Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:22]] Зареєструвалися в сесійній залі картками 421 народний депутат. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Сьогодні день народження наших колег народних депутатів України Абдулліна Олександра Рафкатовича і Сулковського Павла Гнатовича. Прошу привітати наших колег, побажати їм успіхів при міцному здоров’ї. [[Оплески]] Шановні колеги, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 15 по 18 червня 2010 року. Відбулося 6 пленарних засідань Верховної Ради України. Розглянуто 73 питання порядку денного. За результатами розгляду прийнято: шість законів та 14 постанов, 16 законопроектів прийнято за основу, три законопроекти направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 2 законопроекти повернуто на доопрацювання, 16 законопроектів та 5 проектів постанов відхилено, проголошено 96 депутатських запитів. При цьому наголошую, шановні колеги, що на цей пленарний тиждень у нас передбачено до розгляду більше ніж 120 питань. І ми домовилися, що з приводу тих законопроектів, щодо яких можна застосувати розгляд за скороченою процедурою, ми будемо це робити і будемо працювати до завершення розгляду питань визначених розкладом на кожен пленарний день. А тепер, шановні колеги, вашій увазі оголошення. Відповідно до статті 61 Регламенту Верховної Ради України згідно з особисто поданою заявою повідомляю про входження народного депутата України до складу коаліції депутатських фракцій „Стабільність і реформи” у Верховній Раді України шостого скликання Радовця Арнольда Анатолійовича. Шановні колеги, не треба свистіти, грошей не буде. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій з внесенням пропозицій і оголошення заяв і повідомлень. Прошу, шановні колеги, і представників фракцій здійснити запис на виступи. Прізвища народних депутатів прошу вивести. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів, будь ласка. Наступним буде виступати Андрій Павловський.
Уважаемые коллеги, еще совсем недавно мы отметили первые сто дней работы Президента Украины Виктора Януковича, а сегодня уже подводим итоги ста дней работы Кабинета Министров. Время движется настолько стремительно, что нам пришлось буквально на ходу исправлять ошибки помаранчевых вождей, одновременно готовясь к масштабным и системным реформам в экономике и социальной сфере, направленным на выполнение предвыборной программы главы государства «Украина для людей». Одним из главных результатов этих ста дней стало построение четкой исполнительной вертикали, разрушенной за последнее пятилетие. В сжатые строки было создана коалиция «Стабильной и Реформы» в Верховной Раде. Это позволило быстро на принципах профессионализма и ответственности сформировать правительство, которое безотлагательно приступило к работе. Были разработаны и приняты бюджет страны на 2010 год, программа социально-экономического развития государства на этот год. Восстановлены добрососедские взаимовыгодные отношения с Российской Федерацией. Возрождено доверие к Украине со стороны таких стратегических партнеров как Евросоюз и Соединенные Штаты Америки. Эти решительные шаги спасли страну от падения в пропасть и вернули ее к экономическому возрождению. Президент Украины Виктор Янукович в ежегодном обращении к народу представил стратегию реформ до 2014года. Впервые за многие годы власть предложила обществу не декларацию о намерениях, а четкий план системных изменений во всех сферах жизни государства. 100 дней работы правительства показали, что мы находимся на правильном пути. Но достигнутое – еще не повод почивать на лаврах! Как правильно подчеркнул Президент, главная задача правительства – создавать максимально благоприятные условия для развития реального сектора экономики, особо обратив внимание на развитие малого бизнеса и предпринимательства, лежащего в основе формирования среднего класса как гарантии стабильности государства. Под пристальным взглядом правительства должен также находится и вопрос реализации инвестиционных проектов региона. Более детально необходимо остановиться на вопросе поддержки усилий исполнительной власти со стороны парламентского большинства. Наша главная задача как парламентариев, создать качественную законодательную базу для системных реформ. За время, оставшееся до завершения текущей сессии, нам предстоит рассмотреть ряд важнейших документов. В первую очередь принять в окончательной редакции Налоговый и Бюджетный кодексы. Эти документы должны кардинально изменить отношение власти и бизнеса, человека и государства, регионов и центра. Мы должны заложить основы, которые приведут к повышению уровня жизни людей. Принятие Налогового кодекса страна ждала фактически все годы независимости. Он должен установить прозрачные механизмы взаимодействия фискальных органов налогоплательщиков упростить административные процедуры, сделать налоговое законодательство более понимаемым и открывающим перспективы для экономического роста. В свою очередь новая редакция Бюджетного кодекса должна принципиально расширить возможности местных бюджетов, позволить планировать их на среднесрочную перспективу по программно-целевому методу. Впервые города и села Украины должны получить дополнительный финансовый ресурс. На местный уровень передаются 8 общегосударственных налоговых сборов. Территориальные общины по своему усмотрению смогут получить 5 часть поступлений по налогу на прибыль предприятий. В процессе подготовки Налогового и Бюджетного кодексов ко второму чтению будут учтены требования Президента, предложения, исходящие от реального сектора экономики, малого бизнеса и предпринимательства, предложения народных депутатов. Следует отметить, что наши коллеги очень активно работают над доработкой кодексов. Их окончательное принятие в доработанном варианте до середины июля позволит правительству разработать проект Бюджета Украины на 2011 год на новой законодательной базе и внести его в Верховную Раду в соответствии с требованием Конституции, до 15 сентября. Кроме кодексов парламент рассмотрит и ряд законов, которые облегчат ведение бизнеса, будут доработаны и приняты другие важные законопроекты, в частности, одобренные в первом чтении Основы внутренней и внешней политики Украины, завершенный вид получит реформа судебной системы, в окончательном варианте будет принят Закон о референдуме. Решительным шагом к административно-территориальной реформе станет проведение местных выборов в октябре 2010 года. Откликаясь на многочисленные пожелания наших избирателей, мы изменим законодательство, чтобы провести выборы на смешанной мажоритарно-пропорциональной основе. Партия регионов, как никто другой, заинтересована в легитимности проведения местных выборов и приложит все усилия для того, чтобы они прошли максимально-прозрачно, демократично и в рамках Конституции. Наша принципиальная позиция состоит в том, что местные выборы должны быть назначены именно на октябрь 2010 года, другая дата их проведения противоречит Конституции, что четко подтвердил Конституционный Суд. Партия регионов предлагает депутатам действовать строго в пределах правового поля. Уважаемые коллеги, к власти в стране пришла и пришла надолго команда не политиков, а государственников, каждый наш шаг мы делаем с прицелом не на ближайшие выборы, а на перспективу страны. Жизнь показала, что только такой подход единственно верен и позволяет достигать намеченных целей. Одним из доказательств эффективности нашей работы является постоянное расширение состава коалиции и конструктивная работа Верховной рады Украины на благо государства и народа. Спасибо за внимание.
Іван Григорович Кириленко від фракції „Блоку Юлії Тимошенко”. Наступний буде виступати Сінченко.
Шановний Голово, колеги, шановні виборці! Добігає кінця чергова сесія, ще два-три пленарних тижні, два-три сотні законопроектів, все звично, усталено, традиційно. Але, копнувши трохи глибше, переконуємось, все далеко не так просто. І події минулого тижня навколо 11 мільярдів кубічних метрів газу тому яскраве свідчення. Зрозуміло і очевидно, ситуація буде загострюватись, бо провладною більшістю будуть розглянуті і прийняті деякі закони, про які класик би вигукнув: „Они потрясут мир”. За весь мір не будемо ручатися, але за Україну скажемо, це наш обов’язок і застерегти, і упередити. Про ваш Податковий кодекс зазначимо відразу. Нарешті, і ви його прочитали і жахнулись. Прогресивними реформами тут і не пахне, а очікувалось, що ви прислухаєтесь до наших пропозицій та щось-таки зробите з давно прогнившим криміналізованим і корумпованим податком на додану вартість обкладете реальними податками супер-багатих громадян, яких трохи менше, як 3 відсотки від загальної кількості населення, а володіють майже половиною національного багатства і, по суті, нічого не платять в казну особисто. Запровадити дійсні податкові канікули, а не дірку від бублику для малого бізнесу і тих, хто тільки-но збирається розпочати свою справу. На жаль, немає у вас цього. Але це ще не головне. Шквал обурення у всіх людей викликала ваша новація запровадити податок на депозити. Тобто стягнути ще із того, що вже заплачено. Та й це ще півбіди, саме страшне – інформацію про обсяги депозитів, їх вкладників, адреси, знатимуть усі, як кажуть, кому не лінь. Це ж Україна, панове, а не Люксембург. Тому люди схвильовані і збираються забирати свої вклади з банків. Ті, хто бездумно тиснуть кнопки за такі рішення невже не здогадуються, чим це може завершитися? Кажуть, це європейський досвід. Та в Європі вже півстоліття немає інфляції і права людини на першому місці, а у нас уже 20 років інфляція більша, ніж процентна ставка по вкладах. Про які прибутки тут мова? А за права людини годі й говорити. У цьому сумнозвісному кодексі є й інші перли, що у випадку їх прийняття уже швидко перетворять Україну в поліцейську державу, а економіку ще глибше заведуть у тінь. Не найкращих епітетів заслуговує і новий Бюджетний кодекс. Ми свого часу чітко пропонували: левову частку заробленого залишати на місцях. Саме в цьому ми бачили стратегію реформування влади в Україні – у піднятті ролі місцевої влади, передавши їй повноваження, відповідальність, права і ресурси, знявши таким чином напругу боротьби за владу і величезні гроші у центрі. Ви все це, вибачте, послали, і пропонуєте ще більшу централізацію, ділити все в Києві. І мало того, всі пільгові видатки, які завжди були функцією центру, перекладаєте на місцеві ради. Як кажуть, „все вместе, но на месте”. До речі, роль Верховної Ради у бюджетному процесі, а це завжди було головною прерогативою парламенту, зводиться майже до нуля. Та остаточний удар, який, по суті, може знищити парламент як незалежну гілку влади буде нанесено голосуванням за Закон про всеукраїнський референдум. Для тих, хто його не читав, а завзято голосував, нагадаю, що ключові закони після його схвалення будуть остаточно приймати через механізм референдуму. Чому цей документ, який припадав пилюкою стільки часу, раптом знадобився як невідкладний. Якщо маємо справу не з аматорами від політики, то відповідь проста. 31 жовтня не просто день виборів, адже вони абсолютно нічого не вирішують, бо місцева влада як була безправною, так і залишиться пасинком центру. 31 жовтня цілком можливий день всеукраїнського референдуму. Щонайменше три його питання очевидні: скасування конституційної реформи – раз; суттєве скорочення депутатів Верховної Ради, два; і третє, скасування депутатської недоторканності. Через кілька місяців, можливо, після 27 березня наступного року тут буде малочисельний дискусійний клуб. Відчуваю, що нам будуть заперечувати. На жаль, колеги, мавр своє діло сделав, і від вас уже майже нічого не залежить. І ще документ, який, безумовно, на автоматі прийме більшість, це Закон про судоустрій і статус суддів. Ним ви остаточно підминаєте під себе всю судову систему і суддів. До побачення праву і демократії, і доля Макаренка тому яскраве свідчення. Прийняттям цих чотирьох ключових і визначальних для долі країни, економіки, людей законів, можливо, і завершиться „історична” [[в лапках]] функція парламенту цього скликання. Чи сприйме народ і суспільство ці ваші новації, поживемо – побачимо, але то буде вже зовсім інша історія. Дякую.
Будь ласка, Сінченко, фракція „Блоку Литвина”. Підготуватись Дем’янчук.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, присутні! Особливо вашу увагу хочу звернути на відсутність базового закону у сфері адміністративно-територіального устрою, існування якого прямо передбачено Конституцією України, але прийняття з різних причин так і не відбулося впродовж останніх 20 років. Проведені вивчення і аналіз ситуації, встановлення меж Комітетом з питань державного будівництва та місцевого самоврядування за участі управління по зв’язкам з місцевими органами влади, органами місцевого самоврядування Апарату Верховної Ради України виявили далеко не втішні показники. Зокрема, станом на 1 вересня 2009 року з 29 тисяч 818 населених пунктів, які налічуються в Україні, межі встановлені тільки в 3 тисячах 981 населеному пункті, що складає понад 13 відсотків до загальної їх кількості. При цьому із 170 міст обласного значення межі встановлено у 57, з 280 міст районного значення – у 48, із 886 селищ міського типу – у 233, із 28475 сільських населених пунктів – у 3643, що складає близько 13 відсотків. Не встановлені межі міст Києва та Севастополя. Не краще становище складається з встановленням меж районів. На даний час із 490 районів межі встановлені лише в 22 районів, що становить близько 4,5 відсотків від загальної кількості. Встановлення меж областей та Автономної Республіки Крим взагалі залишились поза межами компетенції будь-якого органу влади і на рівні Конституції України не врегульовано. Відповідно до частини 2 статті 173 Земельного кодексу України межі району, села, селища, міста, району в місті встановлюється і змінюється за проектами землеустрою, який розробляється відповідно до техніко-економічного обґрунтування їх розвитку, генеральних планів населених пунктів. Генеральні плани мають 11695 населених пунктів, з них 151 – міст обласного значення, 194 – районного значення, 536 – селищ міського типу, 10814 – сільських населених пунктів, близько 38 відсотків. На сьогодні облік даних про кількість і склад територіальних громад та органів місцевого самоврядування відповідно до чинного законодавства здійснює Верховна Рада України. облік населених пунктів адміністративно-територіальних одиниць в областях ведеться обласними радами. При цьому рішення уповноважених органів державної влади і місцевого самоврядування набувають чинності після опублікування повідомлень у „Відомостях Верховної Ради України”. за даними проведеної перевірки 12 110 офіційних бланків місцевих рад встановлено: 324 факти помилкових назв в сільських радах, 902 випадки помилок в назвах населених пунктів, 566 населених пунктів не мають вірну категорію, 42 населених пунктів взагалі відсутні в офіційному обліку, 54 населених пункти, які офіційно не обліковуються, а на місцевому рівні не значаться. 81 місцева рада перенесла свій адміністративний центр, 3 населених пункти включено до інших сільських рад. Місцеві ради, у назвах яких допущені помилки, мають свідоцтво про державну реєстрацію юридичної особи з назвою, яка офіційно не опубліковується. Отримали дозвіл від дозвільної системи МВС на виготовлення печаток і в результаті мають і використовують офіційні бланки та печатки з помилками у назвах. А звідси і помилки присутні у документах громадян: паспортах, свідоцтвах про народження, документах про право власності на землю, нерухомість, спадщину, купівлю-продаж, дарування та інше. Аналогічне стосується ведення державного реєстру виборців. Переконаний, що вказані проблеми не носять політичного характеру. Вони стосуються конкретних життєвих проблем мільйонів людей і тисяч громад, адже можуть поставити питання про законність рішень органів місцевого самоврядування. Як бачимо, дана сфера суспільних відносин потребує наведення порядку. При цьому таку роботу слід виконати на державні кошти у стислі строки, щоб не порушити прав кожного громадянина, не допустити додаткових незручностей для людей, добре продуманих і послідовних цілеспрямованих кроків з боку народних депутатів України не залежно від їх політичної належності, Кабінету Міністрів України, інших органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування. Прошу цей виступ вважати депутатським запитом до Кабінету Міністрів України. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Вікторія Дем’янчук, фракція комуністів. За нею – Микола Мартиненко.
Вікторія Дем’янчук, фракція Компартії України, Кіровоградщина. Зустрічаючись з виборцями на Кіровоградщині на цьому тижні, з болем у серці вбачаєш, у що перетворилися наші села, квітучі села України. Як результат – вимирання сіл, безробіття, покинуті домівки, злидні, бездоріжжя, родючі чорноземи, зарослі бур’яном, у багатьох закриті поштові відділення, дитячі садочки, ФАПи, на черзі – школи. Ні в кого немає заперечень, що село стало предметом безжалісної експлуатації, сировинною колонією. Грабують село безбожно, а потім роблять круглі очі і запитують: чому постійно дорожчають продукти харчування. А це тому, що із 30 мільйонів гектарів ріллі 11 мільйонів знаходяться у розпорядженні 3 тисяч іноземних фірм, от і виходить, що від землі, яка належить народу України, прибутки мають тільки ті, які розпоряджаються нею залежно від своїх інтересів. І коли буде відмінено земельний мораторій, то почнеться безконтрольний продаж землі, а злидні будуть все більшими. Враховуючи те, що влада набрала велику кількість боргів і явно, що не зможе Україна їх повернути вчасно, то країну без продовження мораторію на продаж землі чекає доля Аргентини. Де, як відомо, повинні селяни платити іноземним компаніям навіть за прохід по своїй власній землі до свого ж будинку. Хотілось би привести приклад в селі Петрокорбовки Новогородківського району, що на Кіровоградщині, три роки тому новий господар, як стало відомо Українські аграрній інвестиції, взяв земельні паї жителів в оренду. Спочатку, поки йшлося про підписання договорів оренди на 20 років людям дали роботу і зарплатню, але тих, хто працював, згодом поставили перед фактом, не підпишете договори, залишитеся без роботи. Із 167 чоловік, які на той час працювали роботу не втратили тільки 30. І правди не знайдеш. Нинішні господарі довели до того, що змусили їздити на базар людей і купувати зерно, щоб курку якусь прогодувати, а за іншу живність і мови немає, як вигодовувати. Використали людей, обдурили і принизили, перетворили в безправних рабів. А за радянських часів колгосп цей був кращим в районі, господарство славилось виробництвом сільгосппродукції, щороку в селі силами колгоспу будувалося 20 житлових будинків для молодих сімей, в селі проживало більше 400 чоловіків працездатного віку, більша половина з них молодь. Минулого літа із трьох тисяч гектарів орендованої землі майже дві тисячі були не оброблені, бур’яни стояли півтора метрової висоти, вся робота нового господаря розпочалася з того, що людей лишили робочих місць, про соціальну сферу взагалі не йде мова. Коли зайшла мова знов про переукладання договорів з новим хазяїном на оренду землі на 20 років, не всім селянам це сподобалося, проте нові хазяї попередили працюючих, якщо вони та їх родичі не укладуть договори, то позбавляться роботи, як сказали так і зробили. Та виявляється, що Українські аграрні інвестиції таким чином ощасливили не тільки петрокорбовських селян, на Кіровоградщині ця структура орендує понад 16 тисяч гектарів земель Державного резервного фонду та земельних паїв селян у Новоархангельському, Світловодському та Новогородківському районах. І в кожному із названих районів виявлені такі ж проблеми, страждають люди, а земля не обробляється. Потрібна державна служба, не тільки консультативна, а й спроможна захистити селян від свавілля таких хазяїв, які не рахуються з людьми. Ось так поводяться хазяїни землі і така ж доля спіткала тисяча сіл в Кіровоградщині, як і всієї України. В Україні йдуть жнива, сільгоспвиробник, не дочекавшись підтримки з боку держави, знову на одинці зі своїми проблемами. Низькі ціни на закупку зернових за одну тисячу ячменю, за одну тонну ячменю від 650 до 700 гривень дають. Знову ставлять селянина на коліна. Як розвиватися господарству, якщо за одну тону солярки потрібно віддати 10 тон ячменю, а ще потрібно платити налоги, заробітну платню, ремонтувати техніку, не говорячи про те, що потрібні мінеральні добрива і ядохімікати. Враховуючи те, що коштів на розвиток господарства майже не залишається, то стає неможливим впровадження новітніх сучасних технологій для покращення врожайності. Останнім часом ми спостерігаємо за вмілим, у кавичках, господарюванням на землі, коли на протязі двох-трьох років на одному ж місці вирощується соняшник і рапс. Це впливає на втрату родючості землі. Виборці на зустрічах жаліються зниженням ціни на закупку живої ваги свинини та рогатої худобини. В цьому році з 18 гривень за один кілограм до 9 гривень. Це вже призводить до масового зменшення поголів’я скота, існує загроза зникнення натурального молока та натуральних продуктів магазинів. До чого ми йдемо? Державна підтримка, вклад коштів сільського господарства це не тільки додаткові робочі місця, а й вклад коштів в здоров’я нації. Один працюючий в сільському господарстві створює 7-8 робочих місць у місті. Потрібно змінювати законодавство, посилювати дисциплінарну відповідальність. Фракція комуністів закликає всіх тих, кому не байдужа доля свого народу і країни, проголосувати про продовження мораторію на землю. Якщо зміни відбудуться, то.
