Lähetekeskustelua varten esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että asia lähetetään sosiaali- ja terveysvaliokuntaan, jolle perustuslakivaliokunnan ja talousvaliokunnan on annettava lausunto. Tämän asian yhteydessä sallitaan myös keskustelu myös päiväjärjestyksen 4. asiasta. Lähetekeskusteluun varataan enintään 45 minuuttia. Asian käsittelyssä noudatetaan aikataulutettujen asioiden osalta sovittuja menettelytapoja. — Keskustelu, ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Ajattelin, että esittelisin nämä molemmat. Aikataulu saattaa tehdä tiukkaa, mutta yritän nopeasti toimia. Eli reilu kuukausi sitten totesin ravitsemustoimintaa koskevien säännösten uusimista koskevassa lähetekeskustelussa elämämme muuttuneen vajaa vuosi sitten sellaisella tavalla, että sitä ei ole tapahtunut toisen maailmansodan jälkeen, niin paljon tämä koronakriisi meitä koettelee. Tuona päivänä 9.2.2021 meillä oli 114 henkilöä sairaalahoidossa ja 15 tehohoidossa. Tällä hetkellä sairaalahoidossa on yli 200 henkilöä ja tehohoidossa olevien määrä on kolminkertaistunut noin 50 paikkaan. Viikolla 8 tehdyn THL:n mallinnusennusteen mukaan uusien hoitojaksojen määrän kasvu on tällä hetkellä noin 20 prosenttia viikossa sekä vuodeosasto- että tehohoitoa koskien. Prosentuaalinen kasvu on selvästi kiihtynyt alkuvuodesta. Nämä tiedot ovat olleet osa sitä kokonaisuutta, miksi me olemme poikkeusolosuhteissa. Majoitus- ja ravitsemustoiminnasta annetun lain muutoksella ravitsemisliikkeet on pidettävä suljettuina asiakkailta valtioneuvoston asetuksessa säädetyillä alueilla tartuntataudin leviämisen estämiseksi 9.3.—28.3.2021. Nyt käsiteltävänä oleva esitys koskee sulun jälkeistä aikaa, ja ehdotuksen mukaan valtioneuvoston asetuksella voitaisiin säätää nykyistä suurempia ravitsemusliikkeiden aukiolo- ja anniskeluaikaa sekä niiden sisätilojen asiakaspaikkamäärää ja käyttöä koskevia rajoituksia. Ravitsemusliikkeiden alueellisen sulun päättymisen jälkeen, 28.3.2021 jälkeen, on erittäin tärkeää varmistaa, että ihmisten väliset kontaktit ja epidemian leviämisen riskit eivät lisäänny hallitsemattomasti. Rokotukset eivät vielä ainakaan maalis—huhtikuussa 2021 suojaa riittävästi kaikkia niitä väestöryhmiä, joissa riski vakavaan covid-19-tautiin on suurentunut. Erityisesti siinä tilanteessa, jos epidemiatilanne ei ole merkittävästi helpottunut, nykyistä suuremmat rajoitukset ravitsemusliikkeiden asiakaspaikkamääriin sekä anniskelu- ja aukioloaikoihin voivat olla välttämättömiä. Ravitsemistoimintaa koskevia rajoituksia voitaisiin esityksen mukaan kiristää nykyisestä kahdella tavalla: Ensinnäkin valtioneuvosto voisi nykyisen niin sanotun tanssikiellon lisäksi säätää asetuksella asiakkaiden saapumiseen liittyvistä velvoitteista, esimerkiksi pakollisesta pöytävarauksesta, ja myös tartuntariskiä lisäävien toimien välttämiseen liittyvistä velvoitteista. Tämä tarkoittaa siis sitä, että kovaääninen musiikki ja laulaminen voitaisiin kieltää, jos se katsotaan epidemian leviämisen estämiseksi välttämättömäksi. Kun tavoitteena on ihmisten välisten kontaktien välttäminen, tällaiset rajoitukset vaikuttaisivat käytännössä merkittävästi seurustelu- ja anniskeluvaltaisten ravitsemisliikkeiden toimintaan ja vähäisessä määrin esimerkiksi ruoka- ja illallisravintoloiden toimintaan. Toiseksi, valtioneuvosto voisi kiristää nykyisiä asiakasmäärä- sekä aukiolo- ja anniskeluaikarajoituksia laissa säädettyjen edellytysten täyttyessä. Asiakasmäärän rajoitus voisi suurimmillaan olla kaksi kolmasosaa tai puolet ravitsemusliikkeen toiminta-ajatuksesta riippuen. Anniskeluaika voisi tiukimmillaan päättyä kello 17 ja aukioloaika kello 18 — tämä siis tiukimmillaan. Käytännössä seuraamme nyt maaliskuun aikana epidemian kehittymistä ja varaudumme hallituksessa säätämään aluekohtaiset ja ravitsemusliikkeiden tyyppikohtaiset välttämättömät rajoitukset ennen ravitsemisliikkeiden sulun päättymistä. Tuolloin annettavassa asetuksessa arvioidaan erityisesti, mitkä alueet kuuluvat hallituksen hybridistrategian mukaan tasolle 2. Tasolla 2 tavoitteena on edelleen nopea ja voimakas kontaktien vähentäminen. Tiedämme, että epidemian levitessä tapausmäärät lisääntyvät tyypillisesti ensin nuorilla aikuisilla, joilla on enemmän sosiaalisia kontakteja. Taudin levitessä väestössä laajemmin myös ikääntyneiden ja henkilöiden, joilla on merkittäviä perussairauksia, tartunnat lisääntyvät. Arvoisa puhemies! Kaikki perustuu nyt siihen, että me kykenemme tekemään päätöksiä, joita kukaan meistä ei haluaisi oikeasti tehdä. Hallitus ei halunnut sulkea ravitsemusliikkeitä suuressa osassa maata, mutta olemme tämänkin päätöksen joutuneet tekemään. Nyt on jatkettava näitä rajoituksia mutta aina välttämättömyysarvioinnin näkökulmasta. Arvoisa puhemies! Käsiteltävänä olevan toisen esityksen tavoitteena on selkeyttää määräaikaisesti voimassa olevassa laissa säädettyjen tilojen väliaikaista sulkemista asiakkailta ja osallistujilta covid-19-epidemian leviämisen estämiseksi. Tavoitteena on turvata ihmisten terveyttä ja viime kädessä oikeutta elämään sekä riittäviin sosiaali- ja terveydenhuollon palveluihin varmistamalla, että viimesijaisena keinona covid-19-epidemian leviämisen estämiseksi on mahdollista sulkea määräajaksi laissa säädetyt korkeamman tartuntariskin tilat kokonaan asiakkailta ja osallistujilta. Korkean tartuntariskin toiminnan tilojen sulkemista koskevalla viranomaispäätöksellä tartuntataudin leviäminen saataisiin niissä tehokkaasti estettyä. Lain keskeisenä tarkoituksena on edelleen vahvistaa paikallisten ja alueellisten viranomaisten mahdollisuuksia ryhtyä ennakoivalla ja nopealla tavalla välttämättömiin ja oikeasuhtaisiin toimiin koronaviruksen leviämisen estämiseksi ja siten väestön terveyden suojelemiseksi sekä soten kantokyvyn turvaamiseksi. Arvoisa puhemies! Tartuntatautilakiin lisättiin 22.2.2021 voimaan tulleella muutossäädöksellä määräaikainen 58 g §, jonka tarkoituksena on mahdollistaa laissa säädettyjen tilojen sulkeminen asiakkailta ja osallistujilta kokonaan. Säännös on kuitenkin osoittautunut osin tulkinnanvaraiseksi siinä olevan 58 d §:n 3 momenttiin viittauksen vuoksi. Lain 58 d §:n 3 momentissa säädetään, että yleisölle avoimia tai rajatun asiakas- tai osallistujapiirin oleskeluun tarkoitettuja tiloja ovat ensinnäkin sisätilat, joita käytetään yli 10 asiakkaan tai osallistujan samanaikaiseen oleskeluun, sekä toiseksi alueellisesti ja toiminnallisesti rajatut ulkotilat, joita käytetään samanaikaiseen yli 50 asiakkaalle tai osallistujalle suunnattuun tarkoitukseen ja joiden käyttämisestä kyseiseen toimintaan toiminnan järjestäjä vastaa tiettynä aikana. Säännöskohtaisissa perusteluissa todetaan, että tämä tarkoittaisi tiloja, joissa jatkuvaluonteisessa toiminnassa tavanomaisesti oleskelee yli 10 henkilöä samanaikaisesti. Edelleen perusteluissa siis todetaan, että sääntelyn tarkoituksena on laajojen tartuntaketjujen muodostumisen ehkäisy. Alueellinen päätös ei koskisi elinkeinonharjoittajia, joiden sisä- tai rajatuissa ulkotiloissa tavanomaisesti oleskelee pieni määrä henkilöitä. Näin siis todettiin viimeksi, ja tästä syntyi sitten tulkinnassa ongelmia. Nimittäin Etelä-Suomen aluehallintovirasto on 26.2.2021 ja Lounais-Suomen aluehallintovirasto on 4.3.2021 tekemillään päätöksillä tulkinnut voimassa olevaa sääntelyä siten, että sääntelyn soveltamisalassa olevien elinkeino- tai muun toiminnan tilojen sulkemisen sijaan tiloja olisikin mahdollista käyttää — toisin kuin on ajateltu — mikäli osallistujamäärä rajataan sisätiloissa korkeintaan kymmeneen henkilöön ja ulkotiloissa korkeintaan 50 henkilöön. Näin aluehallintoviranomaisten omaksuman edellä todetun tulkinnan mukaisesti tilojen sulkemista koskevaa 58 g §:ää ei ole voitu tässä tilanteessa epidemian pahenemisesta huolimatta täysimääräisesti soveltaa. Viranomaisille ei ole ollut riittävän yksiselitteistä, voidaanko kyseiset tilat sulkea kokonaan asiakkailta ja osallistujilta vai voisiko toimintaa edelleen jatkaa, jos asiakas- ja osallistujamäärää rajoitetaan. Ja, arvoisa puhemies, tämän takia tuotiin sitten tämä kokonaisuus tänne nyt nopeasti arvioitavaksi, jotta aikaa ei enää käytetä tähän tulkintaan vaan tämä asia korjataan, jotta asiassa päästäisiin eteenpäin. Näin esitys siis selkeyttää tartuntatautilain määräaikaisesti voimassa olevaa 58 g §:ää, joka mahdollistaa laissa säädettyjen tilojen sulkemisen epidemian vuoksi. Lakia täsmennetään, jotta sen soveltaminen olisi mahdollisimman selkeää ja vastaisi lain tarkoitusta, niin kuin täällä jo kertaalleen on todettu. — Kiitoksia.
Edustaja Heinonen.
