6. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 301/ - druhé čtení Požádám pana ministra průmyslu a obchodu Jana Mládka, aby z pověření vlády tisk uvedl. Zároveň požádám pana poslance Michala Kučeru, aby zaujal místo u stolku zpravodajů jako náhradní zpravodaj za pana kolegu Urbana. Pane ministře, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dne 29. října 2014 jste projednali v prvním čtení vládní návrh novely zákona o hospodaření energií a přikázali jej hospodářskému výboru, který tento návrh projednal. S podstatou navrhované novely jsem vás již seznámil v prvním čtení, a proto bych chtěl pouze připomenout, že důvodů k jejímu předložení je hned několik. Tím nejdůležitějším je implementace směrnice EU o energetické účinnosti z roku 2012. Hlavním přínosem návrhu novely zákona by tedy mělo být zvyšování energetické účinnosti, upřesnění pravidel pro efektivní nakládání s energií, a tím i naplňování evropského cíle v této oblasti pro rok 2020. Obdrželi jsme dvacet pozměňovacích návrhů, jejichž vypořádání projednal hospodářský výbor. Hospodářský výbor přijal pozměňovací návrhy, které nejsou v přímém rozporu s evropskou legislativou, a proto s nimi souhlasím. Dovolím si totiž opět připomenout, že návrh tohoto zákona je pečlivě sledován Evropskou komisí také proto, že má sloužit k nápravě některých nejasností, jež jsou spojeny s plněním předběžných podmínek pro čerpání finančních prostředků do operačních programů. Rozvolnění povinností obsažené v návrhu zákona a hospodářským výborem schválených pozměňovacích návrzích je na samé hraně správné implementace předmětných směrnic. Další zjednodušování by již s vysokou pravděpodobností nemuselo být ze strany Evropské komise akceptováno a i dosud zmrazená řízení o porušení Smlouvy o fungování EU by se velmi rychle mohla projevit v omezení, či dokonce zastavení čerpání prostředků evropských fondů právě v oblasti energetických úspor, kde nás stále čeká mnoho práce při plnění nastaveného cíle. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, zároveň ještě opakuji, že s pozměňovacími návrhy hospodářského výboru souhlasím, a věřím, že je vezmete při konečném hlasování v úvahu. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu ministrovi. Požádám službu, aby opravila u bodu číslo 7, jedná se o sněmovní tisk 301, nikoli o sněmovní tisk 302. (Na tabuli svítí bod 7 - sněmovní tisk 302, ale v tuto chvíli se projednává bod 6 - sněmovní tisk 301.) Nyní požádám pana zpravodaje hospodářského výboru, kterému jsme v prvém čtení tento návrh zákona přikázali, a máme předložený sněmovní tisk 301/1, aby usnesení výboru Poslanecké sněmovně přednesl. Prosím, pane zpravodaji.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, dovolte mi, abych vás seznámil s usnesením hospodářského výboru z 15. schůze ze dne 14. ledna 2015 k vládnímu návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií, sněmovní tisk 301. Hospodářský výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky po vyslechnutí úvodního slova náměstka ministra průmyslu a obchodu Karla Novotného, zpravodajské zprávě poslance Milana Urbana a po obecné a podrobné rozpravě I. doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky projednat a schválit sněmovní tisk 301 ve znění schválených pozměňovacích návrhů a legislativně technických podmínek. - Nyní následuje 21 pozměňovacích návrhů, které jsou součástí toho usnesení, a máte ho v systému. II. Zmocňuje zpravodaje výboru, aby ve spolupráci s navrhovatelem a legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky provedl v návrhu zákona legislativně technické úpravy, které nemají dopad na věcný obsah navrhovaného zákona. III. Pověřuje zpravodaje výboru, aby na schůzi Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky přednesl zprávu o výsledcích projednávání tohoto návrhu zákona v hospodářském výboru. IV. Pověřuje předsedu výboru, aby předložil toto usnesení předsedovi Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky. Děkuji.
