един двама, не са вървели в група, не са били с бронежилетки и не са били въоръжени. Последва разпра с хората от обкръжението на управителя на заведението. Разменени са удари, след което са произведени…
Стига де!
Господин Жаблянов, много Ви моля! Ако знаете нещо повече, отвън има трибунки. Нека да чуем какво ще каже министърът.
Защо е необходимо да давам информация, след като този, който пита, я има?!
Ако някой от Вас знае нещо различно, има съответен начин да го заяви.
Предлагам да се свържете с прокуратурата и да представите всички сведения, които имате, както и начина, по който сте ги придобили. Това ще бъде от полза. Произведени са изстрели, при което е убит Александър Алексиев и са ранени трима, сред които и Димитър Желязков. Всички са участници в конфликта и са от тези, които са влезли. Няма пострадали граждани. В хода на работата по случая е установено, че само Желязков е бил с бронежилетка. Сигналът за произшествието е получен в Районното управление – Несебър в 21,00 ч. Незабавно са проведени заградителни мероприятия в района на инцидента. На място са установени и задържани лица, сред които е вероятният извършител на убийството. Работата със задържаните продължава, като се изяснява съпричастността им към случая. Тази работа приключва в момента. Лицата са задържани непосредствено след стрелбата в района на местопроизшествието вследствие на незабавната реакция на полицейски служители, основната част от които са командировани в Районното управление на полицията в Несебър от състава на РДВР – Пловдив. Мога да кажа, че е прецедент в последните години по отношение на стрелба по известни фигури от престъпния свят – извършителите да бъдат задържани непосредствено след стрелбата и на мястото на стрелбата. В рамките само на част от получаване на сигнала бяха извършени огледи на място, разпитани са свидетели, изведени са лица, които биха могли да имат отношение към извършеното престъпление. За местно и общодържавно издирване са обявени над 30 лица. В момента само едно се издирва. Всички останали са заловени. От местопроизшествието са иззети две огнестрелни оръжия, едното от които със заличени номера, газов пистолет и нож. Намерени са множество предмети, относими към случая, включително около 30 гилзи. Във връзка с инцидента в пет области в страната тази нощ имаше полицейски действия. Ще Ви информирам за резултата след малко. Има започнало досъдебно производство по чл. 116 от Наказателния кодекс за убийството на Александър Алексиев и опит за убийство на Димитър Желязков. Окръжната прокуратура в Бургас повдига обвинение за убийството на Алексиев по време на престрелката в Слънчев бряг. Това са фактите, които мога да съобщя публично. Всички останали се отнасят по някакъв начин към разследването и могат да повлияят. Мога да обобщя, че конфликтът е възникнал спонтанно. Няма данни той да е подготвян предварително или да има по-дълъг период, в който страните да са се подготвяли да участват в такъв конфликт. Факт е изключително бързата реакция на полицията. Вчера при моето посещение беше специализирана като организация операцията, която се проведе тази нощ. Тя ще продължи. Бяха планирани няколко специализирани операции в Бургас и по Черноморието. Моята задача вчера беше да ги обединя всички в една обща операция с обща организация и тя да се проведе незабавно. Искам да Ви припомня, че на 3 и 4 юни в Бургас беше задържана група от около 16 лица, съпричастни към престъпни действия. Колегите в Бургас са работили непрекъснато по нея, както непрекъснато и последователно по лицата, замесени в този конфликт. Проверките само на 3 и 4 юни са близо 100. В дискотека „Какао бийч” в Слънчев бряг са включени 82 автомобила и 210 лица. Това е само няколко дни преди този конфликт. Резултатите само от тази нощ в пет областни дирекции са: проверени лица – 3194, проверени лица, които представляват интерес – 238, проверени питейни увеселителни заведения – 236 само за една нощ (вчера от десет сутринта до шест часа), проверени интернет клубове – 22, проверени зали за хазартни игри – 140, проверени и други търговски обекти – 113, проверени заложни къщи – 17, проверени сборища на лица, представляващи интерес – 110, задържани лица – 90 тази нощ, образувани досъдебни производства – 34, установени и непридружени малолетни и непълнолетни – 11, съставени актове – 290, протоколи общо около 90, установени издирвани лица – 9, и едно издирвано моторно превозно средство. Справките, които съществуват, показват, че в Областната дирекция непрекъснато се работи по тези лица и криминогенната ситуация в Бургас. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Бъчварова. Благодаря, че се отзовахте на поканата и дадохте тази информация на нас, народните представители, относно действията на служителите на МВР. Разбираме, че това е не само по конкретния случай, а и по предварително планирани мероприятия. Колеги, преминаваме към дебатите по докладваните Ви проекти за решения. Има ли изказвания?
По света и у нас...
Господин Жаблянов, да Ви поканя Вие да ни информирате, ако тази информация е от „по света и у нас”, та Вие да ни кажете актуалната. [[Реплика на народния представител Валери Жаблянов.]] Колеги, има ли изказвания по предложените проекти за решение? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. „Проект на решение за освобождаване на Чавдар Славчев Пейчев като член на Комисията за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика. 2. Избира Георги Александров Ковачев за член на Комисията за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.” Гласуваме. Гласували 128 народни представители: за 113, против няма, въздържали се 15. Предложението е прието. „Проект на решение. Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Кънчо Янев Филипов като член на Комисията по външна политика. 2. Избира Румен Маринов Йончев за член на Комисията по външна политика.” Гласуваме. Гласували 121 народни представители: за 116, против няма, въздържали се 5. Решението е прието. „Проект на решение за промяна в състава на Комисия по вероизповеданията и правата на човека. Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Румен Маринов Йончев като член на Комисията по вероизповеданията и правата на човека. 2. Избира Кънчо Янев Филипов за член на Комисията по вероизповеданията и правата на човека.” Гласуваме. Гласували 130 народни представители: за 122, против няма, въздържали се 8. Предложението е прието. Проект на решение – Народното събрание: „РЕШИ: 1. Освобождава Стефан Георгиев Кенов като член на Комисията по образованието и науката. 2. Избира Чавдар Славчев Пейчев за член на Комисията по образованието и науката”. Гласуваме. Гласували 126 народни представители: за 118, против няма, въздържали се 8. Предложението е прието. Гласуваме Проект на решение, съгласно което Народното събрание: „РЕШИ: 1. Освобождава Полина Карастоянова като член и ръководител на Постоянната делегация на Народното събрание в Парламентарната асамблея на Черноморското икономическо сътрудничество. 2. Избира Петър Петров за член на Постоянната делегация на Народното събрание в Парламентарната асамблея на Черноморското икономическо сътрудничество”. Гласуваме. Гласували 123 народни представители: за 114, против 4, въздържали се 5. Предложението е прието. Следващият Проект на решение – Народното събрание: „РЕШИ: Освобождава Славчо Атанасов като член на Комисията по енергетика”. Гласуваме. Гласували 123 народни представители: за 116, против 1, въздържали се 6. Предложението е прието. Следващият Проект на решение – Народното събрание: „РЕШИ: 1. Освобождава Димитър Байрактаров като член на Комисията по здравеопазването”. Гласуваме, колеги. [[Шум, реплики и възгласи.]] Колеги, не се вълнувайте. Това че няма да бъде член, не означава, че няма да взима отношение по тази въпроси. [[Ръкопляскания. Шум, възгласи и реплики.]] Гласували 126 народни представители: за 111, против 9, въздържали се 6. Предложението е прието. Прегласуване ще искате ли, колеги? [[Оживление.]] За подобрение на резултата, прегласуване? Няма да има. Следващият Проект на решение – Народното събрание: „РЕШИ: 1. Освобождава Полина Карастоянова като член на Комисията по културата и медиите. 2. Избира Славчо Атанасов за член и председател на Комисията по културата и медиите”. Гласуваме. Гласували 113 народни представители: за 104, против 2, въздържали се 7. Предложението е прието. Последният Проект на решение – Народното събрание: „РЕШИ: 1. Освобождава Полина Карастоянова като член на Комисията по икономическа политика и туризъм. 2. Избира Димитър Байрактаров за член и заместник-председател на Комисията по икономическа политика и туризъм”. Гласуваме. Гласували 116 народни представители: за 109, против 4, въздържали се 3. Предложението е прието. Уважаеми колеги, тъй като изчерпахме законодателната част на нашата Програма, има готовност на министри да участват в контрола в по-ранен час – преди 11,00 ч. предлагам на Вашето внимание да приемем Проект на решение, съгласно което парламентарният контрол за настоящия петък да започне вместо в 11,00 ч., в 10,00 ч. Има ли обратно становище? Няма. Гласуваме предложението парламентарният контрол да започне в 10,00 ч. [[Реплики.]] Редовното време е до края, просто с един час в повече е парламентарният контрол – до 14,00 ч., плюс времето, ако има декларации в рамките на тези часове. Гласуваме. Гласували 115 народни представители: за 113, против няма въздържали се 2. Предложението е прието. Колеги, прекъсваме до 10,00 ч., след което продължаваме с парламентарен контрол. (След почивката.)
Уважаеми колеги, продължаваме с предвидения за днес: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. В началото съобщение. Новопостъпили питания за периода от 3 до 9 юни 2016 г.: 1. Постъпило е питане от народния представител Вили Лилков към Ивелина Василева – министър на околната среда и водите, относно системата за управление, в това число събиране и разходване на продуктови такси и лицензионни възнаграждения за рециклиране на излезли от употреба моторни превозни средства в България. Следва да се отговори в пленарното заседание на 17 юни 2016 г. 2. Постъпило е питане от народния представител Ангел Найденов към Николай Ненчев – министър на отбраната, относно политиката на Министерството на отбраната за повишаване на мотивацията и интереса за служба в българската армия. Следва да се отговори в пленарното заседание на 17 юни 2016 г. Писмени отговори от: - заместник министър-председателя по координация на Европейските политики и институционалните въпроси Меглена Кунева на въпрос от народния представител Георги Гьоков; - министъра на здравеопазването Петър Москов на въпрос от народния представител Димитър Шишков; - министъра на труда и социалната политика Зорница Русинова на въпрос от народния представител Дора Янкова; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Мариана Бояджиева; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Таско Ерменков; - министъра на здравеопазването Петър Москов на питане от народния представител Вили Лилков; - министъра на икономиката Божидар Лукарски на въпрос от народния представител Христо Гаджев; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Светла Бъчварова; - министъра на културата Вежди Рашидов на два въпроса от народния представител Стоян Мирчев; - министъра на културата Вежди Рашидов на въпрос от народния представител Георги Свиленски; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Методи Андреев; - министър-председателя на Република България Бойко Борисов на въпрос от народния представител Айхан Етем; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Петър Славов; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Петър Славов; - министъра на културата Вежди Рашидов на въпрос от народните представители Вили Лилков и Петър Славов; - министъра на труда и социалната политика Зорница Русинова на въпрос от народните представители Петър Славов и Мартин Димитров; - заместник министър-председателя и министър на вътрешните работи на въпрос от народните представители Петър Славов и Мартин Димитров; - министъра на културата Вежди Рашидов на въпрос от народните представители Петър Славов и Мартин Димитров; - министъра на регионалното развитие и благоустройство Лиляна Павлова на въпрос от народните представители Петър Славов и Мартин Димитров; - министъра на икономиката Божидар Лукарски на въпрос от народните представители Петър Славов и Мартин Димитров; - министъра на здравеопазването Петър Москов на въпрос от народните представители Петър Славов и Мартин Димитров; - министъра на финансите Владислав Горанов на два въпроса от народните представители Петър Славов и Мартин Димитров. Започваме с парламентарния контрол, предвиден за днес. Първият въпрос е към Румяна Бъчварова – заместник министър-председател ... [[Народният представител Волен Сидеров иска думата.]] От името на група? Заповядайте, господин Сидеров.
Благодаря, господин Председателстващ. Дами и господа народни представители, моето изказване от името на Парламентарната група на партия „Атака” е свързано с едно фундаментално събитие – това е речта на българският президент Росен Плевнелиев на 8 юни, произнесена в Страсбург пред Европарламента. Тази реч, както Ви е известно, ако не Ви е, да Ви припомня, беше направена на английски език. Разбира се, можеше спокойно да бъде направена и на испански език, можеше и на португалски, но господин Плевнелиев избра английския език, вероятно да покаже своите познания по английски. Но някой би трябвало да му напомни, че българският език е официален в Европейския парламент и това, така да се каже, слагане пред англоговорящите, е, според мен, заявка за бъдеща служба в някоя англоговоряща държава. Но аз се питам: Докога ние ще произвеждаме през президентският пост служители на американските фондации, служби, спецслужби и някакви други лобистки организации? Защото изказването на Росен Плевнелиев звучеше точно като изказване на служител в американска администрация, в щатска, имам предвид на Съединените щати на Америка, или като служител на Държавния департамент на САЩ, но не и като на горд проевропейски президент, както той самият обяви себе си в това изказване. Искам да се спра на няколко момента от изказването на господин Плевнелиев, защото смятам, че той даде заявка за това какво не трябва да бъде българският президент и в тази връзка да се обърна към избирателите в България, защото е крайно време българските избиратели да поемат отговорност за това, което правят. Обикновено критиките са насочени към политиците. Да, ние политиците сме мишена, ние политиците носим отговорност, ние сме обект на най-тежките медийни и обществени нападки, когато нещо не е в ред. Но аз питам: Кой постави на поста българския президент Росен Плевнелиев? – Милион и 600 хиляди български граждани. Има ли сред тях сега такива, които съжаляват? Ако има, да излязат да го кажат, даже ги подканвам да направят движение: „Аз гласувах за Росен, съжалявам!”. Може и на английски: „Сори!”. С това движение да излязат тук – какви ли не асоциации, дружества се появяват, всички те протестират, излизат в центъра на София. Да се появят такива хора и да покажат, че най-после им е дошъл акълът и повече няма да повтарят тази грешка. Защото този човек, заставайки, вдигнат от тях на най-високия пост в българската държава, застава пред Европейския парламент и говори за това, че ние не искаме да има нова война, но, за съжаление, днес има война в Европа и тя е в Украйна. И казва: „За нас Крим е Украйна, Украйна е в Европа”. Не знам историческите познания на господин Плевнелиев какви са, но Крим никога не е бил в Украйна, Украйна – такава държава не е имало, когато Крим е бил в пределите на Русия. Ние не искаме да има война, но, за съжаление, има война. Да, за съжаление, в Украйна беше разпалена война. Господин Плевнелиев услужливо прескача фактологията – кой разпали тази война. Много ясно, на този въпрос отговори самият заместник-държавен секретар на САЩ – госпожа Нюланд. Тя призна публично, че там Щатите са налели 5 млрд. долара. Още нещо каза тя, защото господин Плевнелиев говори в тази реч за това, че има кризи днес и една от тези кризи е, че Русия не подкрепя принципно международния ред – как е установил това – не е ясно, че да стабилизира Евросъюза. Такова твърдение от устата на един държавен глава звучи не само като нещо, което не може да се докаже, но е нещо много опасно, тъй като един държавен глава на практика вкарва враждебна фразеология, език на омразата в своята реч, спрямо друга държава и то много сериозна държава. Аз обаче бих припомнил на господин Плевнелиев кой всъщност дестабилизира Евросъюза. Същата госпожа Нюланд, за която той не обелва дума в своето слово, която пред цял свят каза много ясно: „Fuck the EU”, тоест „Майната му на Европейския съюз”. Е, кой да стабилизира Евросъюза, господин Плевнелиев – Русия или САЩ? Отговорът оставям за зрителите и слушателите – нашите граждани, които могат да мислят. Отбелязвам нещо друго, което е много опасно в речта на господин Плевнелиев. Това е неговата заявка, че подкрепя Трансатлантическото споразумение. Той казва така: „Трансатлантическите отношения са стратегически важни с оглед на растящите предизвикателства към нашия либерално-демократичен ред.” Какво означава това? Трансатлантическото споразумение, за съжаление, е доста рядко дискутирана тема в българското общество, медийно пространство и тук в Народното събрание, а би трябвало да е обратното, тъй като това Споразумение носи големи опасности не само за националните държави в Европа, които просто ще бъдат заличени като авторитет и възможности, да запазят своите икономически интереси, а към цяла Европа като континент. Европа на практика ще клекне пред натиска на САЩ, ще бъде залята с ГМО произведения, които в САЩ просто чакат този огромен пазар и транснационалните корпорации ще имат повече власт от всяка една държава, дори и най-големите в Европа. Всичко това го казвам съвсем схематично, но би могло да се дискутира много повече за опасностите от Трансатлантическото споразумение. Точно тази опасност българският президент отива да защитава в Европарламента. Също така има едни моменти в изказването на господин Плевнелиев, когато той напада национализма и патриотизма. Тук аз няма да споря с него, тъй като моите виждания са отдавна известни, аз съм ги защитавал с думи, с дела, с действия, с политически ходове и с всичко възможно, в публицистиката си и цялата си биография. Тъй като той цитира в своето изказване Шарл дьо Гол, който защитава патриотизма, но според него е бил против национализма – няма разлика между тия понятия, но да кажем, че може да се намери от по-критичното око. Искам да припомня на господин Плевнелиев, че Шарл дьо Гол напусна, тоест Франция напусна военнополитическия съюз НАТО през 1966 г. Просто дьо Гол каза: „Ние няма да сме в НАТО“ и изгони американските бази от своята държава. Да, това е патриотизъм и аз съм съгласен с това. Господин Плевнелиев прави обратното. Той кани още, иска повече НАТО у нас, иска повече американска техника, иска ние все повече да ставаме фронтова държава, каквато сме в момента, пак по признанието на Държавния департамент на САЩ. Господин Плевнелиев каза, че не искаме война, а в същото време прави всичко възможно тук от нашата територия да се дрънка оръжие. Аз мисля, че вече всички са запознати с това, че руският президент каза много ясно спрямо Румъния и Полша, че те вече са под прицел: „Когато ти насочиш оръжие към някого, логично е да очакваш и той да насочи своите към теб“. Политиката на Росен Плевнелиев направи така, че в България ние да бъдем сега мишена на една огромна, много силна във военно отношение държава. Ако това е борба за мир, аз не знам какво е тогава обратното. Цялото управление на Росен Плевнелиев беше поставено върху грешна позиция, беше поведение на човек, който, както казах, си заработва по време на своя мандат служба в някоя американска институция. Дами и господа народни представители, обръщам се пак към всички български граждани, нека на тези президентски избори да да определим правилно своето отношение и да не позволяваме повече на този пост да застава човек, който е там, за да може да си заработи служба в Билдербергите или в някоя друга американска институция или наднационална полутайна ложа. Нека на този пост, този път да застане български патриот, който ще може да каже „Не”, когато българските интереси са застрашени, който ще може да защити проекти, когато са полезни за България, който ще може да ни предпази от въвличане на България във война. Ние в момента сме заплашени от това. Този път българските граждани трябва да изберат такъв президент – патриотичен, иначе може да стане късно. За следващите президентски избори България може да не съществува. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от ПГ на „Атака”.]]
Благодаря Ви, уважаеми господин Сидеров. Първият въпрос е към Румяна Бъчварова – заместник министър-председател по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи – тя ще отговори на въпрос от народния представител Красимир Янков относно незаети бройки от щата на Министерството на вътрешните работи. Заповядайте, господин Янков, да зададете Вашия въпрос.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Бъчварова, колеги! По официална информация от МВР щатът на МВР към края на 2015 г. е 49 752, заети – 45 349, 4400 – незаети от щата на МВР. Въпросът ми е предизвикан във връзка с изявление на министъра на вътрешните работи, след проведена среща с Национално сдружение на общините в България, това, което медиите отразиха е, че мерките за борба с битовата престъпност не сработиха. С оглед на последните събития и в контекста на възможността за реакция, превенция, профилактика и на организирани престъпни групи, резонен е въпросът: има ли незаети бройки в щата на МВР към днешна дата и какви са причините да не е попълнен съставът на различните подразделения на Министерството? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Янков. Госпожо заместник-председател и министър на вътрешните работи, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Главчев, дами и господа народни представители, уважаеми господин Янков! Малко по-различни са последните цифри. За 50 070 щатни бройки в МВР, разпределената щатна численост в структурите към момента е 49 782, а вакантните места са 6518. През последните шест години се наблюдава тенденция на ръст на напусналите служители спрямо назначените. С най-голям брой прекратени правоотношения е 2013 г., спрямо другите години – 4757 души, а назначенията са били 2082. Тогава все още не е имало изискването за конкурс, като щатната численост е променена три пъти с постановление на Министерския съвет и от 55 120 щатни бройки намалява на 54 913. Две хиляди и четиринадесета е годината, в която разликата между напусналите и назначени служители, е най-съществена в полза на незаетия щат, тогава е бил 4428, като са били назначени само 981 човека. В рамките на тези 4428 души – 1181 са били освободени по инициатива на органа по назначаване, тоест министърът си ги е освободил всичките тези през първото шестмесечие на 2014 г., преди да се промени Законът, включително в чл. 226. В началото на 2015 г. са съкратени 1756 бройки. Понеже искам да кажа нещо важно – прескачам тази статистика, която е публична и никога не е била крита. Мерките, които предприемаме в момента. Проблемът е, че МВР не може да отговори на темповете, в които се развива щатната численост, адекватно да бъдат попълнени липсващите бройки. Условията за прием в МВР са строги. Аз ги приветствам, но капацитетът да се проведат всички възможни конкурси и да се проведе обучението на одобрените служители изисква отлагане с една година и има граници. Подобряване на координацията и взаимодействието между структурите при планиране и обявяване на конкурси, с цел ускоряване на конкурсните процедури и провеждането на първоначалната професионална подготовка. Това е най-тясното място в целия процес. Академията на МВР в момента подготвя редуциране на срока за първоначално професионално обучение по международни стандарти за полицаи на младши изпълнителски и изпълнителски длъжности от девет на шест месеца, с изключение на обучението в Главна дирекция „Гранична полиция”. Предвиждаме и нормативни промени, с които ще дадем възможност – признаване в определен срок на положителните резултати от изследването на физическа годност и психологическо изследване при участие в друг конкурс за назначаване на длъжност от същия вид и функционално направление, назначаване на кандидати от резерва на проведен конкурс на други вакантни длъжности от същия вид и функционално направление на дейност. В момента имаме 52 конкурсни процедури за 543 вакантни длъжности по чл. 142, в Главна дирекция – 157 вакантни младши изпълнителски длъжности, заповеди за назначаване – 128 служители, от тях 126 стажанти. В Главна дирекция „Пожарна безопасност и за защита на населението” – 27 конкурса за 250 вакантни длъжности. В момента с моя заповед се създава един Съвет за образование, в който ще участват представителите на нашата Академия на МВР и представители на висшите учебни заведения, които се оказаха, че са 15, които подготвят кадри. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] В тази посока искаме да уеднаквим програмите за обучение, да въведем като допълнително изискване обучението за специалните полицейски правомощия, за да можем по този начин през следващите една или две години да компенсираме този дефицит. Това е една от трудностите, които срещаме при борбата с битовата престъпност. Никога не съм казвала, че сме се провалили. Това е медийна интерпретация. Казала съм, че явлението има толкова дълбоки социални корени, че за да се справим с него, трябва да ангажираме усилията и на други институции – местната власт и всички държавни институции, които имат отношение – образователни, социални и кой ли не още. Това е задача, която не е изрично в правомощията на МВР, но аз като министър се ангажирам с това. В това се съдържа и планът за борба с битовата престъпност, за да можем например хората, които рецидивират в такива престъпления и излязат на свобода, заедно със Социалното министерство да им създадем друга възможност освен това да се върнат да крадат. Това е отговорност на държавата като цяло. Проблем е темата, която поставяте, но мога да уверя всички, че най-активно работим по този проблем в момента. Надявам се да ни помогне и промяната, която сме внесли в Закона за МВР, да можем да назначаваме по трудово правоотношение хора, които вече имат полицейски правомощия, за да се включат като подпомагащи в другите дейности и основно за охрана.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Бъчварова. Уважаеми господин Янков, заповядайте за реплика.