Arvoisa rouva puhemies! Hyvä ministeri, hyvät edustajakollegat ja muut täysistuntoa seuraavat! Meillä on käsittelyssä kolme pykälää tartuntatautilaista — 58 a §, 58 b § ja tuo väliaikainen 58 g § — jotka siis koskettavat ravintoloita ja kuntosaleja. Nämä keskustelut siis yhdistettiin, ja aloitan tästä ravintolapuolesta, joka tässä on tuotu siinä muodossa, että jatkossa asetuksella voitaisiin säätää nykyistä kovempia rajoituksia ravintoloiden aukiolo- ja anniskeluaikoihin. Jatkossa siis ravintolat voitaisiin määrätä suljettaviksi kello 18 ja anniskelu päättymään kello 17. Käytännössä, arvoisa puhemies, tämä kyllä tarkoittaa sitä, että nämä ruokaravintolat ovat tämän jälkeen tosiasiallisesti suljettuja. Mutta kun te ette niitä kokonaan sulje, niin näköjään te ette myöskään ole tuomassa niille täyttä tukea tämän vaikean tilanteen yli — ja tämä on tässä ongelmaista. Te annatte ymmärtää, että ruokaravintola pärjäisi aamun aukiololla tai päivän aukiololla, mutta ei se pärjää, jos se ravintola on tehty ruokaravintolaksi ilta-aikaan. Ja en ymmärrä sitä, minkä takia tällainen ravintola määrättäisiin suljettavaksi kello 18, jos ne ovat tähän asti isossa ravintolasalissa pystyneet tekemään vastuullisia jakoja niin, että siellä on käyty syömässä perhekunnittain tai pariskunnittain tai yksin. Tämä siis käytännössä on täysi sulku ruokaravintoloille ilman täysimääräistä tukea. Lounasravintolat ovat tämän jälkeen käytännössä ainoat, jotka voivat kutakuinkin normaalisti toimia näiden asiakasrajausten perusteella. Terassiravintolat, rinneravintolat — yrittäjä Jarkko Kuusisto Leviltä nosti hyvin esille ja toi sen huolen, että ymmärtäkää näiden poikkeuksellisten toimijoiden vaikea tilanne. Avi voisi heidän mielestään käyttää harkintaa esimerkiksi tällaisen terassimyynnin osalta. Minun mielestäni tämä on täysin perusteltu esitys yrittäjältä, jolla on vuosikymmenten kokemus. Pienet kahvilat ovat tässä erittäin ongelmaisessa tilanteessa, ja ainoastaan huoltoasemat on nyt tässä esityksessä sentään suljettu pois, eli jatkossa meillä ABC:t ovat teiden varsilla auki pidemmällä aukiololla kuin ne paikalliset pienet kahvilat tai ruokapaikat. No, sitten tämä korvauskysymys. Olisi hyvin perusteltua, että tämä ravintoloille suunnattu korvaus tuotaisiin tänne eduskunnan käsittelyyn rinta rinnan näiden rajoitustoimien kanssa. Hallituksen esityksessä puhutaan 50 miljoonasta. Tosiasiallinen summa taitaa olla noin 140 miljoonaa. Vähintään kiinteät kulut pitää korvata näille yrityksille, joiden elinkeinonvapautta ja yrittämisenvapautta, perusoikeuksia, tässä loukataan. Arvoisa puhemies! Sitten tämä tartuntatautilain 58 g §. Avihan pysyi päätöksessään: kuntosalit ja muut yksityiset tilat saivat olla auki, jos osallistujia oli enintään 10. Tämän jälkeen ministeriö ilmoitti harkitsevansa lain tiukentamista, ja nyt tämä tiukennus on tuotu. Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja Merja Ekqvist sanoi tiedotteessaan 2.3.2021: ”Päätös tehtiin nopealla aikataululla mutta hyvin vahvalla juridisella asiantuntemuksellamme. Toimintamme tärkein kulmakivi on lainmukaisuus, emmekä ole tinkineet tästä päätöstä valmistellessamme. Ymmärrämme erittäin hyvin tartuntatautilain tarkoituksen ja sen uusien pykälien tavoitteet sekä tautitilanteen vakavuuden. Nyt toivomme työrauhaa asiantuntijoillemme ja johdolle.” No, tässä tartuntatautilaki 58 g §:ssä nyt sitten halutaan laittaa nämä paikat kiinni myös pieniltä harrastajaryhmiltä. Kun näitä rajoitustoimiahan pitää tehdä vain siinä tapauksessa, että on näyttöä, että siellä on tapahtunut tartuntaketjuja, niin nyt pitäisi kysyä näistä tapauksista, jotka ovat nyt tämän 58 g §:n aikana toimineet alle 10 hengen ryhmillä esimerkiksi kuntosaleilla, onko niistä näyttää, että sieltä on tartuntaketjuja lähtenyt. Onko perustuslain vaadetta edelleen tiukentaa tätä päätöstä, niin kuin tässä esitetään? Otan esimerkin omasta kotikunnastani. Lopen pieni mutta pippurinen Lopen Voima ja Kunto team on Markku Savolaisen johdolla tehnyt erinomaisen hyvää työtä. He ovat luoneet aikatauluvarausjärjestelmän. Salilla on enintään 6 ihmistä, desinfiointiaineet, puolentoista tunnin jaksot, ja he ovat pystyneet pyörittämään vastuullisesti — ei tartunnan tartuntaa. Nyt ne laitetaan kiinni. Ei ole perusteita sille. Myös tämä esitys, arvoisa puhemies, tarkoittaa sitä, että näitä saleja, näitä uimahalleja, uima-altaita ei voida käyttää enää edes yhden henkilön kuntoutustoimintaan. Eihän siinä ole järjen häivää. Yksilötasoiset kuntoutukset pitäisi rajata pois ja sallia tämä avien harkintavalta, mitä he ovat nytkin käyttäneet. Mielelläni kuulisin arvoisalta ministeriltä, onko nähty tartuntaketjuja näissä, joissa nyt ollaan toimittu näillä alle 10:n harrastajamäärillä. Ja, arvoisa puhemies, loppuun nostan esille esimerkiksi ratsastuskoulut. Tässä meidän hienossa, upeassa harrastuksessamme on luonnolliset turvavälit. Vaikka ratsastamme maneeseissa, ne ovat ulkotilanomaisia tiloja. Ei sitä voi laskea ryhmäliikunnaksi, mutta nyt tämä esitys on laittamassa myös ratsastusmaneesit kiinni, ja kysyisin: eikö tässä olisi paikka käyttää alueellista ja paikallista ja lajikohtaista harkintaa?
Kyllä!
Maneesit pitäisi rajata ulkopuolelle ottaen huomioon lajin erityispiirteet, ja arvoisa puhemies, näitä eläimiä täytyy joka päivä liikuttaa joka tapauksessa.
Aivan!
Niitä ei voida jättää tämän koronan takia seisomaan bokseihinsa, vaan niitä joka tapauksessa tulee liikuttaa, [[Sari Sarkomaan välihuuto]] ja tuntuu täysi kohtuuttomalta sulkea tällainen harrastustoiminta.
Kuten huskytkin!
— Aivan niin kuin edustaja Ritva Elomaa nostaa esille: koirat, agility ja monet muut. [[Puhemies koputtaa]] Arvoisa puhemies! Ymmärsinkin, että kun tässä oli kaksi asiakohtaa yhdistetty, voi käyttää hieman pidemmän puheenvuoron, [[Puhemies koputtaa]] [[Naurua]] mutta tässä tuli oleellinen sanottua. Esityksissä on paljon korjattavaa.
Ei voi tulkita sentään, mutta nyt käynnistetään lyhyt debatti, ja sen aloittaa sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja, edustaja Lohi.
Arvoisa puhemies! 27. päivä helmikuuta sosiaali- ja terveysvaliokunta antoi mietinnön ravintolarajoitusten jatkamisesta. Siinä yhteydessä saimme sosiaali- ja terveysministeriöstä virkavastuulla lausunnon, jossa todettiin, että olemassa olevat rajoitukset ovat olleet tarpeellisia mutta riittäviä. Ei mennyt kuin kymmenen päivää, niin kaikki ravintolat olivat kiinni — eli 9.3. — ja nyt olemme viikko siitä käsittelemässä täällä tiukempia ravintolarajoituksia. Ja kun miettii tätä kolmen viikon ajanjaksoa, niin tulee mieleen, että olisi parempi, jos me kykenisimme lainsäädännössä vähän pitkäjänteisempään toimintaan, niin että toimialakin pystyisi tähän varautumaan, ja tekisimme kerralla siihen lakiin sellaiset portaittaiset säännökset, että muuttuvassa tilanteessa kykenisimme aina elämään niitten kanssa ja meillä olisi selkeää tietoa, että kun epidemia on tällä asteella ja tällä asteella, [[Puhemies koputtaa]] niin silloin tällaisia seuraa tästä laista.
Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! Meillä on nyt ravintolarajoitusten jatko ja tiukennus edelliseen sulkuun jatkettuna, ja tämä tekee kyllä ravintoloille, sekä yrittäjille että työntekijöille, todella vakavan kriisin. Moni yritys ei tule selviytymään tästä, jos tämä tulee menemään näin, ja moni työntekijä on jo nyt taloudellisessa ahdingossa. Sille, että ravintolat jouduttaisiin laittamaan kiinni jo kello 18, ei ole epidemiologista perustetta. Ei se virus katso kellonaikaa, vaan se katsoo sitä, miten käyttäydytään, ja nimenomaan sosiaaliset kontaktit ovat ne, jotka voivat altistaa tartunnalle. Jos huolehditaan turvaväleistä ja hygieniasta, niin tämä pystytään toteuttamaan turvallisesti vähintäänkin niin, että ravintolat voisivat olla auki myöhempään.
Edustaja Lindén.
Arvoisa rouva puhemies! Tämä keskustelu lähti käyntiin niin kuin arvasinkin, eli me emme kukaan pidä siitä, että meillä rajoitetaan jotain toimialaa, jotain toimintaa, koska jokaisen mielestä syy tähän koronaan on jossakin muualla, eikä ole tarpeeksi pystytty esittämään, että se olisi sillä toimialalla, jolla itse työskentelee tai on. Kuitenkin tässä on kysymys nyt siitä, että kolme viikkoa sitten Suomi siirtyi koronailmaantuvuudessa sellaiselle käyrälle, joka monessa muussa maassa johti aivan käsittämättömän vaikeaan, suorastaan katastrofaaliseen tilanteeseen, ja meillä on nyt aikaa tehdä ajoissa sellaiset toimenpiteet, että me emme joudu siihen tilanteeseen. Kysymys on kontaktien vähentämisestä, ja silloin me joudumme käymään läpi koko yhteiskunnan. Luonnollisesti meidän täytyy yrittäjille ja elinkeinoille korvata niistä asioista, joita me rajoitamme, mutta tämä on asian ydin: [[Puhemies koputtaa]] kontaktien vähentäminen, jotta me emme joudu katastrofiin.
Edustaja Kopra.
Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Lindén puhuu varmasti kyllä asiaa, mutta sitä minä ihmettelen, miten te, ministeri Kiuru ja arvoisa hallitus, tuotte tänne tällaisia esityksiä, joilla käytännössä lukitaan Suomi, rajoitetaan Suomen kansalaisten toimintaa, ja samaan aikaan rajat vuotavat. Oikeuskansleri jo viime syksynä kehotti ryhtymään toimiin, että saadaan rajakontrolli toimimaan, rajat kiinni. Tässä tapauksessa siis mekin vaadimme niitä rajoja kiinni.
Hyvä!
Miksi te ette ole tälle tehneet mitään? Onko niin helppo panna suomalaiset tiukille ja rajoittaa suomalaisten normaalia elämää sen sijaan, että saataisiin raja kiinni, ettei se tauti tänne maahan tule?
Rajat on nyt kiinni!
Edustaja Purra.
Arvoisa rouva puhemies! Hallituspuolueiden edustaja mainitsi täällä, että vaaditaan pitkäjänteisyyttä, mutta kun se on juuri se, mitä teiltä puuttuu. Täällä tehdään tätä, mitä ravintola-alalla tällä hetkellä kutsutaan kiusanteoksi, mutta kuten edellisessä puheenvuorossakin kerrottiin, tämä rajaturvallisuuteen liittyvä suoranainen fiasko ei ole edelleenkään ratkennut. Sehän on ensimmäisessä käsittelyssä hieman myöhemmin tänään. Tosiasia on se, että edelleen meille virusta ja sen kantajia lampsii, lentää ja kävelee rajojen yli, eikä sille ole vuoteen onnistuttu tekemään mitään. Tänään päästään myöhemmin käsittelemään sitä, onko kysymys todellakin juridisesta osaamattomuudesta, lainvalmistelutyössä tapahtuvasta osaamattomuudesta, johtamisen puutteesta vai mistä. Mutta tosiasia on, että eilen avit ilmoittivat sitten muun muassa Twitterissä ja STT:n tiedotteella, että nyt aletaan pakkotestaamaan, kun PeVistä on tullut lausunto — joka, ohhoh, tuli jo 5.3. — asia, jonka monet muutkin ovat sanoneet sitä ennen. Tämä on hyvin ihmeellistä, [[Puhemies koputtaa]] ja tässä ei ole mitään pitkäjänteisyyttä.
Vasta vuosi mennyt!
Edustaja Lindtman.
Arvoisa puhemies! Jos katsomme, minkälaista jälkeä tämä muuntovirus on tehnyt kaikkialla Euroopassa, niin ensinnäkään ei taida olla yhtään maata Manner-Euroopassa, joka ihan rajakäytännöistä riippumatta olisi onnistunut estämään muuntoviruksen tulon. Kaikkialla muuntovirus on tehnyt pahaa jälkeä, ja etenkin niissä maissa, joissa ei olla onnistuttu rajoittamaan sen leviämistä maan sisällä. Uskon, että meidän kaikkien huoli ja ajatukset ovat ravintolayrittäjien ja ‑työntekijöiden kanssa, jotka joutuvat kohtuuttomaan tilanteeseen. Mutta vasta muutamia viikkoja sitten tässä salissa vallitsi yhteinen käsitys siitä, että nyt pyrimme kohdistamaan rajoituksia nimenomaan tänne aikuisten toimintaan ja vähän tiukemmin, jotta ne saadaan pidettyä lyhyempinä, jotta tautitilanne saadaan taittumaan ja jotta voisimme mahdollisimman nopeasti vapauttaa lapset ja nuoret. Eikö tämä ole oikea linja? [[Puhemies koputtaa]] Suojellaan riskiryhmiä ja yritetään saada lapset ja nuoret takaisin mahdollisimman normaaliin elämään.