Děkuji, pane zpravodaji. Otevírám obecnou rozpravu. Konstatuji, že do ní nemám žádnou přihlášku. [[Vpravo se hlásí jeden poslanec.]] Pan poslanec Adamec se hlásí, ale před ním ještě v obecné rozpravě s přednostním právem pan ministr průmyslu a obchodu Jan Mládek. Ne? Jako k faktické poznámce, pane kolego, se hlásíte? Řádně. Tak dobře, řádná přihláška poslance Ivana Adamce. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Dámy a pánové, hezký podvečer. Musím říct, že dneska si připadám trošku jak taková trnitá cesta sem k tomu pultíku, ale já si na to zvyknu. Nějak mám problém se sem dostat, ale... Chtěl jsem říct, že jsem upozorňoval na hospodářském výboru už při projednávání tohoto návrhu zákona, že vlastně problém štítků nebo průkazů energetické náročnosti je pro mě téma, které mě opravdu velmi dráždí, a že se rozhodně nespokojím s tím, co prošlo na jednání našeho výboru. Musím tedy říct, že jsem si našel tu směrnici, která říká, kde se všude mají tyto průkazy používat. Je to podle mě trošku zdrcující zjištění, aspoň pro mne. Nicméně mám pořád takový problém, že tehdy, když se ten návrh zákona tady v minulé sněmovně probíral, že se to vzalo podle mě trochu rychle. A pod [[nesrozumitelné]]hrozby, kterou mimochodem i dneska tady zopakoval pan ministr, což chápu, nicméně ta směrnice 2010/31/EU říká jasně, co všechno spadá pod pořízení tohoto štítku nebo průkazu energetické náročnosti. A když jsem se podíval na návrh tohoto zákona, této novely, tak jsem zjistil víceméně v § 7a Průkaz energetické náročnosti, že vlastně v odstavci c) máme něco, co přímo v té směrnici není, ale co je nad rámec té směrnice. Protože můj přístup k těmto energetickým průkazům je takový, jaký je, tak bych si dovolil ve svém pozměňovacím návrhu, ke kterému bych se pak přihlásil v podrobné rozpravě, tuto část, která se týká budov, které mají větší rozlohu, ten štítek, tu povinnost prostě odstranit. A řeknu proč. Když jsem se ptal, proč je to tady v těchto případech takto definováno, bylo mi řečeno, že to je kvůli SVJ, kvůli bytovým družstvům, která by víceméně ten štítek nemusela dělat, ale že tam dochází k migraci nájemců, případně vlastníků, a že při každé této změně by se musel ten průkaz dělat znovu. U administrativních budov je to něco podobného. Myslím si, že úplně takto bychom to neměli vnímat. Domnívám se, že vlastník je vlastník a povinností, která je mu ukládána zákonem, bychom neměli předjímat jeho chování do budoucna. Domnívám se, že průkaz by se měl dělat v okamžiku, kdy to bude potřeba, a nikoli v okamžiku, kdy mu to nařídíme zákonem. A tady vidím ten problém, že samozřejmě chápu z pragmatického hlediska, proč je to tam takhle nastaveno, nicméně se domnívám, že bychom neměli zákonem říkat vlastníkům, jak se mají chovat. Můžou být SVJ, která dvacet let nebudou mít v domě změnu. Může být administrativní budova, která nikdy nebude pronajata nikomu dalšímu, a v případě prodeje pak samozřejmě přichází ten štítek na řadu. Chtěl bych říct, že tady nehodlám bourat návrh tohoto zákona. Nakonec se tam podařilo prosadit i změkčení pro budovy, které pocházejí před rokem 1947, takové jemné změkčení. Já jsem to komentoval slovy, že to je nedostatečné. Nicméně v rámci možností to asi bylo namístě. Ale podle mě i tyto budovy, které jsou rozsáhlejší, by to neměly mít dány taxativně ze zákona, dokdy mají mít tyto štítky udělány, ale mělo by to být v okamžiku, kdy se budou chovat podle nějakého modelu, který v tom zákoně i v té směrnici je obsažen. Osobně bych se pak přihlásil k pozměňujícímu návrhu, který je už v systému pod číslem 1873, který právě vyhazuje tento odstavec c) a přečíslovává ostatní odstavce. A omlouvám se, že jsme to nestihli na hospodářském výboru projednat, protože ono toho bylo skutečně hodně, těch pozměňujících návrhů, a než jsem se dostal k té směrnici, tak skutečně už na výboru jsem to nechtěl navrhovat. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu poslanci Ivanu Adamcovi a ptám se, kdo další do rozpravy. Ano, pan zpravodaj s přednostním právem. [[Vpravo se několik poslanců dohaduje.]] Dobře. Prosím pana poslance. Pan poslanec Novotný má slovo.
