Шановні народні депутати! Я прошу сідати на свої робочі місця. Зараз Верховна Рада продовжує свою роботу. Прошу всіх закликати до сесійної зали. Шановні колеги, 14 травня 2014 року в місті Києві проведено Всеукраїнську конференцію працівників прокуратури. На конференції, відповідно до статті 131 Конституції України, статті 10 і 13 Закону України "Про Вищу раду юстиції", шляхом таємного голосування призначено двох членів Вищої ради юстиції – виконувача обов’язки Генерального прокурора Олега Ігоровича Махніцького та суДді апеляційного суду Львівської області Василя Ярославовича Головатого. Відповідно до статті 17 Закону України "Про Вищу раду юстиції" та статті 217 Закону України про Регламент Верховної Ради перед вступом на посаду члени Вищої ради юстиції складають присягу на засіданні Верховної Ради України. Для складання присяги на трибуну запрошується член Вищої ради юстиції Олег Ігорович Махніцький. Будь ласка.
Я, Махніцький Олег Ігорович, присягаю сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції з метою формування корпусу суддів із числа високопрофесійних і чесних юристів і додержання закону та етики в діяльності суддів і прокурорів. Слава Україні!
Дякую. Для складення присяги на трибуну запрошується члени Вищої ради юстиції Василь Ярославович Головатий.
Я, Головатий Василь Ярославович, присягаю сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції з метою забезпечення формування корпусу суддів із числа високопрофесійних і чесних юристів і додержання закону та етики в діяльності суддів і прокурорів.
Давайте привітаємо членів Вищої ради юстиції. Давайте, шановні колеги, привітаємо. [[Оплески]] Дуже відповідальна у них задача і робота щодо відновлення довіри до суддівської системи влади. І я сподіваюся, що нові члени ради юстиції будуть гідно виконувати свої обов’язки. Шановні народні депутати, я сподіваюся, що зараз ми з вами зможемо розглядати дуже серйозні відповідальні питання. І я хочу порадитися з вами. У нас парламент декілька днів тому не прийняв рішення щодо дострокового припинення повноважень, зокрема народних депутатів, які достроково просять припинити їх повноваження за власними мотивами. Йдеться, зокрема, про народного депутата Дейча. Я звертаюся до залу. Ми можемо зараз прийняти рішення щодо позбавлення цього народного депутата депутатського мандата? Пізніше? Шановні колеги, пізніше, значить пізніше. Тоді я би що просив, шановні колеги, давайте тоді розглянемо питання, я просто хочу відчути настрій Верховної Ради щодо голосування.
Сигнальне голосування, з якого питання тоді? З захисту України? Так, я розумію? Шановні колеги, я би пропонував. Шановні колеги, я би пропонував зараз розглянути питання, з яких нам треба прийняти рішення. Ви пам’ятаєте, що є питання, які ми з вами обговорювали і з яких нам треба прийняти відповідні рішення. Перше з цих питань – це проект Постанови про програму допомог особам, що зазнали політичних репресій в Автономній Республіці Крим та в місті Севастополі. Проект – реєстраційний номер 4510. Можемо зараз приймати рішення з цього питання?
Ми його обговорювали, наскільки я пам’ятаю, вчора. Так чи ні? Давайте спробуємо визначитись з цього питання. Є пропозиція, є пропозиція Едуарда Леонова, автора цієї постанови, за основу і в цілому, так? Включіть мікрофон Едуарда Леонова.
Едуард Леонов, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Крим, Севастополь. Дуже прошу вас, шановні народні депутати, це дуже простий проект постанови, дуже проста постанова. Вона складається буквально з одного абзацу. Цим абзацом ми звертаємося до уряду щодо необхідності розробки програми соціальної підтримки кримських біженців. Це дуже проста суть. Ми як Верховна Рада просто доручаємо Кабінету Міністрів розробити програму соціальної підтримки кримських біженців. І вам будуть вдячні всі кримчани, ці десятки тисяч людей, які вже зараз стали біженцями, і ті тисячі людей, які тільки збираються залишити той Крим і виїхати на континентальну Україну. Ці люди мають необхідність в лікуванні, в працевлаштуванні, в тому, щоб своїх діточок в школи віддати, студенти хочуть перевестися в українські виші. Все це треба врегулювати державною програмою. Дуже прошу, шановні колеги, незалежно від того, до якої політичної сили ви відноситися, підтримайте цей проект постанови. Дуже дякую. Слава Україні!
Шановні колеги, є пропозиція підтримати проект Постанови (реєстраційний номер 4510) про Програму допомоги особам, що зазнали політичних репресій в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі за основу і в цілому. Шановні колеги, я прошу сісти на свої робочі місця. Колеги! Тому що зараз будете кричати, що не встигли проголосувати. Прошу, шановні народні депутати, підтримати проект Постанови за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[16:17:20]] За-170 Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Батьківщина" – 61, "УДАР" – 29, 22 – "Економічний розвиток", "Суверенна європейська Україна" – 4, "Свобода" – 32, Компартія – 0, позафракційні – 22. Шановні колеги, наступне питання. Наступне питання: проект Закону про приватну детективну (розшукову) діяльність. Всі добре пам’ятають, це питання детально обговорювалось вчора. Виступали всі бажаючі. Розглядалося воно за повною процедурою. Я прошу, шановні колеги, щоб ми зараз визначились голосуванням. Від профільного комітету була пропозиція прийняти це питання за основу, тобто в першому читанні. Зрозуміла пропозиція? Колеги, зрозуміла пропозиція. Прошу тоді визначитись. Шановні колеги, треба нам ходити на роботу, і тоді нам не треба буде нікому нічого сигналити. Я вважаю, що парламент повинен відповідально ставитись до своїх обов’язків, і не тільки на ранковому засіданні, але ж і на вечірньому засіданні також. Шановні колеги, Законопроект номер 10936 проект Закону про приватну детективну (розшукову) діяльність. Прошу підтримати пропозицію комітету і проголосувати його за основу. Прошу голосувати. [[16:19:02]] За-151 Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. Бачите, вашого голосу якраз і не вистачило. По фракціях. Партія регіонів - 0, 60 - "Батьківщина", "УДАР" - 26, "Економічний розвиток" – 11, "Суверенна європейська Україна" - 2, 31 - "Свобода", 0 - Компартія, 21 - позафракційні. Шановні колеги, наступне питання: про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (номер реєстраційний законопроекту 2999). Пропозиція- прийняти за основу, шановні колеги. Прошу, будь ласка, почекайте включати систему "Рада". Включіть 1 хвилину для коментарів голові комітету Кужель Олександрі Володимирівні.
Дякую, Олександре Валентиновичу. Я хочу нагадати всім депутатам, що в цьому законопроекті дуже коротка норма, яка не дозволяє вносити зміни в статутні документи і в реєстрацію по копіям документів і рішень, і це є дуже важливо. І його можна прийняти і за основу, і в цілому. Дуже коротке, але дуже важливе рішення, щодо можливих рейдерських захоплень. Подумайте кожен про свій бізнес і бізнес своїх дітей.
Шановні колеги, я прошу Верховну Раду зараз підтримати Закон 2999 за основу. Шановні колеги, прошу голосувати. [[16:21:01]] За-174 Рішення не прийнято. Шановні колеги, наступне питання - 4081: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення рівня соціального захисту ветеранів війни. Проект народного депутата Томенка. Так, шановні колеги, є необхідність дати хвилину для інформування автору проекту? Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Томенка.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні колеги! Бачите, ситуація у Верховній Раді зрозуміла. І моя пропозиція наступна. Давайте пожаліємо дружин і мам учасників бойових дій в Афганістані, які загинули або в Афганістані або в Україні, і на момент досягнення компромісу в середині коаліції не будемо ставити на голосування цей закон, як і решта законів, і перейдемо, Олександр Валентинович, до параграфу: "розгляд законопроектів в першому читанні". Попрацюємо, обговоримо законопроекти в першому читанні. І, як ми будемо розуміти, що у нас є консенсус по голосуванню, тоді повернемось до голосування. Бо ми зараз завалимо ще чотири чи п’ять принципових законопроектів, яких від нас люди чекають, а потім будемо думати як рухатися далі. Тому моє прохання: далі не голосувати і наш з Сушкевичем законопроект, а перейти до процедури обговорення законопроектів в першому читанні. Дякую.
Будь ласка, мікрофон народного депутата Журавського.
Шановні колеги, ті законопроекти, які ми сьогодні розглядаємо, за які зал, в принципі, хоче голосувати, вони не голосуються через те, що одна з груп, впливова група з авторитетними депутатами, не підтримує. Видно, треба зібратися керівникам коаліції, зняти це питання, без цієї групи жодне із зазначених питань не пройде, при умові, що ще не голосує дві фракції. Давайте далі не будемо проганяти питання, тому що воно реально нічого не дасть сьогодні, а будемо розглядати, хоча б обговорювати ті питання, які сьогодні треба розглянути в першому читанні. Дякую.
Будь ласка, Бєльковій Ользі Валентинівні включіть мікрофон.
Шановні колеги, я хочу нагадати вам, що кілька законопроектів є принциповими, вони закладають базу для розвитку нової економіки України. І в тому стані, в якому сьогодні ми знаходимось, мені буде просто шкода і соромно дивитися в очі людям, які чекають від Ради сигнал, який дасть розвиток якимсь новим "паросткам" в економіці. Ну, ким ми будемо виглядати? Що, ми не можемо тут домовитися голосувати за один чи за інший закон? Кілька законів, там група із ста експертів працювала. І сьогодні через якісь там примхи чи якісь питання ми не зможемо проголосувати! Я прошу вас перенести на пізніше голосування.
Шановні колеги! Давайте тоді приймати рішення з вами. Я просив би, щоб зараз по хвилині виступили керівники фракцій щодо сьогоднішнього формату нашої роботи в парламенті. Будь ласка, прошу включити мікрофон Сергію Соболєву, "Батьківщина".
Соболєв, "Батьківщина". Шановні колеги! Я би підтримав пропозицію Миколи Томенко і інших наших колег - перейти до обговорення питань, які є в першому читанні, і далі, можливо, наступного тижня, перенести голосування з цих питань. Бо якщо ми провалимо і цей законопроект, і ще ряд законопроектів, які дійсно необхідні через якісь політичні нерозуміння, це буде абсолютно неправильно. Тому я просив би, щоб ми краще питання голосувань перенесли надалі, а зараз пройшли обговорення всього в першому читанні. Дякую.
Зрозуміла пропозиція. Будь ласка, шановні колеги. Зараз, зараз. Бдь ласка, Олексій Кайда, будь ласка, мікрофон, "Свобода",
Дякую, Олексій Кайда, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Однозначно ми бачимо, що зараз в сесійній залі не буде результативних голосувань, тому ми підтримуємо розгляд питань без ухвалення рішень щодо подальшої роботи, можливо, на наступний тиждень. Я думаю, необхідно зібрати керівників фракцій, обговорити ситуацію. У нас і так ухвалено рішення щодо безперервності роботи сесії, і думаю, що по необхідності ми в будь-який день можемо зібратися і проголосувати. Але ні для кого не залишається загадкою, напевно, що голосування розпочнуться після 25 числа. Відповідно десь 27 числа можемо збиратися, голосувати, вже десь затихнуть якісь передвиборчі баталії - і парламент нарешті ввійде в нормальне русло і буде голосувати. А зараз пропоную обговорювати питання з подальшим - десь або на наступний тиждень, або через тиждень, - сідати і ухвалювати, голосувати вже результативно. Дякую. Слава Україні!
Дякую. Будь ласка, я просив би від "Суверенної європейської України". Олесь Доній, будь ласка, включіть мікрофон. Я бачу руку.