Благодаря. Госпожо Министър, МВР има ресурс, но ефективността на МВР не е на задоволително ниво, не е на очакваното ниво от гражданите заради начина, по който се управлява този ресурс. Проблемът не е в законодателството. Проблемът е как се ръководи работата на Министерството на вътрешните работи. И това е само част, капка от проблема, който – Вие като политическо ръководство, и с несъстоятелните назначения в професионалното ръководство, е създаден. Четири хиляди и четиристотин незаети в МВР – и Вие обяснявате на българските граждани, че МВР няма кадрови капацитет да осигури полицейско присъствие на специализирани полицейски сили за респектиране на този контингент за битовата престъпност! Сега със случая в Слънчев бряг стана ясно – брутален случай на саморазправа, че Вие използвате информация от самите участници, сред които са и извършили престъпление, за да обяснявате мотиви за това престъпление! Поне това направи главният секретар Георги Костов. Абсурд! Според статистиката, която излиза от Министерството на вътрешните работи, един брой зает в МВР отговаря за 159 български граждани. Не е малко, но бюджетните разходи за разкриване на едно престъпление са 4203 лв., по данни за 2015 г. Проблемът с ефективността на МВР е капацитетът на ръководеното от Вас професионално и политическо ръководство. Вие имате съветници, които аз лично уличих, че получават, че разходите за тях са половин милион годишно. И това ли Ви съветват?! Да абдикирате от работата по отношение на най-големия бич – битовата престъпност! Сега да създадем страх в българските граждани, че не можете да се справите и с организираните престъпни групи. Две хиляди шестдесет и шест специализирани акции за 2015 г.! Сега обяснявате пред Народното събрание за спешни специализирани акции в рамките на 24 часа. И какъв е резултатът?! Това, което виждат българските граждани, това, което вижда криминалният контингент, е, че МВР не се справя. И аз лично съм много притеснен, че такива случаи като инцидент и като бруталната саморазправа в Слънчев бряг, предстоят. Трябва ли да се случат четири, пет или петдесет в българските курорти, където трябва да има специални мерки, защото там почиват и туристи от страни със специален режим по отношение на заплаха?! [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Да Ви припомням ли атентатът в Бургас?! Или сега ще разчитаме на публични акции, с които да отклоните вниманието. Справете се с проблемите, които има в сектор „Сигурност”! Призовавам Ви да осмислите цялостната си концепция и за промените в Закона за МВР, които предлагате. Това демотивира системата, демотивира редовите полицаи! Защото, ако не ги преосмислите – МВР, Вие лично, премиерът само ще констатирате и ще броите трупове! Благодаря Ви.
Имате думата за дуплика, уважаема госпожо Министър.
Уважаеми господин Главчев, дами и господа, с господин Янков никога няма да сме на една позиция по тези въпроси! Това стана ясно и от предишната му реч тук в залата. Отговорното поведение към проблемите в МВР изисква да имаме историческа памет. Никога не са били толкова ниски показателите за нивата на престъпност, дори и за нивата на убийствата. Мога да Ви представя справка. Ако от целия списък – вчера си направих този труд, се видят убийствата от 2005 г., които изобщо не са разкрити, колко са били и къде са били, мисля, че доста ще Ви спадне ентусиазмът да държите такива речи. По отношение на моите съветници, в МВР имам двама или трима съветника. Справката, която сте получили, е за съветниците ми като вицепремиер и всички ресори, за които отговарям. Аз на практика изпълнявам няколко функции. [[Реплика на народния представител Красимир Янков.]] Това е официална справка. Вие сте писали за всички съветници, но аз Ви говоря, че имам два кабинета и върша доста работа и извън МВР. Това са съветниците. Ако говорим за цена, можете да видите през 2008 – 2009 г. колко са били съветниците, как са получавали пари и какви суми са получавали тогава. Историческата памет, господин Янков! Историческата памет е проблем на Вашата партия, очевидно и на Вас е голям проблем.
Не гледайте назад, гледайте напред!
Благодаря Ви, уважаема госпожо Бъчварова. Нека Ви благодарим и за участието в днешния парламентарен контрол. Продължаваме с въпроси към Зорница Русинова – министър на труда и социалната политика. Първият въпрос е от народния представител Вили Лилков относно разпределение на 8,1 млн. лв. от Агенцията по заетостта на средства по схема „Обучения и заетост” – само една видинска фирма е получила одобрение за три работни места. Заповядайте, уважаеми господин Лилков, да развиете въпроса.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Моят въпрос е зададен преди точно два месеца. Той се отнася за Програмата „Обучения и заетост” и по точно за начина, по който са разпределени тези 8,1 млн. лв. между отделните региони на страната. При определянето от Агенцията по заетостта на фирмите и разпределението на 8.1 млн. лв. по схема „Обучения и заетост” само една видинска фирма е получила одобрение за скромните 3 работни места. Същевременно фирми, които работят в други региони на страната, са получили разрешения или достъп до стотици работни места. Само 3 работни места за такъв регион, в който безработицата е смазваща, буди съмнение и недоумение как е станало така, че в едни региони се получават стотици работни места и се одобряват, а на други места – те стигат до три. Във връзка с изложеното по-горе задавам към Вас следните въпроси: 1. На какъв принцип са разпределени 8,1 млн. лв. по схемата „Обучения и заетост” и защо за гр. Видин само една фирма е получила подкрепа за три работни места? 2. Защо на втория ден от стартиране на Програмата приемането на документи във Видин е прекратено? Това е много странно! Не може за 8,1 млн.лв. разпределение на средства, програмата да работи само два дни!? 3. Колко са фирмите и работните места от Северозападна България, които са получили подкрепа и на каква стойност? И въпросът е – ще предприемете ли действия за постигане на справедливо разпределение на средствата по области и региони с отчитане на икономическото състояние на съответната област или регион? Подчертавам, че въпросът е зададен преди около 2 месеца, вероятно са настъпили някакви промени през това време, но все пак отговорите на моите въпроси държа да получа сега. Благодаря.
Благодаря, господин Лилков. Госпожо Министър, заповядайте за отговор. Ако не се лъжа, това е първото Ви участие в парламентарен контрол, затова си позволявам да Ви напомня, че разполагате с три минути. Заповядайте!
Благодаря. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Лилков, благодаря наистина за уточнението, че става дума за въпрос от преди два месеца, тъй като ситуацията към момента е съвсем различна. Програмата „Обучение и заетост” цели да подпомогне дълготрайно безработните хора, хора над 54-годишна възраст, хора с увреждания и хора, които са над 12 месеца, регистрирани в бюрата по труда, да бъдат интегрирани на пазара на труда. Първоначално Програмата беше пусната с ресурс 8 милиона. За съжаление, в много кратък период получихме заявки, които надвишават 15 пъти бюджета на Програмата, първоначално предвиден по линия на Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси”, и нямаше как да гарантираме, че ресурсът ще бъде справедливо разпределен между всички работодатели, така че да подпомогнем безработните в България да имат добра интеграция на пазара на труда. Определен е нов ресурс на тази Програма, тъй като виждаме, че към нея има голямо очакване от страна на бизнеса и от страна на дълготрайно безработните, които имат интерес да намерят своята реализация. Отпуснати са 30 милиона, които са разпределени на базата на равнище на безработица във всеки един регион, на базата на заявени работни места и на базата на определени сектори, свързани с преработка, с важни за икономическото развитие на региона сектори, така че за всяка една област има отделна квота от ресурс. Самото разпределение на заявките на работодателите се приоритизира и класира от областните комисии по заетост. Защо е направено това? Защото в тях членуват работодатели, синдикати, община, областен управител и те най-добре познават нуждите на региона и могат да преценят кои са приоритетите, които трябва да посрещнем, за да сме най-близо до хората. Към момента имаме постъпили малко над 6000 заявки за общо 19 000 места на територията на цялата страна. До 16 юни заседават областните комисии по заетост и те ще оценят как да приоритизират работодателите, които ще получат до 6 работни места на базата на това, дали ще дадат по-високи заплати от това, което ние по Европейския социален фонд поемаме като минимални осигурителни прагове на възнагражденията, на базата на това дали ще задържат по-дълго служителите в предприятията, в които ще бъдат наети, и доколко икономическата дейност на самото предприятие е приоритет за региона за развитие, където е подадена заявката. Считам, че така гарантираме и по-ясно разпределение на ресурса. Но тук е важно да споменем, че така ще направим по-близка връзката между бизнеса и между безработния човек, така че той добре да бъде интегриран на пазара на труда. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Министър. Господин Лилков, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Вашият отговор наистина ме удовлетворява, тоест справедливост ще има. На 16 юни или след това ще проследим какъв е резултатът – 30 милиона в сравнение с 8 милиона лв. е много добро число. Обаче Вие не ми отговорихте на въпросите: Защо се е получило така? Манипулирана ли е била системата, която е регистрирала фирмите? Дали вътрешно проучване на Министерството не е показало… И изобщо състояло ли се е такова проучване, защо се е стигнало до тази ситуация – как на следващия ден, след стартиране на Програмата, приемането на заявки например от град Видин е преустановено? Защо една варненска фирма по морето, което е много актуално сега, особено тези фирми, които сега излизат в сезона, е получила 144 работни места, които са одобрени за един ден, а само 3 работни места са одобрени за Видин за същия ден? Очаквам отговор на тези въпроси: манипулирана ли е била системата, която вътрешно работи по тази програма? Вие сте длъжни да проведете проучване как се е стигнало до това. Иначе това, което ми казахте в момента, аз съм напълно удовлетворен. Ще проследим какъв ще бъде резултатът и ако нещо не ни харесва, обещавам Ви, госпожо Русинова, ще Ви питам. Благодаря.
Благодаря, господин Лилков. Госпожо Министър, имате възможност за дуплика, ако желаете. Заповядайте!
Благодаря много, господин Председател. Господин Лилков, разбира се, че темата за прозрачността на усвояване на европейски средства е ключова за нас. Разбира се, че е направен анализ и проверка какви са причините, за да се стигне до тази ситуация. Анализът ни показа, че голяма част от мерките за субсидирана заетост са ограничени. Считаме, че те са скъпи, неефективни и тъй като породи толкова голям интерес от работодателите, затова сме заложили и условията да се търси допълнителен финансов ресурс и съфинансиране от страна на работодателите. По отношение на системата е направена проверка от външни източници, които категорично могат да ни отговорят, че няма проблем в самата система. Самата система няма как от всички входни точки от няколкостотин бюра по труда едновременно да обработва заявки. Това в момента също е подобрено от гледна точка на организация на системата. Има вътрешна проверка, която с колеги от дирекция АФКОС в МВР се извършва по отношение на всички постъпили сигнали за конкретни фирми и за конкретни случаи. Ако е необходимо, можем да предоставим информация.
Благодаря, госпожо Министър. Следващият въпрос към министър Русинова е на народния представител Димитър Кирилов Байрактаров относно неизпълнението на договор между Република България и Руската федерация за социална сигурност и по-точно неизплащането на руските пенсии на българските граждани, работили в Коми-АССР. Господин Байрактаров, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители! На 3 декември 1967 г. между Съветския съюз и Народна република България е подписана Спогодба за организиране на съвместен дърводобив в Коми, АССР. Съгласно същата България е задължена да осигури работна ръка и административно- управленчески персонал и технически такъв за строителство, дърводобив и поддържане на създадените мощности и фондове. Само до 1985 г. през Коми, АССР на работа преминават над 200 хиляди български граждани. Благодарение на техния непосилен труд в тайгата на Угорски район са изградени четири града: Усогорск, Благоево, Междуреченск и Горни Мезен. От българските строители са построени над 15 хил. км горски пътища в тайгата, както и над 1000 км първокласна пътна мрежа. Българските работници построяват и над 300 хил. кв. м жилищна площ за близо 50 хил. наши и съветски граждани; няколко топлоцентрали, шест общообразователни училища, седем детски градини, две болници, множество здравни пунктове и заведения за обществено хранене. За поддържане и опазване на техниката са построени няколко ремонтни завода и огромно количество топли гаражи. Така на територията на Коми, АССР е изграден мощен дърводобивен комплекс, който към днешна дата би струвал няколко милиарда евро. Подчертавам, че съгласно подписаната Спогодба за своята стопанска дейност българските предприятия се освобождават от данъци и такси като всичко построено – машини, оборудване, технологични линии, магистрали, жилищни сгради, заводи и така нататък, остават в полза на Съветската държава, чийто наследник днес е Руската федерация. От 20 март 2010 г. в сила е Договор между Република България и Руската федерация за социална сигурност, съгласно който стотици хиляди български граждани, работили в Коми и в останалите бивши съветски републики, имат право да получат своите руски пенсии. Уважаема госпожо Министър, като компетентен орган съгласно посочения по-горе Договор, моля да отговорите защо вече шеста година хилядите български граждани не получават полагащите им се руски пенсии? Как и по какъв начин Вие ще защитавате интересите им от момента, в който вече сте министър на труда и социалната политика? Благодаря.
Благодаря, господин Байрактаров. Госпожо Министър, заповядайте да отговорите на поставения въпрос.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, господин Байрактаров! Изключително важен и изключително щекотлив въпрос. Несъмнено би трябвало да отчетем приноса на работилите в Коми българи. От 1960 до 1 януари 2005 г. е била в сила Спогодбата между Народна република България и Съюза на съветските социалистически републики за социално обезпечаване, която е денонсирана със закон. По силата на чл. 10, ал. 2 от тази Спогодба социалното обезпечаване на работещите в предприятия на едната държава, изпращани на временна работа на територията на другата държава, се е осъществявало съгласно законодателството на тази държава, в която се намират органите на управление на предприятието. Повечето лица, изпратени в Коми, са работили в българско предприятие „Дърводобив и строителство”. На това основание до 31 декември 2004 г. изпратените български граждани на работа в Русия по време на действието на вече денонсираната Спогодба са били изцяло подчинени на българското законодателство, тоест тези лица са били осигурявани единствено и само в България. Това обстоятелство се потвърждава и от писма и решения на Пенсионния фонд на Руската федерация, в които е посочено, че не са внасяни вноски по руското законодателство за периода на работа на територията на Коми в днешна Русия за тези лица. В този смисъл са и разпоредбите на българското законодателство, които регламентират осигуряването на българите, работещи в чужбина. Съгласно чл. 21 и 23 от Наредбата за условията, при които българските граждани могат да се изпращат да работят в чужбина, от 1975 г. месечната заплата в левове в Народна република България се изплаща от учреждението, стопанската или друга организация, където изпратеният в чужбина е бил на работа преди заминаването му, за сметка на изпращащата организация, която възстановява изплатените от тях суми. Тези лица подлежат на осигуряване по държавното обществено осигуряване съгласно действащите законови разпоредби на Република България. Сходна е регламентацията на тези отношения и след 1992 г., когато се прилагат разпоредбите на Наредбата за трудовите и осигурителните отношения на българските граждани, изпратени на работа в чужбина от български работодатели, а впоследствие на Наредбата за обществено осигуряване на самоосигуряващите се лица, българските граждани на работа в чужбина и морските лица. На основание на гореизложеното времето, през което българските работници са били изпратени в Коми, не се зачита за руски осигурителен стаж и за това време не може да бъде отпусната руска пенсия, но то е зачетено при осигурителния стаж по българското законодателство и взето предвид при определяне правото и размера на българските пенсии на лицата. От 20 март 2010 г. в двустранните отношения между България и Руската федерация се прилага вече Договорът между Република България и Руската федерация за социална сигурност. Той предвижда взаимно зачитане на осигурителните периоди, придобити съгласно законодателството на двете страни, като те се сумират за преценяване правото на обезщетение за видовете, включени в материалния обхват например пенсия за осигурителен стаж или възраст. Новият договор не осигурява и не дава възможност за зачитане на руски осигурителен стаж на лицата, които са били осигурявани само по българското законодателство.
Благодаря Ви, госпожо министър. Ще имате възможност за дуплика, ако желаете. Господин Байрактаров, заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, надявах се, че ще подходите по-отговорно към този изключително важен и сериозен въпрос. Първо, искам да Ви уведомя, че предоставената Ви информация, която Вие предоставяте на българските граждани и народните представители, е изключително невярна! Изключително! Ако бяхте се запознали с Договора за социална сигурност, щяхте да разберете, че там е записано, че право на пенсия получават гражданите, реализирали трудов стаж – подчертавам – и са получавали възнаграждение в рубли. Ето Ви официален документ, който ще Ви предоставя, уважаема госпожо Министър. [[Показва документ.]] Такива официални документи имаме всички граждани, които сме работили в Коми. Това е извадка от ведомостите за заплати. Съгласно този документ и всички постановления, описани към него и публикувани в „Държавен вестник”, този български гражданин е получавал своето възнаграждение от руското предприятие ГПП „Междуреченск”. Следователно Държавно стопанско обединение „Дърводобив и строителство” е само предприятието, което изпраща – неслучайно направих сериозно предисловие към въпроса си, за да бъдете информирана, и е имало ангажимент да набира работна сила и инженерно-технически персонал, а оттам нататък възнагражденията и работата се извършваха в руски предприятия, съответно Горско промишлено предприятие „Междуреченск”, Горско промишлено предприятие „Благоево” и така нататък, а заплатите и възнагражденията се изплащаха в рубли, които се превеждаха през бившата Българска външнотърговска банка – факт, който може да бъде установен по всяко едно време. Оттам нататък всеки гражданин съгласно подписания Договор, работил повече от две години, има право на руска пенсия. Неслучайно подчертах и пак подчертавам, че българските предприятия бяха освободени от плащане на данъци и такси. Понятията „осигурителен стаж” и „осигурителна вноска” в онези години в Съветския съюз не съществуваха, тъй като там се плащаха така наречените „застрахователни такси”. Българският гражданин, българският работник и българската държава е платила предостатъчно с цената на всичко построено, което струва няколко милиарда евро към днешна дата. Ето Ви този официален документ. Поинтересувайте се защо не се пазят тези документи в българските архиви, като по българския закон всички разплащателни ведомости трябва да се пазят не по-малко от 50 години?! Заповядайте. [[Подава документите на министър Русинова.]]
Благодаря, господин Байрактаров. Госпожо Министър, имате възможност за дуплика. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Байрактаров, благодаря за документа, който ми предоставихте. Отговорът, който формулирах пред Вас, не е базиран единствено и само на фишове на отделни работници, а на цялата документация, която се съхранява във всички държавни институции, които отговарят за този въпрос. Няма как като магьосник за три седмици да съм министър и да реша проблеми, които са наслоени отпреди 20 – 25 години. Работим изцяло с нормативната база, която е била актуална към момента, тоест договора между българската държава и Съветския съюз – начина, по който са регламентирани и възнагражденията, и пенсионното осигуряване. Ще проверя още веднъж документацията, но Ви уверявам, че истинността на изнесените правни основания е категорична. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Следва питане от народния представител Михаил Райков Миков относно мерки в областта на социалната политика, свързани с тежките демографски процеси. Заповядайте, господин Миков.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Министър, в края на юли месец миналата година парламентът единодушно прие решение, с което задължи правителството да предложи краткосрочни и средносрочни мерки за борба с демографската криза. Всъщност България се намира в демографска катастрофа. Това е ясно за всички български граждани, но те не виждат конкретни краткосрочни мерки от страна на правителството, ангажиране съответно и на финансов ресурс, който да осигури тези мерки на Социалното министерство. Ресурс, който да даде друга перспектива за демографското развитие и ситуация в страната. До днешна дата разликата в раждаемостта по регистъра на Министерството на здравеопазването: тази година са родени 1335 деца по-малко от миналата, а 2573 по-малко от пό миналата. С 2501 са родените по-малко деца – 2014, сравнена с 2015 г. Починалите, по данни на статистиката, са 110 хиляди. Или ако годишно се раждат около 62-63-64 хиляди деца, умират 110 хиляди българи. Такава тенденция ясно очертава размерите на катастрофата, в която се намира България. Миграцията в рамките на Европейския съюз усилва този процес. Ясно е, че са нужни мерки. Ясно е, че тези мерки трябва, на първо място, да тръгнат от Социалното министерство. Чувам, че тази година помощта за първокласниците пак е 250 лв., а II, III, IV, V клас – сякаш тези ученици не ходят на училище. Това са деца от семейства на работещи бедни, от семейства на безработни. И това убива България! Имате ли сега, в началото на бюджетната процедура, някакво виждане за мерки на Социалното министерство в социалната област, които да могат поне малко да задържат този процес? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Миков. Госпожо Министър, заповядайте за отговор. Ние сме в процедура по питане – напомням Ви, че разполагате с пет минути.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Миков, темата за демографията е изключително важна и изключително наболяла, но не бих казала, че би трябвало толкова катастрофично да гледаме на нея, а да обединим всички усилия – и на държавата, и на местните власти, и на гражданското общество, включително и на парламента, за да решаваме демографските проблеми на България. Ако демографията беше математика и просто допълнителен ресурс, който можем да отделим, тогава цяла Европа не би имала толкова негативна демографска тенденция и по никакъв начин западноевропейските държави, които са достатъчно богати и разполагат с много по-сериозен бюджет за преразпределение към отделни политики, не биха имали същия проблем. По отношение на демографията – няколко са мерките, които са в плана на нашето Министерство и касаят съвместна работа с всички институции, не само Министерството на труда и социалната политика. Те покриват пет стратегически приоритета: - насърчаване на раждаемостта чрез създаване на среда, благоприятна за отглеждане и възпитание на деца; - подобряване на репродуктивното здраве; - подобряване на общото здравословно състояние на населението; - намаляване на общата, преждевременната, детската и майчината смъртност; - разработване на адекватна миграционна и имиграционна политика; - намаляване броя на емигриращите млади хора в репродуктивна възраст; - възприемане на комплексен междусекторен подход за активен и продуктивен живот на възрастните хора в добро здраве; - адаптиране на социалните системи към демографските промени – остаряване на населението, пазар на труда, пенсионна система, социално подпомагане и грижи, здравеопазване, образование и култура, развитие на солидарност между поколенията, повишаване на образователното равнище, квалификация, способности и умения на населението от всички възрастови групи; - създаване на условия за равни възможности за пълноценен социален и продуктивен живот на всички; - ограничаване на диспропорциите в териториалното разпределение на населението; - обезлюдяване на някои региони. Тоест всяка една тема от всички политики на Министерството на труда и социалната политика има отношение към политиката по демографията. Няколко данни по отношение на финансовия ресурс. Няколко са програмите, които са в помощ и допринасят към демографската политика: - на първо място, програмата „Подпомагане на семейства с деца” по Закона за семейни помощи за деца с бюджет малко над 568 млн. лв.; - програмата за предоставяне на финансови средства по Закона за закрила на детето с бюджет малко над 17 000 600; - осигуряване на обезщетение за майчинство по Кодекса за социално осигуряване в размер на 453 млн. лв. Благодарение на солидарността на Европа, няколко схеми по Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси” имат принос по отношение на демографската политика. На първо място е схемата „Активно включване”, която е с ресурс 6 000 600 и цели единствено насърчаване на местно ниво – в партньорство между неправителствени организации, общини, обучителни организации, други структури на гражданското общество да има активно включване на неактивните лица и помагане на най-уязвимата част от хората, които биха могли да се включат в трудовия пазар, мерки за подкрепена заетост. На следващо място, схемите, които са насочени към работодателите, за подобряване условията на труд в предприятията, защото чрез тези схеми даваме възможност за задържане на младите семейства в предприятията. Там приоритет ще дадем на проектите, които финансират мерки за съвместяване на личен и семеен живот; мерки, свързани с подобряване на климата в предприятията; кътове за отглеждане на деца и кътове за отдих, защото това е една от предпоставките да има по-висока раждаемост, да се стимулират младите семейства за по-висока раждаемост. Предоставяне на услуги в дома чрез ваучери – схема, която ще насърчи и ще даде възможност за съчетаване на семейния и личния живот. Не на последно място, темата, която предстои да стартираме в следващите дни като реформа, е темата за децата. Досега Министерството на труда и социалната политика се грижеше и във фокуса бяха децата в най-уязвимо положение – децата в риск. Оттук нататък като министър считам, че Министерството на труда и социалната политика трябва да гледа на темата за децата като хоризонтална тема – да се грижим за всички деца, а не само за тези, които са в риск и в уязвимо положение. Да обединим усилията си на междусекторно ниво, усилията с местните власти, с гражданското общество, за да имаме по-добра закрила и по-добро отношение към децата в България, защото те са ключът към демографските проблеми на България. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Господин Миков, заповядайте за два уточняващи въпроса.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Министър, като Ви слушам и си представям какво разбират българските граждани от тази политкоректна фразеология, сякаш сме на някой семинар, добре платен с европейски средства, за да рекламираме колко сме загрижени за социалната политика. Само че хората си задават прости въпроси и в уточняващите два въпроса аз ще Ви ги задам. Не чух никакъв отговор на моето питане: какви конкретни мерки? Да чуят хората. И аз Ви питам: предвиждате ли тази година увеличаване на помощите за раждане и отглеждане на дете? С колко? Предвижда ли се увеличаване на помощите за първокласници? Всъщност на този въпрос отговорихте преди няколко дни, като казахте, че ще останат същите. Не смятате ли, че е необходимо, като политика на правителството, да се въведат помощи за учениците, които са от II, III, IV, V, поне до VII клас? Вие разбирате ли какъв парадокс се получава? Децата намаляват, раждаемостта намалява – държавата икономисва от броя деца! Икономисва! Ако растеше раждаемостта, разходите за тези политики щяха естествено да бъдат по-големи. Може би тогава щяхте да намалите размера на плащанията. В същото време оправданието за бюджета на Социалното министерство като остатъчна величина е водещо при формирането на всички политики. Така държавата умира! Бизнесът се оплаква постоянно, че нямал работници. И още повече няма да има работници при тези нива на заплащане на труда в България! Още повече, не разчитайте те да Ви помогнат. Видяхме социалната ангажираност на бизнеса. В последните години я виждаме, а тя най-ясно се вижда на Терминал 2. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Това са двата ми конкретни въпроса. И хората това искат да чуят. А иначе – програми, семинари, загриженост и прочие фразеология няма да спре хората да бягат от България, защото тя е най-голямата мащеха към своите граждани в рамките на Европейския съюз. Всички страни имат демографски проблеми, само че вижте в другите страни какви са социалните мерки. Даже в съседна Румъния. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Миков. Госпожо Министър, заповядайте за отговор на допълнителните въпроси.
