Шановні колеги, доброго ранку! Прошу заходити в зал. Прошу підготуватись до реєстрації. Я прошу секретаріат Верховної Ради запросити депутатів в зал, підготуватись до реєстрації. Колеги, готові до реєстрації? Денисенко. Є в залі Денисенко? Денисенко є в залі? Так, Андрій. Знайдіть його. Колеги, шановні колеги, прошу зареєструватись. [[10:05:31]] Зареєстровано 319 депутатів. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Сьогодні 19 травня в Україні відзначають День вишиванки. Ця традиція виникла в 2006 році за ініціативи студентів Чернівецького національного університету імені Юрія Федьковича. Вишиванка – це наша національна гордість, це наше свідчення національної ідентичності. Носили вишиванку під своїм військовим одностроєм українські січові стрільці, воїни Української народної армії, Української повстанської армії. Вони вдягали вишиванку, несучи на собі національний український символ, символ надії на перемогу та незалежність. Сьогодні вже сучасні борці за незалежність України вдівають вишиванку під камуфляж, під бронежилет на східному фронті, як і їхні попередники століття тому. Вишиванка – символ незнищенності українського народу, вишиванка – це той символ, який демонструє, що український народ єдиний в різноманітті, практично ілюструючи гасло європейського співтовариства. Те, що сьогодні народні депутати України прийшли в український парламент у вишиванках, це пошанування українського національного символу і нашої національної традиції. Тому, колеги депутати, уся українська громада від імені Верховної Ради, вітаю усіх з Днем вишиванки, вітаю, колеги. [[Оплески]] Шановні колеги, у нас сьогодні дуже насичений порядок денний. Я попросив би усіх народних депутатів максимально сконцентруватися і просив би плідної роботи сьогодні, чим більш активно, дієво будемо працювати тим більшу кількість законопроектів ми зможемо прийняти. Колеги, вчора у нас, ми не дійшли, у нас питання до двох важливих проектів постанов, які є дуже прості, але які вкрай необхідні для населених пунктів, це проекти постанови про перейменування села. І я просив би вас по тих двох законопроектах, щоб ми дуже швидко і ефективно змогли прийняти рішення. І я оголошую до розгляду проект Постанови про перейменування села Бихальцохівка Ріпкинського району Чернігівської області (3708). І просив би вас підтримати пропозицію і розгляду його за скороченою процедурою. Федору Микола Трохимович.
Ріпнятського.
Ріпкинського районів, мене виправляють. Пане Федорук, ви готові до доповіді? Шановні колеги, прошу зайняти робочі місця, приготуватися до голосування. Технічне питання, але потребує нашого швидкого рішення. І я ставлю на голосування пропозицію розгляду його за скороченою процедурою. Колеги, прошу голосувати, скорочена процедура. Прошу голосувати. [[10:09:27]] За-135 Колеги, бачу, важко увійти в робочу атмосферу, всі з фотоапаратами. Я дуже прошу зайняти робочі місця, приготуватися до голосування. І прошу знайти Денисенка, хай підійде до мене. Андрія Денисенка. Колеги, готові? Я прошу підтримати усі фракції. "Самопоміч", технічне питання, підтримайте! Це ж повністю технічне питання. Я прошу ще раз, ставлю на голосування пропозицію розгляду проекту 3708 за скороченою процедурою. Колеги, будь ласка, голосуємо. Голосуємо, колеги! [[10:10:26]] За-165 Рішення прийнято. До доповіді запрошується Федорук Микола Трохимович. Прохання максимально лаконічно і зрозуміло. Будь ласка, Микола Трохимович, включіть мікрофон.
Шановні народні депутати, Чернігівська обласна рада звернулася до Верховної Ради України з поданням про перейменування села Бихальцохівка Малолиственської сільської ради Ріпкинського району Чернігівської області на село Бихольцохівка. Перейменування села Бихальцохівка ініційовано його жителями у зв’язку з тим, що при оформленні офіційних документів для мешканців цього населеного пункту, свідоцтв про народження, паспортів громадян України. технічних паспортів на будівлі, державних актів на землі тощо використовувалася назви Бихольцохівка. У зв’язку з ситуацією, що склалася, жителі цього населеного пункту позбавлені можливості складання цивільно-правових угод, оскільки зазначена в документах назва населеного пункту, не відповідає офіційному обліку адміністративно територіальних одиниць Чернігівської області. За інформацією Малолиственської сільської ради назва села утворилася шляхом злиття назв двох сіл: Буховці та Ольгівка. Питання про перейменування села Бихальцохівка підтримано територіальною громадою на загальних зборах громадян, погоджено відповідно до законодавства, розглянуто і схвалено Малолиственською сільською Ріпкинською районною та Чернігівською обласною радою. Комітет Верховної Ради з питань державного будівництва, регіональної політики і місцевого самоврядування підтримує подання Чернігівської обласної ради щодо перейменування села Бихальцохівка Малолиственської сільської ради Ріпкинського району Чернігівської області на село Бихольцохівка. Просимо народних депутатів підтримати.
Шановні колеги, при всій моїй повазі до необхідності процедури, чи є необхідність обговорювати, колеги? Нема необхідності, правда же ж? Ну, теж перейменування. Я прошу, колеги, зайти в зал, зайняти робочі місця, приготуватися до голосування. Це питання стосується перейменування села: на вимогу громади, на вимогу району міняться одна літера тільки. І громада села чекає рішення Верховної Ради України. Я прошу усіх депутатів зайти в зал, приготуватися до голосування. Колеги, прошу максимально змобілізуватися. Колеги, готові до голосування? Я прошу зайняти робочі місця. І я ставлю на голосування. не виходьте із залу, колеги. Я думаю, це має бути спільне рішення залу. Я ставлю на голосування проект постанови про перейменування села Бихальцохівка Ріпкинського району Чернігівської області (номер постанови 3708) за основу і в цілому. Колеги, прошу голосувати 3708 за основу і в цілому. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[10:14:02]] За-213 Колеги, я прошу зайти в зал. Не встигли, я бачу, не встигли. Я прошу зайти в зал і приготуватись до голосування, колеги. Я бачу. Будь ласка, всі готові? Іване! Всі готові, колеги? Іване Крулько! Я ставлю пропозицію повернутися до розгляду Постанови 3708. Шановні колеги, прошу приготуватись до голосування. Хто підтримує повернення до Постанови про перейменування села, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. Голосуємо, колеги! [[10:15:16]] За-224 По фракціях включіть. Шановні колеги, я ще раз поставлю. І я прошу налаштуватись на активну роботу. Отже, я ще раз ставлю повернення до проекту Постанови 3708. Прошу взяти участь в голосуванні. Будь ласка, голосуємо. [[10:15:58]] За-235 Рішення прийняте. І тепер я ставлю. Ми повернулися. Ще раз ставлю проект Постанови 3708 за основу і в цілому за пропозицією комітету. Прошу голосувати, колеги, 3708 в цілому. Голосуємо. [[10:16:27]] За-234 Постанова прийнята. Я думаю, що громада подякує нашим депутатам. Наступне теж питання фактично є технічне, це є проект Постанови про віднесення міста Калинівка Калинівського району Вінницької області до категорії міст обласного значення. І теж є пропозиція розгляду за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію розгляду за скороченою процедурою, прошу голосувати, колеги. Будь ласка, голосуємо. [[10:17:12]] За-183 182 – "за", і я запрошую до доповіді голові підкомітету Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування Федорука Миколу Трохимовича. Включіть мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати! Вінницька обласна рада звернулася до Верховної Ради України з поданням про віднесення міста Калинівка Калинівського району Вінницької області до категорії міст обласного значення. Місто Калинівка – це місто районного значення, адміністративний центр Калинівського району, розташований на північній частині Вінницької області на відстані 26 кілометрів від Вінниці. На сьогоднішній день в місті проживає понад 19 тисяч мешканців. Відповідно до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" Калинівська міська та Дружелюбівська сільська ради об’єдналися в Калинівську міську об’єднану територіальну громаду з адміністративним центром у місті Калинівка. Комітет вважає, що віднесення міста Калинівка до категорії міст обласного значення сприятиме збільшенню надходження до місцевого бюджету, значно покращить інвестиційний клімат, що, в свою чергу, сприятиме розширенню діючих та будівництва нових потужностей в харчовій та переробній промисловості. Питання про віднесення міста Калинівка Калинівського району Вінницької області до категорії міст обласного значення погоджено відповідно до законодавства, розглянуто і схвалено Калинівською міською та Вінницькою обласною радами. Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування підтримує подання Вінницькою обласної ради про віднесення міста Калинівка Калинівського району Вінницької області до категорії міст обласного значення. Просимо народних депутатів підтримати відповідний проект постанови (реєстраційний номер 4354) і прийняти його за основу і в цілому.
Дякую вам, Микола Трохимович. Колеги, відверто, є необхідність обговорювати? Немає, так? Немає, товариство, ну. Я просто хочу сказати, колеги, ви ж бачите, я по будь-якому питанню даю обговорення, але це означає, що у нас менше часу дійти до оподаткування пенсій, до соціальних стандартів, якщо ми почнемо по технічному питанню входити в 20-хвилинне обговорення. Тому будьте. По даному питанню мені видається, є загальна підтримка. Є необхідність, так? Анатолій Матвієнко, є необхідність, так? Будь ласка, запишіться два – "за", два – "проти", будь ласка. Дейдей, "Народний фронт".
Прошу передать слово Елене Бойко.
Шановні колеги, "Народний фронт" буде підтримувати цю постанову і просить підтримати її. Справа в тім, що Калинівка – це місто обласного значення, якщо ми даємо таку згоду, і це об’єднана добровільна громада. Ми маємо підтримати децентралізацію, маємо підтримати громади, які добровільно об’єднані. Просимо підтримати.
Дякую вам. Рябчин Олексій, "Батьківщина".
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина. Прошу передати слово колезі Івченку, і передаю привіт всій Вінниччині.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ми маємо працювати більш системно. Ми чітко розуміємо, що коли ми надаємо місту районного значення статус обласного, таким чином ми збільшуємо надходження до їхніх бюджетів. Бо фінансова децентралізація сьогодні говорить про наступне: містам районного значення – нуль ПДФО, а містам зі статусом обласного значення – 60 відсотків ПДФО плюс частину податку на прибуток. Таким чином ми оголяємо весь район. Мені б хотілося. ми вже віддали дозволи майже 20 містам районного значення статусу обласного значення. Було б системно, коли ми: або всім віддаємо, або ми забороняємо і робимо системну реформу. Сьогодні фракція "Батьківщина" підтримує рішення щодо надання Калинівці статусу міста обласного значення, але давайте працювати системно. Бо у нас виникають питання, коли об’єднуються громади, а районна державна адміністрація керує трьома сільськими радами. Розумієте, це не системний підхід. Ми можемо так постійно лобістські питання проводити, але це не системно. Давайте працювати більш системно. Фракція "Батьківщина" підтримує і просить, щоб постійно ми виносили питання, які системно будуть впроваджувати реформу адміністративно-територіального устрою і місцевого самоврядування. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Михайло Папієв. Включіть мікрофон.
Дякую. Шановні народні депутати України, цей законопроект, який в розгляді є, він потребує зваженого і системного підходу. Справа в тому, що нам же треба навчитися працювати комплексно. Перше, коли ми приймаємо рішення про те, щоби надати статус місту обласного значення, місту, яке сьогодні входить до якогось району, то нам треба зважати ще й на Бюджетний кодекс. Тому що тоді по захищених статтях бюджету необхідно додати субвенцію вирівнювання на район, який оголився, бо з’явився дефіцит надходжень до місцевого бюджету районного значення. Крім того, ми приймали свого часу закони, які на сьогодні є чинними, які дають деякі обмеження стосовно міст, які можуть претендувати на місто обласного значення, які ні. І наскільки я пригадую, там було значення 50 тисяч жителів. В цьому місті немає 50 тисяч жителів. І є інші області України. Я розумію, що зараз Вінницька область є центром прийняття отаких от серйозних рішень, але давайте звернемо увагу ще й на інші області України, і підійдемо і зробимо комплексу постанову. Дякую.
Анатолій Матвієнко, будь ласка.
Шановні колеги, я думаю, що, коли ми приймаємо рішення ми маємо бути свідомі того заради чого ми його приймаємо. Я хотів би звернутися до пана Миколи Федорука, щоб він пояснив, що дає цей статус сьогодні Калинівці, крім моди? У нас, на жаль, немає Закону про адміністративно-територіальний устрій, який би регулював би чітко адмінтерустрій. Але за старою нормою дійсно має бути 50 тисяч, сьогодні це місто має 19. Ну, можливо, хотілось би бути містом обласного значення, але, що отримає це місто, коли ми зараз знаємо, що Калинівка є об’єднаною громадою, і вона має всі повноваження міста обласного значення. Я інше, ніж просто гра в популізм, не бачу ніякого сенсу і змісту. Підтримувати, не підтримувати – нічого не змінюється. Але я звертаюсь до профільного комітету, який має тримати стратегію і розуміння того, що ми творимо з адмінтерустроєм. Якщо такої стратегії немає, а тим більше комітет іде на, ну, я не знаю потрібну, не потрібну пропозицію місцевих органів влади, то ми ніколи не облаштуємо нашу державу. Тому я вважаю, що варто було б проаналізувати все, що відбувається і мати чітку стратегію. Без цієї стратегії будь-які рішення є незрозумілими. Дякую.
Дякую дуже вам. Шановні колеги, обговорення завершене. Прошу підготуватись до голосування. Прошу зайти в зал. Всі фактично політичні фракції підтримують дану пропозицію. І я ставлю на голосування проект Постанови про віднесення міста Калинівка Калинівського району Вінницької області до категорії міст обласного значення (№ 4354). Пропозиція комітету: прийняти за основу та в цілому. Шановні колеги, займіть місця свої. Пані Оля, пане Олег. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати 4354 за основу і в цілому. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[10:26:51]] За-191 Шановні колеги, я поставлю один раз за повернення, якщо не буде, так, значить, не буде. Колеги, я ще раз ставлю пропо. одну хвилину, одну хвилину Федорук, одну хвилину Федорук.
Да. Репліка, відповідь Анатолію. Ви абсолютно праві і потрібно нам приймати Закон про адмінтерустрій. Що стосується Калинівки і надання містам значення. обласного значення, то Калинівка і так отримує, ви праві, всі ті преференції, які мають міста обласного значення, оскільки вони об’єдналися. Позиція комітету полягає в тому, якщо створена об’єднана територіальна громада з центром в місті районного значення, то для – це як бонус – для того, щоб, коли ми будемо розглядати закон 3638 про так звану "олійну пляму", щоб стимулювати подальше об’єднання громад навколо цього центру, міста обласного значення. Це є бонус для підтримки, моральної підтримки цієї громади, яка виступила з такою ініціативою. Але Закон про адмінтерустрій обов’язково нам потрібно приймати і це, над цим, я думаю, комітет і Мінрегіонбуд має працювати інтенсивніше. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, я ще раз поставлю на повернення один раз. Хто підтримує пропозицію повернутись до розгляду 4354, прошу проголосувати. Хто підтримує пропозицію повернутись до голосування 4354, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо. [[10:28:48]] За-202 Рішення не прийнято. Тоді давайте підтримаємо в комітет на повторне перше. Підтримуєте? Отже, я ставлю тепер згідно Регламенту пропозицію направити до комітету для підготовки на повторне перше читання проекту Постанови 4354. Давайте підтримаємо цю пропозицію: 4354 в комітет на повторне перше читання. Будь ласка, голосуємо. Прошу голосувати, колеги. [[10:29:27]] За-206 Я ставлю ще одну пропозицію: направити суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Ви підтримуєте чи ні? Хто підтримує пропозицію направити суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Постанови 4354, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[10:30:06]] За-209 Рішення не прийнято. Законопроект відхилений. Шановні колеги, у нас є добра традиція в четвер ставити питання по декомунізації, щоб кожного четверга ми робили крок в цьому напрямку. Я хочу вам нагадати, що згідно нашого закону, ми мали завершити процес декомунізації до 18 лютого. Ми безмежно відтягнули той період, і тому нам вкрай важливо, щоб ми надолужили передане нам право і повноважене нам право. І тому я ставлю на розгляд сьогодні один з документів, важливих, по декомунізації – це проект Постанови про перейменування міста Дніпропетровська Дніпропетровської області. І є пропозиція, щоб ми його розглянули за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[10:31:19]] За-190 Рішення прийняте. Я і запрошую до доповіді народного депутата України Денисенка Андрія Сергійовича. Прошу включити мікрофон Андрію Сергійовичу.
Шановні друзі, пані та панове, перейменування міста Дніпропетровськ, як того вимагає чинне законодавство про декомунізацію, чекають сотні тисяч мешканців цього міста, мільйон дніпрян чекають від вас сьогодні цього рішення. Я дуже радий бачити цю залу сьогодні у вишиванках і хоча моя вишиванка сьогодні залишилася у Дніпропетровську, я прошу вашої підтримки, я прошу вашої підтримки, шановні друзі. Оці червоно-чорні кольори, які є на серці кожного у нас сьогодні, повинні спонукати нас натиснути кнопку "за". Фактично народний референдум у Дніпрі вже відбувся і назва цього міста в дійсності є Дніпро, так його називають в усій країні. І ми сьогодні повинні просто легалізувати те, що по факту сталося шляхом прямого народного волевиявлення, і нарешті закрити, поставити крапку в історії найменування наших міст іменами організаторів голодомору. Хочу нагадати, що пан Петровський, чиє ім’я на сором нашого українського народу, досі у назві цього мільйонного міста, засуджений судом, київським Апеляційним судом, як організатор голодомору геноциду українського народу. І сьогодні ми робимо воістину історичний крок встановлення справедливості, і декомунізації нашої української землі. Прошу всіх підтримати, в тому числі своїх друзів з Радикальної партії, прошу вставити картки для голосування і проголосувати за Дніпро, за назву цього мільйонного українського міста.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова підкомітету з питань державного будівництва Федорук Микола Трохимович, будь ласка.