Edustaja Räsänen.
Arvoisa puhemies! Ihmettelen sitä, että tässä esityksessä ei siellä perusteluosiossakaan lainkaan puntaroida niitä kielteisiä terveysvaikutuksia, joita liikuntapaikkojen täyssulut saavat aikaan. On olemassa tutkimusnäyttöä siitä, että säännölliset liikuntaharjoitukset vähentävät hengitystieinfektioita ja parantavat puolustuskykyä. Nykyrajoituksilla, näillä alle kymmenen hengen rajoituksilla ja muilla toimenpiteillä, tartuntojen riski muun muassa kuntosaleilla tai vaikkapa lasten sisäleikkipuistoissa ja trampoliinipuistoissa on olematon. Mieleen nouseekin, onko tässä nyt tullut arvovaltakiista ministeriön ja aluehallintovirastojen välillä. Jotta näistä rankoista vapauksien rajoituksista päästäisiin eroon, niin olisi todella tärkeää saada tämä rokotuskattavuus mahdollisimman pian [[Puhemies koputtaa]] voimaan. Kun nyt kaikki Pohjoismaat ja suuri joukko EU-maita [[Puhemies koputtaa]] ovat nämä AstraZeneca-rokotukset keskeyttäneet, [[Puhemies: Aika!]] niin eikö tämä olisi syytä luottamuksen vuoksi Suomessakin tehdä?
Edustaja Holopainen, Mari.
Kiitos, arvoisa rouva puhemies! On tärkeää, kuten täällä aikaisemmissa puheenvuoroissa on tullut esiin, että meillä on sellaiset keinot, joilla voidaan riittävän ajoissa ennakoiden ja myöskin alueellisesti eri ravintolatyyppien mukaisesti ja eri toimintojen mukaisesti tarttua tilanteeseen ja välttää sitten sellaiset äkkinäiset päätökset. Ja kyllä se vaatii sitä, että niitä keinoja tuodaan sitten myöskin lainsäädäntöön riittävästi. Eihän niitä kaikkia ole pakko käyttää, jos epidemiatilanne on parempi kuin oletetaan, mutta kyllä niiden keinojen täytyy olla ajoissa käytettävissä, ja siihen suuntaan on mentävä. Totta kai myös rajojen turvallisuus täytyy saada kuntoon.
Edustaja Reijonen.
Kiitos, arvoisa puhemies! Tämä raja-asia on kyllä aika mielenkiintoinen, jos miettii ja rupeaa vertailemaan näitä rajoja. Meille esitellään, että meillä on tiukka rajakontrolli näissä asioissa, mutta eihän se ole. Jos vertaillaan mihinkä tahansa muuhun maahan, niin tuntuu siltä, että meillä on aika leväperäisesti tämä homma. Olisi pitänyt alun perin yli vuosi sitten, kun korona tuli, heti kiinnittää enemmän huomiota näihin rajasysteemeihin. On todella ikävää, että siellä se korona tulee ja menee puolin ja toisin. Ehdottomasti tähän pitää enemmän kiinnittää huomiota. Tämä on oikeasti vakava asia.
Edustaja Honkasalo.
[[Puhuja aloittaa puheenvuoron mikrofonin ollessa suljettuna]]
Mikrofoni, kiitos.
Arvoisa puhemies! Ymmärtääkseni ne tartuntaketjut eivät tällä hetkellä sieltä rajoilta tule vaan ihan muualta. Ministeri voi varmaan tätä korjata omassa puheenvuorossaan. Ihan niin kuin edustaja Lindtman täällä totesi, täällä herää säännöllisin väliajoin suuri huoli lasten ja nuorten hyvinvoinnista — myös kuluneen vuoden aikana — ja olen ymmärtänyt, että täällä on yhteisymmärrys siitä, että näitä rajoitustoimia halutaan painottaa nimenomaan sinne aikuisväestöön. Tämähän on juuri sitä ennakoivaa toimintaa, jota hallitus nyt tekee. On selvää, että ravintoloiden toimintaa pitää heikentyneessä epidemiatilanteessa rajoittaa edelleen myös sulkutilan jälkeen. Nämä rajoitukset ovat tietenkin todella ikäviä ja aiheuttavat haittaa yrittäjille ja työntekijöille. Yrityksiä ja työntekijöitä pitää tukea tuntuvasti myös tämän kevään jälkeen.
Edustaja Sarkomaa.
Arvoisa rouva puhemies! Suomalaiset ovat kuuliaisesti noudattaneet rajoitteita — siksi me olemme onnistuneet tässä koronaepidemian torjunnassa suhteellisen hyvin — mutta suomalaiset eivät ymmärrä sitä, että koronavirus saa vapaasti matkustaa yli rajojen ja samaan aikaan hallitus kiristää koko ajan suomalaisten mahdollisuuksia toimia, yrittäjien mahdollisuutta selviytyä tästä koronakriisistä. Kun oikeuskansleri, kun hallituspuolueista, oppositiopuolueista, asiantuntijalähteistä kaikki ovat todenneet, miksi Suomessa ei ole rajoilla vaadetta ennakollisesta koronatestituloksesta — tätä on joka puolelta vaadittu — miksi te ette ole ryhtyneet toimiin? Kysyn nyt teiltä, ministeri Kiuru: minkä takia te ette ole tuonut tätä lakiesitystä eduskunnan käsittelyyn? Moni asia voisi olla toisin, jos me olisimme saaneet estettyä tuon varianttiviruksen, estettyä sen valumisen Suomeen. Kysyn sitten vielä, [[Puhemies koputtaa]] keskustelitteko te ravintoloiden kanssa, kun te teitte tätä lakiesitystä. Ymmärrättekö, että eivät ravintolat voi näillä ehdoin avata? Pitäisi olla [[Puhemies koputtaa]] reilu peli: joko kiinni [[Puhemies: Aika!]] tai auki. Pitää ymmärtää yritystoimintaa myös koronaepidemian [[Puhemies: Aika!]] aikana.
Edustaja Rehn-Kivi.
Värderade talman! Vi lever i en tid då vi inte vet hur coronapandemin kommer att utveckla sig, och därför är olika restriktioner för att begränsa medborgarnas kontakter nu extra viktiga och nödvändiga. Restaurangbranschen har varit speciellt utsatt... [[Puhujan mikrofoni sulkeutuu]]
Nyt tapahtui niin, että joku laittoi teidän mikrofoninne pois päältä.
[[No niin, jatkuu.]] No niin, yritetään uudestaan. — Restaurangbranschen har varit extra utsatt och de här restriktionerna har drabbat hela förplägnadsverksamheten ekonomiskt hårt.
Arvoisa rouva puhemies! Nyt kun näitä uusia ravintolarajoituksia kuitenkin on tulossa tämän kolmen viikon sulunkin jälkeen ja eduskunta on toistuvasti valiokuntien kannanotoissa korostanut alueellista tarkastelua, niin siinä täytyy mennä pienempään yksikköön. Oma vaalipiirini on suunnilleen sama kuin mitä on Oulusta Helsinkiin, ja on aivan selvää, että puolia Suomesta ei pitäisi käsitellä yhtenä. Nyt kun valtioneuvostolla on tämä asetuksenantovalta, niin tuletteko te pienentämään näitä alueita maakunnista pienemmiksi yksiköiksi, koska epidemiatilanne on toki paha Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa, mutta se ei ole yhtä huolestuttava kaikkialla? Tämä olisi nyt erittäin tärkeää sen suhteen, etteivät yritykset vuoden jälkeen, kun kaikki puskurit ja pääomat on jo menetetty, joutuisi vielä vaikeampaan tilanteeseen eduskunnan rajoitusten takia. [[Puhemies koputtaa]] Toivon, että valtioneuvosto nyt kuuntelisi eduskunnan toivetta ja päättäisi maakuntia pienemmistä yksiköistä.
Opposition linjoilla!
Edustaja Meri.
Joo, kiitos! Anteeksi, puhemies, kun ei mikrofoni halunnut mennä päälle. — Kiitos, arvoisa puhemies! Olen useamman kerran kysynyt monilta hallituspuolueiden edustajilta ja nyt kysyn ministeriltä: koska te tuotte negatiivista testitodistusta koskevan lainsäädännön eduskuntaan? Perustuslakivaliokunta antoi sille jo lokakuussa vihreää valoa, totesi, että se on mahdollinen ja peruste hyväksyttävissä. Sen jälkeen alkoi keskustelu siitä, että eduskunta olisi torpannut sen. Sehän torpattiin sitä varten, että se oli niin surkeasti valmisteltu, ja ministeri Harakka ymmärsikin peruuttaa sen. Elikkä koska se tulee? Ja vetoomus valiokuntaan: Tehkää tähän sellaisia muutoksia, että esimerkiksi yksilölliset kuntoutukset eivät ole mahdottomia. Järjen käyttöhän tässä talossa on edelleen sallittu. — Kiitos.
Edustaja Nurminen.
Arvoisa rouva puhemies! Täällä kuulee opposition vaihtoehtoa ja hallituksen vaihtoehtoa. Itse haluan tuoda sitä kantaa, että me ollaan kaikki yhdessä tämän asian kanssa ja me halutaan tehdä mahdollisimman vähän rajoituksia ja sitä kautta suojella ihmisiä. Nämä ravintolarajoitukset ovat tässä suhteessa välttämättömiä, mutta ymmärrän myös meidän palvelualojen työntekijöitä. Sitten mitä tulee rajaliikenteeseen, niin ministeri Kiuruhan jo syksyllä esitti ihan vankilarangaistuksen uhalla tätä pakkotestausta ja muuta, eli te tiedätte, että meitä sitovat tietyt juridiset ja oikeudelliset viitekehykset, joiden puitteissa me ollaan jouduttu toimimaan.
Ettekö kuunnellut äskeistä puheenvuoroa?
Mutta hallituksella on ollut täysin yhteinen tahtotila opposition kanssa. Mitä tulee näihin liikuntapaikkoihin ja tähän 58 g §:ään, niin olen samaa mieltä, että tässä pitää arvioida tarkkaan sitä kokonaisvaikutusta, eikä vain suljeta tiettyjä paikkoja, vaan annetaan mahdollisuus alalla varsinkin isojen toimintojen toimia ja määritellään [[Puhemies koputtaa]] meillä valiokunnassa tarkkaan tämä.
Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! En usko, että kukaan tässä salissa on sitä mieltä, tai ehkä joku mutta aika harva, että mitään ei tulisi tehdä tai että yrittäjät eivät ymmärtäisi, että rajoituksia tarvitaan. Ongelma on kuitenkin se, mihin täällä jo edustaja Lohi aloituspuheenvuorossaan viittasi: ennakoimattomuuden puute. Tässä puhuttiin, että nyt ollaan ajoissa ja ennalta ehkäistään, mutta nyt ei olla ajoissa. Nyt säännellään ikään kuin uudelleen sitä, mitä yritettiin säännellä jo viime syksynä tartuntatautilain muutoksen valmistelussa. Arvoisa puhemies! Haluaisin kiinnittää ministerin huomiota siihen tartuntatautilain esitykseen, jonka toitte eduskunnalle viime syksyn aikana ja josta sosiaali- ja terveysvaliokunta mietinnössään totesi, että nimenomaisesti tämä tiloihin viittaaminen on ongelmallista ja tulee aiheuttamaan tulkintavaikeuksia. Lisäksi teidän omassa hallituksen esityksessänne oli nimenomaisesti todettu, että tämä avin tulkinta on se, joka tästä tulee tehdä. Samoin oikeusministeriö lausunnossaan näin totesi. Kyse ei siis ole erikoisesta tulkinnasta tai tulkintavaikeudesta, [[Puhemies koputtaa]] vaan siitä, mitä hallituksen esityksessä luki.
Edustaja Lohi.