Благодаря, господин Председател. Благодаря за уточняващите въпроси. Добре е, когато боравим с фразеология, да говорим за демографската политика и за конкретни неща. Факт е, че в бюджета на Министерството на труда и социалната политика има увеличение за социалните услуги с 10 милиона през тази година и предвиждаме още 11 милиона за следващата година. Защо е толкова важно да имаме увеличен бюджет за социалните услуги и да реформираме социалните услуги? Защото те са ключът, а не директното раздаване на помощи към хората. Това по никакъв начин не би решило индивидуалния проблем. За да бъдат децата добре, трябва да имат работещи родители. Мерките, които конкретно с работодателите предприемаме, е работещите родители да имат по-високи доходи от работа, а не от социални помощи. Това е пътят и това е начинът децата да бъдат отглеждани по-добре, да имат по-добра битова обезпеченост и да имат по-силна мотивация да се реализират в България, на база на собствените си знания. Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. Господин Миков, имате възможност да изразите отношението си към отговора.
Аз всъщност не получих отговор ще има ли корекции в тези плащания, така че ще изразя отношение, че за мен лично и за българските граждани е ясно, че българската държава е най-лошата мащеха в Европа към своите деца. Ясно е, че от тези разговори с работодателите по-миналата година отнехте и онези 410 лв. от 10-те процента преотстъпен данък на тези 250 хил. души, които работят на минимална работна заплата. Това е един очевиден резултат. Около 410 лв. от техните деца! Иначе – загриженост, семинари, интервюта, медии, PR. Това е положението! Това ще продължава да задълбочава демографската криза. И от Вашия отговор, или всъщност от избягването на отговорите на конкретните въпроси, е ясно, че правителството ще продължи да я кара както досега – да съдейства активно за унищожаване на българския народ, за задълбочаване на демографската катастрофа. И всякакви оправдания, сравнения, че в Европа има демографски проблем… Има, ама младите българи решават демографския проблем на Европа, защото българското правителство не решава техните проблеми. И в отворения пазар на труда те отиват да решават демографския проблем там, в страните, където е по-високо заплащането, и където помощта за родило се дете надвишава многократно това, което дава българската държава. Така постепенно ще се обезлюдяваме и ще заемем мястото си на една обезлюдена територия в рамките на Европейския съюз, а правителството ще продължи да прави семинари и да пише стратегии. Благодаря Ви.
Благодаря и аз, господин Миков. Следва въпрос от народния представител Светла Маринова Бъчварова относно осигуряване на хранителни пакети за бедни по оперативна програма. Госпожо Бъчварова, заповядайте да представители Вашия въпрос.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Министър, моят въпрос е свързан с изпълнението на оперативната програма, която дава възможност да се осигурят хранителни пакети за бедните. Вторият програмен период, в който изпълняваме тази програма, към Агенцията за социално подпомагане е възложена задачата да осигурява изпълнението на програмата и усвояването на средствата. Изводът, който може да се направи досега, е, че изпълнението на програмата е пълен провал. Причините Вие ще ги кажете, но фактите са следните: 2014 г. програмата въобще не стартира; 2015 г. равносметката е трагична, защото от 21 продукта, които трябваше съответно да бъдат доставени, са доставени 6 или 7, но 14 не са доставени, 12 тепърва предстои Вие да договорите, по простата причина че класирането, което беше направено, съответно беше оспорено, и пред Вас стои тежката задача Вие да компенсирате съответно забавяне с една година за доставка на тези продукти. Така или иначе от 19 милиона бюджет са усвоени около 4 – 4,5 милиона. През 2016 г. програмата стартира сравнително по-рано с един огромен бюджет от 48 милиона, но пак, доколкото се вижда, има различни колебания, свързани с това какви са критериите за подбор, съответно какви са продуктите, които ще бъдат включени. Притеснението е, че отново може би ще имате затруднения. Моят въпрос към Вас е свързан с това какви стъпки ще предприеме Министерството на труда и социалната политика за осигуряване на хранителните пакети за 2015 г., по възможност в пълният им размер за годината. Отчетени ли са грешките, които са направени при обявяването на обществената поръчка и 2016 г., какво е по-различното, съответно какви продукти ще бъдат включени, сроковете за тяхното усвояване? Поемате ли ангажимент това да се случи в рамките на годината, за да бъдат подпомогнати социално слабите в рамките на 2016 г.? Благодаря.
Благодаря, госпожо Бъчварова. Госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, госпожо Бъчварова! Благодаря много за въпроса. Само да направя едно уточнение, че това не е вторият програмен период за тази програма, а е първият програмен период за тази програма, защото тази програма, благодарение на инициатива на Европейската комисия, се финансира от Европейския социален фонд за пръв път за периода 2014 – 2020 г. Това е причината управляващият орган да се намира в Агенцията за социално подпомагане и да има ясна връзка между политиката за социално подпомагане и възможността на тази програма, която дава не само пакети за храни, а и осигурява топъл обяд на стотици хора в територията на всички общини на Република България. Да, оперативната програма стартира с известно забавяне – през ноември месец 2015 г. реално, но въпреки всичко е една от първите програми, които стартираха в България по линия на Европейския социален фонд, и е една от първите пет програми на ниво Европейски съюз, която стартира. Бих казала, че нивото на усвояване и управление на тази програма се цени изключително високо от страна на Европейската комисия. След влизане в сила на решението по отношение на първата обществена поръчка за доставка на храните, пак подчертавам, че тази програма не е само и единствено за доставка на храните, а обезпечава топъл обяд в над 200 общини в България на социално уязвими хора, така че те да бъдат подкрепени не само с продукти от първа необходимост, а и с възможността особено в зимните месеци, да бъдат обгрижени. Причината да се насочим към този подход е да дадем възможност на местните власти да съчетават тази програма с дейността на социалните патронажи, на домашните патронажи и с всички местни дейности, свързани с подобряване на социалната политика. В началото на 2016 г. са сключени договори за доставка на седем хранителни продукта – брашно, спагети, компот, конфитюр, леща, локум и нектар. Избраните изпълнители за доставка на олио и захар са отказали да сключат договор. Това е причината да не бъдат доставени стоките и услугите. Считам, че до голяма степен след влизане в сила на новия Закон за обществените поръчки проблеми, които касаят възлагането на такъв тип сложни за изпълнение и за доставка обществени поръчки, ще бъдат преодолени. Размерът на сключените договори до момента и усвоените средства е около 7 млн. лв. Освен това за 2016 г. е планирано закупуване на 19 хранителни продукта, като те са изцяло съобразени с прогнозни стойности в 19 обособени позиции – брашно, ориз, макаронени изделия, картофено пюре, прах, лютеница, доматено пюре, гювеч, компот, конфитюр, тоест доста широк набор от хранителни продукти от първа необходимост. Прогнозната стойност на обществената поръчка е малко над 40 млн. лв. В момента оценителната комисия работи. Имаме доста оферти по всяка една от обособените позиции. Изключително прозрачно и добре организирана е процедурата. Знаете, че всяко отваряне на офертите е също публично и пред медиите, така че не считам, че имаме забавяне или проблем с тази Програма.
Благодаря, госпожо Министър. Госпожо Бъчварова, заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Госпожо Министър, след като ме образовахте, че за първи път имаме оперативна програма, все пак в първия програмен период към Държавен фонд „Земеделие“ се осъществяваше същата програма не като оперативна и трябва да кажа, че по скромното ми мнение тя беше по-успешна от гледна точка на това, че в рамките поне на годината се осигуряваха хранителните продукти. Сега осигуряваме за 2015 г. Ще кажете кога. Това са продукти, които няма как да компенсират забавянето. Защо обществената поръчка беше обявена преди да влезе новият Закон за обществените поръчки, щом казвате, че всичко ще бъде прозрачно? Защо Вие поставихте изисквания за участие в поръчката не по новия Закон, а по стария? Това е първият въпрос. Вторият – позициите. Още при най-бегъл поглед мога да Ви кажа, че например една позиция, която е за 5 млн. лв. – месни и рибни консерви, забележете обаче, че месните консерви са от говеждо месо, може да спечели само една фирма. И тя се знае коя е при условията, които са поставени. И затова, когато Вие казвате, че ще изпълните тази обществена поръчка в рамките на годината, вярвайте ми, при така зададените параметри, при това, че Вие имате 5 милиона и ще гоните количество, няма как да се случи. Вие не сте задали най-важния параметър, тоест коя е цената поне, която трябва да бъде минимална. Вие гоните количество и затова, както и при първата обществена поръчка, се получава така, че фирмите оферират големи количества и сега, когато реалната пазарна ситуация виждат каква е, се отказват от олио и от захар, защото не могат да ги изпълнят. Друг е въпросът, че 48 милиона влезли в търговската мрежа основно като олио и захар – мога да си представя за какво става въпрос в дребните и малки търговски обекти. Ако ми отговорите на тези въпроси и обърнете внимание, че има проблем по тази обществена поръчка не за първа година, ми се струва, че можете на края на годината да се поздравите с успех, което наистина Ви желая. Благодаря.
Благодаря. Госпожо Министър, дуплика. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Госпожо Бъчварова, наистина няколко доуточняващи детайла. Причината обществената поръчка да бъде обявена в началото на годината е начинът на планиране на европейските средства. Това, че не е обявена по новия Закон за обществените поръчки е, защото това би забавило с още три месеца стартирането на обществената поръчка и съответно доставката. Залагането на минимална цена или минимална стойност на определени продукти би изкривило изключително пазарната икономика на България, тъй като става въпрос за големи обеми и категорично би навело на мисълта за по-скоро определени доставчици, така че считам единствено и само начина, по който е обявена поръчката, с най-ниска цена на база на количествата и възможността консорциуми от фирми да участват, че гарантира най-ясна и прозрачна процедура. Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. И последният въпрос към министър Русинова е от народния представител Петър Владиславов Славов относно успешни практики за интеграция на ромите и възможности за пренасяне на опита на община Каварна 2003 – 2015 г. на национално ниво. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, уважаеми господин Министър! Моят въпрос наистина касае успешните практики за интеграция на ромите и възможностите за пренасяне на опита на община Каварна 2003 – 2015 г. на национално ниво – един безспорно признат за успешен опит не само в страната, но и както ще стане ясно, и в други страни от Европейския съюз. Уважаема госпожо Министър, трудностите с интеграцията на ромите са един от големите проблеми, които остават нерешени в България. През годините са похарчени десетки и стотици милиони левове на национално и на регионално ниво за програми за интеграция, за конкретни инвестиционни и благоустройствени мероприятия и така нататък, но проблемът остава нерешен. Нещо повече, липсата на решения води до трайно социално изключване на тези компактни маси от хора до безработица, до гетовизация, до увеличаване на битовата престъпност и до неизбежно напрежение между тези гетовизирани общности и останалата част от гражданите на страната. Проблемът е характерен не само за България, но и за страни от Европейския съюз с ромски общности. През последните години обаче има и примери за добри практики за интеграция и включване на ромските общности в образователния и производствения процес, както на европейско, така и на национално ниво. Такъв пример на национално ниво безспорно е община Каварна и разработените и реализирани там програми в периода 2003 – 2015 г. Този пример беше цитиран дори от предишния президент на Европейската комисия господин Барозу, като пример за добри практики, които следва да се заимстват и от останалите държави в Европейския съюз. По думите на тогавашния кмет господин Цонко Цонев наред с постоянството най-важното за успеха е самите роми да бъдат включени в решаването на собствените им проблеми. Така в ромския квартал в Каварна беше изградена канализация, бе газифициран, има интернет, общината учреди право на строеж на безимотните роми и те така си построиха къщи, отговарящи на изискванията на закона. Ромското училище бе модернизирано, детската градина бе ремонтирана, има поликлиника и така нататък. Всичко това, разбира се, бе реализирано с подкрепата на европейските програми. И така, уважаема госпожо Министър, моля да отговорите на следния въпрос: какви са възможностите за пренасяне на опита на община Каварна 2003 – 2015 г. в интеграцията на ромите в други общини на национално ниво като успешен модел за справяне с безработицата, социалното изключване и престъпността в гетовизираните ромски махали в редица градове на страната? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Славов. Госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, госпожи и господа народни представители! Господин Славов, изключително важен и наболял въпрос, който е във фокуса не само на възможностите, които имаме по линия на солидарността на Европа с оперативните програми, но и във фокуса на нашите политики. Накратко ще отговоря: да, разбира се, ще се ползваме от опита на община Каварна. Това, което предстои в следващите месеци, е един синхронизиран подход между Министерството на труда и социалната политика и Министерството на регионалното развитие и благоустройството, за да обезпечим няколко основни направления, които считаме, че биха дали ефект по отношение на мерките за интеграция на ромите. Това, което е на база на предишен опит и на предишни схеми, които са изпълнявани и с национални средства, и с европейски средства и сме отчели, е, че най-добрата рецепта за решаване и с дълготраен ефект върху ромското население е ранното детско развитие и интегрирането, и всички мерки, свързани с достъп до здравеопазване, достъп до социални услуги, достъп до качествени образователни услуги, достъп до заетост, квалификация и преквалификация и решаване на проблемите в жилищната политика. В Оперативна програма „Региони в растеж“ има отделени средства за общините, които имат желание да подготвят проекти за социални жилища, съвместно с Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси“ да се изпълнят така наречените „интегрирани проекти“. Към месец септември престоят 80 млн. лв. по линия на Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси“ да бъдат отворени към българските общини – 30 милиона от тях са за общините, които ще строят социални жилища, за да можем да осигурим интегритет на цялото семейство, тоест възможност за социално жилище, възможност за намиране на работа, за подобряване на достъпа до образование, достъпа до социално включване и съответно възможността за достъп до образование на децата. Останалите 50 милиона са насочени към всички останали общини на територията на България, които по линия на различни други финансови източници, включително и Програмата за развитие на селските райони, имат възможност с инфраструктурни мерки да допринесат към този комплексен подход за решаване на сериозните проблеми в общините, свързани с интеграция на ромите. Считам наистина, че успехът на Каварна би могъл да бъде пример. Но не само Каварна, има доста общини на територията на България, които са показали, че със съвместните си усилия – на местните власти, на всички институции, на гражданското общество, могат да решат проблемите на ромското включване и в дълготраен ефект да има резултат. Благодаря.
Благодаря и аз. Господин Славов – реплика.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Министър, благодаря Ви за сериозния ангажимент, който изразихте към проблема. Наистина, както чух от Вашия отговор, са предвидени доста сериозни средства, които да се използват за реализиране на подобни проекти. На всички е пределно ясно, че без предприемане на подобни решителни мерки за интегриране на тези общности, трайните проблеми с безработица, оттам с криминални техни действия, с гетовизация, с битова престъпност и така нататък в тези райони много трудно биха могли да бъдат решени, да не кажа – не могат да бъдат решени. Неслучайно избрах примера на община Каварна може би защото той е видим и с просто око. Не е нужно човек да е специалист в темата. Достатъчно е да е бил в Каварна – било то на ежегодните рокфестове или по друга причина през летния сезон, за да види огромната разлика между това, което там се случваше преди 12 – 13 години, и начина, по който изглежда градът в момента, включително и ромският квартал – той буквално е неузнаваем, така че примерът за мен е един от най-добрите и най-добре познати за аудиторията. Хареса ми това, което казахте, че се мисли за обединяване на усилията на всички институции и неправителствения сектор за решаване на проблема. Безспорно са нужни усилия от всички заинтересовани страни, но ще си позволя още веднъж да акцентирам върху това, на което специално внимание обръща тогавашният кмет Цонко Цонев – че освен постоянството е много важно и самите роми да бъдат включени в процеса на решаване на техните проблеми. Тоест не ние като общество да даваме огромни публични средства, да строим социални сгради и така нататък, които след това да се предоставят на различни групи от ромското население и те да се отнасят към тях като към нещо чуждо, към нещо, което не трябва да бъде пазено и още на третия месец да са изтърбушени и полуразрушени, а да ги приемат като нещо, което е за тях, което ще им служи дълги години, което трябва да пазят и да развиват. Мисля, че тук това също трябва да се отчете, и още веднъж Ви благодаря за изразения ангажимент.
Благодаря, господин Славов. Желаете ли дуплика, госпожо Министър? Не смятате за необходимо. Благодаря на министър Русинова за участието в днешния парламентарен контрол. Следващите въпроси и питания са към министър Петър Москов – министър на здравеопазването. Преди това, Декларация от името на парламентарна група. Заповядайте.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги, уважаеми господа министри! Управляващите реагират болезнено на всеки опит да се извади на светло истината за успеваемостта на тяхната политика. Като класическо популистко управление кабинетът Борисов 2 хвърля щедро ресурс от цифри и обещания, чиято единствена цел е обществото да усети „как влакът лети”, докато той само се клати. Но всеки популизъм има праг на насищане, след който става страшно. Вицепремиерът Томислав Дончев преди две седмици реагира доста по юношески емоционално на разкритията, които ние направихме, обвини ни в липсата на експертиза. Във всички наши данни ние коректно ползвахме неговата експертиза. Вярно е, никак не е приятно да си вицепремиер по усвояване на еврофондовете и опозицията да ти каже, че усвояването на евросредства е критично, а спасителните варианти набутват бюджета и данъкоплатеца. Някой трябва да прекрати управленската терапия към обществото, чиято единствена цел е да покаже какви главозамайващи успехи има правителството с европейските средства. Преди четвърт век, ако си спомняте, народът вярваше, че сеансите на Кашпировски го лекуват през телевизора. Сега властта на ГЕРБ иска хората да повярват, че правителството сее благоденствие с европейски пари – пак през телевизора. На хората отдавна им додея от управленския Ви възторг. Стигна се до конфуза на входа на новооткрит музей да се залепи паметен знак как същият бил открит със съдействието на премиера. А уж някой се възмущаваше от времето на Тодор Живков!? Ето го тоталитарния култ в действие и умишленото облъчване на обществото! Информираните български граждани все по-решително излизат от внушението за успешно усвоените фондове, когато ГЕРБ управлява. Митът се пропука – излизат числа, проценти, оценки на Европа, одити и реакции на изпълнители. Истината е категорична: поголовното харчене е от джоба на държавата и бюджета й, след това идва възстановяването от Европейската комисия. След колко време, в какъв размер и с какви финансови корекции знае вероятно само Началникът над премиера. Категорично е, че по този път страната ни е набутана да се оплете в дългова спирала. През това време пред очите ни лъсва безпощадната истина за десетки и стотици некачествено изпълнени проекти и тяхното компрометиране. Ние от БСП лява България няма да сме Ви съучастници в укриването на истината. Обществеността има право да знае, че обявените като „усвоени” 99% от Програмен период 2007 – 2013 средства всъщност са и за сметка на джоба на всеки българин. Защото по признания на вицепремиера отличник, за жалост не математик, дефицитът в усвояването им към края на миналата година, както е известно, беше 406 млн. лв. Докато се стигне до крайното възстановяване, неизвестно какви харчове трябва да поеме бюджетът и джобът на всеки български данъкоплатец. Властта вероятно се надява това да не се разбере. От информация до Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове става ясна тревожната прогноза как бюджетите по европрограмите за периода 2014 – 2020 г. на практика се намаляват с около 15%. Причината е в незавършени проекти от предния програмен период. Това е констатация, предоставена от самия вицепремиер. Една от практиките, които се наложиха за преодоляване на проблема с незавършените проекти, е така нареченото „фазиране”. Ефектът е намаляване на ресурса за новите оперативни програми, особено чувствителни са програмите „Транспорт” и „Околна среда”. Обществото вече разбира, че сме изправени пред една почти нулева година по отношение усвояването на средствата от новия програмен период. Статистиката е безпощадна – успеваемост под 5%. Ако някой още не го е разбрал, той вероятно е сред управляващите, но бизнесът, гражданите, общините и обществото вече го знаят. Не е нужно да си икономически анализатор, а просто любознателен гимназист, за да разбереш, че политиката на правителството по усвояване на европейските фондове закотвя България на дъното на всички еврокласации. Пак там ще ни хвърлят и оценъчните годишни европейски доклади и одити. Катастрофична е и перспективата за повечето българските общини. Голяма част от тях пострадаха от липсата на административен капацитет на управляващите. Лошата координация между различни контролни звена и наличието на, меко казано, „лоши” практики доведоха до непосилни финансови корекции. Това за дълъг период ще спре инвестиционния процес, особено в малките общини, където обезкървяването е почти пълно. И за капак върху общините се стовариха законодателните рискови механизми на последните промени в Закона за публичните финанси. Точно там се дадоха непознати досега в европейската практика пълномощия на финансовия министър да определя бюджетната съдба на местното самоуправление. И отсега е ясно, че ще играе двоен аршин, защото политическата целесъобразност вероятно ще запретне ръкави, за да надвие икономическия и финансов разум. Очевидно е, че страната ни е изправени пред поредната почти нулева година по отношение усвояването на средства по Оперативна програма „Околна среда“, сектор „Води”. Статистиката в края на годината ще бъде жестока. Пак ще бъдете изненадани. Щедро промотираните процедури за над 700 млн. лв. в околната среда и водите имат смисъла на примамливи улична флаери. Нищо повече! Същите тези стотици милиони уж трябва да бъдат инвестирани в инфраструктурата за повишаване качеството на ВиК услугите и пречистване на отпадните води спрямо поставените ни европейски стандарти. Истината е, че реформата във водния сектор е вече поръчаната жертва от това управление. До средата на 2016 г. трябва да бъдат подписани всички договори между ВиК-асоциациите и ВиК операторите на територията на всички 29 обособени територии в страната, но все още не са изградени така наречените три стълба на реформата. Разчетите за стабилизиране на сектора сочат необходимост от 11 млрд. лв., а от европейското финансиране е вероятно да получим 3 млрд. лв. От държавата могат да се налеят още около 1-1,5 млрд. лв. Кога ще се стресне управлението на страната, защото в момента то е без идея как да се осигурят и налеят още 6-7 млрд. лв. за привеждане на сектора в съответствие с поставените пред нас изисквания?! Европейската комисия пусна предсрочно парите по новата Оперативна програма „Околна среда“, преди България да е завършила водната реформа, но под условие тя да бъде завършена до края на 2016 г. В замяна българските власти се съгласиха средствата да отидат във водните оператори на мрежата. Имахме изработени 51 регионални плана за сектора, които бяха започнати през 2012, 2013 г., бяха факт 2014 г., но само година и половина след това те са непотребни защото не покриват необходимостта на 28-те области. Отключва се нуждата за намиране на още милиони, за да се приключат вече свършените генерални планове под новото название „регионални прединвестиционни проучвания”. И тогава, и сега, все един и същи регионален министър в лицето на госпожа Лиляна Павлова, омайваше аудиторията как вложеното в тези 51 плана не е отишло напразно. Няма яснота за двойното поскъпване на новите прединвестиционни регионални проучвания, на които цената им е около 38 млн. лв. Управляващите мълчат с непоклатимото алиби как „Брюксел иска тези документи.” Кой точно реши, че именно Европейската комисия е настояла да се харчат милиони за писане на документи, а след това внезапно да разберем, че същите са непотребни? Абсолютната неадекватност на управлението в сектор „Води” категорично обрича водната реформа на удавяне. Уважаеми управляващи, завесата зад гърба ви не е барикада, зад която да се криете. Осъзнайте се навреме, че отговорността е да си европейска страна, адекватна своевременно да защити и усвои стотици милиони европейски фондове, за да живеят гражданите на тази страна като европейци. Намерете си предизборните платформи за управление и или ги следвайте, или си признайте, че не сте в състояние да ги изпълнявате. Благодаря. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Благодаря, господин Генов. Преминаваме към отговори от министъра на здравеопазването Петър Москов. Първият въпрос е от народния представител Джевдет Чакъров относно спрени от държавата плащания за Фонда за лечение на деца. Заповядайте, господин Чакъров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, зададох Ви писмен въпрос, от който съм крайно неудовлетворен и притеснен – относно новата организация на диспансеризиране на болните в извънболничната помощ, защото влошава качеството на тяхното обслужване. Но това е друга тема. Днешният ми въпрос е свързан с Фонда за лечение на деца. Зададох Ви този въпрос през ноември миналата година, но се оказа, че той е актуален и към момента. Ще кажа защо. Защото предвид ситуацията около Фонда за лечение на деца, свързана след зрелищното освобождаване на предходното ръководство на Фонда заради обвинение в корупция, се вижда, че напрежението продължава да съществува, защото и в момента продължават протестите. Имам предвид протеста от 1 юни пред Министерството. Обвиненията са, че има отново забавяне на процедурите по вземане на решения за провеждане на лечение на нашите български дечица. Съвсем накратко ще припомня случай от 17 ноември миналата година, когато се разменяха остри реплики между две държавни институции – Министерството на здравеопазването и Фонда за лечение на деца, с оглед на това, че са забавени и частично извършени плащанията. Възникнаха и други спорове, които, за съжаление, основно се водиха през медиите. Надявам се, че ще получим отговор, че Вие не споделяте, пък и да видим Вашата позиция – редно ли е две държавни институции да водят диалог през медиите, и то в такава форма. Възникна и друг спор, на който не бих искал да се спирам подробно, защото обществеността не е запозната – във връзка с подписването на формуляр S2. Съвсем накратко да припомня...