Шановні народні депутати, комітет розглянув на своєму засіданні 15 лютого проект Постанови перейменування міста Дніпропетровська у Дніпропетровській області (3864). На засіданні комітету фахівці української національної пам’яті. Інституту національної пам’яті повідомили, що у назві міста Дніпропетровськ використано ім’я Григорія Петровського – особи, яка причетна до здійснення Жовтневого перевороту 1917 року, встановлення радянської влади, переслідування учасників боротьби за незалежність України у ХХ столітті, організації Голодомору 1932-1933 років в Україні та яка обіймала керівні посади у вищих органах влади та управління СРСР та УРСР. Враховуючи зазначене, Український інститут національної пам’яті рекомендував комітету перейменувати місто Дніпропетровськ на місто Дніпро. Крім того, предметом розгляду на засіданні комітету був проект Постанови про збереження найменування міста Дніпропетровськ Дніпропетровської області щодо зміни етимології найменування міста, визначення найменування міста Дніпропетровськ за назвою ріки Дніпро на честь святого апостола Петра (реєстраційний номер 4001), внесений народним депутатом України Вілкулом. Обговоривши питання, комітет ухвалив висновок: рекомендувати Верховній Раді перейменувати місто Дніпропетровськ Дніпропетровської області на місто Дніпро, прийнявши за основу та в цілому проект постанови реєстраційний номер 3864, внесений народним депутатом України Денисенком. Відповідно комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект постанови реєстраційний номер 4001, внесений народним депутатом Вілкулом, за насідками розгляду в першому читанні відхилити. У разі прийняття проекту за реєстраційним номером 3864 за основу та в цілому пропоную доручити комітету при підготовці його на підпис Голові Верховної Ради здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України його техніко-юридичне доопрацювання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, великої ваги питання, в залі такий шум, що доповідача просто не чути. Це питання нашої національної гідності, питання відродження України і має бути повага і до питання, яке розглядається, і до теми, про яку ми сьогодні говоримо. Я прошу колег провести запис по обговоренню даного питання: два – "за", два – "проти", будь ласка. Слово надається Зубачу Любомиру Львовичу, "Самопоміч". Будь ласка.
Шановні колеги, це одне з найбільш великих міст в Україні, яке перейменовується в рамках декомунізації. Тому фракція "Самопоміч" однозначно буде підтримувати це питання. Закликаю всіх відправити на смітник історії ката українського народу Петровського, і спільно надати дійсно народну назву "Дніпро", і підтримати мешканців цього шанованого міста. Дякую.
Дякую вам. Михайло Хміль, "Народний фронт".
Прошу передати слово Юрію Березі.
Шановні колеги, сьогодні надважливе, надважливе рішення ми повинні прийняти для мого рідного міста. І я прошу підтримки. Я хочу звернути вашу увагу от зараз, хто проти цього. Подивіться на праву частину від мене Верховної Ради. Сьогодні День вишиванки. Окупаційний блок прийшов. ні одна людина з окупаційного блоку не прийшла у вишиванці! Нарешті ми повинні прийняти рішення про деокупацію в першу чергу міста Дніпропетровська. Допоможіть цьому, жителі цього міста заслужили на це. Дякую.
Дякую вам. Мартовицький від "Опозиційного блоку", Артур Володимирович.
Прошу передати слово народному депутату Вілкулу.
Уважаемый народ Украины и уважаемые коллеги! Автор законопроекта господин Денисенко от "УКРОПа" нагло врет. Это ни яка не национальна гиднисть – это национальный беспредел и это национальный позор. 90 процентов жителей города Днепропетровска против переименования города. Это подтверждают все социологические опросы. Более 300 тысяч подписей мы собрали. Мы предложили нормальный вариант, который не противоречит Закон о декоммунизации. Это переименовать город Днепропетровск в город Днепропетровск, но уже в честь реки Днепр и в честь Святого Петра. Идеальным вариантом, безусловно, было бы проведение местного референдума. Я этот законопроект внес еще год назад. Но правящая власть, правящая більшість блокирует этот законопроект. [[Шум у залі]] Давайте, изменив этимологию, переименуем Днепропетровск в Днепропетровск. И не будем издеваться над людьми. Высший государственный орган государственной власти – Верховна Рада – не может полностью себя дискредитировать перед миллионами жителей города Днепропетровска Днепропетровской области. [[Шум у залі]] Мы входим в абсолютный беспредел. Уважаемые коллеги, нельзя этого делать. Те, кто хочет действительного реального объединения Украины, а не хочет спекулировать на языковых вопросах, на вопросах названия, на вопросах там национальности, ни в коем случае не должны это делать. Да, действительно, сегодня у нас в парламенте очень большая партия войны, партия радикалов. Но давайте, в конце концов, уже перестанем разрушать Украину, давайте объединять нашу страну. И не издевайтесь над миллионным городом Днепропетровск и над миллионом его жителей. Спасибо. Я надеюсь на ваш здравый смысл.
До слова запрошується Павло Кишкар від "Блоку Петра Порошенка". Будь ласка, пане Павло.
Прошу передати слово Віктору Кривенко.
Шановні колеги! Кривенко Віктор, Народний Рух України. Немає жодного здорового аргументу, щоб зберегти ім’я Петровського, ката українського народу, для нашого міста. Я в 16 років приїхав в це місто, яке поки що називається Дніпропетровськ, а буде Дніпром. Жив у гуртожитку. Працював. І я знаю, що це патріотичне місто. Людьми зманіпульовано, людьми зманіпульовано в контексті, що вони будуть паспорти змінювати, що якісь там страшні бюджеті видатки. Це все брехня. Наступна маніпуляція, от яка взагалі є, на мою думку, закликом до антидержавних дій, – це пропозиції по проведенню референдуму. Знову людьми маніпулюють. Не існує жодного законодавства про місцеві референдуми, не існує жодних позицій, чим це унормовано, і ми розуміємо, що війна і протистояння на вулицях. Війна на спогадах, на амбіціях, на розчаруваннях. Таке саме питання. і я закликаю Голову Верховної Ради і зал в наступному голосуванні поставити з голосу поправку про перейменування Дніпродзержинська на Кам’янське. Два ката українського народу – Дзержинський і Петровський – не мають права бути згадані ніде. Їм в пеклі горіти, а не згадуватися в наших паспортах і в наших документах, в наших містах. Я дякую всім колегам, які проголосують за це, без перебільшення, історичне рішення. Також окремо дякую Радикальній партії за те, що вона зголосилася, що буде за це голосувати. Дякую. Слава Україні!
Іван Крулько, "Батьківщина", 1 хвилина.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина. Шановні колеги, я дуже шаную усіх жителів славного міста на Дніпрі. І я вважаю, що Дніпропетровськ нинішній повинен отримати українську назву – Дніпро. Хто такий Петровський? Це людина, яка була одним із організаторів Голодомору, геноциду українського народу 32-го – 33-го років, це людина, яка відповідно до Київського апеляційного суду, який розглядав справу щодо Голодомору, визнаний серед 8 злочинців, котрі організували геноцид українського народу. Скажіть, як українська держава може терпіти, що іменем цієї людини мільйонне місто, прекрасне, чудове місто в центрі України носить його назву. Тому, я вважаю, нам треба приймати це рішення. Фракція "Батьківщина" буде голосувати і так завжди називали Дніпро і Дніпром він буде називатися навіки. Слава Україні.
Шановні колеги, зараз буде останній виступ, після того відбудеться голосування. Я дуже прошу всіх колег зайти в зал, бо, я думаю, це голосування буде дуже знаковим і буде оцінене вашими виборцями і тими громадянами, які делегували нас в парламент. Тому прошу усіх зайти в зал, зайняти робочі місця. Зараз у нас ще є від Радикальної партії виступ: Андрій Лозовий. І я хочу теж звернутися до Радикальної партії і відзначити, що вони готові по даному питанню прийняти участь в голосуванні. І я прошу, Андрій Лозовий, 1 хвилина.
Андрій Лозовий, Радикальна партія Ляшка. "Не смійтеся, чужі люде! Церков-домовина Розвалиться. і з-під неї Встане Україна. І розвіє тьму неволі, Світ правди засвітить, І помоляться на волі Невольничі діти!." На жаль, 300 років імперської окупації, 70 років – радянської, вони, на жаль, багатьох людей. багатьом людей досі сидять в голові. І коли я чую про те, що громадська думка розділена, про те, що, може, не на часі, а давайте Дніпропетровськ перейменуємо в Дніпропетровськ не на честь Петровського, ката українського народу, а на честь апостола Петра чи Петра Дорошенка, чи Петра Могили – це все брєд. Бо я вам наведу приклад: міський голова Харкова Геннадій Кернес перейменовує вулицю Фелікса Джержинського в вулицю імені польського актора Владислава Джержинського. Це підміна понять. Ми нарешті повинні поставити крапку. Дніпропетровськ – наш символ, наш Січеслав – символ перемоги соборної України над "руським міром", має носити.
10 секунд, 10 секунд, включіть, Андрій закінчить.
ніколи не може називатися в Україні українське місто Дніпропетровськом, Дніпроленінським, Дніпросталінським. Українські міста мають носити українські назви. Мені особисто дуже подобається назва Січеслав, але це правильне рішення було.
Я прошу зайти депутатів в зал, зайняти робочі місця, приготуватися до прийняття рішення. Шановні колеги, Дніпро став одним з центрів нашого опору російській окупації російської імперії. І наше завдання – віддати честь і громаді, і історії цього українського міста. Шановні колеги, на карті Україні не буде жодного міста з назвою колишніх катів і тих, хто вбивали наших дідів і прадідів. І наш обов’язок – завершити декомунізацію. Ми приймаємо одне з надважливих принципових рішень. І я прошу приготуватись до голосування. Я ставлю на голосування проект Постанови про перейменування міста Дніпропетровськ, Дніпропетровської області, номер 3864, за основу та в цілому. Хто підтримує дане рішення, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[10:46:09]] За-247 Постанова прийнята. Вітаю жителів Дніпра. Вітаю усіх нас з важливим кроком. Слава Україні! Шановні колеги, ще є один короткий законопроект по декомунізації. Теж. Так, будь ласка, включіть по фракціям, поки готуємось. "Блок Петра Порошенка" – 95, "Народний фронт" – 65, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 19, "Радикальна партія" – 20, "Батьківщина" – 17, партія "Відродження" – 1, "Воля народу" – 9. Шановні колеги, є ще постанова 4691. Тут відібрані теж ті села і містечка, по яких є повне узгодження з громадою. Наголошую: повне узгодження з місцевими громадами. І я прошу розглянути цю постанову, це 4691, за скороченою процедурою. І я прошу підтримати цю пропозицію розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо за декомунізацію. [[10:47:28]] За-189 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді Федорука Миколу Трохимовича. Будь ласка.
Шановні народні депутати! На виконання доручення Верховної Ради України щодо узгодження спірних питань стосовно перейменування окремих населених пунктів Комітет з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування на своєму засіданні ще раз вчора, 18 травня 16-го року, додатково розглянув пропозиції окремих органів місцевого самоврядування та рекомендації Українського інституту національної пам’яті про перейменування деяких населених пунктів у зв’язку з необхідністю приведення їх назв у відповідність з вимогами Закону України "Про засудження комуністичного та націонал соціалістичного, нацистського та тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої діяльності", їхньої символіки, вибачте. Загалом комітет розглянув 12 пропозицій про перейменування сіл і селищ, зокрема, Вінницької, Дніпропетровської, Кіровоградської, Луганської, Одеської, Полтавської, Харківської, Херсонської та Чернігівської областей. Органи місцевого самоврядування та Український інститут національної пам’яті дійшли узгодженої, підкреслюю, узгодженої позиції щодо перейменування цих населених пунктів та приведення їх назв у відповідність із вимогами закону. Всебічно обговоривши питання, врахувавши пропозиції органів місцевого самоврядування та рекомендації Українського інституту національної пам’яті, комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу та в цілому проект Постанови про перейменування деяких населених пунктів в реєстраційний номер 4691. В разі прийняття зазначеного проекту постанови за основу та в цілому вказані населені пункти необхідно виключити з постанови (реєстраційний номер 4085).
Шановні колеги, хочу наголосити, йдеться про населені пункти, які повністю узгоджені з місцевими громадами. Повністю з місцевими громадами. Чи можемо ми це підтримати чи ми маємо обговорити? Ми можемо підтримати цю? Не можемо декомунізацію підтримати, так? Не можемо. Ми не можемо цю постанову підтримати, так? Колеги, я ставлю. Обговорити. Будь ласка, добре! Включіть два – "за", два – "проти". Геннадій Кривошея, фракція "Народний фронт".
Фракція "Народний фронт" буде підтримувати цей законопроект. І знову ж таки, звертаю увагу наших народних депутатів. Велике прохання, пане головуючий, щоб народні депутати не виходили з залу, а все-таки проголосували досить важливі законопроекти. І хотів би звернути ще раз на дисципліну наших депутатів народних. Все-таки, шановні депутати, два дні працюємо продуктивно, вівторок і четвер, давайте сьогодні допрацюємо до кінця і приймемо важливі для країни законопроекти. Дякую.
Дякую вам. Голуб, "Блок Петра Порошенка". Івченко – від "Батьківщини". Барна. Голуб передає Барні слово. Будь ласка.
Шановні друзі, нам потрібно нарешті викреслити з пам’яті, забути оцю ганьбу, яка була пов’язана з тоталітарним радянським режимом і викорінити з нашого національного коріння все те, що пов’язано із сталінізмом, ленінізмом, радянським, комунізмом. А колегам із "Опозиційного блоку", які збирали підписи за збереження міста Дніпропетровська, я би хотів їм порадити, оті підписи засунути туди само, де їхній лідер мав весь українських народ, коли вони були при владі, і як останній шакал втікав з Україну, закрадивши грошима. Тому хочу всіх закликати просувати законопроекти, пов’язані із декомунізацією, і повернення нашої свідомості до нашої національної гідності. Слава Україні!
Дякую. Будь ласка, Вадим Івченко. Передає Крулькові. Я ж вам говорив, це ж не так складно взяти мікрофон і передати. Будь ласка.
Прошу передати слово колезі Івану Крульку.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановний пане Голово Верховної Ради, я прошу секундочки уваги. Сьогодні День вишиванки, сьогодні дійсно той день патріотизму, коли ми повинні вичистити Україну від комуністичних, радянських символів, які руйнують українську дійсність. Тому я хочу внести пропозицію: у цю постанову, яку ми зараз розглядаємо, внести місто Дніпродзержинськ, перейменувати на місто Кам’янське. Давайте в сьогоднішній день зробимо те, що потребує Україна – звільнимося від усіх катів українського народу. І я прошу, пане Голово, після виступів надайте слово для однієї хвилини для додаткового пояснення Володимиру В’ятровичу, директору Інституту національної пам’яті, який пояснить, чому дуже важливо місто Дніпродзержинськ перейменувати в Кам’янське саме сьогодні, у цей день. І я прошу зал зосередитися і змобілізуватися на прийнятті цих важливих історичних рішень. Слава Україні!
Шановні колеги, до мене було звернення. Я дам відповідь. Після цієї постанови буде постанова, де є Дніпродзержинськ. Нам тільки єдине, щоб були голоси. Ви змобілізуйте максимально, змобілізуйте. Після цієї буде Постанова з Дніпродзержинськом. Зараз я надаю слово від "Самопомочі" Зубачу. Прошу включити мікрофон. Зубач.
Шановні колеги, цю постанова вчора розглядав наш комітет і одноголосно її підтримав. Звертаю вашу увагу, що всі перейменування цих населених пунктів були погоджені з громадами, і це є дуже важливо, тому що, можливо, ми не так швидко рухаємося, але рухаємося надійно і буде менше запитань після прийняття тих постанов. Так само хотів проінформувати всіх про те, що вчора на комітеті так само було постановлено питання Інституту національної пам’яті, щоб в найближчий час узагальнити усі населені пункти, по яких ще є питання, і винести їх на засідання комітету, для того щоб в якомога стисліші строки закінчити процес декомунізації. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, я наголошую: наступна буде постанова з Дніпродзержинськом. Зараз у нас обговорення завершене. І я, шановні колеги, прошу вас одне: мобілізації. Бо ви мали би звертатись не до мене, а займатися тим, щоб максимально депутати були в залі. І ми все, що зможемо, проголосуємо. Отже, я ставлю на голосування проект Постанови про перейменування деяких населених пунктів, 4691, за основу і в цілому. Хто підтримує дану пропозицію. Радикальна партія! Я показав підтримати, колеги. Олег, я показав підтримати декомунізацію. Будь ласка, це буде правильно, це буде по-державницьки. Дякую, дякую, хлопці, дякую, побратими. Декомунізацію. Я ставлю на голосування проект Постанови про перейменування деяких населених пунктів (4691) за основу і в цілому. Будь ласка, колеги, голосуємо. Секундочку, припиніть голосування. Ще не встигли підготуватися. Чи готові, колеги? [[Шум у залі]] Голосуємо! За основі у в цілому, колеги, голосуємо. [[10:56:28]] За-253 Рішення прийнято. Колеги, як і обіцяв, зважаючи на вимоги народних депутатів, наступний проект Постанови 4085, де першим пунктом стоїть Дніпродзержинськ. Колеги, я прошу підтримати розгляд її за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо за скорочену процедуру. [[10:57:04]] За-220 Дякую. До доповіді запрошується Федорук Микола Трохимович. Будь ласка.
