Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Прошу увімкнути систему "Рада". Реєструємося. [[10:01:51]] Зареєструвалося -418 У залі зареєстровано 418 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Шановні народні депутати, я в нашій залі бачу більше букетів, ніж народних депутатів, мабуть, в залі. Тому давайте, ми знаємо, що завтра у нашій державі відзначається професійне свято - День медичного працівника. Давайте від вашого імені привітаємо тих медиків професійних, які працюють народними депутатами, і без сумніву всіх тих, хто стоїть на охороні здоров’я нашого народу. Давайте так домовимось, що в честь свята ми взагалі попрацюємо без перерви сьогодні. Відповідно до статті 2.5.2 Регламенту в п’ятницю ми маємо 30 хвилин для оголошення запитів, заяв, повідомлень і пропозицій народних депутатів. Я прошу записатися народних депутатів для виголошення заяв, повідомлень і пропозицій. А я тим часом оголошу запити. Надійшли запити народних депутатів України - Юлії ТИМОШЕНКО до Президента України щодо виділення автомобіля з ручним керуванням інваліду Великої Вітчизняної війни, мешканцю Прилуцького району Чернігівської області. Прошу проголосувати щодо підтримки запиту. [[10:03:47]] За-95 Рішення не прийнято. Геннадія РУДЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо перспективи використання майна та інфраструктури військового містечка частини А-1515 у селі Матящивка Великобагатського району Полтавської області. Георгія МАНЧУЛЕНКА до Прем’єр-міністра України з приводу неналежного зберігання боєприпасів на складі ракетно-артилерійського озброєння, що знаходиться біля сіл Кам’яна та Снячив Старожинецького району Чернівецької області. Володимира ПУЗАКОВА до Прем’єр-міністра України щодо сприяння в поверненні заощаджень на проведення операції інваліду ІІ групи, учаснику Великої Вітчизняної війни. Юлії ТИМОШЕНКО до Прем’єр-міністра України з приводу неналежного пенсійного забезпечення військовослужбовців, звільнених з військової служби у різні календарні періоди. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України щодо захисту житла мешканців сіл Каїрі та Заводіївка Горностаївського району Херсонської області від берегоруйнівного впливу Каховського водосховища. Олександра ЗАДОРОЖНЬОГО до Прем’єр-міністра стосовно введення Постанови Кабінету Міністрів України про порядок здійснення любительського і спортивного рибальства” після прийняття Закону України “Про рибне господарство”. Михайла РОДІОНОВА до Прем’єр-міністра України щодо фінансування завершення будівництва консультативної поліклініки Інституту травматології та ортопедії Академії медичних наук України. Богдана КОСТИНЮКА та Юрія КЛЮЧКОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України щодо необхідності вшанування бійців Української повстанської армії при створенні Меморіального комплексу вшанування та увічнення пам’яті переможців у війні 1941-1945 років “Ратне поле”. Володимира НОВАКА до Прем’єр-міністра України щодо надзвичайної ситуації, яка склалась в Меджибізькій загальноосвітній школі Летичівського району Хмельницької області внаслідок аварійності приміщення. Групи народних депутатів [[ПХИДЕНКО, БОНДАР, КИРИЛЬЧУК та інші. Всього 6 депутатів]] до Прем’єр-міністра України щодо вдосконалення залізничного сполучення міста Луцька із врахуванням можливості заїзду поїздів далекого слідування. Володимира БОНДАРЯ до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України з приводу незадоволення відповіддю на депутатський запит щодо порушення статті 7 Бюджетного кодексу України та статті 58 Закону України “Про Державний бюджет України на 2004 рік”. Ігоря ТАРАСЮКА до Прем’єр-міністра України щодо компенсації сільгоспвиробникам Гусятинського району Тернопільської області збитків, спричинених несприятливими кліматичними умовами у 2003 році. Василя ЦУШКА до Прем’єр-міністра України стосовно вжиття заходів щодо відкриття та облаштування пунктів пропуску через кордон на ділянці транзитних доріг Олександрівка-Лісне, Лісне-Єлізаветівка в Одеській області. Миколи НОСЕНКА до Прем’єр-міністра України у зв’язку з різкою різницею вартості бланків свідоцтв про закінчення навчального закладу з робітничої професії “Водій автотранспортних засобів” та створення нерівних фінансових умов для отримання даної професії. Сергія СІНЧЕНКА до Прем’єр-міністра України з приводу порушення регіональними підрозділами Державної митної служби України Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Молдова про вільну торгівлю. Миколи НОЩЕНКА до Кабінету Міністрів України з приводу низького рівня оплати праці працівників районних судів. Георгія МАНЧУЛЕНКА до Голови Верховної Ради України, Голови Служби безпеки України з приводу порушення статті 85 Конституції України щодо затвердження загальної структури, чисельності, визначення функцій Служби безпеки України та здійснення парламентського контролю у межах, визначених Конституцією України. Миколи ТОМЕНКА до Голови Верховної Ради, глави Адміністрації Президента стосовно оприлюднення доходів керівництва Верховної Ради та Адміністрації Президента України за 2003 рік. Володимира ПУЗАКОВА до Голови Верховної Ради з приводу ситуації, що склалася навколо дитячого лікувально-профілактичного закладу "Добруджа" міста Кіровограда. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до першого віце-прем’єр-міністра, міністра фінансів стосовно пільгової оплати житлово-комунальних послуг батькам військовослужбовців, які загинули під час проходження військової служби. Володимира ЗАЙЦЯ до першого віце-прем’єр-міністра, міністра фінансів щодо надання фінансової допомоги Коростишівському міському комунальному підприємству "Водоканал". Володимира ЄЩЕНКА до Першого віце-прем’єр-міністра, Міністра фінансів України щодо повернення коштів, заборгованих банком “Україна” Тальнівському автомобільному транспортному підприємству 17137 Черкаської області. Миколи МЕЛЬНИКА до Віце-прем’єр-міністра України Івана Кириленка щодо надання дотації на селекційний розвиток тваринництва приватного сільськогосподарського підприємства “Гнатівське” Томашпільського району Вінницької області. Анатолія ГРЯЗЄВА до Віце-прем’єр-міністра України Андрія Клюєва, голови Київської міської державної адміністрації стосовно відновлення роботи молочної фабрики-кухні дитячого харчування №1 в місті Києві. Анатолія ФРАНЧУКА до Віце-прем’єр-міністра України Дмитра Табачника стосовно включення Бахчисарайського району до складу територій пріоритетного розвитку. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Віце-прем’єр-міністра України Дмитра Табачника щодо створення належних умов життя та навчання дітям-сиротам, дітям з вадами розумового розвитку в Новокиївській школі-інтернат Херсонської області. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Віце-прем’єр-міністра України Димитра Табачника щодо погашення заборгованості по заробітній платі працівникам Білоцерківського драматичного театру. Юлії ТИМОШЕНКО до Генерального прокурора України з приводу невжиття заходів та надання неправдивих відповідей на депутатський запит. Віталія ШИБКА до Генерального прокурора України з приводу невжиття заходів прокуратурою Бабушкінського району міста Дніпропетровська щодо захисту прав громадян Безлюдного та Костенко. Олексія БАБУРІНА та Юрія АРТЕМЕНКА до Генерального прокурора щодо перевірки законності дій посадових осіб податкової міліції в Орджонікідзевському районі міста Запоріжжя. Віталія ШИБКА до Генерального прокурора з приводу незаконного відчуження майна відкритого акціонерного товариства “Дніпродзержинський хлібокомбінат” та порушення прав громадян на отримання заробітної плати. Миколи КУЛЬЧИНСЬКОГО до Генерального прокурора України стосовно зловживання службовим становищем працівниками податкової адміністрації селища міського типу Чутове Полтавської області при продажі майна товариств з обмеженою відповідальністю “Асфальт” та “Агрошляхбуд” в рахунок погашення податкової заборгованості. Віктора БОРЩЕВСЬКОГО до Генерального прокурора щодо перевірки фактів злочинної діяльності групи шахраїв у місті Дніпропетровську. Степана БУЛЬБИ до Генерального прокурора стосовно звернення мешканців міста Полтави щодо захисту прав акціонерів закритого акціонерного товариства Полтавська фірма “Ворскла”. Миколи ШЕРШУНА та Валерія САМОПЛАВСЬКОГО до Генерального прокурора щодо позбавлення майна закритого акціонерного товариства “Соснівський гранкар’єр” після виходу зі складу засновників Української кооперативно-державої корпорації по агропромисловому будівництву “Украгропромбуд”. Богдана КОСТИНЮКА до Генерального прокурора у зв’язку з незадоволенням відповіддю на депутатські запити щодо порушення кримінальної справи проти голови територіальної виборчої комісії по виборах Мукачівського міського голови Юрія Перести за статтею158 Кримінального кодексу України. Володимира ЄЩЕНКА до Генерального прокурора України щодо порушення прав власників майнових і земельних паїв колективу сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю “Орловецьке” місцевою владою Городищенського району Черкаської області. групи народних депутатів [[МЕЛЬНИЧУК, МАЛИНОВСЬКИЙ, СПІВАЧУК, ГАРМАШ]] до Генерального прокурора з приводу ситуації, яка склалася у селі Яворів Волинського району Івано-Франківської області у зв’язку з незаконним користуванням землями територіальної громади відкритим акціонерним товариством “Укрнафта”. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора України, Голови Координаційного комітету по боротьбі з організованою злочинністю і корупцією при Президентові України щодо вжиття заходів стосовно неналежної перевірки співробітниками лінійного відділу міліції станції “Одеса-Головна” Одеської залізниці та прокуратури Одеської області обставин травмування членів сім’ї Грозевих внаслідок наїзду електропотягу фальсифікації протоколу огляду місця події умисного виконання судових рішень та неналежної первірки депутатського звернення. Василя ЦУШКА до Генерального прокурора України з приводу погроз та незаконних дій депутата Одеської міської ради Боюклі стосовно суб’єкта підприємницької діяльності громадянина Труміна. Володимира НОВАКА до Міністра праці та соціальної політики України щодо надання допомоги в лікуванні потерпілій від пожежі дитині –напівсироті Тетяні Мазуркевич. Бориса ТАРАСЮКА до Міністра освіти і науки України щодо звернення педагогічного колективу Вінницького державного педагогічного університету стосовно законності висування кандидата на посаду ректора. Геннадія РУДЕНКА до Міністра економіки та з питань європейської інтеграції України щодо перевірки організаційно-правової форми господарювання та фінансово-господарської діяльності “Феодосійського підприємства по забезпеченню нафтопродуктами”. Зареми КАТУШЕВОЇ до Міністра охорони здоров’я України щодо надання допомоги в лікуванні на безоплатній основі інваліду І групи, ветерану праці Крючкову, в спеціалізованому медичному закладі Автономної Республіки Крим. Раїси БОГАТИРЬОВОЇ до Міністра праці та соціальної політики України щодо стану пенсійного забезпечення колишніх працівників, які були безпосередньо зайняті на роботах з особливо шкідливими ти важкими умовами праці. Олександра ТУРЧИНОВА до Міністра внутрішніх справ України, заступника Міністра внутрішніх справ України – начальника Головного управління по боротьбі з організованою злочинністю щодо фактів зловживання службовим становищем та порушення чинного законодавства працівниками правоохоронних органів міста Києва. Євгена ЖОВТЯКА до Міністра оборони України стосовно порушення житлового законодавства та ігнорування депутатських звернень працівниками Міністерства оборони України при вирішенні питання відселення мешканців гуртожитку у військовому містечку села Гореничі Київської області. групи народних депутатів [[НАЛИВАЙКО, ГМИРЯ, ПУЗАКОВ та інші. Всього 9 депутатів]] до Міністра внутрішніх справ України щодо підтримки правоохоронних органів у боротьбі з організованою злочинністю у місті Києві. Анатолія ФРАНЧУКА до Міністра економіки та з питань європейської інтеграції України стосовно включення газифікації села Глибокий Яр Бахчисарайського району до плану капітальних вкладень на 2005 рік. Михайла ВОЛИНЦЯ до Голови Чернігівської обласної державної адміністрації щодо порушення норм чинного законодавства посадовими особами Городнянської районної державної адміністрації Чернігівської області. Андрія ПОЛІІТА до Криворіжського міського голови щодо порушення прав суб’єкта підприємницької діяльності товариства з обмеженою відповідальністю “Аторі”. Михайла РОДІОНОВА до Голови Київської міської державної адміністрації щодо покращення житлових умов багатодітної родини Миколи Кравчука. Петра САБАШУКА до Голови Державної податкової адміністрації України стосовно перевірки фактів навмисного заподіяння шкоди Державному бюджету України Запорізьким комунальним підприємством концерном “Міські теплові мережі”. Євгена ЖОВТЯКА до Голови Служби безпеки України щодо неналежного реагування Служби безпеки України на депутатські звернення, пов’язані з повідомленням про незаконний обіг наркотичної сировини у місті Василькові та навмисне створення умов у агрофірмі “Світанок” села Ковалівка Київської області для поширення макової соломки. Юрія КАРМАЗІНА до Секретаря Ради Національної безпеки і оборони України, Голови Координаційного комітету з питань боротьби з корупцією і організованою злочинністю при Президентові України, Голови Служби безпеки України щодо перевірки фактів залучення злочинних авторитетів для офіційної охорони Папи Римського Іонна Павла – ІІ, під час його візиту в Україну у 2001 році, Президента України в місті Львові, начальником Управління охорони України Строгим і колишнім начальником Управління державної автоінспекції Управління міністерства внутрішніх справ України у Львівській області Салом та внесення пропозиції про звільнення їх із відповідних підрозділів. Народного депутата КИРИЛЬЧУКА до Прем’єр-міністра України про провал організації оздоровлення дітей у Волинській області в2004 році. Запити завершено. Висвітліть, будь ласка, список, хто у нас записався. Так, будь ласка, у нас тоді залишилося ще 13, ну давайте 15 хвилин відведемо. Будь ласка, Лобода. Підготуватися Аніщуку.
Прошу слово передати Володимиру Миколайовичу Новаку.
Будь ласка, Новак.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, шановні громадяни України. 16 червня 2004 року півдев’ятого у місті Хмельницькому при виході з ліфта, коли людина відправлялася на роботу, побито двома молодими людьми секретаря Хмельницького міського комітету партії товариша Шварцмана Георгія Ісаковича. напали підло, побили залізними палками у масках, проломили череп. Довелося людину відправити у реанімацію відразу ж звідти і зробити операцію. Зараз людина знаходиться у надзвичайно важкому стані, і товариші піклуються про те, щоб підняти його на ноги. Зрозуміло те, з якою метою це зроблено. Хмельничани розцінюють цей випадок як початок виборної компанії з боку влади. Те, що цей злочин замовлено немає ніяких сумнів, як і те, хто його замовив. Розпочалися передвиборні перегони президентські. І зрозуміло, що влада не зупиниться ні перед чим. У Мукачево були залякування і кулаки. У Хмельницькому пішли у хід залізні палки та маски. Але під якими масками не ховалися злочинні обличчя, їх видно, це обличчя нинішньої влади, яка вже нічого не може протиставити тій правді, з якою ідуть комуністи до людей, крім залізних палок і масок. Саме такими методами влада намагається вплинути на хід виборів. Аргументи відомі, але фашизм, а по-іншому це назвати неможна, не пройде. Комуністів не залякати. Ми протиставляємо силі правду, правду, з якою йдемо до людей. Правду, з якою ми захищаємо й будемо захищати їх інтереси. Прошу мій виступ вважати як запит сьогодні до Генерального прокурора, до міністра внутрішніх справ. Прошу, щоб вони взяли й вимагаю, щоб вони взяли під контроль розслідування цього злочину і розцінюємо який як політичний злочин, як замовлення влади, замовлення, яке спрямовано проти комуністів, проти Комуністичної партії. Дякую за увагу.
Дякую. Замість Оніщука народний депутат Самойлик. За нею Гладій.
Катерина Самойлик, фракція Комуністичної партії України. Шановні виборці, 22 червня об 11 годині на майдані Незалежності відбудеться Всеукраїнська акція, яка проводить Всеукраїнський союз жінок трудівниць "За майбутнє дітей України". Акція під гаслом "Поверніть наших дітей з Іраку". Це я представляю якраз ту організацію, жінки якої народжують дітей і виховують для нашої з вами Батьківщини, для України, для того, щоб примножувати честь, славу нашої Батьківщини. У них немає, дійсно, у цих жінок маєтків і в нашій державі, і за кордоном, у них немає запасних аеродромів, з яких вони будуть тікати, якщо буде справедлива й нормальна влада. Вона обов’язково буде в нашій країні. Але у них є саме головне - не гаслом, а ділом, вони люблять нашу з вами Батьківщину - Україну. І я пропоную й закликаю всіх - і чоловіків, і жінок, кому небайдужа доля наших дітей, прийти 22 червня рівно об 11 годині на майдан Незалежності і сказати: "Ні війні!" Я запрошую прийти туди і жінок, які проголосували за відправку наших дітей в Ірак. Я запрошую прийти на цю акцію і представники парламентсько-урядової більшості. І тих 50 відсотків "нашистів", які також відправили наших дітей на вірну смерть для участі в кривавій бійні. Це відбудеться 22 червня в такий трагічний для нашої держави день, коли кожна сім’я знає ціну окупації, знає, скільки було зруйновано міст, сел, мільйони повішаних. І я думаю, що в цей день треба нам всім бути з цими мужніми жінками, які протестують проти нашого рішення, проти тих, які об’єдналися в коаліцію і підтримали Президента України в його намірах відправити на вірну смерть наших з вами дітей. Я ще раз хочу нагадати, ми всіх закликаємо, кому не байдуже майбутнє України і наші діти. А вам, народні депутати, хочу сказати: прийдіть і подивіться в очі цим жінкам, які дбають не за свій політичний імідж, не за свій бізнес, а дбають про те, щоб дійсно в нашій державі був мир і щоб наші діти відчували себе рідними дітьми в нашій державі, а не десь там, за кордоном. Запрошую вас 22 червня рівно об 11-й на Майдан Незалежності.
Дякую. Слово має народний депутат Гладій. Підготуватися Шершуну.
Заява фракції Народної аграрної партії України. Шановні народні депутати, шановні виборці! Як відомо, в політиці, як і в кожній сфері суспільства, є межа дозволеного, перехід а яку не просто небажаний, а вкрай небезпечний. Наша партія протягом усіх років перебування в українському політикумі послідовно і суворо дотримується цих принципів, сповідуючи толерантність і повагу до інших політичних структур як на регіональному рівні, так і в центрі. Наша фракція і партія часто свідомо в багатьох випадках йшла на поступки і не створювала конфліктних ситуацій при формуванні урядових і парламентських структур. Однак час від часу деякі політики та окремі політичні сили намагаються дестабілізувати обстановку в нашій партії, використати адміністративні важелі для своїх партійних і політичних цілей, нав’язати не лише власні вузькопартійні інтереси, а й навіть своїх ставлеників у керівні органи. Про сценарії подібних брудних проектів з боку деяких політичних структур, і, на жаль, близьких нам по парламентській і урядовій коаліції, повідомляли засоби масової інформації, а тому я не буду повторюватися. Лише зауважу, що своє негативне ставлення до спроб втручання в наші внутрішні справи висловив шостий позачерговий з’їзд партії. Така поведінка наших нібито політичних однодумців викликає особливий подив і обурення у членів нашої партії, депутатів різних рівнів на місцях, де методом тиску і шантажу розформовуються одні і створюються інші депутатські групи та об’єднання в обласних та районних на підтримку однієї політичної сили. Ми не можемо миритися також з тим, що саме адміністративними методами однієї політичної сили на місцях змінюються кадрові перестановки не за принципом професійності, а партійної приналежності. Зокрема, у такий спосіб були звільнені керівники обласних управлінь лісового господарства члени нашої партії в Чернівецькій, Закарпатській та Львівській областях. Те ж саме намагається вчинити і новопризначений губернатор на Вінниччині. Так само був знятий з роботи голова райдержадміністрації Кобелякського району Полтавської області. У Чернігівській області робилася спроба замінити голову нашої обласної партійної організації, але як делегати конференції надали цьому рішучу відсіч. Ми впевнені, що подібні факти не лише не додають авторитету тій чи іншій конкретній політичній партії, яка грубо і безтактно використовує силу виконавчої влади, а й робить певну дестабілізацію. Про яку політичну одностайність, взаємоповагу і взаємопідтримку може йти мова, якщо декларується одне, а робиться зовсім інше? Конструкція парламентської більшості і так далеко не міцна і не стабільна, і не в політичних інтересах нашої фракції розхитувати її. Тобто, ми заявляємо, якщо далі буде продовжуватися тиск на наших членів партії, то ми залишаємо право за собою вплоть до виходу з більшості. Дякую за увагу.
Так, будь ласка, Шершун. Немає Шершуна. Замість Гримі - Олійник, будь ласка. Підготуватися замість Оробця Яворівському.
Шановні колеги, рівень цивілізованості будь-якої держави визначається найперше за стабільністю, неконфліктністю міжнаціональних взаємин в її теренах. У цьому сенсі Україна, яка ніколи не страждала етноцентризмом та комплексом богообраності, ще з часів Київської Русі може слугувати всім сущим на Землі заохочувальним взірцем. Ще на зорі незалежності ми закликали один одного діяти так, аби, скажімо, євреєві жилося в Україні краще, аніж в Іраїлі, а росіянину ліпше, аніж в Росії. Сьогодні можемо засвідчити всьому світові, що цей поклик нами успішно зреалізований. Я говорю про це з гордістю, як і належиться вихованцеві шляхетного принципу інтернаціоналізму, чи то пак братолюбіє. Щоправда, захмарює мою гордість та обставина, що поки ми втілювали в життя режим найвищого благосприяння нацменшинам, нас вимерло на п’ять мільйонів більше, ніж народилося. І, пробачте, динаміка вимирання нації зростає неухильно. Хто ж поважатиме титульний народ, який дозволяє фізично й морально зводити себе до рівня нацменшини? А тепер скажіть: коли ми вже нарешті облишимо звинувачувати у своїх негараздах усіх, окрім себе? Як-не-як, а вже ж тринадцятий рік живемо в незалежній Україні. Здалося б, сягли віковічної мрії бути вільними господарями в суверенній державі. А тим часом з нашої оселі впродовж майже 13 літ свої і заїжджі злодії гребуть і виносять все поспіль, до дитячої колиски. Ми ж, господарі, чомусь аж за ворітьми волаємо: "Рятуйте, нас грабують!" То хто ж винен? "Єдина держава, - пише знакомитий кіномитець Юрій Ільєнко, в якої немає власного інформаційного простору, це Україна. Пробачте, а хто ж винен? Де, зрештою, хазяїн оселі? На очах ошелешеного світу, плюнувши на всі норми і правила повз нас виносять по суті вкрадену "Криворіжсталь" і хто ж винен? Ми тут у Верховній Раді розпинаємося за нещасний колектив, а подейкують більшість трударів цього гіганта зі своїми чоловими зібрали підписи за приватизацію. Якщо це підтвердиться, то час уже речі називати своїми іменами. Я вже чую з низів, що ми, мовляв, вдіємо. Народ, мовляв, доведений до відчаю. Відповідаю, доведений до відчаю народ Аргентини вийшов на вулиці і за якихось кілька днів змінив кілька президентів, доки не досяг.
Дякую, Борисе Ілліч. Сідайте, будь ласка. Так, слово замість Оробця має Яворівський. Замість Шершуна підготуватися Калінчуку.
Шановні парламентарії! Шановні наші виборці! Один з найкращих прем’єрів Британії Ізраїлі, який кілька разів обирався на цю посаду, якось сказав: "Ні один уряд не можна вважати по-справжньому в безпеці там, де не існує впливової опозиції". Цей же самий чоловік сказав ще одну прекрасну фразу, коли його обрали прем’єром: "Я виліз на вершину намиленого стовпа". Він прекрасно розумів що і як він робить. Я хочу сказати, що серед безлічі наших тимчасових урядів нарешті найшовся уряд унікальний. Такого ще не було і я думаю, що в Україні більше такого уряду і немає. Уявіть що б сьогодні говорилося в світі, якби уряд Німеччини раптом посеред року находить 7 мільярдів гривень, які просто валялися, ніде їх не було і раптом він знаходить. Та такого прем’єра б на руках усі носили. Чого ви чіпляєтеся до Януковича, я не можу зрозуміти опозицію, в першу чергу. Чоловік знайшов гроші. І подивіться як він їх повернув. Звичайно, що знайшов за допомогою опозиції, яка йому підказала. Це я до того, що мав на увазі Ізраїлі. Так подивіться до того як ці гроші розподілені. Я ще раз нагадаю. 57-му статтю заморожено, тобто українська наука буде вбита, освіта вбита до кінця. І я вже сьогодні можу сказати, що нашим дітям, школярам сьогоднішнім, доведеться займатися викраданням шапок, тому навчання ж фактично вже не буде. Вчителі ж наші не отримають ні копійки грошей. На заощадження, якого чекають сьогодні наші пенсіонери, не отримано, не виділив уряд жодної копієчки. Жалюгідних 50 гривень відкупних ми кидаємо сьогодні нашим пенсіонерам. Приватизація оформлена повністю поза бюджетом, вона не буде контрольована. А що за приватизація, ви бачите по "Криворіжсталі". Більше того, раптом викидається 1 мільярд на зміцнення нашої міліції. Якої міліції? Тієї, що сьогодні фактично пов’язана із бандитами? До слова хочу сказати, у вівторок приходьте, ми зробимо вам презентацію, першу версію пам’ятника невідомому бандитові, який ми готуємо, він вже готовий, і виставимо його у Мукачевому. Подивіться і підтримайте цей пам’ятник. Уряд приймає рішення врешті-решт підняти мінімальну зарплату до 237 з 1 вересня. Я запитую: "Хлопці, чого ж ви там слабо працюєте, з 1 вересня?" З 1 листопада, після виборів якраз буде нормально вас це все. Через те, я ще раз кажу. Ніби-то на науку виділені гроші, а насправді ці гроші йдуть на прокладення дороги у Феофанії для дач наших. І останнє. Книговидання, найболючіше. Скільки про це говорено? Я прекрасно розумію, що в Україні не виходять книжки, які були б написані на діалекті Азарова, якби такі книжки у нас виходили Азаров їх видавав. Але що. Я починаю думати про те, що у кременчуцькій колонії просто не було бібліотеки, через те таке ставлення до літератури. Дякую.