Формулирайте въпроса, господин Чакъров.
Този формуляр се подписва, когато се лекуват нашите дечица в страни – членки на Европейския съюз. Това е чисто административен акт, който би могъл да бъде решен. Другите въпроси съм Ви ги представил в писмена форма. Господин Председател, да кажа съвсем накратко...
Само въпроса! Времето изтече!
Ще формулирам въпросите съвсем накратко: има ли забавени плащания? Какви са причините за това забавяне? Има ли забавяне на лечение на дечица? Има ли забавено лечение на дечица в чужбина? Има ли дългове към клиники в чужбина, поради което да не може да се провежда лечението? Направени ли са проверки от Министерството във Фонда? Какви са резултатите? Нека бъдем запознати. Какво предвиждате, за да се реши административният проблем с подписването на формуляра S2? Благодаря.
Благодаря. Моля всички да се придържат към времето, тъй като въпросите са много. Господин Министър, имате три минути да отговорите на въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Чакъров, ще се опитам да бъда максимално кратък. Цялата допълнителна информация, която Ви е нужна, д-р Чакъров, имам ангажимента да Ви я предоставя в писмен вид, за да можем да влезем в процедурите. Още веднъж извинение за отлагането на въпроса в частта, която зависи от мен. Ще се опитам да дам отговор на картината към задаването на въпроса в края на месец ноември 2015 г. и да дам определен рефреш във връзка със сегашната ситуация. По първия въпрос – за забавени плащания. През 2015 г. за лечение на деца са одобрени 12 млн. лв. по бюджета, а до месец септември плащанията към Фонда за лечение на деца са били 8,5 млн. лв. На базата на медийно събитие през ноември, както Вие го наричате, свързано с изявление от страна на Фонда, че Министерството не финансира лечение на деца, ще кажа, че Министерството е превеждало и продължава да превежда всяка сума след постъпил протокол от решение на Обществения съвет, както е по Правилника на Фонда и нормативите на държавата. За парите, които към датата на медийното събитие, за което съм съгласен, че не би трябвало да е медийно, а административно, такива протоколи не са били постъпили в Министерството. На въпроса защо не са дадени протоколите, отговорът беше, че е настъпила грешка в администрацията на Фонда. Протоколите бяха дадени на следващия ден и буквално тогава, което е видно от документите, всички нужни пари за одобрените протоколи бяха преведени. По отношение на втория въпрос – за забавяне на лечения на деца, и подвъпроса му за финансиране на експериментално лечение – ако трябваше да отговоря на този въпрос тогава, към датата на задаване на въпроса, може би нямаше да мога да отговоря толкова категорично – да, има, или не, няма. Мога да кажа, че към момента няма нито едно дете, чиято документация да не е разгледана в срок на заседание на Обществения съвет. Каква е причината сега Общественият съвет и оперативното ръководство да представят за разглеждане постъпили през ноември искания от родители или съответно лекари, които са насочили родителите към Фонда, това е може би част от причините, заради които настъпиха всички промени във Фонда. В момента изграждаме – във Фонда нямаше функционираща деловодна система. Тоест като е постъпил Вашият въпрос – има входящ, изходящ номер и така нататък, ясно е кога е постъпил – да може да се мери скоростта и адекватността на действията на съответната администрация, която в момента се формира. Част от нещата са получавани на пощенска кутия, на адрес в пощата като писма. Организацията на този процес не е била достатъчно добра. В момента сме в процес на реконструиране и ясна отчетност с електронна система, в която родителите да могат да следят движението на преписката на тяхното дете. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Има още много неща, на които да отговоря. Само още едно изречение. От гледна точка на парите – за миналата година общо 12,5 милиона – с 5 милиона допълнително преструктуриране бюджета на Министерството, защото от толкова е имало нужда от решенията на Фонда. Да кажа – не отправям политическа критика, че през 2014 г. бюджетът на Фонда е бил 6 милиона. Сега е удвоен и се надявам, че това е добра обща цел, и ще я постигнем заедно. Имам какво още да кажа по въпроса, но може би в процедурата на дуплика.
Благодаря. Господин Чакъров, в рамките до две минути можете да направите реплика към отговора на министъра.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Господин Министър, видно е, наистина темата е с много висока обществена чувствителност и напълно обяснимо е защо е така. Знаейки ситуацията, която не бих искал да повтарям, около Фонда за лечение на деца в чужбина, е видно, че наистина диалогът между двете институции не е бил на необходимата висота. Не е редно той да се осъществява през медиите, естествено, медиите трябва да бъдат коректив и да имаме гражданска позиция. След всичко това, което възникна във Фонда за лечение на деца и ситуацията около него, е видно, че има напрежение и продължава да има напрежение. Видно е, че има много стъпки, както Вие посочихте, господин Министър, че трябва да бъдат реализирани. Не мога да възприема и недоумявам и с оглед на това, че съм бил и министър, да няма деловодна система във Фонда за лечение на деца и да не е предвидено да се обработва документацията и всичко това да функционира по ускорен начин, така че накрая да се провежда адекватно и ефективно лечение на децата, които имат нужда от това лечение. Видно е, че има напрежение. В протеста на 1 юни, който вече посочих, се посочва, че отново има забавяне на разглеждането на процедурите – Вие твърдите друго. Трябва да знаем каква е истината. Има ли ускоряване наистина, намерени ли са формите? Бих искал да получим отговор и на други въпроси и единият от тях е, че има идея Фондът да бъде закрит и функциите му да се поемат от Министерството на здравеопазването. Въпросът ми е: съществува ли такава опция? Ако има, какви са мотивите за това? Вторият ми допълнителен въпрос е свързан с настояването на представители на Обществения съвет на Фонда миналата година финансирането на медицински изделия да бъде прехвърлено в Националната здравноосигурителна каса с аргумент това лечение на деца да бъде по клинични пътеки, да се осигурява тук с оглед на специфичните потребности? Как предвиждате да се определят компетенциите за подписването на така наречения „Формуляр S2”? Наистина това не би следвало да бъде каквато и да е пречка. Целта на всички ни е обща – да има адекватно и ефективно лечение на българските деца. Благодаря.
Благодаря, господин Чакъров. Натрупаха се и допълнителни въпроси. Имате възможност, господин Министър, да направите дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми доктор Чакъров, уважаеми госпожи и господа народни представители! Бързо, за да мога да отговоря на всичко, за да не останете с впечатлението, че не го правя. Дали някой е имал идея, доктор Чакъров, за закриване на Фонда? Много е възможно. Различни хора, различни идеи. Това никога не е било моя идея, не съм имал такава идея, няма и да имам! Относно прехвърлянето в Касата – не считам, че това е добър вариант. Ще се опитам в две изречения да обобщя каква би трябвало да бъде ролята на Фонда. Относно процедурите, още веднъж да кажа: към момента – независимо кой какво твърди и кой какви идеи е имал – към момента, до изграждането на деловодна система, която да бъде и публично проследима на база идентификационен код, който, ако моето или Вашето дете има нужда, да можем да проследим как се движи нашата преписка. На дневна база на създаване на организацията на директора на Фонда се докладва всяко постъпило искане и хода на разглеждане на преписката. Звучи примитивно, но до изграждането на деловодната система такъв е персонализираният човешки механизъм за контрол. Относно формулярите S2 нека да кажа следното – две изречения, ако имам време, господин Председател. Вероятно в съзнанието на някои хора Фондът е нещо различно от това, което е, или трябва да бъде. Ако това е просто философско разминаване, то е разбираемо. Ако става въпрос за различни финансови интереси – не е толкова разбираемо. Имаме системата на националното здравно осигуряване през Касата, евентуално допълнителни и доброволни фондове, фондове на държавата, социални фондове, през които българските граждани, най-вече деца, имат ясните механизми да се лекуват. Формулярът S2 и лечението на българското дете в чужбина, в Европейския съюз, което държавата не може да му осигури в България, това е конституционно наше право. Няма причина да има занимание на Фонда, което да разглежда дали може да суспендира такова конституционно наше право, което Касата да плати. Тоест на фона на тези стълбове, които държавата, обществото и всеки един от нас, когато е имал възможността, е подобрявал. Фондът е сейфти нет, Фондът е мрежа отдолу, която, ако има нещо, което държавата не е предвидила, Касата не заплаща, нужен е допълнителен логистичен разход, има нов вид лечение, което не е включено на този етап в някои от тези основни фондове, Фондът трябва да го заплати, за да не може нито едно дете да остане нелекувано. На Фонда не му е работа и никога не му е било работа да дублира работата на Касата, работата на държавата. Механизмите по издаването на процедурите, по уеднаквяване на експертизите на тези институции вървят в момента. При друга възможност ще отговоря повече. Още веднъж: в момента няма нито едно дете, чиято преписка е забавена.
Благодаря, господин Министър. Преминаваме към питане от народния представител Настимир Ананиев относно прилагането на забраните и ограниченията за тютюнопушене, въведени със Закона за здравето. Можете да развиете Вашето питане за три минути.
Уважаеми господин Председател, Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Моето питане е свързано със забраните и ограниченията за тютюнопушенето, въведени от Закона за здравето. Направих подобно питане към министър Москов и миналата година за периода 1 януари – 1 декември 2014 г. Моето питане сега е за същия период – 11 месеца от 2015 г. Лично по мои наблюдения тази забрана продължава да не се спазва. Миналата година, когато зададох този въпрос, министър Москов заяви, цитирам: „има належаща необходимост от прецизиране на някои от текстовете в Закона с оглед постигане на по-висока ефективност на извършения контрол и по-висока степен на опазване на общественото здраве“. За съжаление, за една година аз не видях някакви законови промени и инициативи, които да дойдат от Министерството. Трябва да помислим, ако има нужда от такива, както е заявено, да бъдат вкарани. Ако самото Министерство не може, всеки един депутат може да направи тези промени. Също освен в тази част за законови промени, другите въпроси, които съм включил към питането са: какви допълнителни мерки по контрола за спазването на забраната и ограничение на тютюнопушене са въведени към момента за изминалата година? Колко глоби са наложени на физически лица във връзка със същата забрана за периода 1 януари – 1 декември 2015 г.? Колко глоби са наложени на юридически лица във връзка с същата забрана за периода 1 януари – 1 декември 2015 г.? Колко сигнала за нарушение на забраната са получени по телефона – знаете, че има телефон за тази цел, където може да се сигнализират? Миналата година информацията, която беше изнесена за 184 хиляди сигнала, на мен ми направи впечатление, че ако разделим 184 хиляди сигнала на 365 дни, да кажем, че всеки ден се е проверявало, излиза, че всеки ден се извършват по 505 проверки, разбира се, в 28-те дирекции, което наистина се надявам да е така. Също така миналата година обсъждахме за инспекторите и броя на инспекторите, които се занимават с тази работа. Дали има някаква промяна в тази насока, дали има повече инспектори, които проверяват? Очаквам да чуя отговора на министъра. Благодаря.
Благодаря. Заповядайте, господин Министър, за отговор на питането в рамките до пет минути.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Ананиев, уважаеми госпожи и господа народни представители, благодаря Ви, че чрез периодични въпроси поддържате темата на вниманието на обществото, защото безспорно спазването на правилата и подобряването на параметрите на общественото здраве и контролът върху него са една от важните теми на нацията. От гледна точка на предприемане на действия по промяна на Закона нека да кажа, че от няколко месеца има създадена работна група. Тя е междуведомствена, свързана е и с изслушване на позициите на различни асоциации, на хора от бизнеса. Може би работата не върви с темповете, с които на всички нас би ни се искало, но наистина налагането на допълнителен, хайде така да го наречем, репресивен, утежняващ режим или с други мерки, то е свързано и със сериозни социални последствия. По-скоро това, което се е опитала междувременно, докато се опитаме да постигнем някакъв обществен консенсус, е работата на Министерството, на контролните му органи да се съсредоточат върху гарантиране на прилагането на сега съществуващото законодателство, където има относително безспорни текстове, които трябва да бъдат съблюдавани. По отношение на исканите от Вас данни Ви информирам, че в Министерството постъпва ежеседмично информация от регионалните здравни инспекции за извършения здравен контрол в страната по спазване изискванията на Закона за здравето относно ограниченията. В периода 1 януари 2015 г. – 4 декември 2015 г., който е визираният период във Вашия въпрос, от 28-те регионални здравни инспекции в страната са извършени общо 175 792 броя проверки, съответно дневни и нощни, на 172 395 обекта, в работни и почивни дни. Издадени са 225 предписания, съставени са 652 акта за констатирани нарушения и са издадени 553 наказателни постановления на обща стойност 477 500 лв., близо половин милион. В получената информация се съдържат и данни за лицата, на които са наложени глоби и имуществени санкции по Закона. Съответно от 1 януари 2015 г. до 4 декември 2015 г. на физически лица са съставени 518 акта за констатирани нарушения и са издадени 406 наказателни постановления. На юридически лица, в това число и на еднолични търговци, са съставени 132 акта за констатирани нарушения и са издадени 136 наказателни постановления. За горепосочения период в районните здравни инспекции в страната са получени 1307 сигнала по телефона за нарушаване на забраната за тютюнопушене – доста са, Вие сте прав. Извършени са 2712 проверки в 2538 обекта. За констатираните нарушения са съставени 221 акта за административно нарушение, от които 179 – на физически лица, и 49 – на юридически, в това число и на еднолични търговци. Издадени са 242 наказателни постановления – 221 на физически лица и 21 на юридически, в това число и еднолични търговци, на обща стойност 100 300 лв. По данни на регионални здравни инспекции, по-голям брой сигнали постъпват по електронен път, чрез обявените за това електронни пощи в интернет на страниците на всяка инспекция. В заключение Ви уверявам, че Министерството и занапред ще продължи да следва принципа за последователна политика за опазване на здравето чрез спазване и изпълнение на установените с нормативен акт здравни изисквания по отношение на ограничението на тютюнопушенето на обществени места. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Ананиев, заповядайте. Дотук повече говорим за годишна статистика и може би по-интересните въпроси са: има ли намаляване на консумацията на цигари, намаляване на определени заболявания, което всъщност говори за някаква политика? Заповядайте да формулирате допълнителните си въпроси.
Благодаря Ви за изнесената информация, господин Министър, макар че във втората й част тя съвпада на 100% с тази от 2014 г. Може би трябва да се провери дали няма някакво дублиране на цифрите, тъй като са едно към едно, което статистически ми изглежда невъзможно да съвпаднат изцяло. За съжаление, има някакво намаляване на самите проверки, но може би точно върху това трябва да се концентрираме, а не да увеличаваме броя на проверките. Очевидно те не водят до някаква промяна, а точно до промяна на законодателството. Живял съм 11 години в Ирландия и 2004 г. там се въведе забраната за тютюнопушене. В началото, първите три, четири, пет месеца имаше съпротива, разбира се, от собственици и така нататък, но след като се въведоха много строги правила, включително отнемане на лиценз за извършване на търговска дейност и други може би сериозни, драконови мерки, може би за един месец всички започнаха да се съобразяват с тази забрана. Не знам каква е насоката на работната група, която е сформирана, какъв вид законови инициативи подготвят. Тук искам, ако можете да ми кажете, каква е насоката на законовите инициативи? Тя е към по-драконови мерки за санкциониране или някаква друга, свързана с политиката за здравето, защото винаги сме говорили, че когато има забрана и не се спазва, това прави прецеденти, а също така показва най-вече на младите хора, че можем да не спазваме забраните, защото от тях няма да има никакви последствия, а това допринася до изграждане на едно мислене, което не мисля, че е добро за нашето общество. Благодаря.
Благодаря, господин Ананиев. Заповядайте за отговор на допълнителния въпрос, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Ананиев, уважаеми госпожи и господа народни представители, от гледна точка на постъпилите и на базата на Вашето питане предишния път, и на базата на обществени дискусии, които следим в Министерството по въпроса, и постъпили предложения и причини за невъзможност на районните здравни инспекции да извършват проверки, вероятно в обема и с последствията, на които всички ни се иска, това е темата на работата на работната група – по какъв начин да се подобри дейността, за да имат допълнително оръжие, по-ясно дефинирано законово в ръцете си здравните инспекции. Иначе аз изцяло споделям тезата Ви – би било глупаво да не го правя, че всъщност възможността да бъдем законово общество до голяма степен е зависимо от това дали за всички нас има една и съща санкция, при положение че не спазваме правилата? Това е критерият дали сме законово общество или не. Ние се стремим към това, надявам се, всички. От друга страна, взимам повод от репликата на господин председателя. Въвели сме мерки. Очевидно в сериозна част от заведенията не се пуши. Вероятно има изключения, вероятно там проверките трябва да бъдат по-системни. Това би трябвало да доведе до някакъв тип намаляване на тютюнопушенето и намаляване на закупуването на тютюневи изделия, което е някак си обективна статистика някак си и не е с дилей. Просто можем да кажем в рамките на месеца дали е намаляло потреблението. То не е! Тоест мисля, че водихме този разговор и в предишна дискусия по въпроса, че извън санкционния режим това, което трябва да се предприеме от държавата, е свързано с агресивна по модерен начин поднесена просветна политика, политика по беседи и по профилактика в училищата, насърчаването и рекламирането на различен здравословен начин на живот, който включва и откази от тютюнопушене. В тази връзка има цялостна програма на правителството, която може би малко трудно, но се опитва да задейства – във връзка с физическа активност, във връзка с вредни навици, с наркотици и така нататък. Тоест за мен извън прецизирането на Закона в санкционната му, в репресивната му част, ефект ще доведе друга, наистина модерна, не протоколна, не чиновнически тип информационна политика за вредите и реклама на различен начин на живот, който всички ние трябва да правим. Благодаря.
Благодаря. Желаете ли да изразите отношение?
Не.
Благодаря. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Джевдет Чакъров относно проблеми с доставките на консумативи за провеждане на изследване на онкоболни пациенти с РЕТ-скенера в „Университетска многопрофилна болница за активно лечение – Александровска”.
Уважаеми господин Председател, господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми д-р Москов, задавам този въпрос, защото през ноември миналата година получих сигнал от пациент – онкоболна жена, претърпяла тежка онкологична операция. Тогава тя ме информира, че за пореден път има проблеми с доставката на радиоактивни изотопи за Клиниката по нуклеарна медицина в УМБАЛ „Александровска”, необходими за провеждане на изследвания с PET-скенера в съответния център на Клиниката. Според пациентката, назначеното й за 26 ноември 2015 г. изследване с PET-скенера е било отложено и то няколко пъти след това са насрочвани дати, както за нея, така и за още доста пациенти. В първия случай за 14 пациенти, като от администрацията на Клиниката е посочвано като причина, че няма доставка на необходимите, както посочих, изотопи, които са се доставяли от Румъния. Пациентката ме информира, аз бих могъл да Ви предоставя тази информация, че през 2014 г. тя се е срещнала с подобни проблеми с отлагане на изследването на PET-скенера. Едва ли е необходимо, ние като лекари, пък и цялата общественост знае колко е важно за такива болни своевременно да бъдат прегледани, защото това означава не само лечение, това означава и до голяма степен шанс за тях. Във връзка с това моите въпроси към Вас са: - Какви са причините за проблемите с доставките на радиоактивни изотопи за Клиниката по нуклеарна медицина в УМБАЛ „Александровска” и продължава ли да има такива проблеми в момента? - Получава ли Министерството на здравеопазването информация, когато има такива проблеми? - Работи ли вече пълноценно Циклотронният комплекс към УМБАЛ „Александровска”, открит на 23 октомври 2015 г.? - Има ли трайно решение на проблема с неритмичните доставки на радиоактивни изотопи на Клиниката по нуклеарна медицина в УМБАЛ „Александровска”? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Задавам този въпрос с желанието си да помогнем и на УМБАЛ „Александровска”, и на колегите – лекари, които работят там, така че да могат да изпълняват своите задължения професионално, да установяват диагностично състоянието на болните и да се ускори тяхното лечение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Заповядайте за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми д-р Чакъров, уважаеми госпожи и господа народни представители! Разбира се, Вие ще получите пълния вариант на въпроса с конкретни неща, но за да спестя време, няма да се движа по въпроса, защото следя темата. Нека да кажа, че към датата на задаване на въпроса е имало проблем в течение на около една седмица с доставката на съответния изотоп, който всъщност е 18F, за нуждите на Клиниката по нуклеарна медицина. Това е било свързано с производствен дефект в мястото, откъдето тогава се е доставял съответният изотоп, а именно от Румъния. Знаете, че с течение на времето България първо доставяше от Унгария на цена около 3000, след това от Румъния на цена малко под 2000. Тогава това е било преодоляно в рамките на една седмица, наистина за една седмица реално е имало забавяне на изследвания на тези хора. Към момента в „Александровска” болница и на другите места, където функционират такива позитронно-емисионни томографи в страната, няма никакво забавяне, има ритмични доставки – специално в „Александровска” болница. В момента е изчистена цялата листа на чакащи, има записани към момента – проверих точно преди да тръгна, във връзка с Вашия въпрос, за да бъда съвсем актуален, има записани пациенти за две седмици напред, което е нормалният период за провеждане на тези изследвания. Със закупуването в българските болници на такава модерна апаратура и със създаването на възможност, сме подобрили – не казвам решили окончателно, има още много какво да се направи, възможността за модерно, качествено, бързо, навременно лечение на пациенти с такова тежко заболяване. От гледна точка на работата на собствения циклотрон на „Александровска” болница, защото към момента, пак казвам, доставяхме преди години от Унгария на 3000 лв., след това доставяхме от Румъния на 2000 лв., сега доставката се извършва от едно звено до София, което формулира този изотоп, цената е под 1000 лв. С активното, окончателно заработване на циклотрона в „Александровска” болница, себестойността на изотопа ще бъде в рамките на около 300 лв. Причината за забавянето на това нещо, както сам казахте, то беше формално с всички разрешения на институции – Агенцията за ядрено регулиране и други, дадени в края на миналата година е, че след издаването на разрешителното, Агенцията за ядрено регулиране впоследствие е променила своето мнение и е изискала допълнителни тестове, извън тези, които е провела, за да издаде това разрешително. Имам уверенията, на база на формална кореспонденция с Агенцията за ядрено регулиране и с ръководството на болницата, че е въпрос десетина дни в рамките на които това окончателно да бъде решено, тоест още веднъж в момента няма в „Александровска” болница листа на чакащи, извън разумното, от гледна точка на постъпването на пациенти и проблемът е решен. Аз се надявам, че с новата, още по-ниска себестойност на изотопа, това ще доведе до възможност на болницата по-добре да работи.
Благодаря Ви, господин Министър. Рядко сте постигали намаляване на цените на определени продукти.
Не, не, ние често го постигаме.
Аз говоря въобще в цялостната икономическа среда, че има все пак някакви области на значително намаляване. Заповядайте, господин Чакъров, за реплика.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Господин Министър, от това, което казахте, явно не Ви е подадена коректна информация – забавянето не е само една седмица. От това, което онкоболната пациентка ми е предоставила като информация, става въпрос за около месец – месец и половина забавяне. Считам, че това не е редно за такива болни, с такъв профил, да имат такова забавяне и съм убеден, че Вие ще предприемете и по-скоро да ни уверите, че това повече не би следвало да се допуска. Видно е, че темата е много чувствителна, както за предходния случай, който обсъждахме и дискутирахме тук от високата трибуна на Народното събрание. В случая е важно да чуем от Вас: Вие получили ли сте информация и както си е редно държавата да заеме своята позиция да подпомогне съответните болници и колегите, и като целта е една, съобразно последните постижения в науката и технологията да се помага на болните да получат съвременно лечение и това да става даже по възможност в нашата страна? С Циклотронния комплекс, съм убеден, че Вие ще направите необходимото и добре би било още веднъж да чуем, че ще се извърви този път, още повече, че има сериозно дарение от страна на Канада за този комплекс, той да функционира. Още веднъж контекстът на това, което казах преди малко, да не се повтарям – болните да получават наистина съвременна диагностика и лечение. Това е целта на всички ни, където е необходимо институциите да си вършат работата, да няма никакво забавяне, защото и без това имаме много сериозни проблеми в тази сфера, те трябва да бъдат решавани. Благодаря Ви.