Шановні народні депутати! На виконання доручення Верховної Ради щодо узгодження спірних питань стосовно перейменування окремих населених пунктів комітет розглянув 299 пропозицій Українського інституту національної пам’яті про перейменування населених пунктів, зокрема з Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Запорізької, Київської, Кіровоградської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської та Чернігівської областей. Серед вищевказаних пропозицій за рекомендаціями Українського інституту національної пам’яті запропоновано перейменувати 9 районів, 6 міст, 284 сіл, селищ. Всебічно обговоривши питання, врахувавши рекомендації Українського інституту національної пам’яті, комітет ухвалив висновок – рекомендувати Верховній Раді перейменувати. прийняти за основу та в цілому проект Постанови про перейменування окремих населених пунктів та районів (реєстраційний номер 4085, доопрацьований). В разі прийнятті проекту Постанови № 4085 за основу та в цілому пропонуємо доручити комітету при підготовці їх на підпис Голові Верховної Ради здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України їх техніко-юридичне доопрацювання, виключивши ті населені пункти, які перейменовані проектом постанови реєстраційний номер 4691.
Дякую вам. Шановні колеги, щойно кілька депутатів вийшло з залу. Я прошу повернутися в зал. Це те голосування, за яким буде слідкувати уся Україна. Я прошу повернутись в зал, приготуватись до голосування і прошу голів фракцій покликати в зал. Ми вже фактично обговорювали це питання всі попередні наші дискусії. Ми можемо голосувати. Я дуже прошу – раз,– друзі, побратими, – підготуватись до голосування, Олег Валерійович. Я дуже прошу запросити депутатів, які щойно вийшли з залу в зал і приготуватись до голосування. Колеги, будь ласка, готуємось до голосування. Шановні колеги, я ставлю на голосування. Прошу всіх зайти в зал, приготуватись до голосування. Проект постанови 4085 за пропозицією комітету за основу і в цілому, там Дніпродзержинськ – перший пункт заміна на Кам’янське, повідомляю, на Кам’янське. Я прошу всіх патріотів, що є. які є в залі проголосувати 4085 за основу і в цілому. Колеги, голосуємо! Патріоти, голосуємо! Голосуємо! [[11:00:14]] За-249 Рішення прийняте. Вітаємо всі громади усіх міст! Вітаємо громаду міста Кам’нське! У нас є депутат з Дніпродзержинська – Кривенко. Дамо йому хвилину слово. Шановні колеги, це важливі рішення, це надважливі рішення. Друже Володимир, наступного четверга ми продовжимо і закінчимо декомунізацію в Україні. Ще раз всіх вітаю. Слава Україні! Одна хвилина, Кривенко, будь ласка.
Шановні колеги, Кривенко Віктор, Народний рух. Величезне свято для мене. Я народився в Дніпродзержинську. Народився в Кам’янську, так його завжди і називав і в своїх всіх постах в Facebook писав: Кам’янське, а в дужках – Дніпродзержинськ. Я дуже вам дякую. Ми прибрали величезну тему для маніпуляцій, для спекуляцій, яку постійно на місцевих виборах розігрували антиукраїнські сили і сили маніпулістичні, які на цьому намагалися заробити собі дешевий капітал: дурили людей, розповідали, що будуть витрати, розповідали, що це якимось чином для бюджету дуже важко, що це люди будуть стояти в чергах – все брехня. Я вітаю з відновленням нашого рідного міста, його назви, промислового центру. Дякую В’ятровичу Володимиру, дякую Інституту національної пам’яті, дякую всім депутатам, які об’єдналися. Слава Україні! Слава Кам’янському!
Героям Слава! Дякую. Колеги, зараз у нас важливий розділ "включення в порядок денний сесії питань". Але до мене надійшла, традиційно, заява на перерву від двох фракцій – Радикальної партії і "Самопомочі", – але сьогодні вони готові замінити її просто виступами від трибуни. І я прошу включити мікрофон для Олега Ляшка, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я звертаюся до народних депутатів, звертаюся до громадян України. Фракція Радикальної партії продовжує блокувати парламентську трибуну, вимагаючи створення у парламенті тимчасової слідчої комісії Верховної Ради по розслідуванню офшорних корупційних злочинів найвищих посадових осіб держави. Учора українські журналісти Дмитро Гнап, Альона Бабінчук оприлюднили чергові матеріали розслідування офшорної корупції за участю Президента України. Як ви пам’ятаєте, коли вперше було оприлюднено про офшорні компанії, він сказав, мовляв, "нічого страшного, бо реєстрували сліпий траст лише для того, щоб продати його компанію і в цьому сліпому трасті начебто не було ні грошей, ні рахунків". Виявилося, що Президент України сказав неправду українському суспільству тому що оприлюднені журналістами матеріали показують, що 25 березня 2016 року, я прошу звернути вашу увагу на дату, у березні цього року Президент України перерахував 4 мільйони євро на те, щоб купити чергову "офшорну помийку" за кордоном. Мільйони євро Президент перерахував не на те, щоб створити місця для українців, не на те, щоб відкрити свою чергову фабрику у Маріуполі, у Чернігові, у Полтаві чи в Харкові. 4 мільйони євро – на офшорну помийку для того, щоб ховати там податки, для того, щоб не платити до державного бюджету. Мене поправляє Сергій Лещенко, що журналіста звати Анна Бабінець. Анна Бабінець, розслідувачка разом з Дмитром Гнапом, які розслідували корупцію Президента і його оточення, найвищих посадовців. Ми вимагаємо, оскільки Національне антикорупційне бюро, оскільки Генеральна прокуратура, на яку ми тратимо мільярди з бюджету, відмовляються розслідувати корупцію вищих посадових осіб держави, Президента України, голови Нацбанку України, міністра фінансів України, бізнес-оточення Президента України, ми вимагаємо від українського парламенту розслідувати цю корупцію, створити слідчу комісію, яка повинна дати відповіді на питання, як припинити корупцію вищих державних посадовців України, як припинити відтік капіталів з України за кордон, як змусити їх платити податки? Один із відомих людей сказав, для того, щоб грабувати людей не треба великого розуму, треба не мати совісті. Оце про наших посадовців, які країну, яка воює, яка себе захищає, вони її грабують безбожно, як липку, і українських громадян.
Шановні колеги, у нас зараз є пакет законів включення в порядок денний сесії. Поміж них є надважливі закони, необхідні для фільтрації МВФ, у вівторок вони не пройшли, не набрали більшості. Давайте, в кого є застереження? Давайте ми обміняємось думками по фракціям, щоб ми змогли їх прийняти. Будь ласка, "Блок Петра Порошенка", Ігор Гринів. У кого є застереження по тих законопроектах? Будь ласка, Ігор Гринів.
Добрий день! Вітаю ще раз всіх українців зі святом і хотів би закликати до тих депутатів, які, очевидно, погано вчилися в школі або до кінця не розібралися в азах економіки. Я сьогодні до кінця зрозумів, що коли на чорне говорять біле і коли навіть не розбираються з розслідуванням журналістів, а виносять вироки, то, насправді, мета створеної так званої тимчасової слідчої комісії не є розібратися в ситуації. Розберіться, я думаю, для цього вам не буде треба більше, ніж 5 хвилин, щоб зрозуміти, що ні одного перечислення за кордон, ні однієї копійки не було.
Дякую. "Фронт", Вікторія Сюмар, будь ласка, по тих законопроектах.
Шановні колеги, я хочу відреагувати на заяву з боку "Опоблоку", яка була стосовно перейменування тепер вже міста Дніпра. Ви знаєте, отут вам кричали "ганьба" абсолютно справедливо і мало хто почув, що ви говорили. Ви говорили про партію війни, ми можемо її назвати, цю партію війни. Ви говорили про те, хто приніс смерть на українську землю і хто продовжує це робити. Якщо ви будете захищати інтереси країни, яка принесла і. принесла смерть сюди, в України, і яка вбиває наших людей, якщо ви будете відстоювати ці інтереси, а не інтереси своєї власної держави, то, да, на жаль, дуже важко буде боротися з війною і дуже важко будувати незалежну Україну. І стосовно законів Міжнародного валютного фонду, закликаю всіх народних депутатів сьогодні пам’ятати, що є політичне позиціонування, є політична боротьба, але є Україна. І сьогодні ми повинні виконувати свої зобов’язання і в першу чергу ставити інтереси своєї держави і своєї землі на перше місце. Дякую.
Дякую дуже вам. Колеги, я просто хочу нагадати. Я просив, просив, щоб ми обмінялися по тих законопроектах, які зараз будуть. Багато з них необхідні для МВФ і це теж наше зобов’язання. Я, до речі, прошу і депутатів максимально сконцентруватися в залі, а по фракціях сказати свої з того приводу застереження, які є по тих законопроектах. Будь ласка, Тетяна Острікова, як я правильно розумію, "Самопоміч", одна хвилина.
Доброго дня, шановні колеги! Щодо законопроектів, які включені в порядок денний чи не включені, які стосуються меморандуму з Міжнародним валютним фондом. Фракція "Самопоміч" має деякі застереження, зокрема щодо законопроекту 4510, який передбачається внесення змін до Закону про центральні органи виконавчої влади. Що цим законопроектом передбачається? Що Кабінет Міністрів має право збільшити за своїм рішенням кількість заступників керівника центрального органу виконавчої влади. Питається в умові задачі: для чого це треба? Для чого голові фіскальної служби п’ять заступників, якщо він з двома заступниками не може ефективно виконувати свої завдання і адмініструвати податки так, як це потрібно? Наступний законопроект (4515) про внесення змін до Митного кодексу щодо оптимізації територіальних органів Державної фіскальної служби. Дуже гарна назва, і, дійсно, вона відповідає намірам того, що задекларував МВФ в меморандумі. Читаємо законопроект, і що ми там бачимо? Жодної оптимізації там немає. Там є порушення прав платників.
Будь ласка, 30 секунд.
порушення прав суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності, там є ліквідація митних постів, там є затримки в сплаті і адмініструванні імпортного ПДВ, там є порушення зобов’язань України за Угодою про асоціацію. Тому, виходячи з цього, фракція "Самопоміч" ці законопроекти підтримувати не може і не буде.
Дякую. Я тільки нагадую, це ж лишень включення у порядок денний. Лишень. навіть при тому. Добре! Альона Шкрум, "Батьківщина".
Дякую, колеги. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, ми, на жаль, категорично не можемо підтримати включення в порядок денний як мінімум тих законів, які вже протирічать нашим міжнародним зобов’язанням і які протирічать тим реформам, які ми започаткували. Закон 4510, який справедливо зазначила пані Острікова, немає нічого спільного, на жаль, з інституційною спроможністю і посиленням спроможності державної фіскальної служби. Він протирічить міжнародним нашим зобов’язанням по контракту з розбудови держави, де ми не можемо змінювати і збільшувати кількість заступників без функціонального аналізу, без стратегії реформи державного управління та без інших речей. USAID, наприклад, зазначив. рекомендації USAID передбачають скорочення штату ДФС, а не збільшення кількості заступників. Крім того, тут іде мова не тільки про ДФС, а про те, що збільшення кількості заступників за рішенням Кабміну може бути в будь-якому центральному органі виконавчої влади. Колеги, це, як мінімум протирічить Конституції, тому що такі рішення не можуть визначатися Кабміном, а мусять визначатися Законами України. Це у нас записано у Конституції, Також, колеги, я прошу не включати у порядок денний у зв’язку з тим, що ми вже навіть говорилося головою комітету з цього приводу, закон 4419, це зміни до.
30 секунд, будь ласка.
Це важливо, колеги, це зміни до Регламенту щодо секретаріатів фракцій. Насправді зміни до Регламенту цієї проблеми не вирішать. Ми вже підготували зміни до Закону "Про державну службу", де секретаріат і фракції є не державними службовцями, а патронатною службою, це нормально і це буде погоджено, я сподіваюся, нами. Давайте не вносити непотрібні закони, які ускладнюють процедури, а робити спільні погоджені проекти. Дякую.
Хто ще від фракцій? Будь ласка, Віктор Бондар, Віктор Бондар.
Дякую, шановний Андрій Володимирович. Шановні колеги, депутатська група "Партія "Відродження" не буде зараз голосувати за ці законопроекти за включення їх до порядку денного. Ми, що стосується законопроектів МВФ, вимагаємо чіткого розуміння куди підуть кошти МВФ в цьому році, на які цільові програми. Ми вимагаємо поставити комплексно і питання зміни до бюджету на цей рік, щоб повністю профінансувати субсидію населення на ЖКХ і так далі. Ми вимагаємо більш чіткої економічної програми. Для нас незрозуміло, чому на вимогу МВФ ми маємо ставити і голосувати приватизацію більше 300 підприємств сьогодні в Україні. Які будуть механізми приватизації? Яка процедура приватизації? Чому зараз горить приватизовувати особливо підприємства агропромислового комплексу, які сьогодні найбільш прибуткові? Для нас незрозуміло які взагалі вимоги МВФ поставило перед Україною, щоб дати черговий транш. Ми, як наркомани, женемося за цими грошима, не дивлячись на те, які наслідки для населення ці вимоги приносять: підняття тарифів і так далі. ми не будемо голосувати, поки не зрозуміємо вимог МВФ.
Дякую. Долженков, "Опозиційний блок".
Спасибо, уважаемый председательствующий. Уважаемые граждане, уважаемые коллеги. Хотелось бы охарактеризовать эту повестку дня, которая сегодня рассматривается, за исключением законопроектов об отмене налогообложения пенсий как такие, которые не связаны ни с чем, ни с какими реформами. Я не знаю, какие указания дает Международный валютный фонд, но эти указания явно не в интересах украинского народа. Необходимо отметить, что фракция "Оппозиционный блок" не будет поддерживать законопроекты, связанные с увеличением заместителей министров. Фракция "Оппозиционный блок" не будет поддерживать грабительский для украинского народа законопроекты, касающиеся приватизации. Очень многие предприятия, которые являются рентабельными, сейчас с молотка по дешевке будут раскупаться действующей властью. И хотелось бы обратиться к вам, чтобы вопросы налогообложения пенсий не стоял в конце, а давайте рассматривать его сейчас, поскольку он касается 300-400 тысяч пенсионеров, которые получают нищенскую пенсию, еще обязаны платить налоги.
Дякую, колеги. Обмінялись думками. Від вашої фракції вже виступали, вже виступили від усіх фракцій колеги. Ми переходимо до голосувань згідно порядку денного. Колеги, ми зрештою маємо це поставити на голосування. Ваше буде рішення, як голосувати. І я ставлю, я прошу максимальну мобілізацію, особливо урядових. (То зовсім інше.) Я ставлю на голосування. Ще Радикальна. Хто? Радикальна партія передає Лещенкові слово. Останній виступ, і переходимо до голосування.
Дякую-дякую. Насправді мене згадав колега Олег Ляшко, і тому це як би репліка насправді. Що відбувається в нас? Я скажу, що два місяці тому були оприлюднені ці "панамські папери". І вчора в цьому залі були, на цій трибуні, парламентські слухання по боротьбі з корупцією. Тут сиділи, повний зал активістів, журналістів-розслідувачів, справжніх зірок, програма "Слідство", програма "Схеми", програма "Гроші". І нікого з депутатів майже не було, тільки наш антикорупційний комітет. Стояв Ситник, розповідав. Чому наш парламент досі не дав відповідь на цей виклик, який зараз по всьому світу? Чому у Франції, в Британії міністри, прем’єри, президенти реагують, кажуть: "Дякуємо, що ви викрили ці офшорні схеми". Чому досі у Верховній Раді не створили цю Тимчасову слідчу комісію, яка має дати політичну оцінку корупції, яка в Україні процвітає вже з 90-х років, з часів Лазаренка, коли перші з офшорних рахунків гроші пішли в українську політику. І потім ця спіраль корупції опоясала всю нашу політику вже 20 років. Чому ми, коли був референдум, казали, що ми створимо комісію в Голландії, обіцяли, казали: "Не робіть висновків?.
30 секунд.
коли був референдум в Голландії, ми обіцяли: "Не голосуйте проти України. Ми створимо ТСК, ми розберемося в парламенті". Два місяці нічого не робиться, ТСК не створено. Ми не можемо дати взагалі відповідь на питання, там же не тільки Порошенко чи Кононенко, там є Труханов, там є обшуки, які стосувались корпорації ЄЕСУ, там є схеми, які стосувалися інших підприємств, там десятки, сотні прізвищ. Чому український парламент ігнорує це питання? Пане Голово, дайте відповідь.
