Слава Україні! Шановні народні депутати України, перед продовженням пленарного засідання вкотре хочу наголосити на необхідності неухильного дотримання безпекових правил у Верховній Раді України і не поширювати інформацію щодо початку пленарного засідання, його перебігу та прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через 30 хвилин після завершення нашої роботи. Прошу всіх народних депутатів України, представників уряду відповідально поставитися до забезпечення єдиного державного органу законодавчого нашої держави. Шановні народні депутати, Верховна Рада України працює в режимі одного пленарного сідання. Тому сьогодні відповідно до прийнятої нами Постанови "Про деякі питання організації роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання під час проведення восьмої сесії в умовах дії воєнного стану" та пропозиції Погоджувальної ради депутатських фракцій і груп ми продовжуємо наше пленарне засідання. За доброю парламентською традицією розпочнемо його з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати України, триває восьмий місяць широкомасштабної збройної агресії Російської Федерації проти України. Намагаючись помститись за невдачі на фронті, держава-агресор щодня вчиняє чергові акти тероризму, масовано обстрілює мирні українські міста, руйнує об’єкти критичної інфраструктури. Такі дії окупанта є воєнними злочинами та злочинами проти людяності за що, безумовно, всі винні нестимуть відповідальність і перед Богом, і перед людьми, зло обов’язково має бути покарано. Попри втрати щодня, виявляючи самовідданість і героїзм, сили оборони України, відважно просуваються вперед, звільняючи рідну землю від рашистської навали. Я прошу хвилиною мовчання вшанувати світлу пам’ять полеглих захисників і захисниць України, а також всіх мирних громадян, загиблих внаслідок агресії держави-терориста. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Прошу сідати. Шановні колеги, з огляду на важливість законопроекту, реєстраційний номер 7680, про внесення змін до Закону України "Про Службу військового капеланства" щодо уточнення вимог до військового капелана відповідно статті 78 Регламенту Верховної Ради України та статті 43 Закону України "Про комітети Верховної Ради України" даю доручення Комітету Верховної Ради з питань національної безпеки, оборони та розвідки розглянути його та підготувати до розгляду на пленарному засіданні Верховної Ради України. Шановні народні депутати, як ми вже вчора повідомляли вам, на Погоджувальній раді ми домовились перед початком розгляду питань порядку денного надати можливість виступити представникам делегації Верховної Ради України, які нещодавно взяли участь у важливих для держави міжнародних заходах, та в межах трьох хвилин висвітлити результати їх діяльності. Слово для виступу надається голові делегації Верховної Ради України на 145-й Асамблеї Міжпарламентського Союзу, яка відбулась у місті Кігалі (Руанда) 11-15 жовтня Першому заступнику Голови Верховної Ради України Олександру Сергійовичу Корнієнку. Будь ласка, Олександр Сергійович. Ольга Руденко.
Шановні колеги, шановна президія, ми вчора вночі повернулися з Руанди, де проходила 145 сесія Асамблеї Міжпарламентського Союзу – найстарша міжпарламентська організація, яка об’єднує 178 парламентів світу. Але саме цю сесію без перебільшень можна сміливо назвати історичною, і ще присвячену Україні. Завдяки невимірним зусиллям нашої делегації, яка об’єднала представників провідних фракцій нашого парламенту, ми зробили наступне: По-перше. Тема термінової резолюції про засудження Росії отримала 2/3 голосів асамблеї, і не тільки від дружніх європейських держав, а від майже всіх країн Південної Америки, та деяких країн Африки, Азії та арабського світу. І цього разу ми знову об’єднали весь світ. Над фінальною версією термінової резолюції з нами віддано працювали парламентарі Чилі, Перу, Канади, Нової Зеландії. В результаті плідної співпраці, термінова резолюція про засудження агресії проти України та анексії території була одноголосно підтримана всіма країнами присутніми на асамблеї. А також одноголосно було прийнято фінальну резолюцію по міграції, в якій було враховано всі правки української делегації щодо воєнних злочинів, злочинів геноциду та засудження війни Росії проти України. І це не дивлячись на шалений спротив російської делегації, яка завжди мала сильний вплив в Міжпарламентському Союзі. І, на жаль, ще не є виключеною з її лав. Але ми безперервно працюємо над цим. Безпрецедентним є і той факт, що другу асамблею поспіль було прийнято термінову резолюцію по темі України. Не витримавши приниження, російська делегація грюкнула дверима, поміняла квитки і завчасно залишила Асамблею Міжпарламентського Союзу. А нас вітали з перемогою всі наші друзі визнаючи, що саме ця асамблея стала історичною і МПС повертає собі силу і спроможність бути зубастими. Я хочу подякувати всім колегам з нашої делегації, а саме, Олександру Корнієнку, Артуру Герасимову, Шкрум Альоні, Василенко Лесі, Жмеренецькому Олексію, Жану Беленюку за те що ми створили справжню dream team – команду мрії, і зробили неможливе можливим. А ще я хочу передати слово Олександру.
Дякую, Ольга. Також ми стали. ми з вами і наш Голова стали лауреатами особливої нагороди, яку вручають час від часу раз на рік – Chairman end members of the Ukraine Rada. Verkhovna Rada of Ukraine. За що нам дали цю нагороду? Нам дали її за те, що о 7-й ранку 24 лютого ми з вами зібралися, незважаючи на всі загрози, і виконали свою задачу – ввели воєнний стан. За те, що тиждень потому ми зібралися і голосували закони. За те, що як би важко не було і під якою загрозою не був Київ, Верховна Рада працювала, працювала ефективно, злагоджено і продовжує працювати нині знов-таки зважаючи на всі можливі варіанти загроз та загострень. Ми дякуємо вам. І я думаю, що це нагорода не лише Верховної Ради, а і всього українського народу за той подвиг, який наш народ робить останні вісім місяців. Ми обов’язково переможемо Росію і в МПС, і в світі Росія буде країною вигнанцем, Україна переможе. Слава Україні! Передаю спікеру.
Дякую. Дякую, шановні колеги. Це нагорода усім нам, це справді нагорода всьому українському народу. Тому дякую за те, що ми демонструємо усьому світу звитягу і відданість присязі, яку ми давали. Дякую усім. Дякую, Олександре Сергійовичу. Дякую всій делегації. Спасибі. А ця парламентська нагорода, вона буде довічно знаходитись в залі парламенту України. Дякую, колеги, за визнання. Шановні колеги, ідемо далі. Слово для виступу надається голові делегації Верховної Ради України на міжпарламентському саміті країн Великої сімки. Ой, Великої двадцятки і сімки, який 6-7 жовтня відбувався в столиці Республіки Індонезія, в Джакарті, заступниці Голови Верховної Ради України Олені Костянтинівні Кондратюк. Будь ласка, Олена Костівна
Доброго дня, шановні колеги! На запрошення парламенту Індонезії, яка якраз головувала в G-20 і за погодженням спікера Верховної Ради Руслана Стефанчука, я очолювала делегацію Верховної Ради України на 8-му Саміті Голів Парламентів країн Великої двадцятки. Українське питання фактично ввірвалося в світовий порядок денний так само, як Анна Ярославна ввірвалася колись в Європу. До речі, пам’ятник Анні Ярославні нашій королеві стоїть в Джакарті. Наша українська делегація була нечисельна, нас було п’ятеро, натомість від Російської Федерації було понад 100 запрошених осіб. Але своєю активною роботою і позицією, разом з нашими союзниками і партнерами, ми використали участь у парламентському саміті для того, щоб звернути увагу світу і всього азійського регіону на незаконну агресію Росії проти України. Ми підняли на високий рівень питання про глобальні наслідки російської агресії, їх прямий і вкрай негативний вплив на економічну, політичну, фінансову стабільність, зростання цін, енергетичну, продовольчу проблему, а також проблеми і загрози голоду у всьому світі. У своєму виступі, я звернулася до лідерів парламентів G-20, до всіх законодавчих органів країн світу, які розуміють вагу і цінність поваги до міжнародного права не лише засудити, а ні в якому разі не визнати фейкові референдуми проведені під дулами російських військових. Це змусило Російську Федерацію, відверто кажучи, дуже нервувати і її очільниця Матвієнко почала вести якісь брехливі свої спогади про те, що необхідно почати переговори, тепер вже у парламентському вимірі. Наша відповідь була чіткою і безкомпромісною: всі, хто проголосував за анексію наших українських територій – це воєнні злочинці і їхнє місце і відповідатимуть вони тепер у міжнародному трибуналі. Українська парламентська делегація боролася на полях саміту за кожне слово у підсумковій резолюції. І я хочу тут подякувати голові нашого профільного Комітету закордонних справ Олександру Мережку за те, що за його якраз головуванням, була абсолютно унеможливлена нейтральна версія резолюції, в якій була дуже зацікавлена Росія. Ми категорично виступили проти замовчування питання російської агресії, вторгнення незаконного, фейкових референдумів на нашій території. Країни G-20 – це ті країни, економіка яких складає понад 80 відсотків світового ВВП. Але світ змінився і нова реальність та нові виклики потребують якісних змін і у форматі G-20. На нашу думку, місце Росії вже не є у "Великій двадцятці" і вона більше не має жодного морального, і цілісного права там перебувати. Це питання треба активно піднімати та комунікувати на рівні парламентів країн-учасниць цього формату. Наступний саміт відбудеться вже на початку жовтня 2023 року в Індії. Я хочу дуже, щоб ми також доєдналися і залучили всі максимальні наші можливості парламентської дипломатії до активної участі нашої делегації вже в цьому наступному саміті. Шановні колеги! Шановний спікер! Я хотіла, щоб ми подякували абсолютно кожному, хто сьогодні доєднався до великої роботи парламентської, в тому числі на саміті G-20. Я хотіла, щоб ми тут подякували і нашому послу Василю Гамяніну, за участі якого була проведена неймовірна робота по тому, що Україна була дуже активно і правильно проставлена в світі. Дуже дякую вам за увагу і дякуємо, разом ми до перемоги.
Дякую, Олена Костівна. Олександр Сергійович, невеличке оголошення, а далі продовжимо.