Завершуйте, будь ласка.
то ми стоїмо на порозі екологічної катастрофи, це призведе до знищення нації. Дякую.
Будь ласка, Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні колеги, головним результатом 100 днів діяльності нової влади стало послаблення демократичних свобод в Україні. Це відзначили не лише громадяни нашої держави, це прозвучало на сесії такої поважної інституції як Парламентська асамблея Ради Європи. Хочу наголосити, йдеться не лише про політичні свободи слова чи мирних зібрань, адже, як справедливо зазначив творець польського економічного дива Лешик Бальцерович, „економічна свобода служить виникненню та зміцненню політичної”. Проте, якщо сили закону набере урядовий варіант Податкового та Бюджетного кодексів, свободу в Україні матиме лише одна категорія людей: урядовці, а особливо – податківці. Ці документи стали маніфестом торжества бюрократії, а у підприємців від таких „новацій” [[в лапках]] волосся стало дибки. Кодекси концентрують всю економічну владу в Кабміні. Місцеві громади, Верховна та місцеві ради усувають від процесу обговорення та прийняття рішень. Кабмін збиратиме податки і розподілятиме їх через бюджет на власний розсуд. До речі, коаліція провалила фаховий проект Податкового кодексу, підготовлений представниками нашої фракції. Тепер влада збирається героїчно долати труднощі, які ж сама створила і змушена була б дати задній хід щодо найбільш одіозних положень того ж Податкового кодексу. Я не буду зараз зупинятися на конкретних ставках тих чи інших податків, тим більше немає сенсу порівнювати запропоноване різке підвищення фіскального навантаження на підприємців з передвиборчими обіцянками податкових канікул для дрібних бізнесменів. Прописані в кодексі спроби нововведень не просто не відпрацьовані, вони дискредитують саму ідею формування зрозумілої та сприятливої податкової системи. Прийняття кодексу в його нинішньому варіанті загрожує стабільності державних фінансів. Головна проблема урядового проекту Податкового кодексу – це перетворення податкової служби на орган з фактично необмеженими повноваженнями. Податкова знову хоче отримати право без рішення суду вилучати кошти з рахунків юридичних та фізичних осіб. Маємо антиконституційну дискримінацію: якщо суд прийме рішення в інтересах платника податків – воно може бути оскаржене. Але якщо рішення в інтересах податкової – воно є остаточним і не підлягає оскарженню. Або коли податкова вимагає собі право проведення обшуків у будь-якому приміщенні, включно з особистим житлом платника податку. Податковий кодекс цілком можна назвати декларацією прав податкової служби. 22 його статті встановлюють відповідальність платників податків і лише одна – податкової. От Бюджетний кодекс взагалі є набором норм, які слабко пов’язані між собою та з бюджетною системою загалом. Він не узгоджується з Податковим кодексом, а, найголовніше, фактично виключає Верховну Раду з бюджетного процесу. Міністр фінансів набуде право одноосібно змінювати бюджетний розпис: переводь кошти куди хочеш і позичай скільки хочеш і де хочеш, обмежень на збільшення Кабміном державного боргу немає. Тому неприпустимо йти на поводу у тих, хто закликає спочатку прийняти кодекси, а вже потім їх удосконалювати. Як відомо, немає нічого постійнішого, ніж тимчасове. Закликаю коаліцію не повторювати помилок, допущених при ухваленні Держбюджету 2010, яке відбулось за 15 хвилин. Проекти кодексів потребують тривалого і докорінного доопрацювання. Наша фракція готова взяти в цьому участь, пропозицій багато. Відзначу зокрема, що в документі важливо забезпечити системну взаємопов’язаність напрямів політики, зниження ставок оподаткування та скорочення чи навіть ліквідацію винятків і звільнень, кількість яких в проекті Податкового кодексу тільки зросла. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, виступи від фракцій завершено, дві фракції, фракція „Блоку Тимошенко” і „ "Наша Україна - Народна самооборона" просять оголосити перерву на 30 хвилин. Тому, будь ласка, у зв’язку з тим, що ми домовлялися зараз на Погоджувальній раді, що ми під час перерви проведемо засідання Погоджувальної Ради, то я просив би зараз керівників фракцій і першого заступника голови Комітету з питань засобів масової інформації підійти до кабінету Голови Верховної Ради, поки буде йти ця 30-хвилинна перерва, ми проведемо засідання Погоджувальної ради, яка мала відбутися о 12 годині. Оголошується перерва до 11 години.
Шановні колеги, відбулося засідання Погоджувальної ради давайте поступимо в такий спосіб: перше, ініціатори перерви зроблять повідомлення з приводу чого пропонувалась перерва, після того я поінформую про рішення фактично Погоджувальної ради, і я думаю, що у нас будуть далі підстави плідно працювати надолуживши згаяний час. Андрій Анатолійович Кожем’якін, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні виборці! Заява фракції „Блоку Юлії Тимошенко” у Верховній Раді. На минулому тижні 23 червня Службою безпеки України було здійснено незаконне затримання екс-голови Державної митої служби України – Анатолія Вікторовича Макаренка. Голова Служби безпеки України, пан Хорошковський, мотивуючи затримання Анатолія Макаренка називає його підозрюваним в процесі розслідування кримінальної справи про завдання збитків державі Україна за результатами розгляду позову „РосУкрЕнерго” у Стокгольмському арбітражі. Особливий цинізм заяв голови Служби безпеки України полягає в тому, що власник „РосУкрЕнерго”, пан Фірташ, який позивався до України є бізнес-партнером пана Хорошковського. Більше того, ні для кого не є секретом, що з самого початку заснування „РосУкрЕнерго” стояли дві людини – це пан Фірташ, який є найбільш тіньовим політичним спонсором пана Януковича, а також сьогоднішній діючий міністр палива та енергетики Юрій Бойко. Таким чином першим підозрюваним у цій справі, виходячи з цієї інформації, яка є, яку оприлюднює пан Хорошковський, повинен бути Президент України – пан Янукович, який фактично руками свого найближчого оточення подав позов до суду на Україну, внаслідок чого наша держава зобов’язана виплатити найближчим соратникам діючого Президента 5 мільярдів доларів Сполучаних Штатів Америки або віддати 12 мільярдів кубів газу. Сьогодні у нас в ПХГ є тільки 16. Тому які б заяви сьогодні не лунали з вуст хорошковських і йому подібних, збільшення в рази плати за комунальні тарифи, дефіцит державного бюджету, відсутність коштів у Пенсійному фонді – це кошти наших громадян, які підуть у кишені найближчого оточення пана Януковича. Арешт і подальше утримання Макаренка під вартою не має жодного відношення до будь-якої кримінальної справи. Людину, яка обіймала посаду керівника вищого рангу, кинули за те, що він захищав державні інтереси, що він в надзвичайно важкі часи економічної та фінансової кризи сумлінно виконував свої обв’язки. Щоб сьогодні не говорив пан Хорошковський в ефірі власного телеканалу „Інтер”, виглядаючи з посмішкою садиста, арешт Анатолія Макаренка – це акт особистої помсти і розправи над справжнім патріотом і офіцером, який свого часу не дав організованому злочинному угрупуванню нажити мільярдні статки за рахунок держави. Сьогодні Віктор Янукович та його найближче оточення, використовуючи рішення Стокгольмського суду, намагається легалізувати кошти, вкрадені в України. А весь тягар від втрат нашої держави покласти на плечі українських платників податків. Затримання Макаренка, відкриття кримінальних справ Генпрокуратурою і Службою безпеки проти екс-керівників НАК „Нафтогаз” – це спроба прибрати свідків масштабного злочину Януковича та його соратників.
Завершуйте, будь ласка.
З огляду на це, фракція "Блоку Юлії Тимошенко" у Верховній Раді України вимагають: Перше. Викликати до Верховної Ради і дати інформацію Генерального прокурора чи людину, яка виконує його обов’язки, голову Служби безпеки України, створити тимчасову слідчу комісію Верховної Ради України для одностороннього вивчення та розслідування ситуації довкола рішення Стокгольмського суду. А також вимагаємо від слідчого, старшого лейтенанта пана Дронова, змінити міру запобіжного заходу для пана Макаренка і випустити його з тюрми на поруки фракції «Блоку Юлії Тимошенко». І ще, я хотів сказати, звернутись до матерів, дружин, сестер, тих людей, які сьогодні працюють в Службі безпеки України, в Генеральній прокуратурі, які. тих людей, які виносять незаконні рішення, які підписують незаконні постанови про порушення кримінальних справ. Влада в Україні дуже швидко змінюється. І може так наступити, що у 158 камері Лук’янівського СІЗО буде сидіти не пан Макаренко, а пан Хорошковський, керівник слідчого управління пан Дерев’янко, начальник Департаменту пан Кміта, начальник слідчої.
Дякую. Час вичерпаний. Шановні колеги. Дякую. Шановні колеги, ми прийняли рішення. [[Шум у залі]] Час вичерпаний. Що? Не зрозумів. Ну закінчите 10 секунд. Ви ж перебрали вже 2 хвилини.
І останнє. Ви знаєте, офіцери в Україні ті, хто служив і під час існування Радянського Союзу і під час України, діючої української держави мені здається, ще не сказали свого останнього слова і втоптувати їх в багнюку, як сьогодні це робиться діючою владою, не треба. Тому що нам втрачати нема чого, крім своєї честі. І я хотів би, щоб ви про це пам’ятали.
Дякую. Шановні колеги, на Погоджувальній раді звучала пропозиція про необхідність створення тимчасової слідчої комісії з цього приводу. Погоджувальна рада підтримала цю пропозицію. Запропонувала в середу розглянути це питання комітету, в четвер, щоб була можливість проголосувати за створення ТСК. Проблеми не було. Я не бачу підстав для блокування. Щодо того, щоб запросити для надання інформації і Генеральну прокуратуру, і Службу безпеки України – також жодних проблем в цьому плані не було. Були розбіжності лише в тому, коли це зробити. Було запропоновано завтра о 10 годині. Не погодились. Сьогодні на 16 годину. Погодились. Тому о 16 годині ми послухаємо інформацію з цього приводу. Я не бачу тут жодних проблем для того, щоб ми зараз збурювали сесійну залу. А щодо третього питання – вимоги до слідчого, я думаю, відповідно до закону, будь ласка, там вносьте свої пропозиції, звернення і відповідним чином хай на них реагують. Будемо вважати, що на даному етапі тут власне інцидент цей у Верховній Раді України вичерпаний. Тому я прошу Адама Івановича Мартинюка узгодити представництво на розгляді інформації з цієї проблеми о 16 годині. А зараз просив би, шановні колеги, згорнути рекламну продукцію, тим більше, що ми ж з вами діємо у межах закону. Я просив би зробити це зараз, щоб ми могли продовжити роботу. Шановні колеги, будь ласка. Ну, я просив би зніміть зараз, ну ми не можемо далі розглядати питання, які стосуються ТСК і таке інше. Я прошу вас. [[Шум у залі]] Шановні колеги, якщо ми досягли компромісу, давайте, ми ж домовилися, що після того, коли відбудеться виступ, знімуть наглядну агітацію. Ми з вами домовилися, давайте виконувати ці домовленості. Нові вводні вони ж не проходять. Спокійно. [[Шум у залі]] Шановні колеги, давайте виконаємо домовленість, яку ми з вами узгодили. Перерви о 12 годині, ми також домовлялися, не буде, оскільки ми і так втратили час. Ну якщо ви не хочете самі, давайте я запрошу представників секретаріату, хай вони знімуть цю вашу продукцію, якщо ви не хочете це робить. Будь ласка, зніміть і ми вам випишемо за це премію. Будь ласка, запросіть, хай знімуть цю продукцію всю. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на вівторок 29 червня. Таким чином, шановні колеги, оголошується до розгляду питання про обрання членів Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення. Шановні колеги, ми узгодили процедуру розгляду цього питання. Доповідь комітету – до 10 хвилин. Запитання до голови комітету – до 5 хвилин. Після того будуть бажання, виступи від фракцій – до 3 хвилин. Далі ми переходимо до голосування рейтингового. В залежності від кількості набраних голосів будемо голосувати щодо остаточного прийняття рішення. Немає заперечень? Тоді я прошу. Щоб у нас не було, шановні колеги, оскільки це питання надзвичайно чутливе, я поставлю на голосування пропозицію щодо процедури розгляду цього питання. Прошу уваги. Перше. Процедура така. 10 хвилин – виступ першого заступника голови комітету Андрія Шевченка. 5 хвилин він буде відповідати на запитання, якщо є. Після того, шановні колеги, виступи від фракцій – до 3 хвилин. І потім переходимо до голосування. Рейтингове голосування. Кандидатури будуть голосуватись в алфавітному порядку. Після рейтингового голосування, в залежності від набраних голосів будемо голосувати спочатку ті, хто набрав найбільше голосів і так до найменшого, до кандидата, що набрав найменше голосів. Якщо буде обрано перші 4 людини, далі голосування припиняється, бо у нас всього 4 вакансії. Я ставлю на голосування пропозицію щодо такої процедури розгляду питання. Прошу голосувати. [[11:36:05]] За-252 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 168, „Блок Тимошенко” – 24, „Наша Україна – Народна самооборона” – 10, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 4. Запрошую до трибуни Андрія Віталійовича Шевченка. Будь ласка.
Всім доброго здоров’я.
Шановні колеги, зараз прийдуть працівники, знімуть, бо ті, хто повісили, не хочуть знімати. Шановні колеги, я ще раз, користуючись нагодою, нагадую, що я підписав листи головам фракцій за те неподобство, яке було у Верховній Раді України, щоб вони добровільно внесли кошти, в іншому випадку вони не будуть отримувати заробітної плати, поки не вирішать цю проблему. А у них буде можливість звернутись до суду, і суд винесе своє рішення. Тому я просив би зараз зняти відповідну наочну агітацію. Шановні колеги, ми з вами домовились, що після виступу представника фракції, яка вимагала перерву і після оголошення рішення Погоджувальної ради наочна агітація буде знята. Будь ласка, виконайте своє зобов’язання, бо о 16 годині у вас буде знову можливість заблокувати трибуну. Якщо ви не виконуєте одне, значить не буде виконане інше.
Та як можу змусити? От ви візьміть і заставте. [[Шум у залі]] Будь ласка, Андрій Віталійович. Говоріть, будь ласка.
Якщо дозволите, я почну.
Будь ласка, давайте.
Отже, ми розглядаємо питання, яке має надзвичайну важливість, як для медіа-індустрії, так і свободи слова, так і для всієї країни, яка неможлива, успіх якої неможливий без успішного медіа-ринку. Я нагадаю, що у нас зараз склалася ситуація, коли Національна рада з питань телебачення і радіомовлення не може працювати, з восьми членів Національної ради зараз працює лише троє. Парламентська квота складає чотири члени Нацради. Зараз жодна людина не представляє Верховну Раду у Національній раді з питань телебачення і радіомовлення. За дорученням Верховної Ради комітет провів конкурс на заповнення цих вакантних посад і за результатами оголошення цього конкурсу, комітет ухвалив рішення, яке було прийнято 16 червня. Я уповноважений це рішення довести до Верховної Ради. Коли ми ухвалювали це рішення, комітет зійшовся на наступному, що, як того вимагає закон, ми повинні до сесійної зали вносити ті кандидатури, які, безумовно, відповідають вимогам закону. Згідно з цими критеріями ми вилучили з числа тих претендентів, які вносилися для розгляду у сесійній залі, наступних кандидатів: по-перше, тих, кого внесли після завершення прийому кандидатур, тобто після 4 червня; по-друге, тих, хто були внесені невідповідними суб’єктами подання, а саме за законом це має бути або фракція, або Всеукраїнське об’єднання громадян, що працює в сфері телерадіомовлення; а, по-третє, якщо претенденти не відповідали чітким кваліфікаційним вимогам, описаним в законі, такі, наприклад, як наявність вищої освіти або 5 років стажу у телерадіопросторі. За результатами цього обговорення комітет ухвалив рішення: із 26 претендентів внести до сесійної зали 17 претендентів. Разом з тим я інформую, що сама ця процедура викликала серйозне, бурхливе обговорення між представниками фракцій. В результаті сьогодні на засіданні Погоджувальної ради за наполяганням представників, я так розумію, 3 фракцій коаліції було ухвалене наступне рішення: в сесійній залі розглядати всі кандидатури, які були подані до комітету, за виключенням тих претендентів, які на цей момент уже взяли самовідвід. Отже, сьогодні ми будемо розглядати 23 претендента. Було внесено 26 чоловік, 3 взяло самовідвід. Мені за рішенням Погоджувальної ради доручено по ходу голосування представити позицію комітету по кожному з кандидатів. Я, щоб зберегти час, Володимире Михайловичу, на цьому, мабуть, свою доповідь зараз і закінчу, а пізніше по ходу рейтингового голосування зможу представити позицію комітету по кожному кандидату.