Дякую. Я чекаю необхідні документи. Я відповім вам. Згідно закону кожна фракція має подати свого представника, і у мене є визначений термін. І, пане Сергій, я виключно згідно термінів тут же поставлю це в зал і передам на реєстрацію. Дякую вам. Отже, переходимо до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію включити в порядок денний сесії проект Закону про внесення зміни до статті 19 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади". 4510. Колеги, хто підтримує дану пропозицію прошу голосувати. 4510. Будь ласка, голосуємо. [[11:17:16]] За-143 Рішення не прийняте. Наступний. Ставлю пропозицію включення в порядок денний сесії проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо оптимізації територіальних органів державної фіскальної служби (4515). Хто підтримує дану пропозицію прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо. [[11:17:51]] За-145 Рішення не прийняте. Наступний. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" щодо деяких об’єктів СГ та транспортної галузей. 4536 і 4536-1. Хто підтримує пропозицію включення в порядок денний сесії прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[11:18:31]] За-147 Рішення не прийняте. Наступне. Проект Закону про внесення зміни до статті 60 Регламенту Верховної Ради України (номер 4419). Хто підтримує включення в порядок денний сесії, прошу проголосувати. [[11:18:59]] За-164 Наступне. Проект Закон про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо удосконалення процедури внесення змін (номер 4256). Хто підтримує дану пропозицію. Прошу проголосувати. Будь ласка, 4256. [[11:19:30]] За-164 Рішення не прийняте. Наступний. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Національне антикорупційне бюро України" (4262). Хто підтримує включення в порядок денний сесії, прошу проголосувати. Будь ласка. [[11:20:02]] За-185 Рішення не прийняте. Наступний. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про захист економічної конкуренції" щодо удосконалення процедур контролю за концентрацією суб’єктів господарювання (4287). Хто підтримує включення в порядок денний сесії, прошу проголосувати. [[11:20:31]] За-190 Рішення не прийняте. Колеги, ми лишень включаємо в порядок денний сесії. Я не хочу тиснути на зал, просто нагадати про це. Наступний. 4660. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" (щодо дотримання вагових або габаритних норм (4660). Хто підтримує включення в порядок денний сесії, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо 4660. [[11:21:10]] За-177 Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення контролю за безпекою автомобільних перевезень вантажів і відповідальності за порушення правил дорожнього руху (4661). Хто підтримує включення в порядок денний сесії, прошу проголосувати. [[11:21:43]] За-179 Рішення не прийнято. Проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (щодо фінансування видатків на органи місцевого самоврядування сіл, селищ, міст районного значення) (4208). Хто підтримує включення в порядок денний сесії, прошу проголосувати 4208. [[11:22:14]] За-196 І останній з цього пакету – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення". Шановні колеги, а тут я звернусь до вас особливо: я прошу даний законопроект підтримати, він, в ньому йде мова, як ви знаєте, про квоти пісень державною мовою в музичних радіопрограмах і радіопередачах. Лишень включення в порядок денний сесії. Колеги, вчора комітет підтримав дану пропозицію і ця пропозиція сьогодні вноситься, внести порядок денний сесії лишень. 3822 – про квоти українських пісень і захист державної мови в Україні. 3822. Хто підтримує включення в порядок денний сесії, я прошу проголосувати. Колеги, прошу голосувати. Голосуємо, колеги. Голосуємо включення в порядок денний сесії. [[11:23:22]] За-203 Колеги, я бачу, що не встигли і я ще раз поставлю на повернення, ще раз поставлю. Колеги, прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Я ще раз наголошую, я ставлю пропозицію включення в порядок денний сесії проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" (щодо частки пісень державною мовою в музичних радіопрограмах і радіопередачах). Це ініціатива В’ячеслава Кириленка, комітет її підтримав вчора, за підтримки великої кількості громадськості і. наших пісенних авторитетних виконавців, і це є знакове голосування для нашого парламенту. Я прошу зайняти свої робочі місця. І, колеги, я ще раз ставлю пропозицію на голосування. Хто підтримує включення в порядок денний сесії 3822, прошу голосувати, 3822 голосуємо. [[11:25:00]] За-231 Шановні колеги, ми включили його в порядок денний, якщо не буде заперечень ваших, ми маємо право вже після обіду його за основу розглянути. Порадимось, в перерві порадимось, колеги, і визначимо наскільки це можливо.
[[Із залу]] В День вишиванки це символічно прийняти цей закон.
В День вишиванки ми приймаємо важливі законопроекти. Шановні колеги, зараз ми пройшли цей розділ нашого Регламенту і ми переходимо до наступного розділу, це є питання європейської інтеграції. Тут є ряд законопроектів, які потребують нашого обговорення і потребують нашого рішення. Сьогодні, крім того, що День вишиванки, ще День євроінтеграції, День Європи в Україні і було б правильним, і символічним, якби ми змогли прийняти рішення, які необхідні нам на цьому етапі. В нас присутні тут і міністр, і віце-прем’єр-міністр Іванна Климпуш, і міністр екології Остап Семерак. І першим питанням, яке стоїть в цьому розділі, - це питання 2009а: проект Закону про оцінку впливу на довкілля. Це законопроект, доопрацьований за поданням комітету. Це фактично є повторне перше читання. І я прошу, звертаюсь до вас з пропозицією, щоб ми його розглянули за скороченою процедурою. 2009а необхідний для європейської інтеграції, за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги, скорочена процедура. [[11:26:55]] За-153 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді секретаря Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Єднака Остапа Володимировича. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, на розгляд Верховної Ради вноситься проект Закону про оцінку впливу на довкілля (2009а), доопрацьований нашим комітетом, Комітетом з екологічної політики. Метою законопроекту є встановлення правових та організаційних засад здійснення оцінки впливу на довкілля та забезпечення виконання Україною зобов’язань у рамках міжнародних договорів. Невиконання Україною низки зобов’язань за конвенціями – це Орхуська конвенція та Конвенція Еспо, - вже стало предметом розгляду та прийняття нарадами сторін рішень щодо визнання України такою, чиє законодавство не відповідає положенням Орхуської конвенції. Однією з причин прийняття таких рішень є відсутність належної процедури оцінки впливу на довкілля, яка би, зокрема, забезпечувала можливість громадськості брати участь у прийнятті екологічно значимих рішень. Також прийняття закону передбачено Угодою про асоціацію між Україною та Європейським Союзом, який би забезпечив імплементацію у національне законодавство положень європейських директив. Законопроект доопрацьований з урахуванням зауважень і пропозицій народних депутатів, центральних органів виконавчої влади, зокрема Державної інспекції ядерного регулювання НАК "Енергоатом", а також тих, що були виголошені при його розгляді на пленарному засіданні Верховної Ради 26 листопада. А було дуже багато конструктивних пропозицій і також критики. При доопрацюванні законопроекту була вдосконалена термінологія, уточнений перелік видів діяльності та об’єктів, які включені до сфери законопроекту, уточнена процедура інформування громадськості та громадського обговорення, зміст, оцінку впливу на довкілля. Комітет на своєму засіданні 17 лютого розглянув доопрацьований до повторного першого читання законопроект і своїм рішенням рекомендує Верховній Раді прийняти його за основу. Дякую.
Дякуємо. Шановні колеги, дійсно, комітет зробив дуже велику роботу, щоби цей законопроект був ідеально підготовлений для розгляду сьогодні в порядку денному. І зараз слово для співдоповіді ми надаємо профільному міністру з питань екології Остапу Семераку, а потім профільному віце-прем’єру з питань європейської, євроатлантичної інтеграції Іванні Климпуш-Цинцадзе. Прошу включити мікрофон.
Добрий день, шановні народні депутати, шановні колеги. Насправді, цей закон є доопрацьований, і міністерство представляє позицію уряду про те, що ми просимо його прийняти в першому читанні. І цей законопроект важливий не тільки тому, що сьогодні – День Європи, і він є спрямований на виконання наших зобов’язань відповідно до Угоди про асоціацію та, відповідно, до Договору про заснування Енергетичного Співтовариства. Наші міжнародні партнери схвально відносяться до цієї редакції закону. Я знаю, що Комітет європейської інтеграції дуже успішно співпрацював з профільним комітетом і понад 60 поправок внесено. Звертаюся до вас при голосуванні цього законопроекту зважити, що він необхідний не тільки для виконання наших міжнародних зобов’язань, але найголовніше, що він потрібний для задовільного стану довкілля. І вчора під час зустрічі з екологічною громадськістю України ми дуже багато говорили про цей законопроект, і екологічна громадськість просила мене передати депутатам, членам парламенту прохання підтримати цей закон в першому читанні, це буде правильний сигнал від парламенту екологам, які покладають своє життя на збереження довкілля в Україні. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, Іванна Климпуш-Цинцадзе.
Шановна пані головуюча! Шановні колеги депутати! Ми будемо надзвичайно вдячні, якщо спільно з вами сьогодні проведемо цю можливість почати таку системну клопітку, можливо, де в чому марудну роботу над впровадженням наших зобов’язань відповідно до директив Європейського Союзу, які ми взяли на себе в Угоді про асоціацію, впровадження їх в наше законодавство. І прошу при цьому при підтримці цих законопроектів, зокрема і цього конкретного законопроекту про оцінку на довкілля, враховувати те, що всі ці зміни вони насамперед потрібні нам. Саме цей законопроект він має забезпечити нашу можливість розуміння того, що, коли ми починаємо якісь нові інфраструктурні проекти, нові економічні проекти, як це буде змінювати життя людей довкола, як це буде впливати на громаду. І будемо мати залучення повне активне громади до того, щоби вона приймала спільно з бізнесом, спільно з приватними партнерами рішення аргументоване і зрозуміле для кожного члена громади. Надіюся на ваше розуміння, надіюся на вашу підтримку. І сподіваюся, що ще ті кілька законів, які ми, законопроектів, які ми визначили як важливі для європейської інтеграції на сьогодні, ви також підтримаєте. Дякую.
Дякуємо. Шановні колеги, переходимо до обговорення законопроекту 2009а. Будь ласка, запишіться: два – "за", два – проти. Будь ласка, народний депутат Урбанський, "Блок Петра Порошенка". Включіть мікрофон, будь ласка. Колега Урбанський.
Передаю слово Марії Іоновій.
Марія Іонова, будь ласка. Пані Марія, ваш мікрофон не ввімкнено.
Шановна пані головуюча, шановні народні депутати! Від імені Комітету з питань євроінтеграції я хочу використати цю можливість і сказати, що наш Комітет з питань євроінтеграції розглянув даний законопроект. Ми дійсно. це була така системна і спільна робота разом з урядом, і разом з громадськими організаціями і ми визнали його як таким, який не суперечить праву Європейського Союзу та зобов’язанням України. І, звичайно, ми маємо виконати своє зобов’язання, що стосується Угоди про асоціацію, і це є додаток 30-й до Угоди про асоціацію. Але насамперед, я хочу сказати і підтримати попередніх виступаючих із шановного уряду, що дійсно, це є такий. цей законопроект – це є "щеплення". І це надає превентивні заходи на те, яка шкода вже була нашому довкіллю, шкода була надана і тому нам треба виправляти і надалі, дійсно, також під ці проекти буде надана фінансова, макрофінансова допомога. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, народний депутат Березюк передає слово своєму колезі Маркевичу. Мікрофон включіть, будь ласка.
Фракція "Самопоміч" підтримує законопроект про оцінку впливу на довкілля, і це не тільки екологічне питання, а це ще і допомога бізнесу, бо він впроваджує чіткі та прозорі процедури для інвестора в здійсненні оцінки впливу. І це дуже сприятливий знак для бізнесу. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, Іван Крулько від "Батьківщини" передає слово Борису Тарасюку.
Прошу передати слово Рябчину.
Я перепрошую, Олексію Рябчину, будь ласка.
Олексій Рябчин, "Батьківщина", Донеччина. Фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект і всі законопроекти, які пов’язані із захистом довкілля. Це інший принцип функціонування держави, коли держава дбає не тільки про розвиток економіки, а й про розвиток довкілля, про розвиток кращого рівня життя. Взагалі функція держави – це підвищувати прожиткові стандарти людей, підвищувати їх віковий центр. Тобто про це повинна дбати держава, я сподіваюсь, про це також буде дбати уряд. Цей законопроект дуже важливий, тому що це європейський принцип відношення економіки, енергетики та довкілля і це те, до чого ми повинні йти. Ми повинні ставити за пріоритети декаплінг економічного зростання, тобто розмежування темпів економічного зростання з використанням викопного палива та забрудненням екології. Ми повинні розвивати низьковуглецеву енергетику, ми повинні розвивати наші альтернативні джерела енергії, чого, на жаль, зараз не відбувається. Також дуже важливий напрямок – енергозбереження, а не просто підняття тарифів, не даючи людям можливості споживати менше. І у цьому законопроекті базові речі: консультації з громадськістю, інформування громадськості, які повинні бути, але я знаю, що є дуже сильне таке лобі, який не хоче певних видів промисловості, щоб не підлягали під оподаткування цього законопроекту. Фракція "Батьківщина" наполягає на голосуванні за перше читання і будемо дуже уважно слідкувати за проходженням у комітетах. Я як співавтор першого законопроекту, який потім був доопрацьований комітетом, також буду подавати свої правки і ми будемо підтримувати розвиток нашої зеленої Батьківщини.
Дякую. Я так розумію, що всі бажаючі обговорити цей законопроект, виступили. Шановні колеги, буквально за хвилину ми переходимо до голосування. Ще просить слово представник комітету профільного з питань екології пан Рибак. Перед тим, як надати йому слово, я ще раз хочу зробити оголошення для всіх тих депутатів, які зараз знаходяться не в сесійній залі, з проханням зайти до сесійної зали. Ми голосуємо надзвичайно важливий законопроект, який є частиною наших зобов’язань в рамках виконання Угоди про асоціацію. Тому що він стосується імплементації в національне законодавство положень директиви 2003/4/ЄС і 2011/92/ЄС. Я хочу нагадати, що навколо дебатів щодо цього законопроекту ми мали тут дуже таке серйозне обговорення. І особисто як один із співавторів подякувати профільному комітетові з питань екології, людям, які зараз керують цим комітетом, попередньому головуючому, Миколі Томенку, Оксані Продан, яка, по суті, очолила робочу групу і змогла знайти оцей компроміс при доопрацюванні законопроекту між питаннями екології і питаннями вимог національного виробника для того, щоб цей законопроект комплексно відповідав на всі запитання і потреб бізнесу, і екології. Я прошу усіх колег зараз зайняти місце своє робоче для того, щоб ми могли мобілізуватися і голосувати. І, будь ласка, пане Рибак, ваше заключне слово, і переходимо до голосування. Ніхто з зали не виходить. Тільки можна виходити.
Шановні колеги! Іван Рибак, 202 виборчий округ, Чернівецька область. Як один із співавторів хочу звернутися до членів Радикальної партії, які не збираються голосувати за цей законопроект. І хочу звернутися словами відомого економіста Гая Макферсона, який сказав: "Якщо ви дійсно вважаєте, що навколишнє середовище менш важливе, ніж економіка, спробуйте затримати дихання, доки ви рахуєте свої гроші". Шановні колеги, прошу вас, проголосуйте за цей важливий законопроект і підтримайте чисте довкілля. Дякую.
Шановні колеги, дійсно, вперше за багато років ми ставимо зараз на голосування законопроект, що стосується екології. Це дуже важливо! Тому просимо з шановним головуючим, якому я передаю слово, максимальної мобілізації. Особливо ми звертаємося до тих фракції, які є проєвропейськими. Це зараз законопроект, що стосується імплементації Угоди про асоціацію.
Шановні колеги, я прошу зайти в зал, зайняти робочі місця, приготуватися до прийняття рішення. Ми завершили обговорення, і я прошу підготуватися до голосування. "Самопоміч"! "Самопоміч" – "за", так? "Батьківщина", Соболєв, ви – "за"? Ви – "за", так, голосуємо. БПП – "за", "Народний фронт" – "за". Демократична коаліція, голосуємо, займаємо свої місця, готуємося до голосування. Отже, колеги, є коаліція, в душах наших вона є, друже Іван. Шановні колеги. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Закону про оцінку впливу на довкілля (номер 2009а) за основу. Хто підтримує дане рішення, прошу проголосувати. Колеги, за. Колеги, а у мене є питання до фракцій. Ви готові голосувати? Колеги, зараз голосування відбувається, всі консультації можна буде потім провести. Хто підтримує проект Закону про оцінку впливу на довкілля (2009а) за основу, прошу голосувати. Колеги, голосуємо, голосуємо, колеги. [[11:42:37]] За-216 Я поставлю зараз на повернення. я прошу депутатів запросити в зал. Прошу включити по фракціям. "Блок Петра Порошенка" – 86, "Народний фронт" – 61, "Опозиційний блок" – 12, "Самопоміч" – 19, Радикальна партія Ляшка – 1, "Батьківщина" – 16, "Партія "Відродження" – 0, "Воля народу" – 7. Нам бракує 8 голосів, колеги. Я прошу, запросіть колег по фракції в зал і прошу змобілізуватись. Під час голосування, я вас дуже прошу, не вести між собою консультації, а голосувати. Під час обговорень є достатньо часу. Колеги, готові? Я ставлю на голосування пропозицію повернутись до проекту Закону про оцінку впливу на довкілля, євроінтеграційного закону 2009а. Я прошу тих людей, які підтримують євроінтеграцію, сконцентруватись і проголосувати за основу. Повернення до голосування, 2009а. Колеги, прошу голосувати. Закликаю проголосувати, колеги. Голосуємо, будь ласка, голосуємо. [[11:44:37]] За-231 Ми повернулись. Колеги, тепер я ставлю знов проект Закону про оцінку впливу на довкілля (2009а) за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати, колеги. За основу, голосуємо. Голосуємо, колеги. [[11:45:09]] За-224 [[Шум у залі]] Колеги, товариство, вислухайте мене уважно. Пане Вікторе, я бачу вашу руку, і я знаю вашу позицію. На сьогодні це не питання, євроінтеграція – не питання коаліції, це питання українського народу і всіх громадян України. Шановні колеги, і я дуже прошу не вносити політичні, політичні акценти в це важливе питання. Колеги, я ще раз. Пинзенику, будь ласка, 1 хвилину.