Згідно з поданою заявою та відповідно до частини третьої, статті 60 Регламенту Верховної Ради України, повідомляю про входження народного депутата України Максима Миколайовича Хлапука до складу депутатської фракції політичної партії "Голос". Вітаємо.
Вітаємо. Шановні колеги! Слово для виступу надається керівнику постійної делегації у Парламентській асамблеї Ради Європи народній депутатці України Марії Сергіївні Мезенцевій, яка розкаже про підсумки роботи нашої делегації на четвертій частині сесії ПАРЄ 2022 року, що пройшла у Страсбурзі 10-14 жовтня. Будь ласка, Марія.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги! Я запрошую сюди до трибуни зірок, героїв і героїнь української дипломатії. Парламентська асамблея Ради Європи українська делегація вийдіть, будь ласка, до трибуни. Шановні колеги! На минулому тижні відбулося дещо, чого не очікував світ дипломатії ніколи. Вперше в світі дуже смілива Парламентська асамблея Ради Європи, в яку входять 46 держав, назвала російський режим режимом агресії. Як ви знаєте, вчора національний парламент Естонії прийняв таке саме рішення. Терористичний режим є тим режимом, який підтверджує Росія кожного дня, починаючи не тільки з 24 лютого поточного року, не тільки з вторгнення з 2014 році, а протягом останніх, приблизно, як мінімум, 30 років на всьому субконтиненті Європи. Ми прийняли також дуже важливе рішення про підтримку надання Україні протиповітряної оборони, що також здавалося ще в березні неможливим. Ми також є дороговказом для Організації Об’єднаних Націй, яке до цих пір тримає Росію, як постійного члена, ба більше, члена в Раді безпеки ООН, яка більше 130 разів прийняла право вето проти колективної безпеки і оборони. Це повинно зупинитися. Звісно, злочин агресії є найвищим злочином, який призвів до більше як 60 тисяч воєнних злочинів на території України, які вже зареєстровані українською прокуратурою. На це повинна бути відповідь і це спеціальний ad hoc Міжнародний трибунал. І це говорить не українська делегація, це говорять інші 45 країн-партнерів, і над цим ми будемо працювати найближчі місяці. Дорожня карта готується і текст приєднання до цього трибуналу вже майже готовий. Дорогі друзі, не менш важливим є повернення кожного військовополоненого, кожного цивільного і кожного політв’язня, який до цих пір знаходиться в російському полоні. Саме за ініціативою Президента Зеленського, Офісу Президента, ГУР, всіх спецслужб проводяться ці обміни і проводяться дуже потужно, вчасно і терміново. І для цього ми пропонуємо активізувати роботу тих організації, які покликані на це і мають власний безпосередній мандат. Це Міжнародний Комітет Червоного Хреста, це структури ООН і, звісно, Парламентська асамблея Ради Європи. Делегати якої неодноразово відвідали нещодавно деокуповані території різних областей України. ПАРЄ підтверджує суверенітет і територіальну цілісність України, закликає до того, що Росія повинна припинити злочин агресії і всі воєнні злочини, за що повинна бути покарана. Ми продовжуємо нашу роботу, яка здійсниться вже в січні 2023 року і, сподіваємося, на цьому засіданні нам не прийдеться переконувати когось в тому, що Україна переможе, тому що з нами весь світ. Слава Україні, друзі!
Героям Слава! Дякуємо. Шановні колеги, давайте ще раз подякуємо усім нашим делегаціям, які демонструють усьому світу що таке сила українського парламенту, що таке сила парламентської демократії. Дякую, колеги, за вашу роботу. Спасибі. Час для виступів вичерпано. Переходимо до подальшого. Шановні народні депутати, відповідно до статті 28 Регламенту Верховної Ради України пропоную провести сигнальне голосування для прогнозування результатів голосування питань порядку денного. Прошу народних депутатів взяти участь у сигнальному голосуванні і натиснути на зелену кнопку "за". Нагадаю, необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути зелену кнопку "за" і утримувати ці дві кнопки одночасно до звершення результатів. Тобто до появи результатів на табло. Шановні колеги, прошу голосувати. Сигнальне голосування, будь ласка. [[10:24:48]] За-210 Шановні колеги, будь ласка, я можу попросити всіх зайняти свої місця. Будь ласка, всі з ложі уряду, з прем’єрського крісла, займіть свої місця в залі. Будь ласка. Що? Будь ласка, візьміть карточки, друзі. Давайте ще раз проведемо сигнальне голосування. Прошу займіть місця. Вже визначилися з карточками, колеги? Будь ласка. Шановні колеги, я ще раз пропоную, відповідно статті 28 Регламенту, провести сигнальне голосування для прогнозування сьогоднішнього голосування. Готові голосувати? Всі вже взяли свої карточки для голосування, шановні колеги? Взагалі ці речі треба робити до моменту заходу в зал. Шановні колеги, я оголошую ще раз сигнальне голосування. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:26:32]] За-249 За – 249, проти – 1, утримався – 1, все як завжди. Дякую. Шановні колеги, ще раз звертаюся до всіх народних депутатів України, представників уряду із закликом неухильно дотримуватися безпекових правил у Верховній Раді України і не поширювати інформацію щодо перебігу пленарного засідання, прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через завершення нашої роботи. Шановні народні депутати, перелік питань, який був попередньо узгоджений Погоджувальною радою, вам надано, переходимо до розгляду питань порядку денного. Перше питання. На ваш розгляд виноситься проект Постанови про Заяву Верховної Ради України щодо засудження підтримки Ісламською Республікою Іран збройної агресії російської федерації проти України (реєстраційний номер 8133). Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:27:40]] За-292 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[10:28:03]] За-261 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте одразу два – за, два – проти? [[Шум у залі]] Шановні колеги, на Погоджувальній раді ми, як завжди, домовилися, що по 2 хвилини від кожної фракції і групи, які бажають обговорити це питання, і голосуємо за нього. Добре?
Для представлення проекту постанови до слова запрошується Голова Верховної Ради України Руслан Олексійович Стефанчук.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується для розгляду проект Постанови Верховної Ради про Заяву Верховної Ради України щодо засудження підтримки Ісламською Республікою Іран збройної агресії російської федерації проти України (реєстраційний номер 8133). Впродовж останнього тижня Російська Федерація регулярно завдає удари по невійськових об’єктах в Україні дронами-камікадзе іранського виробництва, які нещодавно були продані Ісламською Республікою Іран Російській Федерації. В результаті цих ударів по житлових будинках, електростанціях, очисних спорудах, мостах та дитячих майданчиках в низці українських міст загинули та отримали поранення десятки людей, зокрема діти. Постраждала також третина енергетичної інфраструктури України, пошкодження отримали будівлі двох дипломатичних установ у Києві. Зважаючи на це, Верховна Рада України має закликати Тегеран негайно припинити постачання будь-якої зброї Російській Федерації, а також звернутися до іноземних партнерів нашої держави з пропозицією накласти санкції на Ісламську Республіку Іран за воєнну допомогу Російській Федерації у вигляді дронів та упередити її від намірів передати Російській Федерації балістичні ракети "земля-земля" для їхнього використання у війні проти України, як і будь-якого іншого військового обладнання. Ухвалення проекту постанови Верховної Ради стане черговим кроком зі зміцнення зусиль демократичного світу у боротьбі проти міжнародного агресора - Російської Федерації. З огляду на зазначене, я пропоную підтримати цю постанову. Дякую. Слава Україні!
Дякуємо, Руслан Олексійович. Запишіться тоді від кожної фракції, групи по одній людині – дві хвилини.
Будь ласка, Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Ірина Володимирівна Геращенко, будь ласка.
По-перше, я дякую всім співавторам цієї постанови і хочу зазначити про велику участь у її підготовці Іванни Климпуш-Цинцадзе, Олексія Гончаренка і сказати, що такі речі мають об’єднати український парламент, адже прийняття цієї заяви по суті відкриє шлях для Міністерства закордонних справ України розірвати дипломатичні взаємини з Іраном. Сьогодні в світі сформована терористична вісь зла: Російська Федерація і ті країни, які безпосередньо причетні до злочинів проти мирного українського народу – це Білорусь, яка дала, на жаль, свої території для бомбардування України, і Іран, з дронів "Шахідів" якого щодня, на жаль, в різних регіонах України вбивають українських мирних громадян, руйнують критичну інфраструктуру і житло. І тому для нас, шановні колеги, дуже важливо в цій постанові не тільки визнати цей факт, але і закликати міжнародну спільноту зробити все можливе, щоб прослідкувати ланцюжок цих поставок до Ірану комплектуючих і можливих товарів подвійного використання, які потім формують цю вбивчу зброю, звернутися до наших партнерів – перервати всі ці ланцюжки. Так само дуже важливо, що в цій заяві ми згадуємо трагедію збитого українського літака, літака МАУ, і закликаємо Іран визнати свою причетність до цього теракту. Також дуже важливо, що саме Україна має розпочати, внести санкції проти фізичних і юридичних осіб, причетних до використання і виготовлення цих дронів і продажу їх Російській Федерації. Україна має бути першою і потім закликати весь світ так само включити пекельні санкції проти Ірану, причетного до вбиття мирного населення України, і кожної фізичної і юридичної особи, безпосередньо причетної до виготовлення і.
Дякую. Будь ласка, Павло Андрійович Бакунець, група "Довіра".
Павло Бакунець, "Довіра", Львівщина. Шановний пане Голово, народні депутати, дорогий український народе! Звичайно, що війна, яку цей кривавий кремлівський режим розпочав проти українського миролюбивого європейського народу, – це війна на знищення фізичне. І тому. Бо їм так захотілося. Це терористи, які мають однозначно єдину мету – вбивати. І коли окупанти дістають по зубах від мужніх українських захисників і захисниць на різних лініях фронту, вони починають ще більше тероризувати мирне населення, вони ще більше починають запускати ракет і дронів по мирних українських містах, селах, по інфраструктурі. І, звичайно, коли в кремлівському режимі закінчується ця смертоносна зброя, то з’являються країни, як Іран, які починають через різні прокладки постачати їм ці смертоносні ракети і ці смертоносні дрони. Це війна добра і зла і тут немає напівтонів. І тому, якщо якась країна допомагає кривавому режиму знищувати миролюбивий український народ, вона повинна розділити за це відповідальність і нести її перед всім світом. Тому будь-які країни і Україна, які поважають людське життя, повинні припинити відносини дипломатичні з Іраном, а світова спільнота повинна дипломатичним методом тиснути на цю країну, аби припинити постачання від неї до кремлівського режиму цієї смертоносної для українського життя зброї. Дякую.