Шановні колеги, якщо запитання є до Андрія Віталійовича, прошу записатися. 5 хвилин. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Ярослав Джоджик, будь ласка.
Прошу передати слово Матвієнко Анатолію Сергійовичу.
Анатолій Матвієнко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Українська республіканська партія „Собор”, блок „Наша Україна – Народна самооборона”. Пане Андрію, зрозуміло, що, якщо коаліція сьогодні дала згоду голосувати за рейтинговим голосуванням, то ніякої пропозиції опозиційних фракцій ми в результаті цього голосування, присутності в Нацраді, не отримаємо. Чи можете ви дати відповідь на запитання, чи є це справедливим, і чи не варто було б все-таки домовляться про те, щоб представники опозиційних фракцій мали можливість все-таки мати якесь представництво в Нацраді, інакше демократичність її роботи, я думаю, неможлива, і в такий спосіб нічого з того, що ми сьогодні проголосуємо, результату не дасть. Дякую за увагу.
Ну як ви розумієте, комітет розглядав претендентів не з точки зору політичного представництва, а з точки зору їхніх професійних вимог, і ці результати я зможу доповісти по ходу представлення кандидатів. Можу лише сказати думку, яка дуже поширена і серед членів комітету, і взагалі в недійному середовищі, що дуже хотілось би, щоб у нас в Національній раді працювали не люди з партійними прапорцями, а ті люди, які будуть працювати в інтересах цього ринку, в інтересах цієї процесії.
Народний депутат Ландік, фракція Партії регіонів.
Андрій Віталійович, я хотів би запитать у вас таке питання. А чому опозиція, якої більшість у комітеті, не захотіла прислухатися до законних вимог – підкреслюю, законних – які прописані і у Законі України „Про комітети Верховної Ради”, де чітко написано: „організаційна функція комітетів полягає в попередньому обговоренні кандидатур посадових осіб, підготовці до розгляду Верховної Ради на їхнє призначення”. Підготовці до розгляду. відповідних висновків щодо цих кандидатур. А у Законі про Нацраду також написано, що комітет Верховної Ради України, до компетенції якого відносяться питання телерадіомовлення, попередньо обговорює запропоновані кандидатури і вносить на розгляд Верховної Ради України відповідне подання по кожній кандидатурі з висновками і рекомендаціями. А на якому ж тоді законі ви хотіли обосновать.
Володимире Івановичу, ми добре знаємо один одного, я ціную ваше почуття гумору і політичну гнучкість. У мене в руках стенограма засідання нашого з вами комітету, де, нагадаю, ставилося питання про вилучення з числа учасників в конкурсі всіх претендентів, які подали документи пізніше. Рішення ухвалено одноголосно. Володимир Ландік голосував „за”, у тому числі за те, щоб вилучити з цього списку претендента на прізвище Панасюк, який внесений фракцією Партії регіонів. Наступне в стенограмі – голосуванні про те, щоб вилучити з числа претендентів тих, хто не відповідає кваліфікаційним вимогам. В тому числі претендент на ім’я Євген Баранов, який внесений Партією регіонів. Голосування одноголосне, в тому числі голос Володимира Ландіка. Тому я думаю, що просто є сенс, мабуть, для себе раз і назавжди визначитися, чи ми діємо за законом, коли ми в зал запускаємо тих претендентів, які повністю відповідають кожній букві закону і ні в кого не виникне питання це оскаржувати в судах, і буде довіра на ринку. Чи ми спочатку на комітеті голосуємо одним чином, а потім ми в сесійній залі говоримо абсолютно іншим чином. Позиція комітету, яка зафіксована в рішенні, наступна. Вона полягала в тому, що в залі на конкурсі мають розглядатися лише ті, хто відповідає кваліфікаційним вимогам. Зараз це обговорювати вже, мабуть, не має сенсу, бо є рішення Погоджувальної ради, за наполяганням представників трьох фракцій.
В кінці. Алла Александровська, фракція комуністів, будь ласка.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Андрей Витальевич, хоть вы и пытаетесь нас тут убедить и всех, кто смотрит и слушает трансляцию зала Верховной Рады, о том, что вы стоите на страже законов. Но то, что сегодня в зале произошло только что, когда вы, представители фракции БЮТ в том числе, обещаете что-то сделать, потому что есть норма Регламента, и не выполняете свои обязательства перед Регламентом, перечеркивает ваше стремление показать, что вы выполняете закон. Какое право ваш комитет мог отсеивать какие-то кандидатуры, потому что по закону, по нашему Регламенту вы должны были вынести на рассмотрение сессии все кандидатуры и доложить здесь в зале о том, что может быть нарушены какие-то процедуры, о том, что может быть какая-то кандидатура не удовлетворяет каким-то требованиям закона. Вы не имели права принимать то решение, которое вы приняли. Лишний раз это подтверждает, что фракция БЮТ никогда не выполняла закон и очень умеет врать.
Пані Алло, ви досвідчений депутат, я вам просто нагадаю, як голосували за членів Нацради у попередніх скликаннях. Тоді в зал вносили лише тих, кого рекомендував комітет. Навіть не тільки всіх тих, хто відповідав кваліфікаційним вимогам, а тих, по кому було позитивне рішення комітету. Ми з цього року пішли так, як пише закон: всіх, хто відповідає вимогам, вносили в зал. І я просто, щоб ми не з’ясовували, яка фракція у нас чесніша, яка менш чесна, я скажу, що представник вашої фракції одноголосно разом з усіма голосував за те, щоб вилучити з цього конкурсу представників, в тому числі фракції Партії регіонів, в тому числі подання від „Блоку Литвина” на підставі невідповідності кваліфікаційним вимогам. У мене в руках стенограма, де одноголосне голосування за те, щоб вилучити з числа учасників конкурсу тих, хто поданий пізніше, або тих, хто не відповідає кваліфікаційним вимогам. Зараз давайте не з’ясовувати хто чесніший, є політичне рішення, давайте рухатись цим політичним рішенням. Я тут представляю позицію комітету і мабуть, попрошу з повагою ставитися до роботи комітету.
Шановні колеги! Репліка після завершення. після завершення розгляду питання, я ж сказав, Ландик і Голуб. Шановні колеги! Ландик і Голуб будуть мати право на розгляд після завершення розгляду питання, все, час вичерпаний. Давайте по. Андрій Віталійович, тепер така пропозиція, по кожній кандидатурі рішення комітету і ті кандидатури, які взяли самовідвід, а потім перед голосуванням будуть виступи від фракцій. Будь ласка, по кожній кандидатурі, а ви уважно слухайте, яке є рішення комітету, по всіх кандидатурах, за винятком тих, щодо яких є самовідвід, тобто люди написали заяви і зняли свої кандидатури. Після того будуть виступи від фракцій, а потім голосування. Будь ласка.
Добро. Будемо рухатися в алфавітному порядку. Нам було внесено 26 претендентів, я зразу назву тих трьох, які взяли самовідвід, це Олександр Зорко, це Віктор Набрузко, і це Михайло Колініченко. Отже, на рейтингове голосування буде винесено 23 претенденти. Я їх представлю в алфавітному порядку. Претендент номер один – це Іван Дмитрович Адамчук. Іван Адамчук керує телеканалом, керує 5 каналом і він висунутий депутатською фракцією "Наша Україна – Народна самооборона". По пану Адамчуку є рішення комітету рекомендувати його до затвердження членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Наступний, Василь Аніпченко, президент асоціації „Укртелемережа”, його висунула Всеукраїнська асоціація операторів кабельного телебачення і Асоціація західноукраїнської гільдії операторів кабельного телебачення. Комітет також рекомендує затвердити Василя Аніпченко членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Далі. Євген Баранов, директор департаменту відкритого акціонерного товариства „Київспецтранс”. Пан Баранов був висунутий депутатською фракцією Партії регіонів. Рішення комітету по цій кандидатурі було наступне: вилучити його з числа учасників конкурсу на тій підставі, що він не відповідає кваліфікаційним вимогам. Під час розгляду на комітеті під стенограму, під відеозапис пан Баранов підтвердив, що він не має стажу, жодного стажу в телерадіопросторі. На цій підставі було одноголосне рішення комітету вилучити його з числа учасників конкурсу. Наступне. Володимир Блінков, начальник відділу перспективних досліджень та контролю за якістю мовлення науково-технічного та частотного розвитку Національної ради. Він був висунутий незалежною асоціацією телемовників України. Комітет не рекомендував його затверджувати членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Наступний. Микола Гриценко, на даний момент безробітний, висунутий депутатською фракцією „Блоку Литвина”, Асоціацією працівників ЗМІ України та співдружністю працівників інформаційних видань. Він відповідає кваліфікаційним вимогам. Комітет ухвалив рішення не рекомендувати Верховній Раді затверджувати його членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. По процедурі комітет ухвалював два рішення: перше – він дивився на кваліфікаційні вимоги і відповідно визначався допускати до конкурсу чи не допускати; а, по-друге, по кожній кандидатурі комітет мав право рекомендувати, виходячи з того, що це буде достойний представник Верховної Ради. Я скажу, що по Миколі Гриценко, Микола Гриценко з 9 членів на комітеті набрав нуль голосів. Тобто не знайшлося жодного члену комітету, який би рекомендував його на затвердження Нацради. Нуль голосів. Наступний претендент – Оксана Єлманова, генеральний директор групи компанії „ФІМ”, депутатська фракція Комуністичної партії України. Комітет провів бурхливе обговорення з цією кандидатури і прийшов до висновку, що Оксана Єлманова не відповідає кваліфікаційним вимогам висунутим законом до членів Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Станом на 16 червня не було документів, які б належним чином підтверджували п’ятирічний стаж Оксани Єлманової в телерадіопросторі. Також під стенограму та під відеозапис пані Єлманова повідомила про те, що вона не заповнювала особисто документи як претендент на держслужбовця першої категорії, а також що в її дані внесені неточні дані. На цій підставі комітет ухвалив рішення вилучити її з числа учасників конкурсу на посаду на заповнення вакантної посади в Нацраді. Наступний претендент – Андрій Карпій, директор ТРК ”Клас”. Висунутий телерадіомовною асоціацією України. Комітет вважає, що він відповідає кваліфікаційним вимогам. Однак за рекомендацією про підтримку проголосувало лише двоє членів комітету. Тобто рішення комітету: допустити до конкурсу, не рекомендувати для затвердження. Наступний – Квурт Костянтин Семенович. Костянтин Квурт висунутий громадською організацією „Центр суспільних медіа”, також Асоціацією регіональних видань. Він голова правління міжнародної громадської організації „Інтерньюз Україна”. На момент розгляду документів в комітеті не було документів, які б підтверджували своєчасність внесення цього подання. Тому комітет тоді проголосував за те, щоб вилучити його з числа учасників конкурсу. Станом на цей момент, він в нас проходить саме як такий претендент. Далі. Котенко Катерина Сергіївна. Катерина є виконавчим директором асоціації „Індустріальний телевізійний комітет”, вона висунута Незалежною асоціацією телерадіомовників, а також депутатською фракцією "Блок Литвина". Комітет визнав її претендентом, який відповідає кваліфікаційним вимогам і одноголосно рекомендував затвердити членом Нацради з питань телебачення і радіомовлення. Тобто допустити до конкурсу і рекомендувати. Далі. Котюжинська Тетяна Григорівна. Пані Котюжинська є секретарем Національної спілки журналістів України і Президентом Асоціації медіа-юристів. Вона висунута Національною спілкою журналістів України. Рішення комітету: до конкурсу допустити, на затвердження рекомендувати. Крушановський Сергій Іванович, начальник Державної житлово-комунальної інспекції міста Києва. Висунутий Всеукраїнським автомобільним клубом журналістів. Начальник державної житлово-комунальної інспекції міста Києва, він свого часу очолював апарат Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, довідкова інформація. Рішення комітету: до конкурсу допустити, на затвердження в залі не рекомендувати, він набрав лише два голоси. Далі. Герман Юрійович Кудінов, генеральний директор обласного об’єднання „Луганське кабельне телебачення”. Він висунутий двома організаціями: асоціація „Укртелемережа” і Всеукраїнська асоціація операторів кабельного телебачення і телевізійних мереж. Рішення комітету: до конкурсу допустити і рекомендувати Верховній Раді затвердити його членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. За сім голосів з дев’яти. Далі. Наталя Лігачова-Чорнолуцька. Пані Лігачова є шеф-редактором журналу і Інтернет-видання „Телекритика”, вона висунута незалежною медіа-профспілкою України, а також громадською організацією „Фундація. Центр суспільних медіа”. Комітет одноголосно допустив її до конкурсу і одноголосно рекомендував для затвердження у сесійній залі на посаду члена Нацради з питань телебачення і радіомовлення. Лабунський Юрій Олександрович, голова правління Всеукраїнської асоціації операторів кабельного телебачення і телевізійних мереж, висунутий, власне, цією організацією і висунутий. Рішення комітету: до конкурсу допустити, на затвердження не рекомендувати. Мясникова Катерина Андріївна, виконавчий директор Незалежної асоціації телерадіомовників. Внесена Незалежною асоціацією телерадіомовників. Рішення комітету: одноголосно до конкурсу допустити і одноголосно рекомендувати на затвердження. Опілат Ірина Володимирівна. Пані Опілат викладає на кафедрі театрознавства і театральної критики у Київському державому університеті театру, кіно і телебачення імені Карпенка-Карого. Вона висунута депутатською фракцією "Блоку Литвина". Під час розгляду на комітеті комітет прийняв рішення вилучити із числа претендентів на тій підставі, що документи були оформлені не належним чином. Юрій Сторожук, тимчасово безробітний. Висунутий депутатською фракцією "Блоку Юлії Тимошенко”. Рішення комітету: до конкурсу допустити, для затвердження членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення рекомендувати. Фортушний Микола Всеволодович, директор товариства з обмеженою відповідальністю „Нові грані”. Висунутий депутатською фракцією Партії регіонів і Незалежною асоціацією телерадіомовників. Рішення комітету: до конкурсу допустити і рекомендувати для затвердження в сесійній залі. Юрченко Валерій Володимирович, голова правління телерадіомовної компанії „Скіф”. Висунутий на посаду члена Нацради Всеукраїнським товариством „Просвіта” імені Тараса Шевченка. Під час розгляду на комітеті комітет не знайшов підтвердження того, що „Просвіта” є належним суб’єктом висування. Закон зобов’язує, щоб це було Всеукраїнське об’єднання громадян, яке діє у сфері теле-радіомовлення. „Просвіта” згідно з даними Мін’юсту і згідно зі статутом такою організацією не є. Тому комітет прийняв рішення вилучити пана Юрченка з числа претендентів. Швець Олександр Олександрович, генеральний директор Спілки кабельного телебачення України. Він внесений кандидатом від Спілки кабельного телебачення України. Спілка кабельного телебачення України не є всеукраїнським об’єднанням громадян. На цій підставі комітет одноголосно прийняв рішення вилучити його з числа претендентів. Панасюк Костянтин Едуардович, начальник юридичного департаменту міжнародної комерційної телекомпанії ICTV. Висунутий на цю посаду депутатською фракцією Партії регіонів. Подання на пана Панасюка було внесено із тижневим запізненням і на цій підставі комітет одноголосно прийняв рішення вилучити його з числа претендентів. Чекмишев Олександр Вікторович представляє комітет „Рівність можливостей”. Висунутий на посаду члена Нацради Асоціацією регіональних видань. На момент розгляду в комітеті не було даних про те, що подання внесене своєчасно, тому комітет проголосував за вилучення пана Чекмишева з числа претендентів. І останній кандидат в нашому списку – Тарас Шевченко, директор інституту медіа-права. Він висунутий претендентом від Всеукраїнської професійної спілки „Незалежна медіа-профспілка”, також від Асоціації регіональних видань і також від громадської організації „Центр суспільних медіа”. По Тарасу Шевченку було рішення одноголосне допустити до конкурсу і одноголосне рішення рекомендувати Верховній Раді затвердити пана Шевченка членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Я спробую підсумувати математику, щоб ми зрозуміли як ми рухалися. 26 претендентів, 3 взяли самовідвід тобто ми їх в будь-якому разі сьогодні не розглядаємо, лишається 23. Я нагадаю, що комітет рекомендував до розгляду у Верховній Раді в сесійній залі 17 претендентів, це ті, хто безумовно відповідають кваліфікаційним вимогам і з цих 17 ми рекомендували для затвердження 11 чоловік, позиція по кожному з них озвучена. Отже зараз для рейтингового голосування за рішенням Погоджувальної ради буде винесено 23 кандидати.
Все? Дякую тоді, Андрій Віталійович, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, таким чином із 26 кандидатів 23 залишаються у списку для голосування, якщо є бажання виступів від фракцій, будь ласка, прошу записатися. Що-що? Ну ми ж зараз в процесі розгляду питання: завершимо розгляд питання і я записав Голуб і. Давайте таким чином, перед голосуванням буде можливість, ми ж в процесі розгляду питання. Прошу записатись, шановні колеги, на виступи від фракцій. Уже. Так, прізвища виведіть на табло. Лілія Григорович, Андрій Шевченко, Алла Александровська. Хто? Ірина Геращенко, фракція "Наша Україна - Народна самооборона", будь ласка. Наступним буде виступати Андрій Шевченко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, дійсно ми сьогодні розглядаємо в залі надзвичайно важливе питання. Тому що воно стосується не тільки формування певного регуляторного органу, а питання свободи слова, яке є дуже чутливим не тільки для українського суспільства, а й для світової спільноти. І ми знаємо, що ті критичні зауваження, які є сьогодні до нової влади, вони в першу чергу стосуються питань свободи слова. Я хочу в першу чергу звернутися до колег з коаліції, тому що сьогодні саме від вашого рішення залежить насправді не тільки доля Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, а й тих ваших колег, які сьогодні володіють телеканалами, є власниками певних медіа структур. Тому що є сьогодні надзвичайно велика небезпека, шановні колеги, що Нацрада, яка формується, може стати не просто регуляторним органом, а таким каральним апаратом, каральним репресивним апаратом, який буде нарізати частоти тільки для лояльних до влади каналів і навпаки заганяти в резервацію всіх неугодних. І з другого боку буде карати всіх тих, хто займає правильну позицію відносно свободи слова. І ви самі, шановні колеги, от зараз можете потрапити в цю пастку, коли Нацрада стане насправді заручником однієї особи, одного холдингу і однієї силової структури, а сьогодні до цього все йде. Я хочу вам нагадати, шановні колеги, що навіть за часів Кучми в Національній раді з питань телебачення і радіомовлення успішно працювали так само і висуванці від опозиційних фракцій, або висуванці від громадських організацій в сфері телерадіомовлення. Наша фракція, "Наша Україна - Народна самооборона" займає абсолютно тут зрозумілу і чітку позицію. По-перше, ми будемо підтримувати висуванців від нашої фракції. І я хочу наголосити, що фракція "Наша Україна" висунула кандидатуру людини, яка є знаною у телерадіосередовищі не тільки як професіонал, а як людина патріотична і та, яка буде завжди відстоювати свободу слова. І так само наша фракція буде голосувати в рейтинговому голосуванні за всіх кандидатів, яких висунули громадські організації, тому що ми вважаємо, що це є правильним європейським досвідом. Коли мій колега, Андрій Шевченко, правильно зауважив, що Нацрада має бути не представником, не тією організацією, де представлені різні прапорці політичні, а в першу чергу професійним органом, де працюють люди професійні патріотичні, які представляють не медіа-олігархів, а в першу чергу індустрію телевізійну і будуть захищати не своїх керівників, а інформаційне поле країни. А небезпек сьогодні, що стосується захисту інформаційного поля України, є дуже багато. Тому хочу звернутися до колег з коаліції і закликати вас, в першу чергу захистити свободу слова в Україні, підтримати людей професійних і підтримати тих людей, яких висунули громадські організації. Дякую за увагу.