Arvoisa puhemies! Edustaja Kulmuni erinomaisesti totesi, että tarvitaan hienojakoisempaa alueellista tarkastelua. Pääkaupunkiseudun tilanne epidemian suhteen on erittäin paha nytten, ja tarvitaan tiukkoja rajoitustoimia. Samaan aikaan meillä — otetaan esimerkiksi Kilpisjärvi: siellä ei ole kuukausiin ollut yhtään tapausta 300 kilometrin säteellä, ja on hankala ymmärtää, miksi siellä ovat kaikki ravintolat nyt kiinni. Toinen asia on se, että kyllä nyt olisi tietenkin toivonut, että olisi tarkemmin kyetty erottamaan anniskeluravintolat ja ruokaravintolat. Senkin ymmärrän, että pahimmilla epidemia-alueilla pidettäisiin pubit ja yökerhot kiinni kokonaan ja annettaisiin ruokaravintoloitten olla vähän vapaammin auki, jos ei ole näyttöä, että ruokaravintoloista on lähtenyt tartuntaketjuja. Eli tämäntyyppistä tarkastelua olisin tähän kaivannut, sanon sen suoraan. Varmasti yhdessä me kaikki, jotka olemme sosiaali- ja terveysvaliokunnassa, tulemme miettimään myös tätä kysymystä, miltä osin olisi ehkä tarvetta tarkemmalle sääntelylle.
Edustaja Essayah.
Arvoisa rouva puhemies! Varmasti on näin, että kukaan näitä rajoituksia ei täällä huvikseen ole laittamassa voimaan. Me tiedämme, miten paljon tämä aiheuttaa ongelmia kansalaisille ja yrityksille ja koko yhteiskunnalle verovarojen vähentymistä ja talouden heikkenemistä. Mutta kun katsoo hallituksen toimintaa, niin pakko on antaa moitteita juurikin siitä, että tämä lainvalmistelun kokonaisuus — oikea-aikaisuus ja oikeasuhtaisuus — on ontunut tässä. Siinä mielessä me olemme nyt tässä tilanteessa, jossa sitten tilkitään ikään kuin pykälä pykälältä ja momentti momentilta näitä kohtia. Tietenkin kaikkein suurimpana ongelmana on se, että rajoja ei ajoissa saatu kiinni, niin kuin täällä on monessa puheenvuorossa tuotu esille. Arvoisa ministeri, olisin kuitenkin halunnut palata siihen kysymykseen, joka nostettiin esille. Olisiko ollut järkevää jo tässä yhteydessä tuoda myöskin nämä korvaukset [[Puhemies koputtaa]] tähän samanaikaiseen käsittelyyn, jotta tiedettäisiin, millä tavalla [[Puhemies koputtaa]] tämä toimiala tulee selviämään? Ja toisaalta, olisiko nyt aika niille selkeäsanaisille rajoituksille, [[Puhemies: Aika!]] kuinka montaa henkilöä ihminen saa tavata? Se olisi yksinkertainen tapa puuttua.
Edustaja Berg.
Arvoisa puhemies! Kiinnitän puheenvuorossani huomiota lähinnä tähän 58 g §:ään, mikä koskee näitä liikuntatiloja. Tässä on nyt hyvä huomioida, että tämä lakihan on sinällään hyvin pitkälti samanlainen kuin se oli aikaisemminkin, ja nytten tässä on vain haluttu tarkentaa sitä mahdollisuutta sulkea myös näitä alle kymmenen hengen sisäliikuntatiloja ja alle 50 hengen ulkoliikuntatiloja siinä tilanteessa, kun se on erityisen välttämätöntä. Tämä on mielestäni tärkeää nyt siinä mielessä, että aluevalvontaviranomaisilla on selkeästi tiedossa se, missä tilanteissa heillä on siihen mahdollisuus. Mutta on huomioitava, että tämä mahdollisuus tulee vasta siinä vaiheessa, kun kaikki muut toimenpiteet on toteutettu ja kaikki kriteerit ovat täyttyneet, eli tämä ei ole mikään mielivaltainen mahdollisuus lähteä tämän jälkeen sulkemaan kaikkia [[Puhemies koputtaa]] alle kymmenen hengen sisäliikuntatiloja.
Edustaja Rantanen, Mari.
Arvoisa puhemies! Tässä todella ollaan nyt rajoittamassa ravintoloita uudelleen tämän sulun jälkeen, ja ihmettelen kyllä suunnattomasti esimerkiksi ruokaravintoloiden osuutta tässä. Nämä tulevat kuolemaan käytännössä näihin rajoitustoimiin — ihmiset ovat töissä ennen viittä, eivät he ole ravintolassa syömässä. Tähän olisi nyt pitänyt liittää myöskin alkoholin ulosmyynti näitten take away ‑ruokien kanssa sekä alv-alennukset sekä erottaa terassit tästä. Ja haluan kyllä nostaa tähän keskusteluun sen, että kun nyt jatkuvalla syötöllä tulee ravintoloihin ja asiakastiloihin näitä rajoituksia, niin muistuttaisin siitä, että HUS-alueella 0—15-vuotiaiden tartunnat ovat viimeisen kolmen viikon aikana kuusinkertaistuneet. Haluaisin, että myöskin tähän hallitus kiinnittää huomiota. Nyt tätä etäkouluasiaa kierretään kuin kissa kuumaa puuroa, ja kuten täällä kuullaan, niin lapsia ja nuoria ei tule rajoittaa, mutta eivät he ravintoloissa ole, [[Puhemies koputtaa]] he ovat kouluissa. Aiotteko tehdä tälle asialle jotakin, ministeri Kiuru?
Haluatteko koulut kiinni?
[[Oikealta: Haluatteko rajat kiinni?]]
Edustaja Talvitie.
Arvoisa rouva puhemies! Kolmen viikon sulun jälkeen hallitus aikoo avata ravintoloita tavalla, jolla ravintolat eivät pysty avautumaan. Yksi yrittäjä soitti eilen aamulla ja kysyi, miksi hallitus haluaa rajoittaa tätä ravintolatoimintaa, jossa hän on toiminut itsekin yrittäjänä pitkän aikaa. Hän kuvasi tätä alalla tällä hetkellä menevää aaltoa täydelliseksi teurastukseksi. Vuosi on ollut sen kaltainen, että ennakointia ei ole voinut tehdä. Missä ovat ne alvien alennukset? Missä ovat ne alkoholin etämyynnit? Missä ovat ne toimet, joilla oikeasti korvataan kustannuksia, ei pelkästään tueta? Harvan kansalaisen oikeustajuun mahtuu, että rajat vuotavat samalla, kun nuoret eivät pääse harrastamaan, elinkeinoja rajoitetaan monin tavoin ja erityisesti ikäihmiset joutuvat elämään hyvin eristetysti.
Olemme käyttäneet suurin piirtein sen ajan, 45 minuuttia, mitä meillä tähän on tässä varattu, mutta tässä vaiheessa annan ministeri Kiurulle 3 minuuttia, ja sitten menemme seuraavaan kohtaan, jossa voidaan taas jatkaa keskustelua. — Ministeri Kiuru, olkaa hyvä.
Arvoisa puhemies! Paljon keskusteltiin rajoista, mutta nämä esitykset, jotka olivat tänään lähetekeskustelussa, liittyvät nimenomaan erityyppisten harrastus-, oleskelu- ja viihtymistilojen sulkemiseen ja sitä koskevaan tarkennettuun esitykseen. Toinen esitys liittyy ravintoloihin. Tässä keskustelussa tautitilanne tuntuu laahaavaan edustajilla kovin paljon perässä. Tilanne on erittäin vakava tällä hetkellä, ja nämä puheenvuorot eivät kaikilta osin sovi tähän tautitilanteeseen.
Ohhoh!
En lähde nyt kertaamaan sitä tautitilannetta, mutta totean teille, että on mahdotonta ajatella, että Suomi ei varaudu siihen, että tartuntojen kokonaismäärää pyritään laskemaan. Samaan aikaan ei voi pyytää kaikkia vapauttamaan näitä rajoituksia pois ja surra tätä tartuntatautitilannetta.
Rajat voi pitää auki kuitenkin?
Me joudumme tekemään näitä ikäviä esityksiä, koska mitään muuta mahdollisuutta ei ole. Ja tämä ei ole, kuulkaa, mikään sellainen latu, jota olisi niin paljon jo lanattu, että täällä olisi helppo tällaisen kriisin hetkellä tuoda näitä esityksiä tänne. Meillä on todella monta niin sanottua lukkoa, joilla me joudumme näitä esityksiä tekemään, ja tänä päivänä, kuten valiokunnan puheenjohtaja tässä totesi, olisi hyvä nähdä pidempi näkymä. Kuinka paljon pidemmän näkymän me luomme vielä ravitsemusliikkeiden toimintaan, kun meillä on tämä nykyinen sääntely, joka juuri päättyi ennen kuin tämä sulku alkoi, tämä sulkutoimi ja tämän sulkutoimen jälkeen ei vielä rajoitusten purkamista kokonaan eikä edes siirtymistä siihen vanhaan tilaan, vaan tähän väliaikaan uusi esitys? Sen jälkeen palataan taas sinne, mikä meillä oli jo voimassa, ja lopulta siihen, että ei ole lainkaan rajoituksia. Kyllä näkymää on, jos osaa lukea tämän tilanteen oikein, ja sitä varten tarvitaan kansanedustajia, jotka osaavat myöskin ymmärtää, mitä me täällä yhdessä tehdään. Näitä rajoituksia tarvitaan kahden viikon päästäkin. Mitä tulee näihin rajoihin, on sanottava teille, että itse olisin toivonut, jos olisin saanut yksin päättää, että elokuussa olisi vedetty rajat kiinni. Sellaista mahdollisuutta ei ollut, mutta tämä muuntovirus antoi sen mahdollisuuden, että tämä toimi katsottiin täysin välttämättömäksi, minkä johdosta rajaliikenteen volyymia laskettiin niin, että kaikkien suomalaisten ohjaaminen testaukseen on mahdollista. Ihmettelen, onko kokoomus nyt tiukemmalla vai löysemmällä kannalla tässä keskustelussa.
Järkevällä kannalla!
Itse olen todella tiukalla kannalla. Tänään käsitellään mietintöä, jonka lähtökohta on se, että kaikki ohjataan testaukseen ja vielä sen jälkeen pakkotestaukseen. Näin me haluamme kriisin aikana tätä tilannetta hoitaa. Ei yksistään riitä, että pyydetään ennakkotestitodistus, vaan tänään on käsittelyssä malli, jossa testataan kaikki Suomeen tulijat.
Vuoden myöhässä!
Eikö se ole todella tiivis ja tiukka malli? Niin tiukka, että moni kysyy, miten me voimme sitä tehdä, kun se tuo satojen ammattilaisten tarpeen rajoille tällä hetkellä. Me teemme sen sen takia, että me suojelemme suomalaisia.
Keskustelu ja asian käsittely keskeytetään. Asian käsittelyä jatketaan tässä istunnossa päiväjärjestyksen muiden asiakohtien tultua käsitellyiksi.
Nyt jatketaan aiemmin tässä täysistunnossa keskeytetyn asiakohdan 3 käsittelyä, ja keskustelu jatkuu. — Edustaja Talvitie poissa, edustaja Sarkomaa poissa. — Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Tässä aiemmin päivällä näitä hallituksen esityksiä tartuntatautilain muutoksiksi jo käsiteltiin, ja silloin ymmärsin, että näitä käsittelyjä yhdistettiin. Nyt ilmeisesti ei enää ja keskustellaan erikseen nämä esitykset, kun ne tässä erikseen meillä ovat. Meillä on ollut paljon puhetta tänään eduskunnassa siitä, ovatko meillä nyt tällä hetkellä rajat koronalta turvallisia eli tuleeko meille tänne Suomeen Suomen rajoilta vielä tautia. Tällä hetkellä me tiedetään, että se on noin 1,5 prosenttia, mitä rajoilta tulee. Täällä aiemmin tänään hyväksyttiin ja äänestettiin tartuntatautilain 16 ja 22 §:ien muutokset, esitystä kutsuttiin niin kutsutuksi raja-HE:ksi, ja sen yhteydessä eduskunta edellytti yksimielisellä lausumallaan, että tulevaisuudessa huolehditaan niin, että myös tämä ennakkotestivaatimus hoidetaan kuntoon. Tartuntatautilain muutoshan oli yksi niistä lakiesityksistä, joita hallitus valmisteli koko syksyn liittyen siihen, että koronaa voitaisiin ikään kuin asteittain paremmin torjua sitten, kun tautitilanne eri osissa maata etenee. Ja tähän tartuntatautilakiin tuotiin tällaiset asteittaiset etenemismallit, eli silloin kun ollaan niin sanotulla perustasolla, voidaan tehdä tiettyjä toimenpiteitä, ja sitten edetään siitä vähitellen eteenpäin. Siinä yhteydessä olisi tietenkin voinut toivoa ja edellyttää — kun oli niin sanotusta normaalista lainvalmistelusta kyse eli oli lausuntakierrokset ja kaikki — että kaikki nämä muutokset, joita tänne nyt tuodaan vielä ikään kuin tipotellen, olisi huolehdittu kuntoon siinä samassa yhteydessä. Nyt nimittäin — ja tämä koskee erityisesti tätä seuraavaa keskusteltavaa eli 58 g §:ää — yrittäjät ovat aika kohtuuttomassa tilanteessa. Monet ovat juuri sopeuttaneet toimintaansa niihin muutoksiin, joita aluehallintovirastot esimerkiksi Etelä-Suomen alueella edellyttivät, eli siihen, että tiloissa voi olla korkeintaan 10 henkilöä kerralla, ja muihin vaatimuksiin, joita taas sisältyy vaikkapa siihen 58 d §:ään, eli etäisyyksien pitämiseen, asiakasmäärien rajaamiseen ja niin edelleen. Ja nyt ravintoloiden osalta, joita tämä esitys sinällään koskettaa, tullaan tilanteeseen, jossa ravintolat on tällä hetkellä suljettu, ainoastaan ulosmyynti on sallittu, mutta samanaikaisesti ei kuitenkaan olla haluttu helpottaa ravintoloiden mahdollisuuksia päästä yli tästä kriisistä esimerkiksi sallimalla alkoholin ulosmyynti viinin vahvuisiin tuotteisiin asti tai esimerkiksi laskemalla anniskelun alv:tä. Nyt kun näiden rajoitusten jälkeen ollaan antamassa sellaista esitystä, joka mahdollistaisi ravintoloiden toimintaedellytyksien rajoittamisen niin paljon, ettei toiminta oikeasti olisi kannattavaa eli ravintoloita ei kannattaisi välttämättä avata...