Благодаря. По сроковете имаше разминавания – ще вземете ли думата? Заповядайте, господин Москов, да използвате дупликата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми д-р Чакъров, уважаеми госпожи и господа! Първо, наистина благодаря – те са важни теми и трябва да бъдат публични, защото понякога публичността сваля маските на лоши практики от миналото, които се надяваме с общи усилия, че преодоляваме. Възможно е конкретният сигнал, който е до Вас като народен представител, вероятно във Вашите приемни, въпросната пациентка да е останала с впечатление, че вследствие на натрупване на пациенти, това да е довело до отлагане на нейното лечение с повече от месец. Уверявам Ви, че от гледна точка на реални документи – колко време реално заради липса на изотоп не е работил циклотронът, това е в рамките на седмица, може би са осем дни, но е толкова. Ако искате ще Ви предоставя конкретния протокол. Ако натрупването на пациенти от този период е довело до отлагане с месец на лечението на въпросната пациентка, това я кара да Ви съобщи, че повече от месец не е работил циклотронът, това е недопустимо и лошо, разбира се, но отново казвам, към момента такъв проблем нито в „Александровска”, нито в някой от другите центрове, разполагащи с тази наистина модерна апаратура, не съществува. Благодаря Ви още веднъж.
Благодаря. Преминаваме към въпрос отново от народния представител Настимир Ананиев относно разпространението на глизофат в телата на български граждани и оценка на влиянието му върху човешкото здраве. Заповядайте, господин Ананиев, да поставите въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Аз зададох този въпрос за глизофата и на министъра на земеделието, и на министъра на околната среда и водите, и, разбира се, имайки предвид, че Вие като министър на здравеопазването и който се грижи за здравето, резонно беше да го задам и към Вас, тъй като притеснително като цяло, в момента през последната седмица тече доста голям дебат в Европейския съюз, той е свързан с подновяването лиценза на този хербицид, който изтича на 1 юли 2016 г. и на гласуването, което се е случило за удължаване на този лиценз. Всъщност това гласуване не е минало, тъй като Германия, Франция, Италия, Гърция, Австрия, Португалия, са се въздържали, а Малта е гласувала „против”. За съжаление, поне за мое съжаление, България е подкрепила удължаването на този лиценз. Международната агенция за изследване на рака има доклад – тази Агенция е към Световната здравна организация, разбира се, който показва, че има реални доказателства за връзка между излагането на глифозат и развитието на ракови заболявания, по-конкретно неходжикинов лимфом и рак на белите дробове. Затова повдигнах самата тема, защото изследването, което е направено в Европа, казва, че 10% от българите имат в своето тяло този хербицид, което значи, че то трябва да достигне по някакъв начин до тях. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Конкретните ми три въпроса са: извършени ли са изследвания на Министерството на здравеопазването за влиянието на хербицида върху здравето на гражданите? Извършено ли е проучва за разпространението и наличието в телата на българските граждани? Предприело ли е Министерството мерки за превенция и опазване на здравето на българските граждани от влиянието на хербицида глифозат?
Благодаря, заповядайте за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Ананиев, уважаеми госпожи и господа народни представители! Разбира се, има конкретен, подготвен от съответната експертиза на Министерството, отговор към Вас, който отново мисля, че е по въпрос във връзка с предишна тема – не знам дали Ваша, или на друг народен представител. Въпросът е изцяло и единствено от компетенцията на Българската агенция по безопасност на храните – изцяло и единствено. До настоящия момент в Министерството на здравеопазването не са постъпвали сигнали от Българската агенция по безопасност на храните или други правителствени и неправителствени организации за вредни ефекти върху човешкото здраве, вследствие на експозицията към продукти за растителна защита, съдържащи глифозат, с оглед провеждане епидемиологично проучване и предприемане на мерки за управление на риска. Тоест, ако Вие като народен представител или Българската агенция по безопасност на храните, която, ако достигне до тези неща, входира това нещо в Министерството, съответно има нужните процедури, по които да се тръгне. Това, което знам със сигурност, е, че вследствие на дискусията по този въпрос в Агенцията по храните е наложена от министъра на земеделието процедура на мониторинг за тези натрупвания, за които говорите, проследяване на ефекта и всичко останало. Иначе, Вие сте прав. През изминалата седмица, понеже изтича лицензът на определен продукт, вероятно има желание да бъде заменен с друг продукт, който вероятно също няма да бъде съставен от теменужки. Има такава дискусия в Европейския съюз. Това, което знам от разговора ми с министъра на земеделието госпожа Танева, е, че през следващата седмица има арбитраж на ниво Европейска комисия и съответно България ще се съобрази с всяко едно решение на този арбитраж. Но отново казвам, това, което върши Българската агенция по безопасност на храните в момента е процедура по мониторинг. По Вашето питане: дали държавата предприема някакви действия? Ако от този мониторинг, съобразно в протоколите на Българската агенция по безопасност на храните, произтекат съответни доклади и изводи, Министерството бъде сезирано, то ще предприеме всички изисквани по Закона мерки. Благодаря.
Благодаря. Господин Ананиев, заповядайте за реплика.
Благодаря на господин Министъра за отговора, който даде, но на мен все ми се иска да има възможност и за самосезиране. Ако европейско проучване е открило 10% наличие в телата на българите на този хербицид, може би трябва някакво самосезиране от страна и на самото Министерство на здравеопазването. Аз всъщност знам, че това е земеделски продукт и от земеделието трябва да дойде, така да се каже, червеният флаг, за да се случи, след като темата е доста голяма за Европа и говорим за три от най-големите държави, които са Франция, Германия и Италия, които се въздържат, защото при тях този хербицид също дава някакви проблеми. С арбитража, разбира се, ще видим какво ще се случи. Има политики на Европейския съюз и така нататък, но ние говорим за здравето на българския гражданин и дали всъщност този продукт вреди, или не. Знам, че се извършва, или се подготвя да се прави, такъв мониторинг от Земеделието. Малко бях изненадан, че от Околната среда и водите министър Василева каза, че не е в техния списък за проверка на водите, което според мен трябва да стане, но не знам каква е процедурата. Може би Министерството на здравеопазването трябва да влезе в този списък на проверка. Мисля, че има, така да се каже, такива червени знаменца, които казват, че трябва да се предприема нещо в тази насока, а не да изчакваме Европейския съюз например да го забрани и да започне да следи и ние след това да следваме какво ще се случи там и нещата тук да се случват постфактум. Благодаря.
Можем да преминем към следващия въпрос от народния представител Иван Иванов относно намерение на Министерството на здравеопазването за развитието на болничната помощ на територията на област Шумен. Заповядайте, господин Иванов, да развиете и да поставите въпроса.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! На първо място, преди да изложа въпроса си искам да отбележа, че той е постъпил на дата 2 февруари 2016 г., което до известна степен поставя под въпрос неговата актуалност, но все пак е хубаво, господин Министър, да чуем Вашата трактовка на проблема. Въпросът ми е на следната тема: на територията на област Шумен съществуват, тоест вече само една болница изцяло общинска собственост на капитала. Към тази дата бяха две – в град Велики Преслав и град Нови пазар, и една с мажоритарен държавен дял в град Шумен. Въпросът ми е: какво е предвидило Министерството на здравеопазването за закриване и сливане на болнични лечебни заведения на територията на областта? Молбата ми е да чуем какви са мотивите на Министерството за тази дейност, която вече се извършва? Защо е необходимо да се закриват болнични заведения? Има ли направен анализ от страна на Министерството, от страна на Здравната каса? До какво е довело това нещо, защото вече е факт спирането на дейността като самостоятелно лечебно заведение на болницата в град Нови пазар и прехвърляне на дейности в град Шумен? Хората се притесняват. Имал съм десетки срещи в района, но все пак нека да чуем Вашия отговор, за да мога да споделя после в дупликата – какво се е случило, и какви опасения споделят хората. Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Има думата господин Москов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Иванов, уважаеми госпожи и господа народни представители! Разбира се, че ще отговоря конкретно на Вашия въпрос, но пред скоби. Аз много възпитано, точно и подробно отговарям на всеки един въпрос, който е ясно и коректно зададен. В случая, ако Вие продължите, господин Иванов, да поддържате тезата, че политиката на Министерството е за закриване на болници в Шумен, аз ще бъда принуден в дупликата си да Ви отговоря достатъчно остро. Така че, моля, да се придържаме към фактите. Вливането на болницата в Нови пазар към „МБАЛ – Шумен”, всъщност е породена вследствие на решението и на двата общински съвета. Причината за това е, че болницата в град Нови пазар по същество трябваше иначе общинският съвет да реши – като изпразнена от съдържание, от кадри, с тежка дългова криза – да престане да съществува. Тоест решението за обединение, за вливането на новопазарската болница в „МБАЛ – Шумен”, всъщност е спасяването и осигуряването на хората от Нови пазар, че там на територията ще има болница, а от гледна точка на политиката на Министерството и на разширяването на възможностите на тези хора с кадровата и апаратурните възможности на „МБАЛ – Шумен”, тоест това е процес на запазване на това болнично лечебно заведение. Идеята беше, защото за мен наистина продължава да бъде по-добрият вариант, и болницата във Велики Преслав да се присъедини към това нещо – по един или друг начин има различни възможности в Закона, за да може наистина нивата на лечение в област Шумен да бъдат достатъчно ясни за хората, да има ешелонизиране, за да може голямата болница на територията на областта да поема наистина тежките случаи, а по-малките болници като тази във Велики Преслав и тази в Нови пазар да могат да обслужват една по-ежедневна патология, съобразно нивото на компетентност, което има там. Тоест отново казвам, това е акт, поздравявам двата общински съвета. От моя гледна точка Вие би трябвало да подкрепите решението на държавата, че ние запазихме по този начин – благодарение на взаимодействието между местната и централната власт, болницата в Нови пазар и хората там ще продължат да имат болница. Надявам се, че Велики Преслав също ще извърви своя път по присъединяването в това обединение. Благодаря.
Благодаря. Господин Иванов, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Да, Вие сте прав, че това стана след решение на Общинския съвет, но молбата ми е най-малкото да направите проверка, за да видите какво се случва там и каква е кадровата обезпеченост в момента по отношение на това лечебно заведение в Нови пазар, което премина в рамките на Шуменската болница, тоест поне дейността му премина. Защото на срещата ми с избиратели беше споделено, че там вече има липса на кадри, не се обслужват достатъчен брой пациенти и те са принудени да пътуват до Шумен. Действително да проверите последствията от това нещо, защото в крайна сметка тук говорим за обслужването на болните на територията не само на община Нови пазар, но и на община Каспичан и община Никола Козлево и да се види и да се направи анализ действително на последствията от това решение, което е съвместно, разбира се, и на държавата, и на Общинския съвет на град Шумен и на град Нови пазар. Не разбирам и наистина ще помоля за някакъв по-детайлен анализ защо се налага да се случва това в град Велики Преслав, при положение че там болницата, поне във финансово отношение, няма проблеми? Аз внимателно следя и съм чел Вашите доклади в това отношение, както и данните, които дава Министерството на здравеопазването. Необходимо е да има някакъв мотив, който да може да убеди действително общинските съветници и гражданите на Велики Преслав, че там няма да се случи същото, което се случва в Нови пазар. Тоест, липсата на кадри. Вие сам казахте, че това нещо го имаше в началото и то принуди общината – това, разбира се, беше лесният начин на общината да пристъпи към тази крачка, но все пак някаква мотивировка трябва и за Велики Преслав. Още повече ще помоля да направите анализ защо се е стигнало до това положение в болницата в Нови пазар. Едно от кадровите решения, които взехте, беше да прехвърлите ръководството на Новопазарската болница в град Шумен. Предполагам, имате доверие на тези хора, които са управлявали болницата в град Нови пазар. Разберете ме съвсем добронамерено, говорим за лечението на пациентите в рамките на три общини и нека да търсим взаимно най-доброто решение в тази посока, тоест да няма лишени от здравна грижа. Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Заповядайте, господин Министър, за отговор на въпроса за болничната помощ в трите общини.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Иванов, уважаеми госпожи и господа народни представители! Аз благодаря, че всъщност споделяме общия извод, че всъщност болницата в Нови пазар е спасена, а не е ликвидирана. Иначе поемам ангажимента в едноседмичен срок, тоест в следващия петък, да Ви предоставя в писмен вид – ако искате, ще Ви поканя и в кабинета си, с данни за това какво е било кадрово и апаратурно състоянието преди сливането на двете лечебни заведения, дали тази кадрова криза е продължила, какви са плановете вече на новото обединение за промяна в това нещо, да ги обсъдим заедно, както и ситуацията с Велики Преслав. За мен философията, в която гражданите на едно по-малко населено място като Велики Преслав или като Нови пазар, или някоя от по-малките общини, за които говорихте, има на разположение ешелониран, координиран медицински подход, е по-добре за тях. Но ще Ви поканя следващата седмица с резултата от този анализ. Благодаря Ви.
Благодаря. Преминаваме към въпрос от народния представител Филип Попов относно мерки с така наречения вирус „Зика”, пренасян от комари. Господин Попов, заповядайте да развиете Вашия въпрос.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Моят въпрос беше зададен преди доста време, не знам дали изобщо вече може нещо да се направи във връзка с борбата срещу този вирус. У нас разпространението на комара, преносител на вируса, е потвърдено официално от няколко години в Бургаска област, но към края 2016 г. вече има данни за наличието му и в други области: Благоевград, Враца, Монтана, Пловдив и Стара Загора. Разбира се, не е изключено и разпространението и в други селища в Дунавската равнина. Моят въпрос към Вас е: какви мерки ще предприеме представляваното от Вас Министерство за справянето с тази заплаха и предотвратяване на разпространението на вируса? Благодаря Ви.
Благодаря. Господин Министър, имате думата за отговор на въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Попов, уважаеми госпожи и господа народни представители! Първо, още веднъж, защото много хора ни гледат – да уточним, и се надявам, ще се съгласите, че говорим за следното: в България няма нито доказан, нито потенциално – на базата на данни на европейските източници, наличие на вирус „Зика”. В България има видове комари, които са потенциален преносител на този вирус и такава реална опасност в момента за българското население няма. Моля и Вие в репликата си да го потвърдите, за да не останат хората с друго впечатление. Иначе, това, което е предприело Министерството, е свързано с ясно предписание до районните инспекции по здравеопазване. На нашата страница и на страницата на Външно министерство има ясни детайлни инструкции за хора, които влизат или излизат от региони с повишена опасност от разпространението на този вирус – какви са процедурите, какви са евентуалните симптоми и какви действия трябва да бъдат предприети. То е добре всъщност, защото когато има повече от една заплаха и е възможно да се работи заедно, комбинирахме процедурата, включително процедурата за това заедно с Румъния да говорим по какъв начин ликвидираме потенциалната опасност, тоест да няма този тип тигров комар на територията на България. Съвместно в момента тече за крайдунавските общини обществената поръчка, чийто изпълнител ще бъде Министерството на земеделието заедно със съответните румънски власти, с които ще координираме това, защото има смисъл и от двете страни да се направи...
Те, от Земеделието, не са ли закъснели много?
Не, не става въпрос за закъснение, а за процедури, които текат. Общините също са провели своите процедури и информацията, която постъпва в отделите на обществено здраве, е, че в част от общините покрай Марица вече такъв процес на пръскане е направен, както и в част от общините по морето. А другото е свързано с едно съвместно, наистина извън това, което общините по задължение правят – допълнително усилие на държавата, което се надяваме да копира съвместно, първо, възможността за развитие на популация от такива комари, които са потенциален носител на този вирус, и, второ, справяне с модуларния дерматит, като веществата, с които това нещо трябва да бъде ликвидирано, са едни и същи. Тоест този процес е в процедура и се надяваме максимално бързо това да свършим. Пак казвам, това е надграждащо усилие на държавата над това, което общините така или иначе по своите общински планове трябва да направят. Благодаря Ви.
Благодаря. Господин Попов, заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Да, тук наистина става въпрос за превенция, за евентуалното предотвратяване на този вирус чрез тези преносители. Моите съмнения и опасения обаче на това, което споменахте по отношение на Министерството на земеделието, е, че тази реакция вече ще е твърде късна, защото самата популация на този вид комари не подлежи вече на третиране. Тоест те вече са разпространени, а това създава опасност вече за самото разпространение на вируса. Във връзка с това в пограничните райони на река Дунав все още не е извършено никакво третиране и от страна на държавата, тези общини не са получили никакви средства, за да третират, да пръскат, образно казано, срещу каквито и да било видове комари, включително и този тигров комар, който е преносител на този вирус. В тази връзка се надявам и настоявам пред Вас като министър на здравеопазването, Вие от своя страна да предприемате необходимите спешни мерки в координация с Министерството на земеделието за едно наистина, ако все още е възможно, навременно третиране по отношение и на крайдунавските общини срещу разпространителя на този вид заболяване, вируса „Зика”. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Попов. Министър Москов, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Попов! Абсолютно споделям притесненията, които имате. Понякога желанието да координираме, включително международно определени действия, забавят определени процедури. Надявам се и ще Ви държа в течение. Поемам този ангажимент – за максимално бързото извършване на тези, дори някъде може би закъснели, процедури. Използвам възможността още веднъж да кажа, че има още един подобен въпрос от Ваш колега – господин Антонов, ако трябва да обедините нещо, кажете.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Следващият въпрос е от народния председател Васил Антонов относно конкретни мерки, гарантиращи ефективността на дезинсекционните и дезакаризационните мероприятия в общините по поречието на река Дунав. Имате думата, уважаеми господин Антонов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги народни представители! В известна степен въпросът ми се покрива с въпроса на народния представител преди мен господин Попов. Все пак намирам, че моят е по-всеобхватен и затова ще го задам. Уважаеми господин Министър, в началото на месец февруари 2016 г. от Асоциацията на дунавските общини остро напомниха за необходимостта от спешни мерки в общините по поречието на река Дунав, целящи недопускането на вируса Зика, който се разпространява чрез ухапване от комари. За ефективно справяне с проблемите с комарите е от изключително значение както наземното, така и авиационното пръскане да се извършат в подходящ период, така и едновременно да се пръска по двата бряга на река Дунав. Често обаче няма координация между българските и румънските институции. Почти всяка година досега мероприятията по дезинсекция и дезакаризацията закъсняваха заради обжалване на обществени поръчки, липса на координация, забавяне на обществени поръчки, средства и така нататък. На този етап няма яснота с какви целеви средства от държавата ще разполагат общините. Тук искам да напомня, че съм задал въпроса на 2 март, а и до момента не е решен въпросът за средствата. Моят въпрос към Вас е: какви конкретни мерки са предприети от страна на Министерството на здравеопазването и лично от Вас, за да се гарантират ефективните мерки по дезинсекция и дезакаризация в общините по поречието на река Дунав? Благодаря Ви. Очаквам Вашия отговор.
Благодаря. Министър Москов, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Антонов, уважаеми госпожи и господа народни представители! Само още веднъж Ви моля да сме коректни към хората, които в момента ни слушат, защото има натрупване на въпроси в тази посока. Нека да кажем, че въпросите, независимо от правилността, точността и нуждата им от отговор, са зададени и съответно са касаели обстановка преди няколко месеца, когато е имало по-изострено внимание върху това на базата на сезиране от страна на Световната здравна организация. Аз не мога да кажа, че докато няма официално потвърждение за това, трябва да бъдат намалени или да бъде отслабена бдителността спрямо това нещо, но времето не потвърждава, както може би в други случаи, че високо алармирана опасност всъщност ще доведе до тежки последици. Както виждате, в следващите месеци като че ли намаляха и съобщенията по въпроса, и мерките, които СЗО и световните здравни власти приканиха държавите да извършат. Още веднъж нека успокоим зрителите и слушателите, че няма пряка опасност за територията на България, свързана с този вирус. Относно конкретните мерки спрямо крайдунавските общини. Ако се повтарям с отговора към господин Попов, ще моля да ме извините. Изготвени са предписания до кметовете на всички общини с административни области: Видин, Монтана, Враца, Плевен, Велико Търново, Силистра и Русе за своевременно организиране и провеждане на дезинсекционни обработки против комари и дезакаризационни мероприятия против кърлежи и за ограничаване появата, развитието и разпространението им на територията на страната на азиатския тигров комар, на анофелийни комари, преносители на малария. С писма до посочените кметове допълнително са включени указания провеждането на дезинсекционни мероприятия срещу ларви на комари през пролетно-летния период тази година да започне по-рано с цел намаляване броя на ларвите и прекъсване на цикъла на възпроизводство на летящи комари. На кметовете е разяснено, че са препоръчителни три ларвицидни обработки през пролетно-летния сезон и три обработки срещу имагиналните форми на комари през летния период. Съжалявам, че говоря с терминология. На съответните лечебни заведения в тези територии са изпратени писма за създаване на организация за привеждане в готовност на лечебните мрежи за провеждане и терапевтично поведение при съмнителни случаи и информация за причинители, клинична картина и начините за предпазване от заболяването. Съответно на 12 февруари тази година Министерството на здравеопазването е отправило към Министерството на здравеопазването на Румъния предложение за сформиране на експертна група, която да изработи организация за съвместни координирани обработки. Знаете, че в Румъния имаше чести политически промени през периода. Решението, до което сме стигнали може би малко по-късно, но то ще бъде ефективно, вярвайте ми, е свързано с процедурите, които в момента текат, за надграждане на мероприятията в общините. Тук претенциите на общините към държавата са, как да кажа, спорни, защото те са длъжни да правят това съгласно законово вменените им задължения. На каква стойност, за какви обществени поръчки и така нататък – това не би трябвало да бъде особен ангажимент на държавата. Извинете, но държавата надгражда с тези пръскания, за които казах, процедурите, които общините са длъжни по закон да направят, или пък ги подпомага, ако предпочитате такъв тип отговор. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Господин Антонов, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги народни представители! Господин Министър, това, което говорите, е много добре. Няма към момента и не е констатирана Зика. Дали има такава опасност, Вие по-добре знаете. Някак остава впечатлението, че всичко е резултат от това, че ги няма на географското ни местоположение. Мерките, за които ни уведомихте и вземате, за голямо съжаление, са вследствие на резултатите, които се случиха. А резултатите са, че има голяма популация на комари. На определен период те се размножават в геометрична прогресия. И тази година няма нещо по-различно от предишни години, за съжаление, казвам, защото резултатът е плачевен за дунавските общини, а и не само за тях, защото тази година е много влажна. Дори наскоро, преди ден, бяхме там с колегата народен представител д-р Райнов и констатациите са същите, както това, което Ви казвам. Мерките много изостанаха. Богатите страни могат да си позволяват циклично да се пръска против комари и циклите да бъдат много малки, но при по-бедните страни, каквато се определяме и ние, трябва желязна организация, която да бъде извършена още рано-рано пролетта и съответно да се премине към този метод на работа, както и координация. Част от Вашата функция е да координирате тези процеси. Вярно е, че се забавиха нещата и няма средства във всички общини, но точно тук виждаме ролята Ви. Тази година трябва да се опитаме да положим усилия – и общините, разбира се, и ние, да се спаси положението. Догодина категорично трябва по-навреме и организирано да се изпълни тази задача. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Антонов. Министър Москов, дуплика? Няма да се възползвате. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Емил Райнов относно проблеми при осигуряване на гориво за линейките на Спешна медицинска помощ, обслужващи населението на общините на Софийска област. Заповядайте, господин Райнов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Господин Министър, уважаеми колеги! Към момента на приемане на ПМС № 243 от 4 септември миналата година за преобразуване на Центъра за спешна медицинска помощ, Софийска област, чрез сливане с Центъра за спешна медицинска помощ, област София, преценихте ли проблема с осигуряване на гориво за линейките на Спешна помощ, които обслужват 22-те общини от Софийска област? Какво решение предвиждахте? Какви са причините, поради които Центърът за спешна медицинска помощ в София към момента на задаване на въпроса, а той е 23 март тази година, не е намерил начин за осигуряване на горивото на линейките за Спешна помощ на територията на общините от Софийска област? Предварително благодаря, господин Министър.