Андрій Шевченко, мікрофон, будь ласка, увімкніть. З місця буде виступати. Наступний буде виступати Алла Александровська.
Дякую. Я скористаюся цією можливістю, щоб сказати більше ніж тоді, коли я представляв позицію цього комітету. Дивіться, ситуація дуже проста. Ви знаєте, в Першу світову війну солдати в окопи вони брали клітку з пташками, там з папугами або з канарками, і, коли насувалася газова атака пташки гинули першими, і солдати тримали цих пташок, щоб бачити, що якщо погано пташці, то наступним буде він. Все, що зараз відбувається зі свободою слова, з журналістами, з телерадіопростором ця ситуація з цими пташками і з цими канарками там все найчутливіше відчувається. Давайте пригадаємо задля чого взагалі працює Національна рада з питань телебачення і радіомовлення. Це має бути регуляторний орган демонстративно підкреслено незалежний від усіх політичних і по мірі можливості від ринкових течій. Я думаю, що рішення, яке ми сьогодні ухвалимо, коли ми укомплектуємо половину Нацради повинно бути саме таким, якнадалі від політики, якнадалі від конкретних лобістських інтересів. Я розумію, що є зараз два вибори, які стоять перед коаліцією. У мене немає ілюзії і ми розуміємо, що рішення сьогодні залежить від трьох фракцій: від фракції Партії регіонів, від фракції комуністів, від фракції „Блоку Литвина”. Або переламати через коліно Верховну Раду і заповнити всю четвірку представниками ваших трьох фракцій. Або послухати те, про що говорить вже довгий час багато тижнів і багато місяців, зробити нарешті все для того, щоб Національна рада стала незалежною, щоб там сиділи не люди з партійними прапорцями і не люди з конкретними бізнес-зобов’язаннями перед тою чи іншою великою чи малою бізнес-групою, а люди, які будуть працювати в цілому на ринок, в цілому на країну і на журналістську професію. Тому від імені „Блоку Юлії Тимошенко” я закликаю наших колег по залу саме цим керуватися, коли ми будемо ухвалювати рішення. За кого буде голосувати наша фракція? По-перше, ми просимо звернути увагу на двох висуванців від двох опозиційних фракцій. Це Іван Адамчук від фракції "Наша Україна - Народна Самооборона", керівник „5 каналу”, з яким я мав честь працювати. Це спеціаліст, який прекрасно знає, чим живе ринок. Це було б і жестом підтримки по відношенню до „5 каналу”, який зараз переживає дуже непрості часи. Друге – це висуванець фракції "Блоку Юлії Тимошенко" Юрій Сторожук. Крім того, я абсолютно підтримую позицію Ірини Геращенко. Я закликаю всіх колег по сесійній залі прислухатися до тої позиції, яка нам озвучена журналістським рухом „Стоп цензурі!”, яка озвучена журналістськими громадськими організаціями, які вперше за дуже тривалий час зібралися разом і нам запропонували спільно своїх претендентів для роботи у цьому органі. Я їх озвучу, я назву, хто ці представники, хто представляють рух „Стоп цензурі!” серед претендентів. Це, по-перше, Тарас Шевченко – це директор Інституту медіа права, блискучий медіа-юрист, можливо найкращий медіа-юрист Східної Європи. Це, по-друге, Наталія Лигачова, яка багаторічний керівник телекритики і багато в чому совість журналістської спільноти. По-третє, серед претендентів є Костянтин Крут, який керує організацією „Інтерньюз-Україна”, який також прекрасно досконало знає ринок і достойно би представляв. Друзі, від нас залежить, в якій атмосфері буде працювати Національна рада, чи вона буде вся укомплектована однією силою або однією коаліцією, чи вона буде працювати на ринок, на журналістську професію те, чого, власне, чекає від Нацради і від нас вся країна.
Петро Симоненко, фракція комуністів. Будь ласка, визначитесь, хто буде виступати від Партії регіонів. Михайло Чечетов.
Уважаемые коллеги, нам надо принять очень ответственное решение и по государственному отнестись к перспективе информационного пространства Украины. Первый вывод. За последние 5 лет помаранчевая команда уничтожила информационное пространства и по сути дела его раздеребанила в своих интересах. Когда они говорят о свободе слова, я хотел бы, чтобы они вспомнили, как они убивали одесские телекомпании за то, что они выступали против Ющенка. Эта свобода слова «по-бендеровски» называется. Как они уничтожали днепропетровские каналы за то, что выступили против губернатора помаранчевого, который раздеребанивал землю. Это ваша демократия? Это ваша свобода слова? Господа, вы не путайте пожалуйста божий дар с другими вещами! Второе, товарищи! Информационное пространство сегодня действительно под угрозой. Потому что подняли на щит сегодня проблему свободы слова, когда выдали массу лицензий, мощность по 25 ватт, это еще, так скажем, ну, на район даже не хватает. По 600 гривен заплатили, а сотни миллионов долларов хотели себе в карман положить. Вот это тоже называется государственный подход. И это знает прекрасно господин Шевченко, который здесь пытается иллюзии нам выстраивать, как он борец за свободу слова. Далее. В отношении того, что идет речь о конкретных кандидатурах. Товарищи, ну, до, уже до абсурда доходит. Вы знаете, что в университете была вылучена, извлечены, так скажем, для проверки в связи с той известной историей по заместителю председателя Службы безопасности, извлечены были документы. У человека, которого фракция рекомендует, два образования! Два образования и два диплома! Один за другим. Далее. Показывает диплом, показывает зачетную книжку, истрепанную, подписанную и, естественно, поставлены оценки, во время подает документы для того, чтобы на заседании комитета рассмотрели. Специально, надо еще, к стати рассмотреть и освободить от занимаемой должности секретаря комиссии. Специально запрятали эти документы, чтобы сфальсифицировать вот эту позицию. Далее, товарищи. Трудовую книжку показывает, где записано, что 7 лет возглавляет конкретно компанию, которая имеет отношение как раз к этому вопросу, - все делают для того, чтобы не рассматривали эту проблему и специально дискредитируют. Почему. Потому что встал вопрос об уголовной ответственности той команды, которая работала в составе этого совета. И там надо разобраться и спецкомиссию, которую мы создали, надо довести до конца и, извините, посадить кое-кого за то, что продал и предал национальные интересы. Вот за это надо отвечать, господин Шевченко. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги! Партия регионов никогда не ставила во главу угла при кадровых вопросах корпоративный, партийный интерес. Вот, вы смотрите сегодня, как слаженно работает Кабинет Министров, Президент, большинство парламента. Почему? Да потому что корпоративные интересы могут быть разные, партийные. А государственный интерес один. Мы всегда ставили во главу угла государственный интерес, Украина у нас одна, и государственный интерес всегда объединяет. То же самое и здесь. Мы не будем хвалить, что наши самые лучшие, как здесь выходили и говорили, с «Нашей Украины» самый лучший, от БЮТа самый лучший там, от кого-то самый худший. А мы не говорим, что наш самый лучший, и мы не призываем голосовать за наших, а мы призываем проголосовать за достойные кандидатуры, который придут на этот ответственный участок работы и действительно сделают средства массовой информации четвертой независимой ветвью власти. Мы, как никто, заинтересованы в том, чтобы это была четвертая независимая ветвь власти. Мы хотим, чтобы средства информации были широкой площадкой для дискуссий, для обмена мнений, поскольку нам придется принимать серьезные решения, часто непопулярные, и нам не хотелось, чтобы использовали силу власти или нашу политическую волю, а хотелось, чтобы в процессе объяснений, в процессе дискуссий на разных информационных лощадках люди осознано понимали необходимость вот таких решительных, не всегда популярных, а иногда болезненных, но крайне нужных для перспективы государства решений. Поэтому я думаю, что абсолютно правильно сказал Владимир Михайлович, алгоритм решения есть. Мы уже и так сегодня два часа угрохали не понятно на что, если посчитать в деньгах, сколько обошлось вот эти плакаты, вешанья, снимание и так далее, за все это же деньги платят наши налогоплательщики вместо того, чтоб вы делом занимались. Поэтому алгоритм решения есть, есть фамилии, нужно ставить фамилии на голосование, на рейтинговое, то есть, по процедуре двигаться и принять решение. Я думаю, парламент у нас мудрый, он не будет голосовать за своих, он проголосует за тех, кто сегодня нужен на этих должностях и адекватен нашим политическим реалиям, и кто действительно способен сделать средства массовой информации четвертой независимой ветвью власти, которые не будут прислуживать, как раньше, отдельным политическим силам, отдельным политическим вождям. Нам такие средства массовой информации не нужны. И я думаю, среди этих кандидатур достойные люди есть, и результат голосования в зале на табло покажет наиболее достойных. Спасибо.
Шановні колеги, виступи завершено. Репліки. І право на репліку мають Ландік, Голуб і Шевченко. Будь ласка, мікрофон Володимиру Ландіку.
Спасибо. Я хочу поддержать выступающего ранее члена КПУ, которая сказала, что врут, врали и будут врать. Ведь после заседания нашего комитета по моей инициативе был собран другой комитет на следующий день, тот же комитет на следующий день в 12 часов, где мы хотели внести всех до единого. Именно тогда нынешняя оппозиция, которая в большинстве, отказалась их вносить, и мы покинули совещание. Об этом почему то Андрей Витальевич молчит и молчит, почему вся страна строит на ушах из-за тех трех каналов, которым неправильно. Был там хоть один представитель власти в оппозиции бывшей, нас, Партии регионов, в том Нацсовете? Не был. Не был, а вы, тогда будучи у власти, приняли то решение, и теперь все там судятся, все ругают, и нас зовете туда вас разводить. Это вы сделали, сами разводите.
Народний депутат Голуб. Будь ласка, мікрофон. Фракція комуністів.
Спасибо. Уважаемые коллеги, вопрос действительно важный и сложный, по этому не терпит каких-то перетягиваний и какой-то неправдивой информации. Ну, прежде всего мне хотелось сказать, что зампредседателя комитета выступая, высказывал мнение не всего комитета, как он сказал, а лишь части комитета. Я напомню, что оппозиция имеет на один голос больше. Второй момент. И я лично, и мои коллеги из Партии регионов не один раз ставили вопрос, что комитет нарушает закон, беря на себя полномочия Верховного Совета. К сожалению, те, кто представляет оппозицию, нашей точки зрения не услышали. Ну и в конце концов третий вопрос принципиальный по той кандидатуре, которую выдвинула фракция Компартии Украины. Я думаю, что и журналисты, да и члены комитета могут засвидетельствовать, на заседании были представлены все необходимые документы о высшем образовании, оригинал трудовой книжки, по этому никаких формальных оснований для отвода этой кандидатуры у комитета не было. К сожалению, оппозиция руководствовалась политическими ценностями. Я думаю, что мы пойдем правовым путем.
Андрій Шевченко. Мікрофон, будь ласка.
Володимир Михайлович, ну я просто думаю, що йдеться про насправді повагу до Верховної Ради і про те, як ми ставимося до роботи комітетів, і до роботи в залі. Я хочу звернутися до представників Комуністичної партії. Якщо ви з десятків тисяч журналістів і медіа-спеціалістів знайшли людину, якій ви не можете допомогти нормально подати документи у Верховну Раду на міністерську посаду, яка це за рівнем, то може це не привід, щоб ставити. ну з ніг на голову всю Верховну Раду і всю країну? Якщо на комітеті під стенограму ця людина нам каже про те, що вона не сама заповнювала документи і в неї внесена неправдива інформація, якщо нам на комітет приносять „липовий” диплом 95-го року радянського зразка, якщо на комітеті показують трудову книжку без печатки, без підпису, то це нормальна повага до Верховної Ради і нормальна повага до Національної ради з питань телебачення і радіомовлення? Це справді той підхід, який ваша фракція сповідує до всіх кадрових питань? Я хочу сказати дуже просто. Давайте поважати процедури. Якщо вам дорога ця людина, в якої життя попереду, то робіть так, щоб в залі зараз не полоскали її дипломи, трудові книжки, а допоможемо їй належним чином подавать документи і працювати на благо України. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено, і обговорення питання показало, що нам потрібно вирішити, окрім всього іншого, проблему, пов’язану з керівництвом комітету. і я просив і фракцію БЮТ, і фракцію Партії регіонів, домовтесь, будь ласка, щодо того як ви обміняєтесь комітетом, щоб можна було прийняти рішення, щоб комітет очолював Андрій Шевченко. На превеликий жаль, я розумію, що не хочуть цього робити для того, щоб були підстави для політичного процесу. Тому, я думаю, що у нас не було б взаємних звинувачень, що комітет в чомусь не доопрацьовує. А як може працювати комітет, коли немає голови комітету і перший заступник голови комітету повинен з усіма працювати так і умовляти, щоб прийшли на засідання комітету? Тому або давайте таким чином: на цьому тижні ця проблема була вирішена; або давайте тоді будем іти так, як того вимагає. регламентні позиції. А тепер, шановні колеги, переходимо до голосування. Оголошую я зараз рейтингове голосування по кожній кандидатурі. Я буду називати прізвище, ім’я, по батькові, ви просто уважно слухайте і визначайтеся. Адамчук Іван Дмитрович. [[12:16:21]] За-177 По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" –124, "Наша Україна–Народна самооборона" – 52, фракція комуністів – 0, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 1. Аніпченко Василь Леонідович. [[12:16:59]] За-4 Так, далі. Баранов Євген Валерійович. [[12:17:22]] За-245 Блінков Володимир Іванович. [[12:17:45]] За-1 Гриценко Микола Семенович. [[12:18:08]] За-4 Єлманова Оксана Миколаївна. [[12:18:29]] За-248 Так, Карпій Андрій Станіславович. [[12:18:52]] За-6 Квурт Костянтин Семенович. [[12:19:13]] За-120 Котюжинська Тетяна Григорівна. [[12:19:35]] За-21 Котенко Катерина Сергіївна. [[12:19:57]] За-177 Крушановський Сергій Іванович. [[12:20:19]] За-5 Кудінов Герман Юрійович. [[12:20:41]] За-9 Лігачова-Чернолуцька Наталія Львівна. [[12:21:03]] За-179 Лабунський Юрій Олександрович. [[12:21:24]] За-6 Мясникова Катерина Андріївна. [[12:21:42]] За-175 Опілат Ірина Володимирівна. [[12:22:06]] За-348 Сторожук Юрій Анатолійович. [[12:22:28]] За-182 Фартушний Микола Всеволодович. [[12:22:50]] За-356 Юрченко Валерій Володимирович. [[12:23:12]] За-13 Швець Олександр Олександрович. [[12:23:32]] За-4 Шевченко Тарас Сергійович. [[12:23:52]] За-177 Чекмишев Олександр Вікторович. [[12:24:14]] За-50 І Панасюк Костянтин Едуардович. [[12:24:32]] За-31 Таким чином, шановні колеги, зараз переходимо до остаточного голосування. І першою буде голосуватися кандидатура Фартушного Миколи Всеволодовича, в процесі рейтингового голосування він отримав 356 голосів, тобто найбільше. Ставлю на голосування пропозицію про обрання членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення Фартушного Миколу Всеволодовича. [[12:25:15]] За-362 Фартушний обирається членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. На другому місці, покажіть, будь ласка, є Фартушний. Підніміться, будь ласка, щоб вас бачили всі. Вітати будемо потім, коли вирішимо питання всі. Наступним буде ставитися на голосування кандидатура Опілат Ірини Володимирівни, вона отримала в процесі рейтингового голосування 348 голосів. Ставлю на голосування пропозицію про обрання членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення Опілат Ірину Володимирівну. [[12:26:15]] За-249 Обирається членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення Опілат Ірина Володимирівна. Будь ласка, тепер ставлю на голосування, тепер Єлманова Оксана Миколаївна, яка в процесі рейтингового голосування отримала підтримку 248 народних депутатів. Вношу на голосування пропозицію про обрання Єлманової Оксани Миколаївни членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. [[12:27:07]] За-250 Єлманова Оксана Миколаївна обирається членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Так, наступний хто у нас? Ну зараз же голосування йде. Тепер, шановні колеги, 245 голосів в процесі рейтингового голосування дістав Баранов Євген Валерійович. Ставлю на голосування кандидатуру Баранова Євгена Валерійовича для обрання членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. [[12:27:58]] За-249 Баранов обирається членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Таким чином, шановні колеги, членами Національної ради з питань телебачення і радіомовлення від Верховної Ради України обрані: Фартушний Микола Всеволодович.Зараз, зараз, я ж по кількості голосів. Єлманова Оксана Миколаївна, Баранов Євген Валерійович і Опілат Ірина Володимирівна. Давайте привітаємо тепер членів Національної ради і побажаємо їм діяти в суворій відповідності з законом [[Оплески]] Будь ласка, шановні колеги, давайте від фракцій обміняємося думками щодо голосування, яке щойно відбулося. Олег Ляшко, будь ласка, по хвилині від фракції.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимире Михайловичу, я думаю, що треба привітати не лише новообраних членів Нацради, а і голову СБУ Валерія Хорошковського. Адже троє із чотирьох обраних людей це є його представниками. Плюс до тих, які вони вже мають у Раді – двоє, і того п’ятеро з восьми членів Нацради контролюються головою СБУ Хорошковським, спецслужбою, медіамагнатом тощо. От вони будуть видавати ліцензії опозиційним каналам, вони будуть свободу слова, як казав представник провладної коаліції, підтримувати тощо. І риторичне, після голосування вже, запитання до представників коаліції: де ж ваша обіцянка була голосувати за людей по принципах, а не по політичних уподобаннях. Чому серед обраних немає жодного представника від опозиції? Оце така свобода слова в країні від Партії регіонів і нинішньої влади. Дякую за увагу.