Kolegyně a kolegové, v tuto chvíli bych se podobně jako pan kolega Adamec ve svém vystoupení vrátil k jedné části debaty na hospodářském výboru Poslanecké sněmovny, která se týkala jiného aspektu tohoto zákona, a konkrétně problematiky povinné instalace měřidel či takzvaných poměrových indikátorů v bytových domech, v domech s větším počtem bytových jednotek a samozřejmě se složitým systémem vytápění. My jsme na hospodářském výboru o té věci diskutovali z několika aspektů. Jednak jsme byli odbornou veřejností upozorněni, že samotný tlak na zavedení této povinnosti není natolik podmíněn příslušnou evropskou směrnicí, jak ministerstvo původně uvádělo, protože tato povinnost, která samozřejmě může zatížit různá společenství vlastníků, jednotlivé obyvatele bytů poměrně vysokými částkami, je nám ukládána pouze v případě, že příslušná analýza na úrovni České republiky prokáže, že takové opatření je efektivní. Když jsme zjišťovali, jestli taková analýza existuje, tak jsme se k ní nedostali. Dnes nám nějaká analýza přistála na mailu, sám jsem neměl ještě čas ji podrobně prostudovat. To byl jeden aspekt té debaty. Druhý aspekt se týkal toho, jestli takový systém odpovídá vůbec fyzikálním odborným parametrům systémů vytápění domů, které jsou velmi složité, navzájem provázané. A - v uvozovkách - měření v kontextu jedné bytové jednotky nemusí úplně nastolit nějaké spravedlivé poměry, protože ono se pak používá jako východisko k platbám za teplo samozřejmě. Tyto aspekty tady dnes nechci nijak podrobněji rozvádět. Uspokojivé odpovědi jsme tam úplně nedostali. Ale pro mě ten nejdůležitější aspekt se objevil relativně pozdě a ten se týkal jednoho typu těchto - v uvozovkách - měřidel, těch poměrových indikátorů, které mají tu vlastnost, že nejsou měřidly podle zákona o metrologii, nemají certifikaci, dokonce z hlediska studia doprovodných materiálů k těmto jednotlivým měřidlům samotní výrobci uvádějí, že za určitých podmínek chybovost těchto přístrojů může dosahovat až sto a více procent. Ten problém spočívá samozřejmě v tom, že využívat takové přístroje, taková měřidla ve chvíli, kdy s tím je spojena zároveň i ekonomická bilance a konkrétní platby jednotlivých obyvatel, ve chvíli, kdy nejde o certifikované přístroje, může být problém. My jsme si na hospodářském výboru slíbili, že ministerstvo, vědomo si tohoto potenciálního problému, se s tím pokusí něco udělat. A skutečně jsme dnes, členové hospodářského výboru, obdrželi na mail text prováděcí vyhlášky, která po mém soudu - a já za to děkuji - hledá jakousi únikovou cestu tím, že nabízí lidem různá řešení. Já ale vidím problém, že lidé nemusí mít informaci, že ta úniková cesta, jedna z nich, je ta správná a nepovede k problémům. Nevím, jestli úplně budování únikových cest je správnou formou při přijímání nové legislativy. Já za téhle situace, přestože kvituji, že ministerstvo se pokusilo ten problém takto vyřešit - on může vést v těch bytových domech k velkým nesvárům a k problémům mezi lidmi -, přece jen považuji za čistší řešení tenhle problém vyřešit tím, že ho ze zákona zatím odstraníme a vrátíme se k němu jednou pořádně. Proto se přihlásím v podrobné rozpravě k pozměňovacímu návrhu, který toto po mém soudu čistší řešení navrhne. Nedávám mu moc velkou naději na úspěch. Kvituji tu ústupovou cestu vymyšlenou. Na druhé straně nevím, jak dostaneme informaci k lidem, abychom jim řekli, ať se tou ústupovou cestou radši vydají, že je bezpečnější než ta jiná cesta, kterou vyhláška taky umožňuje. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu poslanci Martinu Novotnému za jeho vystoupení. A ještě než budeme pokračovat v rozpravě vystoupením pana zpravodaje, konstatuji došlou omluvenku z dnešního jednání od 18 hodin od Milana Šarapatky. Pane zpravodaji, máte slovo v obecné rozpravě.