Шановний Голово, шановні колеги! Це той випадок, коли за гарною оболонкою криється дуже неприємні речі. Про що йде мова? В цьому залі всі закликають про дерегуляцію, про те, щоб створити прекрасні умови для інвестицій, скасовуємо ліцензії, дозволи, а цим законом вводяться норми за якими величезний перелік видів діяльності потребує попереднього проходження екологічної експертизи. Мало того, що це створює умови для корупції. Крім того, цей контроль попередній нічого не дає, бо потрібен наступний контроль за екологією. Я звертаюсь до всіх колег, такий закон має готувати уряд, а не депутати. Хай уряд підготує нормальний закон про екологічний контроль за діяльністю, а ми його підтримаємо, а не створюються нові умови, які блокують інвестиції і українську економіку.
Будь ласка, міністр, Остап Семерак, будь ласка, 1 хвилину.
Шановні колеги, насправді, критику можна чути і до другого читання поправити. Але в мене є запитання чи хотів би хтось з киян, щоб в центрі міста побудували, наприклад, потрібний нафтопереробний завод? Очевидна відповідь, що ні. Цей закон дає можливість врегулювати такі відносини. Я просив би підтримати колег депутатів в першому читанні депутатський законопроект, міністерство, яке щойно почало по-новому працювати, підключиться до цієї роботи і ми будемо разом мати новий текст чи поправлений текст до другого читання. Дякую.
Одна хвилина, Ірина Геращенко.
Знаєте, шановні колеги, от абсолютно правий Віктор Михайлович, коли він говорить, що ключові законопроекти має готувати уряд. І, я сподіваюсь, що так і буде. Але я хочу повернути всіх вас до історії розгляду цього законопроекту, який внісся до сесійної зали, він був підготовлений, насправді, урядом неідеально, тому і вносився через депутатів, відбулася дуже правильна дискусія відносно наповнення цього законопроекту. Далі. Відбулася титанічна робота профільного комітету і групи Оксани Продан, яка об’єднала якраз бізнес малий і середній і таке інше, які внесли свої пропозиції. Над доопрацюванням цього законопроекту до повторного першого читання кілька місяців працювали комітет і група, щоби все це "вилизати". І це як раз приклад того, коли і корупційні ризики звідти дістали, але і залишили все важливе для захисту екології. І ми його зараз приймаємо для першого читання. І я хочу сказати, що просто соромно бачити депутатів з демократичних фракцій, які вишиванки рвуть за євроінтеграцію, але під час голосування закону, який є нашим зобов’язанням, десь ходять по кулуарам. Тому важливо в першому читанні, як говорять наші міністри, делеговані нами до нового уряду, його підтримати і далі дочищати до другого читанням разом. Але те, що уряд має робити такі законопроекти ґрунтовні, це абсолютно правильно і ми будемо чекати цього від уряду.
Рябчин, будь ласка, одна хвилина.
Олексій Рябчин, "Батьківщина", Донеччина. Я хочу зауважити шановному представнику з "Блоку Петра Порошенка", що регуляція і екологія – це дві пов’язані речі. Не може екологія бути дерегульована, в екології треба боротися з корупцією, але екологія – це завжди роль держави. Ніколи бізнес не буде бажати самотужки давати щось на екологію, це завжди держава повинна дбати про це. Енергозбереження – це завжди регуляція, екологія – це завжди регуляція і ми наплодили дуже багато антикорупційних органів, які повинні цим займатися. Тому екологія – це завжди регуляція, а не дерегуляція, це в усіх країнах, це у Європі. Тому я прошу шановних колег з коаліції, які дали тільки 141 голос за цей законопроект, будь ласка, голосуйте за екологію. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я прошу усіх повернутися у зал, я прошу усіх зайняти робочі місця. Я прошу усіх приготуватися до голосування. В нас прийшли і віце-прем’єр, і міністр для того, щоб підтримати цей законопроект, хоч він і є депутатським. Я дуже прошу фракції максимально змобілізувати своїх депутатів. Максим, ми можемо голосувати? Колеги, я ще раз поставлю на повернення, якщо не буде голосування – закон буде відхилений. Я прошу зайти в зал, приготуватися до голосування. Готові, колеги? Я ставлю пропозицію повернутись до голосування за проект Закону про оцінку впливу на довкілля, 2009а. Хто підтримує пропозицію, щоб повернутись. Якщо єврооптимісти підтримують, прошу повернутись на місця і голосувати під час голосування. Добре? Хто підтримує пропозицію повернутись, 2009а, прошу голосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[11:51:37]] За-205 Рішення не прийняте. Наступна пропозиція: повернути в комітет на повторне перше читання. Чи приймається така пропозиція: в комітет на повторне перше читання? Підтримується усіма? Я ставлю пропозицію: проект Закону про оцінку впливу на довкілля, 2009а, в комітет на повторне перше читання. Так? Хто підтримує дану пропозицію: на повторне перше читання, - прошу проголосувати. Будь ласка. [[11:52:21]] За-231 Рішення прийняте. Шановні колеги, у нас наступний є розділ - це "для прийняття рішень з обговорених питань". Це ті питання, які були обговорені в залі, по яких пройшло обговорення за повною процедурою, але по яких не було прийняте рішення. І я прошу не виходити з залу, а лишатись в залі. Зараз будуть голосування. Отже, перший з них: 3159. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення положень судового захисту іноземців та осіб без громадянств та урегулювання окремих питань, пов’язаних з протидією нелегальній міграції. Відповідальний – Логвинський Георгій Володимирович. І якщо він є в залі, я дам йому хвилинку, щоб він нагадав про суть законопроекту. Пане Логвинський, нагадайте про суть законопроекту. Включіть мікрофон Логвинському, будь ласка.
Шановні друзі! Шановні колеги! Хотів би підкреслити, що ми вже розглядали цей законопроект, він вкрай важливий для нашої держави, він вирішує питання незаконної міграції в нашій державі. Безумовно, незважаючи, що те, що цей законопроект є з проекту законопроектів МВФ, але він рішуче захищає наші кордони. В чому іде мова? Про те, що у разі, якщо за рішенням суду людина повинна буде видворена за межі території України, але не було механізму, як це зробити, ми застосували ці механізми, надали гарантії захисту прав людини, з одного боку, а, з іншого боку, гарантії права недоторканості кордонів та державності нашої країни. Саме тому прошу підтримати цей законопроект. Над ним працювала велика група. Я разом з представниками "Самопомочі", разом з Уповноваженим Верховної Ради з прав людини, правозахисники, судова гілка влади. І, безумовно, ми найшли консенсус.
Я прошу, 30 секунд, завершити.
Ми знайшли певний консенсус в цьому законопроекті. Всі представники парламентських фракцій підтримали. Я дякую представникам "Самопомочі", які працювали над цим проектом. Я дякую представникам "Блоку Петра Порошенка". І очолювана мною група дійсно найшла ті рішення, які на даний час дійсно необхідні для нашої держави. Саме тому прошу підтримати цей законопроект та проголосувати "за". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, пан Логвинський нагадав нам про хід обговорення, треба лишень приймати рішення. Я прошу народних депутатів зайти в зал і зайняти робочі місця. Підготуватись до прийняття рішення. Шановні колеги! Всі, хто міг зайти в зал, в залі є? Є загальна підтримка, "Самопоміч"? "Батьківщина", підгримуєте законопроект? Так. Всі підтримують. Колеги, треба лишень необхідну дисципліну в залі. Отже, прошу приготуватись до голосування, колеги. Ми його обговорили за повною процедурою. Ми обговорили усі поправки. Ми його пройшли по всім етапам, цей законопроект, і тому я прошу максимально змобілізуватися, щоб ми прийняли рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення положень судового захисту іноземців та осіб без громадянств та урегулювання окремих питань, пов’язаних з протидією нелегальній міграції (3159). В другому читанні та в цілому. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[11:56:56]] За-228 Рішення прийняте. Закон прийнято. Наступний у нас в цьому розділі є, "для прийняття рішення з обговорених питань", це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження інтегрованих підходів в управління водними ресурсами за басейновим принципом (3603). І я прошу голову підкомітету Рибака Івана Петровича нагадати депутатам про хід обговорення. Прошу включити мікрофон Рибаку Івану Петровичу. І прошу депутатів бути в залі. Зараз буде прийняття рішення.
Шановні колеги, вчора ми з вами розглянули законопроект 3603 в першому читанні про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження інтегрованих підходів в управління водними ресурсами за басейновим принципом. Я хочу подякувати всім парламентським фракціям і групам, які вчора були одностайні в підтримці даного законопроекту 3603 і віддали свої голоси "за". Вчора ті. виключно технічно не пройшов даний законопроект, але сьогодні у зв’язку з тим, що депутатів є в залі набагато більше, цей закон, я думаю, пройде. Тому прошу підтримати так одностайно, як підтримували його вчора. Дякую.
Прошу дати можливість завершити чи ви завершили, пане Іван? Ви завершили. Шановні колеги, щоб у нас було порозуміння в залі, ми пройшли його за повною процедурою, була повна політична підтримка в залі, не було лишень голосів. Я перепитаю по фракціям. "Самопоміч" підтримує? Так. "Батьківщина"? Підтримує. Колеги інші з наших фракцій, є підтримка? "Воля народу", "Відродження", є підтримка, так? Тому, колеги, давайте сконцентруємося. Немає обговорення, завершилось обговорення, у нас така річ є, що обговорення відбулося вже. Тому я прошу колег зайти в зал, не виходити, а заходити в зал. Шановні колеги, усі зайшли в зал депутати? Усі готові до прийняття рішень? Колеги, прошу приготуватись, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впровадження інтегрованих підходів в управління водними ресурсами за басейновим принципом (номер 3603) за основу. За основу. Шановні колеги, хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Колеги, голосуємо, будь ласка. [[12:00:03]] За-227 Рішення прийняте. Я вітаю Рибака Івана Петровича, вітаю авторів даного законопроекту за плідну активну роботу. Зараз, згідно Регламенту Верховної Ради, 12 година і я оголошую перерву на 30 хвилин. Ми зберемося в залі Верховної Ради в 12.30, щоб продовжити нашу нелегку, але таку потрібну для країни роботу. Дякую вам, колеги. Чекаю всіх в 12.30 в залі.
Шановні колеги, час, відведений для перерви, завершений. Я прошу заходити в зал і займати робочі місця. Будь ласка, колеги! Колеги, я прошу заходити в зал, займати робочі місця. Дніпряни! Як правильно говорити: "дніпряни" тепер? Дніпряни, так. Прошу займати робочі місця, приготуватися до роботи. Шановні колеги! Я не бачу депутатів для необхідного кворуму для голосування. Я переконливо закликаю депутатів зайти в зал і займати робочі місця, колеги. Дивіться, я просто я вам поясню логіку, коли заходять депутати. В нас стоять, буквально, через два питання питання про підвищення соціальних стандартів, питання про зняття оподаткування з пенсій. Все дуже просто. Зараз я поставлю на скорочену процедуру. Якщо вона буде підтримана, ми підемо швидше. Якщо буде повна процедура, все буде дуже просто: ми будемо годину до перерви одне питання проговорювати. І нагадую про причинно-наслідковий зв’язок. Кожне голосування має значення, наскільки швидко ми підійдемо до питання про соціальні стандарти і наскільки швидко ми підійдемо до питання про зняття оподаткування з пенсій. Це залежить тільки від спільної волі залу, але щоб зал був здатний приймати рішення, необхідно, щоб він був заповнений. І тому я прошу голів фракцій закликати депутатів в зал і прошу секретаріат Верховної Ради України запрошувати депутатів в зал. Колеги, готові до прийняття рішень? І я переходжу до наступного розділу порядку денного. Наступний розділ в порядку денному це "перше читання". І в них першими стоять важливі питання, які нам необхідно розглянути. Нагадую: після них – соціальні стандарти, після них – зняття оподаткування з пенсій. І тому я ставлю на розгляд зараз проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження системи автоматизованого арешту коштів у цивільному та господарському судочинстві. Цей проект закону 3768. Мені видається, є загальне зацікавлення, щоб ми розглянули його за скороченою процедурою. Заступник міністра юстиції є в залі? Є! У вишиванці. Це добре. Це дає шанс на проходження. Це перемога. Колеги, я прошу займати робочі місця і приготуватись до голосування. Колеги, я ставлю на голосування пропозицію розгляду проекту закону 3768 за скороченою процедурою. І прошу вас всіх підтримати таку позицію. Прошу голосувати. Хто підтримує пропозицію за скорочену процедуру, прошу голосувати. Колеги, голосуємо, будь ласка. [[12:42:03]] За-119 Колеги, я ще раз поставлю на голосування. Це, звичайно, є воля залу. Але, нагадую вам, ми маємо шанс вже до обіду підійти до питання про соціальні стандарти і оподаткування пенсій. Але, якщо ми зараз ввійдемо в повну процедуру, воно займе нам, власне, всю годину до перерви. І, голосуючи, я прошу, щоб кожен зважив на цю позицію. У нас обмежені години, обмежений час. Потім ви ставите вимоги до мене, чому немає того або іншого законопроекту. Та тому, що ми до них просто не встигаємо дійти. А щоб ми встигли до них дійти, це має бути організована і злагоджена робота залу. Бо гуляти по кулуарах, а потім вимагати свої законопроекти – це речі взаємозаперечуючі, несумісні. Прошу дисципліни і прошу розуміння. Я ще раз поставлю і, якщо не буде голосів, ми перейдемо до повного розгляду даного питання. Отже, я ще раз ставлю на голосування пропозицію розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження системи автоматизованого арешту коштів у цивільному та господарському судочинстві (3768) за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати, скорочена процедура, будь ласка, голосуємо. [[12:43:37]] За-132 Немає політичної. зал вимагає, щоб був розгляд за повною процедурою. Немає проблем – будемо розглядати за повною процедурою. Я запрошую до слова заступника міністра юстиції Петухова Сергія Ігоровича. І я прошу Сергію Ігоревичу включити мікрофон для доповіді. Будь ласка.
Доброго дня, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект 3768, який запроваджує нові положення в Цивільний процесуальний та Господарський процесуальний кодекс спрямований на запровадження автоматичної системи накладення арешту на банківські рахунки. Смисл цього законопроекту полягає в тому, що звичайна процедура виконання судових рішень у випадку банківських рахунків не є ефективною тому що гроші з рахунку можна перевести достатньо швидко, за декілька хвилин, чи годин. Відповідно, пропонується запровадити автоматизовану систему, яка дозволятиме суду, чи державному виконавцю в залежності від етапу на якому приймається рішення про арешт коштів, автоматично арештовувати кошти на рахунки в усіх українських банках і відповідно, забезпечувати виконання основного зобов’язання вирішення суду. В цьому законі передбачені запобіжники від зловживань, зокрема, обмежена максимальна сума, якою можна заблокувати на рахунку – це є 100 мінімальних заробітних плат відносно фізичних осіб і 1000 мінімальних заробітних плат відносно юридичних осіб, а так само передбачено, що за цією електронною системою автоматичною можна заарештувати лише кошти, суму основного боргу, туди не включаються суми штрафу і пені. Відповідно цей закон є одним з маяків, які вимагаються за Меморандумом співпраці з Міжнародним валютним фондом. Так само цей законопроект підсилить захист прав інвесторів в Україні і буде сприяти тому, що ми підвищимося в рейтингу Doing Business в частині забезпечення виконання контрактів. Відповідно прошу підтримати вказаний законопроект. Дякую.
Дякую дуже вам. До співдоповіді запрошується голова комітету з питань. Запитання, 3 хвилини запитань. Дуже вам дякую, пане Віктор. Прошу записатися на запитання до доповідача, три хвилини, будь ласка. Демчак Руслан, будь ласка, включіть мікрофон.
Я хотів би повідомити, що ми на Комітеті фінансової політики і банківської діяльності розглядаємо законопроект 3498 про ринок капіталів і ринок деривативів, і ним вносимо також зміни в Закон про банки і банківську діяльність, що дозволяє, взагалі, ввести новий тип рахунків. Це обмеження на рахунки і рахунки ескроу, що вирішує аналогічно, тільки по-другому, цю задачу. Тому мені хотілося б уточнити, яким чином буде працювати ця система, що вона може, як вони будуть інтегруватися, дві системи, це банківська система і система накладання цих арештів? Чи це буде просто подаватися на Національного банку і Національний банк буде реалізувати? Як фізично це буде реалізовано?
Дякую вам. Юрій Соловей, будь ласка. А відповідь? Вибачте, пане заступник міністра, відповідь, а потім Юрій Соловей.
Дякую за запитання. Цей законопроект відпрацьований з Національним банком України, Незалежною асоціацією банків України. Це має бути автоматична система, там не буде участі Національного банку України при прийнятті рішення про арешт коштів, яке приймає або суд, або державний виконавець. Вони автоматично вносять цю систему, і буквально одразу, протягом хвилини, в той момент, як вони її внесли, ці кошти є заарештованими. Відповідно, це є достатньо складна система, яка має буде створена, куди мають бути підключені як суди. суд, точніше, покладається цей обов’язок на один суд, так і всі банки. Вона має бути технічно добре пропрацьована, щоби все працювало в автоматичному режимі, щоби там не було додаткового впливу будь-кого, третіх осіб чи контролюючих органів, на внесення даних в цю систему. Дякую.
Дякую дуже вам. Будь ласка, Юрій Соловей, включіть мікрофон.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ. Шановний Андрій Володимирович, в нас сьогодні є дуже багато актуальних законів у порядку денному, в тому числі законів, які стосуються і пенсій, і соціального характеру. Натомість, зараз ми розглядаємо законопроект, який, як на мене, ну, не носить якоїсь серйозної ваги в законодавчому полі України. Більше того, в мене запитання до доповідача конкретне: скажіть, будь ласка, чому порушене питання в даному законі не можливо було вирішити елементарно наказом Державної судової адміністрації, для чого було розробляти цілий законопроект і вносити його у Верховну Раду України? Дякую.