Ірина Геращенко, будь ласка, мікрофон. Потім Михайло Чечетов.
Я перепрошую, шановні колеги від коаліції, от тільки що ви показали всій країні приклад того, що тепер в Україні потрібно просто народитися в правильній родині, мати правильного брата, свата, і тоді ти станеш членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Ви проголосували за двох людей, які абсолютно не відповідали принципам роботи в цій організації, вони не мають навіть профільних дипломів. І так само ваше голосування – це плювок в обличчя не опозиції, а громадським організаціям, які висували професійних телевізійників. Це, по суті, ваш плювок в обличчя всім радійникам і телевізійникам країни. І особливий привіт хочеться передати пану Колеснікову, Ахметову іншим вашим олігархам, які мають телеканали і тепер будуть в черзі стояти до Хорошковського, просити прохання в нього нарізати ліцензії, і правильно себе поводити. Ось, що ви зробили насправді. Такого, ганьби такої не було навіть при Кучмі. Я хочу сказати, що наша фракція проголосувала за професіонала Фартушного, якщо це професіонал.
Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Конечно радует, что последнее время на табло зажигаются цифры 350. 340 голосов это говорит о том, что де-факто здравомыслящих депутатов в парламенте больше чем конституционное большинство. Вы смотрите за две кандидатуры за Опилат, за Фартушного проголосовали 348 и 356 депутатов. Это говорит о том, что 50 процентов избранных кандидатов были поддержаны и левой и правой частью зала, и «Блоком Литвина», и «Блоком Тимошенко», и Компартии, и «Нашей Украиной», и Партия регионов, да. Это как раз демократично и это говорит о том, что мы абсолютно правильно выбрали кандидатуры, которые смогут обеспечить серьезную работу и дадут возможность стать средствам массовой информации четвертой независимой ветвью власти, которые не будут обслуживать чьи-то политические интересы, а будут, действительно, объективно работать на государство. Да. Спасибо.
Петро Симоненко.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, мы приняли сегодня решение и коалиция несет ответственность за организацию работы Национального совета по телевидению и радиовещанию. Я не сомневаюсь, что мы и, по крайней мере наш представитель, будет объективно подходить к принятию решения по развитию информационного пространства, его совершенствования. Исключения возможности монопольного захвата информационного пространства, как это сделала помаранчевая команда до этого. И они молчали, молчали, когда точно также принимали решение не обращая внимания на предложения совершенно по иному сформировать Национальный совет по телевидению и радиовещанию. Он был по сути дела вотчинной для Ющенко, для его главы секретариата, для некоторых дельцов националистической ориентации и прочее, прочее. Поэтому, уважаемые коллеги, я считаю, что мы должны и далее показать свою слаженность в ответственности теперь за организацию работы Национального совета. Я в этом не сомневаюсь. Еще раз хочу подчеркнуть. Что наш представитель будет работать в соответствии с интересами государства и наших избирателей в соответствии с законом.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановні колеги, сталось те, що сталося - відбулося голосування. Я думаю, що зараз треба сконцентрувати свою увагу всім народним депутатам, у даному випадку, дійсно, незалежно від партійної і фракційної приналежності, щоб Національна рада стала, дійсно, органом, як то кажуть, святіше Папи Римського, бо оці сварки і взаємні звинувачення, очевидно, з приводу минулих складів Національної ради мають під собою певні підстави. І тому я думаю, що зараз якраз, я повторююсь навмисно, треба сконцентрувати увагу, щоб це був абсолютно прозорий орган, який був би контрольований Верховною Радою України у даному випадку у своїй квоті. І цим можуть займатися всі депутати незалежно від того, де вони у залі сидять. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили розгляд питань. Я до всіх небайдужих звертаюся з однією пропозицією. Ви, шановні колеги, подивіться, будь ласка, як відбувалося голосування, хто з ким і про що домовлявся, не дивлячись на те, що одні в опозиції, а другі – в коаліції. Коли потрібно було, так домовились. Подивіться, коли за 350 голосів голосують. Шановні колеги, переходимо до розділу „Розгляд законів з пропозиціями Президента України”. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до статті 11 Закону України "Про порядок ввезення [[пересилання]] в Україну, митного оформлення й оподаткування особистих речей, товарів та транспортних засобів, що ввозяться [[пересилаються]] громадянами на митну територію України" з пропозиціями Президента України вiд 31.03.2010 року. Доповідає заступник міністра фінансів Єфименко Тетяна Іванівна. Співдоповідає голова Комітету з питань податкової та митної політики Терьохін Сергій Анатолійович. Адам Іванович Мартинюк, будь ласка.
Шановні колеги, давайте, щоб ми не витрачали часу, ми приймемо рішення про зняття з розгляду, відхилення, цього законопроекту, виходячи з того, що поки ми направили Президенту, поки ми розглядали вето, в іншому законопроекті ми точно один до одного врахували ці норми. Тобто ми не можемо з одного питання писати два закони. Тому, Володимир Михайлович, прошу поставити на голосування пропозицію про відхилення законопроекту, зняття його з розгляду в зв’язку з тим, що він вже врахований в іншому законопроекті, який став законом.
Тетяна Іванівна, поділяєте цю точку зору?
Да, я поділяю таку точку зору.
Ну, тоді, шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування пропозицію про скасування Закону України „Про внесення змін до статті 11 Закону України „Про порядок ввезення, пересилання в Україну, митного оформлення і оподаткування особистих речей, товарів та транспортних засобів, що ввозяться, пересилаються громадянами на митну територію України”. Прошу голосувати. [[12:37:06]] За-293 Рішення прийнято. Дякую. Сідайте будь ласка. Оголошую до розгляду Закон України "Про нормативно-правові акти" з пропозиціями Президента України від 22.12.2009. Доповідач – представник Президента України у Верховній Раді України Мірошниченко Юрій Романович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики також Мірошниченко Юрій Романович. Будь ласка.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів, Представник Президента України у Верховній Раді України. Я не буду забирати багато часу у вас і поєднання в одній особі виступу і від Президента, і від комітету, заощадить для вас багато часу. Що регулює цей багатостраждальний законопроект про нормативно-правові акти. Ви знаєте, що багато суб’єктів владних повноважень видають свої правила, які називаються юристами нормативно-правовими актами. Дуже часто складається ситуація, коли ці нормативно-правові акти вступають в суперечність одне з одним. За Конституцією України лише Основний Закон є. преференції в. коли. в тих випадках, коли є колізії законів. Що регулює цей законопроект? Він дає нам чітке розуміння і процесу підготовки нормативно-правового акту, і процесу його ухвалення, і ієрархії нормативно-правових актів, і розв’язання тих суперечливих ситуацій, якій пов’язані із колізіями в різних нормативно-правових актах. Крім того, в процедурі і фіксації, збереження реєстрації законів і інших нормативно-правових актів теж є предметом регулювання цього закону. Що ж стало причиною ветування Президентом України цього законопроекту? Адже він кілька разів пропонувався у Верховній Раді для розгляду і був прийнятий. Але разом з тим були аргументи, які спонукали Президента повернути до Верховної Ради його із своїми зауваженнями. Справа у тому, що у самому тексті закону є багато норм, які вимагають доопрацювання. Президент звернув увагу на ці норми, і профільний комітет, до якого надійшли ці зауваження Президента багато працював над цим і виніс свої пропозиції, оформлені у вигляді таблиці, які б, враховуючи зміст зауважень Президента, дали можливість ухвалити цей закон. Разом з тим, є ті норми цього законопроекту, на які не звернув увагу Президент, але які вимагають теж доопрацювання. Тому у Верховної Ради є два шляхи руху у розгляді цього законопроекту. Перший, ми враховуємо зауваження Президента і ухвалюємо закон. Є й інший шлях: а саме ми відправляємо до профільного комітету цей законопроект, і він, доопрацювавши, вносить на розгляд Верховної Ради. Я би пропонував у разі обрання цього шляху скоротити термін підготовки цих пропозицій і, наприклад, на наступному тижні пленарному ми розглядаємо вже ту таблицю, яку запропонує профільний комітет, таким чином врегулювавши всі питання, пов’язані, і спірні в тому числі, пов’язані з ухваленням цього законопроекту, врахувавши і пропозиції, і точку зору профільного Міністерства юстиції, і врахувавши точку зору і нашої юридичної служби. Таким чином змогли би ухвалити закон в цілому, а Президент його підписав. Таким чином ми досить серйозну, я би назвав, систему реформу, пов’язку з нормотворчістю в Україні, вже би фактично провели і привели в життя. Дякую вам за увагу. І, напевно, погодився би як представник Президента із тією пропозицією, яка вже лунала під час обговорення, а саме: доручити профільному комітету доопрацювати і на наступний пленарний тиждень винести узгоджену таблицю для голосування в цілому. Дякую за увагу.
Дякую, Юрію Романовичу. Шановні колеги!
Адаме Івановичу, з боку уже як представник профільного комітету скажу, що комітет готовий до роботи в такому режимі. Ми можемо провести вже завтра засідання комітету. Експертами підготовлені всі пропозиції задля того, щоб ми, завершивши процедуру, ухвалили цей закон. Дякую.
Так. Шановні колеги, будемо йти за Регламентом. Президент України пропонує відхилити законопроект про нормативно-правові акти. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[12:43:36]] За-215 Не підтримано. Хто за те, щоб повернутися? Хто за те, щоб повернутися до голосування з приводу цього законопроекту, прошу голосувати. [[12:44:06]] За-231 Я ставлю на голосування пропозицію, пропозицію Президента про відхилення законопроекту. Прошу голосувати. [[12:44:31]] За-239 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги! Закон необхідний, але Президент, правда ще попередній Президент вніс аж 50 зауважень до цього законопроекту. Абсолютна більшість зауважень внесена попереднім Президентом, комітет не врахував. І я думаю ми правильно поступили, що відхилили, розчистили, вибачте, дорогу для того, щоб, дійсно, написати і прийняти закон, який потрібен для врегулювання цих відносин. Тому прошу, прошу працювати над цим законом. Розглядається Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення державного регулювання у сфері будівництва житла" з пропозиціями Президента України від 5 червня 2010 року. [[Реєстраційний номер 2464]] Доповідає – Представник Президента у Верховній Раді Мірошниченко Юрій Романович. Підготуватися від комітету Клименко, будь ласка, Юрій Романович.
Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів, Представник Президента у Верховній Раді. Шановні народні депутати! 11 травня 2010 року Верховної Ради України 288 голосами прийняла у другому читанні Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення державного врегулювання у сфері будівництва житла]] Глава держави в цілому позитивно висловився до зазначеного документу, який, на його думку, дозволить посилити захист прав громадян інвесторів будівництва житла, підвищити відповідальність забудовників та фінансових установ управителів, суттєво зменшити вірогідність фінансових зловживань у процесі житлового будівництва та інвестування, що сприятиме стабілізації ситуації на первинному ринку житла. В той же час, прийнятим Верховною Радою України актом законодавства передбачається доповнити статтю 29 Закону України „Про планування і забудову території” новою частиною такого змісту. „Для отримання дозволу на виконання будівельних робіт, іноземні юридичні особи крім документів, передбачених частиною третьою цієї статті, подають документи, що підтверджує факт залучення громадян та юридичних осіб України до виконання будівельно-монтажних робіт обсягом не менше як 90 відсотків їх загального обсягу, а також використання не менше як 50 відсотків вітчизняних виробів та матеріалів, зокрема будівельних конструкцій”. Таким чином іноземні юридичні особи фактично зобов’язуються залучати до виконання будівельно-монтажних робіт громадян, юридичних осіб України і використовувати вітчизняні будівельні конструкції, інші вироби та матеріали у визначених законом обсягах. Безумовно держава повинна вживати заходи для підтримки вітчизняного виробника товарів і послуг, зокрема будівельної галузі. Взагалі це є одним із пріоритетів економічної політики України, від стану саме цієї галузі залежить реалізація гарантованих Конституцією України прав громадян на житло. В той же час необхідно розуміти, що заходи, які можуть вживатися для цього, не повинні порушувати міжнародні зобов’язання країни. А саме така ситуація склалася в цьому випадку. Оскільки зазначена норма суперечить зобов’язанням, що взяті Україною під час вступу до СОТ. Зокрема, порушена стаття 3 частини другої Генеральної угоди з тарифів і торгівлі. Так, параграфом першим зазначеної статті визначено, що внутрішні податки і інші внутрішні збори та закони, правила та вимоги, які стосуються внутрішнього продажу, пропозиції до продажу, купівлі, а також правила внутрішнього кількісного регулювання, які встановлюють вимоги щодо змішування, переробки чи використання товарів у певних кількостях чи пропорціях не повинні застосовуватись до імпортованих чи вітчизняних товарів таким чином, щоб створювати захист для вітчизняного виробництва. Параграфом п’ятим статті 3 встановлено заборону на встановлення чи застосування кількісного регулювання щодо змішування, переробки чи використання товарів із вітчизняних джерел. Крім того, статтею 17 Генеральної угоди про торгівлю послугами передбачено, що кожен член СОТ має надавати послугам та постачальникам послуг будь-якого іншого члена СОТ режим не менш сприятливий, ніж той, який цей член СОТ надає таким же вітчизняним послугам чи постачальникам послуг. Слід також зауважити, що невід’ємною частиною Протоколу про вступ України до Світової організації торгівлі, який ратифікований законом України від 10 квітня 2008 року номер 250-6 за статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, є графік специфічних зобов’язань в секторі послуг, що додається до Генеральної угоди про торгівлю послугами, які стосуються України. За цим графіком жодних застережень про можливість запровадження Україною будь-яких обмежень щодо доступу до ринку чи обмежень щодо застосування національного режиму у сфері будівництва та суміжних інженерних послуг не передбачено. За таких обставин запровадження додаткових вимог для використання. для виконання будівельних робіт іноземними юридичними особами не відповідає міжнародним зобов’язанням України, а відтак, призведе і до порушення норми статті 18 Конституції України. Ураховуючи викладене Президента України пропонує утриматись від запровадження додаткових вимог для виконання будівельних робіт іноземними юридичними особами і запропонував у підпункті першому пункті 10 розділу першого Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення державного регулювання у сфері будівництва житла абзац третій виключити. У зв’язку з цим абзаци перший та останній цього підпункту викласти відповідно у такій редакції: пункт перший статтю 29 після частини третьої доповнити новою частиною такого змісту [[крапка з комою]]; І далі. У зв’язку з цим частини четверту-двадцяту вважати відповідно частинами п’ятою-двадцять першою. Прошу підтримати пропозиції Президента України. Дякую за увагу. Фактично.
Дякую, Юрій Романович. Ви говорили майже 10 хвилин те, що тут сказано двома словами. Від комітету Клименко, будь ласка, Олександр Іванович, голова підкомітету Комітету з питань фінансів і банківської діяльності.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, даним законопроектом, який був підтриманий 270 народними депутатами, дійсно, регулює дуже важливі питання, які у першу чергу будуть сприяти розвитку не лише будівельної галузі, а в цілому всіх галузей, які будуть тотожними, які будуть забезпечувати відповідні рівні умови і збереженням робочих місць. Звичайно, що та робоча група, яка працювала при нашому Комітеті з питань фінансів та банківської діяльності, я хотів би як голова робочої групи подякувати тим народним депутатам, які присутній у цій залі, а також представникам Міністерства будівництва та архітектури і розвитку за ту плідну роботу і плідну співпрацю. Хотів би зазначити, що даний законопроект у першу чергу, коли ми приймали рішення більшістю народних депутатів, ми керувалися тими нормами, які стосувалися у першу чергу забезпеченням робочих місць. І тому ті норми щодо фізичних осіб, юридичних осіб на рівні виконання будівельних робіт 90 відсотків, звичайно, що, на нашу думку, це в першу чергу могло б пожвавити ринок праці і саме залучення наших, українських виробників. Та норма, яка стосується 50 відсотків щодо залучення у будівельні галузі матеріалів, які виробляються теж на території України, на нашу думку, також була дуже доцільною. Але пропозиції Президента України, які стосуються лише норми підписаних угод щодо Світової організації торгівлі заслуговують, звичайно, на повагу і на те, що ми мусимо до них дотримуватися і підтримати Президента України, оскільки Україна є інтегрованою в Світову організацію торгівлі, і коли ми приймали на себе зобов’язання щодо співпраці Світової організації торгівлі та набування Україні всіх тих норм, які стосуються відповідних проведених актів. Наш комітет на своєму засіданні 16 червня прийняв рішення щодо підтримки пропозицій Президента і врахування їх в нашому голосуванні. Хотів би вам подякувати за не лише співпрацю з Президентом, а саме головне, що ми будемо керуватися відповідними нормативними актами, які допоможуть будівельній галузі набути сталого розвитку. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорень немає. Будівель. Ну у вас є, а за Регламентом немає, тому немає. Я ставлю на голосування пропозицію Президента, підтриману Профільним комітетом. Ще раз наголошую, суть пропозиції зводиться до двох слів: вилучити пункт 1 у статті 10. Тому, будь ласка, я ставлю на голосування про підтримку пропозиції Президента до закону за №2464. Прошу голосувати. [[12:55:28]] За-241 Закон прийнято з урахуванням пропозиції Президента. Шановні колеги, ну немає такого в Регламенті, але хто хоче, запишіться від фракцій, по хвилині. Так, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна”. Шановні народні депутати! Ми зараз. я голосував проти прийняття таких пропозицій Президента через те, що в цьому законі ми передбачали деякі особливості надання нашого „бюджетного пирога”. Тобто ми казали, хто може будувати дороги, робити реконструкції, залізничні колії, лінії електропередач, зв’язку і так далі. Ви просунтесь в любу із країн, ви заїдьте в Сполучені Штати Америки, ви побачите, що там ви маєте і пересуватися виключно, якщо за бюджетні кошти, то державними компаніями і так далі. І це не заважає їм нічого. У них президент не ставить питання про вилучення цих норм. Таким чином, такі вилучення сьогодні і направлені проти українського виробника, і я вважаю, що абсолютно неправильно зараз прийнято рішення. Дякую.
Будь ласка, Чечетов.
Уважаемый Адам Іванович! Уважаемые коллеги! Демократия – это четкое выполнение всех процедур. Я думаю, согласно процедуры все было выполнено и абсолютно правильно на голосование было поставлено. Другой вопрос, что кому-то нравится, кому-то не нравится, чьё-то предложение прошло, чьё-то не прошло – ну наверное не те аргументы были высказаны и в большей степени наверное аргументация была в сторону принятого решения. Поэтому я предлагаю не затягивать процесс, поскольку очень много серьезных законопроектов нам предстоит принять, с тем, чтобы мы динамично и дальше продолжали работать. Спасибо.