Благодаря, уважаеми господин Райнов. Министър Москов, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми д-р Райнов, за мен винаги е чест да отговарям на конкретно зададените от Вас въпроси. Във връзка с поставения въпрос ще кажа следното. Няма никаква причина сливането на двата центъра в един общ център – София и София област, да доведе до проблем със снабдяването с гориво, няма никаква формална причина. Искам да кажа, че ЦСМП, София град беше постигнал добри условия, ако искате, ще Ви покажа и конкретните параметри, но те са част от търговски договор, с една ограничена по брой верига бензиностанции, но твърде изгодна за съответното ЦСМП цени. Нека да кажа още веднъж следното. Вследствие на това, че двата центъра се сляха под шапката на софийското ЦСМП, не са произтекли щети от гледна точка на допълнителен разход за гориво, амортизация на автомобили, локации на бензиностанции. Вие също като мен знаете, независимо какво ще твърдим от трибуната, че огромният процент от движението на линейките в София област всъщност е свързано с превеждане на пациенти от територията на областта в големите болници в града – било „Св. Анна”, било Александровска или „Пирогов”. Идването на тези линейки в града и съответно зареждането им с гориво е част от стандартния процес. Независимо от това, за да няма никакви съмнения по какъв начин се изразходват публични пари, включително в случая – за гориво, още веднъж да кажа – щети за бюджета на Центъра за спешна медицинска помощ и влошена възможност на екипите на ЦСМП да оказват адекватна помощ заради изминати разстояния няма и не е имало. Но за да няма никакви притеснения както във Вас, така и в мен, а и в обществото за това има ли проблем с начина, по който се изразходват средствата, има ли схема за това нещо, първо, инициирах процедура, в която всички, повтарям, не само ЦСМП, всички второстепенни разпоредители с бюджетни средства на Министерството на здравеопазването, над 130 на брой, влизат и в този момент се събират данните за гориво, в централизираната обществена процедура към Министерството на финансите. Достига се рамкова цена, която е публична, ясна, възможно най-ниска, на базата на обема и това се случва. До този момент, докато бъде извървяна тази процедура, съм изискал и първо е наложено административно наказание на директора на София-град, след което с негова заповед, вече има съответните карти във всяка от линейките на София-град и на София-област, е открита обществена поръчка за доставка на гориво чрез стокова борса на основание чл. 90, ал. 1, т. 11 от Закона за обществените поръчки. За изпълнител на обществената поръчка – дружество еди-кое си. Същото дружество има сключени договори със следните вериги бензиностанции: „Лукойл”, „Газпром”, „Rompetrol”, ЕКО и OMV. С така проведената обществена поръчка се гарантира обезпеченост на зареждането на гориво. Тоест масивно количество вериги бензиностанции, вероятно има и други, но това е засега. След провеждането на централизираната обществена поръчка за гориво се надявам да бъдат постигнати и по-добри финансови резултати за структурите. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Господин Райнов, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Господин Министър, радвам се да чуя, че сте решили проблема, но проблемът преди последното решение си го е имало. Само припомням, че осигуряването на гориво за линейките на Спешна помощ на територията на Софийска област е чрез обществена поръчка с договор за четири години – до 2018 г. включително, че беше сключен договор с доставчик, чиито бензиностанции на територията на Софийска област бяха само четири – Сливница, Ихтиман, Правец, Долна баня, от общо 22 общини в Софийска област. Според медийните публикации тогава линейките от Пирдоп, Елин Пелин, Своге и така нататък правят курсове до София, понякога за да доведат пациенти до „Света Анна”, друг път за да заредят гориво с туби в самите линейки. Не съм съгласен с това, че не е установено нарушение и щета. Ако се погледнат разходът, курсовете на линейките, ще се установи, че реалният разход за зареждането на линейките е значително завишен. Това решение е видимо неефективно, господин Министър. Доказано неефективно. Преди да ме поканите в кабинета да ми обясните, обяснете тук пред хората: продължавате ли да твърдите, че е ефективно, или не? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Райнов. Министър Москов, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Райнов, с риск да Ви обидя, аз не Ви каня в кабинета си.
Защото другите колеги ги поканихте.
Вероятно виждам причина за това. Нищо лично. В тази връзка наистина няма, защото са направени нужните разчети и без да Ви каня в кабинета си, ще намеря начин да Ви уведомя за тях. Нека да кажем, че предишният договор на бившия ЦСМП – София-област, е сключен с определена фирма. На какви цени, какви количества гориво е разходвано там – това е предмет на друг разговор. Но броят и локацията на бензиностанциите, с които бившият ЦСМП – София-област, е сключил този договор, са на една пета от локациите, където са базирани филиалите на ЦСМП – София-област. Тоест има филиали от едната страна на София – от яката на София, които, ако трябва да изпълняват по договора на ЦСМП – София-област, трябва да минат през цяла София или да я обиколят, за да отидат дотам, където има съответната верига. Тоест вземани са решения във времето, които може би не са били достатъчно адекватни. Надявам се, че отговорът, докладът ми за сегашното състояние Ви удовлетворява като подход. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Следващият въпрос е от народния представител Настимир Ананиев – относно броя на процедурите, финансирани от Фонд „Асистирана репродукция”. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Въпросът ми е свързан с Фонда за асистирана репродукция, така наречения „Фонд ин витро”. До мен достигна информация, че тази година процедурите, които се извършват, са в намален брой в сравнение с миналата година. Опитах се да получа някаква информация от сайта на самия Фонд – там тя е само за първото полугодие на 2015 г. Не знам защо не е ъпдейтвана, не е опреснена с цифри, които към момента се покриват. Всъщност съм Ви задал четири въпроса: Какъв е броят на осъществените процедури, които се финансират от Фонда „Асистирана репродукция” за 2015 г.? Какъв е броят на осъществените процедури, които са финансирани от Фонда от началото на 2016 г. до момента? Вярна ли е информацията, че има спад в броя на осъществените процедури в сравнение със същия период на предходната година и, ако е вярна, защо се получава така? Имайки предвид, че в бюджета на Министерството на здравеопазването са залегнали 12 милиона лева за двойки с репродуктивни проблеми, защо има такъв спад, след като има финансиране, което е осъществено? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Ананиев. Министър Москов, заповядайте за отговор.
Уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Председател, уважаеми господин Ананиев! Не е тази трибуната, от която да си позволя, господин Ананиев – д-р Райнов може да се шегува после, но ако искате, бих могъл да Ви обясня какъв точно бизнес, а не пациентски интерес, стои зад съобщение, че някой намалявал, че някой правил еди-какво си. Но да цитирам фактите, за да Ви извадя от притеснението или пък за да конкретизираме какви биха могли да бъдат причините, за наше общо притеснение, ако има проблем. Броят на осъществените процедури за асистирана репродукция през 2015 г. е 3232. Броят на стартираните процедури за първото тримесечие на 2016 г. е 750. От началото на годината до 31 март са изплатени 746 от тези стартирани 750 и това не е по причина, че другите 4 няма да бъдат – просто не му е дошло времето, на обща стойност 2 млн. 699 хил. 98 лв. при изплатени 1 млн. 737 хил. 867 лв. за същия период на 2015 г. Тоест очевидно по-голям брой процедури с по-добро финансиране, отчетено през сравнителния период за 2016 г., за което има, както казваше един народен представител, основателни предположения на някого, че някой бил намалил плащането. През първото тримесечие на тази година са приети 1083 заявления, което е със 100 броя повече от същия период на 2015 г. До края на месец април 2016 г. заповеди за финансово и организационно подпомагане получават заявилите с входящи номера 29 100 – дотам стига регистърът, като още над 3000 одобрени от Центъра са в съответната процедура. Към настоящия момент плащанията продължават и се спазва ангажиментът по определения срок за заплащане на извършените дейности по асистирана репродукция. Нека да кажем, че за 2014 г. Центърът е планирал бюджет 10 милиона. Предвид отчетени нараснали нужди, през 2015 г. бюджетът е 12 милиона. Останали са 308 от декември месец 2015 г. – за изменение на бюджета. За 2016 г. разходите са определени на 12 милиона, като се гарантира финансирането на около 3000 процедури за асистирана репродукция. Във връзка с отчетеното нарастване на броя на заявилите, повтарям, с около 100 броя повече за същия тримесечен период на миналата година, от бюджета на Министерството на здравеопазването във връзка с преструктуриране на други пера към Фонда допълнително ще бъдат преведени 2 милиона за дейности по асистирана репродукция, с което за 2016 г. Центърът ще разполага с още 14 милиона, или увеличение в сравнение с предходната година с 16,6%, или 40% спрямо 2014 г. С осигуряването на повече финансови средства за Центъра за асистирана репродукция, се надяваме да бъде направена стъпка към преодоляване на финансирането на известно забавяне на одобрени двойки с репродуктивни проблеми. Едновременно с това, извън това – измерител за това дали държавата, обществото извършва добре дадена дейност, да бъде добре само, че сме дали 2 или 5 милиона повече, отколкото миналата година? Ние всички като народни представители, като администрация трябва да се съсредоточим по-скоро в това какви са ефектите, какъв е реалният ефект от тези дадени пари – както разговор за Фонда за асистирана репродукция, така разговор за Фонда за деца и така нататък, защото това, че сме дали 5 милиона повече, може да не значи всичко или може да значи нищо. Заедно с гилдията на акушер-гинеколозите, които се занимават с този специфичен клон от медицинската наука, сме в добър работен порядък на разговори по ясно изработени допълнителни критерии в края на годината да е доста по-прецизно и ясно къде, на базата на кои специалисти, каква апаратура, какъв протокол на работа и така нататък, има по-добрите резултати. Видимо, ясно и съответно натам да бъдат насочвани тези очевидно увеличаващи се пари от публичните финанси към фондовете за асистирана репродукция, за да може шансът на хората, които кандидатстват и преминават през такива процедури, да бъде видимо увеличен, а не да вървим към това, че навсякъде и всеки може да разкрива нещо такова със съмнителен ефект. Защото, ако за Финансовото министерство ефектът е съмнителен от финансова гледна точка, за хората, отишли там, подложили се веднъж на това, това е друг тип драма, които всички разбираме каква е. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Господин Ананиев, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Министър, благодаря за данните, които дадохте, тъй като аз наистина не успях да ги намеря. Информацията и въпросът, който зададох, беше – тъй като аз говорих с хора, които се подлагат на тези процедури, и те самите ми сигнализираха, че тази година се правят по 200 процедури, мисля, че по-малко от миналата година, които са ограничени финансово, и това го виждат хора, които се опитват да имат деца, които искат да имат да имат деца, и след като осигурихме тези 12 милиона в бюджета, тъй като предполагам си спомняте, че ние от Реформаторския блок направихме искане тази сума да бъде за24 милиона, защото, да, много е важно да се прави анализ на ефекта. Мисля, че самият Фонд го прави, тъй като в данните, които ги има за първото полугодие си пише: „1400 – седем процедури,371 бременни, което е 26 %, и 450 родени бебета”. Така че аз мисля, че анализ на ефекта е като се види, че има ефект – 32%. Затова поискахме и повече пари, защото наистина има увеличение на броя на хората, които искат да имат деца, но имат някакви затруднения да бъдат направени по нормален начин, и стигат до този Фонд, който да ги подпомогне. За мен е важно да се знае, че парите, които са отпуснати – тези 12 милиона, ще бъдат насочени към такива процедури, защото в края на годината, когато излезе статистиката, имам предвид сравнението Ви с миналата година, Вие казахте: „повече от 100 заявления”. Заявления ще има повече, ние знаем, че ще има повече. Въпросът е колко процедури се правят и дали процедурите от миналата година, като се сравнят с тази, дали няма намаляване на процедурите и в един момент да се окаже, че даже тези 12 милиона няма да можем да ги изхарчим, защото се правят по-малко процедури. Надявам се да можем и да се увеличават парите в тази насока, защото… Преди Вас тук беше социалният министър. Беше повдигната темата за демографския проблем. Той е много дълъг и дълбок, няма смисъл да влизаме в него, но е проблем. А пък по този начин можем да се опитаме все пак, правителството да има някаква политика за решаването на този проблем като насочи средствата. Разбира се, с анализ на ефекта, но когато, така да се каже, има бебета, значи има и ефект.
Благодаря Ви, уважаеми господин Ананиев. Заповядайте за дуплика, господин министър Москов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Ананиев, уважаеми госпожи и господа народни представители! Напълно споделям съпричастността Ви по темата. Нека още веднъж да кажа: при положение, че тази година, в сравнение с миналата, финансираме с близо 17% повече, съответно всеки един от тези левове отива в такива процедури. Иначе, аз затова говоря за прецизиране на ефективността, защото 2000 или 3000 хиляди новородени вследствие на такава процедура, не означава 2000 или 3000 успешни процедури. Обикновено това е многоплодна бременност, там са повече от едно дете. Да са живи и здрави всички тези деца! Процесът е добър. Нашата школа в това отношение е добра. Моля Ви и Вие, и публиката да подкрепи нуждата от наистина ясна за самите хора, които са с такъв проблем, къде, по-ясно доказуем статистически начин, е най-голямата успеваемост на съответната клиника, на съответните специалисти, със съответния подход, за да може и хората да правят по информиран избор, а и парите, които Вие гласувахте за това, да отиват наистина за реален резултат.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Последният въпрос към Вас е от народния представител Николай Александров относно раждаемостта и мерките, свързани с нея. Заповядайте, господин Александров, да развиете въпроса си.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господа министри! Министър Москов, въпросът ми към Вас е свързан с така нареченото „безплатно раждане”, тай като в частност успях да се сблъскам с много съществени проблеми в тази сфера, и смятам, че тя е изключително важна от гледна точка на раждаемостта като цяло в страната и борбата с демографската криза. Въпросът ми е следният: много родилки и техните семейства по време на ражданията и престоят на родилката в болницата, биват молени настоятелно, задължавани да правят определени дарения. Сблъсках се включително с няколко случая, където на дадена родилка й е казвано: „Вие избрахте ли си екип? – Ами, не съм. – Още не сте за раждане.” Смятам, че това представлява съществен проблем. Сблъсках се и със следния случай: доктор в болница, която е регистрирана, има договор с Националната здравноосигурителна каса (НЗОК), обявява, че той не работи по НЗОК, а самата болница предоставя две цени – едната при работа с касата, и другата, която е двойно по висока при работа без касата. И в единия случай се пита как, ако здравноосигурено лице отиде следователно при доктор, който работи в заведение, имащо договор с касата, и каже: „аз не работя с касата”, при израждането каква цена ще плати – такава, която е по касата, или такава, която не е по касата, респективно след като самият лекар заявява, че той не работи с касата? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Александров. Министър Москов, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Александров, уважаеми госпожи и господа народни представители! Първо, в структурата на отговорите, които ще дам, съм се водил от предположението, че цитираният във Вашия въпрос статут за социално осигурени, касае всъщност здравна осигуреност. Да. Законът за здравето урежда обществено отношение, свързано с опазването на здравето. Има специален Закон в Раздела на здравето, посветен на репродуктивното здраве. В него е определено, че „в осигуряването на безрисково майчинство всяка жена има право на достъп до здравни дейности, насочени към осигуряване на оптимално здравословно състояние на жената и плода от възникване на бременността до навършване на 42-дневна възраст на детето.”. Това е записано. Изчерпателно са изброени необходимите здравни дейности и усложнения при родилки, застрашаващи здравето и живота на майката и плода, изрично включени в обхвата на медицинската помощ при спешни състояния, организирана и финансирана от държавата. Съгласно Закона за здравното осигуряване в обхвата на медицинската помощ са здравноосигурени лица с включени медицински грижи при бременност, раждане и майчинство. Бременните ползват безплатни медицински услуги от НЗОК, имат право да изберат проследяване от акушер-гинеколог, а при установяване на риск, задължително от акушер-гинеколог. Родилката има право на свободен избор на болница за раждане чрез насочване за хоспитализация, безлимитно, а също така, когато сами са потърсили медицинска помощ. Обхватът и редът на предоставена акушерска помощ на здравно неосигурени жени в болници е регламентиран в Наредба № 26 от 14 юни 2007 г. за предоставяне на акушерска помощ на здравно неосигурени жени, за извършване на изследвания в областта на обхвата на здравното осигуряване на лица и бременни жени, а финансирането е чрез трансфер на средства от Министерството на здравеопазването и те скрупульозно се изплащат на болниците, които са направили това нещо. Осигурени са профилактичен преглед и необходимите за проследяването на бременността изследвания, както и акушерска помощ, независимо от начина на родоразрешаване. Всеки лекар може да насочи родилките за акушерска помощ, а наредбата определя, че неосигурените бременни имат право на свободен избор на територията на цялата страна на лечебно заведение. Наредбата за осъществяване на правото на достъп, която вече от един месец е в сила в новия й вариант – наредбата на Министерството, урежда условията и реда за осъществяване на правото на достъп до медицинска помощ на задължително здравноосигурените лица. Определено е, че лечебни заведения, сключили договор с НЗОК, не могат да определят цени и да изискат и да приемат плащания, доплащания от пациенти за предоставената им медицинска помощ от пакета дейности, гарантирани от бюджета на НЗОК, както и че пациенти и техни роднини не могат да извършват дарения на болниците и на свързани с болниците лица един месец преди деня на хоспитализацията и по време на лечението до последния контролен преглед. Това е записано от Министерския съвет, респективно в наредбата, която от един месец е в сила. Съответно здравноосигурените лица имат право на допълнително поискани услуги, свързани с оказване на медицинската помощ. Изчерпателно са изброени тези услуги, които болниците могат да предлагат срещу заплащане. В частност избор на лекар или екип може да се заяви само след като пациентът е запознат с определените му лекуващ лекар, и съответно медицински специалисти. В същата тази наредба е записано, че не се допуска извършване на избор на лекар, на екип, който лекува и наблюдава пациента през цялото време на престоя му, тоест това е неговият назначен лекуващ лекар. Допълнително са обявени забрани за плащане на придружители на лица до 7-годишна възраст, за придружител на лица до 18-годишна възраст. В тази връзка за цитираните суми от 1500 лв. и 3000 лв. за раждане следва да бъде отбелязано, че в Наредбата за осъществяване правото на достъп са определени максималните прагове на цените за избор на лекар и екип, като цената за избор на лекар не може да надхвърля 500 лв., а цената за избор на екип не може да надхвърля 900 лв. Допълнителни услуги се заявяват само писмено от пациента след предоставяне на пълна информация за техния вид и правото на допълнителни услуги е право, но не и задължение на пациента. Пациентът е носител на това право и единствен може да изрази правото на валидна воля за упражняването му. Във връзка с чл. 4, ал. 2 от Закона за лечебните заведения правото на избор не зависи от собствеността на болницата, в която е хоспитализиран пациентът и това може да бъде упражнявано както в държавни, така в общински, така и в болниците със смесено или частно участие. В заключение – действащите в България законова и подзаконова нормативна уредба регламентират приоритетна грижа съответно за деца, бременни и майки, дават гаранция правото на свободен безплатен достъп до акушерска помощ в болнични лечебни заведения за раждащи. Всяко едно искане за заплащане и доплащане на тези гарантирани услуги е нарушение на тези гарантирани права. В този смисъл моля, ако на Вас са Ви известни конкретни факти и обстоятелства, доказващи такива нарушения, те да бъдат предоставени на Министерството на здравеопазването моментално. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Господин Александров, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Москов, аз много Ви благодаря, че сте взели такива мерки и от един месец има нова наредба, защото въпросът ми е от два месеца. Надявам се и преди това да сте работили върху нея и да не е причината моят въпрос. Във всеки един момент, в който аз се добера до такава информация или ми бъде сведена дознание такава информация след новата наредба, която Вие сте въвел, аз ще бъдат така добър да Ви уведомя, пък и, надявам се, и Вие ще бъдете така добър да предприемете съответните мерки. Но разберете, че значително е притеснението в хората, които чакат деца с оглед на това, че най-вече, поне при майките съществува една такава комуникация, която е от уста на уста и се чуват изключително страшни неща. Ще трябва време да мине, за да могат да бъдат преодолени те, тъй като там, разберете, една родилка да бъде оставена и върната два пъти от болница с контракции и с въпроса: „Вие избрахте ли си екип?“, на Вас Ви е ясно каква практика е това и респективно какво означава това и какъв знак изпраща в обществото. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Александров. Министър Москов, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Александров, уважаеми госпожи и господа народни представители! До момента на представянето на конкретни факти и данни за болница, време, място и конкретно лице, за което съответно контролните органи на държавата и Министерството гарантират анонимност, друго нещо не би трябвало да се говори по този начин от трибуната на Народното събрание. Възможността бременна жена със започнало раждане да бъде върната два пъти от болница до момента, в който контролните органи не докажат през обективни данни това, е по-скоро в сферата на фолклора. Аз съм работил 20 години тежка реална интензивна медицина. Няма ситуация в българска болница, в която ситуация по спешност, независимо от настроенията на обществото спрямо гилдия или провокирано от отделни нейни членове, които наистина са гнили ябълки, тук има и лекари в залата, няма български лекар, който да върне жена със започнало раждане. Уверявам Ви!
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. С това въпросите към Вас приключиха. Да Ви благодарим за днешното участие и да преминем към въпрос към Николай Ненчев – министър на отбраната, който ще отговори на въпрос от народния представител Васил Антонов относно перспективи за възстановяване на Висшето военновъздушно училище в Долна Митрополия. Заповядайте, господин Антонов, имате думата.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, сегашният модел за подготовка на авиационните кадри не задоволява нарастващите потребности и изискванията на съвременните условия. В Националната програма „България 2020“ е записано: Необходимо е реализиране на възможностите за придобиване на компетентност в образованието и във Военновъздушните сили и гражданското въздухоплаване. Подобна реализация би могла да се постигне чрез възстановяване на Висшето военновъздушно училище в Долна Митрополия. Условията, необходими, за да съществува едно висше учебно заведение, в това число и военно, са три: първо – необходимо е да разполага с база, второ – да има желаещи за обучение, желаещи кандидат-курсанти, и трето – да са налице достатъчно хабилитирани лица. На тези три показателя Военновъздушното училище в Долна Митрополия отговаря, включително и днес изпълнява тези изисквания. Уважаеми господин Министър, средствата, които се отделят в момента и онези, които биха се отделяли при положение, че бъде възстановено Военното училище, а не организирано наново, не биха били по-големи и по-различни от сега разходваните. Финансирането, което се осигурява за Военното училище и за Военния факултет на Долна Митрополия преминава през университета във Велико Търново и те се явяват второстепенен и третостепенен разпоредител. Същевременно чрез възстановяване на Висшето военно училище ще се подобри моделът на подготовка на кадри за нуждите на ВВС, за да се отговори за реалната потребност за постигане на по-голяма ефективност. В тази връзка е и моят въпрос: ще предприемете ли действия от Ваша страна в посока възстановяване на Висшето военновъздушно училище в Долна Митрополия? Благодаря Ви. Очаквам Вашия отговор.