Слово має народний депутат Калінчук.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановний Адаме Іванович! Шановні народні депутати! Калінчук, фракція Народної аграрної партії України. Хотів би підняти два питання. Перше. Пройшло вже декілька років з тих пір, як стихія, яка відбулася у північних районах Одеської області та й в цілому ряді інших областей, вивела із ладу радіозв’язок, провідний мається на увазі, однак до цього часу лінії провідного радіозв’язку не відремонтовані. Десятки тисяч громадян залишилися без інформації, що відбувається в державі та й на місцевому рівні. На мої неодноразові звернення до різних державних інстанцій, до Ради Національної безпеки позитивного вирішення не знайшли. Мотивація одна - економічно відновлювати невигідно. Тож, мовляв, будуть побудовані ретранслятори для безпровідного радіозв’язку. Купляйте радіоприймачі тай користуйтесь. Виникає питання, а пенсіонеру з його невеличкою пенсією вигідно купувати радіоприймачі? Хто відповість на це запитання? Може керівництво "Укртелекому" чи відповідний державний комітет? Друге питання. Ми напередодні великої події. В 2005 році виповнюється 60 років від дня перемоги у Великій Вітчизняній війні. Весь світ готується відзначити цей світлий день. В нашій державі Указом Президента намічені певні заходи по наданню відповідної допомоги ветеранам війни, учасникам бойових дій. Це вже досить літні в більшості своїй хворі люди і їм у першу чергу повинні бути встановлені телефони для того, щоб своєчасно звернутися за допомогою до лікарень, до фельдшерсько-акушерських пунктів. Знову ж на мої звернення з цього питання до обласного керівництва "Укртелекому" відповіді розпливчаті питання не вирішується люди залишаються без телефонного зв’язку особливо в сільській місцевості. Фракція Народної аграрної партії України звертається до Кабінету Міністрів України з вимогою розглянути ці проблеми та прийняти відповідні позитивні рішення. Прошу вважати мій виступ як депутатський запит до Кабінету Міністрів. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, на цьому виступи завершено. Час вичерпано. Відповідно до статті 8.3.3 Регламенту на вимогу народного депутата Мельничука я оголошую відповідь на його запит віце-прем’єр-міністра України Дмитра Табачника. Мова іде про Івано-Франківський військовий госпіталь 1121. У відповіді говориться, що рішення щодо переформування цього госпіталю прийнято відповідно до державної програми реформування та розвитку Збройних сил. На сьогодні надання медичної допомоги військовослужбовцям, ветеранам військової служби івано-франківського гарнізону здійснюється поліклінікою, а за необхідністю центральним військовим клінічним госпіталем у місті Львові та військовим госпіталем у місті Чернівці. З метою збереження у місті Івано-Франківську спеціалізованого лікувального закладу для інвалідів і ветеранів Великої Вітчизняної війни Міноборони не заперечує проти створення у місті цивільного лікувального закладу для зазначеної категорії громадян після прийняття рішення щодо передачі частини будівель 1121-го військового госпіталю до сфери управління місцевих органів влади як окремого цілісного майнового комплексу. Народний депутат не вдоволений такою відповіддю і має намір її прокоментувати, виступити. Будь ласка, три хвилин. Мікрофон з місця Мельничука.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, я хотів би звернутися з високої трибуни парламенту до Віктора Федоровича Януковича. Я, Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Перебуваючи в Івано-Франківську, я мав зустріч з керівниками обласних організацій ветеранських, які звернулися до мене з приводу закриття госпіталю. Я звернувся до Віктора Федоровича не тому, що вважав, що він повинен відреагувати іншим шляхом, а вважав, що він зверне увагу на моє звернення. І я акцентував тому що люди похилого віку, ветерани, учасники Великої Вітчизняної війни 70-80 років повинні їхати з Івано-Франківська до Львова, до Чернівців лікуватися в той час, коли звільняються з госпіталю 200 працівників медичних, у той час, коли госпіталь уже працює, він має все належне для того, щоб бути перепрофільований у обласний госпіталь для ветеранів Великої Вітчизняної війни, для військовослужбовців. Я ставив таке питання. Але пан Табачник зрозумів інше. Він мене відправив знову до дядька в Київ за бузиною чи як по-іншому є? Я не можу зрозуміти, чи вони взагалі розуміють, що роблять чи ні? З тими людьми, які воювали, проливали кров за українську землю. Пане Табачнику, я хотів би, щоб ви в такому віці молодому, яке з Івано-Франківська добиралися до госпіталю в Чернівці або Львів, і тоді ви будете знати, як посилати по цих шляхах ветеранів. Я звертаюся з цього приводу знову до Віктора Федоровича і повторно роблю депутатський запит з цього приводу. Зробіть все, щоб госпіталь зберегти і перепрофілювати, як ви написали у заходах до святкування шістдесятиріччя визволення української землі від фашистських загарбників, перепрофілювати в обласний госпіталь і не посилати людей з Івано-Франківська лікуватися в інші області, бо для цього є всі підстави робити це в Івано-Франківську. Я привертаю увагу всіх громадян України, правоохоронні органи. Подивіться, що робиться взагалі на Івано-Франківщині. Щойно мені повідомили, що в Долинському районі в селі Яворів люди блокували вивіз нафти, що не виконуються умови договору між селянами, громадою села і "Укрнафтогазом". Подивіться, будь ласка, я хотів би привернути увагу і пана Вишиванюка, щоб він подивився, що робиться у нього в області. А мій виступ - це повторний мій запит до Віктора Федоровича Януковича, бо я не вдоволений тою відповіддю, яку я отримав. Дякую.
Дякую. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Перелік питань, які ми маємо, розглянуто, прийнято, і у вас вони є. Будь ласка, Майстришин, але з процедури, інакше вимкну мікрофон.
Фракція "Регіони", Володимир Майстришин. Шановні колеги, звертаюсь до вас от з якого питання: питання - що ми зробили Регламентом Верховної Ради, що стосується запису на виступи? От сьогоднішня процедура. Я приходжу сьогодні і записуюсь шостим, відповідно я не попадаю. І чому ми сьогодні, 400 депутатів, слухаємо одних і тих же? Сьогодні по всім шести законам записані Кармазін, Соломатін, Заєць. У мене питання: якщо фракція будь-яка, чи там "Наша Україна", чи фракція комуністів визначилася, що Кармазін представляє фракцію "Наша Україна" по всім питанням, нехай тоді виступає. Пропозиція: я сьогодні звертаюся до Валентина Григоровича Матвєєва, чітко в пункті 3.3.8 написано, що будь-яка фракція має право на виступи з будь-якого питання. Пропозиція: записати так, щоб кожна фракція виступала в першу чергу, а потім вже по запису. І кожна фракція буде визначатися.
Шановні колеги, шановні колеги! Опустіть руки і читайте Регламент. Це - перше. Друге, друге. Шановні колеги, не лінуйтесь вчасно записуватися. Беріть приклад із Кармазіна, який постійно стоїть там у черзі. А так ви хочете сидіти на місці і чекати, поки вам самим принесуть слово. Треба вчасно записуватися, і все буде нормально. Так, переходимо до розгляду питання про включення до порядку денного та прийняття рішення проекту Закону про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій, часток, паїв, що належать державі у майні юридичних осіб. Реєстраційний номер 5584. Прошу голосувати за включення до порядку денного і розгляду сьогодні. [[10:43:45]] За-203 Рішення не прийнято. Мікрофон Семенюк, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Законопроект, який поданий, буквально зареєстрований декілька місяців назад. Всі закони, що стосуються приватизації, подані і членами спеціальної контрольної комісії і економічної тягнуться з минулого року. Цей документ, який поданий сьогодні, це, фактично, закон, який руйнує, я б сказала, не тільки чинне законодавство по приватизації у худшу сторону, но й саме головне, не пройшов ще і експертизу. Тому давайте будемо послідовними: ті документи, які чекають, будемо розглядати, які включені в порядок денний, а цей - є загальна процедура, через Погоджувальну раду, через висновки комісій, а тоді будемо розглядати. Його в такому варіанті, як сьогодні стараються пропхнути у п’ятницю швидко, приймати неможливо. Це буде "Криворіжсталь" у купі, тільки до всіх об’єктів групи "Є". Не можна його розглядати. І Адаме Івановичу, не порушуйте Регламент, не ставте більше на голосування. Дякую.
Так, будь ласка, мікрофон Саса.
Дякую, Адаме Івановичу. Я прошу ще раз поставити на голосування це питання, тому що наша фракція, практично, не зорієнтувалася, не встигла. Можна перевірити.
Так, шановні колеги, будьте уважні. Я поставлю зараз на голосування пропозицію про те, щоб повернутися до розгляду цього питання. Прошу голосувати. [[10:45:57]] За-237 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного та прийняття рішення щодо проекту закону про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій, часток, паїв, що належать державі у майні юридичних осіб. Це реєстраційний номер 5584. Прошу голосувати. [[10:46:32]] За-235 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду законопроекту. Слово має народний депутат Надрага Василь Іванович. Будь ласка, Василь Іванович.
Уважаемые коллеги!
П’ять хвилин, будь ласка.
Уважаемые коллеги, данный законопроект, авторами которого являются Надрага Василий Иванович [[депутатская группа "Союз"]], Матвиенков [[депутатская группа "Регионы"]] и Алешин [[фракция "Наша Украина"]]. В чем суть, что эти три автора сошлись вместе и вышли с единым законопроектом? Суть заключается в следующем: в данном законопроекте не написано и не упоминается ни одно из предприятий конкретно, которое тем или иным образом должно быть приватизировано. Закон предполагает системно решить проблему. Системность решения, которую предполагает данный законопроект, заключается в одном: убирается преимущественное право кого бы то ни было на киких бы то ни было условиях выкупать государственную часть в случае приватизации предприятий. Законопроект предполагает и предлагает единственный механизм: все государственные паи, которые идут на приватизацию, должны идти только открытым, на конкурсной основе способом. Именно конкурс есть главное, что предполагает данный законопроект, для всех, без исключения. И последнее хотел бы вам добавить: мы считаем, что данный законопроект поможет заметно увеличить количество поступлений в бюджет от приватизации и заставит, и даст возможность, чтобы покупатели вышли на решение социальных, экономических проблем не только предприятий, которые приватизируются, но и тех регионов, в которых эти предприятия находятся.
Дякую за економію часу. Запитання будуть до вас, Василь Іванович. Є запитання. Є. Так, будь ласка, зараз. Я бачу три руки. Більше не буде? Ні, більше. Тоді записуйтеся. Так, будь ласка, висвітліть 5 хвилин. Костинюк. За ним Соломатін.
Шановний доповідачу! Народний Рух України, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна" Богдан Костинюк. При проведенні конкурсу на приватизацію підприємств Фонд державного майна України наділяється повноваженнями по встановленню кваліфікаційних вимог до покупців, але є там певні протиріччя і зловживання з даного питання. Які ви вважаєте. Чи могли би ви деталізувати які хоча б приблизний перелік таких кваліфікаційних вимог. Дякую.
Спасибо за вопрос. Я хотел бы сказать может быть базовую посылку ответить. Первое. К большому сожалению или к чьей-то радости - в данном случае неважно - но процесс приватизации в государстве идет. И если мы сегодня не упорядочим его, если мы его не сделаем публично открытым, то соответственно, так сказать, мы оставляем базу или площадь для злоупотреблений. И когда сегодня предполагается данный законопроект, то он имеет в виду, ну например, когда я говорил о приоритетных. приоритете той или иной. того или иного участника приватизации, я говорил, что сегодня приватизация государственных паев идет не только на условиях, которые предполагает Фонд госимущества, но еще и на условиях тех, которые выписаны в уставе конкретного предприятия. Мы предлагаем эту тему снять и сделать единственное условие - это публичный конкурс. То есть, побеждает только тот, кто публично подал заявку и чья программа приватизации является ну публично лучшей. Все остальные, ну я бы сказал так, не совсем публичные регламентирующие документы или иные частные положения в уставах тех же предприятий они будут отсутствовать, будут единые условия, которые будут публично озвучены и будут публично проводиться через конкурс. Спасибо.
будь ласка, Соломатін. За ним Сухий.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Уважаемый Василий Иванович, очень красиво здесь у вас записаны "конкурентні засади в процесі приватизації". Не могли бы вы объяснить в такой публичной форме чем же все-таки в гражданском буржуазном обществе конкурентни засады отличаются от той публичности, которая была в нашем социалистическом обществе с тем, чтобы наши радиослушатели в первую очередь поняли, куда они пришли за 13 лет незалежности и в какой способ на основах так называемой публичности буржуазной их продолжают обдуривать, в том числе и с вашей подачи. Спасибо.
Спасибо за вопрос. Я не считаю себя философом, поэтому не могу рассуждать о буржуазности и всем остальном. Я говорил о том, о чем я уже говорил. К большому сожалению или к чей-то радости, не важно, но сегодня в нашей экономике идет процесс приватизации. Как он идет, мы здесь с вами постоянно говорим и постоянно слышим, когда встречаемся с нашими избирателями. Поэтому три законодателя, три депутата от депутатской группы "Союз", от фракции "Регионы" и от фракции "Наша Украина" объединились и выписали единственный документ, в котором мы сказали, что не надо иных форм приватизации, кроме публичного конкурса. Все участники приватизации должны публично получить условия конкурса и соответственно на них ответить. И только получив ответ, чьи предложения лучше, мы в состоянии будем определить, кто лучше и эффективнее будет использовать и само предприятие и самое интересное и важное, что я вот здесь это уже называл, мы говорим о том, что это даст возможность и получить дополнительные ресурсы в бюджет, потому что не будет злоупотребления. Все деньги прийдется отдавать публично, потому что конкурс идет, кому заносить, хоть выносить толку не будет. Потому что конкурс идет и итоги подводятся официально. И второй момент, мы считаем, что как раз в рамках подобного конкурса и можно ставить вопрос, и нужно будет ставить вопрос о том же социальная бытовая сфера тех регионов, где находится предприятие и которое, так сказать, влияет на этот регион, чтобы там соответсвующим образом обращали внимание на социальные, бытовые вопросы, и чтобы приватизатор не только получил пакет, а потом сказал до свидания, а еще и четко понимал, что если в его конкурсных предложениях не будет вопроса, связанного с социально-бытовыми вопросами, с коммунальными вопросами региона, то у него есть все шансы остаться за бортом подведения итогов. Мы считаем, что это честно и справедливо.
Будь ласка, Сухий.
Дякую. Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, фракція "Трудова Україна". Василь Іванович, я вам задам запитання у такому зрозумілому має бути для всього залу ракурсу, а особливо для тих фракцій, які може чи не з’ясували суті законопроекту, чи його змісту самого і агітували нас голосувати проти включення до порядку денного. Скажіть, будь ласка, та порочна практика, коли якийсь чиновник в силу якихось своїх міркувань передавав державну частку акцій якоїсь компанії чи заводу, наприклад, "Запоріжсталь", якомусь приватному підприємцю 20-27 процентів акцій, чи цей законопроект поламає цю схему? Це перше питання. І якою мірою ваш законопроект буде сприяти знищенню порочної практики розбазарювання державного майна?
Спасибо за поддержку. Я хочу сказать самое главное. Мы здесь слишком часто с вами говорим о приватизации, о ее нарушениях и всем остальном. Хочу повторить, и здесь абсолютно прав коллега Сухой, который сказал, что предложение, согласного которого выписан этот законопроект, предполагает, что нормативные базы, которыми пользуется сегодня кое-кто из чиновников для того, чтобы решить конкретные вопросы по конкретной приватизации, данным законопроектом снимаются, снимаются, потому что остается единственный, подчеркиваю, единственный способ приватизации, независящий ни от чиновника, ни от того, что эти чиновники написали в уставе предприятия и всем, всем остальном. Единственный способ - это публична приватизация, официально объявленный конкурс, официально выставленные условия, официально поданные предложения и официальное подведение итогов. Кто предлагает для Госбюджета больше денег, потому что деньги от приватизации идут в Госбюджет, кто предполагает лучшие варианты развития производства, кто предполагает лучшие варианты или учитывает варианты социально-бытового, коммунального развития региона и соответственно в силу того, что это все будет делаться открыто, мы можем ставить вопрос о том, что данный законопроект предполагает более честные, более открытые правила приватизации. Еще раз хочу повторить, независимо от того хотим мы или нет, приватизация идет. Авторы предлагают только одно - сделать эту приватизацию максимально открытой, понятной не только для тех, кто в этом процессе, но и тех, кто живет в этом государстве.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідає перший заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Демьохін Володимир Анатолійович. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Для розуміння всієї складності питань, які пропонується розв’язати в законопроекті про формування конкурентних засадах у процесі приватизації акцій, що належать державі в майні юридичних осіб вважаю за доцільне дати загальну характеристику сучасного стану справ у галузі управління державними корпоративними правами у статутних фондах господарських товариств. Державний сектор економіки на початок 2004 року включав біля 2 600 державних підприємств, понад 1 500 господарських товариств, у яких присутні державні корпоративні права з них переважна більшість знаходиться у статутних фондах відкритих акціонерних товариств, біля ста у статутних фондах товариств з обмеженою відповідальністю. Крім того, державні пакети акцій 306 відкритих акціонерних товариств передані у статутний фонд державних акціонерних та холдінгових компаній. На жаль, немає можливості реально оцінити, яка кількість підприємств із зазначених підпадає під норми запропонованого законопроекту. Тобто віднесені до об’єктів приватизації групи є й займають монопольне становище на ринках України має стратегічне значення для економіки України, мають податкову заборгованість до бюджету та державних цільових фондів. Слід лише зауважити, що на 1 січня 2004 року у процесі приватизації знаходилися 224 стратегічно важливих підприємства, або підприємства монополісти. При існуванні кардинально різних думок щодо оцінки в системі управління об’єктами державної власності можна зазначити наступне. Об’єкти державного сектору на сьогодні не впорядковані належним чином ні за сферами управління ні з точки зору їх наявності в єдиному державному реєстрі підприємств та організацій. Зважаючи на зазначене, на засіданні комітету було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти закон, проект Закону України про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій, що належать державі у майні юридичних осіб за основу в другому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Є бажання? Будь ласка, запишіться, три хвилини. Висвітліть, будь ласка, три хвилини. Гірник, за ним Пеклушенко. Нет, Владимир Анатольевич, три минуты, три минуты вопросы будут.
Прошу передати слово депутату Костинюку.
Костинюк, будь ласка.
Народний Рух України, блок Віктора Ющенка "Наша Україна", Богдан Костинюк. Шановний доповідачу, от попередній основний виступаючий, дуже шановна людина, але стверджував, що публічний конкурс це є панацея від усіх бід. Давайте подумаємо разом. От зовсім недавно на конкурсі приватизували, продали "Криворіжсталь", продали за чотири мільярди. Всі від того нібито дуже щасливі. Насправді фахівці стверджують, що ціна "Криворіжсталі" десь приблизно у два рази більша. Кажуть, що продали українському покупцю. Насправді цей покупець елементарно він може перепродати завтра у. ціну цей "Криворіжсталь". Я до чого веду? То саме питання, яке я задавав попередньому доповідачу, як деталізувати хоча би приблизний перелік кваліфікаційних вимог у цьому законі, це можна.
Спасибо за вопрос. У нас есть примеры, как конкурсов, которые действительно могут служить образцом. И так конкурсов, по которым нужно делать выводы и лучше их организовывать. Самое главное - это публичность. И сегодня законодательное поле прерогативу определения условий конкурса отдает уряду, Кабинету Министров. Но для того, чтобы этот процесс был более объективным, более гласным стал, все зависит от нас, вот здесь сидящих. Мы должны обеспечить подконтрольность нам Кабинета Министров и Фонда держмайна. А определить здесь, сейчас в законе конкретно условия этого конкурса мы просто не сможем. Главное - это гласность. Спасибо.
Будь ласка, Пеклушено.
Пеклушенко, фракция "Регионы", Запорожская область. Мы на фракции рассматривали проект вашего закона и в целом одобряем его. Мы считаем, что меньше государство в производстве и в бизнесе, тем для лучше для производства, для бизнеса и для государства. В то же время, нельзя снимать палец с кнопки управления этими процессами. И ваш закон в перспективе предусматривает все-таки узгодження между такими тремя китами, как Министерство экономики, как Фонд госмайна и Госрезерв? Именно эти три ведомства должны управлять государственным сектором экономики.
Спасибо за вопрос. В нашем комитете ни один раз поднимался вопрос приватизации. Приватизация идет. И мы в проекте Программе приватизации имеем окончание этого процесса большого и серьезного для нашей страны в 2008 году. В экономике должно быть либо государственное сто процентов предприятие, либо частное. Не надо смешивать. Как только появляются частки, пакеты акций, принадлежащих государству в частных предприятиях, в акционерных обществах, то это есть предпосылка злоупотребления и всегда можно этим манипулировать. Поэтому, безусловно, пока не закончиться приватизация, мы будем иметь нарушения. Это как по классике: если есть деньги, значит, с ними будут махинации, значит, будут нарушения. Но именно наша задача, и этот законопроект направлен на это, сделать таким образом. чтобы как можно быстрее государство не рассталось, а очень выгодно продала, выгодно для нас, для бюджета те части, которыми она не в состоянии определять стратегию промышленных предприятий, тактику их поведения. То есть, части есть и 5 процентов, и 10, и 25. Вы прекрасно знаете, что сегодня даже 51 процент не является тем пакетом, который позволяет управлять и не является контрольным. Спасибо за внимание.
Дякую, сідайте, будь ласка. Переходимо до обговорення, 15 хвилин. Будь ласка, Кармазін, за ним Соломатін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний український народе! Те, що відбувається сьогодні з приватизацією в державі, коли все приватизується, як завгодно, як завгодно олігархам, і те, що відбувається з дотриманням корпоративних прав в державі, це є абсолютна некерованість. Уявіть собі, що наша держава є учасником 1479-ти господарських товариств різної організаційно-правової форми власності. Фонд держмайна і цього регіональне відділення мали б здійснювати управління корпоративними правами у 1318-ти відкритих і закритих акціонерних товариствах, 19-ти НАКах і ДХК. У нас в "Дніпрогідроенерго" - 100 відсотків держави, у нас в таких, як "Вінницяобленерго", "Західенерго" по 70, "Донбасенерго" - 85, "Центренерго" і так далі. І ви бачите вплив держави? Не бачите. Ми стоїмо на порозі того, що це можуть розібрати абсолютно без всяких конкурсів. За версією міністра, так званого сьогодні, міністра промисловості Неустроєва, бо ви чули, що він тут виступав про "Криворіжсталь", і виявляється, "Криворіжсталь" не має стратегічного значення для економіки України. Так от, законом пропонується, щоб перелік підприємств, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, затверджувався Кабінетом Міністрів України. Цьому уряду це довірити не можна. Я впевнений, що цей перелік має визначатися Верховною Радою України. Бо за їх версією ні "Криворіжсталь", ні "Укртелеком", ні Одеський припортовий не мають стратегічного значення для держави. Тому законопроект треба розглядати, але його треба доопрацьовувати. Він потребує, на мій погляд, і юридичного доопрацювання. Тому що тут, скажімо, назва: "Акти законодавства про приватизацію актів, що належать державі". А далі пишеться: ".складаються з Конституції, міжнародних договорів.", - і так далі. Це що, акти з приватизації? Шановні народні депутати, нам треба взяти все сьогодні під прозорий контроль Верховної Ради України. І люди, громадяни України, мають розуміти, що до президентських виборів ми не маємо права реалізовувати корпоративні частки акцій прав держави, до президентських виборів, наголошую, бо зараз їх хочуть просто забрати олігархічні клани.