Добрий день пані і панове! Група "Суверенна європейська Україна" в обов’язковому порядку сьогодні готова голосувати за позбавлення депутатських повноважень Царьова, який закликає до порушень територіальної цілісності України, так само як і підтримує позбавлення депутатських повноважень всіх тих депутатів, які порушують українське законодавство. Аналогічно звертаємося до Генеральної прокуратури. На жаль, наприклад, пан Болотов виїхав саме тому, що проти нього не було порушення кримінального провадження. Значить, інформація від Прикордонної служби, що проти нього не було ніякого провадження. Значить, на цей момент у нас немає згоди парламенту на те, щоб була впроваджена система "сенсорної кнопки", тобто боротьба з кнопкодавством, і щоб було позбавлено сумісництва сумісників депутатських мандатів. Це два питання, які являються порушенням Конституції, які ми вимагаємо, щоб Верховна Рада України вирішила.
Зрозуміла пропозиція. Шановні колеги! Будь ласка, включіть мікрофон Віктора Пинзеника, фракція "УДАР".
Шановні народні депутати! Фракція "УДАР Віталія Кличка" перш за все пропонує провести повторну письмову реєстрацію народних депутатів України і опублікувати список депутатів, які покинули своє робоче місце. Тому що після обіду було значно більше депутатів в залі, вони його покинули. По-друге, ми пропонуємо після перереєстрації почати нормальну роботу по обговоренню проектів законів, які у нас підготовлені і включені в порядок денний. Ми обговоримо проекти законів - це основна частина роботи по підготовці проектів законів, - і наступного разу проведемо голосування і приймемо рішення по цих законах.
Дякую. Я зразу хочу дати доручення Секретаріату, щоб сьогоднішній облік народних депутатів вести не по ранковому запису, а по вечірньому. Будь ласка, я прошу Кінаха. Анатолій Кирилович? Олександр Іванович Кузьмук. Будь ласка, включіть мікрофон.
Олександре Валентиновичу! Колеги! Є всі підстави вважати, що підготовлений до другого читання законопроект про удосконалення оборонно-мобілізаційних питань може бути об’єднаним для всього залу, тому що цей закон ми вже прийняли в першому читанні і його вже давно потрібно прийняти за основу, тому що питання вимагає щоденного його виконання. І я прошу його сьогодні всім-всім проголосувати.
Олександр Іванович, я можу. Це закон №4785, так я розумію? №4785. Ми можемо зараз звернутися до залу, і перевірити сигнальним голосуванням: готові ми зараз прийняти цей закон? Шановні колеги, я прошу сісти на свої робочі місця. Колеги, хто за те, щоби зараз розглянути цей закон, щоб ми його зараз не зірвали не результативним голосуванням. Колеги, прошу, закон пов’язаний з обороноздатністю нашої країни №4785. Я прошу сигнальне голосування щодо підтримки розгляду зараз цього закону. Прошу, шановні колеги. Прошу включити систему "Рада" і проголосувати. [[16:30:26]] За-197 Нема поки бажання. По фракціях, будь ласка. 0 – Партія регіонів, 58 – "Батьківщина", 26 – "УДАР", "Економічний розвиток" – 30, 26 – "Суверенна європейська Україна", 30 – "Свобода", 0 – Компартія, 27 – позафракційні. Шановні колеги, я можу піти шляхом, який тут пропонувався. Можемо з вами розглянути питання, які винесені для першого читання, без прийняття рішень. Приймається такий формат? Приймається. Давайте попрацюємо, напрацьовуючи формат наших рішень, які будемо окремо голосувати. Реєстраційний номер 4436, проект Закону про внесення змін до Земельного і Лісового кодексів України щодо утримання охоронних зон об’єктів передачі електричної енергії. Шановні колеги, є пропозиція одна до всіх, щоб ми зараз прийняли рішення, щоб всі питання, які зараз в першому читанні ми будемо з вами розглядати, ми розглядали за скороченою процедурою. Нема заперечень? Нема заперечень. Я прошу підтримати пропозицію розгляду питань в першому читанні за скороченою процедурою. [[16:32:00]] За-160 Рішення прийнято. Будь ласка, народний депутат Мирний Олександр Борисович доповідає цей закон.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановний Олександр Валентинович, колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Земельного і Лісового кодексів України щодо утримання охоронних зон об’єктів передачі електричної енергії (номер 4436) від 13 березня 2014 року. Внесений народними депутатами України Грубою Григорієм Івановичем, Турмановим Віктором Івановичем, Ковачем Василем Іллічем та мною. У проекті містяться пропозиції щодо включення до Земельного кодексу України та Лісового кодексу України приписів, що стосуються встановлення охоронних зон вздовж повітряних і кабельних ліній електропередачі та навколо трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв, а також утримання цих зон. Метою цих уточнень є приведення зазначених кодексів у відповідність до вимог Законів України "Про електроенергетику" та "Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об’єктів" (щодо встановлення охоронних зон). За законодавством охоронні зони об’єктів енергетики встановлюються для забезпечення нормальних умов експлуатації, запобігання ушкодженню, а також зменшення їх негативного впливу на людей, суміжні землі, природні об’єкти та дозвілля. Стаття 1 Закону України "Про землі електроенергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об’єктів". На підприємства, які здійснюють експлуатацію об’єктів енергетики покладено обов’язок без попереднього узгодження та отримання дозволів здійснювати в охоронних зонах цих об’єктів періодичну технологічну розчистку просік від чагарників, дерев та обрізання гілок. Прийняття законопроекту дозволить визначити умови видалення самосійних чагарників та дерев у межах просік, які прокладені за проектами будівництва повітряних ліній електропередачі, з метою підтримання їх у належному стані, а саме: видалення може здійснюватися без.
Дайте можливість завершити.
видалення може здійснюватися без дозволу та погодження з власниками або користувачами лісів. 24 березня 2014 року Головне науково-експертне управління надало узагальнюючий висновок, що за результатами розгляду в першому читанні проект закону може бути прийнятий за основу. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, від Комітету з питань аграрної політики Апостол Михайло Володимирович, будь ласка.
Шановні колеги, комітет на своєму засіданні 26 березня 2014 року розглянув внесений народними депутатами законопроект 4436. Даним законопроектом пропонується узгодити положення Земельного та Лісового кодексів України із положенням Закону України "Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об’єктів". Зокрема, пропонується внести зміни до статті 76 Земельного кодексу України та відповідно до положень статей 1 та 21 Закону України "Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об’єктів". Змінами до Лісового кодексу України пропонується статтю 70 цього кодексу привести у відповідність до приписів статті 27 Закону України Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об’єктів". Також пропонується доповнити кодекс новою статтею 102-1, визначивши особливості охорони захисту, використання та відтворення лісів на земельних ділянках і охоронних зонах об’єктів енергетики. За результатами розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді зазначений законопроект, 4436, прийняти за основу. Прошу підтримати.
Шановні колеги, я прошу записатись для обговорення цього питання: два – "за", два – проти. Будь ласка. Прошу включити мікрофон народного депутата Сабія, "Свобода".
Ігор Сабій, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", 189 виборчий округ, Хмельниччина. Фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" буде підтримувати цей законопроект, так як він дозволить нам збільшити безпечність наших ліній електропередач і дозволить збільшити безпечність наших газорозподільчих пунктів. Крім того, цей законопроект, закон усуне бюрократичну тяганину під час того, коли вкрай необхідно розчищати особливо ліс під лініями електропередач. Також це усуне багато суперечностей між землекористувачами та обслуговуючими організаціями газорозподільчих пунктів і ліній електропередач, які дуже часто доходять навіть до судової тяганини. Тому просимо всіх вас підтримати, для того щоб черговий раз усунути бюрократію в нашій державі. Дякую. Слава Україні!
Слово надається народному депутату Сухому.
Дякую. Шановні колеги! От коли будете їхати в аеропорт "Бориспіль" по трасі, перед селом Гора, між селами Щасливе і Гора, подивіться справа. Там стоїть величезна заправка "Сохар". Її власники вирубали дерева, бо назвали їх, що вони самосійні. Дальше ви побачите великі станції по продажу автомобілів: "Пежо", "Рено" і тому подібне. Там ця також ділянка, яка захапана була з ознакою, що це самосійні дерева. Ми навколо Києва, як пухлина якась, вирізаємо "легені". Літаком коли підлітаєте, наприклад в "Жуляни" летите, подивіться зверху. Там цілі плями! Це ж "легені" міста Києва! Мене надзвичайно засмутила така фраза в законопроекті: "Можуть здійснюватись без дозволу та погодження з власниками або користувачами лісів". Та тут навіть з власниками чи без власників ліси нищаться! Тому я думаю, що якщо ми проголосуємо за цей законопроект в першому читанні, то до другого читання в ньому мають бути виписані такі охоронні, застережні заходи, які не дали б можливості продовжувати винищувати ліси навколо мегаполісів: Київ, Харків, до речі, Запоріжжя і Дніпропетровськ. Цей законопроект має під собою нібито бажання зменшити бюрократію, а насправді може сприяти до ще більшого знищення українського лісового господарства, в ті числі, до речі, в Карпатах, бо там лінії ЛЕП проходять через гори, а під ними ростуть дерева. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Каплін, "УДАР".
Прошу передати слово колезі Павлу Розенку.
Будь ласка, включіть мікрофон Павла Розенка.
Дякую. Павло Розенко, фракція "УДАР Віталія Кличка". Ну, знаєте, з одного боку, місія законопроекту виглядає досить благородно – позбавити бюрократичної тяганина. Але от, знаєте, коли стосується питань безконтрольного розчищення зелених насаджень, вирубки дерев, то от я особисто виступаю за якомога більшу бюрократичну тяганину навколо цього питання. Бо, знаєте, під вирубку, під такі зони у нас може потрапити 90 відсотків лісового фонду України. Розумієте? І коли ми не встановлюємо жодних визначень цих зон, коли ми не встановлюємо в законі хоча би якогось принципу вирубки цих лісів, а кажемо, що повністю, безконтрольно, без жодного дозволу, без жодного погодження ці ліси будуть вирубатися. Мова ж не тільки про чагарники, мова ж іде про ліси, розумієте. Тому, очевидно, що в даному випадку ми стоїмо насторожі, в першу чергу, національної цінності всіх українців – це ліси. Ви знаєте гарну приказку: не треба рубати те, що нам може дуже серйозно колись знадобитися. Тому я вас дуже прошу, дуже акуратно поставитися до законопроекту. А в даному варіанті, в даному випадку, в даній редакції фракція "УДАР" не буде підтримувати зазначений законопроект, і пропоную його відправити на доопрацювання.
Зрозуміла позиція. Будь ласка, від позафракційних – народний депутат Опанащенко.
Шановні колеги, я підтримую свого попереднього колегу Павла Розенка, і потрібно дуже бережливо ставитися до лісів та земельних ділянок, та до їх власників, тому що у нас деякі лісові земельні ділянки відійшли на паї до людей, і ігнорувати їхню думку не можна, і не можна ігнорувати думку громад. Але я вважаю, що потрібно доопрацювати цей законопроект. Але я хотів би ще наголосити. Під стінами Верховної Ради зібралося багато людей, і я спілкувався з ними, і вони вимагають наступне: щоб на завтра ми запросити голову Національного банку, а також представників уряду, для вирішення питання. Велике обурення6 люди взяли кредити по курсу, який був 2-3 роки назад, гривні. Із-за політики держави курс піднявся, немає жодної вини тут людей і підприємців. Тому потрібно створити робочу групу і заслухати звіт, як планує уряд і Національний банк.
Так, дайте завершити.
вирішувати це питання, тому що внести законопроект - це одне, а як напрацювати план дій? Тому що таких людей дуже багато. І якщо ми їм не допоможемо, то ми повинні розуміти: закриється багато підприємств малого бізнесу, які отримували кредити, і зараз немає таких прибутків у складній ситуації. Якщо ми вважаємо, що ситуація дійсно в країні кризова і дійсно у нас відбуваються ті події, які впливають дуже погано на економіку, потрібно дати людям механізм рятування і відпрацювати його. Прошу вас і звертаюсь до вас, як до Голови Верховної Ради, забезпечити назавтра присутність і заслухати звіт з цього приводу. Дякую за увагу.