Благодаря Ви, уважаеми господин Антонов. Министър Ненчев, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Антонов, самият факт, че това е поредният въпрос, свързан с Военното училище, на който трябва да отговоря, е достатъчно показателен. Тези въпроси идват от всички парламентарни групи, без оглед на това дали са част от управляващата коалиция или не, което ме кара да бъда особено внимателен и загрижен към тях. Вие вероятно във Вашия въпрос имате предвид Програмата за развитие на отбранителните способности на Въоръжените сили и съгласно тази Програма следва да се извършват редица дейности, които засягат авиационното образование. Предвижда се навлизане на пазара на професионално авиационно обучение и подготовка на кадри в областта на гражданската авиация за нуждите и целите на Европейския съюз и сертифициране на Факултет „Авиационен“ на Националния военен университет „Васил Левски“ като организация за обучение и изпитване на персонал по техническо обслужване. Предвидили сме да се извършва сертифициране на обучението на летателния състав и на специалистите по ръководство на въздушното движение само за нуждите на отбраната, както Вие правилно споменавате във Вашия въпрос, но и за авиационната индустрия и за бизнеса по стандартите на Международната организация за гражданска авиация, Европейската агенция по авиационна безопасност, Европейската агенция по отбрана и, разбира се, за НАТО. Ще се извършва популяризиране на обучението на авиационни кадри във Факултет „Авиационен“ на Националния военен университет „Васил Левски“ и ще се пристъпи към сключване на договори и меморандуми за сътрудничество. След реализиране на тези дейности и утвърждаване на факултет „Авиационен” на Националния военен университет „Васил Левски” като национален център за подготовка на авиационни и технически специалисти, в Министерството на отбраната ще се извърши и въпросният анализ за възможностите на факултета. Ако оценката докаже, че са създадени условия за промяна на структурата на военнообразователната система, такава, категорично Ви уверявам, ще бъде извършена съобразно Вашите очаквания. Всички висши военни училища като основни елементи на военнообразователната система са акредитирани и оценени от Националната агенция за оценка и акредитация. Имат действащи системи за управление на качеството и отговарят на националните и европейски изисквания за подготовка на специалисти в тази сфера. По тези причини създаването на висше военно училище на основата на факултет „Авиационен” на Националния военен университет „Васил Левски” в сегашния му вид и с настоящите възможности не е възможно да се реализира веднага, без да са покрити образователните изисквания и да е доказана финансово икономическата целесъобразност на едно такова решение. Уверявам Ви обаче, че провежданата от правителството политика в областта на военното образование се базира на действащото законодателство и поетите стратегически документи, а оценките за неговата структура са строго научни модели, към които ще подходим изключително обективно. Предполагам, че ще имам възможност още веднъж да Ви отговоря. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Господин Антонов, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, нямам съмнение, че отговаряте добронамерено и желанието Ви е в тази посока – да се подобри работата по отношение на военновъздушните сили. Обаче искам така също да повярвате, че въпросът, който Ви задавам, нито е от шовинистично значение, нито от някакво местно значение, а е от голямо значение за военновъздушните сили на страната. Повярвайте, че при този начин на работа, не знам дори дали достига до Вас, но нашите кандидат-курсанти, които се приемат в Търново – говоря за „нашите” от гледна точка от Долна Митрополия – във Военновъздушните сили виждат тренажор в края на втората година. При това динамично време, повярвайте, че няма млад човек, който ще се запише да става пилот или обслужващ, или нещо друго, което е в тази сфера, когато знае, че в края на втората година ще може да види тренажора и да се запознае на място с летище, с парашут, с образоващите го хора и така нататък. Правили сме сметки многократно в тази посока и сме провеждали срещи по отношение на този въпрос – средствата не са по-различни. Необходима е промяна в една алинея в Закона за Въоръжените сили и вероятно в Закона за висшето образование, кореспондираща с него, всичко друго го има като база и то е проигравано като възможности. Сега наскоро говорихме за необходимостта от закупуване на нови самолети или втора употреба. Голяма част от фирмите, които ще ни снабдят с тези, особено ако са нови, самолети, до 25 – 30% от средствата си отделят за тренажори, обучение и така нататък. Ето още една възможност да увеличим ресурса за обучение на Военновъздушните сили. Това е реална възможност, която ще изпуснем, ако нямаме военно училище. Имаме и практиката, и сравнението, което е с Военноморското училище, просто трябва да приложим този момент – модела, който имаме при тях. Завършвам, господин Председател, виждам, че времето ми е малко повече. Самият начин на набиране на курсанти, включително и чуждестранни в тази посока, и Вие ще бъдете облекчени с тях, защото интересът именно за Военновъздушните сили е много сериозен и много голям. Това военно училище, наред с медицината, че тук преди малко беше и министър Москов, са двете висши училища, които не произвеждат безработни. Всеки, който е завършил медицина и военновъздушното училище, започва работа още преди да ги е завършил. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Антонов. Министър Ненчев, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Антонов, благодаря Ви за направените констатации. Споделям Вашето безпокойство и направихме немалко в тази посока. Неслучайно споменах, че този проект и тази идея има подкрепата на почти всички парламентарни групи – нещо, което ме кара да се замисля и да направя необходимите стъпки. От друга страна, положителна е оценката в този смисъл и на Военновъздушните сили. Има нужда обаче да се измине определен път. Споменатата от Вас Програма за развитие на отбранителните способности ясно регламентира, че този процес не може да се случи преди 2018 г. Въпреки това вече сме провели редица разговори, консултации, включително и научни конференции, които много ясно и категорично се произнесоха по този въпрос. Вие добре знаете, че на първо място този Проект трябва да бъде съгласуван с Министерството на образованието и науката, след което трябва да бъде внесен за решение в Министерския съвет, разбира се, Акредитационната комисия, след което трябва да влезе в Народното събрание, за да бъде одобрен. Това е дълга процедура. Уверявам Ви, ще направим всичко необходимо това да се случи. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър, за отговора, както и за участието Ви в днешния парламентарен контрол. Преминаваме към въпроси към Божидар Лукарски – министър на икономиката, който ще отговори първо на въпрос от народния представител Дора Янкова относно дейността на Министерството на икономиката за подготовката и реализирането на Целенасочената инвестиционна програма в подкрепа на развитието на Северозападна България, Родопите, Странджа-Сакар, пограничните, планинските и полупланинските слаборазвити райони. Заповядайте, госпожо Янкова, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър! Моят въпрос е относно дейността на ръководеното от Вас Министерство за подготовката и бъдещото реализиране на очакваната от всички Целенасочена инвестиционна програма в подкрепа на развитието на Северозападна България, Родопите, Странджа-Сакар, пограничните, планинските и полупланинските слаборазвити райони. Знаем, че Програмата, с много голяма експертиза, е готова. Паралелно с това в публичното пространство е ясно, че министърът на финансите още не е дал своята санкция за нейното финансово обезпечаване и че тя се очаква да влезе в Министерския съвет. Но заедно с това и тук, в парламента, многократно дори и от тази трибуна се раздават пари по тази Програма, а хората са в очакване. Това е добра европейска практика, аз приветствам тази Програма. Тук, в самата Програма, и в предишното заседание на парламентарния контрол на парламента стана ясно, че в отделните сектори е необходима изключително голяма подготовка и по отношение на поднормативни и на законодателни инициативи, и оглеждайки целия този проблем във връзка с изостаналостта на тези региони. От експертизата, която е разписана за моя избирателен район за подпрограма „Родопи”, е видно, че в нея има много силни регионални неравенства, че няма атрактивни инвестиционни полета. Знаем, че след 1989 г. особено оборудването в стопанския икономически сектор е остаряло, технологиите също, пазарите са свити, паралелно с това слаба научноизследователска и развойна дейност. Резултатите от всичко това – и неслучайно сега има изключително голяма нужда да започне да се прилага Програмата, са ниските и неосигурени доходи, високата безработица и високият риск от бедност. Затова, господин Министър, смятам, че за да се избегнат тези заплахи и родопският регион да става по-отдалечен, да се минимизират щетите, свързани с по-дългото и негативно влияние на финансовата и икономическа криза, паралелно с това и външният конкурентен натиск, безспорно е необходимо в тази Програма – роля е дадена на Министерството на регионалното развитие и благоустройството [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , но и Вие да застанете в центъра по реализирането на Стратегическа цел едно. Затова очаквам отговора Ви: какво прави ръководеното от Вас Министерство в тази сфера?
Благодаря, госпожо Янкова. Вашият отговор, министър Лукарски.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Янкова, основната цел на Целенасочената инвестиционна програма е преодоляването на икономическата изостаналост, привличането на инвестиции и повишаването на заетостта. Именно чрез синергия на различните програми се очаква да се очаква да се постигнат дългосрочни резултати и качествена промяна за намаляване на дълбоките вътрешнорегионални различия и създаването на условия за ускорен растеж на районните за целенасочено въздействие. Предвидените в Програмата мерки изискват значителен финансов ресурс, като част от тях ще се финансират от държавния бюджет. Взети са предвид възможностите за финансиране по различните оперативни програми, както и привличането на частни инвестиции. Както и Вие споменахте, следва да се има предвид, че към момента Програмата все още не е одобрена от Министерския съвет поради съгласуване на финансовите параметри. Стратегическа цел номер едно на Целенасочената инвестиционна програма „Родопи – стимулиране на икономиката”, предвижда нови инвестиции за изграждане на индустриални, технологични и логистични паркове, за пазар на инфраструктура и мрежи от преработвателни предприятия и за подобряване на информираността за установените на територията преференции за бизнеса. Постигането на тази стратегическа цел изисква взаимодействието на централната администрация, местните власти и бизнеса. Министерството на икономиката има активна роля в диалога с бизнеса по места. Промотират се активно и възможности за инвестиции на общинско ниво. Една от целите на провежданата икономическа политика е намаляването на регионалните диспропорции в социално-икономическото развитие. Министерството участваше активно при подготовката на новите оперативни програми „Региони в растеж“ и „Развитие на човешките ресурси” в периода 2016 – 2020 г., като предложи включването на специални инструменти в това направление – изграждането на индустриални зони, предоставящи инфраструктура за потенциалните инвеститори по Оперативна програма „Региони в растеж”, и възможности за обучение на новоназначени служители в изпълнение на инвестиционни проекти по Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси”. Така мерките, финансирани от фондовете на Европейския съюз, допълват инвестиционните стимули, финансирани от държавния бюджет. Възможности за подкрепа на инициативите, включени в Програма „Родопи” има по Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност 2014 – 2020”. В Споразумението за партньорство на Република България като елемент на интегрирания подход за териториално развитие се предвижда адресиране до специфичните нужди на географските области, които са най-засегнати от бедността, или на целевите групи с най-висок риск от дискриминация или социално изключване. В съответствие Споразумение за партньорство приносът на Оперативна програма „Иновации конкурентоспособност” за адресиране на изведените проблеми от Целенасочените програми за „Родопи” е косвена чрез подкрепа за създаване на нови предприятия и развитие на съществуващи, които ще осигурят устойчиви работни места за лица, включително икономически неактивни и дълготрайно безработни лица, изпълнението на мерки, които водят до повишаване доходите на лицата и подобряване качеството им на живот, прилагане на принцип на равните възможност при избор на операции и насърчаване на равните възможности за всички, включително възможностите за достъп за хора с увреждания и спазването на принципа за достъпност. Принос за изпълнение на интегрираните стратегии за местно развитие по механизма, воден от общността „Местно развитие” и Стратегията за целенасочената подкрепа на Северозападния район. Приносът на и Оперативната програма „Иновации и конкурентоспособност”, съобразено от една страна с тематичните цели, обхвата на които се финансират приоритетите, целите, индикаторите и изпълнението на Програмата, а от друга страна – спецификите на индентификацията. Съгласно Споразумението за партньор е определено по Оперативната програма „Иновации – от министерството до 5% от бюджета си за многофондово финансиране на инструмента, воден от общността „Местно развитие”. Участието на представители на управляващия орган в състава на Комисията за избор на стратегия за местно развитие са подадени от местните инициативни групи. В допълнение за постигане на Стратегическата цел 1 допринасят и възможностите за стимулиране инвестиционната активност по Закона за насърчаване на инвестициите. Една от целите на Закона е интегрираното противодействие на негативните тенденции в активността и заетостта, като се прилагат диференциран подход за приоритетно насърчаване на инвестициите в икономически необлагодетелстваните райони. В заключение бих искал да изразя надежда, че Целенасочената инвестиционна програма ще бъде одобрена в кратък срок за изпълнение и осъществяването на комплексните мерки в нея ще доведат до увеличаване на инвестиционната активност и подобрена социално-икономическа среда за жителите на тези райони и по- специално на Родопите.
Благодаря. Вашата реплика, госпожо Янкова. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Министър, това, което споделихте, е разписано в Програмата. Очаквах да чуя „да, Вие подкрепяте, Вие сте един екип в Министерския съвет по реализиране на Програма”. В Стратегическата цел 1 има записани общи неща, които са изключително важни, хората ги очакват и ми се иска да не останат излъгани. Моля да ми отговорите – записано е, че ще има пакет преференции за бизнеса по повод формиране на активно икономическо пространство. Там се препоръчват преференциални данъчни ставки за местния бизнес в първичния и вторичния сектор. Паралелно с това се очакват субсидии върху лихвите по инвестиционните кредити – 50%. Очаква се целеви инвестиционен фонд. Сигурно там Вие с бизнеса трябва да застанете в центъра, за малки средни предприятия, в това число безлихвени заеми. Тоест целият пакет за преференции за бизнеса бил дал на местните и на новите работодатели раздвижване, очакване за формиране в Родопите, но и в другите зони за въздействие на атрактивно икономическо пространство. Ето, това ме интересува – в диалог с министъра на финансите и в разговорите в Министерския съвет като екип, който ще реализира Програмата, какво предвиждате и кога може да се очаква? Или да кажем на хората – „По оперативните програми бъдете в екип, сътрудничете си или правете клъстъри”, или ще кажем, че има и други инструменти за атрактивното икономическо пространство. Искам да споделя, че излязоха резултатите от класацията за успеваемостта на децата. Децата в Родопите, IV клас, за четвърта година са на първо място в страната по успех, а от VII клас са на второ място. Тоест има будни деца за тези индустриални и технологични паркове, но за да останат в Родопите, да не ходят по други места, да е жива планината, трябва сериозно и отговорно да се ангажирате. Благодаря.
Благодаря, госпожо Янкова. Право на дуплика – господин Лукарски.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Янкова, напълно съм съгласен с Вас. В нашия диалог с Министерството на финансите сме заложили освен оперативните програми, и новата Програма, за която не споменах – Оперативна програма „Инициатива за малки и средни предприятия”, която предвижда предоставянето на нисколихвени и бързи кредити, обезпечени от европейските финансови институции и които поемат риска. Разбира се, можем да приложим и други мерки, включително в диалог с Европейската комисия, защото това може да се разглежда като държавна помощ, диференцирани и намалени ставки по отношение на данъците, които плаща местният бизнес – не само в региона на Родопите, но и в Североизточна България и Северозападна България. Тези мерки се предвиждат. Можем да кажем на хората на бизнеса в Родопите, че ще има синергия между оперативните програми и това, което се предвижда по Стратегическа цел 1. От друга страна, по отношение на срока, за който Вие говорите, не мога да се ангажирам, защото топката е в друго ведомство, но ние работим заедно и се надявам в най-кратък срок да бъде приета тази Програма. Благодаря.
Благодаря, министър Лукарски. Следващият въпрос е от народния представител Румен Василев Гечев относно стратегии и програми за икономическо развитие. Заповядайте, проф. Гечев, да развиете Вашия въпрос.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми колега Лукарски, съгласно Устройствения правилник на Министерството на икономиката, в Раздел II – „Правомощия на министъра”, чл. 5, т. 2, цитирам: „Министърът определя стратегическите цели и приоритети на икономическата политика в рамките на своите правомощия, организира и координира разработването на стратегии и програми за постигането им”. В тази връзка какви конкретни стратегии и програми са разработени и кога са приети от сегашното правителство? Каква е степента на тяхната реализация към края на месец май 2016 г.? Уважаеми колега, мисля, че ще споделите нашето разбиране, че разработването на такава система от национални приоритети и стратегия за тяхната реализация е задължително условие за успеха на всички развити и развиващи се страни. Такива общи и секторни стратегии са приети от страните – членки на Европейския съюз, и страните – членки на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. Ето защо ние очакваме от Министерството на икономиката, в чиито функции са вменени такива отговорности, да координира секторната политика на отделните министерства в съответствие с обща икономическа политика – краткосрочна, средносрочна и дългосрочна. Затова още веднъж искам да подчертая: има ли Република България в момента разработена такава система от национални приоритети за развитие? Приети ли са тези приоритети и кога? Има ли стратегия и програми за тяхната реализация? Благодаря.
Благодаря, проф. Гечев. Министър Лукарски, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми професор Гечев! Стратегическите цели и приоритети на икономическата политика, към които са насочени усилията ни като Министерство на икономиката, са ясно определени в Част III Икономика и растеж от Програмата на правителството за стабилно развитие на Република България за периода 2014 – 2018 г., разработени с активното участие на представителите на Министерството на икономиката. Първата цел в Програмата е фокусиране върху инвестициите за развитие на иновационния потенциал в технологични и продуктови ниши. Политиката по отношение на иновациите се реализира с приетата с Решение № 857 на Министерския съвет от 3 ноември 2015 г. Иновационна стратегия за интелигентна специализация на Република България 2014 – 2020 г. Министерството на икономиката е водеща институция в разработването и прилагането на тази Иновационна стратегия. Този документ е определящ за развитието на иновациите, изследванията и подкрепата за тях от страна на държавата. Чрез Иновационната стратегия се фокусират усилията върху подпомагането на областите, в които България има конкурентни предимства и ще се създават условия за растеж. В допълнение, за основа на цялостно регламентиране на обществените отношения в областта на иновациите изготвихме Законопроект за иновациите, който е свързан с формирането и провеждането на държавната политика в областта на иновациите и определянето на иновационната политика на национално и регионално ниво. Законопроектът за иновациите премина етапа за обществено обсъждане. Друга основна цел на Програмата на правителството е повишаване на конкурентоспособността на българската икономика чрез провеждане на политика в подкрепа на малките и средни предприятия. Тук като пример за приемственост ще посоча, че основният документ, по който Министерството на икономиката продължава да работи, е Националната стратегия за насърчаване на малките и средни предприятия 2014 – 2020 г., която е приета с Решение № 37 на Министерския съвет още от 23 януари 2014 г. и Министерството се придържа към разписаните в нея цели и приоритети и ги следва. В подкрепа на предприемачеството на 11 ноември 2015 г. Министерският съвет прие План за действие „Предприемачество 2020 – България”, по който Министерството на икономиката също е водеща институция. В плана се съдържа списък с 31 мерки в съответствие с приетия от Европейската комисия План за действие „Предприемачество 2020 – Възраждане на предприемаческия дух в Европа”. В диалог с партньорите от бизнеса и заинтересованите страни Министерството на икономиката започна работа по разработването на Стратегия за насърчаване на женското предприемачество. Често разписаните стратегии остават само на хартия, но в случая със стратегическите документи на Министерството на икономиката това не е така. За изпълнение на Иновационната стратегия за интелигентна специализация на Република България 2014 – 2020 г. и Националната стратегия за насърчаване на малки и средни предприятия 2014 – 2020 г. е осигурен финансов ресурс. По Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност 2014 – 2020 г., по Приоритетна ос 1: Технологично развитие и иновации българските предприятия могат да кандидатстват за реализирането на проекти, свързани със създаване и внедряване на иновации. По приоритетна ос 2: Предприемачество и капацитет за растеж на малките и средни предприятия предприятията могат да кандидатстват с проекти за подобряване на производствените процеси и развитие на екологосъобразни производства. По Приоритетна ос 3: Енергийна и ресурсна ефективност на предприятията малките и средни предприятия могат да се възползват от предимствата на международни пазари и да осигуряват по-висока добавена стойност, да въвеждат практика за повишаване на енергийната и ресурсната им ефективност. Основният фокус е на всички тези мерки, в случая върху малките и средни предприятия, без обаче да се пренебрегват и големите такива, за които също е предвидена подкрепа за иновации и повишаване на енергийната ефективност. До момента по Оперативната програма, за която говорих, общият размер на договорената безвъзмездна финансова помощ по трите крайни срока на процедурите, които изброих, е 259 907 023 лв., като са сключени общо 475 договора и се провежда процес на договаряне по процедура „Подобряване на производствения процес в малки и средни предприятия“. Благодаря.
Благодаря, министър Лукарски. Заповядайте за реплика, професор Гечев.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми колега Лукарски, уважаеми колеги! Това, което чухме, е, че България няма система от национални приоритети и те не са приети. Това, което тук чухме, господин Лукарски, е, че Вие имате отделни програми, свързани с оперативните програми на Европейския съюз. Добре, чухме и някои хубави новини по тези отделни програми. Не е ли крайно време да разбере българското правителство, че България не може да разчита само на тези дребни оперативни програми. Господин Лукарски, тази година от Европейския съюз, ако можем ще усвоим три милиарда лева, миналата година бяха три милиарда и половина, тази година са по-малко. След 2020 г. на какво ще разчита българската икономика? Ние очакваме система от национални приоритети и очакваме от Министерството на икономиката да работите с Министерството на финансите и с цялото правителство така че, господин Лукарски, да осигурите вътрешни източници на икономически растеж, което ще рече, че при разработката на Бюджет 2017 г. очакваме да работите в тясно сътрудничество и Министерството на икономиката да задава цели на Министерството на финансите, а не само да изпълнява бюджета. Освен това, струва ми се, че българското правителство трябва да преосмисли, господин Лукарски – това е в полза на Министерството на икономиката, къде е мястото на Българската банка за развитие, къде е мястото на Агенцията за икономическо прогнозиране, тъй като, очевидно, че Министерството на икономиката не изпълнява докрай функцията си за координация на икономическите политики на отделните министерства и постигане на целите за икономическо развитие на България. Освен това например, за да бъда конкретен, има Иновационна програма. Чуждите инвестиции намаляват, вътрешните инвестиции намаляват. Резултатите са по-скоро отрицателни. Програми за конкурентоспособност – много хубави програми, само че ние сме на опашката все още на Европейския съюз. Секторни политики, които България трябва да има за земеделие, индустрия. Европа от няколко години говори за реиндустриализация – ние такива програми нямаме. В заключение българското правителство работи на парче и, бих искал, да попитам, да ми отговорите: възнамерява ли Министерството на икономиката да предложи с другите министерства система от национални приоритети и стратегия за развитие на българската икономика с помощта на европейските програми, но основно, търсейки източници за развитие на българската икономика, вътре в самата икономика. Благодаря.
Благодаря, професор Гечев. Право на дуплика – министър Лукарски.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители. Уважаеми професор Гечев, във Вашето изказване малко обърнахте отговора на моя въпрос, да не кажа освен всичко друго, че боравите с данни, които са откровено неверни. Нито сме на опашката на Европейския съюз по използването и по усвояването на оперативните програми, нито инвестициите – вътрешни, преки и чуждестранни, намаляват за конкретния период. Да се върнем към отговора. Всъщност въпросът Ви беше за стратегическите цели, стратегическите мерки, които е набелязало Министерството. Аз Ви казах няколко такива. Отделно, че Вие обърнахте отговора ми за финансирането, а Вашият въпрос не беше за финансирането, беше за стратегическите мерки. Съгласен съм с Вас, че трябва да се търси и друго финансиране освен европейското, но конкретно в моя отговор се съдържаха конкретни примери по отношение конкретните мерки по конкретна стратегия – откъде има финансиране. Разбира се, че ще работим заедно с Министерството на финансите по отношение набелязването и, разбира се, финансирането, но това е въпрос на бюджет, който Вие ще обсъждате и с министъра на финансите, разбира се, като опозиция. Това е, което мога да Ви кажа. Благодаря.
Благодаря на министъра на икономиката Божидар Лукарски за участие в днешния парламентарен контрол. На четири въпроса ще отговаря господин Вежди Рашидов – министър на културата. Първият въпрос е от народния представител Станислав Тодоров Станилов относно анулиране на резултатите от конкурса за директор на Националния парк-музей „Шипка – Бузлуджа”. Професор Станилов, имате думата за въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! На 8 април 2015 г. Министерството на културата обявява конкурс за заемане длъжността директор на Национален парк-музей „Шипка – Бузлуджа”. Допуснати са двама кандидати. Конкурсът се провежда от комисия, назначена с Ваша заповед и е спечелил един от кандидатите – Павел Митков, който е уведомен за резултата с писмо от 17 юли, подписано от Вас. Съгласно чл. 96 от Кодекса на труда спечелилият кандидат трябва да встъпи в длъжност в двуседмичен срок. В последния ден преди изтичането на този срок – на 30 юли, Павел Митков е известен с писмо, подписано от заместник-министър Банов, че резултатите от конкурса са анулирани със заповед на министъра от 28 юли. Не са посочени мотивите за анулирането, нито номера на заповедта, липсва официално съобщение на сайта на Министерство на културата. Нещо повече, всички обяви, свързани с този конкурс, са свалени от сайта. След тримесечни опити за получаване на официална информация и намесата на ПП „Култура” към КНСБ на 30 октомври и на 6 ноември 2015 г. Министерството на културата отговаря, че конкурсът е анулиран поради сигнал от група народни представители за извършени нарушения на законодателството от страна на единия кандидат, за което е извършена проверка от Инспектората към министъра на културата и уведомява Агенцията за държавна финансова инспекция. Декларира се и намерението на Министерството да подготви нова процедура за провеждане на конкурс за длъжността директор на Националния музей. Няма информация какво е показала проверката на Инспектората. Павел Митков е уведомен, че може да се яви за участие в новия конкурс. След като на спечелилия кандидат не са открити нарушения, не са наложени наказания и той е допуснат до участие, остава абсолютно неразбираемо защо той не може да заеме мястото, което вече е спечелил. Ако не са констатирани нарушения от негова страна, Министерството на културата е следвало да приложи чл. 96, ал. 2 от Кодекса на труда, който предвижда тримесечен срок за заемане на длъжността при извинителни причини. От писмата на Министерството е видно, че проверката е била извършена в рамките на този срок. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Още по-неразбираемо е защо половин година по-късно нов конкурс все още не е обявен. Горепосочените факти и липса на конкретна информация напълно основателно пораждат съмнение, че се касае за опит за намеса в работата на Министерството на културата и подаване на неверен сигнал, което волно или неволно е подвело министъра. Всичко това подхранва слуховете сред музейната колегия за политическа протекция на неуспелия кандидат за директор, който в момента е изпълнителен директор на музея. Изясняването на горните въпроси би осигурило прозрачност относно провеждане на конкурса за длъжността директор и в тази връзка моля да ми отговорите: срещу кого е посоченият във Вашето писмо сигнал и какви са констатациите на Инспектората към министъра на културата след направената проверка? Благодаря.
Благодаря, проф. Станилов. Уважаеми министър Рашидов, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин проф. Станилов, конкурсът за длъжността „директор” на Националния музей „Шипка-Бузлуджа” е проведен на 13 юли 2015 г. Кандидатите са уведомени за резултатите с писма на 17 юли 2015 г. На същата дата в Министерството е постъпил сигнал по повод нарушение на чл. 195 от Закона за културното наследство от страна на единия от кандидатите за длъжността. Образувана е преписка със Заповед на министъра от 28 юли 2015 г. Конкурсът е анулиран. Извършена е проверка от Главна дирекция „Инспекторат по опазване на културното наследство” и е съставен констативен протокол. Проверката установява, че единият от кандидатите не е подал изискуемата по закон декларация по чл. 195, ал. 1 от Закона за културното наследство. Съгласно разпоредбата на чл. 195, ал. 7 към неизпълнение на посоченото задължение и при установяване на конфликт на интереси по съдебен ред, работодателят налага дисциплинарно наказание по чл. 188, ал. 3 от Кодекса на труда. Дисциплинарна отговорност във връзка с посоченото не е реализирана. По повод твърдението за наличие на злоупотреби с парични средства в музея, сигналът е препратен по компетентност на Агенцията за държавна финансова инспекция. С писмо от 29 февруари 2016 г. Агенцията уведомява Министерството на културата, че посочените в сигнала данни не представляват нарушение на нормативния акт. Изясняването на обстоятелството във връзка с подадения сигнал е гаранция за законосъобразното протичане на съответните административни процедури и за осигуряване на необходимата прозрачност при обявяване за провеждане на конкурс. На 6 април 2016 г. е обявен нов конкурс за длъжността „директор” на Националния музей „Шипка-Бузлуджа”. Мерси.