Будь ласка, Сергій Владиславович Соболєв. Михайло Михайлович Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановна президія, шановні народні депутати, шановні українці! Цією постановою Верховна Рада підкреслює, що Ісламська Народна Республіка чи Ісламська Республіка Іран бере на себе відповідальність за ті смерті українців, які наступили внаслідок бомбувань. Сьогодні ми ще раз підкреслюємо, що саме іранська влада стала на шлях тероризму. І це потрібно зафіксувати в нашій заяві. Цією заяво ми звертаємося до парламентів інших держав здійснити конкретні кроки щодо накладення санкцій і урядів інших держав на Іран, на іранську владу, тому що, однозначно, цю смертоносну зброю вони не виготовляють самостійно. Ми вважаємо, що після цієї заяви відкривається шлях для української влади, насамперед уряду, чітко проаналізувати, а які ще спільні з Іраном підприємства працюють на українській землі? Хто сьогодні допомагає фінансувати війну в Україні? Це однозначно ми маємо показати цьому приклад. Є дуже важлива річ, щоб український парламент продемонстрував усьому світу, що сьогодні є три держави: Російська Федерація, Іран і Білорусь, Білорусь, яка надає свою територію і, за інформацією партнерів, також і зброю. Український парламент чітко засуджує такі дії і вимагає накласти серйозні санкції всією міжнародною спільнотою. Слава Україні!
Будь ласка, Юрчишин Ярослав Романович, фракція "Голос".
Юрчишин Ярослав, фракція "Голос". Колеги, хочеться лише привітати Міністерство закордонних справ, що ми не чекаємо вчергове довгий період часу і реагуємо на злочинні дії стосовно України оперативно. Це можна лише вітати. І насправді дуже важливо робити засудження недружніх кроків і звернення до міжнародної спільноти стосовно посилення санкцій не відкладаючи. Але домашня робота на цьому не завершується. Звідки в Ірану взялися технології, які дозволили будувати зокрема "шахіди", зокрема ті ракети, які зараз цей терористичний уряд хоче передати іншій країні-спонсору тероризму – Росії? На жаль, частково це відповідальність і попередніх влад, які були в Україні, які не протидіяли тому, щоб наші підприємства, щоб підприємства Укроборонпрому дуже часто суто в кулуарних приватних інтересах окремих керівників підприємств співпрацювали з країною, яка на той час перебувала під санкціями. Це так само наслідок недолугої політики і міжнародної спільноти, розрядки так званої, яка відбувалася за часів Обами. Тому треба посилювати санкції, потрібно проводити перевірку чи немає в нас і подальшої співпраці з терористичними країнами, і найголовніше - далі добиватися визнання Росії країною-спонсором тероризму. А за цю постанову треба голосувати всім залом. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко, група "Партія "За майбутнє".
Колеги, нещодавно Генеральна асамблея ООН приймала Резолюцію щодо підтвердження і визнання територіальної цілісності України, 143 держави світу підтримали цю резолюцію і лише п’ять прямо і категорично були проти. Серед тих п’яти держав Ірану не було. В той час, коли приймалася ця резолюція, а Іран не голосував, сховавшись за свою відсутність, іранські дрони-камікадзе бомбили мирних українських громадян і роблять це по сьогоднішній день. Мирні українські міста і мирну українську територію, яка ніколи, ніколи не загрожувала територіальній цілісності і безпеці Ісламської Республіки Іран. Тому все стало очевидним, що Іран поповнив давно той невеликий список тоталітарних режимів у світі, який сьогодні представляє пряму загрозу і безпеці, світовій безпеці і загрозу людству. І ми закликаємо сьогодні ті держави, які ще до кінця не визначилися, як скажімо Ізраїль, визначитися після цих дронів-камікадзе на чиїй вони стороні і чи варто далі зволікати з військовою підтримкою України. Ми закликаємо світове співтовариство далі нарощувати військову підтримку держави, бо це і ваша майбутня світова безпека. І ми закликаємо міжнародне співтовариство накласти жорсткі безпрецедентні санкції додаткові на Ісламську Республіку Іран, а нашому уряду вже і негайно розірвати дипломатичні стосунки із цією державою. Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається народному депутату Вороньку Олегу Євгенійовичу, депутатська група "Відновлення України".
[[Не чути]]
Будь ласка, передається Артему Дмитруку.
Шановні колеги, шановний пане Голово, за допомогою безпілотних літальних апаратів камікадзе іранського виробництва, в Україні здійснюються терористичні атаки, в яких загинули вже десятки людей, та знищено майже третину українських електростанцій. Ці безпілотники, Іран постачає Росії точно знаючи мету, з якою вони будуть використані. Ця мета – знищення української енергетики, знищення і залякування українських громадян. Ця мета терористична. Таким чином, Ісламська Республіка Іран є відвертим союзником Росії, який непросто підтримує тероризм, а надає для цього свою зброю. Зброю, яка вбиває українців. Ми як парламент повинні відреагувати на цю ворожу діяльність, і зробити все можливе, щоб припинити її. Депутатська група "Відновлення України" закликає колег підтримати дану постанову. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, група "Платформа за життя і мир".
Дякую. Шановні колеги, питання абсолютно зрозуміле. Треба якомога швидше прийняти рішення, звернутись до нашого Голови, якомога швидше підписати цю постанову і зробити з нею так, як робили наші великі предки, як великий князь київський Олег прибив щит на двері Царьграду, так і ми маємо нашу постанову прибити на двері іранського посольства. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату Федієнку Олександру Павловичу і це буде. Веніславський Федір Володимирович. Шановні колеги, після цього виступу ми переходимо до голосування, прошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Федір Володимирович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, війна, яку Російська Федерація розширила 24 лютого цього року проти України, розділила весь світ на два великих табори: на табір демократичних країн, які розуміють, що таке права людини, які розуміють, що таке міжнародне гуманітарне право, які розуміють, що таке цінність життя, свободи, гідності людини. Другий табір, який на даний момент оточує собою чи консолідує собою Російська Федерація – це країни, характеристику яким вчора започаткував парламент нашої дружньої Естонії. А парламент Естонської Республіки вчора визнав Російську Федерацію, режим Російської Федерації – терористичним режимом. І ця дуже влучна характеристика на сьогоднішній день чітко і однозначно характеризує ті держави, які так само як Російська Федерація, яка завдає підлих терористичних ударів по всій території України, допомагають їй це робити. На превеликий жаль, Ісламська Республіка Іран, з якою в України ніколи не було жодних конфліктів, стала на темний бік і підтримує своєю діяльністю терористичну Росію. Вона постачає ті засоби враження, які несуть смерть для мирних громадян України. Тому сьогоднішньою постановою Верховна Рада України має черговий раз продемонструвати своє єдинство у визнанні Росії і її фаворитів державами, які є терористичними і консолідувати весь західний світ на підтримку Україні. Слава Україні!
Героя Слава! Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання, прошу зайняти місця, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про Заяву Верховної Ради України щодо засудження підтримки Ісламською Республікою Іран збройної агресії російської федерації проти України (реєстраційний номер Постанови 8133). Шановні колеги, ви готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[10:46:39]] За-303 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги, Постанова прийнята в цілому. Будь ласка, Геращенко з процедури.
Шановні колеги, надзвичайно дякуємо за таку конструктивну єдність в питаннях жорсткого захисту територіальної цілісності і суверенітету України і про це мають знати наші виборці. Ми пропонуємо, щоби в слоті телеканалу "Рада", завтра, вийшов, уже після закінчення нашого засідання, спеціальний репортаж, в якому висвітлити виступи голів наших міжнародних міжпарламентських делегацій і саме позиції по Ірану, виступи всіх представників фракцій по Ірану. І також, щоби не експерти, а депутати говорили про прийняті нами бюджетні закони і таке інше. Щоби наступного дня, в такому слоті був звіт про наших цих два дні, наше голосування, наші позиції, нашу роботу, що депутати працюють, парламент працює. І щоби в слоті каналу "Рада", в марафоні, були виступи всіх депутатських фракції. Ми з вами завжди голосуємо зараз за це і я прошу Голову шановного Верховної Ради поставити це питання на голосування.
Ставлю пропозицію Ірини Володимирівни Геращенко. Шановні колеги, прошу голосувати. [[10:48:15]] За-277 Рішення прийнято. Шановні колеги! Наступний законопроект 4560 це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання ринку послуг автомобільного транспорту в Україні з метою приведення їх у відповідність з актом Європейського Союзу. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. [[10:48:52]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги! Два – за, два – проти чи можемо проголосувати? Два – за, два – проти, давайте. Прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, слово надається народному депутату України Ковальчуку Олександру Володимировичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Негулевському Ігорю.
Ігор Негулевський, будь ласка.
Передалося, ні?
Передалося.
Дякую. Законопроект дуже гарний, я прошу підтримати і проголосувати.
Чудова, чудова справді промова. Слово надається Абдулліну Олександру Рафкатовичу, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Прошу передати слово Костянтину Бондарєву.
Будь ласка, Костянтин Бондарєв.
Шановні колеги! Кожен рік Україна втрачає біля 2,5 тисяч людей на дорогах. Ми сьогодні маємо ще один фронт, на якому гинуть люди, треба навести лад в перевезенні людей, треба навести лад з перевізниками. Але це все ми повинні робити вже після війни. Сьогодні цей законопроект він дуже необхідний і "Батьківщина" буде підтримувати його і голосувати "за". Але хотілось би, щоб до другого читання все ж таки ми внесли поправки, в яких буде вказано, що вступати в дію цей законопроект буде тільки після нашої перемоги. А ще краще, щоб ми надали певний час для того, щоб налагодити роботу виробництва, перевізників, налагодити економічну ситуацію в країні, а потім вже переходили до європейських форм перевезення, а також нової практики перевезень. А все ж таки цей законопроект в першому читанні треба приймати, я пропоную проголосувати "за" і "Батьківщина" буде його підтримувати. Але ж до другого читання треба внести правки, які будуть все ж таки передбачати, надамо час нашим транспортникам для того, щоб оговтатись після війни. Дякую.