Děkuji za slovo. Já bych víceméně chtěl tady upozornit, že my v tuto chvíli schvalujeme novelu zákona, která je částečnou implementací evropské směrnice o energetické účinnosti, a tady je trochu nepříjemné to, že v současné době máme ve Sněmovně také novelu energetického zákona a novela, která je pouhou implementací směrnice, tu zásadní novelu energetického zákona předbíhá. Myslím si, že tyto dvě novely k sobě poměrně dost patří, a to časové projednávání bohužel je takové, jaké je. Nicméně je třeba říct, že aspoň podle logiky věci by měl být nejdříve projednán energetický zákon a potom tato směrnice. Nicméně chápu samozřejmě požadavek na rychlost schválení této směrnice z pohledu Evropské unie. Proč si myslím, že je trochu nešťastné to, že tato novela zákona předbíhá právě energetický zákon. Novela, kterou máte před sebou, novela zákona o hospodaření energií, otevírá naprosto zásadní témata pro českou energetiku. To jsou témata úspor energií, energetické účinnosti a diverzifikace. To jsou věci, které skutečně patří do moderní ekonomiky a měly by být řešeny nejenom v této novele a implementaci evropské směrnice. Po prostudování důvodové zprávy, která je předložena k této novele zákona, Závěrečná zpráva z hodnocení dopadů regulace podle obecných zásad RIA, se dočteme, že tato novela nemá dopady na životní prostředí. A já myslím, že to není úplně správné, protože ona dopady na životní prostředí má a ty dopady by právě měly být dopady pozitivní. Myslím, že by si zasloužilo, aby ty dopady byly nějakým způsobem vyčísleny. Protože ta novela, tak jak je dnes postavená, zní velmi úřednicky, velmi byrokraticky, čemuž se samozřejmě asi nikdy nevyhneme, ale to, proč ji skutečně schvalujeme, tzn. ten pozitivní dopad na životní prostředí, v této novele, např. v této důvodové zprávě, není zdůrazněn. Myslím, že to není úplně dobře, a myslím, že bychom měli právě přínos pro životní prostředí tady více zdůraznit. Jak jsem řekl, v energetickém zákoně, tzn. v tom, který je v současné době v hospodářském výboru, tato témata budou znovu otevírána, diskuse tam bude znovu probíhat. Já věřím, že bude ku prospěchu jak české energetice, tak životnímu prostředí, tak bude v souladu s touto novelou a že tuto novelu nebudeme muset v blízké době otevírat vzhledem k těm změnám, které proběhnou v energetickém zákoně, protože tam těch pozměňovacích návrhů je skutečně celá řada. Takže tímto bych poděkoval za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji za jeho vystoupení. Kdo dál v obecné rozpravě? Pokud nikdo, obecnou rozpravu končím. Nepadl žádný procedurální návrh. Budeme pokračovat rozpravou podrobnou, do které se přihlásil ve svém vystoupení pan poslanec Martin Novotný. Pan kolega Adamec - ano, ale... [[Poslanec Adamec vstává z lavice.]] V rozpravě pan poslanec Novotný, pane kolego [[s úsměvem]]. První bude pan poslanec Novotný, poté pan poslanec Adamec. Prosím.