Благодаря Ви, министър Рашидов. Професор Станилов, заповядайте за Вашата реплика.
Както се вижда от датата, на която съм задал своя въпрос, господин Министър, а това е 1 април 2016 г., досега са минали повече от два месеца и от Вашия отговор се вижда, че моят актуален въпрос не е съвсем актуален. Тук слабото място е, че много късно е обявен конкурса и Министерството твърде дълго е изчаквало да се обяви този конкурс, и на това никой не може да отговори коя е причината, а всъщност излиза, че причината е тази проверка, която е траела твърде дълго. Не знам сега дали конкурсът е завършил и дали е назначен директор на Националния музей, но при всички положения колегите, които са от профсъюза на Федерация „Култура”, ще ми сигнализират за развитието на този въпрос. Още един път искам да кажа, че въпреки всичко Министерството трябва да положи някакви усилия, за да отговаря навреме на въпросите на народните представители, иначе това, което пишеше преди в Четиридесетото народно събрание, тук, отгоре не пишеше „въпрос”, а пишеше „актуален въпрос”. Когато актуалността се изчерпи, тя вече загубва своя смисъл. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, проф. Станилов. Имате право на дуплика, министър Рашидов.
Уважаеми господин Председател! Господин Станилов, актуалността на един въпрос не я предопределя министърът на културата или който и да е министър. Мисля, че това е Ваша работа, на Народното събрание, и Вие трябва да вземете някакво решение какъв да е Правилникът. Когато има условия човек да отсъства или е болен, или причини, сам се сещайте, че нещо трябва да се отложи. Отложило се е. Ако е по моя причина, аз се извинявам, но истината е, че известно време бях болен. Това е истината. Относно конкурса. Не знам защо всички депутати се вълнуват от конкурси?! Бях обвинен от предишното правителство, защото Законът никъде не ми забранява да реша дали да обявя конкурс или да държа „изпълняващ длъжността”. Ще Ви обясня, господин професоре, защо. Бях обвинен от едно правителство, че не съм направил конкурси на културни центрове, на дирекции, на театри – там не ги направих. Можех да назнача всичките си близки и братовчеди, каквото се е случило като ме нямаше. Пречеше ли ми нещо да наглася всички културни центрове? Господин Станилов, много институции трудно работят. „Изпълняващият длъжността, „и.д.”-то, дава възможност известно време да проверим едни хора дали могат да бъдат добри управници, мениджъри и управляващи институциите. Много институции не работят добре и не конкурса решава бъдещето и управлението, а талантливият, способен човек. Така че конкурс ще има. Относно Вашия въпрос – да. Единственият конкурс, който съм отменял. Всяко петно, което ще падне като съмнение върху Министерството, ще го отменя. Ще се явят наново, няма никаква политическа протекция. Седем години съм министър, не съм го позволил. Всичко ще бъде прозрачно и, разбира се, ще бъдете уведомени за всичко, което се прави в Министерството. Нищо не е скрито. Така че нищо не нарушава закона, господин професоре. Ще обявим, ще дойде време, ще го качим в сайта, както се прави, ще Ви уведомим за всичко. По-важното е, че „Бузлуджа” работи, паметникът не е напукан, няма да падне. Там трябват малко пари да го реновираме и да стане малко по-свеж и по-хубав, по-приемлив. Мерси.
Благодаря на министър Рашидов. Следващият въпрос е от народните представители Стефан Данаилов, Мариана Бояджиева и Емил Райнов относно провеждане на конкурс за титуляр на длъжността „директор” на Националния институт за недвижимо културно наследство. Госпожо Бояджиева, заповядайте да развиете въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, дами и господа народни представители, известно е колко е важно утвърждаването на общите устройствени планове при кандидатстването на малки и големи общини за финансиране на проекти по оперативните програми. Вече няколко общини се обърнаха директно към нас за съдействие, тъй като предоставените за експертно становище в Националния институт за недвижимо културно наследство общи устройствени планове се бавят повече от година. Запитване има и от Националното сдружение на общините в Република България. Явно, че съществуват проблеми в начина на организиране и ръководене на дейността на Института, които създават сериозни затруднения при провеждане на държавната регионална политика в областта на опазване на недвижимото културно наследство. Проблемите вероятно са белег за неспособността на неговото ръководство за организация и контрол на работните процеси и предприемане на действия за тяхното оптимизиране. Кадровият състав на Националния институт е изключително недостатъчен, но не се предприемат мерки за неговото попълване и мотивиране на служителите, поради което има напуснали предимно млади специалисти. Проверките показват, че експертни становища по плановете са били готови месеци след разпределението и волно или неволно престояват на бюрото на временно изпълняващата длъжността директор Даниела Джуркова, чакайки ги да подпише и своевременно да бъдат придвижени до специалистите в Министерството на културата за специализирано становище и предоставянето им, съгласно Закона, на Вас, господин Министър, за окончателен подпис. В нашият въпрос Ви предоставихме само част от забавените с година и повече от година преписки, които създават непреодолима пречка особено пред малките общини да кандидатстват в срок пред съответните европейски програми. До този момент е известно, че Министерството на културата е обявило конкурси за директори на 13 държавни и културни институции. Считаме, че е крайно време обвиненията да не се отправят към всички работещи в и без това с намалена численост Национален институт за недвижимото културно наследство, а да се провери отговорността, според нас, с която се отнася към задълженията си временно изпълняващата длъжността „директор”. Господин Министър, нашият въпрос към Вас е: има ли обявена дата за провеждане на конкурс за титуляр на длъжността „директор” на Националния институт за недвижимо културно наследство? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Бояджиева. Уважаеми министър Рашидов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Бояджиева, господин Райнов, уважаеми проф. Данаилов! Съгласно § 120, ал. 1 от „Преходни и заключителни разпоредби” на Закона за културното наследство: В двугодишен срок от влизането на Закона общините трябва да предоставят на института актуални адреси, идентификатори по Закона за кадастъра и имотния регистър на забавените, обявени и декларирани недвижими паметници на културата, разположени на тяхна територия. Към настоящия момент само няколко общини са предоставили необходимите данни. Поддръжката и попълването на местните архиви, регистри на недвижимите културни ценности е постоянен ангажимент на общинските администрации. Във връзка с изпълнение на държавната стратегия за изготвяне на общи устройствени планове, институтът е предоставил на повече от 200 общини списъци на недвижимите културни ценности, разположени на тяхната територия. Становище за община Ценово е изготвено и получено от заявителя на 10 октомври 2014 г., становища за общините Медковец, Алфатар и Айтос са изготвени и ще бъдат изпратени на заявителите до седмица. Проектите са на община Липен, проектите на община Левски и община Самуил са в процес на обработка. Липсата на дигитален архив и текущият процес на актуализация на списъците на недвижими културни ценности са основните причини за бавене на процеса на обработка на постъпилите в института документи. Задания и проекти на общи устройствени планове, които към момента са в института, ще бъдат обработени в рамките на следващите два месеца. Налице са сключени договори, които се изпълняват от института като максималният срок за извършване на дейности по издирването, и изучаването на националните културни ценности за единични паметници на културата е шест месеца, а за останалите – по договаряне. През последните месеци в института са внесени и обработени над 300 проекта на храмове по програми, финансирани от Европейския съюз. Следва да се има предвид, че със заповед от месец март 2016 г. е назначена Междуведомствена работна група с широко участие, със задача да направи анализ на действащия Закон за културното наследство и да изготви предложение за Проект на Закон за изземване и допълнение на Закона за културното наследство със срок 16 септември 2016 г. С предстоящото предложение е възможно да бъдат променени функциите и структурите на Националния институт за недвижимо културно наследство. Считам за целесъобразно конкурс за директор на института да бъде проведен след приемане на Закона за изменение и допълнение на Закона за културното наследство, с оглед съобразяване на изискванията към кандидатите за заеманата длъжност с евентуалните промени в закона. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Рашидов. Заповядайте за реплика, госпожо Бояджиева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър! Трудно е да се каже дали може да има удовлетвореност от такъв отговор, защото Вие ни посочихте за няколко общини, за които вече ще има експертни становища. Аз обаче искам да припомня и на хората, които ни гледат и слушат, всъщност общият устройствен план за община Ценово, за който Вие казахте, че вече има готовност е постъпил в Националния институт през месец юни 2014 г., за община Медковец – през месец юли 2014 г., само за другите общини, които цитирахте – Левски, Алфатар, Айтос, Самуил, можем да говорим за малко по-кратък срок, че те са подадени съответно през месеците септември за двете общини миналата година и декември 2015 г. Проблемът е сериозен, защото тези общини имат сериозни затруднения, когато трябва да подават своите проекти по оперативните програми. Освен това аз вече посочих, когато задавах въпроса, Вие коментирахте също в своя отговор, че Националното сдружение на общините поставя въпроси не само по отношение на тези проекти, а също забавяне на актуализация на списъците на недвижимите културни ценности, проекти за реставрация, изграждане на православни храмове с дарителски пари и други. В този смисъл това, разбира се, като Ваше становище, че конкурсът трябва да бъде обявен след промените в Закона за културното наследство, може би, ще забави допълнително съществуващата картина и ще продължим да имаме случаи, в които месеци, а и години се чака по отношение на предоставянето на експертните становища, което мисля, че не е нито в интерес на провеждането на държавната политика по отношение на опазването на културното наследство, нито на работата на българските общини. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Бояджиева. Право на дуплика, министър Рашидов.
Уважаеми господин Председател, госпожо Бояджиева! Дублира се въпросът за Вашия интерес за конкурсите. Не знам защо всички се вълнувате от конкурси, а не от резултати.
Свързано е с работата.
Ще Ви отговаря нестандартно на това, което питате. Аз не можах да направя промени поради това, че нямаше повече щатни бройки да увелича в Националния институт за паметниците на културата (НИПК), от времето на моя приятел и, разбира се, един уважаван от всички нас министър – господин Данаилов. Аз не съм сменил дори и секретарката на господин Данаилов, аз не съм сменил дори един човек, който е работил по времето на господин Данаилов в НИПК, не съм сменил директора на PR-а, не съм сменил нито един експерт, защото това са 30-годишни експерти, които трябва да произведат един продукт, който е специфичен. Моите уважения към професионализма на всеки служител в това Министерство. В това отношение не бива да бъда упрекван, защото преди всичко, уважавам професионализма и след това политическите страсти. Работя с изключително добри експерти и ценя техния труд. Това, че има малко експерти, а има 15 хил. преписки, сама се сещате, че няма как да се обработи цялата тази богата информация, която не е само от Алфатар, а стига до Свиленград. Нека да уважим труда.
Има свободни места, господин Министър.
Госпожа Джуркова не я сменям, докато не се промени Законът, защото отново Ви казвам – тя е назначена по времето на господин Орешарски – сиреч по Ваше правителство, но в момента си върши прекрасно работата и нямам основание да сменя един професионалист, защото искам да направим нещо в културата, а не да сменяме хора. Когато стане Законът, ще обявим този конкурс и, дай Боже, да изберем един изключително активен човек, а не директорът ще подгони преписките. Липсата на хората, липсата на възможности да бъдат обработени, затова мечтаем час по-скоро електронното правителство да влезе в сила, да декристализираме и българското общество да има бърз достъп до информация. Много документи, много отговорности, институтът пуши и работи с пълни сили, но за съжаление имаме 15 хил. преписки, повярвайте ми, затова защитавам достойнството на тези хора. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Рашидов. Следващият въпрос е от народния представител Вили Младенов Лилков относно рисковото състояние на крепостта „Баба Вида”. Професор Лилков, заповядайте да развиете Вашия въпрос.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми министър Рашидов, задавам този въпрос във връзка със заключенията, които направи, само преди десетина дни една Междуведомствена комисия, която беше съставена с цел да установи състоянието на Националния паметник на културата – крепостта „Баба Вида” в град Видин. Оценката на Междуведомствената комисия не е добра за състоянието на крепостта, а именно има проблеми с отводняването, в тежко състояние е и откритата сцена, покривни конструкции са застрашени от срутване. Това предизвиква и дебат в общинския съвет само преди една седмица. Там бяха изказани мнения, разбира се, няма единно решение, дали общината да не поиска да придобие правото на управление и изобщо правото на собственост върху този паметник, тъй като грижата на Министерството на културата не е адекватна на значимостта на този паметник. В този смисъл е и моят въпрос: ще разпоредите ли да се разработи спешно проект за укрепване и консервация на крепостта „Баба Вида” и ще разпоредите ли Министерството да отпусне пари за изпълнението на този проект, защото това е емблематичен паметник за града, емблематичен паметник за България и нещо повече, това е крепостта, която дава самочувствие на хората от град Видин? Задавам често въпроси, свързани с културното наследство на град Видин, тъй като той е уникален с това, че само в община Видин и по-точно само в града Видин има повече национални паметници на културата, отколкото в цели области в България. Ако за нещо трябва да се проявява целенасочена грижа от страна на държавата, това е културното наследство на една от българските столици. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, проф. Лилков. Уважаеми министър Рашидов, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Лилков! На мен ми е приятно да Ви отговарям по една проста причина – не знам защо, сигурно, защото имам прекрасни приятели, защото сигурно големият световен художник Жул Паскин е от Видин, но и Видин е един прекрасен град. Във връзка с Вашия въпрос Ви информирам следното: Министерството на културата е допустим кандидат по Приоритетна ос 6 „Регионален туризъм” на Оперативна програма „Региони в растеж” 2014 – 2020 г. Приоритетната ос ще подпомага консервация, опазване, популяризиране развитието на културното наследство в регионите на България. За месец декември 2016 г. е планирано обявяването на процедура за развитие на туристически атракции по приоритетната ос. В тази връзка със заповед на министъра от 3 февруари 2016 г. е създадена работна група, която да предложи проекти за кандидатстване за финансова подкрепа по процедура „Развитие на туристически атракции”. Работната група е подготвила, обсъдила и приела критерии за оценка на обекти – недвижими културни ценности, има готовност за това. Основните критерии за подбор са съобразени с изискванията на оперативната програма и са свързани със значимостта и степента на застрашеност на обектите и допълнителните критерии, свързани със степента на проектна готовност, наличието на проектна документация и потенциала за развитие и концентрация на обектите. Оценявайки значимостта на археологическата недвижима културна ценност на средновековната крепост „Баба Вида” – като единствено цялостно съхранена средновековна крепост с потенциал на значим туристически интерес, както и необходимостта от предприемане спешни мерки по нейното опазване, обектът е предложен в списъка за изработване на технически проект. Протоколът от работата на експертната група е одобрен от възложителя. Следва прецизиране на обектите в списъка, съгласно бюджета на Министерството. Министерството на културата ще предприеме съответни действия по изработването на технически проект за крепостта „Баба Вида” след определянето на финансовия инструмент и отваряне на процедурата по кандидатстване за безвъзмездна финансова помощ по Приоритетна ос 6 „Регионален туризъм” на Оперативна програма „Региони в растеж”, 2014 – 2020 г. Аз Ви благодаря, не за друго, за да Ви изкажа само симпатии, но и загриженост, но правителството, в лицето на Министерството – онова, което можа да направи предишния мандат, е, че ние спасихме от разруха една прекрасна архитектура – „Кръстата казарма” – Видин, за което се гордеем както във Видин, така и ние, че успяхме да направим нещо добро. Да, разбира се, Видин е един много добър, интересен български град. Истина е това, което казахте, че има много паметници на културата. Затова аз Ви предложих моя кабинет и отново Ви предлагам пред всички наши колеги депутати. Ние ще направим един обход изобщо по целия този лъч, господин Лилов, наистина, защото в рамките на този програмен период от 2015 – 2020 г. да обозначим важните, знаковите и тези, които са пред събаряне или в критично състояние паметници на културата, да седнем всички заедно, защото е обща наша грижа, да направим един списък и да работим по тези приоритетни задачи точно в тази ос. Благодаря Ви, господин Лилков.
Благодаря Ви, уважаеми министър Рашидов. Професор Лилков, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, господин Министър, за този отговор. Благодаря и за поканата да посетим града и да огледаме всички паметници и тяхното състояние. Да знаете, че видинлии ще Ви посрещнат радушно и Ви гарантирам, че при една внимателна обиколка в града, ще видите, разбира се, много други обекти, които заслужават да бъдат паметници на културата и заслужават вниманието на държавата. Очаквам покана и да фиксираме деня, в който ще посетим този град. Благодаря Ви.
Благодаря, проф. Лилков. И последният въпрос от днешния парламентарен контрол е от народните представители Мартин Димитров, Петър Славов и Методи Андреев относно статут на къщи, музеи и експозиции, превратно отразяващи исторически събития и ръководни дейци на БКП от периода на комунизма 9 септември 1944 г. – 10 ноември 1989 г., обявен за престъпен със закон. Заповядайте, господин Андреев, да развиете Вашия въпрос.
Уважаеми господин Министър, съгласно чл. 25 от Закона за културно наследство, редът за създаване на музеи и експозиции се определя от министъра на културата. За създаването на музеи и експозиции, когато не става дума за културни ценности, законът изисква освен наличието на обществен интерес и обективно и достоверно отразяване на историческите събития и епохата, които се експонират. В Република България с приемането през 2000 г. на Закона за обявяване на комунистическия режим в България за престъпен, дейността на БКП и нейните ръководни дейци е обявена за престъпна. Нещо повече – чл. 2 от Закона изрично подчертава, че ръководствата и ръководните дейци на Българската комунистическа партия са отговорни за… – и се изброяват десет сериозни престъпления, които са извършени срещу българския народ. В контекста на горното, буди недоумение допускането от държавата на създаването на къщи-музеи, като част от съответния регионален исторически музей, на комунистически величия от тази епоха, в това число и ръководни дейци на БКП. Най-фрапантните примери са къщата-музей „Георги Димитров”, известен още като Георги Тарабата, и експозиционна зала и родна къща на Тодор Живков, известен още като Тато, част от исторически музей – гр. Правец. Ето защо, уважаеми господин Министър, моля, да отговорите на следния въпрос: на какво основание Министерството на културата, разбирайте държавата, допуска съществуването, а аз ще допълня – и финансирането, на експозиции и къщи-музеи, величаещи дейността на тези бивши комунистически ръководители и престъпници, чиято дейност е обявена за престъпна и е насочена срещу собствения им народ?
Заповядайте, уважаеми министър Рашидов, да отговорите на емоционалния въпрос на господин Андреев. [[Реплики от БСП ЛБ.]]
Уважаеми господин Председател, уважаеми Димитров, Славов и скъпи уважаеми господин Андреев! Задавате ми винаги най-хубавите въпроси, да Ви кажа. Понякога се чудя откъде толкова емоции! Във връзка обаче с Вашия въпрос Ви информирам следното: музеи в Република България се създават, съгласно разпоредбите на Закона за закрила и развитие на културата, Закона за културното наследство. Сградата на къщата-музей „Георги Димитров” – гр. София, е с конструктивни проблеми и не е отворена за посетители. Собственик е Висшият съвет на Българската социалистическа партия. Историческият музей в Правец е общински музей, който в административно-организационно отношение се ръководи от кмета на общината. Родната къща на Тодор Живков е декларирана като паметник на културата с писмо от 12 март 1985 г. Къщата е типичен представител на късновъзрожденския балкански тип къщи, характерни за района и е единствената запазена жилищна сграда от края на ХIХ век в гр. Правец. Експозицията в нея е етнографска възстановка на възрожденския бит на района с експонати от основния фонд на Историческия музей – Правец. Къщата е частна собственост и е отворена за посетители с разрешението на наследниците. Близо до родната къща на Тодор Живков е бившата приемна сграда на община Правец. От 2002 г. сградата е предоставена на Историческия музей – Правец, с цел разширяване на експозиционната площ и организиране на временни изложби. С решение на Общинския съвет на община Правец от 2010 г. е обявена за филиал на музей и като музеен експонат с експозиционна сграда. Музейният комплекс включва и родната къща на Тодор Живков, реставрирана през 1974 г. Дейността на музейния комплекс е свързана с представяне на съвременни археологически, етнографски, исторически и художествени изложби. Историческият музей в Правец организира временни изложби в сградата на музейния комплекс, на които се експонират част от колекцията от подаръци, получени от Тодор Живков в качеството му на държавен глава и от българската държава. Във връзка с отбелязването на „1300 България” колекцията включва картини, статуетки, маски, произведения на изкуството и народните занаяти и копия на антични предмети, носещи белезите на националната културна идентичност на народи от цял свят. Такъв вид експозиции представят следите на недалечното минало, с което следва да са запознати и бъдещите поколения. В тази връзка музеят изпълнява една от основните си задачи, свързана с опазването и представянето на културните ценности, съхранявани в неговия фонд. С дълбоко уважение, Вежди Рашидов!
Благодаря, Министър Рашидов. Кой ще отправи реплика? Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, господин Министър, дами и господа! И аз с дълбоко уважение да Ви питам следното нещо. Въпросната къща-музей на Тодор Живков очевидно го възхвалява и го представя в положителна светлина. Това е целта. Ако не вярвате, питайте тези хора, ще Ви кажат, че точно за това става въпрос [[смях в РБ]] . Те за това са го и направили. Искам да Ви питам следното нещо: да сте видели в Германия примерно да има такава къща-музей на Хитлер, която да разказва, че е много голяма архитектурна стойност, че е много хубава и за това я държат? Такова нещо има ли в Германия?
Къщата на Хитлер е в Австрия, не в Германия.
Понеже сега ще разберете, че в Германия това, което има като музей на нацизма, показва престъпленията на нацизма и ако има къща-музей...
Господин Димитров, моля Ви, недейте да...
...ако има къща-музей на Тодор Живков, трябва да показва престъпленията на комунизма. Вместо това тя го възхвалява, казва какъв хубав човек е.
Не се вживявайте и не включвайте и други страни!
Тези хора отиват и даже се кланят на въпросната къща-музей, която показва комунизма в една грешна посока. А в тази зала българският парламент е приел Закон, с който е казал, че комунистическият режим е престъпен. Така че, господин Министър, въпросът ми към Вас е следният: не нарушавате ли Вие Закона, позволявайки да има подобна къща музей, възхваляваща комунизма? За това става въпрос. Нищо повече, нищо по-малко. Тази къща-музей възхвалява комунизма. И ако няма подобна къща-музей, която да възхвалява нацизма в Германия, това не е случайно, защото този режим е бил престъпен, подобно на комунизма. Затова няма такива къщи-музеи. Затова горещата ми препоръка към Вас е да постъпите мъжки и отговорно и да прекратите, да преустановите работата на подобни музеи, освен ако няма да показват престъпленията на съответния престъпен режим, било то нацизъм или комунизъм, да постъпите отговорно. Знам, че по-лесното решение е да ни разказвате как тези къщи имали някаква историческа стойност, сигурно е така и е сигурно може да се намери къща на Хитлер с подобни исторически параметри. Благодаря за Вашето внимание.
Ще ползвате ли правото на дуплика, министър Рашидов?
Ще ползвам и аз правото на красноречие и аз съм човек.
И мъжкар.
Уважаеми господин Председател, на този въпрос сигурно нямаше да отговоря, ако на времето господин Димитров не беше ми задал един въпрос, защо Музеят на социализма не се нарича Музей на тоталитаризма. Господин Димитров, избягвам нещо, ако има някой потърпевш от комунизма, това съм аз. Аз съм покръстван и съм ченге, мога да Ви го докажа, не съм доносник, не съм вземал партийни длъжности и до днес не съм партиен член. Но история се прави трудно. Дали ни харесва или не, имаше история. И тя не може с гумичка да се изтрие, господин Димитров. И не бива да трием. Да, има музей на Хитлер в Австрия. Скоро продадоха една негова картина на баснословна сума. Да, аз съм вечерял в къщата на Мусолини, която също е тип музей. Не обвинявайте музеите и творците. Те не докарват идеологиите. Политиците докарвате идеологиите. Не унищожавайте музеи! Аз бях против да се унищожи мавзолеят на Георги Димитров. Защо? Днес щях да късам билетчета и мадам Тюсо щеше да ми изработи поне два. От всичко трябва да правим ефект, а историята никой да не се опитва – нито леви, нито десни, да я триете с гумичка. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]] Защото приликата между крайния комунизъм и крайната демокрация е, че и двете сили са разрушителни. Човек, който не е построил едно нещо, няма право да събори нищо. Аз градя музеи, господин Димитров, не затварям и не руша музеи. Извинявайте, това е Ваш проблем, ако искате, закрийте държавата. [[Бурни ръкопляскания и викове „Браво!” от БСП ЛБ.]]
Благодаря на уважаемия господин Рашидов за участието в днешния парламентарен контрол.
И за урока!
С това парламентарният контрол и парламентарната седмица приключи. Следващото редовно заседание на Четиридесет и трето народно събрание е 15 юни, начален час 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]