Зрозуміло. Будь ласка, прошу одну хвилину народному депутату Мирному, автору закону.
Дякую, Олександр Валентинович. Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Я буду зараз казати неприємні речі. Але, слухаючи виступаючих, я розумію, що люди взагалі не читали законопроект, взагалі не розуміють, про що йде мова. Але, користуючись можливістю з’явитися на екранах телевізорів і проводячи президентську кампанію, просто починають розказувати абсолютно популістичні речі. Охоронні зони ЛЕПів і всього іншого давно визначені законами. Але біда в тому, що навколо цих охоронних зон ведеться робота. Наприклад, сільськогосподарське підприємство обробляє землю або ведеться заготівля лісу, і так далі. Просто, по-перше, попасти не можна. А по-друге, вибачте, трансформаторна будка, яка стоїть серед поля, заросла бур’янами вище даху, ти попасти туди не можеш, почистити. В результаті – все горить, люди гинуть і ми нічого зробити не можемо. Вибачте, давайте переставати займатися популізмом і думати, про що ми кажемо. Або хоча би читати те, що пропонується, а потім кваліфікувати.
Дякую. Шановні колеги, ми зараз будемо переходити до наступного питання. Нагадаю, що ми прийняли рішення окремо провести голосування з обговорених питань. Перед тим, як надати слово народному депутату Чумаку, я хотів би зробити оголошення. Відповідно до Регламенту статті повідомляю про створення у Верховній Раді сьомого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Відродження держави". Головою міжфракційного об’єднання "Відродження держави" обрано народного депутата Купчака. До складу об’єднання увійшло 4 народних депутати. Будь ласка. [[Шум у залі]] Шановні колеги. Репліка, да? Будь ласка, Пинзенику Віктору Михайловичу включіть мікрофон.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні народні депутати! Олександр Валентинович, ви озвучили проект Закону 3522, який стосується виконання Плану дій по лібералізації візового режиму. Вчора ми закінчили прийняття всіх необхідних рішень, включаючи рішення цього аспекту. Цей закон великою мірою дублює положення, які ми вчора проголосували у вигляді закону. Тому, щоб не було конфлікту норм законів цього і того, який ми прийняли, є прохання відкласти розгляд цього закону, подивитись, щоб ми не наїхали на ті самі норми. Бо цей закон регулює ті самі відносини, які ми прийняли для засідання в Брюсселі.
Прошу, за пропозицією авторів, відкласти цей закон з розгляду. Будь ласка, шановні колеги, наступне питання - реєстраційний номер 2149: проект Закону про внесення змін до Закону "Про адміністративні послуги" (щодо усунення можливості корупції при наданні адміністративних послуг). Народний депутат Агафонова Наталія Володимирівна доповідає цей проект.
Шановні колеги, шановний пане Голово, проектом Закону "Про адміністративні послуги" насправді робиться великий крок у боротьбі з корупцією. Як можна боротися з корупцією? Можна встановлювати більш жорсткішу відповідальність, як ми зробили з вами позавчора, прийнявши закон, який був необхідний для лібералізації візового режиму. Але насправді "віз не ставлять перед конякою". Ви розумієте, треба усувати причини, які створюються в суспільстві для корупції. І саме тому ми пропонуємо прийняти закон, згідно яких мінімізується участь громадян, контакт громадян з чиновником. Що робиться зараз у нас в суспільстві? Для того щоб отримати певну довідку, громадянин іде і отримує ще дну довідку, тобто він отримує, йде декількома шляхами для того, щоб отримати довідку. Що ми пропонуємо зробити? Ми пропонуємо, щоб просто громадянин звертався до органу, який надає адміністративні послуги, з заявою. Все. Це встановлюється так званий заявницький принцип, і після того чиновник сам збирає ці довідки. Адже необхідна інформація, вона вся є в електронній формі і вона вся є в наявності у державних органів. Давайте будемо не змушувати наших громадян бігати отак поміж всіма державними органами, щоб зібрати отаку купу документів, для того щоб отримати одну малюсіньку довідочку. Саме тому ми доопрацювали цей законопроект, вставивши в імперативній формі обов’язок для Кабміну розробити всю необхідну базу і встановлюючи також обов’язок в електронній формі на веб-сайтах відтворювати інформацію. І пропонуємо вам прийняти цей законопроект в першому читанні, і в цілому. Дякую за увагу.
Шановні колеги, я прошу записатись для обговорення цього питання. Включіть систему "Рада". Слово надається народному депутату Зелику, "Свобода".
Слово прошу передати Осуховському Олегу.
Будь ласка, включіть мікрофон.
Олег Осуховський, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", місто Рівне. Справді, це є дуже важливий закон, який потрібно прийняти. Знаєте, коли українці йдуть в різні органи влади, зокрема за довідками, то ті працівники, знаєте, роблять такий вигляд обличчя, що ніби цей українець, який приходить за тією довідкою, ніби щось винний тій людині, знаєте, і робить таку велику послугу. І однозначно, що цей закон потрібно приймати, так як і інші антикорупційні закони, зокрема Закон про національне антикорупційне бюро, який має, власне, знищити корупцію в Україні і також розібратися з тими корупційними справами, які вчиняла та злочинна Партія регіонів, яка вкрала мільярди українських грошей і зараз фінансує сепаратистів, зокрема на Східній Україні. Також ми повинні прийняти Закон про люстрацію, який повинен очистити і змінити систему влади в Україні, бо без тих законів не може бути і не може розвиватися українська держава. Однозначно ми будемо підтримувати антикорупційні закони, які будуть вноситися у Верховній Раді України, і зокрема цей закон. Дякую. Слава Україні!
Будь ласка, слово надається народному депутату Федоруку, "Батьківщина".
Федорук, виборчий округ номер 201, "Батьківщина". Хочу сказати також, що на засіданні Комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування був розглянутий цей законопроект. І, не дивлячись на те, що були висловлені зауваження, і зауваження були від Науково-експертного управління, комітет все ж таки прийняв рішення підтримати цей законопроект в першому читанні за основу і доручити йому доопрацювати його до другого читання. Я повністю підтримую ідею і авторів цього законопроекту відносно того, що він зменшує рівень корупції і мінімізує контакт заявників, людей із чиновниками і він буде слугувати покращенню обслуговування, надання адміністративних послуг. І його тільки, саме основне, потрібно реалізувати, а не ставити якісь перепони. Пропоную підтримати цей законопроект.
Будь ласка, слово надається Розенку.
Прошу передати слово Сергію Капліну.
Будь ласка, включіть мікрофон Сергія Капліна.
Шановні колеги! Шановні українці! Я є одним із співавторів цього законопроекту. Безумовно, наша фракція буде підтримувати цю позицію. Але я хотів би на реальному прикладі розказати, для чого потрібен цей законопроект і які зміни в життя простих громадян він може внести. Кожен киянин знає про МРЕО № 2 по вулиці Туполєва – це те місце, де кожний киянин отримує водійські права. Як водійські права отримують після Радянського Союзу, теж знає кожний українець. Свого часу керівником цього жирного місця було призначено сина керівника Управління внутрішніх справ в Харківській області, близького друга колишнього міністра внутрішніх справ, іншого близького друга Януковича – Захарченка. Проходила революція, і я спостерігав над тим, як розвивалося це жирне місце, і як керівник цього МРЕО, на увагу, керував цим МРЕО, знаходячись у Мадриді, проживаючи у Мадриді, в Іспанії. А коли він приїжджав у Київ, він їхав на роботу кортежем із охоронцями, перекривали півміста, доки цей синок великого начальника з Міністерства внутрішніх справ добирався до роботи. Я думав, пройшла революція - і ми побачимо, скільки років отримає за хабарництво і корупцію ця людина: 15,14, 13, 12, 10. Відкриваю сайт Міністерства внутрішніх справ пана Авакова - і просто шокований: цього хлопця міністр Аваков призначив заступником керівника ДАІ по контролю над МРЕО усієї країни. Звичайно, за таких умов ми матимемо Схід, і на Сході проблеми, і на Півдні, а згодом, якщо будуть продовжуватися такі призначення, ми матимемо такі самі проблеми і в місті Києві. І матимете у столиці кілька князівств! Я хотів би, щоб ми з вами прийняли вольову позицію - і, крім цього закону, прийняли ще інші антикорупційні закони, і нарешті повернулися до законопроектів про люстрацію, про які говорять мої колеги.
Дайте півхвилини завершити.
колеги із "Батьківщини" і, звичайно, мої колеги із моєї фракції "УДАР Віталія Кличка". Я так само вніс такий законопроект, його вважаю революційним. І останнє. Не треба шукати ніяких компромісів. Маємо жорстко, безкомпромісно люструвати усіх цих представників КДБ в системі органів державної влади, корупціонерів, синочків і начальників з Міністерства внутрішніх справ ще Радянського союзу. Очищення України, нові реформи.
Шановні колеги, слово надається народному депутату Журавському.
Законопроект дуже потрібний, безумовно, він мінімізує корупційні ризики, спрощує життя користувачам адміністративних послуг. Ми знаємо, що для отримання адміністративних послуг у людей витрачається дуже багато часу. Але треба при цьому зважити і на той досвід, який ми маємо. який має братня Грузія. В цьому законопроекті не встановлені строки надання адміністративних послуг. Отже громадянин повинен отримати або дозвіл в межах 30 днів, або аргументовану відмову. Це наша пропозиція разом із моїм колегою Олександром Ігоровичем Нечаєвим. Дякую. А законопроект треба приймати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми обговорили це питання і можемо зараз розглядати наступний проект (реєстраційний номер 3042) проект Закону про Державне бюро розслідувань. Будь ласка, Андрій Анатолійович Кожем’якін доповідає і за автора, і за комітет.
Доброго дня, шановний головуючий! Шановні колеги, я разом з своїми колегами паном Паламарчуком з фракції "УДАР" і паном Васильєвим Геннадієм Андрійовичем є автором цього законопроекту. Актуальність прийняття законопроекту про Державне бюро розслідувань обумовлене наступнимю Перше. Необхідністю реалізації пункту 9 "Перехідних положень" Конституції щодо позбавлення прокуратури функції слідства. Ця подія відкладалась протягом 18 років. Зараз з’явились всі підстави для того, щоб нарешті вона настала. По-друге. у 2012 році прийнято новий КПК, згідно з ним повноваження щодо розслідування певних злочинів передаються від слідчих підрозділів прокуратури слідчим Державного бюро розслідувань. Це має відбутися у нетривалий термін, але не пізніше 2017 року. Метою проекту закону є створення організаційно-правових засад запобігань і протидії корупції, зокрема серед вищих посадових осіб держави, суддів, прокурорів. Відповідно до проекту закону Державне бюро розслідувань має стати державним органом, створеним на принципово інших засадах, ніж сьогоднішні правоохоронні органи. Пропонується не створювати бюро розслідувань на базі існуючих спеціальних підрозділів, зокрема МВС і СБУ, які не стали перешкодою на шляху поширення корупції у вищих ешелонах влади. Треба зробити ДБР позапартійним, максимально незалежним, при цьому підконтрольним громадськості і вищим органам державної влади. Спеціалізовані органи для запобігань і протидій корупції, подібні до ДБР, створювались саме у тих країнах світу, в яких корупція суттєво проникла в самі поліцейські органи, спецслужби і органи державного обвинувачення, тобто прокуратури. При підготовці законопроекту ми вивчали досвід таких країн, як Латвія, Іспанія, Франція, Сінгапур і інших держав. Коротко концептуальні положення проекту. Перше. Державне бюро розслідувань – це центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом і водночас правоохоронний орган. Друге. ДБР утворює Кабінет Міністрів України. Третє. Службовці ДБР є державними службовцями, їхню граничну чисельність визначає Кабмін, але вона не може становити менше 200 осіб. На Державне бюро розслідувань покладаються такі функції. Перше: участь у формуванні та реалізації антикорупційної політики. Друге: державний контроль за виконанням антикорупційного законодавства. Третє: досудове розслідування, сьогоднішня підслідність органів прокуратури і оперативно-розшукову діяльність. Додаткова функція – це протидія злочинам катування у правоохоронних органах. Вона виплила з рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каверзін проти України". В проекті закону конкретно і вичерпно визначено, з чим саме треба боротись. Йдеться про перелік корупційних кримінальних правопорушень, а також правопорушень, пов’язаних з корупцією. До загальної структури в Бюро розслідувань входить центральний апарат і 6 міжрегіональних філій Бюро розслідування. В центральному апараті створюються управління за принципом спеціалізації. Голову Бюро розслідування, і тільки на підставі результатів відкритого конкурсу за рекомендаціями конкурсної комісії та за поданням Прем’єр-міністра, призначає Кабмін. Ротація неминуча. Тому два строки підряд одна і та ж особа не може обіймати посаду голови ДБР. Ще раз підкреслюю, що законопроект повністю відповідає як міжнародним стандартам, так і новому Кримінально-процесуальному кодексу. Профільний комітет підтримав законопроект і рекомендував Верховній Раді взяти його за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, важливе питання, прошу записатися для обговорення. Записались тільки. Ну давайте, я дам можливість від фракції також виступити обов’язково. Просто всі "за", мабуть, тиснули кнопку, а треба комусь і проти. Сухий Ярослав Михайлович, будь ласка, "Економічний розвиток".