Слово надається Колтуновичу Олександру Сергійовичу, група "Платформа за життя і мир".
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! У мене буде ряд зауважень по суті щодо імплементації Регламенту 1071, а саме сутність цього законопроекту полягає якраз в імплементації Регламенту ЄС 1071. Тут не враховані, це взагалі, дуже як-то, фрагментарні речі внесені в даний проект закону. Тому що немає ключових речей, які, наприклад, стосуються статті 3 – це вимоги щодо діяльності оператора автомобільних перевезень. Тут цього немає. В базовому законопроекті також немає пункту 5, в пояснювальній записці це фінансово-економічне обґрунтування. І, наприклад, немає цих речей, наприклад, щодо підготовки менеджерів-управителів з перевезень. Або створення системи навчальних центрів з підвищення кваліфікації керівників і спеціалістів. Чому я так впевнено про це кажу, тому що у вересні. серпні-вересні 2018 року був підготовлений цей вже Регламент для імплементації в законодавство України. Чому я так впевнено про це кажу, тому що я також долучався одним із економістів для підготовки аналізу регуляторного впливу на реальний сектор економіки в результаті імплементації Регламентів: 1071 і 1370. І 1071 Регламент якраз він тут імплементується виключно з точки зору ліцензування і термінологічного апарату. А що стосується операторів і того іншого, цього немає. І це має бути тут в цьому документі, тому що немає ні мережі центрів, нічого іншого. Це раз. Другий момент, якщо ми так дійсно хочемо підтримувати автомобільних перевізників, зокрема тих, хто здійснюють міжнародні вантажні автомобільні перевезення, то ми маємо хоча би їм повернути ту системи дозволів, яка у них була хоча би на довоєнний рівень. Тому що, якщо через Польщу ми мали 500 тисяч на рік дозволів на міжнародні вантажні автомобільні перевезення, зараз тільки 200 тисяч, це важливі цифри, і ми теж їх маємо враховувати. А, повертаючись до імплементації Регламенту, будь ласка, врахуйте це між першим і другим читанням для того, щоб документ.
Дякую. Шановні колеги, завершальне слово Федина Софія Романівна. І я прошу запросити народних депутатів до залу. Після цього ми переходимо до голосування за цей законопроект. Будь ласка, Софія Романівна.
Прошу передати слово моїй колезі Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Іванна Орестівна, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, дійсно нам потрібно ухвалювати рішення, які би змінювали наші підходи до ліцензування, до надання дозволів, до функціонування автомобільних перевезень. Але тоді, коли ми робимо черговий крок нібито на виконання Угоди про асоціацію і коли ми дійсно хочемо реалізовувати і імплементовувати в наше законодавство черговий регламент, ми робимо це знову вчергове частково. Я пропоную все-таки відмовитися від практики цього часткового фрагментарного врахування права Європейського Союзу, якщо ми серйозно налаштовані на те, щоб наш кандидатський статус якомога швидше перетворився на реальне членство України в Європейському Союзі. Тому я дуже сподіваюся, що колеги в профільному комітеті попрацюють із поправками, які були надані, із зауваженнями, які були надані Комітетом з питань інтеграції України до Європейського Союзу, а також ми будемо як "Європейська солідарність" готувати свої поправки для того, щоби вдосконалено мати реальне повноцінне впровадження відповідного Регламенту в наше українське законодавство. В першому читанні "Європейська солідарність" підтримає цей законопроект, але сподіваємося, що плідно і конструктивно попрацюємо над тим, щоби реальні. реальні механізми запрацювали, співставні з тими механізмами, які працюють в Європейському Союзі. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту, прошу зайняти місця, переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання ринку послуг автомобільного транспорту в Україні з метою приведення їх у відповідність з актом Європейського Союзу (реєстраційний номер 4560). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[10:57:00]] За-308 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 4560, прошу народних депутатів голосувати. [[10:57:26]] За-249 Рішення прийнято. Ідемо дальше, шановні колеги. Наступний законопроект 8067 – проект Закону про акціонерне товариство "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом". Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою і прошу народних депутатів голосувати. [[10:57:59]] За-243 Рішення прийнято. Шановні колеги, два – за, два – проти. Будь ласка, прошу записатися два – за, два – проти для обговорення цього законопроекту. Будь ласка, Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Пане Голово, прошу слово передати Гончаренку Олексію.
Олексій Олексійович Гончаренко, будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, дуже важливий закон ми розглядаємо. І я одразу хочу звернутися до вас: ми вважаємо, наша фракція, що це дуже передчасний закон. В самій ідеї корпоратизації немає нічого поганого, однак, друзі, скажіть мені, чи сьогодні момент для цього, коли в нас одна з наших, найбільша в Європі, третя в світі, атомна електростанція, Запорізька атомна електростанція окупована? Окупована! І це сьогодні, ну. Путін підписав накази, інше. До речі, я хочу одразу звернутися і сказати: а чому ми сьогодні не відкликаємо ліцензії в цієї атомної електростанції? Бо Путін в своєму наказі, указі президента Росії, він написав, що "наше завдання – використовувати ті ліцензії, які має Україна". Він розуміє, що ніякі ліцензії Запорізька АЕС ніколи не зможе отримати під час окупації. То давайте використаємо це, давайте забирати ці ліцензії, давайте не давати використовувати росіянам нашу Запорізьку атомну електростанцію і прикриватися Україною в момент, коли вона окупована. І це тільки одна з речей, а скільки в нас проблем? Наприклад, корпоратизація передбачає передачу активів. Як ми це будемо робити, коли частина наших активів - і це не тільки, власне, Запорізька атомна електростанція, а і мережі, і трансформатори, - є окупованими сьогодні? Друзі, це фактично неможливо. Сьогодні наша атомна енергетика працює бездоганно. Я хочу подякувати всім нашим енергетикам, які працюють і виконують свій обов’язок кожен на своєму місці. То давайте не придумувати сьогодні для них зараз зайвої, нікому не потрібної бюрократичної цієї плутанини і непотрібної роботи. Давайте зараз переживемо цю зиму, переможемо у війні, а далі будемо розвивати нашу атомну енергетику. Дякую.
Слово надається народному депутату Бондарєву Костянтину Анатолійовичу. Я так розумію, Кучеренко Олексій Юрійович, фракція "Батьківщина".
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, корпоратизація – такий модний термін, такий файний європейський. А покажіть мені, будь ласка, хоч один успішний приклад роботи державного підприємства після корпоратизації. Той НАК "Нафтогаз", в якому ми аудит не можемо три роки зробити і зрозуміти, чому падає видобуток і чому він збитковий, чи Оператор ГТС в боргах як в шовках, чи Укренерго зі своїми проблемами? Покажіть хоч один приклад. Тому казати, що під час війни ця корпоратизація хоч щось принесе для підприємства, для енергетики України, вибачте, це авантюра. Тепер другий момент - можлива приватизація. Дайте пояснення, чому в цьому законі вноситься одна норма, змінюється Закон "Про управління об’єктами державної власності" і робиться виключення в одній статті про те, що майно нерухоме об’єктів державної власності не підлягає приватизації, не може бути відчужено і не може бути передано в статутний капітал, крім Енергоатома? Тобто ви пропонуєте передати майно в статутний капітал Енергоатому, потім, зрозуміло, що піде кредитування напряму, а потім ви пропонуєте позбавитися державі цього майна? Я вам наводжу один приклад: Електрісіте де Франс – державна енергокомпанія, 56 ядерних блоків у Франції, 16 відсотків приватного капіталу. Уряд Франції зараз за 10 мільярдів євро викупає ці 16 відсотків для того, щоб зробити її повністю національною і державною і зробити свою енергобезпеку в країні. Тому не на часі це, повірте мені. Тому фракція "Батьківщина" не буде підтримувати цей законопроект.
Будь ласка, слово надається народному депутату Козирю Сергію В’ячеславовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Андрію Герусу.
Андрій Михайлович Герус, будь ласка.
Шановні колеги, дуже важливий законопроект, який я б назвав також євроінтеграційним, тому що це той процес, який вже пройшли багато наших компаній по запровадженню кращих практик корпоративного управління. І в даному випадку процес корпоратизації абсолютно не означає, як ми іноді можемо чути, що це якийсь процес приватизації. І в нашому законопроекті прописано, що 100 відсотків акцій буде залишатися у власності держави. І також інше законодавство говорить, що такі об’єкти не підлягають приватизації. Я хочу зауважити, що вже відповідний процес корпоратизації проходив у державній компанії "Укрзалізниця", в Укренерго, в Укргідроенерго та інші компанії. І саме такий процес корпоратизації дозволяє компаніям працювати більш прозоро, формується новий підхід до звітності, формується щоквартальна звітність, піврічна звітність, річна звітність, яка подається в Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку. Також це дозволяє компаніям формувати або створювати якісь спільні підприємства для реалізації нових проектів. І це взагалі крок вперед, тому що форма сама державне підприємство – це атавізм, це застаріла форма. І зараз світ рухається до того, що має бути акціонерне товариство. І в даному випадку стовідсотковим власником акцій у цьому акціонерному товаристві буде держава. Тому прохання підтримати цей законопроект.
Шановні колеги, зараз ще виступ Нестора Івановича Шуфрича, після цього ми переходимо до голосування. Я прошу народних депутатів запросити до зали, зайняти свої місця. Шановні колеги, я надаю слово Нестору Івановичу Шуфричу, після цього переходимо до прийняття рішення. А, ще Цабаль, добре. Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, я думаю, тут немає сенсу втрачати час, треба голосувати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Цабаль і після цього голосуємо. Запросіть народних депутатів до зали.