Дякую. Будь ласка, Соломатін. Підготуватися Семинозі.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, як ви ставитеся до того, коли бабця, начебто як молодиця, наводить на зморшки макіяж? Їй треба готуватися до труни, а вона ще мріє про молоденького коханця. Так само новітня українська буржуазія сьогодні цим законом намагається на зморшки, котрі не можна виправити, навести макіяж і стати привабливою для звичайного, пересічного громадянина. Ви вслухайтеся, про що йдеться: начебто про чесні конкурси, прозорі конкурси, за умови, коли у нас існує буржуазне громадянське суспільство, підкреслюю: буржуазне громадянське суспільство. Якщо хтось мріє про те. що він буде використовувати свої права громадянина України. Це мрії безпідставні. Права має лише ті, які мають грошові кулі. Всі інші - це безправні і громадянські права у них існують лише як запис в Конституції і як запис у паспорті. Тому, коли знову і знову йдеться про чесні, прозорі конкурси під час приватизації, це, знаєте як мені здається можна визначити все? коли збираються і хтось про щось мріє і хтось щось пропонує, а результат такий - "а Васька слухає да їсть". І приклад з "Криворіжсталлю" нам про це засвідчив. Нам тут деякі правники почнуть викладати, у нас розподіл гілок влади на виконавчу, законодавчу і судову. Ми маємо у разі порушень звернутися до суду. А я нагадаю вам відомий вислів з відомого кінофільму радянських часів. "Хай живе наш неправедний буржуазний суд". Ні, не треба йому жити, бо саме тут в цьому суді буде безкінечна тяганина, підкупи і інші прикрі випадки, коли. паплюжиться взагалі поняття громадянського суспільства, але для буржуазного громадянського суспільства це звичайні речі. Тому зрозуміло, що наша фракція, фракція комуністів цей буржуазний законопроект, який має на меті удосконалити стосунки між новітньою українською буржуазією, а звичайному українському громадянинові з цього нічого не вдасться отримати. Можливо десь на кілька мільйонів гривень надходження збільшаться до Державного бюджету при приватизації того чи іншого об’єкту. Але в 10 разів більше заберуть.
Слово має народний депутат Семинога. Підготуватися Сухому.
Анатолій Семинога, Українська соціал-демократична парті, Блок Юлії Тимошенко. Шановний головуючий! Шановні колеги! Не зря у нашому народі процес приватизації названих прихватизацією. Дійсно, що можна було у нашій державі, розікрали, продали за безцінь, і сьогоднішній законопроект говорить про те ж саме, що є величезне бажання ті об’єкти, які ще залишилися, розтягти, роздати, забрати у держави і народу. І особливо цинічна приватизація "Криворіжсталі" говорить про те, що дальше проводити таку приватизацію просто неможливо. Автори проект мали на меті визначити особливий порядок приватизації акцій у статутному фонді підприємств, товариств та інших юридичних осіб, які згідно із Законом України "Про державну програму приватизації до 2002 року" віднесені до об’єктів приватизації групи "Є". Що таке ці об’єкти? Це підприємства, які займають монопольне становище на ринку України; підприємства, які мають стратегічне значення для економіки України і підприємства, які мають податкову заборгованість до бюджетів та державних цільових фондів. Йдеться про приватизацію промислових гігантів. Натомість, законопроект складається всього з двох сторінок, а на питання приватизації присвячено всього дві статті. А саме, приватизація здійснюється шляхом продажу єдиного пакету акцій, і рішення про приватизацію приймає Фонд державного майна України. На розгляді Верховної Ради України знаходиться законопроект народного депутата Семенюк, який взагалі пропонує заборонити приватизацію стратегічно важливих підприємств. У проекті має намір, приміром, кола вимог, які можуть встановлюватися Фондом державного майна України, як кваліфікаційні, при визначенні покупця державного майна. Не визначено яким чином має проводитися продаж об’єктів приватизації у разі, якщо конкурс не відбувся, або його переможець відмовився від укладення договору. Пропонуємо відхилити даний законопроект і взагалі до президентських виборів ввести мораторій ввести мораторій на приватизацію. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, слово має народний депутат Сухий, підготуватися Зайцю.
Шановні колеги, багатостраждальний Закон України "Про приватизацію державного майна", як відомо, був прийнятий на початку 1992 року. І нагадаю ще одне. Він писався й приймався з метою створення не тільки багатовкладної економіки, але й соціально орієнтованої ринкової економіки України. З того часу процеси ринкової трансформації розвиваються динамічно, але нас не може задовольняти міра реалізація завдання створення соціально орієнтованої ринкової економіки. І головна причина відчуження державного майна на користь фізичних та юридичних осіб не завжди [[це факт, який доведений у цьому залі вже не один раз]] супроводжувалось підвищенням соціально-економічної ефективності виробництва та залученням коштів на структурну перебудову економіки України. Я не хочу і не буду називати прізвища присутніх і відсутніх тут народних депутатів України, які у свій час із рук державних чиновників отримували пакети паї акцій державних промислових підприємств, залишали після себе гіркі спогади й нарікання. Не називаю, тому що вихований по-іншому від вас. Не на зубоскальстві, а на конструктивній роботі Тому слід вітати, що, нарешті, Верховна Рада України відважилась поламати згубну практику розбазарювання державного майна. Можна сказати, що необхідність прийняття законопроекту назріла давно. Тим більше, що мова йде про особливості приватизації об’єктів групи Е, які або займають монопольне становище або мають стратегічне надзвичайно важливе державне значення. Як позитивне слід відзначити, що у цьому плані чіткі законодавчі виписані, що у цьому плані передбачається чіткий зрозумілий і прозорий контроль із боку Кабміну, Фонду Державного майна України, Державного комітету з цінних паперів чи Антимонопольного комітету і можна підтримати пропозицію, котру тут висловив колега Кармазін і можна виписати і контрольні функції Верховної Ради України. І ще одне. Я би попросив, давайте не будемо тут політизувати, а, тим більше, лукавити. Ви послухайте, яка цікава пропозиція: приватизацію слід припинити до президентських виборів. А от після президентських виборів все це продовжити далі. Ну це - повний абсурд. Законопроект слід приймати хоча би тому, що він створює належні умови для приватизації акцій, часток і паїв, що належать державі у майні юридичних осіб і мають податкову заборгованість до бюджетів та державних цільових фондів. Я пропоную законопроект за номером 5584 прийняти в першому читанні і дальше його доопрацювати, оскільки окремі його положення повинні бути погоджені з вимогами Цивільного, господарського кодексу та мають місце деякі неточності з техніко-юридичної точки зору. Депутатська фракція "Трудова Україна" буде голосувати за цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановні народні депутати, я хочу підтримати законопроект, поданий на наше обговорення народними депутатами Надрагою, Матвієнковим, Альошиним. І вважаю, що його можна прийняти в першому читанні, але тільки в першому читанні. Цим законопроектом автори пропонуються установити універсальний режим приватизації акцій. часток, паїв, що належать державі у майні юридичних осіб. Про які об’єкти, підприємства іде мова? Про підприємства, які віднесені до об’єктів приватизації групи Є і займають монопольне становище на ринках України або мають стратегічне значення для економіки України, мають податкову заборгованість до бюджетів та державних цільових фондів. За чинним законодавством приватизація акцій таких підприємств відбувається не тільки на умовах, сформованих Державним фондом майна, але й за статутними документами цих підприємств. Тут же пропонується приватизацію здійснювати через конкурс, тобто однакові умови для всіх. Як покращити цей законопроект в другому читанні? Ключовим питанням тут є список стратегічно важливих підприємств. Тому я пропоную перелік підприємств, що мають стратегічне значення для економіки та безпеки держави все-таки затверджувати Верховною Радою, а не Кабінетом Міністрів, як це пропонується у абзаці два статті один. Справа в тому, що нам взагалі треба розглянути це питання. Скажіть мені, будь ласка, цукрові заводи - це стратегічні для України підприємства чи ні? Стратегічні. Але ж ми їх туди не включаємо, віддаємо чужому капіталу, вони знищують цукрові заводи, знищують сільське господарство. Тому треба, щоб цей список затверджувала Верховна Рада, і ми його розглядали. Друге. У законі, оскільки мова йде про приватизацію стратегічно важливих об’єктів, має бути чітко виписана процедура визначення умов приватизації деталізовано, відповідальність за невиконання цих умов. Згадайте приватизацію Миколаївського глиноземного заводу. Там пропонувалося побудувати завод для випуску алюмінію, важливого для нас, державі, яка виробляє літаки і інше машинобудування. Не виконали цієї умови, держава переписала на інші. Що це вольниця така? Тут немає захисту національних інтересів України. Тому така процедура має бути дуже чітко виписана. І повинні за ці умови відповідати люди. Третє. Якщо говорити про приватизацію акцій, тобто про вторинний ринок, і ми мову ведемо про підприємства стратегічно важливі, тому ми так само повинні відслідковувати цей процес. Ці підприємства не можуть перепродаватися знову чужому капіталу і руйнувати економіку. Отже, і тут треба виписати значно краще, ніж ми маємо ці речі. Тобто цей законопроект треба вдосконалювати, безумовно. Але у першому читанні його треба приймати. Питання особливої приватизації цих стратегічних об’єктів повинно бути виписано і віддано в руки Верховної Ради. Якщо цього не буде, будемо знову йти незаконним шляхом, мафіозним шляхом, і ці підприємства опиняться.
Обговорення завершено. Будь ласка, наполягає голова Спеціальної контрольної комісії Семенюк. Будь ласка, три хвилини, і будемо визначатися.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Перш за все хочу зверну вашу увагу, що законопроект, поданий другого червня, а вже він сьогодні розглядається навіть без висновків Спеціальної контрольної комісії. Тому йде порушення і таке швидке штовхання. Я хочу звернутися до представників опозиції. Ми з вами всі декларували про те, що неможна сьогодні іти на приватизацію об’єктів стратегічного призначення, треба все ж таки накласти мораторій і розібратися, що ми вже наприватизували, що залишилося і що потрібно ще продовжити. Ми з вами у цьому сесійному залі декілька неділь назад розглядали Закон про особливості приватизації Укртакнафти. Саме цей закон іде на таку приватизацію, який дасть можливість останній об’єкт приватизувати через окремі відповідні паї. Тобто узаконимо ще останній завод, де ще була державна частка, можна було впливати на це підприємство, буде віддано. Но саме головне, що буде віддано у протиріч Закону про приватизацію, тому що придумані нові умови, так звані кваліфікаційні вимоги, що не є юридичним документом і не є відповідним підтвердженням. Крім того, ці кваліфікаційні умови знов буде робити Фонд державного майна не як підзаконний акт, а як окреме протокольне доручення. Це означає, що вчора не допустили на засідання конкурсу по “Криворіжсталі”. Це буде ще набагато у страшнішому варіанті відповідно зроблено. Третє, що я дуже хотіла б звернутися. Тут пан Сухий говорив про законодавство 1992 року. Шановний пане Сухий, Закон про приватизацію державного майна прийнятий у 1997 році, і він передбачає умови конкурсу і відповідні нормативні документи. Одне те, що у нас прийнята програма приватизації у 2000 році і до цього часу не розроблені підзаконні акти, які б дали можливість робити її прозорою, я думаю, що це я скажу при звіті Фонду держмайна. Але зараз робиться все, щоб ці підзаконні акти не були введені, які повинні бути відповідно зазначені, а будуть зроблені як кваліфікаційні комісії. Цей закон не тільки не відповідає законодавству про приватизацію, а є згубним для того, що всі спільні підприємства, де мають частки майна, під них будуть написані всі кваліфікаційні вимоги, і ніякої прозорості у цьому відношенні не буде. Ми з цього приводу на засіданні спеціальної контрольної комісії уже говорили. Сьогодні що було зроблено Фондом держмайна? У кожному підприємстві залишено 10-15-20 відповідних акцій. І це зроблено для того, щоб потім. тут ніяких відповідних вимог немає, що будуть кваліфікаційні вимоги, зазначені законом або виписані Фондом держмайна. Вони не будуть відповідно виписані, тому що це не відповідає ні закону про приватизацію [[стаття 7 і 12]], ні Господарському кодексу [[стаття 79]]. Це, фактично, нові.
Дякую. Будь ласка, Надрага, заключення з місця. А потім репліка Сухий.
Уважаемые коллеги! Вопрос упирается в следующее. Я хотел бы обратить на два момента, которые здесь звучали от оппонентов, которые предлагают данный законопроект не утверждать. Первое, он не отвечает действующему законодательству. Уважаемые оппоненты, не вы ли доказывали, и постоянно, в том числе блокируя эту трибуну, что действующее законодательство не эффективно, оно не позволяет открыто и честно вести приватизацию. Никто же не говорит, что приватизация нужна. Но если она идет, то давайте ее сделаем цивилизованной, сделаем так, чтобы было понятно, кто, на каких условиях будет выкупать эти паи. И когда здесь звучат. тем более, более такие питекантропные, я не боюсь этого заявления, о том, кто-то подыгрывает буржуазии, то хочу сказать: да, авторы хотят сделать, чтобы было понятно, каким образом идет приватизация. А кто этого не хочет, тот подыгрывает тем жуликам, которые натихую приватизируют предприятия. Спасибо.
Так, будь ласка, репліка, Сухий.
Шановні колеги! Я хочу звернути увагу голови Спеціальної комісії з питань приватизації, що Закон про приватизацію державного майна був прийнятий Верховною Радою України 4 березня 1992 року, а 19 лютого 1997 року за номером 89-97-ВР було прийнято закон про внесення змін до Закону України "Про приватизацію майна державних підприємств". Може, через то і у вас каша така у міркуваннях та агітації, що ви не розуміли, яким законом до сьогоднішнього дня керуєтеся. І взагалі, будьте уважніше. Я нічиє прізвище не називав і називати не збираюсь. І ви не називайте моє.
Так. У зв’язку з чим? Шановні колеги, я вам розповідаю норму Регламент: репліку обмінюються один раз. Той, хто назвав когось, той має право на репліку. У відповідь реплік уже ніяких не звучить. Це перше. Друге. З мотивів голосувань, будь ласка, Альохін. І Матвієнков. І будемо голосувати. Альошин, будь ласка.
Шановні народні депутати, я хотів би деякі спростування внести з приводу виступу колеги Валентини Петрівни Семенюк. Суть полягає в тому, що не можна розглядати норми законопроекту виключно в контексті конкретної ситуації, можливо, довкола конкретного об’єкту. Суть полягає в тому, що діючі норми діючої Програми приватизації створюють певні, скажімо так, пріоритетні умови відповідно до статутних документів господарських товариств. Тепер, для того щоб уникнути оцих пріоритетних умов, необхідно прийняти стандартні умови для всіх. Тому що ситуація, коли відповідно до статуту хтось має пріоритет, говорить про те, що ці пріоритети можуть бути використані виключно проти інтересів Державного бюджету.
Будь ласка, Матвієнков.
Матвиенков, 55-й округ, Мариуполь. Уважаемые друзья, я прошу, прежде всего, успокоиться, и ответить на вопрос: что мы имеем сегодня, используя государственную долю собственности в тысячу 600 акционерных обществах? Как мы сегодня их используем? Какова эффективность их использования? Что происходит с ними потом? Почему они сегодня исчезают, как вода в песке? Что мы имеем практически на сегодняшний день? Когда размывается государственная доля путем эмиссии, когда происходит скупка пакетов за бесценок, дробление идет государственной доли собственности, и затем ее по частям скупка за бесценок, продажа вне конкурсов - все это создает такие условия, при которых мы сегодня не можем однозначно ответить, что да, действительно, мы по-государственному распоряжаемся государственной долей собственности. Этот закон ставит на всем этом крест и действительно создает нормальную прозрачную систему. Поэтому я предлагаю коллег-депутат принять этот закон в цилому для того, чтобы он сегодня поставил точку над процессами теми, которые происходят сегодня. Спасибо.
Шановні колеги, з мотивів уже виступили. Зараз я бачу ще руки. Це може продовжуватися безкінечно, і тому. Регламент уже давно вичерпаний, переходимо. Мороз з мотивів і більше ніхто не піднімайте рук.
Шановні депутати! Шановний Адаме Івановичу! Вже тільки те, що цей закон проходить в темпі, якого не знав ні один законопроект за 14 років роботи Верховної Ради, повинно навести на певні роздуми. Яка прозорість у приватизації, про що тут наголошують наші колеги ті, хто доповідали, брали участь із, так би мовити, з останнім словом. Це прозорість буде така точно, як була при приватизації "Криворіжсталі". Але сьогодні є ще можливість, користуючись законом про спільні підприємства, загальним законом про приватизацію зберегти контроль над державними частками майна. Треба прийняти закон про управління державними частками майна, він роками викидається з сесійного залу, а тут за 2 тижні написали тільки під конкретні вигоди для конкретних людей і давай зразу будемо голосувати. Треба обов’язково це питання. ви почитайте висновки експертного управління! Треба обов’язково цей закон опрацювати, в тому числі в комісії, а потім розглядати на сесійному засіданні.
Дякую. Обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Ставиться на голосування проект закону про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій часток паїв, що належать державі у майні юридичних осіб. Реєстраційний номер 5584. [[11:29:44]] За-246 Законопроект прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 2, "Регіони України" - 62, комуністів - 0, соціал-демократи - 39, демократичні ініціативи, Народовладдя - 29, Трудова Україна - 28, Народна аграрна партія - 21, Соціалісти - 0, Блок Юлії Тимошенко - 6, Союз - 17, НДП, Партія промисловців і підприємців - 16, Центр - 14, Позафракційні - 12. Були пропозиції прийняти його у цілому, як закон. Ставлю на голосування. [[11:30:37]] За-235 Закон прийнято в цілому. По фракціях. Наша Україна - 0, Регіони України - 60, Комуністів - 0, Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] - 39, Трудова Україна - 29, СПУ - 0, Блок Юлії Тимошенко - 0, Центр - 14, Союз -17, Демократичні ініціативи, Народовладдя - 29, НДП і ПППУ - 16, Народна аграрна партія - 21, Позафракційні - 10. Будь ласка, запишіться, з процедури 3 хвилини. Це не з процедури, з мотивів голосування. Висвітіть, будь ласка. Кендзьор, за ним Родіонов. 3 хвилини.
Я прошу передати слово Івану Зайцю.
Будь ласка, Зайцю мікрофон.
Іван заєць. Адаме Івановичу. Ви не мали жодного права, ви порушили Конституцію і порушили наш Регламент, коли поставили, щоб проголосувати цей законопроект в цілому. Ви знаєте, що були заперечення не тільки вигуками у залі, а я виступав на цій трибуні і казав, що цей законопроект може бути прийнятий тільки у першому читанні і то з тими обмовками, щоб перелік стратегічних об’єктів затверджувала Верховна Рада. Ви не зважали на ці слова і зробили, я б сказав, злочинну дію. Ви сьогодні взяли поставили на голосування законопроект, який дає можливість мафії розкрадати сьогодні державне майно. Я протестую, я вважаю, що це рішення є нечинним і звертаюсь до вас, щоб ви не підписували проект цієї постанови по прийняттю цього Закону. Адам Іванович, так робити не слід. Я не знаю якими мотивами ви керувались коли ви поставили другий раз на голосування.
Будь ласка, Родіонов, за ним Малиновський.
Родионов, фракция коммунистов. Прошу передать слово товарищу по фракции Соломатину.
Будь ласка, Соломатін.
Шановні колеги, ми з вами є свідками того, як дві частини залу звинувачують одна одну в, тому що вона не є правою у цьому неправому ділі. Ви подивіться не голосували за цей проект комуністи і це зрозуміло - це наша послідовна й принципова позиція в такій брудній справі. Але і не голосували і ті які так само є буржуазією, як і пропрезидентська більшість, "Наша Україна", Блок Юлії Тимошенко. Чи не здається вам, що саме тут суперечки нагадують ту саму історію про котру є в народі прислів’я: "Крадій у крадія дубинку вкрав, але йому не вдалося". Тому шановні продовжуйте чубитися, але ваша справа неблагодатна і народ її не підтримує. Дякую.
Будь ласка, Малиновський.
Дякую. Адам Іванович, прошу передати слово Юрію Луценко.
Будь ласка, Луценко.
Луценко, Соціалістична фракція. Шановний Адам Іванович, найперше - візьміть, будь ласка, проект постанови Верховної Ради, який вніс комітет Гуренка, вашого однопартійця, в якому в пункті першому записано: "Прийняти за основу", в пункті, другому пропонується передати комітету для доопрацювання і внесення на друге читання. Ви порушили зараз не тільки сам Регламент попри вимоги й депутатів, що виступали, колеги Зайця та інших попри виступ Семенюк, але порушили власне постанову профільного комітету, який доповідав цей закон. Друге. Щойно у залі відбувся бандитизм. Ви цьому сприяли, Адаме Івановичу, це дуже гірко визнавати. Аграрна партія, на з’їзді якої Литвин закликав припинити бандитизм під виглядом приватизації, голосувала "за", голосувала частина інших наших колег тут. Ми не можемо так похапцем без обговорення у другому читанні, без поправок робити такі страшні речі. Адаме Івановичу, невже вам можна з вашою партійністю.
Шановні колеги. Ніхто вас не називав, репліки немає. Це перше. Друге. Шановні колеги, з приводу того тут звучали різні пропозиції. Була пропозиція Зайця, але було набагато більше пропозицій про те, щоб прийняти його в цілому. Один момент. Другий. Перший заступник голови комітету, який виступав з цієї трибуни, сказав, що комітет рекомендує прийняти його в цілому. Третій момент. Вирішував не головуючий, вирішували народні депутати. Вони віддали за це 235 голосів. І це рішення прийнято. З приводу звернення Івана Зайця про те, щоб я не підписував постанови. Він досить часто посилається на Конституцію. Нехай прочитає Конституцію. За Конституцією акти, прийняті Верховною Радою, підписує Голова, Голова і тільки Голова Верховної Ради. Переходимо до розгляду питання, проект Закону про нотаріат, реєстраційний номер 2338. Доповідає народний депутат Мусіяка Віктор Лаврентійович. Віктор Лаврентійович, скільки вам часу?
Я думаю, 5 хвилин достатньо.
5 хвилин, будь ласка.
Шановні народні депутати, пропонований вашій увазі проект Закону України про нотаріат, направлений на встановлення ефективного позасудового забезпечення охорони та захисту законних прав і інтересів фізичних осіб, установ, організацій, територіальних громад та держави. Цим законом переслідується мета завершення процесу реформування нотаріату в Україні, запровадження єдиного нотаріату відповідно до нових економічних, соціальних потреб суспільства. Законопроект закріплює статус нотаріуса як публічної офіційної особи, професіонала в галузі права, вводить новий прозорий порядок підготовки до нотаріальної діяльності та допуску до цієї діяльності. У проекті закону вирішуються питання самоврядування нотаріусів, визначення принципів організації та здійснення нотаріальної діяльності, її самофінансування, критерії встановлення нотаріальних округів, граничної чисельності нотаріусів, порядку заміщення нотаріусів і тому подібно. Особливо ретельно виписано види нотаріальних дій відповідно між іншим уже до нового Цивільного кодексу, нового Сімейного і Господарського кодексів. Щодо відносин нотаріус-клієнт, фізична особа, громадянин, то вони мають чітку соціальну спрямованість і відповідають основним принципам функціонування нотаріату. Як він має функціонувати в цивілізованому суспільстві. Проектом передбачено також запровадження єдиних ставок оплати послуг усіх нотаріусів на всій території України. Розмір ставок встановлюється державою. Вона ж їх буде контролювати і враховано буде платоспроможність при цьому фізичних осіб, громадян, надання пільг, а також до звільнення від оплати тих чи інших нотаріальних послуг. Законопроект має позитивні відгуки Міжнародного союзу латинського нотаріату, який об’єднує більше сімдесяти держав світу, між іншим ми готуємося, якраз оцей законопроект і дає підвалини правові до вступу до латинського нотаріату. Науково-експертне управління Верховної Ради також подало позитивний відгук на цей законопроект. Маю сказати, що цей законопроект був предметом широкого обговорення утворення середовища нотаріусів України, сотні нотаріусів приймали участь в обговоренні цього законопроекту. І ми отримали дуже багато відгуків, вони враховані також при доопрацюванні перед винесенням ще на засідання комітету цього законопроекту. Комітет пропонує прийняти цей законопроект в першому читанні, причому я хочу вам сказати: шановні колеги, я вас прошу дуже до цього поставитися питання серйозно, тому що ми вже чотири роки намагаємося створити нормальні правові підвалини під діяльність нотаріусів. Тим більше, зараз вони фактично працюють не в правовому полі, тому що старий закон не відповідає вимогам уже і Цивільного кодексу нового, і сімейного кодексу, господарського, а діють вони на основі підзаконних актів тоді, як Конституція встановлює, що нотаріат має діяти на основі тільки закону. Тому я прошу, будь ласка, на перше читання прийняти законопроект, дати можливість там його доопрацювати до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую. Є запитання? Запишіться. Так, будь ласка, висвітліть. Гірник. За ним Пеклушено.
