10. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 279/2003 Sb., o výkonu zajištění majetku a věcí v trestním řízení a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 305/ - druhé čtení I tento předložený návrh z pověření vlády uvede paní ministryně spravedlnosti Helena Válková. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Vážený pane předsedající, milé kolegyně, milí kolegové, další v pořadí, tedy druhý, ale zcela odlišný od toho prvého, komplikovanější, ale současně se mi chce říci velmi důležitý, přinejmenším stejně důležitý, nebo ještě důležitější návrh zákona je zákon, kterým se mění zákon o výkonu zajištění majetku a věcí v trestním řízení č. 279/2003 Sb. a další související předpisy. Tento návrh zákona byl připraven v souvislosti s plněním úkolů, které vyplývají z vládou schválené strategie vlády v boji s korupcí na období let 2013 a 2014 a koncepce boje proti organizovanému zločinu na období let 2011 až 2014. Vychází také ze závěrů vládou schválené analýzy zefektivnění správy zajištěného majetku a prodeje zajištěného majetku, která detekovala hlavní překážky bránící efektivnímu zajištění, správě a odčerpání majetku v trestním řízení. Tento návrh se od jiných návrhů zákona odlišuje tím, že byl zpracovaný na základě praktických poznatků aplikační praxe, a také tím, že v podstatě reflektuje výstupy pracovní skupiny, která byla složena z odborníků, kteří se v praxi zabývají problematikou zajištění, správy a odčerpání majetku v trestní oblasti a kteří dlouhodobě poukazovali na nedostatky v této oblasti. Samozřejmě jsme přihlédli i k zahraničním zkušenostem a k těm tzv. best practices, nejlepším doporučením, postupům, nejlepší praxi, která se v jiných evropských zemích osvědčila. Navržená právní úprava jednoznačně zlepšuje vymahatelnost majetkových nároků obětí trestné činnosti. Dále, zpřesňuje a doplňuje stávající právní úpravu zajištění majetku v trestním řízení a jeho správy. Dále, odstraňuje výkladové nejasnosti a posiluje právní jistotu osob dotčených trestněprávními zajišťovacími instituty, přičemž je aplikační praxí naléhavě očekávána, a proto věřím, že ji podpoříte. Kdybych měla stručně shrnout cíle navrhované právní úpravy, protože jinak s tou normou, která je trošku komplikovanější, jste se seznámili. Jednoznačně chceme koncipovat správu zajištěného majetku a zefektivnit ji, a tím pádem snížit náklady na ni, které jsou teď vysoké, a efekt zdaleka tomu neodpovídá. Chceme zlepšit postavení oběti trestné činnosti tak, aby lépe v rámci trestního řízení byly uspokojeny její majetkoprávní nároky. A konečně samozřejmě chceme efektivněji zajistit a odčerpat majetek osobě, proti níž se vede trestní řízení. K tomu jako nástroje zvolil navrhovaný zákon, novela, tyto postupy: rozšířit a zpřesnit podmínky prodeje zajištěného majetku. Majetek bude možné prodat, pokud je to u něj obvyklé, že ztrácí rychle na tržní hodnotě, zejména např. motorová vozidla, elektrospotřebiče. Možné bude prodat i majetek, jehož správa je pro stát spojena s nepřiměřenými obtížemi, například barely ropy, která se musí čistit, aby neztrácela na kvalitě, s čímž jsem se seznámila při přípravě tohoto zákona, že je to veliký problém. Za další: jasně vymezit práva a povinnosti správce zajištěného majetku. Rozsah těchto práv a povinností se bude odvíjet od charakteru zajištěného majetku. Čili jde přesně o to, aby u movitých hmotných věcí bylo zajištěno jejich faktické převzetí do správce konkrétní osoby. [[(18.40 hodin)]] Upustit od faktické správy zajištěných nemovitostí. Dostačujícím se jeví administrativní zajištění za pomoci katastru nemovitostí, kdy vlastník nemovitosti nemůže nemovitost převést nebo jiným způsobem zatížit. Upravit jednoznačně postup při správě zajištěného