Колеги, тут одні з попередніх виступаючих, які виступають проти законопроекту, намагаються позиціонувати цей законопроект, як ніби це про приватизація Енергоатому. Насправді це про корпоратизацію, про те, щоб зробити Енергоатом акціонерним товариством. І був згаданий приклад Електрісіте де Франс. Дуже хороший приклад. Тому я пропоную всім, хто вважає, що це хороший приклад те, що вони зараз намагаються стати 100 процентів державним підприємством, я хочу їм нагадати, що Електрісіте де Франс – це по нашим міркам акціонерне товариство, тобто корпоратизоване, з прозорою структурою управління, з наглядовою радою. Тобто фактично цей закон хоче перетворити Енергоатом у таку саму структуру прозору, як Електрісіте де Франс, корпоратизувати її, зробити стопроцентним корпоратизованим державним акціонерним товариством. Тому давайте зробимо Енергоатом як Електрісіте де Франс і проголосуємо за цей закон.
Дякую. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця і переходимо до прийняття рішень. Шановні колеги, займіть свої місця, будь ласка. Я ставлю пропозицію. Шановні колеги, займіть місця. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про акціонерне товариство “Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (реєстраційний номер 8067). Я можу попросити зайняти місця чи ні? Шановні колеги, ставлю пропозицію прийняти цей законопроект за основу. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:07:20]] За-241 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 8067. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:07:47]] За-228 Рішення прийнято. Наступний законопроект 8008. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" щодо захисту фінансової системи України від дій держави, яка здійснює збройну агресію проти України, та адаптації законодавства до окремих стандартів FATF і вимог Директиви ЄС 2018/843. Я ставлю пропозицію включити цей законопроект 8008 до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:08:40]] За-288 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:09:02]] За-243 Рішення прийнято. Ну, без обговорення не вийде, тому що фракції наполягали, я так розумію, да? Шановні колеги, я прошу записатися: два – за, два – проти щодо обговорення цього питання. Будь ласка, Степан Іванович Кубів, "Європейська солідарність".
Пане Голово, слово прошу передати Южаніній Ніні Петрівні. Дякую.
Будь ласка, передайте Ніні Петрівні.
Шановний пане Голово, шановні колеги, просто хочеться всім ще раз нагадати, що в цей закон, який був проголосований, від 06.12.2019 року, вже вносилися зміни 11 разів, 11 разів. Насправді дуже важкий закон і для переважної більшості незрозумілий, але дія його стосується майже кожної фінансово-господарської операції. Тому, вносячи зміни, треба десять раз думати, чим вписувати певні норми, тому що це паралізує діяльність, наприклад, деяких секторів економіки, які розвиваються. Звісно, що цей закон особливо важливий на сьогодні. І ті зміни, які вносяться сьогодні – це справді щодо захисту фінансової системи України від дій держави, яка здійснює збройну агресію проти України. Але і додаються інші норми, які точно ми маємо ще обговорити на робочих групах. Я невпевнена, що ріелторська діяльність на всіх її етапах має зараз бути внесена в цей закон для того, щоб всі суб’єкти, які займаються цією діяльністю, були суб’єктами первинного фінансового моніторингу. Я невпевнена, що коли ми говоримо і прикриваємося інтеграцією європейських директив чи вказівок, вносити туди все що вам здається на сьогоднішній день необхідно або таким, що викликає багато запитань. Завтра ці питання відпадуть. Але виключити із норм цього закону ви вже ніколи не зможете того, що ми зараз додаємо. Тому я сприймаю так, що ми маємо прийняти цей закон в першому читанні, і до другого читання все ж таки його доопрацювати і виключити те, що неприйнятно для нашої країни, і точно непередбачено жодними міжнародними нормами.
Слово надається Лабі Михайло Михайловичу, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка, Михайло Михайлович.
Прошу передати слово колезі Ользі Василевській-Смаглюк.
Будь ласка, пані Ольга, запрошуємо вас. Шановні колеги, після пані Ольги Нестор Іванович Шуфрич, після цього голосуємо. Тому прошу народних депутатів запросити до зали. Будь ласка, Василевська-Смаглюк.
Дякую. Шановні друзі, насправді 11 змін в 361 Закон зумовлені викликами, з якими зараз бореться Україна, а саме, з агресією Російської Федерації і з тим, щоб моніторити, яким чином сюди можуть заходити кошти на фінансування, в тому числі і тероризму. Тому цей законопроект в першу направлений на те, щоб фінансовий моніторинг міг відслідковувати громадян Російської Федерації, резидентів Російської Федерації, а також тих громадян, хто походить з країн, які вчиняють збройну агресію на території України. По-друге. Прийняття законопроекту дозволить виконати рекомендації Європейської комісії, зазначені у розділі IV – висновки та рекомендації висновку Європейської комісії щодо заявки України на членство у Європейському Союзі, тому є важливим для євроінтеграційного процесу. Я прошу підтримати цей законопроект. Що стосується ріелторів, що стосується також олігархів, я розумію шалене збурення членів деяких фракцій щодо того, що туди включені олігархи для того, щоб їм був встановлений високий ризик при обслуговуванні з пеефемами. Що стосується ріелторів, то там їхні дії зумовлюються лише тими угодами, вартість яких становить більше 10 тисяч євро. Тому не всі орендні угоди, які сьогодні ухвалюються на території нашої держави за участю ріелторів, будуть підлягати фінансовому моніторингу. Я пропоную підтримати цей законопроект, тому що він є нагальним і для нашого вступу в Європейський Союз, і для боротьби з фінансуванням. країни-агресора. Дякую.
Дякую. Завершальне слово Нестор Іванович Шуфрич. Я запрошую народних депутатів до зали, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, безумовно, важливо сьогодні не допускати фінансову діяльність суб’єктів ворожої країни. Але ми маємо сьогодні і не допустити мародерство, а фактично використання війни для власного збагачення будь-кого, хто хоче нажитися на війні, і цей закон цьому буде сприяти. Але у цього закону є інший великий зміст, а саме – це приближення нас до Євросоюзу. Я щиро говорю, я не бачив реальності цього процесу до 24 лютого, зараз він є реальним і ми не маємо право його втратити. Всі закони, які сьогодні вимагає від нас євроспільнота, мають бути прийняті і ми тут маємо бути єдині. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Прошу зайняти місця, ми переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" щодо захисту фінансової системи України від дій держави, яка здійснює збройну агресію проти України, та адаптації законодавства до окремих стандартів FATF і вимог Директиви ЄС 2018/843 (реєстраційний номер проекту 8008). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:15:52]] За-280 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 8008. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:16:19]] За-232 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошення депутатського запиту до Президента України, будь ласка.
Шановні колеги, зараз на розгляді один депутатський запит до Президента України, депутатський запит групи народних депутатів Вагнєр, Яцик та інших (всього 28 народних депутатів) до Президента України щодо нагородження посмертно державною нагородою Орденом Богдана Хмельницького захисників України, які загинули на Херсонщині. Згідно з вимогами Регламенту, нам необхідно здійснити два голосування. Отже, ставлю на голосування пропозицію про попередню підтримку депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[11:17:18]] За-280 Рішення прийнято. Відповідно до статті 225 Регламенту ставлю на голосування пропозицію про направлення депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[11:17:43]] За-285 Рішення прийнято. Дякую.
Дякую, Олександр Сергійович. Шановні колеги! Наступний законопроект, це друге читання, проект Закону про Митний тариф України. Шановні колеги! Я так розумію, буде декілька поправок від "Батьківщини" і після цього голосуємо чи, може голосуємо одразу, Сергій Владиславович? Голосуємо одразу, да. Шановні колеги, прошу. Герус одна поправка. Будь ласка, народний депутат Герус.
Мною була подана поправка щодо того, щоб обладнання, яке завозиться компаніями, які здійснюють транспортування, виробництво і розподіл газу та електроенергії, яке завозиться як гуманітарна допомога, отримана безкоштовно від донорів, щоб воно не обкладалося ввізним митом. Мені здається, в поточній ситуації це варто зробити, тому що ті всі Обленерго, Облгази, вони фінансуються за тарифні гроші. І краще, щоб це завозилося як безкоштовна гуманітарка, аніж це будуть витрачатися тарифні гроші, а тарифні гроші – це гроші споживачів. І в поточній ситуації, мені здається, це виправдана норма, тому прохання підтримати відповідну правку. Дякую.
Будь ласка, яка позиція комітету.
По-перше, перелік товарів, запропонований вами для звільнення від сплати ввізного мита, є занадто розширений і потребує перегляду. По-друге, звільнення від оподаткування ввізним митом товарів надається нормами Митного кодексу, а це взагалі не відноситься до предмету регулювання Митного тарифу. І по-третє, Мінфін і Мінекономіки проти підтримки даної пропозиції, що і виклали у своїх листах. Тому позиція комітету не підтримувати дану пропозицію.
Дякую. Шановні колеги! Я так розумію, це поправка перша, Андрій Михайлович, да? Шановні колеги! Поправка перша народного депутата Геруса, вона комітетом була відхилена, ви почули позицію автора, позицію комітету, автор вимагає, щоб вона була врахована, тому ставлю поправку першу. Прошу визначатися, будь ласка. [[11:20:05]] За-155 Рішення не прийнято. Шановні колеги! Переходимо до прийняття закону в цілому. Прошу підготуватися до голосування. Я ставлю пропозицію, прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про Митний тариф України (реєстраційний номер 7737). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:20:43]] За-289 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Йдемо далі. Наступний законопроект 7636. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо відновлення системи оформлення прав оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення та удосконалення законодавства щодо охорони земель. Шановні колеги, "Батьківщина" не буде? Одна поправка буде, да? Три хвилини, Михайло Михайлович Цимбалюк і після цього голосуємо. Шановні колеги, будь ласка, не розходьтеся. Будь ласка, Михайло Михайлович.