Шановний Вікторе Лаврентійовичу, звичайно, що потреба в новому законі назріла. Але я би хотів для себе уяснити. Останнім часом з допомогою нотаріату, нотаріальних контор узаконюється дуже багато шахрайських оборудок з приводу продажу, передарування і так дальше квартир, машин, земельних ділянок. Потім деякі з цих осіб зникають і правди не можуть знайти. І я в своїй діяльності депутата дуже часто стикаюся з такими ситуаціями. Яким чином ваш законопроект оберігає нотаріат від узаконення таких злочинних дій?
Дякую за запитання. Закон чітко виписує і права, і обов’язки нотаріуса. Його статус стає більш чітким з точки зору того, що він наділяється фактично повноваженнями представника держави в цій сфері як підтвердження юридичних фактів, так і захисту прав громадян. Перше, це можливості більш широкого використання різних запитів, документів перед тим, як завірити, скажімо, ту ж саму угоду, про яку ви говорили, правочин. Є обов’язок дуже ретельно вивчати всі документи, які представляються, і всі обставини, які називаються учасниками цього, скажімо, цієї угоди. Крім того, є відповідальність, передбачена, чітка відповідальність за дії або незаконні, коли. або коли вони в нотаріуса допускають, скажімо, недбалість у своїй діяльності. Це також надзвичайно така, ну, міцна гарантія того, що вони будуть більш ретельно підходити до того, щоб виконувати належно свої обов’язки. Звичайно, ви знаєте, в будь-якій діяльності не можна абсолютно десь гарантувати, що якісь зловживання не будуть, але наслідки тут передбачені і цивільно-правові, і адміністративно-правові, і кримінально-правові. Тому тут весь спектр засобів забезпечення нормальної діяльності нотаріусів у цій сфері є у цьому законі. Якраз він прогалини ці заповнює, яких немає в діючому законі. Дякую.
Будь ласка, Пеклушенко, за ним Пономаренко.
Фракция "Регионов", Запорожская область, Пеклушенко. Я знаю вас как профессионала, вы не можете предложить плохой закон, поэтому мы вас поддерживаем. Единственное, что нас интересует, такие аспекты. Первое, это нотариусы, это становиться такой кастой, обществом закрытого типа, куда очень сложно пробиться. В этой связи предусматривает ли ваш закон, не ухудшая качества, увеличение количества, потому что есть случаи, когда существуют очереди. Это первый вопрос. Второй вопрос, при том, что нотариальная запись - это надежность, при этом все привязывать к процентной ставке в зависимости от суммы, наверное, тоже не есть правильно. И самое главное, у меня и моих коллег мажоритарщиков постоянно присутствуют мои избиратели, малоимущие граждане, которые криком кричат. Нет у бабушки возможности найти 300-400-500 гривен. Как будет предусматриваться вопрос решения интересов социально незащищенных слоев?
Перше. Дякую вам за запитання. Надзвичайно важливі запитання. Перше: щодо доступу до нотаріальної діяльності. Ну, по-перше, гарантія доступу вільного, всіх рівного до нотаріальної діяльності. Але є, звичайно, умови. Стаття 11 встановлює, хто такий нотаріус, хто може бути нотаріусом. Ну, ви розумієте, ось і питання перед цим було: надзвичайно відповідальна процедура виконується нотаріусом. Необхідно, щоб він був професіоналом, щоб він був відповідальною особою. Встановлюється цілий набір звичайного доступу до цієї процесії. І ми не можемо, я думаю, знижувати планку вимог до особи, яка хоче бути нотаріусом. Це, по-перше, має бути особа, яка має вищу освіту, має бути спеціалістом або магістром, має п’ять років, повинна мати юридичної практики, з них не менше двох років стажування або помічник нотаріуса, і так далі: вона має здати екзамени, вона має свідоцтво отримати, має в реєстр бути включена, потім пройти конкурс і так далі. Що стосується округів. Ми встановили зараз, що в окрузі має бути не менше: від 20 до 5 тисяч - отака вилка,- громадян, які можуть бути обслуговуватися. І, звичайно, кількість нотаріусів може збільшуватися. Про що ви говорите? Ось я недавно був у Берліні. Ви знаєте, скільки там припадає в рік дій: 250 всього дій на одного нотаріуса. Але вони говорять, що вони підробляють таксистами, нотаріуси, тому що мало. А у нас величезна кількість, мільйони, 11 десь мільйонів тільки дій приватні нотаріуси за минулий рік здійснили. І що стосується другої частини, надзвичайно важливої, де у нас, ви пам’ятаєте, були під час засідання комітету дуже багато розмов. Ми на них відреагували, на всі ці пропозиції: І Сіренка Василя Федоровича, і інших наших колег, ви про це ж саме говорили. Підготовлено проект закону, як ми і говорили. Там записано, що законом, а не підзаконними актами, скажімо Кабінету Міністрів, регулюються ставки за послуги. Закон, де ставки ці встановлені. Ви говорите правильно, що не завжди ці ставки мають тільки діяти. Три види громадян, скажімо так, яким зменшуються ставки або вони звільняються від цих ставок. Я пам’ятаю, Ольга Гінзбург говорила про те, що в селі, наприклад, коли спадкують будинки, треба платити такі гроші, що ніхто не може навіть заплатити, не те, що взяти потім у власність. Тут передбачено звільнення від оподаткування. від виплати. І так далі. Все це передбачено в спеціальному законі. Як тільки перше читання пройде, я зразу ж цей законопроект буду подавати в якості законопроекту, щоб він йшов паралельно із законом про нотаріат, щоб забезпечити його нормальне функціонування. Дякую.
Віктор Лаврентійович, я прошу оперативніше, бо, на жаль, я оголосив Пономаренка. будь ласка, Пономаренко. А час уже вичерпаний.
Пономаренко, фракція Компартії. Віктор Лаврентійович, в законі про доходи. податок на доходи фізичних осіб на нотаріати положені функції агентів, тобто вони не підробляють як Берлині таксистами, а підробляють як агенти податкової служби. Як це відображено у вашому законі про нотаріат?
Значить, по-перше, в законі цього немає, а це є от в тому законі, про який ви говорите. Я вам маю сказати, під час обговорення законопроекту всі буквально нотаріуси ну були, м’яко кажучи, до цього ставлення надзвичайно негативне, тому що. І я вважаю, по природі своїй нотаріус не має права навіть [[не те, що не може, не має права!]] виконувати таку функцію. Він не може цього робити. Скажімо, коли він правочин завіряє, щоб він там ще знімав якісь, скажімо, суми по податках. Він не може цього робити і не має права робити, тому треба внести зміни в цей закон і все. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так, у нас є тут проект постанови про неприйнятність. Від авторів народний депутат Петров. Будь ласка, три хвилини.
Петров, Коммунистическая партия Украины, Винницкая область. Последнее время стало ощутимо для граждан конфискационное законодательство судебной практики. Принятый недавно Гражданско-процессуальный кодекс содержит норму, устанавливающую сборы на информационно-техническое обеспечение. Это прямая ведомственная конфискация денег у граждан в пользу суда. Это, кроме бюджета, кроме госпошлины, оплаты адвокатов, экспертиз и других платежей. Когда 70 процентов граждан Украины считают каждую гривну, пребывая в состоянии бедности, платить еще и ведомственные сборы, это настоящая ганьба, позор законодательной и нормотворческой системы. Но самое главно - это противоречит Конституции Украины. Ведомство, конфискуя у граждан денежные средства, явно нарушает статьи 22 и 48 Конституции Украины. Это в плане Закона о нотариате, который мы сегодня рассматриваем, носит явно конфискационный характер. Во-первых. Данный проект полностью ликвидирует государственный нотариат, где ставки оплаты нотариальных услуг явно ниже. Например, доверенность распоряжения имуществом у частного нотариуса - 50-60 гривен, у государственного - 35 гривен; завещание у частного - 60-80 гривен, у государственного - 50 гривен. Для граждан это очень существенно. Поэтому у государственных нотариусов огромные очередь, а у частных их нет. Кроме этого есть разный уровень юридической ответственности государственных и частных нотариусов. Государство обязано согласно статьи 56 Конституции компенсировать за счет государства убытки нанесенные незаконными действиями государственных чиновников. Частные нотариусы возмещают только в переделах компенсационного фонда, который явно недостаточный. Второй аспект. Закона про нотариат - это информационный сбор в пользу коммерческого государственного предприятия "Информационный центр" Министерства юстиции Украины. Это конфискация денег у граждан в пользу Минюста и его коммерческой структуры, даже не в пользу казны и не в пользу бюджета. И что характерно, проект закона пытается узаконить то обдирание граждан, ту конфискацию денег у граждан, которые установлены сегодня правительством и Минюстом. Вывод. Проект закона про нотариат концептуально противоречит статьям 22.48, 19.56, 36 Конституции Украины и должен быть отклонен за "неприйнятністю". Простанова "Про неприйнятність " не снимает проект закона навсегда. Если авторы учтут замечания, приведут проект в соответствие с Конституцией, он может быть возвращен на новое рассмотрение на следующей сессии. Однако, интересы граждан Украины в данном варианте проекта закона про нотариат требуют принятия постановы "про неприйнятність". Прошу всех депутатов озабоченных интересами граждан, а не бюрократов, поддержать данную постанову.
Дякую Шановні колеги! Хто з тих, хто записався, наполягає на виступі? Раз, два, три, чотири, п’ять. Так добре. 15 хвилин будь ласка. Кармазін, за ним Сухий.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Прийняття нового закону просто нагально необхідно тому що закон 1993 року фізично, політично, по любому застарів. Нотаріуси не можуть сьогодні керуватися тим самим законом. Інше питання - яким чином його покращувати. Це все можна зробити під час другого читання. Я буду вас просити приймати цей закон в першому читанні. Я хотів би сказати що цей закон вперше вводить і присягу нотаріусу - стаття 31, відповідальність за це. Цей закон вперше пропонує щоб проводився конкурс на реєстрацію нотаріальної діяльності окремо по кожному нотаріальному окрузі так як має бути в цивілізованих країнах. Ніде і ніколи у нас такого не здійснюється. Покажіть мені які конкурси відбуваються. Сьогодні кожна посада в правоохоронному органі коштує грошей. Я наводив з цієї трибуни скільки коштує посада одного з начальників Податкової адміністрації. Можу сказати вам ці ставки в Києві - вони по півмільйона доларів за одну посаду в районі в податкових органах. І ніякого конкурсу, і нічого державі - все тіньове. А тут пропонується зробити конкурс. Проектом встановлюються квоти на кількість нотаріусів в кожному нотаріальному окрузі. Чисельність населення яке обслуговує нотаріус не може бути більшою ніж 20 тисяч і не меншою ніж 5 тисяч осіб. Тому проект передбачає і такі новели, які безумовно взяті із вивчення всього позитивного, що вже є напрацьовано в світі. Як, скажімо, в статті 73 встановлення дійсних намірів сторін на вкладення правочину. Це дуже важливо особливо зараз, коли віддають землю не під виглядом і не за договором купівлі-продажу, а за договором користування і так далі, і потім обдурюють людей і пишуть там на скільки це років і фактично назавжди. І от тут, шановні комуністи, ви зараз взяли і кажете, що давайте про неприйнятність. А ви подивіться, як поздавали зараз цю землю. Та коли ми оце напишемо, то тут буде написано у частині другій: встановлення дійсних намірів кожного з учасників правочину здійснюється шляхом встановлення нотаріусом однакового розуміння сторонами значення умов правочину та його правових наслідків для кожної із сторін. Ми передбачаємо, у цьому законі передбачається відповідальність нотаріусів, порядок залучення свідків для вчинення нотаріальної дії, передбачаються пільги для всіх пільгових категорій, які не можуть сьогодні за себе платити. І тому я вважаю, що цей закон на багато прогресивніший, ніж інші, ніж те, що зараз є. Це на багато крок вперед. Звісно, є зауваження Науково-експертного управління. Я вважаю, що їх треба повраховувати, вони не мають принципового значення, принаймні про.
Дякую. Шановні колеги, давайте без перерви попрацюємо. Будь ласка, Сухий. Підготуватися Онопенку.
Дякую. Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, депутатська фракція "Трудова Україна". Шановні колеги. Динаміка процесів соціально-економічної трансформації нашого суспільства на засадах ринкових настійно вимагають внесення змін, і в цьому залі це відбувається, і такі зміни вносяться та доповнення до чинних законопроектів, які мають важливе значення. Зокрема ми розглядаємо законопроект, який матиме важливе значення для забезпечення організаційно-правових, вдосконалення тих складних явищ, які мають місце сьогодні у нашому суспільстві. Це стосується проблематики, безумовно стосується проблематики вдосконалення порядку правового регулювання діяльності нотаріату в Україні, як системи органів і посадових осіб, що не тільки посвідчують права та факти, але вчиняють дії з метою надання їм юридичної вірогідності. Чинний законопроект про нотаріат пропонується викласти у новій редакції, і така необхідність повністю виправдана нинішніми реаліями життя, про що говорив з цієї трибуни, шановний колега Кармазін. І ще одне. Основні положення такої редакції у цілому співпадають з тими пропозиціями, які надходять на нашу адресу, у тім числі від нотаріату міста Запоріжжя, про що з цієї трибуни щойно говорив шанований колега Віктор Лаврентійович Мусіяка. Особливо погоджено такі законодавчі новели з представниками нотаріатів міст України, як кваліфікаційні вимоги до нотаріуса, перелік нотаріальних дій, фінансування діяльності. Я хочу поставити тут одне питання не на обговорення, а на обдумування. Або нотаріат самофінансований, або він буде фінансуватися з бюджету. А якщо ми пропонуємо з бюджету і брати 2-3 копійки за реєстрацію, то ми отримаємо і поганий нотаріат, і отримаємо проблеми з бюджетом. Колега Гірник вірно поставив проблему про зловживання. Я думаю, що цей новий законопроект поставить певною мірою якийсь заслон на шляху таких зловживань. Законопроект пропонує прийняти у першому читанні і пропонує, вношу пропозицію профільному комітету, залучити до його опрацювання актив самоврядних організацій нотаріатів, тим більше, що є застереження стосовно прибутковості нотаріальної діяльності. Щодо квоти нотаріусів є застереження, про яке тут вже говорилося. Чому не ринок нотаріальних послуг визначає кількість нотаріусів, а будуть визначати чиновники Міністерства юстиції? Я думаю такі речі також слід розглянути. Дякую.
Будь ласка, Онопенко, підготуватися Заєць.
Дякую. Василь Онопенко, Українська соціал-демократична партія, Блок Юлії Тимошенко. Шановні колеги, я хотів би звернути увагу, що це не просто обговорення якогось формального закону, що мова іде про надзвичайно важливий орган у нашій державі нотаріат. Ми не приховуємо, що з прийняттям цього закону в першому читанні буде ліквідований державний нотаріат, якого фактично немає в усіх країнах. Перш за все, я хотів би привести аргументи на користь цього закону про нотаріат і його переваги. Сьогодні в нас в країні фактично на цей час діє 1332 державних нотаріуси, а приватних 2598. Фактично майже вдвічі більше. Якщо взяти по кількості дій, які здійснюють приватні нотаріуси і державні, то державні в рік приблизно 3 млн. 830 тис., а приватні нотаріуси 12 млн., тобто тенденція йде до того, що фактично уже скорочується діяльність державних нотаріусів в державі. Мова йде про те, що велика кількість. бачите, величезна кількість людей звертається за вирішенням цивільно-правових проблем саме в нотаріальні контори, бо в суди звертається значно менше - в рік приблизно 2 млн. цивільних справ розглядається судами. І ось зараз звучав виступ мого колеги Петрова про неприйнятність цього закону. Ну, давайте подивимся, я перш за все звертаюсь, шановні колеги-комуністи, до вас, чи варто підтримувати цю постанову? Які переваги сьогодні приватного нотаріату? Перш за все, ми не будемо виділяти приблизно 40 млн. гривень щорічно на підтримку державного нотаріату. Приватний нотаріат самофінансується. Наступне. Створюються додаткові робочі місця. Кожен приватний нотаріус буде мати одно, двох помічників. Мова йде про повну матеріальну відповідальність. Не обмежену приватну відповідальність, про повну. Сьогодні приватний нотаріус відповідає в межах своєї заробітної плати. Зараз буде відповідати в повному розмірі за це. З прийняттям закону Україна вступає в Міжнародний союз латинського нотаріату, де 70 країн, а це - відкрита дорога в СОТ. Тобто тут є одні переваги. Я не думаю, що нам є необхідність блокувати, тим більше, що підготовлений до другого читання закон про тарифи, де будуть передбачені пільги для малозабезпечених сімей.
Дякую. Будь ласка, Заєць, підготуватися Шибку.
Іван Заєць, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановні народні депутати! Чи існує проблема нотаріату? Існує. В Україні існує, по суті, дві нотаріальні системи - це приватна і державна. Щоб виправити ситуацію, слід утвердити єдину нотаріальну систему. В даному випадку автори пропонують утвердити приватну. Наявність двох систем робить систему нотаріату такою, яка породжує несправедливість як до самих працівників нотаріальних контор, так і для громадян, які користуються послугами цих контор. Тому на цю проблему слід подивитися з двох сторін - з боку діяльності державного нотаріату, і з боку гарантій прав громадян. Слід визнати, що державний нотаріат сьогодні знаходиться у вкрай незавидному становищі, зарплата нотаріусів мізерна - 237-240 гривень, там ще надбавку 50-60 гривень - і все. Відповідальність колосальна, навантаження колосальне. Тому ця система не може працювати ефективно по обслуговуванню громадян і не може забезпечити права самих нотаріусів. Що стосується інтересі громадян, то з переходом до єдиної системи нотаріальних контор з’являється реальна загроза підвищення для багатьох громадян витрат на нотаріальні послуги. При теперішній системі розцінок для багатьох громадян нотаріальні послуги стануть недоступними. Про це ми маємо пам’ятати завжди і зробити закон такий, щоб захистити громадян. Щоб захистити громадян, я пропоную при переході на єдину систему нотаріальних контор вжити превентивних упереджувальних заходів. Перше, встановити граничні тарифи на нотаріальні послуги зі збереженням пільг для певної категорії громадян - інвалідів, чорнобильців, по ряду позицій пенсіонерів. Друге, надати право всім посадовим особам, які витребовують копії документів громадян, ну, копії паспортів, посвідчень пенсіонерів, ну, в ЖЕК і інші там організації, на місці засвідчувати копії таких документів. Третє, Мінюст має переглянути тарифи у бік значного зменшення зменшення, а то і їх відміни взагалі, якими визначається розмір плати за видачу довідок з єдиного реєстру заборон. Для прикладу скажу наступне. Хто сьогодні з вас не знає, що для того, щоб переоформити спадщину на хату одному з подружжя в селі, треба платити 700-800 гривень. Немає в людей таких грошей. Тому пропоную: для оформлення спадщини на нерухоме майно передбачити можливість звільнення громадян від сплати за видачу довідок про відсутність заборони та інших арештів, передбачити зниження тарифів в БТІ за видачу витягів з єдиного реєстру прав власності при переоформленні спадщини особами, які постійно проживають в цих будинках, та пенсіонерів. Мінюсту треба добре попрацювати, щоб зробити розцінки на нотаріальні послуги більш справедливими. Ми повинні дуже ретельно переглянути Указ Президента про нотаріальні тарифи, здається, він так називається, і встановити такі тарифи, які дають можливість людям доступитися до цих послуг. Дякую.
Будь ласка, слово має Шибко.
Шибко, соціалістична фракція, Дніпропетровськ. Шановні колеги, законопроект, безперечно, є новою і фундаментально переробленою редакцією діючого Закону про нотаріат 1993 року. Разом із безперечними позитивними, а вони приведені сьогодні у виступах моїх колег: це приведення структури законопроект в більш досконалий вигляд, унормування положень про єдиний реєстр нотаріусів та визначення адміністративних округів нотаріальної діяльності, приведення норм закону у відповідність до нового Цивільного кодексу, що нам конче необхідно. Є низка принципово нових положень, які викликають, як відомо, неоднозначну реакцію. Я наведу декілька прикладів цього. Перше: переведення діяльності нотаріусів на засади самофінансування [[стаття 10 законопроекту]], тобто це означає, що це не буде більше державних нотаріальних контор, що означає підвищення вартості послуг. Згідно з діючою редакцією закону існують приватні нотаріуси та державні нотаріальні контори, а згідно статті 20 діючого закону державні нотаріальні контори утримуються за рахунок Державного бюджету. Слід додати, що досвід Російської Федерації з цього питання є таким: державні та приватні нотаріуси працюють на паритетних засадах. Це згідно нової редакції основоположення Російської Федерації про нотаріат 203 року. Я думаю, нам треба теж це врахувати. Далі. Проектом [[це стаття 54]] пропонується встановити обов’язковість членства всіх нотаріусів в нотаріальній палаті, яка водночас визначається як їх професійне об’єднання, тобто об’єднання громадян. Нагадую, що цю систему запропоновану в законопроекті також про третейські суди. Але ми повинні то розуміти, що у нас сталося з адвокатурою, коли їх теж почали заганяти в одну якусь спілку, хтось якийсь очолює. Щоб не сталося це те ж саме з нотаріатом, який. коли хтось може взяти під своє крило всіх нотаріусів і, звісно, як він буде чинити ці права. Далі. Пункт 2, частина 1, стаття 35. Законопроект передбачає граничний вік перебування на посаді нотаріуса 70 років. Не заперечуючи проти ідеї як такої, слід зауважити, що це положення не узгоджується з трудовим законодавством України і потребує пояснень з боку розробки законопроекту. І останнє. Із переліку нотаріальних дій, які мають право вчиняти консульська установа у законопроекті [[це стаття 65]] чомусь вилучені права видавати свідотства про право на спадщину, а також право видавати свідотство про право власності на частку в спільному майні, це подружжі. Це не зазначається хто має це робити для громадян України за кордоном. Я думаю, це суттєво треба доопрацювати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, попросимо думку Міністерства юстиції. Одна хвилина, будь ласка. Заступник міністра Ємельянова.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! Ну перше, я хотіла привернути увагу, що прийнятий набув чинності Цивільний кодекс і Закон України про нотаріат, який зараз діє. Він на 80 відсотків взагалі не відповідає новому Цивільному законодавству. А по-друге, я б хотіла навести деякі аргументи з приводу звинувачень, що тут лунали щодо плати, яка береться за послуги при користуванні тими чи іншими реєстрами, які видає Міністерство юстиції. Хоча б з приводу Єдиного реєстру заповітів та спадкових справ. Внесення реєстраційного запису до цього реєстру коштує 25 гривень. Шановні народні депутати! 25 гривень - не 700, не 800, які тут називали цифри. Разом з тим, я б хотіла сказати, що з цього реєстру також передбачено ряд пільг безкоштовно надаються дані з цього реєстру і інвалідам Великої вітчизняної війни, інвалідам першої і другої групи, дітям-сиротам, потерпілим внаслідок Чорнобильської катастрофи. Що стосується інших реєстрів, такі реєстри, як заборони відчуження об’єктів нерухомого майна, довідка за відсутність чи наявність заборон коштує 34 гривні тоді, як собівартість 34 гривні 17 копійок для того, щоб вести ці реєстри. Я хочу, шановні народні депутати, щоб ви усвідомлювали, якщо ми позбавимо зараз всіх реєстрів, то завтра у нас зупиниться і нотаріальна діяльність, це, по-перше. А, по-друге. Цей тягар впаде на державний бюджет. Чи спроможний зараз Державний бюджет забезпечити? Для Міністерства юстиції немає значення. Або передбачити у Державному бюджеті окремою строчкою кошти на фінансування цих реєстрів, щоб вони існували, і існували, у першу чергу, не для Міністерства юстиції, а для наших громадян, які відчужують нерухоме майно, які оформлюють спадщину своїм дітям. Або тоді ми маємо передбачити і сплачувати з пересічного громадянина ці гроші. Я прошу, шановні народні депутати, підтримати, будь ласка, у першому читанні, і на друге читання, я думаю, що ці пропозиції, які лунали, будуть опрацьовані. І разом з тим хотіла звернути увагу також на деякі положення, що стосуються страхування ризику нотаріальної діяльності.
Ніна Іванівна, я вам хвилину дав, ви вже три. Завершуйте.
Я перепрошую,.трохи емоційно, Адаме Івановичу. Я хочу, щоб почуло Міністерство юстиції, народні депутати. Дякую.