podílu v obchodní korporaci. Stávající právní úprava je v tomto směru zcela nedostatečná. Správu by měli vykonávat insolvenční správci za odměnu, jejíž výši stanoví prováděcí vyhláška. Rozšířit podmínky pro zajištění majetkových nároků osoby poškozené trestným činem. Tyto nároky navrhujeme, aby bylo možné - a to je to, co v ústavněprávním výboru trošku narazilo a zřejmě o tom bude i tady diskuse - zajistit i před zahájením trestního stíhání na majetku podezřelého, je-li dána důvodná obava, že uspokojení těchto nároků bude mařeno nebo ztěžováno. Po zahájení trestního stíhání již prokázání takové obavy nebude na rozdíl od stávající právní úpravy vyžadováno. Jsem si vědoma toho, že zde mohou vzniknout i protiargumenty toho typu, že před zahájením trestního stíhání dochází k nepřípustnému zásahu do vlastnických práv té osoby, ohledně které se vede vlastně prověřování. Na druhé straně jsme upřednostnili za resort spravedlnosti to, co dlouhá léta bylo opomíjeno, to znamená zájmy poškozeného. Dále - umožnit zajištění pouze části majetku obviněného pro účely výkonu trestu propadnutí majetku. To si myslím, že je velmi důležitá změna, protože podle stávající úpravy je možné zajistit pouze celý majetek, což si myslíme zase na druhé straně, že je zbytečně invazivním opatřením vůči obviněnému. Obdobně jako u právnických osob umožnit zajištění majetku pro účely výkonu peněžitého trestu. Zde jde o jedinou majetkovou sankci, u níž není upraven zajišťovací institut. Po vzoru zahraničních právních úprav upravit obligatorní propadnutí majetku, který byl získán trestnou činností nebo jako odměna za ni a nelze jej vrátit poškozenému, čili v souladu s principem, že pachateli trestného činu by důsledně mělo být odčerpáno všechno, co získal nebo nabyl, nebo jak se obohatil trestnou činností. Návrh zákona byl - v závěru chci upozornit ještě jednou - projednán v ústavněprávním výboru. Byly přijaty pozměňovací návrhy, se kterými souhlasím a podporuji jejich schválení. Prosím vás tedy i o podporu této novely jako celku. Děkuji.
Děkuji paní ministryni. Tento návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání ústavněprávnímu výboru. Usnesení výboru vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 305/1. Nyní prosím zpravodaje ústavněprávního výboru, pana poslance Marka Bendu - kterého tady ale nevidím. Ptám se kolegů z ústavněprávního výboru, jestli někdo je schopen pana poslance Bendu zastoupit jako zpravodaj. Pan poslanec Vondráček. Budeme tedy hlasovat o změně zpravodaje, pokud není proti tomu postupu námitka. Není tomu tak. Navrhuji tedy změnit z nepřítomného pana poslance Marka Bendy zpravodaje k tomuto tisku pana poslance Radka Vondráčka. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, ať zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování pořadové číslo 17, přihlášeno je 168 poslankyň a poslanců, pro 109, proti žádný. Návrh byl přijat. Já tedy poprosím pana zpravodaje Radka Vondráčka, aby se ujal slova. Prosím, pane zpravodaji.
Dobrý den. Za tu nečekanou čest, že jsem náhradním zpravodajem, děkuji. Ústavněprávní výbor se tímto návrhem zabýval. Já bych chtěl dodatečně poděkovat všem kolegům a kolegyním za věcnou a konstruktivní debatu k tomuto tisku. Myslím si, že nenastal zásadní problém v celkovém záměru tohoto zákona zpřesnit stávající úpravu a zlepšit celkovou situaci. V diskusi ovšem vyplynul jeden takový neuralgický bod a to je § 49a, jak už tady předestřela paní ministryně. Já jsem byl přihlášen původně i do obecné rozpravy. Nevím, jestli z pozice zpravodaje bych nějak měl šířeji komentovat tento sporný paragraf. To bych si možná nechal do svého následujícího příspěvku. Odkázal bych na usnesení ústavněprávního výboru, jak ho máte k dispozici.