Дякую. Шановні колеги, тут після мене буде виступати Володимир Олександрович Яворівський. Ми з ним колись недавно говорили на таку тему, що ми дуже давно вже в сесійному залі, бо ми ще застали третє і четверте скликання, коли прийняття рішення, позитивне чи негативне, залежало від того, як людина доповідає законопроект на трибуні. Правильно? Як він відповідає на питання, на кільки зрозуміло і доступно. Якщо щойно законопроект, який колега Агафонова доповідала, викликав у мене піднесений інтузіазм, тому що це дійсно правильно, ну, не може бути боротьба з корупцією тільки якимись псевдо-, анти- там корупційними діями, що перетворюється в кінці-кінців у фарс: антикорупційні протоколи і прочая, прочая дурниця. Або ми створюємо умови для суб’єктів підприємництва - або ні. Законопроект, який ми щойно слухали, має на меті забезпечувати розслідування корупції у високих ешелонах нашої влади. І цілком зрозуміло, що такий орган нам потрібний. Але я чому попросив слова. От комітет прийняв рішення підтримати. А у мене на руках висновки Головного науково-експертного управління, що на 8 сторінок, з серйозними зауваженнями. То я пропоную авторам законопроекту, там є зауваження стосовно суперечностей Конституції, що у визначенні спеціальний статус. Суперечності із базовим законом про Кабінет Міністрів України. Всупереч Кримінально-процесуальному кодексу України норми якісь виписані. То було би, напевно, найкраще, якби цей законопроект був відкликаний. Або, якщо є така можливість і це не буде суперечити 116 статті Регламенту, я рекомендував би авторам законопроекту сказати при прийнятті нами рішення, коли ми будемо голосувати, чи такі, такі-то норми можуть бути до другого читанні поправлені. І в такому вигляді, як він написаний зараз, він не може бути підтриманий. Бо він суперечить цілому ряду базових, концептуальних законів України. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Володимир Яворівський.
Володимир Яворівський, Троєщина. Я десь почасти солідаризуюсь з тим, що сказав колега Сухий. Він має рацію в тому, що в цьому законопроекті, він справді дуже складний і дуже важкий, і в ньому дуже багато ахіллесових п’ят. Але я хочу йому заперечити в одному-єдиному. Привід цього закону, цього антикорупційного бюро, який має врешті дістати аж туди, значить, на саму вершину влади, яка постійно була захищена ще на далеких підходах правоохоронних органів. Правоохоронні органи капітулювали, піднімали руки до гори і казали, робіть, що хочете, ми вас чіпати не будемо. Через те, пане Ярославе, якщо ми зараз відкладемо знову у довгий ящик цей законопроект, я ще раз кажу, він уже бродить над Верховною Радою бог зна скільки скликань. Врешті решт я переконаний, що його треба у цій версії, його прийняти. Але до другого читання разом налягти на кожну статтю цього законопроекту для того, щоб його довести все-таки до більш-менш абсолютно прийнятного. Але це зробити, колеги, потрібно обов’язково. Тому що навіть тут, у цій залі, ми це. я не буду персоніфікувати зараз, але в цій залі якби існувало таке, справді, чесне, благородне, відкрите, державницьке бюро, яке б займалося цим, багато б хто із цих людей уже давним-давно мали би повістку на зняття і недоторканності і тому зрозуміле. Скажімо, ну, є пан Хомутиннік. Він давно у парламенті. Я знаю його, розумію. Він же тримав в своєму кулаці всю податкову. Згадайте про цю податкову із тими злитками золота, із тими запакованими грішми, які були. Ви це знаєте прекрасно. Сьогодні він так само керує всім, чим можна, навіть тією самою податковою, яка нібито оновилася. Але насправді, хай скажуть народні депутати-мажоритарники, кого призначено у ваших областях? Хоч нових якихось свіжих людей? У Кіровограді, за який я відповідав, призначають із гнізда Табалова людей. От, що ми маємо. Через те.
Дайте можливість завершити.
При наявності голосів, Олександре Валентиновичу, обов’язково за нього потрібно проголосувати. Він Україні потрібен. Я зголошуюся із Сухим, що там, справді, є про що, дуже педантично виписало наше головне управління це все, але приймати його потрібно.
Будь ласка, від фракції "УДАР" Віктор Пинзеник.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні народні депутати! Перш за все я хотів би наголосити на тому, що мова йде не про Закон про антикорупційне розслідування, а мова йде про Закон про Державне бюро розслідування, про слідчі дії. Я б хотів наголосити на ті норми закону, які не повинні бути в цьому законі, а вони, на жаль, там є. Про що йде мова. В цьому законі регулюються умови оплати праці. Ми взяли з вами дуже порочну практику: в кожному законі фіксувати умови оплати праці. А в результаті у нас – повна вакханалія в оплаті праці. А до відома вашого хотів би показати вам, тут справді європейська зарплата. Пропонується оклад у розмірі десять мінімальних заробітних плат, плюс надбавка за стаж роботи – ще 100 відсотків (це ще десь 12 тисяч гривень) , плюс надбавка за класні чини – 55 відсотків, це 15 тисяч. Хороша заробітна плата: 35 тисяч гривень. Далі. Ми всюди прийняли закони, по яких спеціальні пенсії встановили в розмірі 70 відсотків заробітку. Цим законом дану категорію службовців виділяють в касту 80 відсотків. Більше того, тут.
Дайте завершити виступ.
Тут відновлюється безпрецедентна норма. Якщо хтось пам’ятає явище - ефект міністра внутрішніх справ України 2004 року, коли людина, маючи заробітну плату 10 тисяч гривень, виходить на пенсію і має сотні тисяч гривень заробітної плати. Безпрецедентна норма, коли пенсія призначається по заробітку останнього місяця роботи. А, як вам відомо, у нас премія не обмежується нічим, і це призводить до того, що можна підганяти під пенсії, які завгодно. Ми наполягаємо на тому, щоб відповідні норми були вилучені із закону. Питання оплати праці має бути виключною компетенцією Кабінету Міністрів України. Це перший момент щодо закону я хотів сказати. По-друге, цей закон великою мірою кореспондує з Законом "Про прокуратуру", і вони мають розглядатися і прийматися одночасно. В першому читанні ми Закон "Про прокуратуру" прийняли. Фракція "УДАР" наполягає, щоб Закон про розшукову діяльність, про розслідування і Закон "Про прокуратуру" розглядалися і приймались рішення одночасно, бо ці норми мають узгоджуватися одна з другою.
Будь ласка, заключне слово від авторського колективу - Андрій Анатолійович Кожем’якін.
Шановний Віктор Михайлович, дійсно, ви праві. Дуже багато треба доопрацьовувати і, що стосується питань економічних, пенсійних і таке інше. Ми говоримо зараз по суті, що в Україні треба створювати орган, який 18 років вже виписаний в Конституції, але не створюється. Це раз. А колезі Сухому, якого я поважаю, хочу відповісти наступне. Те, що він зачитав тільки що, це Науково-експертне управління висновок робило ще для Пшонки Артема, який був першим заступником в комітеті у нас, і є сьогодні, але втік, немає його. Тому прокуратура ніколи не хотіла погодитись з тим, щоб досудове слідство в них забрали. Ось такий висновок вони і виписали. Тому, подивіться, там написано "травень 2012 року". Тому я вважаю, що цей законопроект актуальний, і дійсно правильно каже пан Пинзеник6 його треба приймати разом з Законом "Про прокуратуру", тому що досудове слідство комусь треба віддати. Якраз от Бюро розслідувань – це той орган, який повинен на себе взяти ці повноваження. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми розглянули питання. Я, чесно, я без окулярів не бачу, від "Свободи" хтось. Руслан, підкажи, а то я погано бачу. Народний депутат Міщенко, будь ласка, включіть мікрофон. Будь ласка, Андрій Міщенко, "Свобода".
Андрій Міщенко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Товариство, запровадження Державного бюро розслідування є вимогою сьогодення, з впровадженням в життя врешті-решт ідей Революції гідності, зокрема, ліквідації корупції та свавілля серед вищих посадових осіб держави: суддів, прокурорів, міліції - та недопущення зрощення політики та бізнесу. Практика існування при правоохоронних органах, тої ж самої прокуратури, в судах, внутрішніх органів безпеки є порочною та створює кругову поруку. Досвід європейських країн показує, що існування окремого державного органу, який контролює діяльність державних посадовців, суттєво знижує рівень корупції та зловживань. Безперечно, попередні співрозмовники вказали на ряд недоліків в цьому законопроекті, але їх можна виправити до другого читання. Фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" однозначно підтримує ухвалення цього законопроекту в першому читанні.Слава Україні!
Будь ласка, народний депутат Домбровський, 1 хвилина з цього питання. Потім Журавський, і завершуємо обговорення.
Шановні колеги, без сумніву, цей закон потрібно приймати, і я можу також погодитись з народним депутатом Сухим, що він має декілька проблемних моментів з точки зору інших законодавчих документів. Але я переконаний в тому, що цей закон потрібно розглядати в контексті загального тиску, контролюючого тиску, який іде на суб’єктів економічної діяльності, в тому числі в Україні. І, приймаючи цей закон, голосуючи за нього, і я підтримую, що такий закон потрібен країні, ми повинні чітко розуміти: а які інституції контролюючі ми скорочуємо, або які функції ми у кого забираємо. Тому що кількість інспекцій, контролюючих інстанцій, контролюючих органів в Україні потрібно скорочувати, для того щоб Україна нормально розвивалася. Але в цілому те, що в першому читанні цей закон потрібно приймати, я підтримую. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Журавський і підводимо риску.
Шановні колеги, для чистоти експерименту, Науково-експертне управління секретаріату Верховної Ради України не без гріха. І тут мій колега Кожем’якін Андрій правильно сказав - 2012 рік, датований висновок був 2012 роком. І не все, що нам рекомендує Науково-експертне управління секретаріату Верховної Ради, треба брати до уваги, тому що компетенція народних обранців значно вища Науково-експертного. І в нас є досвід, коли дуже багато законопроектів проходять в залі, при цьому ігноруючи висновок Науково-експертного управління, воно має всього лише рекомендаційний характер. І тепер з приводу Закону "Про прокуратуру", загальний нагляд у нас окреслено в основному законі Конституції України. І для того, щоб прийняти Закон "Про прокуратуру", треба змінити спочатку Конституцію і вилучити звідти "загальний нагляд". Тому не можна поєднувати прийняття Закону "Про прокуратуру" з відповідним.