Ви досить переконливо виступили. Зараз побачимо по результатам голосування. Шановні колеги! Обговорення завершено. Переходимо до голосування. Першим буде голосуватися проект Постанови народних депутатів Сіренка і Петрова [[реєстраційний номер 2338-П1]] про неприйнятність. [[12:11:08]] За-56 Постанова не прийнята. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Закону "Про нотаріат", реєстраційний номер 2338. Прошу голосувати. [[12:11:38]] За-295 Як бачите, Інна Іванівна, ви були переконливою. Закон прийнято в першому читанні. Переходимо до розгляду питань за скороченою процедурою. Я вже говорив, ми домовились про те, що працюємо без перерви, шановні колеги. Мабуть, ви не звернули уваги. Слухається проект Закону про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету України, реєстраційний номер 3640. Доповідає заступник Голови Антимонопольного комітету Світлана Михайлівна Мороз. Світлана Михайлівна, три хвилини вам, будь ласка.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону України "Про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету України". Проект розроблено на виконання пункту 4 Прикінцевих положень та статті 44 Закону України "Про захист економічної конкуренції" із метою детального врегулювання порядку вилучення доказів у володінні фізичної і юридичної особи. Цей законопроект не надає Антимонопольному комітету будь-яких додаткових повноважень порівняно з тими, що сьогодні закріплені в законах, а тільки передбачає процесуальну регламентацію вже існуючих. Стаття 44 Закону "Про захист економічної конкуренції" у частині огляду та обшуку у володінні фізичної особи не є чинною до цього часу і не буде чинною до тих пір поки не набуде чинності закон, який передбачить відповідні судові процедури цих заходів. І саме на врегулювання цих питань у першу чергу спрямований законопроект. Крім того, на сьогодні неврегульованими залишаються дуже багато процесуальних питань, забезпечення доказів у справ, які розглядаються Антимонопольним комітетом. І практика, яка на сьогодні набута Антимонопольним комітетом, а також досвід світовий, свідчить, що суб’єкти господарювання, скажімо щодо картельних змог, не фіксують на сьогодні свої домовленості в формальних угодах і договорах, а ці дії вчиняються таємно. І у зв’язку з такими неформальними прихованими усними домовленостями виникає проблема у збиранні доказів щодо узгодженої конкурентної поведінки суб’єктів господарювання. І Антимонопольний комітет на сьогодні не володіє необхідними інструментами збирання таких доказів. Тому цей проект закону передбачає детальне врегулювання порядку звернення державного уповноваженого, голови територіального відділення до суду для прийняття судом рішення стосовно проникнення у житло чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку. Я хочу звернути увагу, що відповідно до статей 13, 14 законопроекту суддя перевіряє обгрунтованість підстав для таких дій. І якщо визнає такі підстави необгрунтованими, приймає рішення про відмову у наданні такого дозволу, і це рішення є остаточним і не підлягає оскарження. Законопроект передбачає процедуру фіксування органами Антимонопольного комітету усних пояснень, а також визначення випадків, коли такі пояснення надаються виключно в суді. Головне науково-експертне управління позитивно оцінило цей законопроект, вважає його актуальним і важливим. Пропозиції, які були надані Науково-експертним управлінням, і пропозиції народних депутатів, зокрема, скажімо, щодо залучення понятих до процедур, будуть обов’язково враховані при повторному читанні. Я прошу підтримати проект закону про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету, та прийняти його у першому читанні. Дякую.
Дякую, Світлана Михайлівно. Сідайте, будь ласка. Від профільного комітету Пилип Пилипович Буждиган.
Шановні народні депутати. Питання правового регулювання з питань збирання оцінки та зберігання доказів у справах про узгодження дії, концентрації суб’єктів господарювання порушень законодавства про захист економічної конкуренції повинен забезпечити даний законопроект про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету України. Проект, який ми сьогодні розглядаємо, за реєстраційним номером 3640. Проект закону містить чотири розділи і складається з 23 статей. Даний законопроект згідно прикінцевих положень вносить зміни до статей 384, 385 Кримінального кодексу щодо подання у пояснення у судах недостовірної інформації уповноваженим особам Антимонопольного комітету чи їх відмови. До статей 185-185.12 і 244.12 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо ухилення особи від явки або перешкоджання її у справах за викликом державного уповноваженого Антимонопольного комітету і до статей 236 і 237 Цивільно-процесуального кодексу. Відповідно до статті 44 Закону про захист економічної конкуренції даний проект закону передбачає врегулювання окремих процесуальних дій органів Антимонопольного комітету, а саме: порядок збирання доказів статті 1-ша, 3-тя; порядок подання органам комітету. пояснень у справах стаття 4-та, 11-та; порядок огляду та обшуку з метою вилучення чи накладання арешту на предмети, документи, інші носії інформації, які можуть бути доказами чи джерелом доказів у справі, стаття 12-та, 23-тя. Як підсумок можна сказати, що прийняття даного законопроекту підвищить ефективність розгляду органами Антимонопольного комітету справ про узгодження дій, концентрацію суб’єктів господарювання, унормує збирання, оцінку та зберігання доказів у справах. Виходячи з цього, Комітет з питань економічної політики пропонує прийняти даний законопроект за основу і обов’язково врахує пропозиції Головного науково-експертного управління, і так само з групою розробників, зокрема із Верховного суду Шитський Іван Богданович, Антимонопольного комітету Костусєв Олексій Олексійович, буде враховувати їхні пропозиції і на друге читання винесе узгоджений з врахуванням ваших всіх пропозицій даний законопроект. Пропоную у першому читанні.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Тут є проект постанови про неприйнятність Пинзеника. Я не бачу його. Так, є необхідність обговорювати? Так, будь ласка, у нас скорочена процедура. Тоді Кармазін, за ним Мироненко.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Давайте подивимся на необхідність прийняття цього закону з такої площини. Я звернувся до Антимонопольного комітету після того. як отримав докази в монопольному зговорі в місті Одесі на утримання цін на одному рівні всіма автозаправками. Докази були представлені представниками трудового колективу "Лукойла" колишнім, тому що колишнє керівництво скорочувало людей, вони записали технічними засобами їх, запротоколювали, і я ці докази надав в Антимонопольний комітет і в Генеральну прокуратуру. Що ви думаєте? Порушили кримінальну справу? Ні, не порушили. Зараз ситуація, яка склалася в державі з підвищенням цін на пальне на 50-60 відсотків повністю в тому числі не вирішено до кінця із-за того, що Антимонопольний комітет, по-перше, не мав політичної волі, бо не треба прогинатися перед Адміністрацією, треба служити законам. Є закон у вас. А по-друге, Антимонопольний комітет, маючи повноваження, не мав інструментарію, як вилучити ті документи, не мав інструментарію. І наша справа з вами - сьогодні їх озброїти. Боятися про те, що там щось буде не так. я б не боявся, я скажу, чому. Тому що, збираючи докази, ці люди мають керуватися чітко законом і будуть під контролем суду. Закон передбачає, проект закону, що суддя певні санкціонує. Закон передбачає, що сьогодні не можна просто так буде ухилитися від явки до Антимонопольного комітету чи від дачі пояснення. Він передбачає притягнення до адмінвідповідальності у вигляді накладання штрафу від одного до п’яти неоподаткованих мінімумів, хоча це, я вважаю. дуже мало. І треба буде підвищувати цю відповідальність. І треба його робити суровішою аж до кримінальної відповідальності. Тому що сьогодні можна було дуже елементарно просто зробити, уряд Януковича і Президент розписуються і кажуть, безсилі, кажуть, що то парламент винен у підвищенні цін на пальне. А, шановні, винні зовсім інші люди. Антимонопольному комітету треба було зафіксувати, що не було ніяких підстав для одночасного підвищення ціни, це однозначно, для всіх громадян України. Треба було взяти докази, треба було вжити санкції, а потім накласти арешт на майно, на майно тих, хто власником сьогодні є нафтопереробних заводів в Україні, хто диктує тут сьогодні, народу України накидає зашморг, нашому селу, вбиває наше село. Це російські компанії. Давайте називати речі своїми іменами. Тому давайте.
Будь ласка, Мироненко. Підготуватися Соломатіну.
Пятый избирательный округ, Мироненко, фракция Коммунистической партии Украины. Уважаемые соотечественники! Фракция коммунистов будет голосовать за данный законопроект в первом чтении, так как он направлен на улучшение работы Антимонопольного комитета, роль которого, связанная с ценами, тарифами и другими проблемами, трудно переоценить. Однако, работа антимонопольного комитета в наших условиях пока далека от принципов правового государства. Фактически, против каждой фирмы, продающей Украине бензин, газ, электроэнергию, можно возбудить уголовное дело, ибо нынешний процент роста цент, тарифов не оправдан. Тем более, если мы учтем уровень роста цен, тарифов в мире, уровень рентабельности предприятий. Это же касается цент тарифов на жилищно-коммунальные услуги и многие товары. Определенные сферы, связанные с интересами высокопоставленных чиновников у нас в государстве вообще закрыты от проверки данным комитетом. Приведу лишь два примера: сейчас очень легко слыть хорошим хозяином, если есть возможность в своих интересах поднять цену, тарифы. Всем известный господин Кирпа по своему желанию повысил в недалеком прошлом тарифы на железнодорожные перевозки, стал строить вокзалы, и сразу прослыл хорошим хозяином. И не важно для него, что это повышение тарифов привело к повышению всех цен, тарифов в стране, ухудшило положение предприятий, трудовых коллективов, населения страны. Но деятельность Антимонопольного комитета, к сожалению, не коснулась этой проблемы, хотя люди называют управляемую этим господином железную дорогу одним из самых больших бандитов в нашем государстве. А ведь роль железной дороги должна соответствовать развитию экономики и интересам населения. Увы, этого нет. Издал министр транспорта Кирпа приказ, ведущий к созданию новой монополии: о переподчинении лоцманской службы морских портов, перенаправление денежных потоков на пользу "Дельта-лоцман", что, возможно, выгодно ему. Но ведь в результате трудовые коллективы портов потеряли значительную часть доходов, их положение ухудшилось. Трудовой коллектив Керченского морского торгового порта потерял 33 процента доходов, повторяю, подчеркиваю: 33 процента доходов. А господин Кирпа говорит: "Все нормально". Кирпа создал партию "Возрождение" и заявил, что партия будет исходит из принципов справедливости. Ну, какой разумный человек поверит ему, зная, как он повышает тарифы, перенаправляет средства трудовых коллективов? О какой справедливости здесь можно говорить? Получив обращение ветеранской профсоюзной организации города Керчи, Союза рабочих, крестьян и интеллигенции, городского комитета женщин города Керчи с просьбой: отменить вышеуказанный приказ министра, ухудшающий положение людей и так в уже бедствующем городе Керчи, - я направил эти обращения Президенту, главе правительства Украины. Данные организации, выражающие просьбу всего населения города, закончили свое обращение словами: "Очень надеемся, что для Президента, правительства Украины не может быть безразлична жизнь людей города-героя Керчи". Но где действия Антимонопольного комитета? Из комитета поступил промежуточный ответ: дескать, Министерство транспорта не дает информацию, не дает документы для рассмотрения.
Будь ласка, Соломатін. За ним Сухий.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, ми розглядаємо з вами внесений урядом міністрів-капіталістів проект Закону України про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету України. Проект розроблено на виконання пункту чотири Прикінцевих положень та статті 44 Закону України "Про захист економічної конкуренції", конкуренції капіталістичної, з метою детального врегулювання порядку вилучення доказів у володінні фізичної чи юридичної особи. Я сам себе запитую і до вас звертаюся, а де наше Міністерство Внутрішніх справ? А де Служба безпеки України? А де наша славетна таможня? Де податкова? Де Координаційна рада з питань національної безпеки? Де слідчі комісії Верховної Ради України? У цій буржуазній державі ніхто нікому не вірить, і уряд це доводить поданням цього законопроекту. Він намагається утворити в умовах капіталістичної конкуренції 100 незалежних слідчих комісій і 100 незалежних інституцій. Розкладає, так звані, капіталістичні яйця по 100 капіталістичних кошиках. Ось така в нас держава і ось таке у нас суспільство. Як свідчить наша і світова практика, антиконкурентні змови є найнебезпечнішими порушеннями. Вони відбуваються усно, під час неофіційних зустрічей і не ветуються ні в яких документах. Приклад цьому - "Криворіжсталь", яка останні дні багаторазово згадувалася з трибуни Верховної Ради України. Тому розкриття. у всьому світі здійснюються з використанням саме таких процесуальних інструментів, які запропоновані в цьому законі. Ми вважаємо, фракція комуністів, що капіталізм шляхом удосконалення законопроектів взагалі не можна виправити, але в даному випадку ми припускаємо, що можливо зробити спробу і надати Антимонопольному комітету певні повноваження для того, щоб він дійсно зробив хоча б спробу, щоб конкуретних змов не було і щоб всі ці, так звані, тендери, конкурси, аукціони відбувалися хоча б рамках капіталістичного законодавства. І насамкінець. Шановні мої колеги! Шановні радіослухачі! 22 червня у вівторок об 11 годині на Майдані Незалежності жінки-трудівниці збирають всенародне віче за відкликання наших військових з Іраку. Я закликаю всіх прийняти.
Слово має народний депутат Сухий.
Шановні колеги! Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, "Трудова Україна". У тій складній колізії, про які тут вже говорили ці колеги, і ми чули з вами і бачимо, вони дуже часто вибухають у нашій економіці, мають негативні соціальні наслідки, все більше по причинах або порушення антимонопольного законодавства, або через недосконалість застосування на ділі антимонопольного законодавства. Зрозумілою для всіх політиків у цьому залі, котрі щиро на ділі, а не на словах, прагнуть встановити порядок у нашому народному господарстві, у нашій економіці, є необхідність підвищення ефективності розгляду справ про порушення суб’єктами господарювання антимонопольного законодавства в Україні. Це головне завдання законопроекту, який ми зараз розглядаємо. І, без сумніву, з його прийняттям значно підвищиться рівень захищеності прав суб’єктів господарювання та створення умов для здійснення всіма учасниками ринку підприємницької діяльності на рівних конкурентних засадах. До того ж ми зараз маємо змогу зробити реальний крок, це, дійсно, реальний крок буде, до адаптації нашого антимонопольного законодавства, до законодавства Європейського Союзу. І на ще одну обставину я хотів би і зобов’язаний звернути увагу. От голосування сьогодні з приводу прийняття законопроекту за номером 3640, урядового законопроекту, покаже на ділі нашим виборцям і нам самим, хто у цьому залі, які політичні чи бізнесово-фінансові сили чи круги, які представлені у парламенті, не бажають долучитися до справи підвищення ефективності розгляду справ Анатимонопольного комітету, а хто бажає долучитися до того, щоб навести в кінці кінців порядок у нашому суспільстві. Депутатська фракція "Трудова Україна" закликає народних депутатів України, закликає всіх тих, хто прагне забезпечити у суспільстві порядок, хто прагне забезпечити у суспільстві рівність перед законом, підтримати законопроект за номер 3640. Надзвичайно багато негативу навколо механізму, монополізму, який розвивається в нашій країні. І ми повинні взяти до уваги одну обставину. Є правила гри, їх потрібно вдосконалювати. І на сьогоднішній день я не знаю важливішого завдання для політика ніж сприяння тому, щоб налагодити нормальне функціонування нашої економіки. Я ще раз пропоную підтримати цей законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Тому я ставлю проект Закону "Про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету України", законопроект 3640 у першому читанні. [[12:31:20]] За-220 Рішення не прийнято. Шановні колеги, не було сигналу. Ясно. Значить, шановні колеги, зараз ми повторимо. Тут є перша постанова, хоча автор і не доповідав, але є проект Постанови народного депутата Пинзеника про неприйнятність. Я прошу проголосувати проект Постанови Пинзеника про неприйнятність даного законопроекту. [[12:32:18]] За-77 Не прийнято. Будь ласка, Шибко з мотивів. Мікрофон Шибко, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шибко, Соціалістична партія України, Дніпропетровськ. Я хотел бы сказать своим коллегам, которые не проголосовали за этот законопроект, что именно этот законопроект усилит волю и возможности Антимонопольного комитета. Я борьбу за то, чтобы снизить цены в Днепропетровске, еще начал полтора года назад. И я видел, как непоследовательно иногда поступал Антимонопольный комитет. Не только не последовательно, потому что у него не хватило политической воли, наверное не было законодательства нашего, которое не подкрепляло его действия, не давало бы возможность именно собирать возможности того, как может быть антимонопольный сговор. И вот даже сейчас, когда Антимонопольный комитет рассмотрел ситуацию в Днепропетровске, то эти люди, которые были оштрафованы, я имею в виду фирма "Синтоза", они подали в суд. И на этом затормозилось все антимонопольное разбирательство и решение вопроса о штрафовании их за то, чтобы этот антимонопольный сговор. Поэтому прошу поддержать этот законопроект для того, чтобы усилить.
Хто за те, щоб повернутися до переголосування даного законопроекту, прошу визначатися. [[12:34:03]] За-279 Прийнято рішення. Значить ставлю на голосування проект Закону про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету України. Реєстраційний номер 3640 у першому читанні. [[12:34:31]] За-276 Закон прийнято у першому читанні. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України [[щодо товарів продовольчої групи]]. Реєстраційний номер 3694. Заступник міністра економіки та з питань євроінтеграції Білокуров Дмитро Едуардович. Будь ласка, три хвилини.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Зазначений законопроект підготовлений за результатами розгляду на засіданні Митно-тарифної ради України від п’ятого березня 2004 року, протокол номер 57. Законопроект стосується трьох позицій: рибної продукції, какаопродуктів і хмілесировини. По рибній продукції [[стосується скумбрії]] пропонується деталізація товарів на національному рівні без зміни ввізного мита. Це приводиться з метою забезпечення підвищення ефективності обліку імпорту окремих видів рибної продукції, оскільки сучасна кваліфікація зазначених товарів не дозволяє мати картину вантажних потоків імпорту конкретних видів скумбрії. Тобто, звичайно, японсько-австралійською. А також на виконання міжнародних домовленостей України, досягнутих в рамках переговорів до вступу України до СОТ. По какаопродуктах навпаки пропонується скасувати деталізацію товарів на національному рівні без зміни ставок ввізного мита. Це пов’язано з тим, що сучасна класифікація какао та продуктів з нього проведена за ознаками виду пакування та маси нетто, а саме: а) в первинних упаковках маса 10 кг і більше і б) інші. Згідно з даними Держкомстату за 2002, 2003 та початок 2004 року 99,9 відсотків загального імпорту в Україну какаопродуктів припадає саме на первинні упаковки масою 10 кг і більше. Таким чином, скасування зазначеної деталізації грунтується на необхідності попередження виникнення спірних питань при класифікації какаопродуктів для використання у промисловості, а також уникнення надмірної деталізації цих товарних кодів. Що стосується хмелесировини. Пропонується зменшення ввізного мита з 50 до 20 відсотків [[пільгова та повна]] з метою підтримки та подальшого розвитку вітчизняної пивоварної галузі. Річ у тому, що за даними Міністерства аграрної політики України вітчизняного хмелю у 2002 році зібрано лише 650 тонн в перерахунку на базисну норму вмісту альфакислоти три з половиною відсотки, в той час, як потреба галузі у сировині вражає 2003 року, складає 2700 тонн, тобто забезпечення вітчизняним хмелем становитиме 18-20 відсотків. За попереднім розрахунками Міністерства економіки втрати Державного бюджету в разі зменшення ставки ввізного мита на хмелесировину дорівнює 20 відсоткам за умови збереження обсягів імпорту цієї продукції на рівні 2003 року складуть близько 424 тис. доларів або 2,25 млн. гривень. У той же час за розрахунками Мінагро. додаткові надходження до бюджету у наслідок досягнення запланованих обсягів виробництва пива становитиме 14 мільйонів доларів США, тобто загальний виграш 13,5 мільйонів доларів, а також 20 відсотків це до вступу у СОТ. Тому прийняття цього законопроекту є кроком на шляху узгодження законодавства України до вимог ГААТ СОТ. І прошу, шановні депутати, прийняти цей проект закону. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, ми тут з профільним комітетом порадилися. У нас три підряд іде законопроекти, які стосуються митного тарифу. Тому ми заслухаємо доповідачів, потім від профільного комітету, обговоримо їх і будемо визначатися. Будь ласка, народний депутат Сергієнко є? Законопроект 3697, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про митний тариф України щодо митних ставок на сировину шпалерної промисловості". Будь ласка, три хвилини.
Шановний Голово, шановні депутати. Внесення на розгляд Верховної Ради України законопроекту 3697 про внесення змін до митного тарифу України викликаний необхідністю захисту національних товаровиробників, забезпечення вітчизняного виробника якісною сировиною, створення умов для рентабельної роботи підприємств, нарощення обсягу конкурентоздатної продукції та впровадження інноваційних технологій. Законопроектом пропонується знизити ставки ввізного мита на види сировини, підкреслюю, які не виробляються в Україні, але використовуються у виробництві лінолеуму, шпалер, ткацької промисловості, друкуванні книг, газет та інше. Зниження ставок ввізного мита надасть можливість наростити майже у двічі випуск продукції. Надходження до доходної частини бюджету збільшиться на 28-30 мільйонів гривень тільки за рахунок прогнозованих обсягів оподаткування внутрішнього виробництва, що підтверджується експертним висновком Міністерства фінансів України. При опрацюванні законопроекту Міністерством промислової політики України погоджено всі зазначені види хімічної сировини. Державною митною службою України проведено деталізацію п’яти видів продукції та внесено зміни у розділ 10 Митного тарифу України для узгодження з комбінованою номенклатурою Європейського союзу. На засіданні митно-тарифної ради схвалено зменшення ставок ввізного мита на дану сировину, яка не виробляється в Україні. Проект закону розглянуто та підтримано профільними комітетами Верховної Ради, він відповідає міжнародним зобов’язанням України та основним положенням законодавства Європейського союзу. Але у зв’язку з тим, що технічна була помилка при проходженні протоколу складення митно-тарифної ради, яка полягає у відсутності у протоколі митно-тарифної ради трьох товарних позицій, як автор законопроекту прошу виключити із законопроекту наступні товарні позиції, код 3204, 20000 - синтетичні органічні речовині, які використовуються у флюоресцентні відбілювачі і препарати. Підпункт 9, код 3812, 302000 - антиоксиданти і підпункт 10, код 3814009000 інші пункту один. І у зв’язку з вилученням вище переказаних товарних позицій прошу технічно замінити нумерацію. В остальному все погоджено і по митно-тарифній раді, і по комітетам профільним, тому, шановні колеги, прошу розглянути законопроект із внесенням поправок та прийняти його в цілому як закон. Сьогодні, дійсно, надо не на словах, а наділі підтримати вітчизняних товаровиробників. Ті люди, які стоять під стінами Верховної Ради - і. і ткацьке виробництво, і виробництво лінолеуму. Уже з 13-ти підприємств по виробництву лінолеуму, які працювали у 2002-му році, залишилося тільки дев’ять. Те ж твориться і у шпалерній промисловості. Тому я вас прошу підтримати цей законопроект, воно дасть можливість працювати тим підприємствам, які сьогодні не працюють і ждуть цього важливого законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ще один законопроект у нас - проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо сплати мита та оподаткування операцій з культурними цінностями. Законопроект номер 4147. Перший заступник міністра культури Новохатько. Немає? Та я його бачив, десь ходив. Добре ми будемо все одно, ми заслухаємо. Тоді, будь ласка, по всіх трьох законопроектах від профільного комітету перший заступник голови комітету з питань фінансів і банківської діяльності Цушко Василь Петрович. Прошу, Василь Петрович.
Уважаемые коллеги, я вам время забирать не буду сегодня. Значит, по закону 3694, который докладывал заместитель министра, мы предлагаем, наш комитет в связи с тем, что у нас возник вопрос по завозу хмеля и есть аргументы со стороны аграриев, предлагаем принять его только в первом чтении, чтобы не валить закон. А по второму закону, Сергиенко, 3697, предлагается принять его в первом и во втором чтении. Этот закон, действительно, обсужден со всех сторон. Он уже висит столько времени. Это, действительно, помощь отрасли, которая у нас выпускает шпалеры, для того чтобы завозить сырье именно для этой отрасли, мы ее развиваем этим. Поэтому решение комитета вот такое: по первому законопроекту, Адам Иванович, только первое чтение, а по законопроекту Сергиенко - первое и второе чтение, то есть в целом.
А по культурній?