Děkuji panu zpravodaji. Otevírám obecnou rozpravu, do které eviduji přihlášku pana poslance Martina Plíška. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Pěkný večer, vážený pane předsedající, milé kolegyně, vážení kolegové. Tento sněmovní tisk, který projednáváme, vypadá na první pohled bohulibě, nevinně. Rozšiřují se možnosti pro zajištění majetku u osob, proti kterým je vedeno trestní stíhání, u kterých je podezření, že spáchaly trestný čin. Zlepšuje se také postavení poškozených v rámci tohoto řízení. Nicméně se do tohoto ustanovení dostalo jedno nepřijatelné ustanovení, které je podle mého názoru v rozporu s naším ústavním pořádkem, se samotnou Listinou základních práv a svobod, a to je část druhá, změna trestního řádu, článek 3, kde se zavádí nový § 49a, který umožňuje, aby za určitých podmínek došlo k zajištění majetku osoby, která je byť zatím pouze podezřelá ze spáchání trestného činu, a to - a teď poslouchejme všichni, oni to tady předřečníci už zmiňovali - ještě před zahájením samotného trestního stíhání a to pouze ještě ke všemu na základě rozhodnutí státního zástupce na návrh poškozeného. To znamená, státní zástupce se, řekněme, dohodne s policistou, s policií, na návrh poškozeného a dojde k prolomení základních lidských práv, dojde k zabavování majetku ještě v momentě, kdy samotné trestní stíhání nebylo zahájeno. Přitom náš ústavní pořádek, Listina základních práv a svobod, říká, že do základních práv a lidských svobod lze vstupovat pouze se souhlasem soudu, což bývá zvykem i v určitých jiných zásazích do základních lidských práv v rámci trestního řízení. V ústavněprávním výboru k tomu skutečně byla bouřlivá debata. Dokonce i vládní poslanci navrhovali úpravu, že by se tam měl dát soud s nějakou pořádkovou lhůtou, nikoliv tedy jenom státní zástupce. Zatím tedy jsem si nevšiml nějaké snahy paní ministryně předložit zpřesnění tohoto ustanovení. Já proto v podrobné rozpravě z důvodu, že toto ustanovení by mohlo být v rozporu s naším ústavním pořádkem, navrhnu, předložím pozměňovací návrh, kterým navrhnu vypustit ten nový § 49a, který podle mého názoru nepřípustně zasahuje do základních lidských práv a svobod, protože bez souhlasu soudu skutečně nelze nikomu před zahájením trestního stíhání a trestního řízení zabavovat libovolně majetek. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Plíškovi. Nyní s přednostním právem se hlásila paní ministryně. Ne? Takže pan zpravodaj. Prosím, pane zpravodaji.
Takže pan kolega Plíšek už část té argumentace shrnul, o čem jsme se přeli v rámci ústavněprávního výboru. V podstatě jsme se shodli na tom, že ta úprava není úplně nejšťastnější a možná na ni nejsme připraveni. Od argumentů, které předvedl pan kolega, že se jedná o protiústavní institut, až po méně radikální rétoriku třeba z mé strany, že za současné situace, kdy státní zástupci, hnáni zásadou legality, stíhají naprosto vždy a všechno, a přitom procento zproštění je poměrně vysoké, a že to skutečně je zásah do práv toho podezřelého v tom případě, kterému ještě ani nebylo sděleno obvinění, tak vzhledem tady k té určité nervozitě jsme se nakonec přiklonili i my k tomu, a vydiskutovali jsme si to i s paní ministryní a s Ministerstvem spravedlnosti, že bychom za této situace, abychom nezhatili dobrý záměr tohoto zákona jako celku, přistoupili k vypuštění tohoto sporného paragrafu. Teď dochází k takové situaci úsměvné. I já mám v systému už načtený pozměňovací návrh, který bude fakticky totožný s pozměňovacím návrhem pana kolegy poslance Plíška. To je vše vzhledem k uplynutí času. Ono by se dalo diskutovat šířeji. Byl jsem velmi stručný.