Дайте можливість завершити.
Не можна поєднувати прийняття Закону "Про прокуратуру" із прийняттям цього закону про Державне бюро розслідування. Чому? Тому що "загальний нагляд" зафіксований Конституцією, треба змінити прийняти до Конституції, це довга процедура. Тому я пропоную прийняти цей законопроект, він правильний і він на час, він якраз дає можливість активно боротися проти корупції у вищих ешелонах влади. Дякую.
Шановні колеги, просить одну хвилину уряд. Включіть мікрофон в урядовій ложі заступнику міністра фінансів.
Доброго дня, шановні депутати! Підтримуючи необхідність створення Державного бюро розслідування, все ж таки слід зазначити, що в даному законопроекті дуже багато норм, які повинні бути вилучені з цього законопроекту. Це стосується і умов оплати праці, яке повинно регулюватися загальним законом про оплату праці і встановлюватися Кабінетом Міністрів. Також пропонуємо, щоб в даному законі в обов’язковому порядку були внесені були внесені також зміни до інших законів і чітко зазначена кількість скорочення відповідних органів прокуратури та Міністерства внутрішніх справ, за рахунок чисельності яких передбачається створення цього органу, так як додаткового фінансування виділити неможливо. Також в цьому законопроекті передбачений особливий порядок забезпечення житлом на протязі 6 місяців, і ці норми теж необхідно в обов’язковому порядку вилучити. Якщо при доопрацюванні норми, які не є предметом регулювання самого бюро, будуть вилучені, а це питання соціального захисту, питання надання житла і питання умов оплати праці, то цей законопроект може бути розглянутий, на наш погляд. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Ми обговорили детально це питання. Сподіваюсь, під час прийняття рішень парламент підтримає цей закон. Шановні колеги! Зараз наступне питання, яке ми розглядаємо, реєстраційний номер 3048: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів (щодо ідентифікації працівників органів внутрішніх справ та присутності спеціальних підрозділів міліції і внутрішніх військ на мирних зібраннях). Будь ласка, Москаль. Відсутній. Паламарчук. Ні, стоп, я ще раз кажу, колеги, я. від комітету, будь ласка, а те, що автори закону, ні один автор закону не прийшов доповідати. Я просто його зараз поставлю на голосування, давайте дамо дві хвилини. Або зразу я ставлю його на голосування, так чи ні? Прошу прийняти цей закон за основу. Колеги, треба поважати, хоча би авторам приходити і доповідати закон. За основу, будь ласка, прошу голосувати. [[17:15:51]] За-98 Рішення не прийнято. Закон знятий. Будь ласка, я прошу на наступний, колеги, наступним доповідачам, авторам тощо поважати парламент. Ваш закон ставиться на розгляд - будь ласка, приходьте і доповідайте хоча б. Просто уже, знаєте, емоцій не вистачає для того, щоб коментувати таке відношення до парламентської діяльності. Наступне питання – 3818: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про лікарські засоби". Будь ласка, від авторів і комітету Дудка Володимир Володимирович.
Дякую. Шановний Олександре Валентиновичу! Шановні колеги! Я маю приємність представити на вашу увагу законопроект 3818, який спрямований безпосередньо на збереження життя і здоров’я українців. Коротко розповім вам, в чому суть, і нагадаю, в чому суть цього законопроекту. Основна теза законопроекту полягає в тому, що лікарські засоби, які призначені для лікування СНІДу, туберкульозу, вірусних гепатитів, онкологічних захворювань, ці лікарські засоби за умови, що вони зареєстровані в Сполучених Штатах Америки або в Європейському Союзі, можуть проходити реєстрацію в Україні за спрощеною процедурою. Чому Євросоюз і Сполучені Штати? Тому що це країни, об’єднання, в яких найбільш жорсткі умови допуску до лікування щодо лікарських препаратів. Що значить спрощена процедура? Спрощена процедура полягає по суті в тому, що орган, який відповідальний за реєстрацію препаратів, він повинен буде тільки перевіряти, щоб цей препарат дійсно був зареєстрований в цих країнах, а також перевірити наявність найнеобхідніших документів, тобто інструкцію для споживача на українській мові, упаковку, а також методи контролю цього препарату. Впродовж 7 днів компетентний орган має прийняти рішення про допуск, про реєстрацію препарату або про відмову в реєстрації. І відмовою в реєстрації може бути тільки неповний пакет документів або недостовірна інформація в цьому пакеті документів. Ще одна норма даного закону стосується препаратів, спрямованих на лікування орфанних захворювань. Ми нещодавно приймали законопроект на цю тему. Тому тут детально зупинятися не буду. Скажу лише, що знову-таки в Євросоюзі і в Сполучених Штатах прийнята практика, що препарати, які призначаються для лікування орфанних захворювань, вони вносяться в спеціальні.
Дайте можливість завершити вступ.
Дякую. вносяться в спеціальний окремий список і можуть застосовуватися без реєстрації, оскільки вони, як правило, є безальтернативними і життєво, дійсно життєво важливими для пацієнтів. Що ми отримаємо в результаті прийняття цього законопроекту? Ми отримаємо те, що в Україну почнуть надходити ті препарати, які до сьогоднішнього дня не надходили для лікування тяжкохворих пацієнтів через якраз складнощі і бюрократичну процедуру в Україні. Ми отримаємо ці препарати, наші пацієнти отримають. А також ми отримаємо збільшення надходжень препаратів найменувань препаратів, які спрямовані на лікування тяжких і соціально небезпечних недуг, ми отримаємо збільшення конкуренції між виробниками цих препаратів і автоматично зниження цін для споживачів. Законопроект був підготовлений представниками шести фракцій нашого парламенту, проголосований Комітетом з питань охорони здоров’я і рекомендований для прийняття за основу. Прошу Верховної Ради теж підтримати цю пропозицію. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися для обговорення цього питання. Народний депутат Марцінків, фракція "Свобода".
Прошу передати слово Руслану Зелику.
Прошу включити мікрофон Руслана Зелика.
Руслан Зелик, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановне товариство! Як людина, яка має вищу медичну освіту, я розумію, що та ситуація, яка склалася сьогодні з захворюванням на туберкульоз, на СНІД, на захворювання, яке називається "вірусні гепатити", воно потребує доброго лікування, доброго і якісного препарату, який може запобігти тому, що ота епідемія, яка сьогодні є з туберкульозом в Україні, СНІДом, вона може припинятися. Ми будемо голосувати за цей законопроект і пропонуємо його прийняти за основу. Єдине, що хочу сказати, що внаслідок того, що ми спрощуємо процедуру реєстрації лікарських препаратів, які зареєстровані в Сполучених Штатах та в Європейському Союзі, які дійсно проходять якісну сертифікацію, які є добрі і корисні для хворих. Єдине, що наші вітчизняні підприємства також виробляють ліцензійні препарати. Тому, якщо ми спрощуємо систему реєстрації іноземного препарату, іноземного виробника, тому й наші підприємства знаходяться в нерівних умовах з іноземними підприємствами. Тому рахуємо, що обов’язково потрібно спрощувати ліцензування тих препаратів, які не виробляються на наших підприємствах, які можуть просто зникати фізично. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Ващук.
Шановні колеги, я думаю, що ми всі можемо лише подякувати авторам за ініціативу. Закон хороший. Наша депутатська група його, звичайно, підтримає. Але в мене є кілька запитань. Перше. Наскільки все-таки і яким органом у міністерстві охорони здоров’я? Чи це фармацевтичним якимось найвищим органом буде контролюватися наскільки цей препарат є дійсно таким, як написано в анотації? Ми всі пам’ятаємо, як велися наші українські хворі на такий препарат, який називався навіть іменем нашої держави, "Україн", виготовлявся за ліцензією, а все в кінці прийшло до того, що він ніяк не діє і люди, які онкохворі тратили скажено великі кошти, а препарат не діяв. Чи дійсно це буде відповідати тій рекламі і цій інструкції, яка є? Я розумію, що ліцензування це дуже дорого, бо воно випробування передбачає. Це великі затрати і велика частина часу, але все-таки мінімальний контроль достовірності, відповідності якості має бути обов’язково. І це особливо стосується препаратів, які ідуть і для онкології, які є обезболюючі і які містять наркотичні речовини. Я думаю, що всі розуміють чому. В першому читанні за закон ми маємо проголосувати. А далі поставити оці запобіжники. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, слово надається Розенку, фракція "УДАР".
Прошу передати слово Сергію Капліну.
Будь ласка, мікрофон народного депутата Капліна включіть.
Сергій Каплін, фракція "УДАР Віталія Кличка", Полтавщина, 144 виборчий округ. Очевидно, що наша політична сила підтримує цей законопроект. Але, разом з тим, я б хотів звернутися особисто до вас, пане виконуючий обов’язки Президента України, з офіційним зверненням і прошу вважати мій виступ депутатським запитом. Під час обговорення цього законопроекту мені зателефонувало кілька простих громадян, до речі, з різних регіонів України, в тому числі і зі Сходу, і попросили перевірити мережу аптек, де в останній час суттєво зросли ціни, причому в кілька разів, на основні медикаменти, які купують прості українські громадяни, в основному пенсіонери. Люди не розуміють, чому за один тиждень, наприклад, пластир, який коштував 2 гривні 98 копійок, почав коштувати 12 гривень. Люди запитують: "У нас що, долар, курс гривні - 40 гривень за 1 долар? Він що, у нас на 400 відсотків зріс?" Це перше. Друге. Ми сьогодні, в цей надзвичайно складний час, коли ми шукаємо підтримки українських громадян, повинні подбати про їх здоров’я. І я звертаюсь до вас, пане виконуючий обов’язки Президента, щоби ви дали доручення Генеральній прокуратурі, усім перевіряючим, контролюючим органам встановити порядок у цьому секторі і захистити простих громадян і гаманці від цього аптечного мафіозного геноциду. Дякую.
Давайте оформимо це протокольним дорученням Кабінету Міністрів, Прем’єр-міністру особисто: щодо відповідальності за цінову політику в питаннях забезпечення громадян лікарськими засобами. Прошу оформити це доручення. Шановні колеги! У нас останній виступаючий при обговоренні питання – Курпіль народний депутат, фракція "Батьківщина".
Прошу передати, прошу передати слово Роману Ілику.
Будь ласка, включіть мікрофон Романа Ілика.
Роман Ілик, фракція "Батьківщина", 121 виборчий округ, Дрогоббичина. Шановний головуючий, шановні колеги депутати! Законопроект 3818 заслуговує на те, щоб його підтримати за основу. Він потребує суттєвого доопрацювання. Але водночас він справді дає можливість ефективно, а головне - швидко забезпечувати лікарськими засобами всіх хворих в Україні. Щодо спрощеної реєстрації лікарськими засобами. Я думаю, ця процедура повинна бути спрощена, як вона є спрощена в багатьох країнах, зокрема в Грузії і в інших, які проходили швидке, а саме головне – ефективне реформування. Зрозуміло, що це питання буде натикатися на супротив лобістів фармринку і гальмуватися в тому числі і в сесійному залі. Водночас я думаю, що нам сьогодні треба терміново робити кроки для того, щоб Кабінет Міністрів вносив в зал законопроект щодо врегулювання цін на фармринку. Оскільки ліки, які в Україні і так були дорожчі на 30-50 відсотків порівняно з іншими країнами ЄС, і зокрема навіть в Росії і Білорусії, сьогодні вже стали дорожчими в 2, а то і в 3 рази. Зрозуміло, що це суттєвий чинник, який впливає на те, на купівельну спроможність населення в Україні. І тому я думаю, що це надважливе питання, яке сьогодні Кабінет Міністрів України повинен розглянути як найперший і відповідний законопроект внести до стін парламенту. Щодо законопроекту. Є ще зареєстрована Постанова 3818-п, в якій йдеться, від комітету, про те, щоб цей законопроект був прийнятий за основу. Тому ми будемо.