Дякую, шановний пане Голово! Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Насправді є позитивним ідея законопроектів щодо відновлення звичного порядку передачі в оренду та держреєстрації прав оренди. Але, на жаль, за позитивною, як на мене ідеєю, до другого читання цей закон отримав деякі негативні зміни. Наприклад, в порушенні вимог статті 116 Регламенту, при доопрацюванні доповнились численними змінами до Земельного кодексу, Закону про, увага, містобудування, які не були предметом розгляду в першому читанні і не відповідають взагалі предмету законопроекту. Скасування інституту відшкодування втрат сільськогосподарського виробництва цей крок призведе до втрат коштів місцевого бюджету і це є насправді ризик. Звільнення, наприклад, будівництва аеродромів та аеродромної інфраструктури від відшкодування втрат лісогосподарської діяльності виробництва, воно теж зумовить масове використання угідь з об’єктами господарювання для вказаних інфраструктурних цілей з несприятливими екологічними та бюджетними наслідками для місцевих рад. Також припинення договорів оренди в разі нереєстрації права оренди через 3 місяці. Це вбачається доцільним, щоб право оренди припинялося, коли орендар не зареєстрував це право з власної вини. Адже, якщо орендар вчасно і в повному обсязі подав всі документи до держреєстрації, а реєстрація з суб’єктивних причин не відбулася, така санкція для нього не повинна застосовуватися. Віднесення до земель сільськогосподарського призначення земель з об’єктами виробництва біометанолу, які є складовими комплексів з виробництва, переробки і зберігання сільськогосподарської продукції. Коли вводиться ця норма, на нашу думку, на цих землях, які придатні для потреб сільського господарства, почнеться масове будівництво установок для видобування біометану, що суперечить цільовому використанню саме таких земель і призведе до того, що вони стануть неефективними для подальшого використання. Також щодо Укрзалізниці, яка матиме використовувати право земель постійного користування для будівництва за рахунок залучення коштів юридичних осіб. Це суперечить сутності права постійного користування, за яким виключно постійний користувач, саме він має право використовувати ділянку на такому праві. На жаль, правки не враховані.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо відновлення системи оформлення прав оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення та удосконалення законодавства щодо охорони земель (реєстраційний номер законопроекту 7636). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:25:21]] За-246 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях покажіть, будь ласка. Шановні колеги, ідемо далі. Наступний законопроект 7243 – проект Закону про внесення зміни до статті 24 Закону України "Про Службу безпеки України". Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. [[11:25:59]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги! Два – за, два – проти, так? Будь ласка. Ви хочете доповідь? Заступник міністра економіки України Фоменко, будь ласка. Фоменко Ігор Олександрович заступник міністра економіки України.
Доброго дня, шановні народні депутати, шановний Голово! Проектом Закону України пропонується доповнити статтю 24 Закону України про СБУ пунктом 21, згідно з яким СБУ, відповідно до своїх основних завдань, зобов’язане здійснювати управління об’єктами державної власності, що належать до сфери її управління, в межах повноважень визначених статтею 6 Закону України "Про управління об’єктами державної власності". Враховуючи потребу Служби безпеки України в об’єктах нерухомого майна для подальшої передачі цього майна на баланси територіальних управлінь СБУ, Кабінетом Міністрів України було прийнято ряд рішень щодо передачі нерухомого майна до сфери управління Служби безпеки України, зокрема: Розпорядження КМУ від 26.08.2020 року №1061, 21.10.2020 №1311, 24.03.2021 № 240, 19.09.2021 № 1114 та №1121. Обов’язки Служби безпеки України, які визначені статтею 24 Закону України "Про Службу безпеки України" не передбачають повноважень у сфері управління майном. Реалізація проекту Закону України дозволить унормувати питання, пов’язане з здійсненням Службою безпеки України повноважень з управління об’єктами державної власності. Просимо підтримати проект закону України. Дякую.
Дякую. Будь ласка, шановні колеги, два – за, два – проти. Запишіться, будь ласка. Перезапишемося давайте. Будь ласка, Чорний Дмитро Сергійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Олександру Завітневичу.
Олександр Завітневич, будь ласка.
Шановні колеги, прошу підтримати. Дуже простий законопроект, заступник міністра пояснив. Вибачте, на моєму ж досвіді, коли вже почалася повномасштабна агресія, ми не змогли передати автобус для людей, який буде перевозити людей, для Збройних Сил. І навпаки, ніякі операції з майном Служби безпеки, зараз дуже, ну, ускладнена ця процедура. Тому прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Олександр Михайлович. Слово надається народному депутату Кубіву Степану Івановичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати, пане Голово, слово Гончаренку Олексію.
Олексій Гончаренко.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, ну, трішки дивний закон, чесно кажучи. Я не розумію, тобто всі ці роки, 30 років, Служба безпеки України не управляла ніяким майном, не використовувала жоден автобус? Ну, це звучить дивно і незрозуміло для нас. Ми підтримуємо Службу безпеки в усьому. Сьогодні офіцери Служби безпеки України боронять нашу державу на передньому краю. І я хочу подякувати всім офіцерам СБУ, які сумлінно виконують свій військовий обов’язок, які сьогодні боронять нашу державу. І ми робимо все, в бюджеті підтримуємо, підтримуємо всі рішення, де ми можемо, для того щоб наші офіцери СБУ реально могли працювати. Я особисто завдячую своїм життям Службі безпеки України, яка двічі зупинила замахи на моє життя, а один раз викрадення. Тому звичайно, що все, що може бути, яка допомога, будемо надавати. Але цей законопроект виглядає дуже дивно, і я не розумію його, і ми не розуміємо його справжню мету, тому що в керівництві Служби безпеки України не так вже все прекрасно. Давайте нагадаємо про генерала Наумова, який очолював внутрішню безпеку СБУ, який бежал і був затриманий на кордоні з Сербією з діамантами, діамантами, грошима і іншим. Це diamonds are the best friends генералів СБУ? Зараз він там просить прихисток в Росії. Це чий був агент? А ті, які здавали Херсон, і йдуть кримінальні провадження? Да по самому Баканову ми ще не почули відповіді, він був звільнений по дуже серйозній статті, іде розслідування, де результати цього розслідування? Тому, друзі, цей закон ми підтримувати не будемо. Зраду в керівництві СБУ треба викрити повністю і выжечь каленым залізом, інакше не можна. А всім офіцерам СБУ, які боронять Україну.
Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, "Платформа за життя та мир".
Дякую, шановний пане Голово. Я думаю, що сьогодні треба менше говорити і швидше працювати. Дякую.
Так, будь ласка, записаний Євтушок, але передає. Будь ласка, Андрій Анатолійович.
Шановні колеги, дійсно, закон дуже простий, ми підтримуємо цей законопроект, фракція проголосує. Але зараз не про це. Я хотів би як людина, яка 22 роки попрацювала і в військовій, і в контррозвідці Служби безпеки України, сказати наступне. От до чого приводять сьогодні наші ігрища політичні з Законом "Про Службу безпеки України". Звертаючись до пана Олександра, до членів комітету, які, можливо, нехтували деякими речами професіоналів, думкою професіоналів, які знаходяться в цій залі, які їм підказували з інших сторін, до чого сьогодні це. Перше. Відповідно до статті 9 сьогодні Служба безпеки України складає Центральне управління і повинні бути органи військової контррозвідки. Так я вам скажу, якщо хтось не знає, якщо хтось не знає в комітеті, сьогодні немає ні одного органу військової контррозвідки, створеного в Україні, немає. Чому? Тому що військова контррозвідка сьогодні виконує свою місію за мирними Штатами. Раз. Друге. Херсон і Миколаїв – це якраз наслідки, без, вибачте, знаєте, такого керівництва Служби безпеки України, не буду казати якого, ви знали, яке воно було. А комітет і ми, депутати, Службі безпеки в цьому не допомагали, на жаль. Військові формування в Службі безпеки повинні бути. Хто мені сьогодні скаже, де військове формування хоч одне при СБУ? Сто п’ятдесят тисяч пенсіонерів, в тому числі і я, стою на спеціальному військовому обліку, я не можу прийти у военкомат, я іду тільки в СБУ, щоб вони мене взяли. Але вони таких як я не беруть, тому що вони беруть прокурорів, поліцейських, а співробітники колишні СБУ не потрібні. Це ганьба. Тому я хотів би звернутись до вас, депутатів, до комітету: ну, підкажіть, хай виконують той закон, який є, якщо ви не змогли прийняти інший. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання, переходимо до прийняття рішень. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішень. Шановні колеги, готові? Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення зміни до статті 24 Закону України "Про Службу безпеки України" (реєстраційний номер 7243). Готові голосувати? Готові? Прошу народних депутатів голосувати. [[11:34:45]] За-261 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 7243. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:35:10]] За-237 Рішення прийнято. Шановні колеги, завершальний на сьогодні законопроект, там нам вдалося ніби досягти певного компромісу, – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" щодо створення фонду ліквідації наслідків збройної агресії (реєстраційний номер 8027). По цьому законопроекту ми домовилися замість усіх поправок візьме слово Ніна Петрівна Южаніна. Потім ще будуть, я так розумію, дві поправки – Галина Миколаївна, одна поправка – Разумков. І голосуємо. Правильно, шановні колеги? Три поправки від ЄС буде, да? [[Шум у залі]] Ну, це в кінці поставимо на підтвердження. Добре. Будь ласка. [[Шум у залі]] Шановні колеги, будемо уважні і слухаємо один одного. Шановні колеги, будь ласка, Ніно Петрівно, скільки хвилин ви берете? 10 хвилин Ніна Петрівна, потім три поправки, вірніше, дві поправки Галини Миколаївни, одна поправка Дмитра Олександровича, три поправки на підтвердження від ЄС і голосуємо. Ніно Петрівно, 10 хвилин, будь ласка.