Můžete klidně diskutovat šířeji, pane kolego. Váš čas jako zpravodaje není nijak limitován. Nyní se s přednostním právem hlásí paní ministryně.
Děkuji. Já jsem si samozřejmě velice vědoma těch ústavních mantinelů. Nemyslím si, že by tady byly prolomeny, ale s ohledem na důležitost toho zákona, s ohledem na to, že jakékoliv improvizace a v podstatě vylepšování toho ustanovení by spíš mohly vést například tím, že o tom bude rozhodovat potom soud, čímž dojde nejenom k zatížení soudu, ale k prodlužování této fáze řízení, k zatěžování soudu, tak za této situace souhlasím s tím, aby bylo toto kontroverzní ustanovení vypuštěno. Tím se nic nemění na celkovém designu, charakteru, účelu a smyslu zákona. Je to takový malý ústupek, ale nikoliv takového charakteru, aby to měnilo potom podstatu toho zamýšleného § 49a. Takže buď tak, jak to máme, což jak vidím, naráží a i v ústavněprávním výboru narazilo na určité pochybnosti, anebo raději vypustit, ale nemodifikovat. Děkuji.
Děkuji, paní ministryně. Ptám se, kdo další se hlásí do obecné rozpravy. Pokud nikdo takový není, končím obecnou rozpravu a zahajuji rozpravu podrobnou, do které se hlásí taktéž pan poslanec Martin Plíšek. Prosím, pane poslanče.
Jak jsem slíbil, předkládám pozměňovací návrh, který jsem zde již avizoval. Za prvé, v části druhé článku třetím by se tedy novelizační bod číslo 11 zrušil, to znamená, to je ta část, která vlastně upravuje novelu trestního řádu, která umožňovala zabavování majetku ještě před zahájením trestního stíhání. Byl jsem ještě upozorněn legislativou, že je nutně změnit ještě vnitřní odkaz. Takže můj pozměňovací návrh by měl ještě bod 2. To znamená v části druhé článku 3 v novelizačním bodu číslo 57 by se v § 146a odst. 1 písm. i) slova "§ 48 odst. 2 až 4 a § 49a" nahradila slovy "a § 48 odst. 2 až 4". První bod by tedy zněl, že se v článku 3 zrušuje celý ten novelizační bod číslo 11. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Plíškovi. Ptám se, kdo další se hlásí do podrobné rozpravy. Pokud nikdo takový není, končím podrobnou rozpravu. Ptám se na závěrečná slova. Prosím, paní ministryně.
Za resort spravedlnosti jako ministryně spravedlnosti vyslovuji v takovém případě souhlas s pozměňovacím poslaneckým návrhem, který tady pan poslanec Plíšek právě přednesl.
Děkuji paní ministryni za toto vyjádření. To budete moct zopakovat ve třetím čtení. Nyní prosím o závěrečné slovo pana zpravodaje. Prosím, pane zpravodaji.
Já už jenom řeknu poznámku. Můj pozměňovací návrh byl naprosto totožný s tím, který byl přednesen, tak jsem se k němu už ani nehlásil. Aspoň vidíte, jaká panuje v ústavněprávním výboru shoda.
Dojemná shoda ústavněprávního výboru. Děkuji, pane zpravodaji. Pakliže uplynula závěrečná slova, tak končím druhé čtení tohoto návrhu zákona. A protože je 18.54, ještě není 5 minut před - [[Ozývají se námitky, že už je.]] Už je? Ptám se: Mohu načíst ještě vládní návrh zákona v souvislosti s účinností rekodifikace soukromého práva? Posledním bodem, který načneme, ale patrně nedokončíme, bude