А по 4147 позиция нашего комитета такая, и она совпадает с Минфином. Нельзя разрешать и частным лицам, и юридическим лицам завозить культурные ценности, ну, имеется ввиду, что купил икону где-то.и так далее без пошлины. Мы предложили: если это интересно государству [[Минфин предложил, комитет поддержал]], мы должны предусмотреть в бюджете, что мы хотим, для какого музея, какую коллекцию купить. Привозим сюда - а за счет бюджета гасим. А так, у нас будут завозить под этим видом любую, извините, безделушку и не платить мыта. Поэтому наш комитет предложил третий законопроект, 4147, отклонить. И это мнение совпадает с мнением Минфина. Это нужно делать через бюджет, если мы хотим делать для людей, для государства, для музея. А для частных коллекций, кто что-то хочет завозить, - завозите платите. Если кто-то там коллекционирует нэцке или другое, платите в бюджет. Если у вас есть деньги на нэцке, есть деньги и на уплату пошлины. Вот позиция комитета. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, ми зараз будемо голосувати. Але є, наполягають деякі депутати на виступі. Тому, будь ласка, Кармазін Юрій Анатолійович. Він по всіх трьох проектах буде, тому п’ять хвилин.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, я хотів би щоб ви розглянули всі ці три питання в контексті проблем національних інтересів України. І ніяких інших. З огляду на це я почну з останнього проекту, тому що зараз якраз наш колега говорив про цей проект. Мова йде про проект про ввезення культурних цінностей на територію України. Шановні народні депутати! Я вважаю, що м маємо зараз сприяти поверненню всіх культурних цінностей в Україну. Ви уявіть собі, що сьогодні людина намірилася і є вже таки, ви знаєте, родичі наших деяких гетьманів повертають сюди, привозять картини. А їм кажуть: "Заплати спочатку державі". Він в цю державу везе те, що незаконно утримується, а ви пропонуєте заплатити. Люди добрі! Давайте підходити так: все, що іде в цю країну цінного, хай воно сюди йде. От виходити воно не має бути. Має бути система ніпель. Але давайте випишемо умови, при яких воно сюди може йти і що це має йти. Отут я пропоную, давайте приймем в першому читанні і Цушко зі мною погоджується - бачите - вже спасибі і випишемо які саме картини. Чи це хочуть подарувати музею чи школі, чи державі і тоді воно на користь Україні, хай буде на користь Україні. Це перше. Друге. Цушко погодився з місця - ви чуєте, Адаме Івановичу, він зняв свої пропозиції. Тепер далі. Давайте подивимося чи на користь іде законопроект 3694 про внесення змін до Митного тарифу від 2 липня. який вносив Кабінет Міністрів. Шановні народні депутати! Я абсолютно впевнений, що цей іде проект на шкоду народу України. Чому? Маю якесь відношення до рибних галузей. В Одесі є найкрупніша компанія "Антарктика". Ніхто не займається тим, щоб сюди залучити, якось допомогти нашим підприємствам працювати. Навпаки, ми працюємо на Захід. Ми дійшли вже до того, що ви пропонуєте на хмелесировину зменшити відрахування, які будуть іти до бюджету. Ну що ми робимо, люди добрі? Я абсолютно звертаю вашу увагу, що Житомирська чи Чернігівська, Волинська області, які традиційно вирощували цей хміль, а ви пропонуєте змінити ввізне мито і на шкоду державі. Повторюю, тому що нам треба боротися за власного товаровиробника. Тому я думаю, що те, що обгрунтовується потреба у прийнятті цього законопроекту, потреби поліпшення умов, забезпечення підприємств пивоварної галузі промисловості України сировиною є абсолютно не відповідаючим дійсності. Це є лобіювання західних структур, які завозять сюди цю сировину. І це є знищення до кінця цих аграрних областей, на землях яких нічого, крім хмелю, не росте. Проїдьте, подивіться, поспілкуйтеся з людьми. Представники партії захисників Вітчизни говорять і доповідають, що там відбувається. Йде знищення цілої галузі, цілих регіонів, і ми цьому сприяти не можемо. Тепер щодо ляльок і так далі, які зображують людей. Треба припинити контрабанду. Я проти цього закону. І прошу вас голосувати проти цього закону. Щодо законопроекту 3697. Я хотів би висловити щиру подяку народному депутату Сергієнку за те, що він правильно підняв питання. У порівнянні з 90-ми роками об’ємні показники виробництва тільки лінолеуму зменшилися у 10 разів в державі, з 33 мільйонів квадратних метрів до 4 мільйонів. І сьогодні 90 відсотків на вітчизняному ринку - це продукція іноземних виробників, яка завозиться за ціною 55 центів, 55 центів в інвойсах вписано. Що ж ми робимо? Де уряд? Де наповнення бюджету? Ви розумієте? Де сприяння власному товаровиробнику? І підіть купіть нормальні обої дешевше, ніж 30-50 гривень. Не купите. Тому треба приймати цей законопроект. А митниці треба розкрити очі, Службі безпеки треба розкрити очі. Міліції треба розкрити очі, Президенту треба.
Дякую, Юрій Анатолійович. Шановні колеги, може будемо голосувати? Тоді Зайцю ще слово. Будь ласка, Іван Олександрович. І Яворівський просить, і Шершун. Ні, ні, шановні колеги.
Іван Заєць, Українська народна партія. Адам Іванович, я все рівно не буду говорити про те, в якому читанні треба приймати ці законопроекти, бо щоб я не сказав - ви поставите так як ви вже домовилися, хоча є Регламент і є якісь інші норми. Тому я хочу говорити про проблему. Дійсно, з одного боку, ми бачимо як пивоварна промисловість нарощує свої обсяги. З іншого боку, ми бачимо як відроджується хмільництво в Україні і є певна державна підтримка. Я сам із Житомирської області. Я сам, коли був хлопчиком, то я дуже багато збирав цей хміль. Я знаю як виростає цей хміль, скільки треба праці, скільки пестицидів вкласти туди, щоб його виростити. І сьогодні ми бачимо як ця галузь піднімається. От є проблема - з одного боку, нам треба забезпечити відродження хмелеводства, з іншого боку - ми так само маємо забезпечити виробництво пива, тому що це так само національний продукт. У нас є національний виробник "Оболонь", він у своїй політиці виключно орієнтується на внутрішній ринок по купівлі компонентів, він хоче брати у національного виробника. Тому мені здається, що зараз проблема полягає не тільки в тому, щоб збільшити або зменшити ставки ввізного мита. Сьогодні ми повинні підійти з державних позицій до цієї проблеми, яким чином збалансувати інтереси пивоварів з інтересами тих, хто виробляє сьогодні хміль. Чи достатньо сьогодні регулювання тільки одним митом, чи можливо сьогодні треба говорити про інтегровані виробничі системи, де б підприємства, які купляють продукцію хмельоводства вкладали кошти для розвитку цього хмільництва. Тому як бачите проблема не така проста, як нам здається. Я би хотів би бачити тут представника із Міністерства аграрної політики. Я консультувався зараз у виступаючого і запитував його, це погоджено сьогодні із нашим сільським господарством, чи не погоджено? Як воно діє? Тому у цій ситуації, шановні народні депутати, треба мудро діяти. Якщо ми приймаємо такі ставки, то ці ставки повинні бути сьогодні тимчасові, тому що ми повинні орієнтувати нашу промисловість на внутрішнього виробника. Що стосується збереження ставок на ввізне мито на культурні цінності. Шановні друзі, хай ввозять. Чим більше ввезуть до нас в Україну культурний цінностей, да ще й повернуть тих, що вивезені з України, а ви знаєте, що вони по всьому світу сьогодні знаходяться, тим стане багатшим наш український народ. Тому я взагалі звільним би ввезення культурних цінностей без будь-якої сплати ввізного мита. Цього боятися не треба. От як у державний бюджет, то везіть, а у державному музеї 99 відсотків не має площ, де їх показати. А якщо у приватну колекцію, то не везіть. Ну, де ж це державний інтерес? Давайте виставкові зали.
Дякую. Правильна думка Іван Олександрович. Шановні колеги, зараз, зараз. З місця Яворівський по хвилинці, за ним Шершун.
Володимир Яворівський. Шановні колеги, я хочу продовжити те, що не встиг закінчити мій колега Іван Заєць. Справді, у нас. Це щодо ввезення художній цінностей. Справді, ми повинні підтримати цей законопроект обов’язково, бо я просто хочу вам нагадати, що десь у попередні роки скільки ми з України вивезли ікон, картин. Це був такий божевільний потік. Ми залишилися сьогодні фактично майже ні з чим, з портретами Кучми у кожному кабінеті власне кажучи та й все. Через це треба обов’язково цей законопроект підтримати. І останнє. Я просто хочу привернути увагу. У мене на окрузі дві митниці - "Рава Руська" і "Краковець". Я хочу сказати, що видано 310-й розпорядження нашого комітету митного, в якому є так званий спрощене пересікання кордону. Я хочу нагадати, що через це спрощене пересікання Україна втрачає сьогодні велетенські кошти. Наша тимчасова слідча комісія цим найближчим часом займеться.
Дякую. Будь ласка, Шершун. За ним Семинога. Ви не на своєму місці. Будь ласка. Ваша картка в іншому місці. Так, будь ласка. Мікрофон Шершун.
Необхідність прийняття законопроекту обгрунтовується потребою поліпшення умов забезпечення підприємств пивоварної галузі і промисловців України хмелесировиною, так як вітчизняні врожаї хмелю забезпечують потребу вітчизняної товарної галузі тільки на 18-20 відсотків. Але, панове пивовари, сільгоспвиробники України спроможні в достатній кількості вирощувати власний якісний хміль. Тож подайте інвестиції власного товаровиробника, захищаючи у першу чергу інтереси рідної держави. Тому депутатська фракція Народної аграрної партії України вважає, що за результатами розгляду з урахуванням пропозицій прийняти законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Семинога. За ним Шкіль.
Анатолій Семинога, Українська соціал-демократична партія, блок Юлії Тимошенко. Законопроект 3694, який поданий Кабінетом Міністрів, говориться, що основною метою прийняття цього законопроекту є необхідність захисту вітчизняного товаровиробника. Але мені не зрозуміло, для чого тоді знижувати акцизні ставки на ввезення хмелепродукції. Україна є аграрною державою, де було розвинено хмелярство. І на сьогоднішній день ця галузь знаходиться в страшенному загоні. Замість того, щоб розробити якісь принципи розвитку цієї галузі, є збут для цієї галузі, є можливість напрацювання. і ми сьогодні підтримуємо закордонного виробника. Я пропоную прийняти цей законопроект в першому читанні, вилучивши з нього два пункти, які стосують хмелярства і ввезення ляльок.
Дякую. Будь ласка, Шкіль.
Дякую. Я хотів би в першу чергу загострити увагу, тобто ще раз загострити увагу на цьому проекті Закону внесення змін до Митного тарифу щодо товарів продовольчої групи. Це - зниження мита на ввезення сюди продукції хмелевиробництва західних країн. І, звичайна річ, можна говорити, що український хміль неякісний. А зерно якісне українське? Ну, що цукор український неякісний? Все неякісне. Давайте все заборонимо, будемо все ввозити з Заходу і наживатися на тому, що будемо платити пару копійок на кордоні. Треба розвивати внутрішній український ринок в першу чергу. Є величезна кількість споживачів продукції хмелеводства. Є у нас велика кількість сортів пива. Хочуть люди його вживати, треба вживання зробити здоровим і якісним. Україна виробляє, до речі, треба сказати, що Україна виробляє тільки пастеризоване пиво, тобто пиво третьої категорії. Жодна пивоварня в Україні не варить свіжого якісного пива. Це - по-перше. Властиво тому, що вони працюють на консервованому хмелеві в тому числі. Я наголошую на тому, щоб коли ми хочемо розвивати наш ринок, ми маємо його розвивати. Тому я проти цього закону.
Дякую. Хвилина Цушко, і будемо голосувати.
Цушко, фракция социалистов, первый зам.председателя комитета. С учетом нашего обговорення я предлагаю все-таки закон 3694, и все так говорили, в первом чтении только, потому что по хмелю вы слышали. 3697, закон Сергиенко, в первом и втором, ни у кого не было возражений. И по закону 4147, я согласен, тоже говорил коллега Заяц и другие, Кармазин, что нам нужно посмотреть этот закон во втором чтении, не запрещать снятие мыта, но посмотреть, на какие культурные ценности, действительно, мы должны снять, по каким направлениям, перечень, может быть, и так далее. Поэтому вот предлагается так: первый закон - в первом чтении, второй - в целом, и третий закон - в первом чтении. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, будемо зараз голосувати три закони підряд, тому будьте уважні. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до митного тарифу України [[щодо товарів продовольчої групи]]. Реєстраційний номер 3694, в першому читанні. [[13:00:11]] За-279 Закон прийнято в першому читанні. Я ставлю на голосування проект закону про внесення змін до Закону України "Про митний тариф України" (щодо митних ставок на сировину шпалерної промисловості. Законопроект за номером 3697, з урахуванням пропозицій народного депутата Сергієнка. В першому читанні. [[13:00:51]] За-361 Це нам дає підставу у на друге поставити, в цілому. Голосуємо. [[13:01:15]] За-315 Закон прийнятий в цілому як закон. Ставлю на голосування в першому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо сплати мита та оподаткування операцій з культурними цінностями]] Законопроект за номером 4147. Голосуємо. [[13:01:50]] За-369 Прийнято. Можемо прийняти його в цілому? Будь ласка, Яворівському мікрофон.
Шановні колеги, почекайте, ну, зрозумійте мене по-людськи! Має певні зауваження до цього законопроекту мій колега Кармазін, ще хтось має. Я розумію їхню пересторогу. Але зрозуміймо і інше: ми не зможемо в законі розписати, які картини: давайте - Рембрандта можна ввозити, там, скажімо, а Пікассо не можна, там, і тому подібне. Через те я переконаний, що ми давайте проголосуємо. Кабінет Міністрів, Міністерство культури, є Новохатько ось, перший заступник міністра, - хай вони розроблять відповідні підзаконні акти - і все буде нормально. Я просто не бачу жодної проблеми, жодного підтексту в цьому немає. Поставте, Адаме Івановичу, в цілому.
Будь ласка, Степан Ількович Хмара на мене ображається, що я ніколи слова йому не даю. Прошу, мікрофон.
Хмара, фракція "Батьківщина", Партія "Батьківщина", фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановні народні депутати, не можна так робити поспіхом. Ви задумайтеся: тут не визначено, які культурні цінності. Нам будуть привозити сміття під виглядом культурних цінностей. Що ви робите? Не можна ж цього робити!
Так, Черновецький. Мікрофон Черновецького.
Уважаемые народные депутаты, что бы сюда не везли, - это все хорошо и на благо Украины. Все, что является культурными ценностями, будет обогащать наш народ и нашу культуру. И можем себе представить, что у нас тут будут сразу и из Египта какие-то ценности, вплоть до фараонов, и наши картины, которые сегодня завезти невозможно: 20 процентов мыта мне пришлось платить за картины украинского художника, которого я купил за границей. Ну, это безобразие полнейшее! Голосуем полностью, потому что это на благо Украины и в основном будут завозить во всем мире, чтобы знали народные депутаты, в основном любят свое искусство. И никто сюда завозить, конечно я шучу, фараонов не будет. Будут вести сюда и скульптуры Шевченко и все инше за полностью. и это прогрессивный закон.
Шановні колеги! будь ласка, Цушко і зараз визначимося.
Уважаемые коллеги! Депутат Цушко. Наш комитет поддерживает закон относительно пошлины. Но там есть и НДС. Поэтому просьба - давайте не спешить сейчас, чтобы не провалить его. Мы подготовим и через неделю вынесем в зал и будут учтены все пропозиции: и Кармазина, и всех коллеги кто выступал. И сам Кармазин поддержал так. И коллега Яворивский. Давайте не будем спешить, мы поддержим закон в целом, но только давайте разберемся с НДСом, потому что это - потеря для бюджета. И дальше примем закон. Иван Александрович, я же вас поддержал в первом чтении. Но я не могу за комитет принимать, поэтому я прошу, давайте, чтобы не проваливать, приняли в первом и во втором чтении через неделю вынесем и будет все нормально.
Так, шановні колеги, голосуєм? Так, шановні колеги, тоді я хочу з вами порадитися. Зараз, зараз, буде й "Різне". У нас залишилося три законопроекти: проект закону про поводження з вибуховими матеріалами. Є заперечення серйозні? Почекайте, буде й "Різне". Буде. По проекту закону про поводження з вибуховими матеріалами є в когось серйозні заперечення до цього законопроекту? Немає? Тоді я ставлю на голосування про прийняття в першому читанні проекту закону про поводження з вибуховими матеріалами [[законопроект 4589]]. Прошу голосувати. [[13:06:29]] За-250 Прийнято. Гуров від комітету. Яка думка? Можемо ми в цілому чи ні? Ні, тоді ні. Тепер ще у нас два законопроекти про енергозбереження. Так, шановні колеги! 4417 - проект Закону про внесення змін до Закону України "Про енергозбереження" [[щодо нових напрямів]]. Є суттєві застереження? Є у Кармазіна. Будь ласка, Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Адаме Івановичу! Я вважаю, що не можна нам так поспіхом приймати закони. Мова йде про те, що у проекті вказано: доповнює закон, існуючий Закон "Про енергозбереження", який приймався в липні 1994 року, новою статтею 24 прим. "Енергетичний аудит". І цей аудит буде проводитися з метою визначення шляхів раціонального використання, здійснення енергозберігаючих заходів і так далі. Тому я відмічаючи, що є позитив у прийнятті цього закону, хотів би все-так застерегти вас від огульного голосування зразу у двох читаннях. Можна підтримувати тільки у першому читанні і то з величезними, величезними застереженнями.
Шановні колеги! Давайте підтримаємо у першому читанні. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про енергозбереження" щодо нових напрямів. Законопроект за номером 4417 [[у першому читанні]]. [[13:08:32]] За-252 Прийнято. І останній у нас. Проект Закону про внесення змін до Закону України " Про електроенергетику" [[щодо зменшення фінансового тиску на споживачів]]. Є застереження? 5120. Тоді я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України " Про електроенергетику" [[щодо зменшення фінансового тиску на споживачів]] у першому читанні. Голосуємо. [[13:09:12]] За-220 Будемо розглядати. Все. Шановні колеги! Вибачте, що ми затягнули на 9 хвилин. Значить ми до 14.10 продовжуємо засідання. Прошу записатися на "Різне". Прошу показати список. Будь ласка, Співачук, за ним Таран. Будь ласка, Вернигора замість Співачука.
Шановні народні депутати, шановні радіослухачі! Кому у нас у державі засвербіло не лікувати, а страхувати людей. Чи то вже та доброславна Конституційна ніч так вплинула на депутатів другого скликання, чи такий склад депутатів був, що бач, закріпили вони в основному законі право людини на безоплатне лікування. Пораділи з того люди за свою Батьківщину, за приналежність до неї. І якось само собою, згідно статистичних даних, перший рік чи два стали аж менше хворіти. Куди не звернуться за медичною допомогою, а воно, то фельдшерсько-акушерський пункт закрили, то дільничної лікарні не стало. А ще через рік два коли ліки подорожчали, то хворіти стали ще менше, а от помирати в декілька разів більше, і що характерно - не хворіючи. Бо де ж та хвороба обліковується коли без самозабезпечення всім необхідним для лікування, у стаціонар хворих не приймають. От така стала вигідна державі статистика. Все менше і менше хворіють люди, і тенденція ця не знижується. І те правда, що в основному законі зазначено також право людини на медичне страхування. Маєш гроші - внось їх до Медичного страхового фонду, і в разі потреби він дасть тобі додаткові витрати за медичні послуги якісніші, професійніші і, нарешті, в кращих умовах, ніж тих, що надається державою. І ще не протирічить ні Конституції, ні праву людини бути здоровою, ні справедливість. Бо хто краще працює, той повинен краще і лікуватися. А як насправді? Вже не один рік проштовховуються у Верховній Раді законопроекти про загальнообов’язкове державне соціальне медичне страхування. Фабулою усіх цих законопроектів є сплата підприємствами і підприємцями коштів до Медичного страхового фонду, за які нас будуть лікувати. Тобто не безоплатно, а за наш рахунок. Бо які і куди кошти не перераховуються підприємствами, а вони лягають на собівартість продукції, а відтак - на її вартість товарів, а значить на наші кишені. От така залежність отої доброчинної дії цих законопроектів. Тож і пояснює цим авторам: уважно читайте основний закон і не тільки читайте, а й виконуйте, бо ви хоч і законодавча влада, а теж ходите під тим законом. То ж у ту конституційну ніч не проспали законотворці і вчинили дуже правильний запис про обов’язкове державне лікування відносно нашого здоров’я.
Віктор Терен. Підготуватися Шкілю.
Віктор Терен, блок Юлії Тимошенко. Шановні колеги, дорогі громадяни України. Вчорашній день ознаменувався перемогою опозиції, вашою перемогою, дорогі громадяни. Адже саме завдяки загодженим діям блок Юлії Тимошенко, завдяки "Нашій Україні" Віктора Ющенка, завдяки іншим політичним силам, для яких Україна перед усім, а не власні кишені, уряд змушений був переглянути бюджет, і ті 8 мільярдів гривень, які уряд приховав на вибори, тепер спрямовується в Державний бюджет. Те, що блок Юлії Тимошенко і "Наша Україна" Віктора Ющенка звинувачувала уряд Януковича десяти бюджетних мільярдів, тепер стало фактом, який, фактично визнав і сам уряд. Ну, знаєте, влада найбільш болісно реагує на те, коли з кишень бандитів у законі витрушують гроші, цього влада пробачити не може. І саме через це, і через те, що влада боїться втратити мільярди після президентських виборів, почалася нова атака на Юлію Тимошенко і нашу політичну силу. І через це Генеральною прокуратурою спланована брутальна провокація проти Юлії Тимошенко. Як відомо, всі попередні звинувачення проти неї, насправді, обернулися прокурорською брутальною брехнею, то ж тепер Юлію Тимошенко звинувачують в тому, що нібито вона комусь хотіла дати хабара, але немає ані тих суддів, яким вона нібито хотіла дати цього хабара, немає їхніх прізвищ, немає самих грошей, але це кваліфікується як замах на взятку. Це сміх і горе, і звучить приблизно так: кожен, хто дивитиметься в газеті фотографію оголеної жінки, може бути заарештований по звинуваченні в замаху на згвалтування, якщо, звичайно, той, хто буде дивитися цю фотографію, буде в опозиції до нинішньої влади. Найбільша атака Кучми і його оточення ведеться саме проти Юлії Тимошенко нашої політичної сили, як найбільш активної і послідовної, яка не йде на компроміс із владою. І якщо ви, дорогі громадяни, бачите по "Інтеру", який контролюється Медведчуком, чи по інших урядових каналах, по програмі.вдивіться в обличчя Джангірова, і ви побачите обличчя нинішньої влади. Якщо по цих каналах будуть вестися атаки на якогось політичного лідера, брутальні атаки, якщо його будуть опльовувати, то знайте, що це саме той політичний лідер, який вам найбільше потрібний для того, щоб Україна була заможною державою, щоб ми з вами жили в нормальній державі. І останнє, це все ведеться для того, аби пересварити опозицію, але ми єдині, ми переможемо на виборах, Україна буде нормальною державою. І ми хочемо додати вам впевненості, що ми переможемо. Дякую.
Слово має Андрій Шкіль. Підготуватися Симонову.
Шкіль Андрій, фракція блоку Юлії Тимошенко. Ну, я звичайно, хотів би зупинитися у питанні "Різного", воно торкається усього, що збігло за тиждень, але останні події, останні події в сесійній залі змушують мене поговорити про сьогоднішній день. Те, що трапилося з голосуванням за проект закону про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій, часток і паїв, те, що відбулося тут, справді було черговою, незрозумілою річчю. Я не можу зрозуміти, як трапилося так, що висуванець однієї політичної сили протягував цей законопроект, а його політична сила голосувала проти? Тому що політична сила, яку представляють тут комуністи, звичайно, була зацікавлені в тому, щоб не відбулося розбазарювання майна. Але чому їхній висуванець, у Президії перебуваючи, все зробив для того, щоб протягнути всупереч логіці, всупереч закону, всупереч Регламенту Верховної Ради, протягнути через стіни парламенту? І загалом не можна перетворювати Верховну Раду, вищий законодавчий орган, на фабрику з випікання законів. Не для цього він створений і не для цього нам давалися повноваження українським народом. Ми тут представляємо волю українців, ми тут представляємо волю своїх виборців, а не маємо бути заручниками чиїхось підкилимних ігор. І наступне. Так само з незрозумілих причин ще одна його фракція проголосувала вчора за те, щоб Україна врешті-решт стала законно поліцейською державою. З тих восьми мільярдів, які були перераховані так, якби на соціальні потреби, звичайно, вони підуть в більшості на соціальні потреби, на забезпечення соціальних потреб працівників СБУ, працівників міліції - 400 млн. пішло на Міністерство внутрішніх справ. Ви думаєте, що хтось з рядових працівників міліції, хтось з тих, хто буде стояти на вулиці мерзнути з патрульно-постової служби, отримає хоча би якісь копійки? Нічого подібного. Ці гроші отримають ті, хто зараз їздить на великих чорних "Мерседесах", збираються там на свої східняки в Міністерстві внутрішніх справ і нічим іншим не займаються, окрім як пограбування власного народу. Тому я наголошу, що те, що сталося вчора, це ще раз посилило існуючий режим. І ті нагінки, які зараз є на лідера Блоку Юлії Тимошенко тільки тим зумовлені, що ми ні разу не звертали і не збираємося звертати з обраного шляху. Все це робиться, всі ці провокації зшити такими товстими і білими нитками, що простій людині стає зрозуміло, для чого, для кого і хто це робить, і хто є замовниками. Просто, я ще раз наголошу на тому, що ознака того, що караван іде у правильному напрямку, є гавкіт собак. І ми це розцінюємо тільки те, як гавкіт собак, всі ці спроби пришити білими нитками те, що не пришивається. Хай собаки гавкають, караван все одно дійде до перемоги і розтворити ні опозицію, ні опозиціонерів не вдасться. Ми переможемо і перемога буде за нами.