Дякую. Будь ласка, Сергій Ігоревич, дайте відповідь.
Дякую за запитання. Ну, по-перше, це, дійсно, є важливі два законопроекти – цей і наступний, тому що цей законопроект є структурним маяком у меморандумі співпраці з Міжнародним валютним фондом, що є необхідним і важливим для продовження співпраці з МВФ Україною. Стосовно того, чому необхідний законопроект? Тому що наразі процесуальними кодексами не передбачено такої спрощеної системи без судових слухань, без повідомлення відповідача чи тієї особи, кошти якої мають бути заарештовано. Така процедура не передбачена. Відповідно, вона має бути передбачена у законодавчому рівні для того, щоби не було закидів про порушення прав боржників чи осіб, гроші яких будуть заблоковані на основі підзаконного акту. Тому ми вважаємо, що таке положення має бути добре пропрацьовано, публічно обговорено і прийнято на рівні саме законодавчого акту. А також це вносить зміни в процесуальні кодекси, тому що передбачає новий вид провадження – наказове провадження по конкретній процедурі справи, відповідно це ті рішення, які не можуть бути вирішені на підзаконному рівні.
Дякую. Пане Юрію, це законопроект уряд передав як одна з вимог МВФ, і тому він стоїть в порядку денному. Він є нескладний, але це є причиною. Я надаю слово для співдоповіді голові Комітету з питань правової політики та правосуддя Князевичу Руслану Петровичу, будь ласка.
Дякую, Андрій Володимирович. Шановні колеги, ну, по-перше, я теж хочу спростувати тезу, про яку сказала щойно доповідач від фракції про те, що це незначний законопроект, це внесений Президентом законопроект як невідкладний в рамках реформи виконавчої служби в Україні. На превеликий жаль, парламент поки що не спромігся прийняти комплексні два закони про виконавче провадження. Ви знаєте, що в нас сьогодні воно стоїть в порядку денному. І ми обов’язково мусимо вирішити ту основоположну реформу, бо, в тому числі проблема цих законопроектів, що вони вносять зміну в чинну редакцію Закону про виконавче провадження, оскільки ми не прийняли в цілому ще інші закони. І я сподіваюсь, що до того часу, поки буде розглядатися цей законопроект і наступний в цілому, ми приймемо два основні закони і зможемо до другого читання техніко-юридичні правки внести і відкоригувати відповідні посилання на норми нового закону. А тепер коротко про що йдеться, мова іде про те, що Україна, щоб ви розуміли, програла цілу низку справ в Європейському суді з прав людини, які стосуються неналежного виконання судових рішень. Є жахлива статистика, яка неодноразово тут в цьому залі була озвучена міністром юстиції і представниками уряду про те, що в нас в різні роки по-різному, але в середньому 6-10 відсотків тільки рішень виконуються. Уявіть собі: з мільйонів рішень, які приймаються щороку, виконується невеличкий відсоток. Для того, щоби виконати одну з вимог Європейського Союзу, в тому числі частково виконати ту практику, яка зобов’язана. на яку набрала. взяла на себе Україна щодо виконання рішень Європейського суду і цілій низці пілотних рішень: це і "Іванов проти України" , це і "Півненко проти України", це і "Войтенко проти України", ціла низка інших відомих рішень, без яких ми просто не можемо далі рухатися, тому що наші європейські партнери не можуть зрозуміти, чому в такий неналежний спосіб захищаються права людини щодо відповідного справедливого правосуддя. Зважаючи на цю обставину, безумовно, нам треба сьогодні прийняти, принаймні в першому читанні, це рішення. Справа в тім, що є певні речі, які треба врахувати. В нас була розмова з міністром юстиції, він учора був присутній, і він теж погодився, з приводу того, що нам, напевно, не варто в самому законопроекті чітко визначати суд, який буде займатися безпосередньо такою практикою. Напевно, треба визначити критерії і доручити Державній судовій адміністрації самій визначити такий суд як такий, який найбільш належним чином технічно підготовлений до виконання такої надзвичайно важливої технічної функції. З іншого боку, ми також домовились, оскільки є вимога Європейського Союзу, що стосується фізичних осіб, обов’язково дублювати, крім електронного, також письмовим чином інформувати людей про виконання рішення. Треба буде вишукати до другого читання ту модель, яка буде прийнятною для України, оскільки це і кошти з Державного бюджету, і відповідна робота Державної судової адміністрації, і конкретних судів, яким чином ми будемо реалізовувати цю вимогу. Разом з тим, зважаючи на невідкладність такого роду внесеного законопроекту, який визначений Президентом, а також беручи до уваги те, що ми мусимо, справді, як маяк МВФ. Я хочу вам сказати, учора я як голова комітету зустрічався з Місією МВФ, кілька годин тривали ці дискусії, які стосувалися і законів про виконавче провадження, і законів про наказне електронне провадження. Ви знаєте, учора Місія закінчила свою роботу тільки під наше зобов’язання, що ми обов’язково сьогодні своє зобов’язання по цих речах виконаємо, тому що це вже навіть не маяк цього траншу – це прострочені маяки ще минулого траншу МВФ, які вже не просто червоною, а ультрачервоною лінією проходять в будь-яких перемовинах України з Міжнародним валютним фондом. Тому, друзі, просив би вас підтримати позицію комітету про те, щоб цей законопроект прийняти за основу, а паралельно прийняти в цілому два закони про виконавче провадження. І тоді комітет буде готовий до другого читання з урахуванням нової редакції Закону про виконавче провадження підготувати і відповідні зміни до цього закону, для того щоб ми могли завершити ще на цій сесії реформу виконавчої служби в Україні. Дуже дякую за підтримку.
Дякую дуже вам. Шановні колеги, ми маємо 3 хвилини на запитання до співдоповідача. Я прошу провести запис. Будь ласка. Будь ласка, Сотник Олена. Включіть мікрофон.
У мене запитання, яке стосується концептуальних принципів. Скажіть, будь ласка, даний законопроект як і наступний, який ми будемо розглядати, про наказове провадження – вони не вписуються в загальну концепцію реформи виконавчої служби. Яким чином ми зараз бачимо можливість, якщо ми приймемо в першому читанні, доопрацьовувати до другого читання законопроекти, які ідуть в розріз вже з прийнятою концепцією реформи виконавчої служби, зокрема яку ми маємо на сьогоднішній день голосувати в парламенті, наскільки я знаю, вже найближчим часом. Дякую.
Дуже дякую за запитання. Я намагався пояснити у своєму виступі, попробую ще раз відтворити. Можливо, погано зрозуміли, бо я неправильно пояснював. Справа в тім, що насправді йде мова про пакетні зміни, які в тому числі передбачають ці два законопроекти, які сьогодні ми розглядаємо, як такі, які мали би бути прийняті після того, як буде прийнято в цілому законодавство про виконавче провадження. Справді, в тому числі в цій низці бланкетних норм, які містяться в цьому законопроекті, вони стосуються чинної редакції Закону про виконавче провадження і в разі, якщо буде в цілому прийнята так звана реформа виконавчого провадження, безумовною нам треба буде по-іншому дещо переформатовувати цей закон. Але це дає нам можливість Регламент, оскільки ми не будемо платити нові норми, і це не суперечитиме 116 статті Регламенту. Йде мова про те, що ми просто корегуватимемо відповідно до того, що змінився базовий закон, посилання і технічні речі в цьому законопроекті. Тобто це в рамках техніко-юридичного доопрацювання можливо зробити в режимі другого читання. Комітет готовий.
Дати можливість завершити, пане Руслан? Не треба, так? Будь ласка, Олександра Володимирівна Кужель.
Дякую. Передайте слово, будь ласка, Шкрум Альоні.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Дуже дякую. У мене, насправді, запитання або до заступника міністра пана Петухова, або до голови комітету. Будь ласка, поясніть мені просто відверто, де в розділі МВФ "Реформа судової системи" Меморандуму з МВФ про економічну та фінансову політику зазначено саме от ті речі, які зазначаються в цьому законопроекті. Тому що, наприклад, я подивилася ті правки, які ви вносите до Закону "Про банки і банківську діяльність", на мою думку, вони не відповідають дещо нашим зобов’язанням по меморандуму з МВФ. У меморандумі ідеться про підвищення ефективності виявлення банківських рахунків, дотримання розумних строків, відповідальність банків. Цього якраз в цьому законопроекті я не побачила. Я побачила інші речі. Давайте говорити про те, що насправді без реформи виконавчої гілки влади і виконання судових рішень ми не зможемо цей законопроект нормально прийняти, тому що вони на стільки взаємозалежні один від одного, що якщо ми зараз це приймемо в першому читанні, нам, можливо, доведеться пану Руслану Князевичу дуже серйозно його доопрацьовувати. Ну давайте зробимо логічно, давайте дійсно спочатку приймемо в другому читанні закони.
30 секунд, будь ласка, додайте.
Давайте спочатку приймемо дійсно реформу виконання судових рішень і потім уже будемо на основі того, що ми приймемо. Там величезна кількість правок, ми зараз, можливо, відправимо ці закони на повторне друге читання, ще раз будемо проходити правки. Потім на основі цього будемо напрацьовувати ці закони в першому читанні, мені здається, це було б логічно. І скажіть де в меморандумі з МВФ є саме ті положення, які тут зазначені? Дякую.
З вашого дозволу, я дам можливість відповіді Сергію Ігоровичу. І, будь ласка, включіть мікрофон.
Дякую. В меморандумі це пункт 29 в частині, що стосується реформи судової системи, пункт "а", процедура виконання судового наказу про сплату та арешт коштів на рахунку, до кінця грудня 2015 року буде прийнятий закон, що посилюватиме положення Цивільного процесуального кодексу щодо наказу про сплату заборгованості за внутрішніми транзакціями та накладання арешту на банківські рахунки, змінений "структурний маяк". І далі по тексту, "ліквідувати вузькі місця, які гальмують ефективність процедури в таких сферах, як виявлення банківських рахунків боржника, обслуговування процесу, дотримання жорстких часових рамок і відповідальності банків за виконання вимог". Відповідно цей законопроект дозволить створити ефективну систему арешту грошей на банківських рахунка, саме банківські рахунки гроші можна перевести за хвилини, годину, дві. Відповідно сьогоднішня система не працює, потрібна електронна система, яка за хвилину може заблокувати гроші на рахунку. Дякую.
Дякую. Останнє запитання, Олесь Довгий, будь ласка.
Дякую. Довгий, фракція "Воля народу". Шановні колеги, в мене дві ремарки. Перша стосовно суті законопроекту. Я хочу сказати, що ми його будемо підтримувати з огляду на те, що це один із маяків МВФ, і з огляду на суть самого законопроекту. Водночас я хотів би наголосити на тому, що уже є законопроект, який ми з вами ухвалили в першому читанні, про виконавче провадження, в разі прийняття якого даний законопроект, який ми розглядаємо зараз, просто втрачає свою актуальність. Це перше. Друге. Те, що стосується того, що відбувається в залі із дисципліни, і чому ми не прийняли всі попередні законопроекти. Мені здається, що вам, пане головуючий, можливо, було б слушним відмінити перерву з 12 до 12.30, оскільки у нас є перерва з 2-х до 4-х, її достатньо. Тому що кожен раз, коли ви відпускаєте депутатів на перерву в 12.
30 секунд, будь ласка.
коли ви відпускаєте депутатів на перерву в 12, то в 12.30 тут є тільки ви, пані Геращенко і ще декілька депутатів, а всі решта приходять щонайменше через 15-20 хвилин. Тому мені так здається, в якості побажання, якщо ви таку запропонуєте норму в Регламент, ми її точно підтримаємо. Дякую.
Я відповім, було до мене звернення, потім дам слово Русланові. Шановний колега Олесь і всі колеги народні депутати, сьогодні за підписами 5 голів фракцій парламенту зареєстровані зміни до Регламенту України як спільне напрацювання нашої команди з командою Європарламенту. І вони будуть зараз пропонуватись в залі і в комітетне обговорення. Між першим і другим читанням ми цілковито можемо вашу поправку про ліквідацію перерви прийняти. Я завжди був прихильником того. Зараз я не відпускаю депутатів за власною волею. Я відпускаю депутатів, бо така є вимога Регламенту. Давайте міняти, реформувати Регламент, робити Верховну Раду більш ефективною і більш прозорою. І я впевнений, наша робота буде більш ефективною. Будь ласка, Руслан Князевич.
Дякую. Дозвольте мені спочатку на репліку Альони Шкрум. Альона Іванівна, справа в тім, що тепер серед вимог місії. воно безпосередньо в письмовому вигляді не було бо це, я ще раз кажу, прострочений маяк ще грудня минулої місії. Іде мова про те, що ми взяли, вдумайтесь, на себе зобов’язання до кінця грудня 15-го року прийняти закон в цілому. А я нагадую, що ми зараз живемо в травні 16-го і думаємо чи ми можемо прийняти його за основу. Вчора я безпосередньо на зустрічі з місією почув від них прохання хоча би розпочати цей процес. Якщо ми приймемо його хоча би за основу, ми матимемо аргумент в дискусіях з ним, що ми справді почали розгляд цього питання і активно над ним працюємо. Якщо ми навіть не можемо спричинитися до того, щоб прийняти за основу, то ці наші аргументи, що ми там, знаєте, якимось чином будемо колись в перспективі до нього підходити, їх не влаштовує, бо Україна сама на себе взяла це зобов’язання, і був підписаний відповідний документ ще, нагадую, рік тому. З іншого боку, ще раз, Олесь Станіславович, хочу звернути вашу увагу, що комітет бере на себе відповідальність в разі, якщо буде ухвалений цей законопроект в першому читанні, а буде.
30 секунд, будь ласка.
буде в цілому прийнято сьогодні два закони про виконавче провадження в режимі підготовки до другого читання узгодити їхні тексти для того, щоб ми не мали жодних суперечок. Це можливо з точки зору техніко-юридичного доопрацювання. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, наступний розділ в обговоренні це є "виступи від фракцій". Хто з фракцій бажає виступити в обговоренні даного питання прошу провести запис. Потім буде від депутатів. Зараз від фракцій. Будь ласка. Сергій Євтушок від "Батьківщини". Будь ласка.
Прошу передати слово Сергію Соболєву.
Соболєв, "Батьківщина". Це без сумніву дуже важливий законопроект. Але я одразу хочу звернути увагу, що, на жаль, підготовка цього законопроекту не відповідає ніяким нормам законотворчості. Починаючи від помилок, які зроблені і посилань на закони або спроби внести зміни до законів, чинна редакція яких вже змінена або окремі закони взагалі визначені як такі, які вже не існують. Я звертаю вашу увагу, що підготовка такого важливого законопроекту повинна починатися з чіткого визначення термінології. Саме тому Науково-експертне управління Верховної Ради звертає увагу нас, народних депутатів, що без чіткого визначення, що означає система автоматизованого арешту коштів це вперше вводиться таке поняття в юридичній практиці України, подальша норма закону фактично не мають ніякого юридичного наслідку. Перше з чого треба почати – це визначити суть цієї тези. Друге. Згідно з нашою концепцією судової реформи на суддю не покладається виконання рішень судів. От забезпечення яким чином ця інформація повинна попасти це питання судді. Але фактично в цьому законопроекті ви покладаєте на суддю забезпечення виконання рішень, що непритаманно ні нашій практиці, ні світовій практиці. Третє, що є дуже важливо. Це фактично не внесено забезпечення отримання інформації. Да, добре інформація внесена, а як далі ця інформація отримується тими, хто буде виконувати це рішення. Це є набагато важливіше. І четверте. Треба, щоб норми цього закону були погоджені з нормами інших законів, до яких вносять зміни. Ну, от, наприклад, Закон про виконавче провадження. Ми вже внесли зміни, по яких цей закон в редакції, на яку ви посилаєтесь припиняє свою дію. Що далі? Тому я абсолютно підтримую висновки Науково-експертного управління Верховної Ради. Треба внести ще раз цей законопроект, уважно вивчивши ці ключові моменти, і доопрацювати його, можливо, краще в профільному комітеті. Дякую за увагу.
Дякую вам. Слово надається Любомиру Зубачу від "Самопомочі". Будь ласка.
Прошу передати слово Олені Сотник.
Колеги! Фракція "Самопоміч" на даному етапі цей законопроект підтримувати не буде у зв’язку з наступними проблемами. Перше. Пан Князевич зазначив, що нібито можна технічними правками буде внести до другого читання і поправити щодо загальної концепції реформи виконавчої служби. Я прошу вибачення, але ця реформа виконавчої служби - це концептуальний великий законопроект, який значним чином змінює повністю всю базу законодавства по виконавчій службі. Відповідно і нумерація статей, і назви їх, і концептуальні підходи, вони протилежні, вони зовсім інші. Тому юридично-технічного доопрацювання тут буде недостатньо і ми однозначно виходимо за межі регламенту. Тому, доопрацювати до другого читання – це, по-перше, неправильний, несистемний підхід. А по-друге – це просто неможливо, виходячи з норми Регламенту. А тепер, що стосується концепції даного законопроекту. У нас як завжди, "диявол", він у маленьких деталях. Так, це дуже необхідно, з одного боку, оперативно забезпечувати арешт коштів, якщо є на те відповідне рішення суду. Але з іншого боку, ми з вами розуміємо, що ми маємо забезпечити і гарантії справедливого цього інструменту, і щоб вони не використовувалися проти бізнесу – це перше. І друге. Нам не пояснив заступник міністра юстиції, а яким чином на сьогоднішній день банківська система готова до цих змін, що вони зробили для того, щоб банківська система взагалі могла функціонувати і виконувати дане законодавство. Яка наша готовність до зміни діловодства, яка наша готовність до зміни всіх функціональних речей, а їх дуже багато цих деталей, для того, щоб цей законопроект реально став діючий і був імплементований. Таким чином, ми з вами знову стикаємося з проблемою, коли ми намагаємося "впопыхах", дуже швидко виконати вимоги МВФ, або якогось іншого зовнішнього нашого партнера, а тим не менше, не готові до цієї реформи з технічної точки зору і не узгоджуємо цю реформу з тим, що на сьогоднішній день відбувається в парламенті. Наш меседж: по-перше, повернути ці законопроекти на доопрацювання в комітет, узгодити із загальною концепцію реформування виконавчої служби і внести ці законопроекти вже в нормальному вигляді у парламент для того, щоб голосувати їх, а не виправляти до другого читання. Дякую.