Шановні колеги, я хотіла б звернути увагу, тому що на перший погляд, здавалося б, потрібні зміни, які вносяться до Державного бюджету України на 22-й рік. Вони трошечки пов’язані з тим, що ми голосували і прийняли вже в першому читанні державний бюджет, Закон про Державний бюджет на 2023 рік. І презентуючи його і обговорюючи його, всі звернули увагу на те, що в бюджеті на 23-й рік з’явився такий собі фонд ліквідації наслідків збройної агресії, що передбачається за бюджетною програмою Міністерства фінансів України "Фонд ліквідації наслідків збройної агресії" (код 3511430). І тоді ті колеги, які голосували за проект Закону про Державний бюджет на 23-й рік, говорили, що ми все зробили для того, щоб всі кошти були спрямовані на сектор оборони і безпеки. Але ж уже і в тому проекті закону був закладений цей фонд, який точно копіює Фонд соціально-економічного розвитку, в усіх його аспектах від мети створення цього фонду, від розподілу коштів, які виділяються на округи депутатам лояльним по голосуванням, більшості голосуванням у Верховній Раді, і таке інше. Тобто я сьогодні хотіла би звернути увагу, якщо ми говоримо про те, що в країні має бути створений, він має бути створений такий фонд. Очевидно, чомусь нам здається, що інших джерел поки не домовлено з нашими партнерами для ліквідації наслідків збройної агресії. Я хотіла би, щоб ви всі подивилися, до другого читання з’явилося декілька поправок щодо нових напрямків використання цих коштів. І в мене ще. І в нас виникає питання, скажіть, будь ласка, це єдине джерело на сьогоднішній день, це єдині організовані видатки з бюджету для громадян України щодо придбання, ремонту всього пошкодженого майна, житла цих громадян і так далі? Чому ми говоримо дуже багато про те, що країна створює певні реєстри куди вносяться такі об’єкти, які постраждали, країна працює з партнерами, донорами, відновлення цілих міст, про які ми чули вже декілька місяців підряд. Але виявляється, що, ні, на сьогоднішній день, вносячи поправки до другого читання в останні хвилини, очевидно, що це чи неєдине джерело, кошти вилучені від громадян Російської Федерації, які знаходяться на території України, примусово вилучені, в рамках Закону, який був прийнятий нами, "Про основні засади примусового вилучення в Україні об’єктів права власності Російської Федерації та її резидентів", а також коштів, які будуть отримані державою від продажу вилученого майна. І тут треба, щоб всі ви звернули увагу, що цей проект закону складається з двох частин: це створення фонду подолання наслідків російської агресії, але повністю повторює всі принципові речі соцеконому проти чого ми виступаємо "проти". Тому що не можна зараз своїм депутатам на свої округи виділити ці кошти, а решті громадян не дати або вважати, що там менше постраждали об’єкти інфраструктури і таке інше. І друга частина проекту закону, вона стосується, внесення змін саме про примусове вилучення. Тобто держава зараз вже говорить, що всі об’єкти, які будуть вилучені із власності Російської Федерації та її резидентів, не будуть передаватися в постійну власність спеціалізованим державним підприємствам, а також не будуть передаватися на постійній основі підприємствам у власність, які 100-відсотково державні. Все буде передаватися тільки в управління до моменту продажу цього майна. І тут треба звернути увагу, що деякі наші колеги говорили про те, що цей фонд може бути наповнений до кінця року на 20 мільярдів гривень. Колеги, звертаю вашу увагу, ми вчора голосували дуже страшну річ, про збільшення дефіциту державного бюджету на 368 мільярдів гривень для того, щоб забезпечувати сектор оборони і безпеки. І ми, незважаючи на те, що це новий виток інфляції, бо скоріше за все, це буде вимушений друк коштів, ми голосували за цей проект закону. Але сьогодні за такі речі точно голосувати не можна. Якщо і створюється цей фонд, то тільки розподіляється в установленому порядку тут нами, депутатами, а не за погодженням з профільним комітетом і розпорядженням Кабінету Міністрів. Тут ми всі депутати маємо оцінити рівень пошкодженості чи рівень запитів по всім нашим територіям і виділити ці кошти саме таким чином. Треба закінчувати з соцекономом. Ми точно зараз знаходимося в зоні турбулентності з усіх питань. І тому, ні в якому разі не можна знову купляти чи продавати свою присутність в залі громадянам. Громадяни всі рівні. Ми маємо до всіх однаково відноситися. Тому це дуже важлива річ, яку ми маємо ставити передусім зараз завдання перед собою. Якщо створюється фонд, якщо коротко, давайте розподіляти кошти разом тут з вами, не виокремлювати окремих депутатів і окремі округи, розподіляти виключно спільним рішенням і не передавати це на розсуд Кабінету Міністрів. Мені здається, що ми з вами ще будемо дуже багато говорити щодо дієвості норм самого Закону про засади примусового вилучення об’єктів права власності Російської Федерації та її резидентів. Ми маємо дуже обережно діяти, тому що це велика кількість діючих підприємств, які точно в режимі передачі права власності, продажів і всього іншого змінять свою діяльність, вона буде знижена або зовсім зупинена. Тому до всього треба відноситись з розумінням і з повною відповідальністю нас тут, депутатів, а не лише Кабміну, який буде приймати всі рішення. Тому ми, на жаль, не можемо голосувати за цей проект закону. І насправді є до нього ще декілька абсолютно невластивих поправок, які, я думаю, що в залі будуть ставитися на підтвердження. Але на цю хвилину я хочу закликати всіх керівників парламенту, всіх народних депутатів. Давайте створювати цей фонд, але щоб доступ до грошей для подолання наслідків мали всі території і депутати, які представляють ці території. Ми проти були соцеконому і наразі не можемо в час відсутності коштів віддавати навіть 20 мільярдів до кінця року, да ще на дорогах – 60 мільярдів, да ще інші витрати. Ви порахуйте самі, ми вже тут в залі зараз назбирали 100 мільярдів коштів, які могли би вчора спрямувати якраз на виплату по сектору оборони і безпеки, а не збільшувати дефіцит бюджету. Наша фракція буде підтримувати абсолютно всі пропозиції, які стосуються фінансування Збройних Сил, але в усьому треба мати холодний розум і вдумливо відноситись до того, що нам пропонується. Я просто впевнена, що більшість і з вас, колеги, коли говорять про цей фонд як фонд спасіння для людей, справді думають, що кожна людина зможе отримати на відшкодування понесених збитків з Фонду "Гроші". Але на сьогодні все виглядає по-іншому і це все прописано в цьому законі, який зараз буде голосуватися. Я вважаю за нього голосувати не можуть всі, хто вміє читати, розбирається з усіма цими нормами закону і не підтримує дерибан грошей під час війни. Ми проти цього закону, прошу утриматися всіх при голосуванні.
Дякую, Ніна Петрівна. Шановні колеги, прошу народних депутатів зайняти свої місця, переходимо тепер до поправок. Галина Миколаївна, називайте номер поправки і обґрунтовуйте. Я прошу представника комітету, займіть місце.
Дякую. Дякую, шановний Головуючий. Правка №125. Мова йде про те, що має бути підстава витрат фонду ліквідації наслідків, в тому числі і на будівництво, нове будівництво, реконструкцію, якщо це буде потребувати, для потреб сімейних форм виховання та малих групових будників для дітей-сиріт та позбавлених батьківського піклування, а також закупівлі соціальних послуг для таких дітей. Мова йде про те, що сьогодні у нас дитячі будинки теж зруйновані, волонтери збирають кошти, сьогодні зранку читала пост від Каті Осадчої, яка збирає кошти на поновлення таких будинків. Водночас, у фонді ліквідації такої підстави для можливих витрат, коли будуть наявні джерела, на розбудову таких будинків, такої підстави нема. Прошу зал підтримати, щоб у нас діти жили в нормальних умовах. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, 125 поправка народної депутатки Третьякової. Яка позиція комітету? Ви спочатку відхилили, яка зараз позиція?
Комітет вважає, що фонд відновлення сконцентровує свої зусилля по відновленню житла і все, що стосується цієї галузі. Але, якщо зал визначиться підтримати цю правку, значить вона буде врахована.
Дякую. Шановні колеги, 125 поправка народної депутатки Третьякової. Вона комітетом була відхилена, водночас Галина Миколаївна вимагає, щоб вона була врахована, позицію комітету ви почули. Я ставлю на голосування 125 поправку Галини Миколаївни Третьякової. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:48:06]] За-252 Рішення прийнято. Галина Миколаївна, яка наступна ваша поправка?
Дякую, шановний зал, дякую, шановний Головуючий! 128 правка, вона теж стосується ще однієї підстави, яка не передбачена у фонді ліквідації наслідків, а саме стосується того, що розглядається в нашому комітеті законопроекті 7353 авторства пана Фролова. І ця правка каже про те, що Кабмін може постановою визначити порядок, як це виплачується. Про що йде мова? Про те, що цей фонд ліквідації може бути, в тому числі, використаний на компенсацію шкоди та здоров’я людям, які працювали в критичній інфраструктурі. У нас 182 особи, які загинули, виконуючи свої професійні обов’язки на об’єктах критичної інфраструктури під ракетами загарбників. Використовувати це можна на виплату компенсації тільки у разі, коли буде прийнятий законопроект 7353, а також у разі, написано в цій правці, після того, як Кабмін прийме постанову Кабінету Міністрів. Прошу підтримати і нарешті впровадити.
Шановні колеги, 128 поправка Галини Миколаївни Третьякової. Яка позиція комітету?
Комітет вважає, що треба підтримати таку пропозицію. Дякую, зал, за підтримку.
Дякую. Шановні колеги! 128 поправка Галини Миколаївни Третьякової, вона обґрунтувала її, позицію комітету, представника, вірніше, голову комітету ви почули. Прошу, я ставлю 128 поправку на підтримання. Будь ласка, 128 поправка, прошу голосувати. [[11:50:09]] За-268 Поправка прийнята. Дякую, Галина Миколаївна. Зараз секундочку, Дмитро Олександрович Разумков говорив, що він. А його немає вже, да? Будь ласка. Яка? 191-а, зараз ми її знайдемо, одну секундочку, 191-а. Будь ласка, Микиша.
Дякую, Руслан Олексійович. Дивіться, ця правка надає додаткові повноваження КМУ щодо регулювання особливостей передачі коштів на здійснення окремих видатків місцевих бюджетів від однієї до іншої місцевої ради у вигляді міжбюджетного трансферту, до відповідного місцевого бюджету. Колеги, скільки вже можна надавати додаткові повноваження КМУ? Я вже думаю, що скоро вони будуть вирішувати абсолютно все в цій державі, замість Верховної Ради, Президента, органів місцевого самоврядування та місцевих державних адміністрацій. І ще, додатково. Ця правка порушує Бюджетний кодекс, адже згідно статті 4 цього кодексу зміни до нього можуть вноситись виключно законами про внесення змін до Бюджетного кодексу. Тому, колеги, прошу поставити на підтвердження і не підтримувати цю правку. Дякую.