Зрозуміла пропозиція: підтримати проект. Верховна Рада зможе визначитися щодо цього проекту під час голосування. Шановні колеги, переходимо до наступного проекту Закону – про внесення змін до статті 13 Закону "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" щодо надання пільг на отримання освіти особами, батьки яких є військовослужбовцями. Будь ласка, народний депутат Кузьмук Олександр Іванович доповідає закон, реєстраційний номер якого 2246.
Високодостойні колеги! Майже рік тому народними депутатами Шипком і Кузьмуком був поданий цей законопроект. І трагічні події сьогоднішнього дня нашої держави підтвердили його необхідність і справедливість. Метою цього проекту є встановлення на законодавчому рівні права позаконкурсного зарахування за особистим вибором спеціальності до державних комунальних вищих та професійно-технічних навчальних закладів для навчання за рахунок коштів державного і місцевих бюджетів для осіб, у яких один із батьків був військовослужбовцем, який загинув чи пропав без вісті при виконанні ним обов’язків військової служби. Також пропонується надати право користуватися переважним правом зарахування до військових ліцеїв, ліцеїв з посиленою військово-фізичною підготовкою, до вищих військових навчальних закладів та вищих навчальних закладів, які мають військові навчальні підрозділи за умов успішного складання іспитів та відповідності іншим вимогам наступних категорій осіб. Законопроект підтримався без зауважень Міністерством оборони, Міністерством соціальної політики, Міністерством інфраструктури, адміністрацією Державної прикордонної служби, адміністрацією Державної спеціальної служби транспорту, Головним управлінням внутрішніх військ, Управлінням державної охорони і таке інше. Автори законопроекту вважають, що його прийняття сприятиме і підвищенню престижності військової служби.
Дайте можливість завершити.
та рівню соціального захисту військовослужбовців і членів їх сімей. Прошу вас підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, від Комітету виступає голова підкомітету з питань національної оборони, національної безпеки і оборони Гриневецький Сергій Рафаїлович. Будь ласка.
Шановні колеги, відповідно до доручення Верховної Ради комітет на своєму засіданні розглянув законопроект колег Кузьмука і Шипка за номером 2246. Як вище було зазначено, законопроект розроблено з метою надання переважного, підкреслюю, права на зарахування до відповідних військових навчальних закладів особам, у яких один з батьків є військовослужбовцем, та позаконкурсного зарахування до державних і комунальних вищих та професійно-технічних навчальних закладів для навчання за рахунок коштів державного і місцевих бюджетів, у яких один з батьків був військовослужбовцем, який загинув чи пропав безвісті при виконанні ним обов’язків військової служби. Реалізація цього проекту закону, на думку авторів, не потребує додаткових витрат з державного бюджету. При обговоренні законопроекту в Комітеті з питань національної безпеки і оборони комітет погодився з пропозиціями Міністерства оборони України і інших державних органів про підтримку законодавчої ініціативи і більшістю голосів прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я прошу записатися для обговорення цього питання. Слово надається народному депутату Мирному.
Прошу передати слово Юрію Сиротюку.
Будь ласка, включіть мікрофон.
Юрій Сиротюк, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Хотів би зазначити, що комітет розглянув цей законопроект ще 16 квітня 2013 року і, незалежно від політичних уподобань, партійної приналежності, більшістю голосів підтримав цей законопроект. І якби не ці складні події, напевно, що ми би довго не підійшли до його розгляду. Тому я вважаю, що цей законопроект мав би, я переконаний, мав би бути розглянутий в першому читанні. Український парламент повинен забезпечити усю необхідну допомогу українським військовослужбовцям, їхнім родинам, їхнім дітям, для того,щоби наша армія почувала себе захищеною і спокійно виконувала свій обов’язок по захисту Батьківщини. Фракція Всеукраїнське об’єднання "Свобода" голосуватиме за цей законопроект. Слава Україні!
Народний депутат Пилипенко, "Економічний розвиток", будь ласка.
Дякую, пане Голово! Група "Економічний розвиток", Пилипенко, Полтавщина. Наша група у повному складі одностайно підтримує законопроект нашого колеги Олександра Івановича Кузьмука. Дійсно, рік тому, коли він вносився, ніхто не знав, що його розгляд буде настільки актуальним сьогодні. Я хочу лише нагадати, буквально два слова для тих, хто сьогодні дивиться пленарне засідання і слухає нас по радіо, що проектом надається право дітям військовослужбовців, які загинули або пропали безвісти у зв’язку із виконанням своїх військових обов’язків, переважне право на конкурсний вступ до вищих навчальних закладів за власним вибором, у строк не пізніше ніж 3 роки з дня отримання загальної середньої освіти. І, на думку нашої групи, цілком справедливим є надання такої можливості дітям, чиї батьки сьогодні віддають своє життя на благо української держави, захищаючи її територіальну цілісність. Єдине, чого нам хочеться сподіватися, всім народним депутатам, не лише нашій групі, всім, щоб кількість військовослужбовців, які віддають життя за територіальну цілісність України, вона не була великою, і такі випадки все-таки були поодинокими. Дякую.
Дякую. Народний депутат Яворівський.
Мій колега Володимир Ар’єв настільки сильно хоче виступити, що в мене немає сили йому відмовити. Я передаю йому слово.
Будь ласка, Володимир Ар’єв, будь ласка.
Шановний Голово, шановні присутні! Я, звичайно, підтримаю цей законопроект і весь пакет, який запропонований сьогодні нам на розгляд. Але є практичні питання. Учора до мене підійшла дружина одного із мобілізованих резервістів і сказала, що його звільнили з роботи протягом того часу, коли він перебував у військах. І в даному разі я навіть можу назвати структуру, яка це звільнила,– це Київське відділення компанії "Укртелеком". Ми, наскільки я пам’ятаю, приймали законодавство, яке забороняло звільняти військовослужбовців, мобілізованих на службу під час термінової мобілізації резервістів. І в даному разі грубо порушується українське законодавство. Я хочу звернутися до вас, Олександр Валентинович як до Головнокомандувача. Прошу, дайте, будь ласка, відповідне доручення Генеральному прокурору України перевіряти дуже ретельно всі сигнали, будь-яку інформацію про звільнення мобілізованих військовослужбовців. Тому що люди, які приходять на умови далеко не кращі, яких годують просто, вибачте, салом і водою, і трошки дають іноді гречаної каші, які живуть і віддають свій борг Батьківщині, в дуже складних умовах вони живуть, вони гідні того, щоб були захищені державою і від свавілля роботодавців. В даному разі це наш спільний борг перед ними. І ще один момент. Нам дуже варто увагу звернути на те, що гроші, які надходять на рахунки коштів по телефону 565, досі не розблоковані казначейством і вони не використовуються, а армія потребує термінового переобладнання. Зверніть, будь ласка, давайте звернемо увагу і на це. Я вас дуже прошу, Олександре Валентиновичу, як Головнокомандувача це зробити. Дякую.
Шановні колеги, що стосується грошей. Вони розблоковані і звіт навіть за їх використання повинен зараз, найближчим часом бути надрукований Міністерством оборони. Що стосується цього питання, я прошу оформити його як протокольне доручення Генеральній прокуратурі: терміново вжити заходи щодо недопущення порушення закону, в тому числі відповідальності того керівника, який підписав таке звільнення. Ми не будемо залишати поза увагою такі кричущі факти, і відповідальність цих керівників буде. Шановні колеги, ми обговорили це питання, і я сподіваюсь, що коли Верховна Рада буде приймати рішення, всі фракції підтримають голосуванням прийняття цього проекту Закону. Наступний закон - 2277. Автори і комітет просять зняти з розгляду. І ми зараз розглядаємо закон 4402: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб" (щодо підвищення мінімального розміру пенсії членам сімей військовослужбовців у разі втрати годувальника). Доповідає автор закону Міщенко Сергій Григорович. Будь ласка.
Сергій Міщенко, 98 округ Київщина. Шановні колеги, громадяни України, на ваш розгляд поданий законопроект, яким підвищується загиблим військовослужбовцям пенсія. І я пропоную дуже простий вихід з цього, хоча, я впевнений, що цього недостатньо, але це перший крок, щоб дійсно тим людям, які загинули у військовий чи мирний час, надати родинам з втратою годувальника можливість хоч трохи коштів для того, щоб можна було існувати. Хоча знову хочу нагадати, що сьогодні це 949 гривень, це не може бути менше цього розміру пенсії за втратою годувальника. Але, якщо взяти молодший склад військовослужбовців, а це рядові сержанти і старшини, то взяти їх заробітну платню, їх премії, таке все інше, то у них виходить з 35-відсотковою надбавкою, яку по постанові Кабінету Міністрів надається біля цього мінімального розміру. Ми так вирахували одного старшину, його всі можливі надбавки, що в нього вийшло не 949, а 930. Зрозуміло, що він буде отримувати мінімальну пенсію 949. Тому я пропоную збільшити її, щоб вона була не нижче двох визначених законів розміру прожиткового мінімуму, це 1 тисяча 898 гривень. Знову ж кажу, що це не та сума грошей, яку сім’я повинна отримувати.
Дайте завершити.
втратою годувальника. Але я знову хочу повторити, що це перший крок до того, що те, що держава про таких людей буде дбати. Дякую.
Дякую, Сергій Григорович. Шановні колеги, слово надається від комітету Гриневецькому Сергію Рафаїловичу, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, законопроект розроблено з метою підвищення мінімального розміру пенсій членам сімей військовослужбовців в разі втрати годувальника та утвердження соціальної справедливості з боку держави щодо цих громадян. Зокрема, пропонується збільшити цей розмір з одного до двох визначених законом розмірів прожиткових мінімумів для осіб, які втратили працездатність. Реалізація цього проекту закону, на думку його автора, потребує додаткових витрат з Державного бюджету України в розмірі 71,5 мільйона гривень щорічно. Проект Закону підтримується Міністерством оборони України. Головне науково-експертне управління звертає увагу на те, що потребує уточнення дата набрання чинності законом: з моменту його прийняття, - оскільки закони України або їх окремі положення, які впливають на показники бюджету, зменшують надходження бюджету або збільшують витрати бюджету, приймаються після 15 липня року, що передує плановому, вводяться в дію не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим. Наукові експерти вважають, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з врахуванням висловленого до нього зауваження. Комітет також підтримує цю пропозицію.
Дякую. Шановні колеги, мені здається, що позиція зрозуміла і комітету, і автора. Не потребує обговорення? Потребує підтримки, так чи ні? Я сподіваюсь, коли будемо голосувати, всі фракції підтримають цей проект. Уряд хоче сказати? Будь ласка, включіть мікрофон уряду.
Від Міністерства соціальної політики Іванкевич Віктор Ігорович, заступник міністра. Наша позиція наступна, що має зростати не розмір мінімальної пенсії, який сьогодні обмежується, а має фактично зростати грошове утримання. І я хотів дати уточнення: в розрахунку на рік це 907,7 мільйона гривень.
Я не думаю, що у вас точні цифри, ви навіть не розумієте, про що йдеться. Йдеться про пенсію загиблих під час виконання своїх службових обов’язків, при втраті годувальника, тобто йдеться про тих, хто віддав своє життя за Україну. Ви по року уже порахували, скільки у нас загине людей в Україні?
Це не тільки мова йде про тих, хто віддав своє життя, а хто і по втраті годувальника в будь-якій іншій ситуації, в тому числі це ті люди, які вийшли на пенсію, вони коли помирають, то по втраті годувальника має право один із членів сім’ї отримувати його пенсію.