Володимир Бондаренко.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і Порядок”. Я хотів би. щоби всі, хто нас слухає сьогодні і дивиться, усвідомили за що проголосувала коаліція і тушки, які перейшли до неї. Мова йде про те, що було ухвалено законопроект, який не враховує кризу в світі і в Україні, який не враховує елементи протекціонізму власному виробникові, елементи не дуже великі, бюджетні кошти українські будуть тепер розвозитися в Китай, в Індію, в Пакистан, в інші країни, які дають надзвичайно дешеву робочу силу, цим самим убиваючи індустрію будівельних матеріалів, а також українських будівельників. Тому, коли тут говорив і голова комітету, і інші про те, що це буде сприяти гармонізації будівельної галузі, це буде добивати залишки будівельної галузі в Україні. І я вам гарантую, що ті турецькі будівники, які сьогодні дороги нам будують, завтра будуть будувати житло, інші об’єкти, а українці будуть, вибачте мене, перебувати на дотаціях Фонду зайнятості і будуть виїздити за кордон, де їх ніхто не приймає з розкритими обіймами.
Дякую. Обговорення. тобто з процедури голосування ми висловилися. Продовжуємо далі роботу. Ми маємо зараз розглядати. мали б розглядати проект Постанови про деякі питання забезпечення реалізації положень статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Мова йде про те, шановні колеги, що ми його десь більше місяця назад прийняли, цю постанову, яка складається із двох речень. У першому читанні дуже шкода, що профільний комітет регламентний до цього часу не розглянув цієї постанови. Тому на прохання комітету давайте ми поступимо таким чином і проголосуємо: доручити, щоб завтра комітет розглянув, а в четвер ми його. ще раз повернемося до розгляду цього питання. Якщо до четверга комітет буде не готовий, керуючись відповідними статтями Регламенту, якщо протягом місяця комітет не дає висновку, ми маємо право голосувати його у першій редакції. Тому я прошу проголосувати про перенесення розгляду питання за номером 5397 на четвер. [[13:00:21]] За-227 Прийнято рішення.
Шановні колеги, зараз ми маємо розглянути з вами пакет законів, які стосуються виборчого процесу, тобто проведення виборів до місцевої влади. Ціла група цих законопроектів. Є така пропозиція, шановні колеги, ті законопроекти, які містять 100 і більше статей, щоб вони доповідались по повній програмі, а ті, які менше статей, щоб ми їх розглядали за скороченою процедурою. Спочатку заслухаємо доповіді всіх авторів законопроектів, потім рішення відповідного комітету, проведемо обговорення, голосування і будемо проводити по кожному окремому законопроекту. Юрій Ключковський, будь ласка.
Дякую, Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Шановний пане Голово, шановні колеги. Серед цих законопроектів два це є нові редакції, це 2270-2 і 5426, інші, це дійсно дрібні зміни. І тому мені здається, що ці два просто кожен окремо треба розглянути, ті які дають нову редакцію закону, тому що там багато що міняється, не окремі якісь елементи. А ці дрібні дійсно можна обговорювати разом, бо вони стосуються різних речей, але два треба виділяти окремо.
Так така ж пропозиція і йде, Юрій Богданович, що де більше 100 статей ми доповіді, запитання, співдоповідь за повною процедурою, а ті законопроекти, де менше ніж 100 статей, тобто за винятком двох цих законопроектів, будемо розглядати доповідь і співдоповідь за скороченою процедурою. Обговорення проведемо всіх разом, а голосування окремо. Немає заперечень? Я поставлю на голосування таку пропозицію про те, щоб ми законопроекти, які налічують більше 100 статей доповідали і співдоповідь робили за повною процедурою, відповіді на запитання до доповідача і співдоповідача, до тих законопроектів, які менше ніж 100 статей, щоб доповідь і співдоповідь були за скороченою процедурою. Обговорення всіх законопроектів проведемо разом, голосування по кожному окремо, прошу підтримати. [[13:03:19]] За-236 Рішення прийнято. Я нагадую шановним колегам, що на цей тиждень передбачено розгляд 120 законопроектів і була пропозиція, щоб ми прийняли рішення, що щодня будемо працювати до завершення розгляду питань. Але, на превеликий жаль, як показала практика голосування з цього приводу позитивного немає, так що не треба обурюватися. А сидіти і працювати на місці. Оголошується до розгляду проекти законів: 2270-2, 2070, 5426, 5448, 2271, 2544, 3293, 4185, 4237, 5098, 5549, 6128. Розпочинаємо з проекту закону 2270-2. Доповідач. тут буде по повній доповідь йти, як ми домовились з вами, і співдоповідь. Доповідач – народний депутат України Каськів Владислав, співдоповідач – Сергій Подгорний. Є Каськів? Будь ласка, тоді давайте співдоповідача попросимо, щоб він виступив. Які ще законопроекти Юрій Богданович, за якою. 5426, да? Добре.
Шановна президія! Шановні народні депутати! Шановні виборці! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 10 лютого 2010 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад та сільських, селищних, міських голів [[реєстраційний номер 2270-2]] поданий народним депутатом України Каськівим. Проектом пропонується прийняти закон у новій редакції та запровадити на виборах депутатів районних та обласних рад мажоритарну систему відносної більшості з голосуванням у багатомандатних округах. Хочу підкреслити, з невизначеною наперед кількістю мандатів. На виборах сільських, селищних голів, депутатів сільських, селищних, районних в містах, міських рад, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим запровадити мажоритарну виборчу систему відносної більшості з голосуванням у одномандатних округах, а на виборах міських голів мажоритарну систему абсолютної більшості. Комітет Верховної Ради України з питань бюджету за підсумками розгляду законопроекту в своєму висновку зазначає, що проект в частині фінансового забезпечення зазначених виборів не в повній мірі відповідає вимогам чинного бюджетного законодавства. Зокрема містить положення, які збільшують видаткову частину як державного, так і місцевого бюджетів, враховуючи при цьому норми статті 27 Бюджетного кодексу України. Комітет наголошує, що у разі прийняття законопроекту, він може набути чинності не раніше 1 січня 2011 року за умови його офіційного оприлюднення до 15 серпня 2010 року. В іншому випадку норми законопроекту можуть застосовуватися не раніше 1 січня 2012 року. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку висловлює ряд зауважень до законопроекту. Проте вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути взятий за основу, за умови врахування зауважень управління. Під час обговорення на засіданні народними депутатами членами Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування не було досягнуто згоди при ухваленні висновку щодо зазначеного законопроекту. З 8 присутніх на засіданні членів комітету при голосуванні утримався 1 народний депутат, решта народних депутатів не брали участі в голосуванні. Внаслідок чого комітет вирішив проектЗакону України про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[поданий народним депутатом України Каськівим]] внести на розгляд Верховної Ради України для прийняття нею остаточного рішення. Дякую.
Запитання є? Прошу записатися, будь ласка. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Іван Попеску, будь ласка.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановний доповідачу, скажіть, будь ласка, в цьому законопроекті передбачається право неурядових організацій висувати своїх кандидатів, зокрема національних меншин, оскільки в статті 14 Закону про національні меншини чітко написано, що національні меншини через свої організації мають право висувати кандидата у депутати в органи місцевої влади. Закон був прийнятий до вступу в дію Конституції України, тому відповідно до 22 статті Конституції не дозволяється обмежень існуючих прав і свобод. Так питання конкретне: дозволяється неурядовим організаціям висувати своїх кандидатів на місцевому рівні? Дякую.
Автор даного законопроекту не надав права організаціям національних меншин висувати своїх кандидатів.
Володимир Бондаренко, будь ласка. фракція БЮТ.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко” Партія „Реформи і Порядок”. Я хочу сказати, що в суспільстві і в політикумі активно дискутується проблема чи зможуть брати участь у виборах місцевих блоки, чи можуть бути іменні блоки, чи може бути система, при якій заборонять реєструвати новим партіям, які щойно утворенні свої списки або кандидатів на місцевих виборах, чи зміна назви партії не потягне за собою відмову в її реєстрації. Яким чином ці питання розглядаються в законопроекті пана Каськіва і, чи розглядаються вони взагалі. Бо відчуваю, що буде той законопроект, який буде активно підтриманий Партією регіонів, і він уже сьогодні, очевидно, є. І вони вже знають за якими правилами будуть проходити вибори, а всі інші тільки здогадуються. Тому сьогодні очевидно нам дадуть пачку законопроектів, які приречені на те, щоб не були ухвалені, а той основний буде винесений пізніше. Не здається вам, що така політика ведеться сьогодні?
Ну я не знаю чи треба сьогодні говорити про те, що мені здається з приводу підготовки до майбутніх виборів місцевих рад. Хочу тільки сказати, що, дійсно, у суспільстві вітає думка, що готується десь, якийсь законопроект і в ньому, дійсно, якби будуть заборонена участь блоків політичних партій. І ми всі розуміємо, для чого це робиться. У даному законопроекті якихось нововведень з приводу участі блоків або інших суб’єктів виборчого процесу непередбачено. Дякую.
Так, все запитання вичерпані. Сідайте. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, інші законопроекти містять менше 100 статей, отже ми їх розглядаємо за скороченою процедурою. Тому зараз доповідати буде щодо законопроекту 2070 Кеменяш Олександр Михайлович. Є Олександр Михайлович Кеменяш? Немає. Давайте, будь ласка, тоді від комітету Сергій Петрович. Будь ласка. І Оробець також немає чи є?
Шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування 14 травня 2008 року на своєму засіданні розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо підвищення відповідальності членів виборчих комісій]] [[реєстраційний номер 2070 від 14 лютого 2008 року]], поданий народним депутатом України Кеменяшом Олександром. Законопроектом пропонується внести зміни до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" та доповнити його положенням щодо складання присяги членами територіальних та дільничних виборчих комісій. Комітет Верховної Ради України з питань правової політики вважає можливим рекомендувати Верховній Раді України розглянути зазначений проект закону. Комітет з питань бюджету дійшов висновку, що законопроект не впливає на дохідну та видаткову частину бюджету, а також на його виконання у поточному бюджетному періоді, бюджетному періоді. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно відхилити. Беручи до уваги, що зазначений проект закону подається з метою уніфікації виборчого законодавства, комітет дійшов висновку рекомендувати Верховній Раді України при розгляді законопроекту в першому читанні прийняти його за основу. Я поясню, що у нас в Законі про вибори народних депутатів України є процедура, коли члени дільничних виборчих комісій вступають на свою посаду прийняттям присяги. І саме цю новацію пропонує внести депутат Кеменяш і в Закон про вибори місцевих рад, а також сільських, селищних, міських голів. Дякую.
Дякую. Сідайте будь ласка. Тоді наступний законопроект, 5426. Оробець? Немає? Тоді, Сергій Петрович, ви також з приводу цього законопроекту? Рішення комітету скажіть, будь ласка.
Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 10 лютого 2010 року розглянув проект Закону України про внесення змін та доповнень до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо запровадження на місцевих виборах відкритих списків кандидатів у депутати]]. Реєстраційний номер 5426, поданий народними депутатами України Крільом і Оробець. Зазначеним проектом передбачено проведення виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на основі висування кандидатів за відкритими виборчими списками місцевих організацій, партій і їх блоків. Це формулювання авторів. За висновком Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, реалізація положень законопроекту потребуватиме додаткових видатків з державного та місцевих бюджетів. Зокрема на виготовлення друкованих матеріалів виборчої кампанії, внаслідок збільшення максимальної кількості кандидатів від кожної партії, блоку, тощо. Отже, за підсумками розгляду, Комітет з питань бюджету визначено, що законопроект матиме вплив на видаткову частину бюджетів, збільшуючи її. І може бути. набути чинності за умови офіційного оприлюднення до 15 серпня 2010 року не раніше 1 січня 2011 року. В іншому випадку не раніше 1 січня 2012. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради України у своєму висновку до законопроекту наголошує, що низка наявних у проекті концептуальних недоліків робить його в цілому непридатним до практичного застосування, через що, на думку управління, за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно відхилити. Під час обговорення на засіданні народними депутатами, членами Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування, одноголосно було прийнято рішення.
Дайте можливість завершити.
рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін та доповнень до Закону України про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів [[щодо запровадження на місцевих виборах відкритих списків кандидатів у депутати]] [[реєстраційний номер 5426]] за наслідками розгляду у першому читанні відхилити. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Тепер з приводжу законопроект 5448 доповідач – Руслан Князевич. А потім, Сергій Петрович, рішення комітету.
Так коли будемо обговорювати, зараз доповідь же іде по законопроекту.
Шановний Голово, шановні колеги, насправді законопроект, який я зараз представляю, 17 грудня 2009 зареєстрований, він був першою такою миттєвою реакцією на рішення Конституційного Суду, яке стосувалося відповідно строків призначення виборів депутатів Автономної Республіки Крим. Про що йдеться? Йде мова про те, що у Конституції редакції 1996 року до відання Верховної Ради Автономної Республіки Крим віднесено саме питання призначення чергових і позачергових виборів депутатів Автономної Республіки Крим. Але після прийняття Конституції України, а на часі її прийняття, я нагадую, що було два окремих закони, за яким. одним обиралася відповідно Верховна Рада Автономної Республіки Крим, а за іншим законом обиралися інші органи місцевого самоврядування. Разом з тим, під час виборчої кампанії 98 року за рішенням Верховної Ради вперше об’єднали в один закон вибори і до Верховної Ради Криму, і всіх органів місцевого самоврядування. І, зважаючи на ці обставини, абсолютно логічно, що чергові вибори і органів самоврядування, і Верховної Ради Криму, раз вони за одним законом організовуються, повинні бути призначені на одну дату. Зважаючи на те, що відповідно до практики, минулого року сталася ситуація, за якою, пригадуєте, Верховна Рада призначила на певну дату вибори відповідно сільських, селищних, міських голів і органів, і відповідних рад всіх рівнів, однак Верховна Рада Автономної Республіки Крим не погодившись на їхню думку з такого роду неконституційним рішенням, відмовилась на виконання рішення парламенту України приймати конституційне рішення щодо дати проведення виборів Автономної Республіки Крим, натомість звернулася до Конституційного Суду. І в результаті суд визначив, що призначати дату виборів конкретну парламент України не може, бо він виходить за межі своєї компетенції. Тому цей закон, це спроба врегулювати це питання в якій площині, ми.
Будь ласка, завершуйте.
Ми не визначаємо чітку дату, на яку вони повинні призначати вибори, ми говоримо про те, що це їхнє повноваження призначати вибори, але вони їх повинні призначити на ту дату, на яку парламент вже призначив місцеві вибори, щоби не було у нас дві дати проведення чергових виборів. Це питання відкрите, бо до тих пір, поки внесення змін до Конституції, а ми пробуємо врегулювати в тому законопроекті, який ми дружно направили до Конституційного Суду це питання, не вирішено, то саме на законодавчому рівні цю прогалину, як на мене, слід обов’язково врегулювати, щоб не повертатись до тієї прикрої практики, яка була минулого року в Україні. Дякую. Прошу підтримувати.
Дякую. Так тепер законопроект 2271, автор. А?! Від комітету, перепрошую. Сергій Петрович Подгорний щодо законопроекту 5448. Будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 23 грудня 2009 року розглянув проект Закону про внесення змін до статті 14 Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо одночасного проведення]] [[реєстраційний номер 5448]], поданий народними депутатами України Міщенко та Князевчем. Метою зазначеного проекту є зведення у часі – одночасне проведення – чергових виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим з виборами депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, що дасть можливість, на думку авторів, скоротити видатки Державного бюджету на проведення виборчої кампанії. Комітет Верховної Ради України з питань правової політики у своєму висновку до законопроекту зазначає, що його положення не містять ознак неконституційності, отже законопроект може бути рекомендовано Верховній Раді України до розгляду. Комітет Верховної Ради України з питань бюджету вважає, що проведення виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим одночасно з виборами депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів призведе до зменшення видатків Державного та місцевих бюджетів, отже законопроект може набрати чинності з дня його опублікування. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України, проаналізувавши проект закону, пропонує за результатами розгляду в першому читанні відхилити. Під час обговорення на засіданні народними депутатами, членами Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування, одноголосно було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до статті 14 Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[номер 5448]] за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. Дякую.
Так, дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, зараз на часі розгляд законопроекту 2271. Разом з тим, автор законопроекту Валерій Писаренко звернувся з листом про відкликання. Нам потрібно поставити на. голосувати. Тоді, шановні колеги, я прошу уваги! Нам треба зараз проголосувати про підтримку прохання народного депутата України про відкликання проекту закону, реєстраційний номер 2271. Прошу підготуватися до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію про відкликання проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” [[щодо права бути обраним сільським, селищним, міським головою]]. Реєстраційний номер 2271, прошу голосувати. [[13:24:02]] За-239 Рішення прийнято, законопроект знято з розгляду. [[Так, а може ми поступимо. далі вже йде доповідач Олександр Омельченко]] . Тепер, шановні колеги, оголошується до розгляду законопроект, реєстраційний номер 2544, про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад, сільських, селищних, міських голів” [[щодо мови]]. Доповідач – народний депутат України Гнаткевич Юрій Васильович. Немає. Співдоповідач. Комітет не розглядав, але мав. мусив розглянути до цього часу. Значить, тоді будемо голосувати. [[Шум у залі]] А що робити тоді, якщо не виконує свої функції комітет? Шановні колеги, умовляти ніхто ж нікого не буде. [[Шум у залі]] Ні. Давайте таким чином: я тоді поставлю на голосування про прийняття за основу, якщо Верховна Рада України не підтримає, тоді буде знято. Так не можна йти. Шановні колеги, зараз оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо реалізації права національних громадських об’єднань висувати своїх кандидатів у депутати]]. Доповідач – народний депутат України Олександр Фельдман. Немає? Не можна. Далі. Законопроект реєстраційний номер 4185 – про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” [[щодо обрання міських голів у містах із населенням понад 100 тисяч мешканців у два тури]]. Доповідач – Кирило Куликов. Є? Немає. Значить наступний законопроект. 4237 – про внесення змін до статті 88 Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” [[щодо інформування виборців про правопорушення кандидатів]]. Доповідач – народний депутат України Геннадій Геннадійович Москаль. Будь ласка, Геннадію Геннадійовичу.
Шановний Володимире Михайловичу, якщо можна по скороченій програмі, тому що я знаю, у пана Чечетов все рівно стоїть мінус, так що його не підтримують.