Pyydän edustajaa siirtymään puhujakorokkeelle. Puhuja siirtyy puhujakorokkeelle
] Kiitos, arvoisa puhemies! Voidaan kysyä, ollaanko Suomessa jouduttu sellaiseen tilanteeseen, jossa lainsäädännön ennakoimattomuus asettaa yrityksille jo kohtuuttomia vaatimuksia sopeuttaa toimintaansa erittäin lyhyellä aikavälillä. Tietenkään tässä ei ole kyse pelkästään yrityksistä, tässä on kyse todella monista työpaikoista, niistä työntekijöistä, jotka yhtä lailla elävät epävarmuudessa. Sen vuoksi täällä eduskunta onkin moneen kertaan edellyttänyt, että nyt kun me eri toimilla rajoitamme yritysten toimintaedellytyksiä — on se tartuntatautilain nojalla tai sitten erillisen ravintoloiden sulkupykälän nojalla, josta annettiin aivan oma esityksensä — niin myös näitä menetyksiä korvattaisiin. Nyt kun näille yrittäjille on tietenkin vielä epäselvää, kuinka näitä eri toimivaltuuksia tullaan eri alueilla toimeenpanemaan — se on sitten aluehallintovirastojen, kuntien vastuulla katsoa, kuinka tätä lakia toimeenpannaan — ja sitten toisaalta ravintoloiden osalta valtioneuvosto voi antaa asetuksia, niin ensiarvoisen tärkeää olisi, että nyt yrityksillä olisi tieto, miten korvataan niitä menetyksiä, jotka yrityksille nyt väistämättä syntyvät. Tietojen pitäisi olla hyvissä ajoin saatavilla — oikeastaan nyt on jo hieman liian myöhäistä — sillä yritykset tekevät jatkuvasti, joka päivä päätöksiä siitä, voivatko he esimerkiksi pitää ihmisiä töissä, onko aloitettava yt-menettelyt. Me tiedämme, että tällä hetkellä eivät ole voimassa ne poikkeukselliset menettelyt, jotka aiemmin, viime vuonna olivat, ja syyksi on kerrottu se, että vain yhtä toimialaa ei voida näiden ikään kuin poikkeusmenettelyjen piiriin ottaa. Mutta tällä hetkellä tilanne on tietenkin se, että niin ravintolat kuin ne muut yritykset, joita ovat vaikkapa kuntosaliketjut, sisäleikkipuistot, erilaiset harrastuspaikat, vaikkapa tallit ja niin edelleen, kohtaavat pian samanlaisia toiminnan rajoituksia kuin ravintolatkin tai jopa tiukempia vähän ajan päästä, ja sen vuoksi yrittäjät nyt odottavat sitä ja luottavat siihen, että eduskunta hoitaa heille kuuluvat korvaukset, ja tietenkin odotamme ja myös edellytämme sitä, että hallitus tänne ne esitykset pikaisella aikataululla tuo. Olen todella pahoillani siitä, että emme ole toistaiseksi pystyneet eduskuntana parempaan. Tietenkin me teemme paljon lainsäädäntötyötä sen pohjalta, minkälaisia esityksiä hallitus tänne tuo. Täällä aiemmin tänään edustaja Lohi, joka toimii sosiaali‑ ja terveysvaliokunnan puheenjohtajana, piti aivan erinomaisen puheenvuoron siitä, kuinka toimien tulisi olla pidemmälle ennakoitavia ja myös lainsäädännön tulisi olla ennakoitavaa. Toivonkin, että sosiaali‑ ja terveysvaliokunta nyt kiinnittää käsitellessään tätäkin lakiesitystä huomiota niihin asioihin, joita täällä on nostettu, eli tiettyihin poikkeusedellytyksiin ja myös siihen, että sääntely on sellaista, että se on välttämätöntä, eli esimerkiksi ottaa huomioon tarkemmin ne alueelliset erot, joita meillä tartuntatautitilanteessa tällä hetkellä on.
Edustaja Multala pohti tuossa puheenvuoronsa alussa, mikä on menettelytapa. Kyllä edelleen on käytössä se, että nämä asiakohdat 3 ja 4 on ikään kuin yhdistetty keskustelussa elikkä molemmista voi puhua jatkossakin. — Ja nyt edustaja Kivisaari.
Arvoisa puhemies! On kai pakko aivan alkuun todeta, vähättelemättä monien muiden yrittäjien ja kansalaisryhmien ahdinkoa, että kyllä ravintolayrittäjät ja ravintoloiden työntekijät ovat eläneet aivan kohtuuttoman vuoden — siis käytännössä niin, että vuosi hiljaisuutta. Ja niin mukavaa kuin tässä olisi nähdä valoisamman kevään suuntaan, on sanottava, että ravintola-ala elää edelleen aivan veitsenterällä siinä, miten se selviää matkalla kohti kesää. Me kaikki näemme ympärillemme ja osaamme hyvin nähdä tilanteen. Ovet ovat säpissä, ja näidenkin lakiesitysten jälkeen reippaat rajoitukset jatkuvat erityisesti siellä, missä virus kulkee. Asiaa on vaikea selittää paremmaksi kuin se on. Samalla hallituksen esityksessä, siis esitys kolmeykkösessä, säädetään elinkeinotiloista, joita sulkupäätös voisi koskea. Näitä ovat liikunta- ja urheilutilat, kuntosalit, yleiset saunat, uimahallit ja kylpylät, tanssipaikat, harrastajateatteritilat, huvi- ja teemapuistot, sisäleikkipuistot sekä kauppakeskusten oleskelutilat, pois lukien vähittäiskaupan liikkeet. Kovaa on siis kyyti. Mutta ei minusta ole sanomaan, että näin ei saa tehdä. Ei minusta ole sanomaan, että annetaan periksi. Ei minusta ole sanomaan, että jatketaan kuin virusta ei olisi olemassakaan. Haluan myös antaa tunnustusta hallitukselle siitä, että kyllä tässä pontevasti toimitaan sen eteen, että tauti ei ryöstäydy vaikkapa veljeskansa Viron tavoin, ja se on kunniakas, ymmärrettävä ja oikea päämäärä. Ja on niinkin, että kyllä kaikenlaisen yritystoiminnan etu vähänkin pidemmälle tulevaisuuteen katsellen on se, että virustorjunta pelittää. Tässä valossa hallitus on jatkuvasti selkä seinää vasten eikä sillä ole muuta vaihtoehtoa kuin tehdä raskaita ja epämiellyttäviä päätöksiä. Puhemies! Kohdentaisin kuitenkin vilpittömän toiveeni sen osalta, että nämäkään esitykset eivät estäisi järkevää ajattelua. On ensiarvoisen tärkeää, että niin ravintoloihin kuin muuhun elinkeinon harjoittamiseen kohdistuvat rajoitukset eivät olisi liioiteltuja. On myöskin aivan selvää, että pubiolosuhteet, karaokelaulaminen ja paikat, joissa olut virtaa, ovat riskialttiimpia kuin esimerkiksi valkoliinaravintola, jossa pääpaino on kunnon pihvillä eikä niinkään muulla ilottelulla. Samoin sekään tosiasia ei katoa mihinkään, että Mannerheimintiellä sijaitseva ravintola on tautitilanteen suhteen eri viivalla kuin ravintola, jossa tautitilanne on täydellisesti tai ainakin paremmin hallinnassa ja kontrollissa. Sekin on hyvä huomata, että kuntosalilla itseään voimistava ihminen tekee myös terveystyötä, joka on monille aivan ratkaiseva hyvinvoinnin kulmakivi. Jumppaaminen olohuoneessa ei ole aivan sama asia kuin kuntosalien monipuoliset laitteet. Puhemies! Toivon myös kaikin tavoin, että rajoituksista aiheutuvat kohtuulliset kompensaatiot kyettäisiin toteuttamaan. Me kaikki tiedämme sen, että kun tulot ovat lähes nollissa ja menot pysyvät, yhtälö on kestämätön. Yhteiskunta ei tietenkään voi olla rahanjakoautomaatti, mutta sen tehtävä on kynsin ja hampain varjella sitä, että ihmiset kykenevät tekemään töitään. Puhemies! Aivan lopuksi: Voimme tehdä ravintoloiden ja kaikkien muidenkin elinkeinojen eteen sen, mitä kulloinkin on mahdollista — tässä ajassa vaikka sen, että tilaamme take away ‑ruoan. Ja kun korona väistyy ja rokotteet ovat kansakunnan turvana, täytetään ravintolat, kuntosalit, kylpylät, teatterit, urheilukatsomot ja kaikki mahdolliset paikat ääriään myöden ja lähdetään tapaamaan toisiamme.
Edustaja Ovaska.
Arvoisa rouva puhemies! Lähden liikkeelle tästä ravintoloita koskevasta esityksestä. On harmillista ollut se, että kun ollaan mietitty, mistä niitä tartuntoja on tullut ja kuinka niitä on tullut, niin menevät kuitenkin yhdessä ryppäässä nämä kaikki tyypit, kaikki ravintolat, kahvilat, pubit, yökerhot, lounaspaikat, eli ei pystytä siltä osin jäljittämään eikä kertomaan. Niin kuin edustaja Kivisaari hyvin totesi, myöskin nämä ravintolat ja muut juhlapaikat eroavat toisistaan, eli kyllä hiukan erilaista on se, että käyn päivällä lounaalla Hämeenkyrössä, kuin se, että sitten täällä Helsingissä menisi yökerhoon, jos ne olisivat auki vielä kymmenenkin jälkeen. Kyllä se tilanne on aivan erilainen ja se tilanne, miten se tarttuminen mahdollisesti tapahtuu.
Tuleeko muutos?