Kolega Adamec to udělal dřív. Kolegyně a kolegové, já si dovolím v tuto chvíli přihlásit ke sněmovnímu dokumentu číslo 1877, k pozměňovacímu návrhu, v němž v části první v čl. I se vypouští celý bod číslo 23.
Děkuji. Nyní pan poslanec Adamec, poté pan poslanec Zemek.
Takže děkuji za slovo. Já jsem říkal, že to je dneska se mnou komplikované. Takže já se hlásím ke sněmovnímu dokumentu 1873. Je to velmi jednoduché. Je to pozměňovací návrh k vládnímu návrhu zákona, kterým se mění čtyřistašestka atd. V článku I se za dosavadní bod 27 vkládá nový bod, který zní: V § 7a odst. 1 se písmeno c) zrušuje. Dosavadní písmena d), e) a f) se nově označují jako písmena c), d) a e) a dosavadní číslování bodů se přečísluje v souladu s výše uvedeným doplněním. Děkuji.
Děkuji. Nyní pan kolega Zemek. Prosím o kopii. Páni poslanci, ještě než dám panu poslanci Zemkovi slovo, komplikované je to proto, že nedáváte písemné přihlášky, a potom samozřejmě je komplikované to, že musíme písemným přihláškám dát přednost, a tím pádem se stane, že pořadí se mění. Pan poslanec Zemek má slovo.
Děkuji za slovo. Budu stručný, chtěl bych se pouze přihlásit k pozměňovacímu návrhu, který najdete pod sněmovním tiskem číslo 1885. Je téměř totožný s usnesením hospodářského výboru, pouze s tím rozdílem, že v § 7a se upřesňuje znění týkající se budov, které byly postaveny před rokem 1947. Takže přesné znění je v dokumentu 1885. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Zemkovi. Kdo dále do podrobné rozpravy? Nikoho nevidím, podrobnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečné slovo. Pane ministře? Ano. Pan ministr Mládek v závěrečném slovu. Prosím, pane ministře.
Chtěl bych především poděkovat za konstruktivní debatu, která proběhla v hospodářském výboru, kde se diskutovaly jednak štítky, jednak ono rozpočítávání tepla v rámci SVJ. Většinu věcí jsme vypořádali během podrobné debaty. Oba pánové, kteří zde přednesli své pozměňovací návrhy, podpořili hospodářský výbor a sdělili, že své neúspěšné pozměňováky předvedou tady, což také splnili. Já je bohužel nemohu podpořit při vědomí komplikovanosti této záležitosti rozpočítávání tepla v SVJ, a vím to z osobní zkušenosti, protože já v SVJ bydlím a jsem členem výboru a vím, jaké s tím máme problémy, a hledáme tu opravdu nejméně špatné řešení. Rovněž souhlasím s panem zpravodajem, že by opravdu v ideálním světě bylo lepší mít energetický zákon, a pak teprve toto, ale nežijeme v ideálním světě a asi bych se nedopracoval vůbec žádných výsledků, kdybych takto postupoval. To je v tuto chvíli všechno a děkuji.
Děkuji panu ministru Janu Mládkovi. Ptám se pana zpravodaje, jestli má zájem o závěrečné slovo. Není tomu tak. Protože nepadl žádný návrh, o kterém bychom mohli hlasovat, končím druhé čtení tohoto návrhu. Děkuji panu zpravodaji, děkuji panu ministrovi a budeme pokračovat. Dalším bodem našeho jednání je bod