Я думаю, що під час другого. Почули вашу позицію. Під час другого читання ми чітко сфокусуємо позицію щодо утримання грошового і щодо збільшення пенсій саме тих, хто загинув, захищаючи Батьківщину, і саме для їх родин. Тому, я думаю, тут чітко ми повинні визначитись, шановні колеги, під час уже доопрацювання закону. Наступне питання, шановні народні депутати - 3614, 3614-1: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про розвиток і державну підтримку малого і середнього підприємництва в Україні". Два закони, я би просив, щоб автори зразу їх доповіли і ми при необхідності разом ці два закони обговорили. Будь ласка, Олег Григорович Лукашук.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Народний депутат України Лукашук Олег Григорович, 187 виборчий округ, місто Хмельницький, "Батьківщина". Проект закону України про внесення змін до Закону України "Про розвиток та державну підтримку малого і середнього підприємництва в України (реєстраційний номер 3614) розроблено за безпосередньої участі представників підприємницької громадськості. Зокрема, законопроект узагальнює частину пропозицій, висловлених підприємствами, підприємцями міста Хмельницького на з’їзді малого та середнього бізнесу в Україні, що відбувся 30 травня 2013 року. Проектом закону пропонується не застосовувати обмеження щодо надання державної підтримки до суб’єктів малого і середнього підприємництва, які надають орендно-житлові приміщення площею понад 100 квадратних метрів та нежитлові приміщення понад 300 квадратних метрів. Зазначені обмеження не поширюються також на суб’єктів малого і середнього підприємництва, заборгованість яких перед бюджетом, Пенсійними і соціальними фондами виникла внаслідок форс-мажорних обставин. Законопроект визначає щорічний загальний обсяг фінансової підтримки з державного бюджету суб’єктам малого і середнього підприємництва та об’єктам її інфраструктури. Він складатиме не менше одного відсотка від загального обсягу видатків загального фонду Держбюджету і місцевих бюджетів, що пропорційно розподіляється між адміністративно-територіальними одиницями у порядку та спосіб, визначений урядом. Крім цього, проект закону відносить до об’єктів інфраструктури підтримки малого і середнього підприємництва зони експертної переробки та виробництва, а також пропонує надавати суб’єктам малого і середнього підприємництва експорт. державну підтримку шляхом забезпечення діяльності цих зон.
Дайте завершити виступ.
виробничих програм по імпортозаміщенню. Водночас пропонується деталізувати, що інформаційна державна підтримка щодо створення і забезпечення функціональних регіональних і місцевих інформаційних систем стосується також друкованих та електронних засобів масової інформації. Пропоную прийняти законопроект у першому читанні та за основу. Комітет визначився і пропонує прийняти в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, слово надається автору альтернативного закону Павловському Андрію Михайловичу.
Андрій Павловський, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Шановні співвітчизники! Рік тому набув чинності Закон "Про розвиток та державну підтримку малого та середнього підприємництва", але, на жаль, багато положень цього законопроекту практично так і не реалізовано. Тому пропонується до вашої уваги законопроект, який пропонує, зокрема, зняття надмірних обмежень, посилення інфраструктури, фінансової підтримки малого і середнього підприємництва, інформаційної його підтримки. Пропонується внести зміни до деяких статей цього законопроекту. І у мене теж, як пропонував Олег Лукашук, пропонується, щоби не менше 1,1 від загального обсягу видатків загального фонду Державного бюджету йшло на підтримку малого і середнього підприємництва. Тому з урахуванням того, що саме на малий і середній бізнес зараз треба нам робити ставку, підтримувати його і це виведе нашу Україну з економічної кризи за прикладом багатьох європейських країн, прошу підтримати обидва законопроекти. Дякую вам за увагу. Хочу зазначити, що мій законопроект погоджений з Асоціацією малого та середнього бізнесу. Дякую вам.
Дякую. Шановні колеги, є бажання обговорити це питання? Нема бажання. Добре. Від комітету? Будь ласка, від комітету. Кужель Олександра Володимирівна
Шановні колеги, я розумію бажання і відгук серця моїх колег і пана Лукашука, і пана Павловського з Бригинцем, які розуміють, наскільки важливо зараз робити кроки державні в частині підтримки малого, середнього бізнесу. Хочу вам доповісти, шановні мої колеги, що на Комітеті Верховної Ради з питань підприємництва ми буквально два тижні тому заслухали дуже серйозне наукове дослідження в частині тої важливої ролі малого, середнього бізнесу, яке воно зараз відіграває в країні. І хочу вам сказати ті цифри, які будуть до вас дуже здивовані. Бо уряди всі, за всі роки незалежності відносяться до малого, середнього бізнесу, як до тої мухи, яка їм заважає спокійно працювати з олігархами. Але, шановні мої, рідні. За 2012 рік в статистиці показано, що 50 відсотків від сплачених податків в країні сплачує малий і середній бізнес. А в ПДВ – 60 відсотків. І я хочу, щоб ми всі зрозуміли, наскільки будь-які кроки, які держава робить для становлення малого, середнього бізнесу, є важливішими іноді, ніж соціальна політика. Можу привести приклад. В Америці після очередного тайфуну уряд вирішував, кому надати гроші: постраждалим громадянам або бізнесу. І вирішив надати бізнесу. І вже через три місяці він отримав на кожний вкладений долар - три долари до бюджету. Я говорю для того, щоб ви зрозуміли, наскільки важливий кожен законопроект, який подають Верховній Раді наші колеги щодо підтримки цього сектору економіки. Але від комітету хочу вам сказати, в найближчий тиждень ми подамо ґрунтовний новий законопроект щодо державної підтримки малого-середнього бізнесу. Це є колективна робота комітету.
Дайте завершити.
колективна робота Комітету з підприємництва разом з громадськими організаціями. А в даному випадку ці два законопроекти є ідентичними, є дуже важливими. І думаю, можна прийняти будь-який за основу, або взяти один за основу, добавивши авторів, і це є нормальна робоча практика. Треба підтримати.
Дякуємо. Шановні колеги, я думаю, що обов’язково проголосуємо, але не зараз. Наступне питання - 2012-а: проект Закону про відкритість використання публічних коштів. Будь ласка, Головко Михайло Йосипович. А чому Михайло Йосипович не хоче доповідати? Чи ви разом будете доповідати?
Головко Михайло, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні депутати, вашій увазі пропонується законопроект 2012-а. Це законопроект, розроблений групою народних депутатів з різних політичних сил. І метою цього законопроекту є, так би мовити, оприлюднення публічних коштів - державних коштів. Законопроект має на меті запровадити новий термін: "публічні кошти". Створений єдиний веб-портал для щоквартального оприлюднення інформації про використання цих коштів розпорядниками та одержувачами коштів: державних і місцевих бюджетів, суб’єктів господарювання державної і комунальної власності, фондів загальнообов’язкового державного страхування і органів Пенсійного фонду України. Встановити адміністративну відповідальність за порушення обов’язку оприлюднення зазначеної інформації, внести зміни до законів України про здійснення державних закупівель та про особливості здійснення закупівель в окремих сферах господарської діяльності. Законопроект, у разі його прийняття, матиме вплив на показники в державному бюджеті. Тобто слід мати на увазі: в разі прийняття, відповідно до закону, 15 липня 2014 року він має, вводиться в дію раніше 1 січня 2015 року. А в разі прийняття після 15 липня – не раніше 1 січня 2015 року. Як зазначається у висновках Комітету з питань бюджету від 16 липня 2013 року, відносини, що виникають зокрема у процесі використання бюджетних коштів, звітування про їх використання та контроль за дотриманням бюджетного законодавства є виключно предметом регулювання Бюджетного кодексу України. У зв’язку з цим, Комітет з бюджету у висновку від 16 липня 2013 року вказує на неузгодженість деяких, законопроекту 2012-а з вимогами зазначеного кодексу та наголошує на тому, що відповідно до цих вимог питання щодо оприлюднення інформації про використання бюджетних коштів є виключно предметом врегулювання бюджетного законодавства. Водночас Бюджетний кодекс України не містить вимог щодо. коштів державних та комунальних підприємств до бюджетних коштів. І відповідно до цих вони поширюються, вимоги цього кодексу, щодо порядку оприлюднення інформації про напрямки їх використання. Тому такий.
Зрозуміла позиція. Дякуємо. Голові комітету, будь ласка, Миколі Володимировичу Томенку надаємо слово.
Шановні колеги, цей законопроект підготовлений групою народних депутатів, що представляють більшість фракції, є актуалізований тим, що ми рухаємося сьогодні, всі готові до необхідності максимального відкриття використання публічних коштів. Але я продовжую наполягати на тому, що ми повинні тут іти двома шляхами. Перший шлях – це перевірка використання державних або, як в законі тут формулюється, публічних коштів за попередній період. Бо ми щось з вами забули всі резонансні справи, і громадяни запитують нас, що ми назвали якісь загальні цифри, які були розкрадені, украдені, але щось поки що жодної кримінальної справи не завершено і ніхто не сидить на лаві підсудних. Може це якісь неіснуючі кошти розкладалися? Я вас проінформую, що ми два роки нашу постанову із Сергієм Міщенком про те, щоби хоча би один раз послухати, як використовувалися державні кошти по Євро, так у нас руки і не дійшли. Ми розповідаємо. Ви знаєте, що сьогодні будівельні компанії гроші не отримали за Євро? У Києві не отримали будівельні компанії, у Львові не отримали будівельні компанії за Євро. Тому що все відкрили, стрічки перерізали, а люди гроші ще не отримали. Про Шевченка готувалися так серйозно до 200 років з дня народження, що скільки розкрали, що невідомо ще скільки будемо ми повертати тоді. Тому одна позиція – перевірка. Друга позиція – подальше недопущення. Тому даний законопроект дає можливість максимально контролювати по ходу, як тільки ці кошти використовується, хто виграв тендер, який річний план, яка позиція, яке використання. Водночас є тут кілька моментів. Очевидно, законопроект треба переносити буде голосувати в першому читанні, подивитися, погодити терміни. Тут "публічні кошти" ми вживаємо в законі "державні кошти". Є позиція, коли він набуде чинність: очевидно, вже з 1 січня 2015 року. За будь-яких обставин, законопроект демократичний і його треба буде голосувати, як тільки зберемося в залі.
Дякую за інформацію. Я зрозумів, що весь парламент хоче підтримати цей закон. Шановні колеги, зараз, можливо, зірковий час Міщенка Сергія Григоровича, тому що ми якраз підійшли, я прошу заслухати, зразу щоб він доповів 2 закони: про внесення змін, зокрема, до законодавчих актів щодо оформлення спадщини і про внесення змін до Податкового кодексу України (щодо оподаткування спадщини). Зразу два закони дамо можливість йому доповісти. Що, голосуємо зразу? Будь ласка.
Сергій Міщенко, 98 округ, Київщина. Ну, нарешті за 5 з половиною років, може, сьогодні обговоримо, а на наступному тижні проголосуємо. Я, по-перше, хочу подякувати всім фракціям, які підтримують цей законопроект, які на кожній Погоджувальній раді дійсно ставили питання, щоб його поставити. І сьогодні, на жаль, голосувати ми не зможемо, але, надіюсь, що все-таки проголосуємо. Я вдячний міністру юстиції Петренку, що він зразу ж на посаді не корпоративні інтереси Міністерства юстиції захищає, а дійсно хоче змінити на краще життя людей для того, щоб вони зі свого сімейного карману не витрачали тисячі і тисячі гривень. Переходячи до законопроекту. Сьогодні вам всім роздана таблиця. Дві позиції, які були узгоджені зі всіма фракціями, з Міністерством юстиції, де ми нашли консенсус і де на папері у нас є голоси для прийняття цього законопроекту. Перша позиція – це те, що нарешті громадяни, які вступають у спадщину, отримують спадщину, це першої черги спадкоємців, другої черги спадкоємців і ті, які спадкують майно за правом представлення, не повинні будуть іти до оцінщиків і оцінювати своє майно. Хто до них відноситься, щоб наші громадяни знали. Це, по-перше, діти, подружжя, батьки. Це перша черга. Друга черга: рідні брати, сестри, баба дід. І спадкування за правом представлення – це.