Так ми вже прийняли рішення, Геннадію Геннадійовичу. Ми вже прийняли рішення: за скороченою процедурою.
Шановні народні депутати, у чому. я буквально в той час скажу, в чому новизна цього законопроекту. Щоб потом не було, що вибрали раніше судимого, з компрометуючими матеріалами, третє, десяте і двадцяте, що у нас буває, уже махають руками після того, як бійка відбулася, як відбулися вибори. Тому є компрометуючі матеріали, хай органи внутрішніх справ перед виборами доведуть це Дякую виборців. Якщо кандидат рахує, що його хтось, будемо казати, якийсь наклеп на нього назвів, він має право звернутися в суд, і виборці мають знати, кого вони вибирають. Мав він судимість, має якісь інші компрометуючі матеріали, якщо вони є, вони не повинні видаватися конкуруючими політичними партіями чи конкуруючими кандидатами, а вони повинні виходити з органів внутрішніх справ офіційно через прес-службу. Якщо це цивілізований порядок і це взято із європейського законодавства, так роблять у всіх цивілізованих країнах, а не ноччю кидають у скриньки друг на друга різні наклепи, брошури і тому подібне. Тому, шановні народні депутати, скоро вибори ви самі цього домагаєтеся.
Да, все у вас? Геннадій Геннадійович, сідайте, будь ласка. Коли закінчимо, ми ж у процесі розгляду, я запам’ятаю, що репліка у вас є, Михайло Васильович. Законопроект 5098, про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів". Народний депутат України Іваненко Володимир Григорович. Є Володимир Григорович? Будь ласка. Від комітету буде виступати Сергій Подгорний.
Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Законопроектом пропонується внести зміни до пункту 1, частини 1, статті 38 Закону України „Про вибори народних депутатів Автономної Республіки Крим, місцевих рад сільських, селищних, міських голів”. Передбачивши, що кандидат на посаду сільського, селищного, міського голови повинен включити до заяви про реєстрацію кандидатів на відповідну посаду зобов’язання в разі першого обрання сільським, селищним, міським головою протягом першого року після офіційного оприлюднення результатів виборів пройти професійне навчання. Метою прийняття пропонованого проекту, є підвищення професійності та компетентності головних посадових осіб територіальної громади. На нашу думку, реалізація положень законопроекту сприятиме більш якісному задоволенню потреб територіальної громади, ефективного виконанню повноважень органів місцевого самоврядування взагалі та повноважень сільського, селищного, міського голови зокрема. Висновок Науково-експертного управління містить ряд зауважень, з якими ми погоджуємося. Перш за все це те, що обов’язок сільського, селищного, міського голови проходить професійне навчання, варто було б рекомендувати в Законі України про службу в органах місцевого самоврядування. Натомість внесення запропонованих в проекті змін до Закону України про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів є недоцільним. Оскільки проходження такого навчання не має прямого стосунку до виборчого процесу, вчинення пов’язується з реєстрацією обраного сільського, селищного, міського голови та його вступом на посаду. З тих самих причин Комітет з питань державного будівництва і місцевого самоврядування пропонує відхилити даний законопроект, але і комітет, і Науково-експертне управління підтримують ідею такого навчання. Тому в мене є пропозиція, повернути даний законопроект на доопрацювання.
Будь ласка, мікрофон, завершуйте.
Пропоную повернути даний законопроект суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання.
Так треба нам тоді. Будь ласка, рішення комітету тоді. Сергій Петрович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, перш за все я хочу зауважити по тих законопроектах, які комітет не розглядав. Справа в тому, що деякі з них у нас були на порядку денному на минулому засіданні. Але автори не прийшли і написали листа, що просимо без нас не розглядати, так зробив шановний пан Фельдман і тому ми не розглянули. Що стосується даного законопроекту, комітет розглянув його 9 червня 2010 року. Вважає, що проект спрямований на підвищення професійності та компетентності головних посадових осіб територіальної громади і містить пропозиції щодо зобов’язання новообраних сільських, селищних, міських голів пройти професійну підготовку протягом першого року перебування на цій посаді. Що на думку автора сприятиме забезпеченню територіальних громад компетентними керівниками. Комітет Верховної Ради України з питань бюджету в своєму висновку до законопроекту зазначив, що запровадження обов’язкового професійного навчання вперше обраних сільських, селищних, міських голів має бути забезпечено за рахунок коштів відповідних місцевих бюджетів. Тобто може потребувати додаткових коштів протягом бюджетного періоду, що спричинить опосередкований вплив на видаткову частину місцевих бюджетів. І, враховуючи викладене, Комітет з питань бюджету вважає, що законопроект матиме опосередкований вплив на видаткову частину місцевих бюджетів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновків висловили ряд зауважень до законопроекту і вважає, що за результатами розгляду в першому читанні його доцільно відхилити. Під час обговорення на засіданні народними депутатам членами Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування одноголосно було ухвалено рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад та сільських, селищних, міських голів [[реєстраційній номер 5098]], поданий народним депутатом Іваненко за наслідками розгляду у першому читанні відхилити. Водночас комітет звернувся з листом до автора законопроекту з пропози.
Мікрофон, будь ласка.
пропозицію внести відповідні положення до проекту Закону України про службу в органах місцевого самоврядування. Оскільки проходження такого навчання не має прямого стосунку до виборчого процесу і не пов’язуються з реєстрацією обраного сільського, селищного, міського голови та його вступу на посаду. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Тепер законопроект, реєстраційний номер 5549. Кирило Куликов, немає. Відкладаємо до голосування. 6128 – теж саме, Микола Володимирович у терміновому відрядженні. Шановні колеги! Тепер переходимо до обговорення законопроектів. Перший законопроект у нас обговорюється за повною процедурою, а всі інші за скороченою. Прошу записатися на виступи від фракцій, якщо. Ні, ми зараз за повною процедурою обговорюємо законопроект 2270, всі інші будуть обговорюватися за скороченою: два – „за”, два – „проти” і голосування. Зараз 2270-2. Якщо є від фракції бажання виступати, прошу записатись. Так, на табло прізвища народних депутатів. Іван Попеску, фракція Партії регіонів і Володимир Бондаренко буде виступати за ним. Це попередній ще запис був? Зараз ми його скасуємо тоді. Так, Михайло Чечетов, будь ласка, потім – Гейман. Ну так, будь ласка, Бондаренко, значить Бондаренко.
Я начну с реплики. Вы знаете, ну непонятно конечно, когда боевой генерал, руководитель Министерства внутренних дел, руководил милицией Крыма, выходит на трибуну, докладывает законопроект и говорит: „Наверное мой законопроект не примут”, да. Ну конечно, а кто же за него голосовать будет? Ну кто, если боевой генерал докладывает свой законопроект и боится, что не примут. А мы хотели принять, а теперь разуверились! Разуверились, да! Ну если генерал не верит в свое детище – боевой генерал! - ну как можно идти в атаку, как можно бойцов вести?! Кстати и бойцов уже нет, да! Это что касается по реплике. Теперь по сути. Мы, когда шли на выборы, то, наверное, всем, я имею в виду когда шли на выборы политические силы и своих лидеров вели к президентской должности, то, наверное, всем лидерам, всем кандидатам в президенты во всех областях, регионах наши избиратели независимо от политических сил и партий давали один наказ: чтобы эти выборы прошли совершенно по другой схеме, чтобы людей не обманывали, не вводили в заблуждение, чтобы дали возможность людям самим определить конкретных кандидатов, которые будут работать на конкретной территории, отвечать перед людьми, жить на этих территориях и вместе с людьми решать проблемы регионов, сел, поселков, городов и областей. И когда была выборная компания, ни один из кандидатов тогда не отрекся и не сказал, что нет, мы вам не вериг, мы сами в партийные списки повключаем непонятно кого и голосуйте за мешок, набитый непонятно кем, депутатов, которые потом как мыши разбегались, или как крысы, с тонущего корабля. Никто не посмел сейчас сказать, а когда вдруг закончилось все теперь уже начали говорить: да вы знаете, не надо, теперь мы уже опять не дадим возможность людям, мы не верим избирателям, избиратели могут ошибиться, нам здесь из Киева виднее, что там делается в каком-то поселке, селе, мы отсюда будем трамбовать мешки с кандидатами. Поэтому мы считаем, что обманывать людей нельзя. И на наш взгляд, по большому счету надо всем, кто сегодня вносил законопроекты, в том числе, и которые мы сейчас рассматриваем, сказать спасибо за то, что вы отдельные проблемы подняли, но более емкий системный будет внесен буквально завтра законопроект, а ваши предложения мы учтем на процедуре второго чтения, и мы похороним обман, а людям скажем правду и дадим возможность людям избирать конкретных кандидатов. Спасибо.
Володимир Бондаренко, від фракції "Блок Юлії Тимошенко", наступним буде виступати Сергій Гриневецький.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", Партія „Реформи і Порядок”. З попереднім виступаючим я в деякій частині згоден. Зокрема, коли мова йшла про крыс, які біжать, але, хто їх прийме тих крыс, комплектуючи тут 300 голосів, ну, ви краще мене знаєте. Тому ті крысы, які побігли, там, з одного чи з іншого корабля вони є крысы, і вони побіжать наступного разу також кудись в бік і так дальше.
Щури, так, щури, ну, Михайло сказав так, то я вже підкреслюю. Тому це ці крысы вони і є крысамы – це відверто, ми згоджуємося з цим. Але ж, якби першу крысу, яка тут з’явилася, тобто щура ударили по голові і повернули до закону, який забороняє міняти орієнтацію політичну по ходу, їх же люди обирали сюди не для того, щоб вони бігали, а для того, щоб вони були в тій політичній силі, за яку люди голосували, тоді би все було в порядку. А було зроблено все для того, щоби перший щур відчув себе безнаказаним, і тоді побігли інші. Але така справа може бути з вами, вона буде скоро, не бійтеся. Хотів би звернути увагу на те, що виборче законодавство, на жаль, у нас в Україні не кодифіковане, на жаль, воно сьогодні змінюється. В тому числі приклад, як треба маніпулювати законодавством, показав колишній віце-спікер, перший віце-спікер Верховної Ради регіонал, нинішній міністр юстиції Лавринович, який в останні дні без таблиці, без нічого протягнув у цій залі закон, який дав можливість маніпулювати голосами виборців, дав можливість голосувати на мільйон з лишком людей більше вдома. Вони не голосували. За них голосували. Дав можливість возити по Україні цілі каравани тих хто голосував по декілька разів і тому результат в 3 відсотки відрив був зроблений виключно маніпуляціям виборчим законодавством. Не хотілося, щоби місцеві вибори повторили ті подвиги Партії регіонів, які були свого часу відпрацьовані на Донеччині і Луганщині, а потім на всій Україні і тепер знову хтось хоче їх повторити. Звертаю увагу на те, що сьогодні дійсно засекречене є законодавство. Дату виборів визначив пан Льовачкін, він сказав, коли вони будуть, а не Верховна Рада, як це треба робити за законом. Визначений буде і закон не Верховною Радою. Ми не будемо знати до останнього дня, який це буде закон. Все це робиться для того, щоби не допустити на вибори „Блок Юлії Тимошенко”. По-перше, буде зроблено все, щоб не було блоків. Але повинні подумати і інші, хто сьогодні в блоках, як будемо виходити на ці вибори. Буде зроблено все для того, щоби ті нові політичні бренди, які виникнуть на базі блоків не були допущенні до виборів. Буде зроблено все, щоб в судовій системі зняти всіх рейтингових кандидатів і судами вирішити проблему, а суди сьогодні підконтрольні Вищий раді юстиції, яка скомплектована із тільки із фактично представників Партії регіонів та інших членів коаліції. Таким чином ми маємо сьогодні абсолютно масовану підготовку до фальшування місцевих виборів в Україні, яка з задумів авторів повинна дати їм переваги. Дякую.
Сергій Гриневецький, фракція „Блоку Литвина”, наступний буде виступати Юрій Кармазін.
Шановні колеги, розглядаючи питання про місцеве самоврядування, зокрема виборчу систему, мені здається, що ми прийшли вже до того стану, коли дуже слушно нагадати одне прислів’я, що огида до мух легко перетворюється на симпатію до павуків. Якщо увійти в конституційне поле, то я хотів би всім нам нагадати. Стаття 140 Конституції України абсолютно чітко говорить, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади, - і далі пояснює, - жителів села чи добровільного об’єднання у сільську громаду, жителів кількох сіл, селища та міста самостійно вирішувати питання місцевого значення у межах Конституції і законів. На жаль, всі спроби звернутися до здорового глузду, до рішень Венеціанської комісії, рекомендацій Венеціанської комісії, вони не знайшли підтримки у Верховній Раді. За останні 15 років ми з вами випробували декілька моделей виборів до місцевих рад, починаючи від мажоритарної, закінчуючи закритими партійними списками. І всі виявились неефективними. Неефективними чому? Тому що принципово не було вирішене питання, базове питання власності, власності, якою може володіти територіальна громада і розпоряджатися, а також децентралізації бюджетних ресурсів. Останнім часом ми всі говоримо про необхідність цієї децентралізації. А я хотів би нагадати, що в цьому році виповнюється 25 років з моменту, як була ухвалена Європейська хартія місцевого самоврядування. І, до речі, ми її у 1997 році ратифікували. Так от хотів би сказати, що саме хартія говорить про сутність місцевого самоврядування, це є право і спроможність органів самоврядування в межах закону здійснювати регулювання і управління суттєвою часткою суспільних прав, які належать до їхньої компетенції в інтересах місцевого населення. Я хотів би звернути увагу іще на один момент, на ту ж саму конституційну норму, яка містить про сутність районних і обласних рад: органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад, сіл, селищ та міст, є районні та обласні ради. Це говорить про те, що вибудовуючи модель виборчої системи до місцевого самоврядування, ми в першу чергу повинні повернутися до Конституції України, до тих рекомендацій, які нам надходили від Венеціанської комісії, і саме головне до здорового глузду, тому що конституційні зміни, спрямовані на формування ефективного місцевого.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Юрій Кармазін, „Наша Україна – Народна самооборона”, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Шановні виборці! Ми зараз спостерігаємо картинку, яку ми вже спостерігали. Повторяється те ж саме, що було при прийнятті Податкового кодексу. Знову всі зміни до Закону про вибори місцевих рад зведені разом. Знову ми їх розглядаєм одні в скороченому, інші в повному розмірі. За основу став нібито наявність 100 статей. Але хіба можна тільки по кількості статей говорити про закони? Очевидно, ні. Ціль, мета відома, зрозуміла. Вона сьогодні висловлена з цієї трибуни представником від Партії регіонів, правлячої партії. Він сказав, що ми внесем более емкий проект. Не підходить йому законопроект нашого колеги народного депутата Каськіва, який я, наприклад, підтримую відсотків на 70 в тому плані, що його можна доопрацьовувати. З чим не погоджуюся. І з підписними листами, де треба не менше 3 відсотків виборців. Для Одеси це 30 тисяч, для Києва це 65 тисяч підписів треба. Я не знаю, чи потрібно це, скажімо. Але той факт, що стоїть зараз задача просто знищити законопроекти і серйозно по ним не говорити, це говорить знову, що суспільство, яке знаходиться і так в синдромі Податкового кодексу, можна так визначити сьогодні той переляк, який ви наробили прийняттям, і бізнес весь знаходиться в цьому самому синдромі, говорить про те, що ми несерйозно підходимо до того, як ми будемо і що будем робити на цих виборах. Натомість появляються схеми, які сьогодні коаліція запроваджує при керівництві в місті Києві, де ви підмінили місцеве самоврядування правом призначення свого намісника, у якого визначені права, якому абсолютно наплювати буде, що буде визначати місцева громада. Якщо такий проект ви хочете будувати, то я вам нагадаю, що згідно з Законом про Регламенту на цій сесії не можна розглядати законопроект, який провалений. І те, що зараз ви зробили це по Податковому кодексу порушення закону – це ви зробили порушення закону, шановні. І саме для цього треба і Закон про судоустрій зробити інший. Тому по цій димовій завісі я хочу сказати, що законопроект, який запропонований колегою Каськівим 2270 зі значком 2, має свої плюси – це і мажоритарна система відносно і більшості, це і висування партійними осередками партій кандидатів на всіх виборах, це і інші плюси. Я прошу проголосувати за нього у першому читанні. Я думаю.
Дякую. Шановні колеги, немає заперечення, щоб поставити на голосування законопроект? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону. А Каськів є? Владислав Володимирович, будь ласка. Декілька хвилин, будь ласка.
Шановні колеги, я прошу не обурюватися сильно, тому що у нас організаційний процес складний. Я дуже коротко висловлюся з цього приводу. Ніякої політики в цій ініціативі нема. Є проста і зрозуміла логіка, яка, думаю, вже опанувала цей зал, що місцеві ради генерують фактично всі соціальні процеси, включаючи і політичні процеси на самому вищому рівні. Місцеві ради повинні формуватися не за політичним принципом, а за принципом представництва і територіальних громад. Той законопроект, який є, представлений за моїм авторством і розроблявся цілою групою експертів, він враховує фактично всі ті суспільні, гострі, актуальні питання, які стосуються Закону про місцеві вибори і взагалі про місцеве самоврядування. Я вважаю, що будь-який крок в напрямку до демократизації цього процесу і особливо, який містить основну ідею представництва територіальних громад в місцевих радах, він повинен бути підтриманий цим парламентом, тому що він веде до реалізації тих принципів, які включені в програму всіх політичних партій. Я просив би його підтримати. Всі ті нюанси, які висловлювалися під час обговорення і в комітеті, і поза його межами, вони можуть бути враховані у другому читанні. Якість закону дуже висока, я ще раз підкреслюю, не тому що я його автор, а тому що над ним працювали кращі фахівці, які представлені і в політичних середовищах, і в міжнародних експертних групах. І, я думаю, що він стане доброю основою. Ми зможемо всі ним гордитися, і реакція суспільства однозначно буде на нього позитивною. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 2270-2]] про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” [[нова редакція]]. [[13:52:16]] За-138 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 102, „Наша Україна – Народна самооборона” – 36, комуністів, „Блок Литвина” і позафракційні – 0. Тепер, шановні колеги, законопроект [[2070]], автор – народний депутат Кеменяш, про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо підвищення відповідальності членів виборчих комісій]]. Прошу записатися за скороченою процедурою на обговорення законопроекту. Продовжуємо ранкове засідання на 15 хвилин. Якщо є бажаючі виступати, будь ласка. На табло виведіть прізвища народних депутатів. Сергій Подгорний. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, я ще раз хочу зауважити, що цей законопроект дуже слушний з приводу того, що він пропонує, щоб члени дільничних комісій, коли заступають на свою посаду, складали присягу. Тільки після цього вони приступають до виконання своїх обов’язків. Повірте, це дійсно треба зробити, тому що у нас в Законі „Про вибори народних депутатів” ця процедура передбачена, на жаль, в Законі про місцеві вибори цієї процедури немає. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо підвищення відповідальності членів виборчих комісій]] [[реєстраційний номер 2070]]. [[13:54:12]] За-75 Рішення не прийнято. Тепер проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо запровадження на місцевих виборах відкритих списків кандидатів у депутати]] [[реєстраційний номер 5426]]. Прошу записатись на обговорення законопроекту, якщо є. Будь ласка, записуйтесь на обговорення. Ну я розумію, зараз автор. записуйтесь, виступать будете. Ну що ж, проблема яка? Володимир Карпук.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. При зустрічі з людьми підтримується ця ідея - запровадження відкритих списків на виборах і на місцевому рівні. Але по реакції залу, по реакції коаліції ми бачимо, що обговорення і голосування – це просто марна трата часу, тому так як і в Харкові в парку Горького розчищали від дерев свій шлях, так тут розчищають шлях до прийняття закону, який буде запропонований коаліцією щодо виборів до місцевих рад, де буде. всі ті речі, про які говорилося: і 50 на 50 [[50 – мажоритарна, 50 – відкриті списки]], і висування кандидатів таким чином, щоби відсікти і „Фронт змін”, і „Сильну Україну”, і „За Україну!” і інші партійні організації, які зараз імпонують виборцям, і все буде зроблено для того, щоб на місцевих виборах перемагали лише представники Партії регіонів. І тому мені дивно, що багато є в коаліції інших іменних блоків, є іменний блок, є й інші, які просто підіграють в даному випадку Партії регіонів, і буде прийнятий той законопроект, який всупереч закону після відхилення всіх цих законів буде внесений до залу Верховної Ради і проголосований.