Tässä osaltaan kyllä mietin sitä, että olisi tärkeää saada ravintoloita avattua. Minä vähän jäin miettimään tuosta päivän keskustelusta, kun esimerkiksi edustaja Sarkomaa totesi, että joko kiinni tai auki, että minun mielestäni kuitenkin hallituksen linja sinänsä on järkevämpi: pyritään siihen, että jos tautitilanne niin sallii, niin lähdetään sitten asteittain avaamaan takaisin ravintoloita, jotta saadaan ihmiset liikenteeseen, ja erityisesti niillä alueilla, millä tämä tautitilanne ei näin pahana ole. Meillähän on kuitenkin... Se on tunnustettava ja huomioitava, että kyllähän tietysti vaatii aika paljon perusteluita, miksi juuri nämä kellonajat ja miksi juuri tällaisilla rajoituksilla asiakaspaikkamääriin, ja toivon, että valiokunta hyvin tarkkaan työstää ja pohtii myöskin niitä. Sitten osaltaan tuohon tukemiseen. No, eihän sellaisia tukirahoja varmaan missään ole, että riittävästi tukea tässä maassa toimijat saisivat, se on valitettava tosiasia. Ja tietysti erityisesti nyt katse kohdistuu moneen vuokranantajaan tuolla ravintoloiden puolella. Tietysti ymmärrän, että vuokranantajatkin rahansa tarvitsevat, mutta kyllä MaRalta on tullut aika huolestuttavaa viestiä siitä, miten vuokranantajat ovat olleet kovin lyhytnäköisiä nyt tässä tilanteessa. Toivottavasti tässä myöskin asenteet hiukan muuttuvat siltä osin, jos siis puhutaan esimerkiksi suurista ylikansallisista kiinteistönomistajista. Sitten muutama sana, arvoisa puhemies, vielä tuosta kuntosalien sulkemisesta. Tässä lakiesityksessä ei kunnolla oteta kantaa siihen, mikä on kuntosalien rooli tässä epidemian leviämisessä, kun vastaavasti ravintolaesityksessä on hyvinkin tarkkaan yritetty avata sitä — kuntosalien osalta ei. Olisin erityisen huolissani siitä ja toivon, että ei nyt automaattisesti sitten laiteta kaikkia saleja kiinni vaan nimenomaan niin, että katsotaan, ja jos ne edellytykset täyttyvät ja taudin leviäminen on hallitsematonta, niin sitten, kun se on välttämätöntä, ei niin, että nyt automaattisesti, koska oli riitaa aveilla ja STM:llä, suljetaan kaikki — ei näin.
Edustaja Sankelo.
Arvoisa puhemies! Epidemian hallintaan saaminen on meidän kaikkien etu. Siitä syystä nyt pitää tukea kaikkia tehokkaita ja oikeasuhtaisia keinoja, joilla tauti pidetään kurissa. Näillä hallituksen esityksillä tähdätään nyt ravintolasulun jälkeiseen aikaan. On syytä muistaa, että jo tähän asti varsin sekava viestintä näiden asioitten ympärillä on laittanut yrittäjien pään pyörälle. Ministerien julkisilla lausunnoilla on merkitystä, enkä nyt yhtään ihmettelisi, vaikka tämänpäiväisenkin keskustelun jälkeen monet yrittäjät miettisivät sitä, mitä tässä tämän sulun jälkeen oikeasti tapahtuu. Eli epäselvyyksiä on ja tulkintamahdollisuuksia monia. Joka tapauksessa se, mikä tiedetään ja ymmärretään, on se, että tarvitaan tarkkarajaisuutta. Se on työlästä mutta välttämätöntä. On selkeästi pystyttävä erottamaan ravintolatoiminnan luonne, tehtävä luotettava riskiarvio ja sen pohjalta tehtävä sitten arviot elinkeinotoiminnan jatkumiseen ja erilaisiin rajoitusratkaisuihin. Se on kova työ, mutta se on tehtävä, jos me halutaan, että talouden pyörät jollakin tavalla loppukeväästä pyörivät. Arvoisa puhemies! Toinen asia on maakuntien sisäisten erojen tunnistaminen. Tätä keskustelua käytiin silloin sulun alla lähetekeskustelussa. Täällä tänään keskustan edustajat puhuivat Lapin etäisyyksistä. Kyllä pohjalaismaakunnissakin aika mittavat etäisyydet on, ja epidemiaerot voivat maakunnan sisällä olla merkittäviä. Tämän täytyy kyllä näkyä lain toimeenpanossa. Tätä viestiä ovat muutama viikko sitten kertoneet hyvin monet keskustan edustajat: tehdään analyysit maakuntien sisällä, ja paikkakunnittainkin voidaan katsoa, mitenkä näitä sulkuja tehdään. Kokoomus on puhunut näistä asioista. Talousvaliokunta antoi omassa lausunnossaan viimeksi ohjeistukset siihen, että näitä erityistarkasteluja pitää tehdä myös alueilla. Mikä tässä nyt sitten mättää? Nyt kun me lähdemme tätä lakia viemään täällä eduskunnassa eteenpäin, niin toiveeni laitan keskustan edustajiin, jotka ovat nyt tässä tätä asiaa tuoneet paljon esille. Kokoomus tukee näissä ratkaisuissa täysillä, ja uskon, että myös muut hallituspuolueet sitä kautta heräävät, kun tässä on havaittavissa tämmöistä hallitus—oppositio-yhteistyötä, koska tämä on todella tärkeä asia maakuntien Suomessa.
Edustaja Viljanen.
Arvoisa rouva puhemies! Olemme viimeisen vuoden aikana käsitelleet tässä salissa jo monen monta kertaa ravitsemusliikkeisiin liittyviä rajoitustoimia, ja niin teemme jälleen kerran tänään. Kävimme täällä jo pitkän keskustelun aiemmin tänään, ja keskustelu oli varsin vilkasta. Valitettavaa kuitenkin on, että epidemiatilanne on viimeisten viikkojen aikana kiihtynyt, ja parhaillaan meillä on leviämis- ja kiihtymisalueilla ravintoloiden sulkutila käynnissä. Sulkutilan on tarkoitus päättyä 28.3., mutta mitä tapahtuu sen jälkeen, ja miten ravintolatoiminta jatkuu? Kolme viikkoa sulkua on kuitenkin varsin lyhyt aika tämänkaltaisessa tilanteessa. Mikä on epidemiatilanteemme tuolloin? Siihen meillä kenelläkään ei ole varmaa vastausta. Jos jotain olemme oppineet, niin sen, että enemmän tämän viruksen kanssa on kysymyksiä kuin vastauksia. On kuitenkin parhaalla mahdollisella tavalla pyrittävä valmistautumaan tulevaan ja päätettävä mahdollisista jatkorajoitustoimista, mikäli epidemiatilanne huononee. Tätä valmistautumista tulee tehdä myös ravitsemustoiminnan suhteen. Olemme vielä maalis—huhtikuussa tilanteessa, jossa rokotuskattavuus ei suojaa riittävästi kaikkia väestöryhmiä, joiden riski vakavaan tautiin on suurentunut. Samanaikaisesti on huomioitava sekin, että uudet virusmuunnokset näyttävät kohtelevan kaltoin myös perusterveitä ja nuorempia ihmisiä. Jos epidemiatilanne ei helpota, ovat jatkotoimet välttämättömiä. Nyt käsittelyssä olevassa hallituksen esityksessä tavoitteena on pyrkiä estämään sitä virusmuunnoksen vahvaa uhkaa, että lisääntyvät tautitapaukset aiheuttaisivat lähikuukausien aikana sairaala- ja tehohoidon kapasiteetin ylikuormittumisen. On korostettava kuitenkin, että ravitsemusliikkeisiin kohdistuvat rajoitukset ovat vain yksi rajoitustoimi muiden lukuisten toimien joukossa. On kuitenkin samalla tunnustettava, että ravintola-ala on yksi merkittävimmin rajoitustoimista kärsinyt toimiala tähän mennessä — sekä alan yrittäjät että työntekijät. Tilanne on vakava, ja varmasti sen huolen yhteisesti täällä jaamme. Nyt ehdotetaan, että epidemian osalta tasolla 2 olevilla alueilla voitaisiin valtioneuvoston asetuksella säätää nykyistä tiukempia rajoituksia ravitsemisliikkeiden aukiololle, anniskeluajoille sekä asiakaspaikkamäärille. Rajoitustoimet kohdistuisivat kaikkein voimakkaimmin seurustelu- ja anniskeluravintoloiden toimintaan ja kaikkein vähäisimmin puolestaan esimerkiksi lounasravintoloiden ja -kahviloiden toimintaan. Tässä yhteydessä on mainittava, että ehdotettuja lisärajoitustoimia saisi säätää asetuksella vain, jos tartuntataudin leviämisen estäminen on epidemian nopean kiihtymisen tai muuntuneen viruksen uhan vuoksi välttämätöntä ja alueella todetaan muuntuneen viruksen leviämistä ja tautiryppäitä, joiden tartuntaketjuja ei enää pystyttäisi luotettavasti selvittämään. Edustaja Sankelo otti puheenvuorossaan hetki sitten esiin alueelliset rajoitukset ja maakuntienkin erilaiset tilanteet. Suurissa maakunnissa tilanne saattaa olla hyvin erilainen eri puolilla maakuntaa, ja näen itsekin, että tätä pitää tarkastella ja rajoitustoimien tarkkarajaisuutta tulee tarkkaan miettiä, ja uskon, että valiokunnassa näin tullaan tekemään. Nyt meneillään olevan määräaikaisen sulun ja sitä mahdollisesti seuraavien nykyistä suurempien rajoitustoimien negatiiviset vaikutukset tulevat olemaan merkittäviä. Taloudelliset vaikutukset riippuvat kuitenkin erityisesti siitä, millaiseksi epidemiatilanne kehittyy maaliskuun loppuun tultaessa ja vielä sen jälkeen. Toiveikkuutta lisää rokotekattavuuden jatkuva kasvu sekä kesän läheneminen, jolloin epidemian kausivaihtelu tuonee odotettua helpotusta. Toki kesään on vielä pitkä matka. Rajoitustoimiin liittyvät aina perusoikeudelliset kysymykset, joista onkin luonnollisesti keskusteltu viime aikoina varsin runsaasti. Myös tämä esitys tulisi toteutuessaan puuttumaan oleellisesti perustuslaillisiin oikeuksiin, kuten elinkeinovapauteen ja omaisuudensuojaan. Perustuslakivaliokunta onkin aikaisemmin painottanut erilaisten rajoitustoimien välttämättömyyttä ja oikeasuhtaisuutta. Kuitenkin on huomioitava, että perustuslailliset oikeudet elämään ja välttämättömään huolenpitoon sekä julkisen vallan velvollisuus turvata riittävät terveyspalvelut ja edistää väestön terveyttä ovat erittäin painavia perustuslaillisia oikeuksia ja näiden oikeuksien suojelemiseksi rajoitustoimet ovat hyväksyttäviä, kun ne voidaan osoittaa välttämättömiksi. Kuten sanottu, tämä toimi on yksi keino hillitä epidemiaa. Ainoa oikeasti toimiva keino on välttää kaikkia ylimääräisiä kontakteja. On meistä jokaisesta nyt kiinni, miten paljon rajoitustoimia vielä tullaan tarvitsemaan. Tehdään nyt kaikkemme, jotta tilanne helpottuisi mahdollisimman pian.
Edustaja Tynkkynen.