Народний депутат Мигович. Підготуватися Пхиденку.
Дякую. Іван Мигович, фракція комуністів, Закарпаття. Шановні народні депутати, гості, виборці. Сьогодні люди найманої праці і безробітні України не мають можливості реалізувати елементарні громадські права. Не є винятком волевиявлення їхніх думок. Особливо задушлива атмосфера склалася у Закарпатті. До чисельних екологічних, політичних і соціальних лих моїх земляків втягують в інформаційну війну. Крім явно провладних і так званих незалежних, тут останнім часом інспіровано випуск газет через сумнівних засновників із далеко негуманними демократичними цілями, серед них "Вісник", "Вісті тижня", "Євроміст", "Молодь" та інші специфічні витвори псевдожурналістики. Фінансуються вони різними фондами, спонсорами і приватними підприємцями, а фактично прислуговують виконавчій владі. Її представники добровільно примусово збирають для них кошти від бізнесменів і навіть бюджетних установ. Так у Великому Березному письмово від районо вимагали перерахувати тисячу гривень для Фонду підтримки науки Закарпаття, який, до речі, очолює брат голови обласної державної адміністрації. Цей фонд відверто годує есдеківську газету "Світогляд". Чимало грошей аналогічним чином влада викачує начебто на розвиток футболу, проведення шоу, мистецьких заходів і так далі. Насправді ж, зібрані кошти безконтрольно витрачаються на інформаційну експансію і зомбування закарпатців. Як правило, кілерські газети розповсюджуються безкоштовно, без згоди і бажання громадян закидаються у поштові скриньки, нав’язують їм проесдеківські гасла, служать інструментом дезінформації населення, адміністративного тиску на його свідомість і психологію, культивують серед нього взаємну підозрілість, страх, агресивність та інші негативні явища. Керуючись сумнозвісними "темниками" з Банкової, під виглядом боротьби з корупцією псевдогазети Закарпаття паплюжать опозицію, неугодних владі керівників, політиків, господарників, виконують всі забаганки правлячої тут СДПУ(о). Сфабриковані в стінах обласної адміністрації матеріали через усілякі вісники тиражуються далі в офіційних виданнях. При цьому так часто і цинічно ображаються честь і гідність громадян, що ускладнюється правовий захист їх свобод. В області безпідставно забороняються опозиційні засоби масової інформації, обмежується їх розповсюдження через "Укрпошту", здійснюється диктат над комунальною пресою, відбувається підкуп залежних і цькування вільних журналістів, поширюються інші негативні явища. Тому я буду всіляко їм протидіяти, і при цьому розраховую на допомогу вашу, колеги, широкої громадськості і Національної спілки журналістів, до якою входжу більше 40 років. Дякую.
Народний депутат Пхиденко. Підготуватися Кармазіну.
Шановні колеги, шановні виборці. Я сьогодні хочу порушити досить складне і тяжке питання для багатьох наших виборців, і, на жаль, типове питання. Мова йде про навчання у вищих навчальних закладах, в яких наша держава в своєму Основному Законі Конституції видала гарантії людям на право безкоштовного навчання в державних вузах. На превеликий жаль, в житті це відбувається все далеко не так. Зовсім недавно у нас в цьому залі відбулися парламентські слухання з проблем вищої школи. Ось якраз тут і пішла суперечка що ж більше має бути безплатно навчання в державному вузі чи платного. Безумовно, безплатне навчання або навчання за бюджет сім’ї це проблеми дуже вигідні для керівництва вузів, бо це додаткові заробітки. Ось. А для сімей, особливо сімей, які живуть нижче прожиткового рівні, це величезні проблеми. Зовсім недавно я виступав у місті Ковелі перед виборцями і після виступу до мене звернулася мати одно хлопця-студента мати Дорохольська Марія Іївна. Вона мені вручила заяву на моє ім’я і дуже попросила, щоб я пробрався якось на прийом до Віктора Федоровича Януковича або опублікував в одній з газет, наприклад газеті "Факти". Ну що б то дало? У мене, як вона каже, не залишилося ніяких надій ходити на те, щоб повернути сина на навчання в Львівський університет на юридичний факультет. Справа в тім, що Олександр там навчався на державній формі навчання, ось, а згодом після того, як він не зміг здати сесію, перездати, будучи хворим, був відчислений, дальше постійно кілька разів відчислявся із складу студентів, поскільки не міг оплачувати навчання. Хвора мати-інвалід дома отримує пенсію, яка не дає можливість їй з двома дітьми прожити, вона живе одна, поскільки їх батько давно залишив. І от хвора мати-інвалід просить Прем’єр-міністра Януковича дати можливість навчити сина, зарахувати його на державну форму навчання. А я з свого боку як народний депутат звертаюся до шановного Віктора Федоровича і прошу дати таке протокольне доручення від імені матері з проханням надати можливість синові докінчити навчання на юридичному факультеті Львівського університету на державній формі навчання. Тим більше, що ще раз хочу нагадати, що Основний закон - Конституція гарантує це право кожному громадянину України. Дякую.
Юрій Кармазін. Підготуватися Катушевій.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність"виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! Вчора ми стали свідками того, як уряд блюзнірські звітував і показував, що він приховав величезні доходи у Державному бюджеті. Але ще більше 7 мільярдів залишилося неврахованими з врахуванням коштів на приватизацію. Вони не захотіли виводити їх з тіні, вони побоялися прийняти бюджет у двох читаннях і прийняли вчора одним махом - антиконституційним. Я хочу, щоб громадяни знали, що гроші ті не пішли на користь, не пішли на освіту, науку, медицину, культуру. До речі, я звертаюся до головуючого, прошу дати доручення і Рахунковій палаті, і Генпрокуратурі про те, куди ділися гроші понад плановані 5 мільярдів гривень бюджетних доходів порівняно із схваленим Законом "Про державний бюджет на 2003 рік", у первісному вигляді там було 50 мільярдів гривень. І хотів би звернути вашу увагу, куди треба було направити гроші, і куди, я вимагаю, щоб Рада безпеки і національної оборони, щоб Президент, не тільки займаючись зустрічей з султаном Брунею, бо тут повно зараз, оточили всю Верховну Раду, все. Ви розумієте, з Брунею приїхали, і Президент тут. Господи, на що ж ми витрачаємо наші гроші? Я звертаю увагу на те, що захворювання туберкульозом у нашій країні загрожує національній безпеці України. Я звертаю вашу увагу на те, що за активною участю Кабміну, Міністерства охорони здоров’я, місцевих органів влади за 11 років ліквідовано 52 протитуберкульозних диспансери, реорганізовано 36 місцевих та районних диспансери, скорочено 7 тисяч 200 диспансерних ліжок, продано і ліквідовано , здано у довгострокову оренду на 49 років 86 протитуберкульозних санаторіїв, а кількість ліжок в них зменшилося на 17 тисяч. Непрестижність професії фтізіатра обумовлена низькою заробітною платою, регулярним скороченням посад, відсутністю належного соціального захисту. Рівень професійної захворюваності вже серед медиків збільшився у 20 разів. Я хотів би, щоб Рада національної безпеки і оборони захистила громадян України, по-перше, хворих, а, по-друге, здорових від хворих. Тому що ситуація така, що щороку близько 40 тисяч хворих на туберкульоз за рік помирає біля 10-11 тисяч. Тобто щогодини захворює чотири людини і помирає один хворий. Смертність від туберкульозу 80 відсотків всіх інфекційних і паразитарних хвороб. На що ще треба витрачати гроші? Ось на що треба витрачати гроші. Я вимагаю вжиття заходів і прошу надіслати, вважати це запитом до Ради безпеки і оборони і Міністерства охорони здоров’я і Кабінету Міністрів для вжиття адекватних негайних.
Слово має Катушева. Підготуватися Бульбі.
Фракция коммунистов, Автономная республика Крым, Катушева. 20 июня профессиональный праздник медицинского работника. К сожалению сегодня медицинские работники, высококвалифицированные врачи имеют заработную плату ниже установленного Верховной Радой прожиточного минимума. И по сути вместе со своими больными являются заложниками существующего режима. Проблем перед системой здравоохранения очень много, а бюджетных средств выделяемых для их развязывания недостаточно. Сложная демографическая ситуация когда смертность населения превышает рождаемость, в результате чего население сократилось более чем на 4 миллиона человек. Не может не вызывать тревогу и боль за будущее нашей Отчизны. В это нелегкое время, в чрезвычайно сложных социально-экономических условиях на ваших плечах, дорогие наши медики, лежит основной груз ответственности за жизнь и здоровье самых близких нам дорогих людей - наших деток, внуков, отцов и матерей. Примите же искренние слова признательности, благодарности за ваш самоотверженный, благородный, нелегкий труд, преданности вашему профессиональному долгу, за то, что тепло своих сердец и рук вы щедро отдаете страждущим. Низкий вам поклон от всех нас. Пусть же всегда сопутствует вам поддержка общества, понимание и искренняя любовь и благодарность пациентам. Успехов в вашем благородном деле. Мы верим, что переживем трудные времена, сохранив наши прекрасные медицинские кадры. Позвольте выступление завершить фразой из письма избирательницы из города Луганска Чупруной Людмилы Павловны. "Мне так хочется дожить, когда прийдут наши, это вы - коммунисты". Большое вам спасибо, Людмила Павловна, от всех нас коммунистов. Я уверена, что мы прийдем. А для этого нам необходима ваша поддержка и помощь. И не ждать прихода, а вместе с нами его приближать. Спасибо большое.
Степан Бульба. Підготуватися Пузакову.
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України. Шановні радіослухачі, я передусім звертаюся до виборців Полтавського виборчого округу, що на Полтавщині. Учора фракції блоку., а також блоку Віктора Ющенка проголосували у першому читанні законопроект про ринок землі. Свою готовність до розпродажу українських земель засвідчило 247 народних депутатів, у тому числі 32 з фракції Ющенка. Тим самим останні продемонстрували, що всі розмови про мораторій, тобто заборону на продаж землі, є всього-на-всього політичною грою напередодні президентських виборів. Минулого тижня побував у декількох районах на зустрічах з виборцями. Ще переконався, там, де не поспішали виконувати сумнозвісні укази Кучми щодо реформ на селі, де розпаювали, не розтягли техніку, зберегли колективні форми господарювання. Там навіть за нинішніх умов люди живуть значно краще, мають роботу і зарплату. В інших селах не живуть, а страждають, як, скажімо, в селі Орлик Кобеляцького району, де безробіття сягає 95 відсотків, або в селі Пустосуходолка, землі якого опинилися під контролем Полтавського банку. Учора один з виступаючих заспокоїв, мовляв: куплять іноземці землю. але ж не вивезуть. Звісно, так. Але чи буде місце на проданій землі, нам, українцям, навіть якщо одягнемо вишиванки? Один з аграрних керівників, який, до речі, також балотується по Карлівському виборчому округу до парламенту, навіть визначив ціну українській землі - 50 млрд. доларів. Звісно, це значно більше врожаю 2002 року, вивезеного за кордон. Однак, все пізнається в порівнянні. За рік війни в Іраку США витратило вдвічі більше і не збідніли. А наші горе-патріоти планують розбагатіти, продавши Україну. Ми, соціалісти, ніколи не погодимося на перетворення землі в товар. Торгувати треба хлібом, а не землею. Село потребує допомоги і не в форму власності на право на землю потрібно міняти, а думати, як реанімувати знищене великотоварне виробництво, яке забезпечить і рентабельність, і перспективу села. Нинішня влада не спроможна здійснити необхідні перетворення. Її необхідно змінювати, ось чому я звертаюсь до виборців Карлівського виборчого округу: якщо ви проти продажу українські землі, якщо ви за чесну владу, прийдіть 20 червня на вибори і проголосуйте за соціаліста Русіна Олександра Миколайовича. Дякую за увагу.
Пузаков, фракція комуністів. Підготуватися Катеринчуку. Одну хвилинку, репліка Катеринчука, тут є. Півхвилини, будь ласка. Катеринчуку мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Шановні виборці, шановні виступаючі, ви тільки що наголосили на те, що наша фракція голосувала за законопроект, який практично, накручує питання відносно зняття мораторію на продаж землі, то я хотів би повідомити наших радіослухачів, що це неправда. Ми, скажемо, вносили свої пропозиції, і зараз цей закон проголосований, щоб продовжити мораторій на продаж землі до 1 січня 2007 року. А ви знаєте, що цей мораторій знімається 2005-го року. Тому я просив би, щоб ви були коректними. І взагалі, я хотів би, щоб ви стримано відносилися до того, що робить Ющенко, і більше дивилися за своїми діями, тому що до цього часу ми не дочекалися від вас, чи ви проти цієї злочинної влади, чи ви разом будете "мочити" Ющенка з комуністами від час виборів, тому що Юля Тимошенко вже визначилася. Ми хочемо, щоб ви і ваші виборці були чесними перед тим, що ми робити всі ці роки, і зараз, на цих виборах ми змогли б перемогти цю злочинну владу.
Шановні колеги, я прошу уникнути дискусії, і будемо закладати в "Різному" варіанті виступу. Я прошу народного депутата Пузакова і наступному підготуватися Катеринчуку.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. 48-ма стаття Конституції України говорить, що кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім’ї. Але це, звичайно, не для громадян України писали Конституцію, бо порушується вона з першої статті і на кожному кроці. Зупинюсь детальніше про житло, хоча не взагалі по Україні, а за проживання жителів селища Кизильгур, що в Кіровограді. Це селище знаходилося на балансі механічного заводу, який розташований на території селища, але в 1995 році цей закон приватизували, і відтоді п’ять триповерхових будинки цього селища залишилися нічиїми. Ніхто до них не має ніякого відношення. П’ять цих будинків в аварійному стані, покрівля тече. На будинку номер 39 покрівля зовсім знесена вітром, водопровідна та каналізаційна системи вийшли з ладу, централізоване опалення в будинках відключено. Тобто п’ять будинків у повітрі, хоча з міськвиконкому мешканцям надійшла відповідь, що експлуатація будинків здійснюється безпосередньо відповідним підприємством, тобто механічним заводом, який зобов’язаний своєчасно проводити ремонт будинків, забезпечувати безперебійну роботу інженерного обладнання будинків жилих приміщень. Але цей же завод ніякого відношення після приватизації до цих будинків не має. То що ж робити мешканцям цих будинків? На сьогодні вони не мають прописки, бо як сказали їм у міськвиконкомі, такого селища вже 10 років не існує. Не мають люди, де взяти довідку, хоч квартплату вимагають платити своєчасно, навіть через суди стягували заборгованість. Йдуть вибори, а цим людям немає куди притулитися. Де буде їхня виборча дільниця, вони не знають, бо і під час парламентських виборів 2002 року вони були поза виборчою компанією. Їм відмовлено у прийнятті до комунальної власності територіальної громади міста Кіровограда цих житлових будинків. От вам і кучмівсько-кравчуковський житловий кодекс, за який пан Ющенко зі своєю командою та вся "Трудова Україна" і так звана більшість шалено проголосували і сьогодні видають себе за спасителів народу, за охоронців людського надбання. Шановні колеги із фракції "Наша Україна" та так званої більшості, знімайте, мабуть, маски з облич, кінчайте підвищувати брехнею свої рейтинги, бо народ вам все рівно не повірить. А мій виступ прошу врахувати як депутатський запит до міністра внутрішніх справ України Білоконя.
Микола Катеринчук, "Наша Україна". Підготуватися Шибку.
Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна", Блок Віктора Ющенка. Шановні виборці, я хотів би звернути увагу на те, що сталося вчора. Вчора вперше в історії України уряд визнав факт розкрадання бюджету і фальсифікації його. На викриття цього факту була спрямована вся діяльність фракції "Наша Україна". І ви бачили, що було пікетування з вимогою повернути 10 мільярдів вкрадених грошей перед стінами Кабінету Міністрів. Були ці акції проведені по всій території України, щоб привернути увагу громадянУкраїни, що уряд нагло обкрадає Державний бюджет. З цим фактом ми не могли погодитися, і про замовчування цього факту. І тому, реалізуючи законодавчі функції народного депутата, Віктор Ющенко подав проект про термінові заходи розподілу прихованих доходів Державного бюджету України на 2004 рік, номер 5334. На жаль, на вимогу нашої фракції цей законопроект не став предметом розгляду в сесійній залі перед тим, як народні депутати голосували ці ганебні зміни до Державного бюджету. Так, нам вдалося разом з вами наповнити бюджет на 4,6 мільярда гривень, але це не всі гроші, які намагаються сховати від розподілу, які пішли б на пенсії, і мінімальну заробітну плату, і на інші соціальні виплати. Я не можу не звернути ще й увагу на те, що відбувається сьогодні в регіонах. І хотів би звернутися і звернути вашу увагу на критичний стан, що склався з водопостачанням міста Козятина Вінницької області. Два тижні тому Південно-Західна залізниця своїм листом повідомила мешканців Козятина про те, що вже 15 червня може припинити роботу водозабору "Медведівка". Протягом десяти останніх років у місті Козятин вкрай склалася санітарно-гігієнічна та епідеміологічна ситуація в критичному стані. Небезпечним фактором, який впливає на стан здоров’я населення, є низька якість питної води. Місто споживає воду з двох відкритих водоймищ, які розташовані в межах міста. Стан цих водозаборів і стан прибережної західної смуги, які мають безпосередній вплив на якість питної води, є небезпечним. Вода поза забору не відповідає вимогам державного стандарту, а по стану забруднення відноситься до стічної. Ці всі водовідвідні мережі має велику протяжність, 12 - 15 кілометрів, і побудовані ще сто років тому. Якщо сьогодні, зараз не буде, скажімо, відреаговано на мій запит Кабінетом Міністрів щодо можливості виділення в Державному бюджеті на упередження аварій по запобіганню техногенних катастроф в житловому господарстві і інших об’єктах комунальної власності, то це буде ще одна техногенна катастрофа, і ми будемо разом з вами бачити отруєння громадян України, як ми це бачили в ситуації по отруєнню київських і харківських малюків. Я прошу вважати.
Закінчуйте.
Я прошу вважати мій виступ запитом до міністра транспорту з приводу недопущення відключення міста Козятина від мережі водопостачення і необгрунтованого підвищення тарифів на воду. Дякую за увагу.
Народний депутат Шибко, Соцпартія. Підготуватися Козаченку.
Шановні колеги, шановні радіослухачі України! Я хочу зразу сказати, що цей мій виступ є офіційним запитом до віце-прем’єра Клюєва, а також до Міністерства нашого паливно-енергетичного комплексу для того, щоб, як то кажуть, сказати своєчасно і потім не сказати все це в кінці. Я хочу звернутися, шановні наші радіослухачі, особливо жителі Дніпропетровської області на те, що Україна є 5-ою країною, яка має свою атомну промисловість і виробляє на сьогоднішній день 50 відсотків електроенергії на атомних електростанціях. Україна також входить до Всесвітньої організації виробників ядерного палива МАГАТЕ. Але на сьогоднішінй день стан і можливості вітчизняних підприємств по виробництву електроенергії, а також науково-технічних розробок для освоєння виробництва ядерного палива незадовільне і взагалі припинився. Це ще раз свідчить про те, що на сьогоднішній день наша держава ціленаправлено спрямовує свої зусилля на те, щоб якось розорити якось ядерний комплекс, який існує в нашій країні, розорити взагалі ті важливі стратегічні підприємства, передати їх в руки, як це сталося з Криворізьким металургійним заводом. Підприємства з ядерного паливного комплексу взагалі потребують модернізації та реконструкції, створення власного ядерного паливного циклу задля вирішення вищевказаних проблем залишається все це проблема актуальною. Я не хочу сказати, що не було ніяких указів або постанов міністра щодо сказаного. Це і указ Президента від 94 року, це є також постанова Кабінету Міністрів від 95 року, а також затверджена постановою Верховної Ради відповідна постанова від 96 року. Мало того, у червні 2001 року була постанова Кабміна, яка затверджена від редакції програми створення ядерного палива. вона. ядерного паливного циклу. Вона намітила ряд заходів, але всупереч цієї програми фактично повністю було зірвано виконання показників передбачених всіма цими рішеннями. Наприклад, привело до того, що зупинилося взагалі."Схід", іншими словами було повністю ліквідовано виробництво і переробка урану. І на сьогоднішній день те основне виробництво, яким було Придніпровський хімзавод, воно сьогодні знаходиться на стадії банкрутства. Я хотів би взагалі, щоб ви, шановні радіослухачі, задумалися, що стратегічне сьогодні підприємство, воно піде на банкрутство. І на сьогоднішній день там зусиллями влади, зусиллями судової влади посаджені люди, які якраз не мають допуску до відповідних секретних документів, але вони повністю роблять на те, щоб це зірвати і повністю залишити Україну від можливості відновити виробництва ядерно-. циклу, який так необхідний нашій Україні. І ще раз повторюю. Прошу вважати мій виступ, як офіційне звернення до віце-прем’єра України Клюєва. Дякую за увагу.
Олексій Козаченко., група "Центр". Підготуватися Ващук.
Олексій Козаченко, місто Одеса, 134 виборчий округ. Шановні громадяни! Шановні колеги! В Одесі склалася ситуація надто складна у сфері земельних відносин. Вже неодноразово з цієї трибуни висловлювалися депутати, мої колеги-земляки, з приводу зловживань одеської міської влади у сфері земельних відносин. Пояснюється це дуже простими речами. За останні п’ять-шість років Одеса втратила приблизно 300 гектарів найкращих земель. При цьому її ринкова вартість, я на цьому наголошую, оцінюється приблизно в 1 мільярд гривень. Міський бюджет отримав приблизно 10 мільйонів. Тобто різниця, яка просто жахлива. Тому йде просто боротьба комерційних структур, які підтримує одеська міська влада, з громадянами. І громадяни, безумовно, в цій боротьбі поступаються життєвим простором, поступаються своїми інтересами. В якості наглядного прикладу можу привести ситуацію, яка склалася навколо, так званої, "Поляни", це адрес: Маршала Жукова, 57. Громадяни, які живуть в зоні щільної забудови, в яких немає зовсім земельних пятен, так називаємих, тобто рекреаційної зони, виступили проти того, щоб єдине таке невеличне пятно зелено поміж їх багатоповерхових будинків було віддано знову на забудову комерційній структурі. Вони оскаржили це рішення в суді, вони неодноразово зверталися до міського голови і до міської ради, але їх звернення не чують. За рішенням суду було призупинено будівництво. Громадяни у знак відчаю неодноразово на протязі майже 7 разів пікетували будівельний майданчик, щоб привернути увагу міської влади. Але і дії тих, хто охороняє цей майданчик були неправовими, і міліція бездіяла. Тому, скажімо, є люди, які отримали тілесні ушкодження. Це все запротокольовано, але цьому немає ніякого ходу. Громадяни просто у відчаї знаходяться з цього приводу. Крім того, в той же час проти громадян, що насмілилися опротестувати незаконне будівництво через судові органи розпочато репресії. Так за реалізацію гарантованого законом права на звернення із заявами та скаргами до державних органів, а також за проведення пікетування підприємство-забудовник "Деревопласт" у суді вимагає від окремих громадян відшкодування збитків. А Київський районний суд на цей позов виносив ухвалу [[вдумайтесь]] про забезпечення позовних вимог підприємством шляхом накладення арешту на квартири окремих мешканців, громадян акції, учасників акції протесту. Ми бачимо як влада реагує на проблеми наших виборців. Тому я прошу вважати мій виступ запитом до Державного комітету з питань будівництва, архітектури, Міністерства екології, а також до Генеральної прокуратури. Дякую за увагу.
Слово має Ващук, Народна аграрна партія. Підготуватися Соломатіну.