Так ніхто не наполягає на виступі? Ні. Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 5426]] про внесення змін до Закону Україну „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад та сільських, селищних міських голів” [[щодо запровадження на місцевих виборах відкритих списків кандидатів у депутати]]. [[13:56:55]] За-34 Рішення не прийнято. Тепер шановні колеги проект Закону 54. Будь ласка, Юрій Кармазін з мотивів.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я звертаюсь до коаліції, хіба ви не розумієте, що ваш лідер, ваш вождь обіцяв, що будуть відкриті списки, що будуть виборці якось впливати на це. Зараз у вас була можливість запровадити відкриті списки, саме про це йшла мова, щоб могли конкурувати члени однієї партії, які є в списку. Щоб не були за цим „тушки” просто за одним якимось тілом йшли, щоб не було ніякого авторитаризму у партіях. Зараз була така можливість, і ви не дали жодного голосу на це. Ви показуєте, що ви не хочете йти демократичним шляхом, ви показуєте, що і далі буде все узурпуватися у державі. Це не є нормально. Я закликаю вас схаменутися і повернутися до тих обіцянок, які ви давали суспільству, в тому числі на численних ток-шоу. Бо там, получається, ви говорите одне, а голосуєте за зовсім інше. Через це я голосував за цей закон, як і наша фракція, і я переконаний, що за ним майбутнє. Дякую.
Шановні колеги, проект закону 5448, є бажаючі обговорити його? Мікрофон, будь ласка. Запишіться, будь ласка. Я просив би набратися терпіння, щоб ми завершили розгляд цих питань. Будь ласка, прізвища народних депутатів на табло. Сергій Міщенко.
Дякую. Шановні колеги, неприйняття цього закону викличе, може викликати наступну ситуацію. От уявіть собі: ми призначаємо вибори до місцевих рад на 31 жовтня, як планується зараз це зробити. І ви знаєте, що вибори до Верховної Ради Автономної Республіки Крим призначає Автономна Республіка Крим, а не Верховна Рада України. Тоді що? Тоді виходить наступна ситуація. Що ми визначаємо ці вибори на 31 жовтня, а Автономна Республіка Крим не визначає, а визначає на березень 2011 року, і ніхто зобов’язати їх до цього не зможе. Тому і пропонується, щоб записати імперативну норму, що одночасно відбуваються вибори і в місцеві ради, і до Автономної Республіки Крим, як це і проводиться, як і повинно проводитися. Тому ми можемо створити, якщо ми не приймемо цю норму, ми можемо створити той прецедент, що Автономна Республіка Крим за свій розсуд буде визначати дату виборів тоді, коли вона захоче. Тому що ви пам’ятаєте, коли була ситуація відносно чотирьох чи п’ятирічного терміну депутатського корпусу Автономної Республіки Крим. Депутатський корпус Автономної Республіки Крим казав, що у них 5-річний термін перебування, Верховна Рада говорила про те, що у них 4-річний, тому що є Перехідні положення. І тому я вважаю, що ця норма необхідна, і ми разом із співавторством з Князевичем розробили той механізм де Верховна Рада зобов’язана Автономній Республіці Крим буде, якщо норма буде, що одночасно і місцеві вибори і там призначати на 31 жовтня, чи на ту дату, яку визначить Верховна Рада України для місцевих виборів. Дякую.
Андрій Парубій.
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Руслан Князевич.
Шановні колеги! Коли від комітету виступав Сергій Подгорний він сказав про те, що є відповідний висновок Науково-експертного управління, яке говорить про те, що цей законопроект в певній мірі суперечить Конституції. То я хочу сказати вам про таке, насправді нещодавно Конституційний Суд висновок направив до парламенту щодо Закону „Про внесення змін до Конституції”, де в частині, що стосується того, що повноваження про призначення чергових, позачергових виборів передається від кримської Верховної Ради до Верховної Ради України, не визнано конституційним, тобто підтвердив логіку нашого законопроекту. Насправді, якщо так трапиться, що ми не зможемо внести зміни до Конституції, а я так розумію, що вкрай складно буде внести їх в той строк, який вже політично задекларований щодо проведення виборів, бо я вам нагадаю, що зараз нам треба повторно вносити зміни до цього законопроекту, направляти їх повторно в Конституційний Суд, очікувати ще раз висновку. І якщо навіть арифметично ми розуміємо, що ніяк не випадає на цій сесії ще раз розглянути для того, щоб на початку наступної сесії в 300 голосів прийняти остаточне рішення. Зважаючи на ці обставини, єдино можливий варіант зараз врегулювати це питання, це врегулювати його не на конституційному, а на законодавчому рівні. І ніж як через зміни до Закону про, відповідно, вибори депутатів Автономної Республіки Крим місцевих виборів, особисто я і мій співавтор Сергій Міщенко не бачимо. Тому дуже просив би, уважно, підійти до розгляду цього питання, щоб не трапилось так, про що щойно було сказано, що у нас буде постійний різнобій, коли депутати Криму будуть на власний розсуд визначатись, коли їм призначати вибори. І тим, хто каже, що ми не можемо визначати дату я говорю, прошу почитати законопроект, друга частина говорить про те, що ми не переймаємо на себе повноваження щодо призначення, ми лише говоримо, що вони зобов’язані самі призначити дату виборів на ту дату, на яку.
Олег Зарубінський, будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, проблема не в тому, що в кожному із 12 законопроектів, які ми щойно розглядали і зараз голосуємо, є якісь абсолютно неправильні речі. Проблема в іншому, що самих законопроектів 12 і що кожен з них, за винятком хіба що першого, регулює ті чи інші норми, точкові норми тоді, коли предмет регулювання є один і той же. Зрозуміло, що в такій ситуації системного підходу бути не може, його і немає. І тому очевидно питання, яке стояло вже давно, що вибори в місцеві органи влади, в Верховну Раду України, до всіх представницьких органів влади мають регулюватися єдиним кодексом, виборчим кодексом. І те що зараз це питання якось відійшло на другий план це неправильно, тому що будь-яка система буде носити і мати кон’юнктурний характер, в зараженості від розподілу політичних сил і в залежності від політичної кон’юнктури. Вихід із ситуації це дійсно виборчий кодекс, коли виборці будуть знати на 10-15 років вперед за якою системою і навіть яка дата буде тих чи інших виборів. І ще одне, я думаю, що ми займаємось певною мірою марною справою. Тому що щоб не було прийнято, але повноваження депутатів місцевих рад залишиться чи то після 31 жовтня, чи після іншої дати, тими ж самими. Тобто ті повноваження, які не можуть реалізувати їх представницьку функцію, їхню представницьку місію. Тому мені здається, якщо б ми по-державницькі підходили, то треба було б змінити повноваження місцевого самоврядування, щоб це було справжнім місцевим самоврядуванням, а після цього можна щось регулювати. Дякую.
Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, Партия регионов все то что обещало в течении пяти лет будучи в оппозиции, мы реализуем придя к власти, у нас слово с делом не расходится. Здесь прозвучало обвинение из уст, уважаемого мной, лидера Партії захисників Вітчизни якобы мы там обещали там партийные списки, а теперь мы отказываемся голосовать. Извините, партийные списки – это полурешение, это мы вроде бы и даем избирателям принимать решение, но держим их на коротком поводке. А мы хотим дать свободу людям – свободу избирателям [[оплески]], свободу народу самим избирать конкретных народных депутатов на своих территориях не по указке лидера и партий, да. Вот это в чем решение. Там половинчато решение боязнь отпустить избирателя, боясь то, что народ не так поймет и не за ту партию проголосует, а мы не боимся, да. Мы не боимся, мы знаем, что народ никогда не ошибется, да. И чем меньше мы будем учить народ тем лучше будет – народ умнее всех нас, да, во много раз. Поэтому мы предлагаем, что действительно, я еще раз хочу сказать спасибо и этому автору, локально где-то что-то латочка какая-то, но латается в законодательстве. Но системного понимания и решения проблемы этот закон не несет. Поэтому благодаря за данный законопроект мы предлагаем его не рассматривать не голосовать за него, но отдельные моменты мы учтем в том емком системном законопроекте, за который, я думаю, сессионный зал проголосует голосов 260, как минимум, на днях. Спасибо.
Шановні колеги! Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до статті 14 Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад та сільських, селищних міських голів [[щодо одночасного проведення]] [[реєстраційний номер 5448]]. [[14:07:35]] За-132 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка, Партія регіонів – 0, "Блок Тимошенко" -100, "Наша Україна – Народна самооборона" – 30, комуністів, "Блок Литвина" , позафракційні – нуль. Шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо мови]]. Реєстраційний номер 2544. Ніхто не наполягає на обговоренні законопроекту? Будь ласка, запишіться тоді. Будь ласка, прізвища народних депутатів прошу вивести. Сергій Погорний, потім Юрій Ключковський.
Шановні колеги, враховуючи, що даний законопроект, на жаль, не доповідався, що про його включення до порядку денного сьогодні ми дізнались тільки коли отримали цей порядок денний, на жаль. І комітет його також не розглядав. Я просто поінформую законопроект, він має на увазі, що кандидати в депутати, які балотуються на місцевих виборах, повинні володіти державною мовою. Оце його ноу-хау цього законопроекту, і я пропоную підтримати даний законопроект. Дякую.
Юрій Ключковський, мікрфон.
Дякую, Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Ну я не бойовий генерал, але я розумію, що „указующий перст” фракції Регіонів каже, що відхилити цей законопроект. Мені би дуже хотілося б, щоб при цьому ще й сказали, що вони врахують його у своєму законопроекті. Бо цей законопроект дуже природний для незалежної держави. Кожен, хто хоче здійснювати владу, повинен знати державну мову, а не нагліти, як тут деякі собі дозволяють і в національному парламенті виступати мовою іншої держави. Але я не сподіваюся, що це зроблять наші колеги з коаліції і тим самим засвідчать свою антиукраїнську суть. Не зважаючи на те, що вони обіцяють всім свободу, насправді вони поступово „натягують” на всю націю „кайдани”.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних і міських голів [[щодо мови]] ”. Реєстраційний номер 2544. [[14:10:28]] За-128 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Тимошенко" – 95, "Наша Україна - Народна самооборона" – 32, комуністів, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 1. Тепер, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо реалізації права національних громадських об’єднань висувати своїх кандидатів у депутати]] [[реєстраційний номер 3293]]. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 3293]]. [[14:11:15]] За-3 Рішення не прийнято. Тепер проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо обрання міських голів у містах із населенням понад 100 тисяч мешканців у два тури]] [[реєстраційний номер 4185]]. Ставлю на голосування про прийняття проекту за основу. Відмініть голосування. Будь ласка, мікрофон. Що, Юрій Анатолійович? Будь ласка, запишіться. Шановні колеги, справа в тім, що ми з вами домовилися в 16 годині заслухати інформацію з приводу затримання колишнього голови Держмиткому Макаренка. А для того, щоб ми могли завершити розгляд питання, нам потрібно, щоб о 16 годині розпочали слухання іншого питання. В іншому випадку ми не зможемо розпочати, поки не завершимо розгляд питання цього. Будь ласка, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна самооборона". Шановні народні депутати, я звертаюся до вас, я звертаюся до наших громадян, що цей законопроект Кирила Куликова він направлений на те, щоби обирати міських голів у містах із населенням понад 100 тисяч чоловік у два тури, щоб не було того, що сталося, скажімо, в Києві, коли не було можливості, коли розтягнуті були голоси нормальних кандидатів в мери і вирішили питання, скажімо, тільки гречки, продуктових, супових і інших наборів. Цим законопроектом вносяться зміни до Закону про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад і сільських, селищних міських голів саме продвотуровість проведення виборів. Я хочу вам наголосити, що в деяких містах у нас навіть в обласних містах перемогли і стали мерами люди, які набрали всього по 7-8 відсотків голосів від чисельності населення. Такі прикрі випадки стали, привели до того, що мери міст, фактично, не опираються на більшість населення і представляють відносну кількість меншість цих людей, які проживають в цих населених пунктах. Безумовно, це не відповідає ні європейській практиці, не відповідає ні змісту, ні духу закону. Через це, мені здається, що цей законопроект мали б підтримати абсолютно всі депутати, бо ми побачили сьогодні підхід такий, що всі законопроекти завалити. На мій погляд, цей законопроект має бути підтриманий. Я просив би вас про це підтримати цей законопроект і якомога швидше запровадити його в життя. Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 4185]] по внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад та сільських, селищних та міських голів” [[щодо обрання міських голів у містах із населенням понад 100 тисяч мешканців у два тури]]. [[14:14:54]] За-88
Законопроект не підтримано. Закон 4237. [[Шум у залі]] Хвилинку, шановні колеги. 4237 – є необхідність виступати?
Я ставлю на голосування про прийняття за основу законопроекту 4237 про вибори депутатів Верховної Ради щодо інформування виборців про правопорушення. Тим більше автор законопроекту просив його не розглядати. Прошу визначатись. [[14:15:50]] За-8 Не прийнято. Законопроект за номером 5098. Кармазіну дайте слово, будь ласка, 5098.
Шановні народні депутати, Юрій Кармазін. Ми зараз законопроект поставили голосувати тільки з одною метою – провалити. Я вас прошу, надавайте слово депутатам виступити з мотивів підтримки чи не підтримки цього законопроекту. Мова йшла про те, що народний депутат Москаль передбачав у своєму законопроекті запровадити механізм інформувати виборців про наявність чи відсутність правопорушень, які є у кандидатів у депутати чи в мери і для того, щоб люди знали, є у них судимості, чи створили вони якісь правопорушення чи ні. І це передбачалося зробити, що у випадку, якщо вони щось у когось крали чи грабували, щоб це було записано і ця людина мала б таки потім або доводити ці факти правопорушення, або ні. І це мало б публікуватися в офіційному виданні або іншим способом. Таким чином ми сьогодні, не підтримуючи цю норму, ми сьогодні ховаємо від громадян України ці факти. А в цьому законі пропонується зобов’язати керівників правоохоронних органів надавати цю інформацію для громадян. Я нагадаю, що правоохоронні органи існують на гроші платників податків і тому мають виконувати цю функцію і мають не збирати десь компр. матеріал, щоб потім після чергових перевірок написали знову заяви до коаліції. Я хотів би звернутися до вас, пане Чечетов, я вам скажу, як формується коаліція? Знаєте, як, да? Проводяться перевірки у той час, а потім пишуться заяви. Будете знати тоді, я вам скажу, як трошки укомплектовується, щоб тушонкою не стати, щоб кримінальні справи проти них не розслідували, тоді вони там появляються. Так от, якщо є такі факти, хай правоохоронні органи не повідомляють це партійному керівництву і не роблять все в інтересах правлячої коаліції, а працюють в ім’я України, якій приносять присягу.
Так, будь ласка, 5098 по законопроекту ми ведемо мову. Ключковський.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Колега Іваненко в своєму законопроекті підняв дуже актуальну проблему. Мова йде про те, що у нас сьогодні обирається близько 12 тисяч сільських голів. І дуже часто виходить так, що обираються люди, які не дуже собі уявляють, чим саме мають займатися сільські голови, яке їх коло обов’язків, які їх правові засади діяльності. Однак, комітет, підтримавши ідею цього законопроекту, рекомендував автору внести не в цей законопроект зміни, запропонувати, а в законопроект про статус депутатів сільських, селищних рад і сільських, селищних, міських голів. Тому до Закону про вибори ця тема, на жаль, не має відношення. Її треба вносити в інший законопроект.
Дякую. Ставлю, ставлю на голосування проект Закону, реєстраційний номер 5098. Прошу визначатись. [[14:19:40]] За-1 Відхилено. 5549, Ключковський, будь ласка.
Дякую. Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Законопроект, запропонований колегою Куликовим, пропонує прирівняти діяльність сільських, селищних, міських голів та й депутатів заодно до посад з підвищеною небезпекою, таких, якими є, наприклад, водії автотранспорту. В зв’язку з цим колега Куликов пропонує, щоб перед тим, як висуватися кандидатом на відповідних виборах, потрібно пройти відповідні експертизи: наркологічну, психіатричну, а також подати довідку про професійну придатність. Оскільки все це є грубим порушенням конституційного права на участь в управлінні державними справами, то цей законопроект є просто неконституційним, його підтримувати не можна.
Дякую. Ставлю на голосування законопроект за номером 5549. Прошу визначатись. [[14:21:06]] За-1 Відхилено. І останній законопроект за номером 6128. Я ставлю на голосування про прийняття за основу. Прошу визначатись. [[14:21:31]] За-67 Не набрав необхідної кількості голосів, законопроект відхилений. Шановні колеги, вибачте, я більше не буду так. Оголошується ранкове засідання закритим, перерва до 16 години.