Kiitoksia, arvoisa rouva puhemies! Suomalaisia pidetään täysin aiheellisesti kuuliaisena kansana, joka noudattaa sääntöjä. Olemme kansaa, joka rynnimisen sijaan jonottaa järjestelmällisesti ja siinäkin yhteydessä säilyttää sopivan etäisyyden vieruskaveriin. Toisinaan tälle kuuliaiselle ja pidättyvälle kansanluonteellemme on saatettu hieman naureskellakin. Koronan vastaisessa taistelussa se on kuitenkin ollut etumme, joka on saattanut herättää jopa kadehdintaa naapurimaissa. Suomalaiset ovat noudattaneet tiukasti rajoituksia, säilyttäneet turvavälit, ja siten olemme saaneet pidettyä tartuntamäärät moneen muuhun maahan verrattuna alhaisina. Suomalaiset ymmärtävät rajoitustoimien tarpeen, kun kyse on kansakunnan ja sen jäsenten hyvinvoinnin suojelemisesta. Suomalaiset ovat ymmärtäneet myös sen, että ravintola-alaan on jouduttu kriisin aikana kohdistamaan rajoitustoimia. Suomalaiset eivät kuitenkaan ymmärrä sitä, että samaan aikaan, kun ravintoloiden ovia lyödään säppiin, valtakunnan rajoilla ovipumppu laulaa tulijan testituloksesta riippumatta. Samaan aikaan, kun täällä veivataan ravintoloiden aukioloaikoja tunti sinne ja huomenna tunti tänne, koronan maahantuonti on saanut viisarijumpasta riippumatta jatkua ilman merkittäviä maahantuontirajoituksia. Arvoisa puhemies! Samalla kun täällä ravintoloiden asiakaspaikkoja on rajoitettu ja henkilökunta on joutunut käännyttämään maksavia asiakkaita ovelta, on valtakunnan porteilla hallitus toivottanut maahantulijat tervetulleiksi ja esittänyt näille vienon toiveen omaehtoisesta karanteenista. Samalla kun paljon parjattua ravintola-alaa ja muita elinkeinoja laitetaan Suomessa polvilleen, on suhteellisuudentajun kannalta tarpeellista tietää, mitä rajoillamme tapahtuu. Luen seuraavaksi saamani viestin, joka kertoo siitä, minkälaista meininkiä hallitus on sallinut rajoilla. Viesti kuuluu seuraavasti — ja olen saanut työntekijältä luvan julkaista sen: ”Mainittakoon nyt näin meidän kesken tässä yksityisviestillä liittyen tähän rajojen koronatilanteeseen... Työskentelen Helsingin satamassa niin sanotulla rajanylityksen koronatestauspisteellä ja voin kertoa, että onhan tämä ollut näiden asemien alusta asti aika lailla yks vitsi. Erään työpäivämme alussa oli etukäteen tiedossa, että pisteellemme on saapumassa laivalla virolainen auto, jossa matkustavilla on ainakin yhdellä positiivinen koronatestin tulos. Asiallehan ei sinällään voida tehdä mitään, sillä rajanylityksen ehtona ei tällä hetkellä ole negatiivinen testitulos. Totta kai heidät pyydettiin käymään testissä auton saapuessa, mutta sitten heidän matka jatkui vapaasti — minne lie. Muutoinhan ketään ei rajalla testata, elleivät itse he halua. Negatiivinen testi pitäisi olla, jotta esim. Viron päädyssä pääsee edes laivaan, mutta tulee sieltä vähän väliä täysin testittömiäkin. Heidän tulisi täyttää henkilötietolomake (joka ajaa tällä hetkellä niin sanottua samaa asiaa kuin ’rajalla tehtävä lääkärin terveystarkastus’), mutta siitäkin voi halutessaan kieltäytyä. Rahtareilta tai päiväristeilyllä olleilta ei pyydetä mitään. He saavat myös jatkaa matkaansa, vaikka ovathan he samassa tilassa muiden risteilijöiden kanssa... Kauniisti ilmaistuna on tää aikamoista teennäistä...” — Ja kun ollaan täällä täysistuntosalissa, niin tässä kohtaa tämä kansalainen on käyttänyt sanaa, joka kuvaa tavaraa, joka tulee tuolta takaluukusta. — ”Jos ei olisi oma elanto kiinni tässä työssä, niin oma moraali ei antaisi olla hommissa täällä.” Hallituksen on helppo esittää ravintoloiden rajoitustoimia tarpeellisina siinä vaiheessa, kun tautitilanne on löperön rajakontrollin seurauksena päästetty huonoksi. Meidän ei kuitenkaan tarvitsisi kurittaa kotimaisia elinkeinoja, jos hallitus olisi ollut valmis luopumaan ideologisista periaatteistaan. Sen sijaan se on pitänyt kynsin hampain kiinni siitä, että vihervasemmistolaisessa hallituksessa ei korona-aikanakaan edistetä täydellä tarmolla rajat kiinni ‑politiikkaa. Sen seurauksena virusmuunnokset ovat päässeet aina uudelleen valtaamaan Suomea ja uusia tapauksia virtaa maahamme edelleen, olkoonkin liikenne rajoilla tavallista hiljaisempaa. Arvoisa puhemies! Kun hallitus vaikuttaa viimeiseen saakka pelkäävän rajojen sulkemisesta koituvaa leimaa, ei sitä vaikuta pelottavan niinkään se, mitä tapahtuu kotimaisille yrittäjille, näiden työllistämälle henkilökunnalle ja kotitalouksille, jotka näistä elinkeinoista ovat riippuvaisia. Kun suomalaiset tekevät kaikkensa suojellakseen toisia suomalaisia, tulisi hallituksenkin jo vuoden kestäneen koronakoulun jälkeen alkaa ottamaan oppia vastaan kansalaisilta. Vaikka se vihervasemmistolle onkin yleensä kova paikka, laitetaan edes näissä oloissa oma hyötymme etusijalle. Hoidetaan siis tartuntamäärät kotimaassamme alas eikä päästetä koronaa kantavia toisen maan kansalaisia vesittämään suomalaisten tekemiä uhrauksia. Siten voimme vapauttaa suomalaisia elinkeinoja, perheitä ja kansalaisia siitä kurimuksesta, josta ne ovat tähän saakka kunniakkaasti selvinneet. Ja, arvoisa puhemies, kun kuuntelin täällä ja työhuoneessa hallituspuolueitten kansanedustajien puheenvuoroja siitä, kuinka kritisoitiin sitä, tarvitseeko kaikki laittaa säppiin siinä määrin, mitä hallitus esittää, niin muistuttelen sitä, että te olette itse hallituksessa, ja me oppositiossa ollaan valmiita siihen, että tehdään oikeasuhtaisia rajoituksia. Nyt katsonkin teidän puoleenne, että sitten kun valiokunnissa tätä hallituksen esitystä käsitellään, toivon todella, että te olette silloin yhdessä meidän kanssamme korjaamassa tätä hallituksen esitystä, koska äänestystilanteessa lopulta nähdään, olivatko nämä teidän puheenne vain puheita vai oletteko te valmiita myöskin tekoihin suomalaisten eteen. — Kiitos.
Edustaja Rehn-Kivi poissa, edustaja Marttinen poissa. — Edustaja Löfström.
Ärade fru talman! Bekämpningen av coronaviruset är viktig och hittills har Finland lyckats mycket bra i en internationell jämförelse. Genom det här lagförslaget begär regeringen om en fullmakt att kraftigt kunna begränsa restaurangers öppethållningstider och deras kundplatser om man finner det nödvändigt. Vad som i praktiken kommer bedömas för att uppfylla nödvändighetskriteriet blir oklart i lagförslaget, och det är enligt min mening problematiskt. Jag vill därför fråga var gränsen i praktiken kommer att gå. Vad ska incidenstalet vara för att de här begränsningarna i praktiken ska börja användas? Om man exempelvis på Åland registrerar åtta fall under en 14 dagars period är man uppe i ett incidenstal på 25 som skulle innebära att man på pappret är i accelerationsfasen. Även om samtliga fall skulle komma från en och samma familj och utan risk för samhällsspridning så skulle det betyda att alla restauranger och terrasser skulle behöva stänga redan klockan 18 på grund av åtta fall, om regeringen tänkt använda accelerationsfasen som definition för nödvändigheten. Det skulle vara orimligt. Det skulle därför vara viktigt att veta innan vi börjar utskottsbehandlingen var man bedömer att gränsen för nödvändigheten i praktiken kommer att dras. Ska incidenstalet vara 25, 50, 100, 200 eller någonting annat? Var kommer den röda linjen konkret att vara för att begränsningarna ska träda i kraft? Ärade fru talman! Att begränsa restaurangerna så att de måste stänga redan klockan 18 och begränsa kundplatserna så kraftigt som i lagförslaget — på vissa platser skulle bara en tredjedel av kundplatserna få användas och på alla andra maximalt hälften — betyder i praktiken att man kommer stänga många restauranger eftersom lönsamheten inte kommer att kunna uppnås. Det kommer då att få massiva effekter på ekonomin, arbetsplatser och samhället överlag. Den åtgärden måste då kunna motiveras med nödvändigheten och att det verkligen stoppar smittspridningen, och här är underlaget för hur många smittfall som verkligen uppkommit på restauranger och kaféer inte helt tydligt. Lagförslaget föreslår att begränsningarna ska få vara i kraft till den 30 juni, alltså till efter midsommar. Det är en lång tid. Vid den tiden i fjol var restaurangerna i praktiken i full gång och det räddade många företagare och arbetsplatser utan att det innebar någon kraftig smittspridning. För om restaurangerna och uteserveringarna är stängda efter klockan 18 och serveringen är slut klockan 17, som föreslås, kommer människor i stället samlas i parkerna eller i hemmen, något vi ser att händer också nu då restaurangerna är stängda. Förra våren hade vi också smittkedjor som uppkom från parker där vissa grupper samlades då restaurangerna var stängda. Det är ju inte restaurangmiljön i sig som är farlig, utan att människor är fysiskt nära varandra. Ibland kan fysiska avstånd lättare ordnas i en restaurang än hemma i en soffa i en lägenhet eller på en picknickfilt i en park. Viruset tittar heller inte på klockan och kommer inte fram först efter klockan 18. Ärade fru talman! Om begränsningarna ska vara i kraft till efter midsommaren kommer det också ha en negativ effekt på sommarjobb för unga i de här regionerna där begränsningen gäller. Som restaurangföretagare är det säkert så att redan ett hot om att dessa begränsningar skulle kunna träda i kraft är så allvarligt att man funderar ifall man ska anställa extra sommarpersonal eller om det är värt att överhuvudtaget öppna för sommarsäsongen i vissa enskilda fall. Ärade talman! Då kommer vi in på frågan om ekonomisk kompensation. Hur har man tänkt att drabbade företagare och anställda ska kompenseras ifall det här lagförslaget godkänns och sedan utfärda de förordningarna som det möjliggör? Restaurangerna är för tillfället stängda i de flesta landskapen, men ännu har inget stödpaket presenterats för dem och ovissheten är stor då de ekonomiska reserverna hos många företag är små. Det skulle nästan vara bättre om de var helt stängda en kortare tid och att alla då skulle anstränga sig för att få läget under kontroll och att man sedan kan öppna, än en lång utdragen tid med så kraftiga restriktioner att restaurangerna ändå inte kan vara öppna i praktiken och den ekonomiska kompensationen blir oklar. Det här är också något som restaurangbranschen vill. Det jag undrar om man övervägt är att i stället separera olika kategorier av restauranger. På nattklubbar och karaokebarer är det svårt att hålla avstånden och rösterna nere, men på uteserveringar i skärgården, kvarterskrogar och på terrasser på sommarkvällen borde det inte vara svårt att hålla fysiska avstånd. Det är svårt att motivera att alla dras över samma kam då riskerna är så olika. Det går att motivera att nattklubbar inte öppnas heller i sommar, men det känns oproportionerligt om alla restauranger måste stänga klockan 18. Det finns också enligt mig en risk för att en så här lång utdragen period blir kontraproduktiv och att det helt enkelt blir för länge för att tillräckligt många ska ha motivationen att orka och att man samlas på privata platser i stället för restauranger. Det räcker med att ett relativt litet antal struntar i rekommendationerna för att vi ska få en större smittspridning och att övriga restriktioner som en konsekvens blir mindre effektiva. Därför behövs proportioner, och det här lagförslaget känns som att vi behöver jobba med det en god bit i utskotten. Ärade talman! Det är viktigt att ta coronaviruset på stort allvar, vilket finländarna har gjort, men enligt mig skulle det vara effektivare att direkt vidta ännu kraftigare åtgärder direkt ur beredskapslagen, ifall läget kraftigt försämras, än att man får den här fullmakten som riskerar skapa osäkerhet och som kan bli kontraproduktivt. Beredskapslagens paragrafer kan ju också träda i kraft snabbare än en lagändring, så på så vis har regeringen fortfarande ännu kraftigare verktyg att vidta än åtgärder som gör att restauranger i praktiken varken kan vara helt öppna eller heller enligt beslut helt stängda. Ärade talman! Avslutningsvis: Det är som sagt viktigt att bekämpa coronaviruset, och förhoppningen är att vi får ner smittspridningen så mycket att saker kan vara så normalt som möjligt i sommar, på samma sätt som i fjol eller ännu bättre. Det gör också att de negativa ekonomiska effekterna blir mindre. Många medborgare är som sagt trötta och riskerar då att bli mer likgiltiga, vilket vi redan ser många tecken på. Jag hoppas att alla ännu skulle orka kämpa fram till sommaren då vaccinationerna nu är på gång, för om vi håller läget bra så behöver inte fler restriktioner heller användas. Det är en win-win. Samtidigt är det lätt att vi som beslutsfattare också blir trötta och mer likgiltiga. Det är ändå viktigt att också vi orkar kämpa med att utforma alla lagförslag så optimalt att de motverkar coronasmitta medan de samtidigt minimerar de ekonomiska och övriga samhälleliga negativa bieffekterna. Avslutningsvis, ärade talman, tycker jag att eventuella restriktioner på Åland skulle beslutas av landskapsregeringen på samma sätt som övriga smittskyddslagen är uppbyggd. — Tack.
Käännös, kiitos.
[Tulkki esittää puheenvuorosta suomenkielisen yhteenvedon]
Edustaja Packalen poissa. — Edustaja Strand.
Kiitos, arvoisa puhemies! Kollega Löfström puhui pitkään, mutta puhe oli niin erinomainen, että sitä mielellään kuunteli, ja kuunteli myös tämän erinomaisen käännöksen.