Дякую вам. Слово надається Руслану Князевичу, "Блок Петра Порошенка", будь ласка.
Дякую, шановний Андрій Володимирович. Друзі, дивіться, так виглядає, що до нас приїжджає якийсь злий МВФ, сам собі пише якісь для нас завдання, приїжджає в Україну і каже, от дивіться, ми вам тут понаписували завдань, а ну терміново в такі от терміни виконуйте їх. Всі ці вимоги, які ми зараз бачимо, ставить місія МВФ перед Україною, це частина, в цій частині, в частині виконавчого впровадження, частина Договору про асоціацію з Європейським Союзом. Саме з цього договору, відповідно до погодженого з Україною плану і співпраці з МВФ, місії МВФ на пропозицію України, запропонували Україні спільно напрацювати цілу низку законодавчих рішень. І те, що ми зараз звинувачуємо Президента, як суб’єкта права законодавчої ініціативи, очевидно, що якимось чином закони одне одному суперечать, то це не проблема Президента. Тому що він ще півроку тому вніс ці законопроекти, які, на жаль, в парламенті півроку пилилися, хоча оперативно були розглянуті комітетом, то ми ще тут вирішували з вами прем’єріади і спікеріади, і були зайняті іншими речами, і не хотіли думати про те, що в травні місяці приїде МВФ, якому треба показати виконання цих маячків, нема на кого перекладати. Друзі, ми самі довели до такої ситуації і тепер нікому, крім нас, вирішувати цю ситуацію для того, щоб узгодити законопроекти. Ми, як комітет, готові це робити. Звичайно, там будуть якісь речі, скажемо так, на грані регламентних норм, але для того, щоб виконати цю місію, мені здається, що спільним рішенням парламенту ми можемо вийти з техніко-юридичними правками з цієї ситуації. Зі свого боку фракція "Блоку Петра Порошенка" буде підтримувати ініціативу Президента і просимо колег, і по коаліції, і по колишній коаліції підтримати ті зобов’язання, які ми разом брали перед Європейським Союзом і перед Міжнародним валютним фондом. Дякую.
Дякую вам. Від Радикальної партії слово надається Ігорю Мосійчуку, і перейдемо до наступного розділу від депутатів. Будь ласка, Ігор Мосійчук. Включіть мікрофон Ігорю. Треба карточку поставити. [[Шум у залі]] Включено, говоріть.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Навіть не блокуючи парламентську трибуну, наша фракція ніколи б цей законопроект в такому вигляді не підтримала. Він потребує ретельного доопрацювання, і не в перерві між першим і другим читанням, а саме зараз. Але, власне, я хотів зараз сказати не про це. Саме в ці години у Грозному суд так званих "присяжних" визнав винними двох українців – Миколу Карпюка і Стаса Клиха, яких я знаю більше 25 років, – винними у вбивстві російських солдат. Я достеменно знаю, що ні один, ні другий під час війни ні першої, ні другої чеченської на території Ічкерії не перебували. Це політичне засудження, яке наразі робить влада Російської Федерації над українцями. Це помста Рамзана Кадирова особиста українцям, які, дійсно, воювали на боці Ічкерії, але серед них не було ні Карпюка, ні Клиха. Тому звинувачення, висунуті їм, не просто абсурдні, вони недолугі. І те, що сьогодні суд виніс у Грозному, присяжних, свідчить про те. що жодного суду присяжних в Російській Федерації не існує, як і будь-якого суду. Всі вироки в "рашці" виносив особисто Путін або його "собачка" Кадиров. Немає жодного суду в Російській Федерації. І ми в Україні мусимо зробити, продемонструвати, чим ми є відмінними від країни-агресора, мусимо люструвати українські суди і відновити правосуддя для того, щоб ніколи, ніколи в українській історії не було подібних рішень, таких, як виносяться в Російській Федерації. І ще, 24 травня в Миколи Карпюка день народження. Я звертаюся до всіх колег, я звертаюся до всього українського народу: напишіть листа Миколі, підтримайте Миколу. Їх катували, їх тяжко катували, тільки за те, що Микола український націоналіст, тільки за його переконання. Тому звертаюся до всієї нації із закликом 24 травня зробити днем підтримки Миколи Карпюка. Слава нації!
Дякую. Ми завершили виступи від фракцій. Зараз прошу провести запис на виступи народних депутатів по 3 хвилини. Будь ласка, прошу записатися, хто має бажання взяти участь в обговоренні, будь ласка. Береза Борислав. Включіть мікрофон.
Шановне панство, я хочу звернутися до всіх вас з одним питанням. Розумієте ли ви те, що зараз в Україні дуже мало розповідають про всіх тих, хто зараз знаходиться за ґратами в Росії, про Клиха, Карпюка, Синцова? Да, ми часто вспоминаем Надію Савченко, але дуже багато інших українців, які зараз там, Артем Чийгоз і багато інших. Зараз в Криму проводяться тортури над татарами, які підтримують Україну і кажуть, що Крим – це Україна. Тож я можу сказати, що мій колега зараз казав про Миколу Карпюка. Дійсно, він був викрадений з України. Дійсно, це пряма помста за те, що він український націоналіст. І я хочу сказати, що ми повинні зробити все можливе, щоб нічого подібного ніколи взагалі не могло статися в українських судах. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Олег Барна.
Доброго дня. Друзі, депутати! Коли на Комітеті протидії корупції розглядалося питання повернення депозитів Фондом гарантування вкладів збанкрутілими банками, там було розглянуто ряд і встановлено ряд корупційних схем, внаслідок яких із збанкрутілих банків виводилися кошти за кордон. І тому слід було зауважити наступне, що попередити ці дії, для того щоб не допустити із збанкрутілого банку, на якого були накладені певні обмеження у здійсненні фінансових операцій, в тому числі і за рахунок державних коштів, які надавалися Національним банком для рефінансування. Даний законопроект був необхідний ще більше два роки назад. І, дійсно, коли ми розглядали питання виведення цих коштів, активів, ми зіткнулися з такою ситуацію, коли за допомогою суду знімалися арешти, коли органи прокуратури і міліції всяким чином чинили перешкоди доступу до активів банку особам із Фонду гарантування вкладів, для того щоб належним чином зберегти активи і майно, яке потрібно було повертати боржникам. Таким чином, даний законопроект унеможливить вплив інших, сторонніх осіб, які б могли впливати на арештоване майно, і забезпечить належним чином повернення цього майна для забезпечення позову людям, яким були нанесені збитки. І, зокрема, це стосується активів людей режиму Януковича, які зараз чекають на їх повернення народу України і держави, особливо у цей важкий час, для забезпечення армії. Я прошу депутатів підтримати цей законопроект і належним чином проголосувати для того, щоби обірвати будь-які можливості доступу корупційних схем до майна, яке потребує поверхня народу України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зараз Юрій Левченко. І прошу депутатів заходити в зал, через кілька хвилин відбудеться голосування для прийняття рішення. будь ласка, Юрій Левченко.
Дякую. Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. По-перше, я би вкотре би просив представників коаліції, уряду і взагалі влади загалом не маніпулювати поняттями такими, як: закони вимагає МВФ, закон. вимагає безвізовий режим. Ще хтось вимагає, ще хтось вимагає, ще хтось вимагає. Просив би, будь ласка, при розгляді законів все ж таки користуватися одним виключним поняттям: а що вимагає українське суспільство і що потрібне для українського народу. І, до речі, коли говорити про МВФ ну, знаєте, досить маніпулювати. МВФ вимагає одну-єдину річ насправді – балансувати бюджет, щоб доходи дорівнювали видаткам, щоб не було дефіциту. А як ми це зробимо, це вже наша справа. Звісно, якщо чомусь коаліція півтора року відмовляється, наприклад, скасувати Угоду з Республікою Кіпр, через яку сотні мільйонів щомісяця виводяться, ну, звісно, тоді починаються вимоги щодо скорочення видатків, щодо знаходження інших надходжень. Очевидно. Але може б ви все ж таки такими речами займалися? А от такий законопроект в цьому вигляді не можна приймати. І не треба розказувати, що це МВФ вимагає, тому що МВФ такі законопроекти не вимагає. Я впевнений, що чиновники МВФ саме цей текст, власне кажучи, навіть не читали, який ви сьогодні пропонуєте. Тому що попри нормальну ідею запровадження системи автоматичного. автоматизованого арешту коштів – і це правильна ідея, так, – але ви даєте цю ідею в руки суддям, які мають рішення приймати, а не виконуватися рішення. Суддя має займатися судочинством. Суддя має приймати відповідні рішення, а не потім сідати і вбивати ручками в автоматизовану систему це рішення і потім таким чином впливати на стягнення. Тому що таким чином, насправді, створюється корупційний механізм, де у судді з’являється, скажімо, додаткові повноваження, а відповідно будуть моменти стимулювання суддів, нібито і так їх недостатньо стимулюють сьогодні, а ще ви даєте можливість в черговий раз корупційним ділкам впливати таким чином на судочинство. Очевидно, що пропозиція покласти на суддю обов’язки державного виконавця, як ви зараз пропонуєте, і встановити те, що інформація щодо арештів коштів на підставі ухвали суду по забезпеченню позову має вноситись до системи автоматичного арешту коштів безпосередньо суддею, є абсолютно неправильною. Конституція України говорить про те, що професійні судді здійснюють правосуддя відповідно до частини другої статті 1 Закону України "Про виконавче впровадження" за завданням Державної виконавчої служби є своєчасне, повне і неупереджене примусове виконання рішень, передбачених в законах. Таким чином, доцільніше було би вам закріпити функціонування в органах Державної виконавчої служби системи автоматизованого арешту коштів та в той же час забезпечити негайну передачу судових рішень суду до Державної виконавчої служби. І також варто зазначити, функціонування в органах Державної виконавчої служби системи автоматизованого арешту коштів сприяло би швидкому та більшому ефективному виконанню усіх судових рішень. (10 секунд, будь ласка.) Тому замість того, щоб наділяти суддів абсолютно непритаманними їм функціями.
Будь ласка, 10 секунд.
Замість того, щоб наділяти суддів абсолютно непритаманними їм функціями, ви б краще б наділили відповідними повноваженнями Державну виконавчу службу і забезпечили ще одну єдину річ, щоб ці рішення терміново передавалися у виконавчу службу. От і все. А автоматизована.
Шановні колеги, прошу заходити в зал. Ми завершили обговорення, не просте обговорення, яке показує, що є дискусії дуже ґрунтовні, по тому законопроекту. Згідно регламенту, в нас ще передбачено заключне слово доповідачу і співдоповідачу. Є потреба? Сергій Ігорович, є потреба для заключного слова? Будь ласка, 1 хвилину заключне слово, Сергій Ігорович. І запрошуйте депутатів в зал.
Дякую за надання слова. По-перше, я би хотів спростувати тезу, що ці законопроекти суперечать концепції реформи виконавчої служби, насправді в теперішній формі вони вносять зміни до двох лише статей Закону про виконавчу службу, які викликано тим, що ці законопроекти внесені достатньо давно в Верховну Раду, а нові законопроекті не прийняті, ці зміни не змінюють, не впливають на концепцію нової виконавчої служби, яку так само розробляло Міністерство юстиції, а, очевидно, відповідно ми узгоджували положення цих двох законопроектів і законопроектів про виконавчу службу. Відповідно там немає протиріч. А, по-друге, стосовно невластивих функцій судів. Це є новий механізм технічного виконання рішення суду про забезпечення позову. Відповідно замість того, щоб нести папірці чи передавати їх Державній виконавчій службі, в суді можна одразу внести це в електронну автоматизовану систему. І це є ефективний спосіб: немає того проміжку часу, за який ці гроші можна вивести. Суддя прийняв рішення законне і одразу реалізував цей арешт. В цьому сенс цих законопроектів. Дякую.
Дякую. Одна хвилина, Руслан Князевич, заключне слово.
Дякую, Андрій Володимирович. Шановні колеги, оскільки ціла низка виступаючих висловлювала певні застереження, побоювання з приводу того, що комітет не зможе належним чином внести відповідні техніко-юридичні правки і підготувати його до другого читання, то я від імені комітету пропоную наступний алгоритм. Давайте покроково рухатись. Давайте сьогодні приймемо його в першому читанні, потім приймемо реформу в цілому виконавчої служби, а далі комітет виконає свою роботу. Якщо ви будете вважати, що вона не належним чином виконана і є суперечлива, ви будете в праві приймати відповідне рішення в режимі другого читання. Але зараз не розпочати цей процес і зумисно показати місії МВФ про те, що ми,. тільки вони від’їхали, ми тут же відійшли від своїх домовленостей, – мені здається, що це злочин проти держави. Це моє особисте переконання. Друзі, давайте хоча би маленький поступок зробимо в цій реформі. І повірте мені, в нас буде досить тривала з вами детальна дискусія в режимі другого читання, де без вашої участі ми не зможемо вийти на компромісне узгоджуюче рішення. Все в наших руках, але нічого не робити.
Дякую, пане Руслан. Я сподіваюся, що всі колеги почули пропозицію Руслана. Ви ж розумієте, ми не приймемо в другому читанні без волі залу. Але для того, щоб дати знак, щоб показати просто, що ми є в готовності до співпраці, я думаю, був би сенс, щоб у першому читанні ми його підтримали. Колеги, якщо така пропозиція не буде підтримана, я поставлю наступні. Але я думаю, це був би хороший знак сьогодні підтримати в першому читанні. Це можливо? Неможливо. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця і приготуватись до голосування. Я поставлю наступною на повторне перше. Це ви підтримаєте? Так. Обдумайте це. Я буду ставити в тій послідовності, яка передбачена Регламентом. Колеги, прошу приготуватись до голосування. Прошу зайняти робочі місця. Колеги, готові до голосування? Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження системи автоматизованого арешту коштів у цивільному та господарському судочинстві (№3768). Пропозиція комітету за основу. І я думаю це буде відповідальним за основу проголосувати. Хто підтримує дану пропозицію прошу голосувати за основу 3768. Будь ласка, голосуємо. [[13:28:53]] За-192 Наступна пропозиція. Колеги, підтримайте її. В комітет для підготовки на повторне перше читання. Підтримаєте? "Батьківщина", підтримаєте, так? Колеги, я ставлю наступну пропозицію. Прошу на місцях залишатись. Це важливі закони, які в великій мірі визначають нашу співпрацю, щоб ми продемонстрували себе відповідальними в прийнятті рішень. Колеги, я прошу підтримати наступну пропозицію. Проект закону, 3768, направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Шановні колеги, прошу проголосувати дану пропозицію. Колеги, сконцентруємося. І прошу проголосувати на повторне перше читання. Голосуємо, колеги, голосуємо. [[13:29:51]] За-231 Рішення прийнято. Шановні колеги! У нас наступний закон є фактично суміжний з тим законом і давайте ми його швиденько по скороченій процедурі пройдемо, і так само, приймемо таке саме рішення. Чи можемо просто його. Ні, ми не можемо порушити, колеги, перепрошую. Давайте ми швиденько його пройдемо. Наступний – 3769. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження наказного провадження у цивільному та господарському судочинстві (3769). Є пропозиція від комітету розгляду за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо, скорочена процедура. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[13:30:54]] За-185 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді заступника міністра юстиції Петухова Сергія Ігоревич, будь ласка.