Добре. Шановні колеги, єдине, перед тим, як поставлю цю поправку на підтвердження я хочу запитати, більше ніхто не буде на врахування свої поправки? Ні. Тоді переходимо до поправок. Хто? Пузійчук ще буде? Свої поправки? Давайте тоді ми вже проголосуємо цю, бо просто. Я ж запитував, мені сказали тільки дві поправки буде Галина Миколаївна. А у вас скільки, пане Андрій? Скільки поправок? Одна. Одна поправка, це на врахування, да? Добре. Зараз. Давайте тоді, шановні колеги, 191 поправка. Я надаю слово голові комітету.
Позиція комітету не змінилася, ми підтримуємо цю правку і просимо зал теж її підтримати.
Дякую. Шановні колеги, 191 поправка, авторства Забуранної і Шуляк. Вона комітетом врахована. Народний депутат Микиша просить поставити її на підтвердження. Комітет наполягає, щоб вона лишилася врахованою, тому прошу голосувати. [[11:52:52]] За-180 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Будь ласка, Андрій Пузійчук чи хто?
92-а, Крулько, 93-я, Пузійчук.
Хто буде? Іван Іванович Крулько, будь ласка. Шановні колеги, ви можете відійти з проходу, я не бачу народних депутатів, вони вимушені піднімати руки по п’ять чоловік. Я не розумію, скільки поправок.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, 92 поправка врахована комітетом частково. Я пропонував додати до законопроекту відновлення внаслідок російської агресії електропостачання та освітлення. Ми знаємо, скільки зараз страждає українських міст і населених пунктів від того, що вони якраз б’ють по цих засобах для постачання електроенергії та освітлення. Тому я пропоную врахувати поправку повністю: і електропостачання і освітлення. Прошу поставити на голосування. Дякую.
Яка позиція комітету? Юрій Юрійович, позиція комітету?
Так, комітет підтримує пропозицію пана Крулька.
Добре. Шановні колеги, 92 поправка народного депутата Крулька. Вона комітетом врахована частково, Іван Іванович вимагає врахувати її повністю. Ставлю пропозицію автора цієї поправки. Прошу голосувати. [[11:54:35]] За-244 Рішення прийнято. Поправка врахована повністю. Пузійчук, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, моя поправка аналогічна поправці Івана Івановича Крулька, врахована частково. Чого вона стосується і, що я прошу доповнити? Що після слів: "теплопостачання" додати слова: "електро- і газопостачання". Ми бачимо, цей тиждень, минулий тиждень, що ворог наносить удари по енергетичній системі України. З великою ймовірністю може бути удар саме по системі газопостачання і Кабінет Міністрів повинен мати можливість швидко реагувати на ці виклики і поновлювати системи електро- та газопостачання. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, яка позиція комітету?
Комітет погоджується врахувати її повністю.
Дякую. Шановні колеги, 93 поправка народного депутата Пузійчука. Вона врахована частково, автор наполягає на повному врахуванні, аргументацію автора ви почули, представник комітету не проти цього. Тому я ставлю пропозицію врахувати 93 поправку повністю народного депутата Пузійчука. Прошу голосувати. [[11:56:19]] За-243 Рішення прийнято. Поправка врахована повністю. Дякую, шановні колеги. Будь ласка, Артур Володимирович. Хто буде? Ніна Петрівна. Три поправки, дві поправки: одна буде від Ніни Петрівни, одна – від. І, шановні колеги, через цих дві поправки ми голосуємо. Будь ласка, не відходьте, бо це будуть поправки на підтвердження. Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановні колеги, 193 поправка. Автор поправки пропонує, до речі, чомусь внести зміни в Закон про розвиток та державну підтримку малого і середнього підприємництва, виключити норму, яка забороняє для цих суб’єктів надання державної допомоги, якщо основним видом діяльності цих суб’єктів є надання в оренду нерухомого майна. Скажіть, будь ласка, чому саме в цьому Законі і за рахунок кого чи чого хочете надавати знову державну підтримку тим, хто не має навіть з політичної точки зору право на це? Це всі наші торгові центри: "Ocean Plaza", там не знаю, ще які "Гулівери" і інші. Невже ви ще збираєтесь їм допомагати? Просто, мені здається, тайком засунули цю поправку і хочуть провести її зараз в залі. Прошу не підтримувати дану поправку.
Позиція комітету, будь ласка.
Комітет підтримує цю правку і пропонує її залишити.
Дякую. Шановні колеги, 193 поправка авторства народної депутатки Шуляк, вона комітетом врахована, водночас народна депутатка Южаніна вимагає поставити її на підтвердження. Ставлю на підтвердження 193 поправку. Прошу народних депутатів голосувати. [[11:58:30]] За-207 Рішення не прийнято. І завершальна поправка – Артур Володимирович. І після цього переходимо до голосування за закон в цілому. Будь ласка.
Шановні колеги, ви знаєте, всі ми з вами голосували виділення більш ніж 300 мільярдів на наш сектор безпеки і оборони. Ми розуміємо, що. Якщо хтось не знає, я скажу, що міжнародну допомогу ми не можемо жодної копійки використати на підтримку сектору безпеки і оборони. Саме тому тільки те, що ми зберемо всередині держави, ми можемо використовувати для того, щоб підтримувати нашу армію. І тепер, увага, в цьому законопроекті з’являються напрямки, які в мирний час я б підтримував і попросив би всіх голосувати "за", але у воєнний час кожна копійка має спрямовуватися на сектор безпеки і оборони, на Збройні Сили України. Тому я прошу поставити на підтвердження і не підтримувати 130 поправку, яка каже про медичне обладнання. Ну, слухайте, всі ми пам’ятаємо всі ці схеми, ми пам’ятаємо, як це було. Ще раз хочу сказати, в мирний час – жодних питань, але зараз війна, і у війну, будь ласка, не треба цього робити. Краще ці 20 мільярдів виділити на армію. Дякую.
130-а, вона врахована частково. Будь ласка, позиція комітету.
Комітет підтримує цю правку, тому пропоную її залишити.
Дякую. Шановні колеги, 130 поправка народного депутата Задорожнього, вона комітетом врахована частково. Таку пропозицію комітету ставить на підтвердження народний депутат Герасимов. Комітет просить залишити рішення комітету в силі, тобто залишити поправку врахованою частково. Ставлю пропозицію Артура Герасимова на голосування. Будь ласка, прошу голосувати. [[12:00:29]] За-220 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми завершили розгляд цього законопроекту, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" щодо створення фонду ліквідації наслідків збройної агресії (реєстраційний номер 8027). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[12:01:16]] За-251 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. По фракціях покажіть, будь ласка. Шановні колеги, Олександр Сергійович, будь ласка, його боржок.
Колеги, ми повертаємось до запитів. Ні, голосувати не треба, тільки зачитування. Для оголошення внесено 15 запитів депутатських, з них 1 – до Кабінету Міністрів, 12 – до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, 2 – до керівників підприємств, установ, організацій, розташованих на території України, незалежно від підпорядкування, їх форм власності. Запит Дмитра Разумкова до міністра закордонних справ України щодо надання переліку осіб, яким видано дипломатичний паспорт. Дмитра Разумкова до Голови правління акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" щодо закупівлі семи броньованих позашляховиків загальною вартістю 950 тисяч євро. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання інформації стосовно розпорядження бюджетними коштами Уманської міської територіальної громади протягом січня-вересня 2022 року. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання інформації та копій документів стосовно діяльності посадових осіб Уманської міської ради протягом січня-вересня 2022 року. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання інформації та копій рішень Уманської міської ради, прийнятих під час 34 (позачергової) та 36 сесій Уманської міської ради VIII скликання. Антона Яценка до начальника Черкаської обласної військової адміністрації щодо надання інформації та копій документів стосовно розпорядження Черкаською обласною державною адміністрацією коштами субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на фінансове забезпечення будівництва, реконструкції, ремонту і утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення, вулиць і доріг комунальної власності у населених пунктах протягом 2021 року. Антона Яценка до начальника Черкаської обласної військової адміністрації щодо надання інформації стосовно діяльності відділу мобілізаційної роботи апарату Черкаської обласної державної адміністрації. Антона Яценка до Генерального прокурора щодо надання інформації про можливе затримання посадової чи службової особи Черкаської обласної державної адміністрації під час отримання неправомірної вигоди. Дмитра Микиші до Джуринського сільського голови Жмеринського району Вінницької області щодо надання інформації стосовно ситуації, що склалась у Джуринській сільській територіальній громаді. Антона Яценка до тимчасово виконуючого обов’язки Голови Служби безпеки України щодо надання інформації про можливе затримання посадової чи службової особи Черкаської обласної державної адміністрації під час отримання неправомірної вигоди. Антона Яценка до Уманського міського голови щодо надання інформації стосовно обсягу туристичного збору, сплаченого на території Уманської міської територіальної громади Черкаської області протягом січня-жовтня 2022 року. Антона Яценка до Голови Національної поліції щодо взяття під особистий контроль ходу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12022250000000197 від 29 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 201-2 Кримінального, карного, кодексу України. Богдана Торохтія до Державної компанії "Укрспецекспорт" щодо відряджень за державний кордон України співробітників Державної компанії "Укрспецекспорт". Богдана Торохтія до начальника Бориспільської районної військової адміністрації Київської області щодо питань діяльності Бориспільської районної військової адміністрації Київської області. Антона Яценка до Генерального прокурора щодо взяття під особистий контроль ходу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12022250000000197 від 29 липня 22-го року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 201-2 Кримінального кодексу України. Запити закінчені.
Дякую, Олександр Сергійович. Шановні народні депутати, розгляд питань порядку денного на сьогодні завершено. Дякую всім за плідну роботу. Зараз я оголошую перерву в нашому пленарному засіданні. Про час і місце його продовження вам буде повідомлено завчасно. Прошу не поширювати інформацію щодо його початку. Разом до перемоги! І слава Україні!