Дайте можливість завершити. І зразу ж другий закон.
Да, це онуки і правнуки. Це зразу ж він вступає в силу, ми погодили, і зразу ці норми будуть діяти. Друга складова – це те, що у людини буде альтернатива, чи йти до нотаріуса, чи йти в сільраду до голови сільради. Ці позиції будуть, з домовленістю з деякими фракціями і з Міністерством юстиції, і в цьому логіка є, вступлять з 1 січня 2016 року. Чому? Тому що немає сенсу зараз навчати голів сільрад, які будуть переобиратися в 2015 році. Тому що ви знаєте, що стажування на нотаріуса, необхідно щоб він вчиняв ці нотаріальні дії, зараз відбувається у нас на протязі року. Тому і треба ж навчити голів сільрад, уповноважених осіб, для того щоб вони мали право вчиняти ці дії. Тому новий склад голів сільрад - будуть навчатися, будуть відповідні архіви утворені, збереження цих нотаріальних справ про спадщину, і після цього вони вже будуть уже, як альтернатива, вчиняти ці нотаріальні дії. Тому в людини є вибір: чи до нотаріуса, чи до голови сільради. Але саме головне, що зразу після прийняття цього закону, незалежно від того: живеш ти в місті, чи в селі, - ти як спадкоємець, яких я перерахував, не будеш іти до оцінщика оцінювати майно. Другий законопроект, який наступним стоїть, говорить про наступне, що якщо ми цей, перший, приймемо, то зрозуміло, що там, де немає оцінки, немає, з чого брати податок. На сьогоднішній день для першої черги спадкоємців - нульова ставка, тому ми запроваджуємо наступним законом таку ж нульову ставку для тих категорій - другої черги і онуків - теж нульову ставку. І я погодився з рекомендаціями профільного комітету і групи економічного розвитку про те, що з цього законопроекту, щоб ми його зразу прийняли за основу і в цілому, вилучити норму відносно подарунків, щоб вони залишалися оподатковуватися таким же чином, як і зараз. Тоді він буде стосуватися тільки оподаткування спадщини і більше нічого, і тоді ми в змозі зразу прийняти його в цілому. Тому надіюсь, що на наступному сесійному тижні чи коли ми будемо збиратися, ми ці два закони приймемо і нарешті зробимо для наших громадян величезну користь. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є бажання обговорити це питання? Є бажання? Раз є бажання, давайте запишемось. За скороченою процедурою. Будь ласка. Будь ласка, слово надається народному депутату Вітіву.
Прошу передати Фурману.
Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Фурмана. Ми продовжимо роботу до завершення розгляду цього питання.
Олексій Фурман, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Взагалі, товариство, це є дуже логічним, що ми об’єднали обговорення закону 4281 і 0985 в одне. Що стосується законопроекту 4281, то він повністю, в такому вигляді ми його можемо підтримувати. Тому що саме під час мого перебування на Вінниччині і проведення зустрічі з виборцями постійно піднімається питання, особливо в сільській місцевості, щодо непомірних платежів за оформлення батьківської спадщини. Для того, щоб здійснити оформлення спадкових прав у нотаріуса на будинок у селі, необхідно сплатити податку із доходів фізичних осіб у декілька разів більше, ніж вартість самого будинку. І виходить парадоксальна ситуація, що власник сам у себе купує фактично будинок, тому 70 відсотків саме спадщин не є оформлені. Більше того, частина майна взагалі не проінвентаризована та на нього не зареєстровано право власності, що утрудняє оформлення спадкових прав. Тому цей законопроект, 428) необхідно підтримати. А що стосується законопроекту 0985, то, безперечно, він дуже потрібний, він сьогодні на часі, тому що ми знаємо, що жителі сільських місцевостей за декілька днів вночі займають чергу до районного нотаріуса, для того щоб оформити саме своє майно. Однак, на моє переконання, прийняття в такому вигляді воно викличе великі труднощі з його реалізацію на практиці, так як видача свідоцтва про право на спадщину буде здійснюватися, як в законі написано, уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування. Як правило, це секретар сільської ради, при цьому такі повноваження секретаря містять підгрунття для корупційних ризиків, оскільки законом не встановлено жодних кваліфікаційних вимог до такої особи. Тому такими фахівцями мають бути особи, які мають юридичну освіту, адже необхідно надати юридичну оцінку документам, які подаються на оформлення спадщини. Це по-перше. А, по-друге, також потрібно мати знання щодо роботи.
Дайте можливість завершити.
роботи множинних реєстрів, тобто щоб в подальшому зареєструвати право власності на спадщину. З цього випливає, що в сільській, селищній раді додатково має бути введено до штатного розпису посади особи, що відповідає за роботу із оформленням спадщини, яка повинна мати певну юридичну освіту. Тому, товариство, я пропоную це врахувати і приймати цей закон. Дякую за увагу. ([[Оплески]])
Дякую. Будь ласка, народний депутат Томенко. Для стенограми я фіксую: були бурні оплески. Будь ласка.
Я знаю як мінімум трьох народних депутатів, які палко вболівали за цю справу, зокрема Сергія Міщенка, Миколу Томенка і Володимира Яворівського. І в мене немає жодних підстав, щоб не передати слово моєму колезі Володимиру Яворівському, який обґрунтує нашу позицію.
Будь ласка, включіть мікрофон, Володимира Яворівського.
Мій колега Микола Томенко забув назвати ім’я Івана Григоровича ще, обов’язково, так що я додаю до цього. Ну, кажуть, той, хто бореться, може програти, той, хто не бореться, вже програв. Мені справді дуже приємно сказати про те, що Сергій Міщенко виборов цей законопроект. І він доказав, як треба боротися за законопроекти. Скільки разів його, значить, якось там обходили, дехто навіть підсміхався з цього приводу. Але справді це дуже важливий і потрібно. Його поки що маленька перемога, що це включено до порядку денного і ми обговорюємо, але остаточна перемога може бути тільки тоді, коли, звичайно, ми за цей з проголосуємо. Він, справді, дуже болючий, особливо для нашого звичайно збіднілого селянства, з його безробіттям, з його бідністю, з його безнадійністю і таке інше. Помирають батьки і дуже часто значить там чи син, якому переходить ця спадщина у першому ряду чи іноді навіть у другому ряду. Це колосальна проблема. Це поїздки, це хабарі, і обросла ця. оформлення спадщини обросло колосальними, звичайно, проблемами: і фінансовими, і моральними, і корупційними. Через те я переконаний, що цей законопроект треба підтримати обов’язково, він дуже і дуже потрібен. Я маю тільки одне, Сергію. Маю одне тільки таке застереження, я переконаний, що цим законопроектом у першу чергу скористуються навіть не наші селяни. Я ще раз кажу, ми будемо підтримувати, "Батьківщина", цей законопроект. А скористаються ті втікачі, які накивали п’ятами, і сьогодні сидять там десь по Рубльовських шосе і тому.
Дайте завершити. Про Рубльовське шосе дуже цікаво.
свої ці якісь там скажімо їхні угіддя, які там тільки-но не є, вони будуть робити все для того, щоби їх оформити і теж ні копійки. на когось іншого і ні копійки не заплатити до бюджету. Треба подумати якось як. Відповіді зараз готової не маю, зізнаюся в цьому чесно.
Будь ласка, слово надається народному депутату Пилипенку.
Дякую, пане Голово. Група "Економічний розвиток", Пилипенко, Полтавщина. Дійсно, законопроект 0985 він є, можна сказати, вистражданий в цій сесійній залі, він вже не вперше сюди вноситься, і я не пам’ятаю ще настільки гострих дискусій, які б точилися по інших законопроектах, які вносилися, ну, не знаю, 4 чи 5 мінімум разів. І на сьогодні, коли доповідав уже Сергій Григорович цей законопроект. Можна дійсно сказати, що у ньому консолідовано є позиції, міркування не тільки народних депутатів. До цього долучилося Міністерство юстиції України. І про те все, що говорили, про всі ті застереження, які повинні бути враховані, якщо ми передаємо право оформлення спадщини на село, головам сільських рад – все це, в принципі, все є враховано зараз в тілі того законопроекту, який ми сьогодні обговорюємо у другому читанні. Ті всі кваліфікаційні вимоги. Все те необхідне мінімальне, що має мати сільська рада, як така квазі-нотаріальна контора – все це передбачено у цьому законопроекті. Однозначно, що група у цій редакції законопроект буде підтримувати, оскільки він, дійсно, спростить оформлення спадщини на селі. Спростить, безперечно, для тих людей, для тих верств населення, які зараз проживають на селі. Знову ж таки, з цим законопроектом, безперечно, що пов’язаний 4281, який слухається зараз у першому читанні. Він усуває ті неузгодженості, зокрема про ту нульову ставку податку, про що говорили, що хтось не повинен сплачувати, хоча він не є у першій черзі, він не є батько чи мати. Тобто, наприклад, не резиденти, які не проживають в Україні. Саме оцей законопроект 4281, він усуває цю неузгодженість і той не резидент буде платити податок, і буде платити податок в бюджет України. Тому цей законопроект є теж важливим. Вони пов’язані і прошу їх підтримати всім залом. Дякуємо.
Дякую. Шановні колеги, хто ще наполягає на виступі? Від уряду, будь ласка. Включіть мікрофон в урядовій ложі.
Шановні народні депутати, хочу висловити деякі зауваження відносно законопроекту 4281. Я хочу звернути увагу, що в даному випадку мова іде про те, що нульова ставка на спадщину становиться не тільки на нерухоме майно і будиночки в селі. Це встановлюється нульова ставка на будь-яку спадщину, корпоративні активи, цінні бумаги, грошові кошти, і таке інше. В даному випадку, на наш погляд, поширення нульового оподаткування по передачі спадщини, створення дистанційних капіталів, ну, не є досить правильним, особливо в умовах жорсткого дефіциту фіскального. Тому ми пропонуємо все ж таки, ми не підтримуємо позицію встановлення нульової ставки. Ми погоджуємося з тим, що автор погодився вилучити нульову ставку оподаткування подарунків із цього законопроекту. Але оподаткування спадщини відносно надання особливих преференцій, наприклад, дійсно, там, де це в сільській місцевості окремий будинок і так далі, повинно вирішуватися дещо по-іншому і в інших нормах Податкового кодексу, а не шляхом встановлення нульової ставки на всі об’єкти права спадщини.
Шановні колеги, я думаю, що тут є формат. Коли ми говоримо за будинки, то це можуть бути будинки побудовані до 1990 року. Тобто я думаю, що тут є формат для того, щоб ми доопрацювали цей закон. І, дійсно, їм не скористались ті, хто має особняки і хто має акції на достатньо серйозні кошти. Тому я переконаний, що тут є, безумовно, підстава підтримати закон. Єдине, що треба не в цілому, а в першому читанні, щоб все ж таки оці нюанси прибрати, коли ми будемо в цілому його приймати. Нема заперечень, шановні колеги? Нема заперечень. Є пропозиція тоді також включити цей закон в пакет, коли ми будемо голосувати щодо прийняття рішень з обговорених питань. Шановні колеги! Я дякую всім депутатам, які мужньо сьогодні працювали, виконували свій конституційний обов’язок. Я прошу, щоб ми зафіксували всіх цих депутатів. І будемо говорити з іншими достатньо жорстко. Дякую за допомогу. Я, колеги, закриваю сесію. І оголошую, що наступне засідання Верховної Ради, пленарне засідання, вибачте, помилився, пленарне засідання сьогоднішнє закриваю. І завтра ми продовжимо нашу роботу о 10 годині. До побачення.