Дякую, пане Голово. Законопроект 3760 так само розроблений в пакеті з попереднім і вводить процедуру електронного наказового провадження у цивільному та господарському судочинстві. Наказове провадження – це є спрощена процедура, яка використовується у випадках, коли навіть за наявності спору є очевидним можливість вирішення справи по певних категоріях. Законопроект розширює підстави для застосування наказового провадження і введення його в електронній формі, створює передумови в яких випадках воно може бути застосоване. Так само, запроваджує запобіжники, а саме: обмеження по максимальній сумі, яка може бути стягнена в рамках цієї процедури, а так само, що може бути стягнена лише основна сума боргу, а відповідно, не штрафи і пені. Відповідно, пропонується покласти зобов’язання, ввести електронне наказове провадження на один з судів, відповідно у господарській системі. системі господарських судів, а також системі судів загальної юрисдикції, що буде, сприятиме тому, що такі справи будуть розглядатися швидше і ефективніше. За інформацією Державної судової адміністрації, така система може бути розроблена протягом одного року і запроваджена. Так само делегація Міністерства юстиції вивчала досвід Польщі, де така система давно і успішно діє, ми прийняли основні положення і подивилися, яким чином вона працює там, і відповідно просимо народних депутатів підтримати вказаний законопроект. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань правової політики та правосуддя Князевич Руслан Петрович, будь ласка.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, в принципі, заступник міністра все розповів, я думаю, що абсолютно аргументовано. За браком часу довго не буду ще раз переповідати всі ті речі, про які ми говорили під час обговорення першого питання. Скажу тільки, що оскільки низка депутатів, в тому числі зверталася до комітету, і зараз в залі висловлюють застереження з приводу того, що в законопроекті чітко визначено суди, я нагадаю, що йде мова про господарські юрисдикції і чернігівський суд, і броварський суд по цивільній юрисдикції. І я думаю, що це не проблема, можна в режимі другого читання знову ж таки визначити чіткі критерії, наприклад, доручити Державній судовій адміністрації визначити такі суди, зважаючи на технічні оснащення. Якщо тільки це є застереження, то, повірте мені, це не проблема, я знаю попередню позицію міністра юстиції, думаю, міністерство не буде заперечувати Кабінету Міністрів, що це технічні речі, на які вони готові піти. Більше того, я знаю, що Міністерство юстиції направляло цей законопроект для експертизи до Європейського Союзу і зараз Європейський Союз підготував відповідний висновок, який от-от має надійти на Україну, де він повністю підтримує зазначений законопроект. І, в принципі, що основне, він, дійсно, відзначає, що він віддзеркалює ті практики електронного суду, які існують в Європі, як базова модель бралася польська модель, але поляки теж брали з німецької моделі, частину з нідерландської моделі, з австрійської моделі. Тобто прийняття цих законодавчих актів ще раз наближає нас до виконання не тільки вимог перед Європейським Союзом, а і спрощення допуску українців до правосуддя, і головне, пошуку справедливості в українських судах. Чим менше буде втручання людського фактору, а більше буде все ж таки електронних речей, які можна буде відслідкувати в режимі реального часу і кожен з будь-якого комп’ютера в Україні буде бачити хід, так би мовити, справи, тим менше буде зловживань в цій надзвичайно, скажімо так, чутливій царині. Тому, безумовно, комітет прийняв рішення рекомендувати парламенту прийняти зазначений законопроект за основу. І оскільки він є такий, який потребує певної корекції, зважаючи на.
30 секунд, будь ласка.
Ми так само в режимі другого читання врахуємо всі необхідні техніко-юридичні правки, щоб адаптувати його до нової редакції законів про виконавче провадження. Просимо і цей законопроект прийняти за основу. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, є потреба в обговоренні? Є. Я прошу провести запис, два – "за", два – "проти". Будь ласка. Будь ласка, Анна Романова.
Передаю слово Олені Сотник.
Колеги, щодо даного законопроекту, тут, дійсно, з точки зору регламентного, який мав попередній законопроект, трошки простіше його виправляти, але ми знову будемо робити роботу, коли, фактично, приймаючи основну реформу, будемо під неї змінювати, по ходу, законопроект дотичний. Тепер що стосується зауваження про Чернігівський суд, який в системі цивільного судочинства і, відповідно. Точніше, навпаки, Чернігівський в системі господарського судочинства і Броварський в системі цивільного судочинства. Я думаю, що однією з ключових концептуальних засад в реформі судової системи є спрощення доступу громадян до судової системи і до захисту своїх справ у судовій системі. Тому вже зараз до першого читання я пропоную, щоб ми виключили норму, яка стосується чіткого визначення лише цих двох юрисдикцій, тому що таким чином ми навпаки створюємо перешкоди щодо доступу і не зрозуміло, чому саме за цими критеріями і чому саме ці суди були обрані. І пропоную навпаки от цю норму, про яку говорив пан Князевич щодо того, що судова адміністрація визначиться і кількість цих судів не має бути один. Тому що я прошу не перебирати практику Польщі, вона зовсім інша, там зовсім інша судова система, там існують тільки загальні суди, загальної юрисдикції, і суди адміністративної юрисдикції і все, ми відрізняємося. І у нас, насправді, в господарських судах немає такого навантаження, як це є, наприклад, в тій же Польщі – значно більша кількість справ. Тому тут було б за доцільне саме виходити з того, щоб спросити доступ громадян до цього інструменту і збільшити кількість цих судів, тому що з технічної точки зору це є можливим особ.
30 секунд, будь ласка.
З технічної точки зору це є можливим, тому пропоную, ми можемо підтримати в першому читанні, але виключити дану норму і дати можливість все ж таки кількість цих судів визначити і визначити саме за технічною характеристикою, а не виходячи з якихось незрозумілих принципів, які були запропоновані ініціаторами даного законопроекту. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Іван Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Взагалі питання наказного провадження і запровадження його в Україну – це є надзвичайно важлива ініціатива. Але в той же час цей законопроект, мені здається, потребує дуже серйозного доопрацювання. Головна проблема цього законопроекту полягає в тому, що ним визначаються два суди: Чернігівський – у господарському процесі і Броварський міськрайонний суд – у цивільному процесі. Абсолютно незрозуміло, за яким принципом обрані виключно ці два суди. Очевидно, що треба змінити принцип, відповідно до якого надати можливість усім суддям, де існують відповідні технічні можливості, зареєструватися. І щоб в електронному вигляді шляхом відповідної ротації до цих суддів автоматично попадали справи. Бо неважливо, де знаходиться суддя фізично, головне, щоби і позивач, і відповідач були зареєстровані у відповідній базі, були готові до розгляду справи в порядку наказного впровадження. Суддя розгляне цю справу і направить в електронному вигляді рішення. Тому, я вважаю, що цей законопроект потрібно саме в такому контексті доопрацювати і після цього можна його голосувати в сесійній залі. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, зараз буде заключний виступ. Через 2 хвилини відбудеться голосування. Хочу вам нагадати, що наступним законопроектом це є законопроект щодо соціальних стандартів. І, напевно, теж тут для усіх народних депутатів є важливим для своїх громад підвищення соціальних стандартів. Тому я прошу залишатися в залі, приготуватись до голосування, зайти в зал, хто вийшов, голів фракцій змобілізувати депутатів в залі, а я надаю слово для виступу Павлу Кишкарю. Будь ласка.
Прошу передати слово Юрію Левченко. Дякую.
Левченко, "Свобода", 223-й округ, місто Київ. Ну, от, дивіться, от цей законопроект, що він пропонує кардинально змінити по відношенню до сьогоднішньої ситуації. Сьогодні є наказове провадження, але сьогодні немає, як написано в законопроекті, автоматизованої системи електронного наказового впровадження. Так от цікаво, що цей проект, який пропонується запровадити в ньому відсутнє, взагалі відсутнє визначення змісту поняття "автоматизована система електронного наказового провадження". І це не дозволяє чітко визначити те, в якій формі ця система буде об’єктизована, власне кажучи. Тобто оце основний зміст проекту, але при цьому в ньому немає визначення. Ну, це, по-перше. По-друге, визначення в частині сьомій в статті 22, якою доповнюється Господарський процесуальний кодекс України в частині четвертої статті 112, якою доповнюється ЦПК України того, що доступ до автоматизованої системи електронного наказного провадження надається лише суддям та працівникам апарату відповідного суду згідно їх функціональних обов’язків ускладнює реєстрацію осіб, які беруть участь в такому проваджені. Це, в свою чергу, може негативно вплинути на ефективність цієї системи, зокрема, за рахунок того, що стягувач не матиме достовірної інформації про те чи зареєстрований в цій системі боржник. Тобто пропонується створити систему, але обмежується доступ до цієї системи. Тобто знов-таки абсолютно самозаперечення пропонується в цьому законі. Ну, і тут в ньому є дуже багато інших негативів. Але все ж таки те, що колеги теж зауважили, я хотів би на цьому зауважити. Ну, люди добрі, настільки вже ви прозоро пропонуєте нібито хороші речі обгортати в корупційну оболонку, що це просто сміх крізь сльози. Ви би взагалі не вибрали два оцих суди: Броварський суд і Чернігівський суд. Та чому ви зразу не зробили Печерський суд? От єдиний суд, печерський, який може по системі новій працювати, і тоді все було би чудово, всі би все зрозуміли. А так, бачите, ви щось корупційне хочете, але якось завуальовано. Ну, слухайте, смішно! Якщо ви систему нову запроваджуєте, то нібито правильно тільки в два. Має бути прозорий вибір суддів, а не так, як ви це пропонуєте. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Під час обговорення прозвучали думки і пропозиції. Олена Сотник озвучила пропозицію, у випадку прийняття якої "Самопоміч" підтримає у першому читанні. Пані Олена, я правильно розумію: якщо ваша поправка буде врахована, ви підтримуєте в першому читанні? Тобто ми маємо шанс вийти на результативне голосування. Давайте ми спитаємо в голови комітету, хай він нам скаже, чи ми можемо цю поправку прийняти. Тим часом я усіх депутатів прошу зайти в зал, підготуватись до голосування. І я надаю слово Руслану Князевичу. Я прошу голів фракцій закликати депутатів в зал. Будь ласка, Руслан Князевич.
Ну, насамперед, я хочу сказати Юрію Левченку, що це не була позиція "Блоку Петра Порошенка", він виступав від "Блоку Петра Порошенка". "Блок Петра Порошенка" буде підтримувати Президента Порошенка і голосувати за цей законопроект. Справа в тім, що, друзі, йде мова про те, що це Державна судова адміністрація рекомендувала Кабінету Міністрів визначити саме ці два суди, зважаючи на їх технічну оснащеність і спроможність виконати цю, надзвичайно важливу місію. Але я ще раз повторюю: якщо є застереження, за узгодженням з Кабінетом Міністрів ми готові написати, що такого роду суди має визначити Державна судова адміністрація. Якщо ця правка приймається і представник Кабінету Міністрів не заперечує (я прошу дати йому слово), то я просив би підтримати. Це нормальний вихід з ситуації, бо це якраз і ДСА і рекомендувало. Просто вони це зроблять в інший спосіб, а не безпосередньо в законі. Прошу дати заступнику міністра його позицію висловити. Дякую.
Я прошу, беріть участь в дискусії, пані Олена, ми обговорюємо вашу пропозицію. Будь ласка, Сергій Ігорович.
Дякую, пане Голово. Дійсно, не є принциповим визначення конкретних судів в законі. Це була пропозиція Державної судової адміністрації, ми можемо прописати порядок визначення цих судів чи передати це повноваження Державній судовій адміністрації. Але я хотів би зупинитися на тому, чому саме має бути один суд в кожній системі і чому це виправдано. Тут не буде проблеми з доступом до правосуддя, тому що за визначенням цей електронне наказове провадження відбуватиметься в електронній системі, тобто будь-яка людина чи представник юридичної особи будь-де вона знаходиться, вона може в електронний спосіб внести в систему заявку про розпочаток такого провадження, і це прямо передбачено в законі. Відповідно вони не прив’язані до місця знаходження. А по-друге, чому саме це має бути в одному суді. Знову-таки досвід Польщі, там, де це покладено на електронний суд міста Люблін, де третина співробітників є судовими рефердаріями цього суду, їх близько 70 осіб, які обробляють всі випадки електронного провадження. І саме це вибрано сконцентрувати це в одному місці, щоб краще контролювати і найкращі практики в одному місці напрацьовувати. Дякую.
Ви підтримуєте поправку Олени Сотник?
Так.
Так. Шановні колеги, я прошу. Олена, будь ласка, одну хвилину.
Колеги, дивіться. Ми.
Для стенограми скажіть свою поправку, щоб вона була зазначена для стенограми, будь ласка.
Дивіться: ми ж говоримо не просто про те, що ми маємо викинути ці суди і залишити дискрецію. Мова йде про те, що так, доступ-заявку подати зможе кожен, а питання в тому, як він буде контролювати проходження цієї заявки, воно дуже велике. І, з огляду на те, що зараз сказав пан заступник міністра юстиції, виходить так, що ми маємо проблему взагалі концептуально з тим, як ми будемо реалізовувати цей порядок. То, можливо, давайте, колеги, все ж таки направимо його в комітет, узгодимо всі ці принципи і поняття, і разом з попереднім проектом 3768 винесемо на повторне перше читання, щоб у нас не було питань щодо порядку доступу і захисту прав людей приймати участь у цьому, нехай електронному, але тим не менше все ж таки інструменті судової системи. Дякую.
Пані Олено, я так не до кінця зрозумів. Ваша поправка підтримується. Шановні колеги, я прошу приготуватися до голосування. І я хочу наголосити. Я поставлю на голосування, хоча це лишень за основу, товариство. Це не є в цілому. Але я поставлю на голосування з пропозицією Олени Сотник. Хоча ми розуміємо, що її цілковито можна внести між першим і другим читанням. Але я поставлю з пропозицією. Пане Іван, 30 секунд, 30 секунд, сформулюйте поправку. І прошу зараз, через 30 секунд буде голосування. Будь ласка, Іван Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я абсолютно погоджуюся з моєю колегою Оленою Сотник і пропоную наступну поправку. Що приймаємо в першому читанні за умови обов’язкового врахування при підготовці до другого читання зміни порядку підсудності справ електронного наказного провадження, щоб не було так, щоб в господарському процесі господарський суд Чернігівської області, у цивільному – Броварський міськрайонний, це потрібно змінювати і за умови в першому читанні голосування такого підходу, до другого читання ми це обов’язково змінимо і поправимо.
Ні, ми обговорення завершуємо. Підтримується, Руслан? Не підтримується. Товариство, чи буде безконечно тривати? Це буде безконечно тривати. Чому не можна було всього того на комітеті обговорити, друзі? Чому ми маємо це робити в сесійному залі? Будь ласка, Руслан, 1 хвилина.
Я ще раз пояснюю. Іде мова про те, що ми вилучаємо ці два суди, щоб нікого не лякати і пишемо, що доручаємо визначити, відповідно до визначених критеріїв Державної судової адміністрації, такі суди. Без конкретного вказання і назви суду, і кількості таких судів в Україні. Хай вони самі, зважаючи на відповідну оснащеність судів, приймають рішення так, як це робиться у всіх країнах світу.
Руслан, Іван, Оленка, про що ми сперечаємося? Це перше читання, всі правки будуть з першого по друге. Про що ми сперечаємося? Я поставлю на голосування з пропозицією, яку озвучував Іван Крулько для стенограми, і буду просити всіх підтримати. Приймається, Руслан? Приймається? Давайте, до нас прийшов заступник міністра у вишиванці, давайте підтримаємо, колеги. Я прошу приготуватись до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію підтримати проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження наказного провадження у цивільному та господарському судочинстві (номер 3769) з правкою, яку озвучив для стенограми Іван Крулько і Олена Сотник, за основу. Хто підтримує дану пропозицію прийняти за основу з тими поправками, прошу проголосувати. Шановні колеги, будь ласка, голосуємо. Голосуємо, колеги! [[13:49:59]] За-189 Дякую за підтримку. Я озвучив всі поправки. Дуже мило, дуже гарно, дуже в нас гарна, правильна дискусія, яка виходить на результат. Це фантастика. Колеги, ви підтримаєте повернення в комітет на повторне? "Самопоміч", підтримуєте повернення на повторне? Ви чуєте мене чи ні, "Самопоміч"? Комітет, підтримуєте, так? Шановні колеги, я ставлю наступну пропозицію направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Це підтримується? Підтримується, "Батьківщина"? "Блок Петра Порошенка", підтримується, друзі? Підтримується, так. "Фронт" підтримує, так? Шановні колеги, я ставлю на голосування: направити до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження наказового провадження у цивільному та господарському судочинстві, номер 3769. Прошу голосувати, шановні колеги. Будь ласка, голосуємо. [[13:51:21]] За-219 Я прошу колег депутатів зайти в зал. Зараз я поставлю ще раз цю пропозицію. Вона не потребує повернення, так? Не потребує повернення вона? Прошу зайти в зал, зайняти робочі місця, приготуватись до голосування. Шановні колеги, ми можемо дискусії вести не під час голосування? Всі готові до голосування, колеги?
[[Із залу]] Закривайте засідання, нема людей.
Готові, так? Шановні колеги, я ставлю пропозицію повернутись до голосування за пропозицію направити до комітету. Я прошу всіх зайняти робочі місця. Я прошу всіх приготуватись до голосування. Хто підтримує дану пропозицію повернутись до розгляду, направити в комітет. Хто підтримує цю пропозицію, прошу проголосувати. 3769 – повернення до пропозиції направити в комітет. Прошу голосувати. 3769. Будь ласка, колеги, прошу голосувати. [[13:52:40]] За-221 Немає необхідної кількості голосів для цього. Наступна пропозиція – це повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Колеги, ми можемо її підтримати цю пропозицію? Шановні колеги, я ставлю рівно те, що передбачено Регламентом і не більше. І, колеги, прошу приготуватися до голосування. Прошу зайти в зал. Готові? Я ставлю наступну пропозицію на голосування. Направити, повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження наказного провадження у цивільному та господарському судочинстві (№3769). Хто підтримує дану пропозицію прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:53:58]] За-218 Дана пропозиція не найшла необхідної підтримки. І тому проект закону 3769 оголошую відхиленим. Шановні колеги, ми вже двічі повертались до комітету. І був шанс мобілізувати максимально свої зусилля. Колеги, давайте порадимось. Увага! Зараз нас ждуть кілька важливих законопроектів про соціальні стандарти. Чи можемо ввійти в них зараз, там два. чи краще після перерви? [[Шум у залі]] Це загальна позиція залу? Тоді, шановні колеги, я хочу наголосити важливу річ. Після перерви ми входимо в розгляд законопроектів по підвищенню соціальних стандартів і по зняття оподаткування пенсій. Надзвичайно важливі, відповідальні законопроекти. І я просив би, щоб усі народні депутати усіх фракцій дисципліновано були в залі, щоб ми о 14-й годині змогли почати планову і системну роботу. На тому ранкове засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. О 14-й годині я прошу усіх прибути в зал, надзвичайно важливі законопроекти.
[[Із залу]] О 16-й!
О 16-й! О 16-й годині я прошу прибути в зал для продовження розгляду наших питань. Дякую і до зустрічі.