Шановні колеги. Негайної реакції втручання вимагає сьогодні цукрова галузь України. Ті часи, коли ми виробляли досить цукру, ніби починають забувати. І що викликає тривогу. Хоч останнім часом цукрова галузь завдяки прийнятим нами законам починає оживати, зокрема Законом про державне регулювання виробництва і реалізації цукру, який ми з вами прийняли у 1999 році, а також цього року про заходи захисту внутрішнього ринку від імпорту цукру білого, цукрових сиропів і насіння цукрових буряків, все одно на сьогодні є проблема. У чому вона заключається? Ми на сьогодні тимчасово вилучили цукрові сиропи з режиму вільної торгівлі, з Росії це цукор білої, цукровий сироп із режиму вільної торгівлі з Грузією і насіння цукрових буряків з режиму вільної торгівлі з Молдавією. Це є рішення розпорядження Постанови Кабміну за номерами 456 і 473. Але це звичайно, хоч вимушений, але запізнілий захід. Торічного року було завезено через ці режими вільної торгівлі майже півмільйона тон цукру в Україну, і це ударило по нашій буряківничій галузі. Це не лише економіка, це соціальне питання. Де в селі має працювати жінка, якщо немає пропашних культур, а це буряки, овочі, скорочується тваринництво? Тому останнім часом з другого боку прийшла біда. Зараз завозиться масово цукор-сирець походженням з Білорусії і Казахстану. Сумнівними продавцями пропонується, наприклад, казахський цукор партіями у 24 тисячі тон з тростини. Хоч як відомо, тростина у Казахстані ніяк не росте і не росла ніколи. І одна з таких партій уже завезена спритними ділками в Україну. Якщо ми не будемо на це реагувати, галузь буде занепадати далі. Тому прошу мій виступ вважати як запит до Прем’єр-міністра Віктора Федоровича Януковича з проханням тимчасово вилучити цукор з режиму вільної торгівлі з Республікою Бєларусь і Казахстан. За лишені секунди хочу звернутися до всіх медиків з найщирішими словами вдячності і привітати їх від фракції Народної аграрної партії з професійним святом. Щастя, добра і всенародної пошани вам, дорогі наші медики. Дякую.
Юрій Соломатін. Підготуватися Богдану Костинюку.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні радіослухачі. Я хочу повернутися до діяльності Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України, котру очолює Валерій Мішура, і діяльність котрої пов’язана з впливом закордонних західних фондів на внутрішньо-політичну ситуацію в Україні. Звіт цієї комісії, котрий був нещодавно оприлюднений з трибуни Верховної Ради України, наробив певного шороху і в Україні, і за кордоні. Ось як в “Русском журнале” один бывший диссидент с Украины бывший диктор "Радио Свобода", а теперь проталкивает западную демократию в Украине уже много лет, в этом русском журнале комментирует это событие и деятельность этой комиссии. Действительно западные фонды всегда оказывали и оказывают поддержку умеренным националистам и демократам. Это неудивительно. На западе в течение длительного времени понятие "русский" и "советский" были синонимами. Запад видит прямую опасность для демократических процессов в Украине в российском империализме. Кроме того, поддержка украинской оппозиции. Давайте не будем лукавить, украинской буржуазной, правонационалистической оппозиции западными фондами, обусловленные еще тем фактором, что контакты этих фондов с Украины зачастую завязывались при посредничестве украинской диаспоры, западной диаспоры, канадской, американской, австралийской. Поэтому в следствие вовлеченности украинской западной диаспоры нарушается равновесие, которого следовало бы ожидать от западных фондов. Про какое равновесие тут говорится? О чем вы лицемерите? Западные фонды продолжает этот деятель! Поддерживая демократические процессы, сосредоточивает свою помощь на оппозиционных умеренно-националистических силах! Это же, по сути дела, полуфашисты. А их называют умеренно-националистическими силами, что, безусловно, не является объективной позицией. В связи с предстоящими в конце ноября президентскими выборами, продолжает этот деятель, деятельность большинства западных фондов сейчас сосредоточилась на проблеме обеспечения транспорентности выборов. А что такое "транспорентность"? Давайте посмотрим, что створили эти фонды в Югославии и в Грузии? Вот вам эта транспорентность! С другой стороны нельзя не отметить усиление поддержки этих же украинских националистических сил со стороны западных неправительственных организаций. И вот эту всю помощь он называет преимущественно благоприятной помощью. Поэтому обращаясь к радиослушателям, хочу сказать: не верьте "Наше Украине"! Не верьте правой буржуазно-националистической оппозиции! Это - пятая колонна Соединенных Штатов Америки. Пусть убираются туда, где находятся их благодетели! Пятой колонне не место в нашей Украине! Спасибо.
Богдан Костинюк, "Наша Україна". Підготуватися Доманському.
Народний Рух України, блок Віктора Ющенка "Наша Україна", Богдан Костинюк. Шановні народні депутати, шановні наші радіослухачі, насамперед, я хочу привітати всіх медичних працівників з їхнім професійним святом і хочу запевнити, що сьогоднішній, явно занижений рівень заробітних плат медичних працівників реально зможе зрости тільки після усунення цього кланового олігархічного режиму від влади в результаті майбутніх президентських виборів. Навіть після того, як вчора "Наша Україна" вдалася вивести з тіні хоча би частину цих прихованих вісім мільярдів, уряд визначив на зарплату всього-на-всього 13 відсотків. і цього явно недостатньо, бо треба не менше 30-ти. І якщо взяти всі кошти, невеликі кошти котрі виділені на галузь медицини по всій Україні, то 20 відсотків цих коштів пішли на урядову "Феофанію", а там, як відомо, лікуються далеко не найбідніші люди. Решта коштів здебільшого пішли як подарунки, тобто для задоволення потреб депутатів так званої пропрезидентської більшості. Але я не про те, я про інше, бо цього тижня у загальноосвітніх школах відбудуться випускні вечори, і тисячі випускників отримають атестати, а з ними квіти і щирі поздоровлення. А далі в вищі учбові заклади, всілякі: хороші і різні, державні і недержавні, приватні і не зрозуміло, які, акредитовані чи ще не акредитовані, бо, може, там делегація з вузу неправильно до міністерства-дядька під’їхала. Загалом, тема здобуття вищої освіти заслуговує на окреме серйозне обговорення. Як і всюди, тут панують подвійні стандарти, особливо стосовно оплати за навчання. Чого вартий такий факт, що після майбутнім абітурієнтом попереднього атестування з профілюючого предмету, викладач зробив висновок, що на відділення державного замовлення може учитися і йому буде важко, а на платному вчитися він зможе. Але ж і платне, і державне відділення видають однакові дипломи спеціаліста. Що стосується до вступу до вищих учбових закладів, хочеться зачепити тему вступу до вузів випускників сільських шкіл. Згадані випускники, не враховуючи деяких дуже здібних ще до початку вступних іспитів програють своїм ровесникам з міських шкіл за рівнем загальної підготовки. Як правило, не вони в цьому винні, сільські школи не можуть забезпечити належного рівня загальної підготовки у зв’язку з незадовільним рівнем матеріально-технічної бази навчального процесу. А тим, хто у приватних засобах масової інформації бадьоро звітує про зростання економіки та інші успіхи, в лапках "успіхи уряду", рекомендую частіше бувати в сільських школах, тим більше, що багато з тих, хто займає високі посади в державі, є вихідцями із села. Знову ж таки очевидно, що нинішній владі не до села, не до школи, вона постійно веде боротьбу з різного роду так званими кризами - то зерновою, то.
Народний депутат Доманський, підготуватися Родіонову.
Шановний Олександр Олексійович, шановні народні депутати, шановні радіослухачі! Наприкінці травня цього року делегація депутатської групи Верховної Ради України з міжпарламентських зв’язків з Сирійською Арабською Республікою на запрошення глави Парламентської асоціації сирійсько-української дружби доктора Насредіна. перебувала з офіційним візитом у Сирійській Арабській Республіці. Це був перший візит української парламентської делегації до Сирійської Арабської Республіки. Мета візиту - продовження контакту з представниками Парламентської асоціації сирійсько-української дружби, розвиток політичних, економічних, освітніх, культурних зв’язків заради подальшого процвітання українського і сирійського народів. В ході візиту відбулося ряд офіційних зустрічей з політичними, державними та бізнесовими діячами Сирії. Ми провели зустріч з головою Народних Зборів Сирії доктором Махмудом аль Абрашим. Під час цієї зустрічі він високо оцінив заяву Міністерства закордонних справ України стосовно ситуації на Ближньому Сході навколо Сирії. Ми також мали зустріч з членами Парламентської асоціації дружби Сирії і України, де обмінялися думками, що подальшому розвитку наших взаємовідносин ми повинні були забезпечити законодавчу базу, для розвитку наших відносин. Ми зустрілися з заступниками Генерального секретаря Партії арабського.відродження Абдуллою Ахмаром. "Відносини між нашими країнами, - він заявив, - мають хороші традиції, є прогрес, є налаштованість на відносини більш високого рівня". Ми також мали зустріч, вірніше, ми відвідали Голландські висоти. І я вам повинен сказати, що ми побачили те варварство, яке залишив Ізраїль після 1973 року, коли вони залишили цю частину території Сирії. Місто Кунайтра сьогодні знаходиться під руїнами. Це варварство двадцятого століття, про що люди повинні говорити і вимагати звільнення Голландських висот ізраїльтянами і повернення їх Сирії. Ми мали зустріч з міністром фінансів, головою сірійської частини Міжнародної українсько-сирійської комісії з питань торговельно-економічного та науково-технічного співробітництва Мухаммадом Хусейном. Він відмітив, що неповністю ми використовуємо наші можливості для наших економіческих. Один к трьом відносини торгового обороту обігу между нашими країнами, дуже повільно йдуть інвестиції в Україну сирійські і українські в Сирію. Є багато перепон, де.наша сторона повинна зробити.рішення. Я хотів би відмітити, що ми зустрілися з президентом Федерації торговельної палати Сирії доктором Рабетом Шалахом. Но саме для нас була відповідальна зустріч з Президентом Сирійської Арабської Республіки Башаром Асадом. Президент вважає, що порушення миру і спокою на Ближньому Сході матиме неаби які наслідки у всьому світі. Він відмічає: "На жаль, у США нема політичної далекоглядності. Вони ведуть світ від одної проблеми до іншої. США - велика розвинена країна, усі хочуть з.
Зрозуміло. Михайле Кузьмич! Михайло Родіонов, фракція Компартії. Підготуватися Малиновському.
Фракція комуністів, Родіонов. Хочу відповісти на деякі питання працівників профтехосвіти, які на цьому тижні пікетували Верховну Раду України у зв’язку з прийняттям поправок до бюджету на 2004 рік. Їх вимоги всім відомо. Вони питали: коли закінчиться цей "беспредел"? От що вони пишуть. "Майже мільйон педагогічних працівників та учнів професійно-технічної освіти України закінчують черговий 2003-2004 навчальний рік в екстремальних умовах, перебуваючи за межею бідності, при недостатньому бюджетному фінансуванні, яке благословило парламентсько-урядова коаліція. Більшість наших учнів живуть впроголодь, бо всупереч закону про освіту урядом не здійснюється їх харчування. Заробітна плата педагогів, нормативи утримання учнів-сиріт та інвалідів залишається за межею бідності. Ще з 1997 року не здійснюються у повному обсязі виплати передбачені статтею 57-ою Закону "Про освіту". І, звичайно, коли ми спілкувалися, вони кажуть: "Коли це все закінчиться?" Я, шановні слухачі і працівники профтехосвіти, звичайно, можна багато казати про причини, але сьогодні, читаючи " политический еженедельник власти политика", как ни странно нашел удивительно емкий ответ на этот вопрос: "Почему это сталось?" В статье [[в оригинале читаю]] "Дети - цветы жизни и они становятся все дороже" написана фраза [[читаю дословно]] : "В нашей стране насчитывается не многим более 15 тисяч государственных детских садов, из них, 230 частных". Шановні радіослухачі! Вы вдумались в этом смысл: государственные детские сады - частные. Вот уж, действительно, как говорят, ни в бровь, а в глаз. Действительно, все беды Украины во всей общественной жизни и во всех отраслях обусловлены заменой социалистической общенародной собственности на частну собственность. Суть этой замены состоит в том, что в одночасье все государственное и общенародное стало частным, но частным не каждого гражданина, а отдельной группы лиц. Вот против этого в этом и состоит программа Комуннистической партии и программа на Президента, что надо повернуть все народу народное, надо вернуться на социалистический путь развития. А что касается обвинения одного из депутатов.
Олексій Малиновський, фракція Соцпартії. Підготуватися Зайцю.
Олексій Малиновский, фракція соціалістів, Черкащина. Шановні радіослухачі! Звертаюся перш за все до вас і до черкащан в особливості. На пленарних засіданнях Верховної Ради фракція Соціалістичної партії України постійно оприлюднює факти порушення Конституції України з боку вищих посадових осіб держави, порушення прав людини з боку правоохоронних органів, корупції в органах місцевого самоврядування, моральний і навіть фізичний тиск на керівників приватних та державних установ. Соціалісти сьогодні говорять про злочинні дії влади, при чому влади на всіх рівнях, починаючи від Президента України і закінчуючи місцевими керівниками. Під егідою приватизації йде розкрадання останніх прибуткових підприємств, причому апетити різні. Сім’я Президента - це сьогодні "Криворіжсталь". А що завтра? Місцеві клани використовують бюджетні кошти не за призначенням або закуповують на ті ж самі бюджетні кошти обладнання в декілька разів дорожче, як то має місце на Черкащині. Наче в агонії перед тим як піти намагаються прихопити все, що можна. Пане Президент, і ті, хто біля вас, не надірвіться. Ви знаєте, можна простити навіть і це. Їжте - може стане вам зле від переїдання. Але народ України ніколи не простить Кучмі те, що при його президентстві держава перетворилася в зону, де діють воровські закони. Наведу лише один приклад. Катеринопільський(?) район, Ярошівський цукровий завод. Цитую витяг із листа прокурора району від 3 листопада 2003 року. "У період 10 грудня 2001 року по 13 червня 2003 року при проведенні санації процедури банкрутства Ярошівського цукрового заводу посадові особи з цукрової фінансово-промислової компанії міста Києва [[підкреслюю]] умисно офіційно заявили про фінансову неспроможність заводу, виконати вимоги з боку кредиторів і зобов’язання перед бюджетом, що завдало шкоди кредиторам і державі на суму майже 5 мільйонів гривен. По даному факту 24 жовтня 2003 року порушено кримінальну справу за ознаками злочину передбаченого у статті 218 Кримінального Кодексу України". І ви думаєте, що? А нічого. За цей час завод розрізали на металобрухт - усе продано, люди залишилися ні з чим, а кримінальна справа все тягнеться. Питання до Генпрокуратури. Хто стоїть за цією київською фінансово-промисловою компанією. Подібних прикладів на Черкащині десятки, в Україні сотні. Соціалістична партія вбачає вихід в негайній зміні наскрізь корумпованої системи влади, прагнення до кримінальної відповідальності, притягнення до кримінальної відповідальності нинішнє керівництво держави. Якщо ми хочемо навести у державі порядок, іншого виходу у нас немає.
Іван Заєць, "Наша Україна". Підготуватися Лілії Григорович.
Іван Заєць, Українська народна партія. Шановні народні депутати, вчора Верховна Рада прийняла зміни до Закону про Державний бюджет на 2004 рік. Що символізує це рішення? Перше за все воно символізує те, що уряд врешті-решт визнав, що "Наша Україна" говорила правду, коли казала про те, що уряд приховав від народу 10 мільярдів гривень. І вчора уряд погодився частину з цих грошей віддати людям. І я вважаю, що це наша спільна перемога із тими громадянами, хто вірив у представників "Нашої України", хто разом з нами пікетував Кабінет Міністрів, хто разом з нами говорив про цю проблему. Отже, якщо люди будуть іти разом, якщо будуть люди притримувати нас, то перемога завжди буде, і ця перемога буде використана на користь свого народу. Але вчорашнє рішення засвідчило, що уряд не буде виступати від своєї політики приховування доходів, бо вже у тих цифрах, які ми маємо, зазначено, що доходи від приватизації фактично вже більші, ніж передбачено законом. Тобто ще раз засвідчено, що уряд буде використовувати цей бюджет для підкупу виборців на президентських виборах. І я знову ж таки хочу звернутися до наших громадян, що шановні громадяни, у вас забрано мільярди гривень, а вам хочуть повернути назад у вигляді хабара лише копійки. Тому не купляйтеся на цю політику уряду, підтримуйте чесних кандидатів у президенти. Я був нещодавно у Полтавській області у п’яті районах, це Калівському, Чутівському, Новосенжарському, Кобеляцькому і Машивському районах, там ідуть довибори до Верховної Ради. І я побачив, яка брутальна політика ведеться органами влади, іде суцільний підкуп. Тому розставляють якість лічильники, тому розвозять якусь дерть, там обіцяють золоті гори, але ніхто не хоче подивитися, що не треба цього селянам. Селянам дайте нормальну ціну на молоко. Коли сьогодні за літр людям дають тільки 50 копійок, то хіба ж ті 10 чи 30 гривень сьогодні спасуть? Не спасуть. А ми ж маємо приклади вирішення цих проблем. Я був в уряді Ющенка міністром, і я знаю, що наш уряд тоді підняв ціни на буряк, підняв ціни на зерно, і піднялися ціни на молоко, і люди вперше в селі одержали кошти. Тому я звертаюся до тих виборців 151 виборчого округу із Полтави і кажу. Шановні друзі, голосуйте за того, хто буде вирішувати ваші проблеми, голосуйте за того, кого підтримує Віктор Ющенко. А не голосуйте за ту демагогію, якою вас сьогодні годують. Я хочу ще сказати, що разом ми переможемо. Ми будемо із вами гарне життя, якщо ми скинемо цю мафію, якщо ми не допустимо до влади людей, які тільки думають, як обкрасти народ.
Лілія Григорович, "Наша Україна". Підготуватися Степану Хмарі.
Лілія Григорович, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна", голова підкомітету з питань охорони здоров’я, материнства і дитинства. Шановний Олександре Олексійовичу, шановні народні депутати, вельмишановна медична громада України, шановні виборці. Дозвольте від фракції Віктора Ющенка "Наша Україна" і від Комітету з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства сердечно привітати вас із Днем медика і побажати всім міцного здоров’я, фізичного і морального. Фізичного, бо треба вистояти, морального, бо зробити правильний вибір. Шановні друзі, напередодні професійного свята хотілося би низько вклонитися людям у білих халатах, які виконують клятву Гіппократа так, що дай Боже кожному на своєму місці - чи то посадовцю, чи держслужбовцю, чи політичному лідеру, чи просто звичайному підприємцю виконувати свій обов’язок. Шановні друзі, напередодні професійного свята хотілося б зробити такий свого роду рентгенівський знімок ситуації, яка склалася у системі охорони здоров’я. Буквально цього тижня парламент, на превеликий жаль, не підтримав закону про загальнообов’язкове державне медичне соціальне страхування. Що сталося? Сталося те, що одна частина парламенту, яка чекає повернення наших, а це станеться тоді, коли Дніпро потече назад, не підтримала з політичних міркувань. Померло 2,5 млн. за останніх 10 років. З них 20 відсотків через недоступність медичної допомоги. Ну що ж? Чим гірше, тим краще. Хай це буде на сумлінні. Друга частина парламенту надала перевагу лобізм-економічним інтересам перед загальносуспільними, бо немає вищого інтересу, ніж здоров’я нації. Я маю надію. що парламент все одно повернеться до законопроекту. Можливо, буде створено один-єдиний фонд, можливо, буде створений один-єдиний страховий внесок - і від нещасного випадку, і на охорону здоров’я, але альтернативи цьому немає, бо 2006 рік це буде той рік, коли парламент буде змушений стати перед виборцями і звітувати не про економічні інтереси, насамперед, про інтереси суспільні. Я переконана в цьому ще й тому, що це привілея для всіх тих, хто хоче європейськості. Вся Європа на страховій медицині, а бізнес там розвинутий чи не найкраще. Це привілеї для тих, хто хоче соціальної справедливості. адже страхування медичне - це якраз вияв соціальної справедливості і солідарності. Медична громадськість стала свідком цього тижня ще й такого цікавого фокусу, коли, неначе фокусник, уряд витягнув тих 10 млрд., про котрі говорила "Наша Україна", показав їх тут, на цій трибуні, перед нашими виборцями, і ніби знову десь їх взяв і заховав. Заховав, тому що з тих майже восьми мільярдів дефіциту бюджету. які виділяються на всі соціальні потреби, тільки 1,1 йде на практично соціальні потреби. З них 20 відсотків, як вже говорилося, на "Феофанію". А чи там лікується 20 відсотків наших громадян? Ну, і буквально насамкінець. І скільки ж іде на силові міністри, на силові структури? А прошу мені сказати, невже силовики - це найголовніше, а.
Степан Хмара, блок Юлії Тимошенко, підготуватися Оржаховському.
Степан Хмара, блок Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Шановні громадяни України! Останнім часом кримінальна владарююча мафія в Україні розгортає тотальний форсований наступ на інтереси і соціальні, культурні, політичні права українського народу. Здійснюються в брутальній і демонстративній формі. Тиждень, що минає, був особливо насичений страшними подіями. Почався він з факту чергового великого пограбування: під виглядом так званої приватизації в українського народу було вкрадено і подаровано кучмівським олігархам флагмана української металургії, який виробляє 20 відсотків металопродукції, який щороку до державної скарбниці давав понад 1 мільярд 200 мільйонів гривень, який експортує свою продукцію до 84-х країн світу. Чинився цей злочин організовано, за участю чиновників, уряду, Фонду державного майна і так званих суддів, і, звичайно, під патронатом Президента Кучми. Друге злочинна подія сталася вчора, коли прислужники мафії в цьому залі схвалили зміни до бюджету, до речі, порушуючи всі норми законодавчої процедури. Ці так звані обранці народу дали карт-бланш правлячому режиму для зміцнення влади кримінальних олігархів і укріплення поліцейської держави, для силових структур, які обслуговують кримінальний режим, знайшовся один мільярд гривень, а для того, щоб виконати 57-му статтю Закону про освіту і виплатити борги учителям, грошей не було. Не знайшлося достатніх і для фінансування працівників сфери охорони здоров’я. Злочинному режиму і не потрібно, щоб нація духовно і фізично була здоровою, бо так легше тримати її в налигачі. І нарешті, третя подія - це чергова провокація проти лідера фракції БЮТ і партії "Батьківщина" так зване подання про дачу згоди на арешт Юлії Тимошенко. І зрозуміло чому, бо Юлія Тимошенко послідовно і безкомпромісно бореться проти грабіжницького режиму. Зупинити знахабнілий грабіжницький режим може і повинен український народ своєю волею, потужним публічним організованим виступом проти знахабнілого антинародного режиму. Хай живе українська революція!
Анатолій Оржаховський. Завершуємо.
Шановні колеги, виборці! Приватизація загальнонародної власності призвела в Україні до поділу населення на власників та знедолених. Вісім енергокомпаній, як відомо, є власністю окремих олігархів, близьких до оточення керівництва держави. Теперішні монополісти на енергоринку чинять неймовірний тиск на населення, органи самоврядування задля особистого збагачення. Мені неодноразово доводилося ставити до відома виконавчі органи держави про неправомірність дії ВАТ "Херсонобленерго". Одначе уряд свідомо став на захист приватного власника, забувши про інтереси населення, громад. Підтвердженням сказаному є скарги виборців. Про існуючу проблему наголошувалося і у зверненні до власних органів депутатів Херсонської обласної ради. Висновки не зроблено, продовжується кампанія по знищенню щойно утворених сільських комунальних підприємств. Аби утримати ради та комунальні підприємства в залежності, їм енергетики нав’язують взяття боргів на свої рахунки невідомих часів та власників. Ось лише один характерний лист, що надійшов від мешканців селища Горностаївка. Люди справедливо запитують: "До яких пір постачальники електричної енергії в особі ВАТ "Херсонобленерго" будуть знущатися над людьми? Що це за драконівські закони, коли причинно і безпричинно нараховуються штрафи у п’ятикратному розмірі пені? Багато кому з жителів Горностаївського району місцевий РЕМ нарахував по декілька тисяч гривень. З якого прибутку його сплачувати і за що: з мізерної зарплатні чи з мізерної пенсії? Хтось же повинен розставити все на свої місця. Чи потрібен, можливо, революційний гнів населення? Для держави, як нам відомо, електроенергія обходиться 4 - 5 копійок за один кіловат. Приватник продає її населенню по 16 копійок, а комунальним підприємствам - по 30. Останній жест енергетиків настільки обурив нас, що немає слів про це коректно висловитися. Недарма в народі є поговірка: "На кого Бог - на того й люди". Останнім часом робиться спроба знищити Горностаївський ККП. На єдину в селищі організацію, що працює, хочуть накласти зашморг, від якого мешканці залишаться без води, тепла, санітарної очистки. Відповідно до існуючого договору, підприємством поточна проплата здійснюється своєчасно. Подібні приклади характерні і іншим комунальним підприємством області. Відчувається наближення Президентської кампанії. Комусь потрібні кошти. Проте чому за рахунок самого необхідного для людей? Мешканці області вимагають від Верховної Ради повернути енергетику до державної власності, прийняти закон про реприватизацію, накласти мораторій на відключення електроенергії від комунальних підприємств ветеранам та інвалідам. Впевнений, ініціатори продажу Херсонобленерго в приватні руки пана Ющенка та місцеву обласну адміністрацію люди довго пам’ятатимуть [[в лапках]] і під час чергових виборів Президента проголосують за представника від Комуністичної партії. І на завершення хочеться сказати, мені дуже приємно, коли в залі залишилися одні представники від Комуністичної.
Ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Чергове пленарне засідання Верховної Ради України розпочнеться о 10 годині 22-го червня 2004 року. Дякую.