Arvoisa puhemies! Koronatilanne on heikentynyt Suomessa erityisesti muuntoviruksen vuoksi. On tärkeää, että suomalaisten henkeä ja terveyttä suojellaan ja että hallitus toimii viruksen torjumiseksi. Yhtä lailla on tärkeää ymmärtää, että ne keinot, joilla hallitus haluaa koronaa torjua, ovat viime kädessä poliittisia valintoja. Erityisen massiivisten rajoitustoimien kohteeksi on joutunut jo vuoden ajan kulttuuri- ja tapahtuma-ala. Työt on viety kymmeniltätuhansilta suomalaisilta täyssululla — vuosi hiljaisuutta. Baarien epävireinen karaoke on kuitenkin saanut pyöriä näihin päiviin saakka, samaan aikaan kun ammattilaiset on pistetty kortistoon ja olemattomien korvausten varaan. Tämä on ollut poliittinen valinta. Tänään käsittelyssä oleva ruokaravintoloihin ja kuntosaleihin kohdistettava sulku on poliittinen valinta. Sekin on valinta, että rajojen on annettu vuotaa virusta. Näissä päätöksissä ei ole kyse mistään väistämättömyydestä tai jonkin mystisen oikeudellisen kehikon tuottamasta lopputuloksesta, vaan nämä ovat hallituksen tekemiä valintoja. Hallitus on tehnyt valinnan, kun se ei ole opposition ehdotuksista huolimatta halunnut säätää ajoissa lievemmin ihmisten vapautta rajoittavaa maskipakkoa tai tukkia rajojen koronavuotoa. Hallitus kertoo, että se haluaa nyt käsittelyssä olevalla esityksellään selkiyttää tartuntatautilain määräaikaisesti voimassa olevaa 58 g §:ää, joka mahdollistaa muun muassa liikuntatilojen sulkemisen koronaepidemian vuoksi. Lakiesitys tarkoittanee käytännössä sitä, että sisäliikuntapaikat laitetaan avin päätöksellä kiinni käyttäjämäärästä ja turvajärjestelyistä riippumatta, kun koronan ilmaantuvuus on riittävän korkea. Nyt voimassa oleva pykälähän mahdollistaa sen, että auki saavat olla sellaiset liikuntapaikat, joissa osallistujamäärä on enintään kymmenen henkilöä. Tämä mahdollistaa terveysturvallisen liikkumisen myös isoissa liikuntatiloissa pienellä osallistujamäärällä. Tämä on järkevää. Voimassa olevaan tulkintaan kymmenen henkilön osallistujamäärän sallimisesta päädyttiin aluehallintovirastojen ja sosiaali- ja terveysministeriön kiistan seurauksena. Aluehallintoviraston tulkinta on oikea. Sosiaali- ja terveysministeriö on itse kirjoittanut aiemmassa hallituksen esityksessä, että 58 g §:n mukaiset tilat voitaisiin sulkea sisätiloissa vain yli kymmenen hengen osallistujamäärältä. Miksi STM nyt esittää muutosta itse kirjoittamaansa lakiin, joka on vasta astunut voimaan ja johon yrittäjät ovat vasta sopeutuneet? Arvoisa puhemies! Tehtyjen valintojen valossa hallitus antaa varsin niukasti arvoa elinkeinonvapaudelle ja liikunnan merkitykselle terveyden edistämisessä. Se näkyy voimakkaasti pk-yrittäjiin kohdistuvissa rajoitustoimissa, joita edelleen esitetään kiristettäviksi. Käsillä oleva esitys tarkoittaa monelle liikuntapalveluyrittäjälle toiminnan täydellistä keskeyttämistä ja monelle suomalaiselle liikunnan loppumista. Kansanterveyden kannalta hinta voi olla kova. Onko liikuntatilojen totaalinen sulkeminen mietitty ihan loppuun saakka? Yrittäjille, näiden työntekijöille ja liikunnan harrastajille olisi valtava merkitys sillä, että toimintaa voisi harjoittaa jatkossakin rajatusti terveysturvallisuudesta huolehtien pienemmällä osallistujamäärällä sen sijaan, että toiminta täytyisi keskeyttää kokonaan. Monet yrittäjät ovat tehneet myös isoja järjestelyjä täyttääkseen voimassa olevan sääntelyn mukaiset velvoitteet. Nyt nämä toimet uhkaavat mennä hukkaan, kun rajoituksia ollaankin äkillisesti jälleen muuttamassa. Rajoitustoimien lähtökohtana pitäisi olla asteittaisuus, jolloin tiukempiin rajoituksiin siirryttäisiin vasta, kun lievemmät keinot osoittautuvat riittämättömiksi. Tätähän vaatii perustuslakikin. Nyt hallituksen esitys näyttää sotkevan tämän tärkeän periaatteen ja aiheuttaa absurdin tilanteen. Velvoite huolehtia, ettei asiakkaiden lähikontaktia synny, koskee vain tiloja, joita käytetään yli kymmenen asiakkaan oleskeluun. Sen sijaan kaikkein rajoittavin toimenpide eli tilojen täyssulku asetetaan koskemaan kaikkia tiloja henkilömäärästä riippumatta. Toisin sanoen: pienten osallistujamäärien tilojen kohdalla yrittäjä ei siis voisi edes yrittää sitä lievempää keinoa eli kontaktien välttämistä. Täyttääkö tällainen sääntely välttämättömyyden ja oikeasuhtaisuuden vaatimukset? Arvoisa puhemies! Tunnolliset suomalaiset ja yritykset ymmärtävät rajoitukset, jotka näyttävät ja tuntuvat reiluilta. Reiluuden kokemus on ratkaiseva, jotta ihmiset jaksavat vielä. Epäreilut ja epäsuhtaiset rajoitukset voivat rapauttaa suomalaisten korkeaa koronamoraalia. Aivan ensimmäisenä hallituksen pitäisi laittaa kuntoon ne asiat, jotka rajoittavat perusoikeuksien vapauksia vähemmän: maskipakko ja rajakontrolli kuntoon.
Edustaja Lundén.
Kiitos, arvoisa rouva puhemies! Nyt käsiteltävänä oleva esitys ei koske sulkutilaa, vaan näiden rajoitusten on tarkoitus olla voimassa kesäkuun loppuun asti, siis kolme kuukautta, jotka ovat ravintolayrittäjien ja ravintoloiden työntekijöiden kannalta erittäin pitkiä kituuttamisen kuukausia, ja me jokainen tiedämme, miten nämä tarinat tulevat todennäköisesti päättymään. Hyvä hallitus, kun suunnittelette näitä rajoituksia, pohditteko te ollenkaan, millaisia vaikutuksia näillä rajoituksilla on käytännössä ravintolayrityksille, niiden työntekijöille ja heidän sidosryhmilleen? Oletteko selvittäneet, kuinka iso osuus ruokaravintoloiden tuloista muodostuu illan kunkin tunnin aikana? Jos ruokaravintoloiden aukiolo sallittaisiin iltakuuden sijasta esimerkiksi iltakahdeksaan asti, monenko yrityksen jatkuminen ja yrittäjän sekä hänen työntekijöidensä toimeentulo pelastettaisiin? Toiseksi: Perustusvaliokunta on edellyttänyt, että rajoitukset ovat oikeasuhtaisia ja välttämättömiä. Hyvä hallitus, oletteko nyt vihdoinkin valmiita rajoitusten päättämiseen kuntakohtaisesti, jotta ravintoloita ei suljeta niissä kunnissa, joissa tautitilanne ei sitä edellytä, vaikka toisella puolella maakuntaa, jopa satojen kilometrien päässä, tilanne saattaisi olla toinen? Kysyn teiltä, arvoisa hallitus: Kuinka aiotte korvata ravintolayrittäjille ja heidän työntekijöilleen aiheuttamanne vahingon, jos säädätte pitkäaikaisia rajoituksia, jotka tekevät kannattavasta liiketoiminnasta mahdotonta? Oletteko valmiita korvaamaan edes kiinteät kulut, jotta yritykset eivät menisi konkurssiin ja työpaikat pelastuisivat? Ehdottamanne summat eivät riitä edes kiinteiden kulujen korvaamiseen, joten nostakaa nyt korvauksia heti ja täysimääräisiksi. Kyse on valtavasta määrästä yrityksiä ja työntekijöitä. Ja oletteko vihdoinkin valmiita sallimaan ravintoloiden ruoka-annosten yhteydessä sellaisten alkoholijuomien ulosmyynnin, joita niillä olisi oikeus anniskella, jos ruoka syötäisiin siellä ravintoloissa — vaikka jokainen meistä tietää, että tämä niin sanottu take away ‑myynti on kuin, rumasti sanottuna, hidas kuolema monille yrityksille, koska kulut pysyvät vakioina mutta asiakasmäärät laskevat kuin lehmän häntä? Nyt kun minä oikein innostuin kysymään, niin tahtoisin vielä kysyä teiltä, arvoisat hallitukset jäsenet, kuinka monta tartuntaa on tullut ruokaravintoloista. Voisiko joku kertoa sen minulle vaikka prosenteissa? — Kiitos.
Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Täällä aiemmin päivällä käsiteltiin näitä samoja esityksiä, näitä ravintoloiden sulun jälkeisiä rajoituspykäliä ja samoin tartuntatautilain 58 g §:n mukaista muutosta, joka siis muuttaa sitä juuri eduskunnassa hyväksyttyä, noin pari viikkoa voimassa ollutta lakiesitystä, jonka perusteella esimerkiksi liikuntapalveluyritysten tiloja voidaan rajoittaa. Silloin täällä ministeri Kiuru totesi, että kyse oli koko ajan vain lain tulkinnasta ja että hallituksen tahtotila oli koko ajan se, että nämä yritysten toimitilat voitaisiin kokonaan sulkea. Kuitenkin avi teki toisenlaisen päätöksen ja katsoi, että tämä pykälä koski vain sellaisia tiloja, joissa on yli kymmenen henkeä kerrallaan sisätiloissa tai yli 50 henkeä kerrallaan ulkotiloissa. Kuitenkin, kun katsoo hieman tarkemmin sitä lakiesitystä, siellä aivan selkeästi todetaan, että 58 g §:ssä viitattiin toiseen pykälään, jossa nimenomaisesti määriteltiin nämä tilat kuten avi oli tulkinnut. Samoin hallituksen esityksessä, silloisessa hallituksen esityksessä, sen perusoikeuksien rajoituksia harkitsevassa kohdassa nimenomaisesti todettiin, että tämä oli tämän lain tarkoitus, se avin tulkinta. Kyse siis ei ollut tulkintaerimielisyydestä, vaan kyse oli siitä, että hallitus ei ollut kyennyt tekemään sellaista esitystä kuin ilmeisesti olisi tahtonut. Pidän sitä erittäin, erittäin huonona, että ministeri tulee tänne ja edelleen väittää, että ikään kuin aluehallintovirastot olisivat tässä toimineet toisin kuin minkälaisia toimivaltuuksia laki heille antaa. Samanlainen kiistely vähän ollaan käyty nyt sitten rajavelvollisuuksien tai ‑toimivaltuuksien osalta. No, nyt perustuslakivaliokunta on todennut, että nykyinenkin tartuntatautilaki mahdollistaisi sen, että aluehallintovirasto voisi alueillaan määrätä tällaisia pakollisia terveystarkastuksia myös useammalle henkilölle kuin yhdelle kerrallaan. Kuitenkin on käynyt selväksi myös se, että sosiaali- ja terveysministeriö on nimenomaisesti ohjannut aluehallintovirastoja toimimaan toisin eli toimimaan niin kuin ne ovat toimineet nyt eli vapaaehtoisuuden pohjalta. Ehkä se oppi, minkä toivottavasti hallitus nyt ottaa tämän päivän keskustelusta, on se, että suomalaiset noin yleisesti samoin kuin suomalaiset yritykset haluavat toimia vastuullisesti ja haluavat toimia siten, että koronavirus ei meidän keskuudessamme täällä leviä. Sitä ei kuitenkaan katsota kovin hyvällä, että erilaiset viranomaiset ja ministeriöt heittelevät palloa ja syyttelevät toisiaan, kenen syytä mikäkin toimi on, kenen syytä on se, että toimi ei ole onnistunut tai on mennyt pieleen. Minä uskon, että aika moni ravintolayrittäjäkin ymmärtää sen, että ravintolat ovat nyt kiinni, ja moni kuntosaliyrittäjä ymmärtää sen, että toimintaa on rajoitettu, mutta kun on toimittu täsmälleen niiden lainsäädännön asettamien puitteiden mukaan ja monet jopa tiukemmin, on vaikea ymmärtää sitä, miksi niitä aivan ilmiselviä keinoja, joita tässä moni edustaja on jo puheenvuoroissaan tuonut esille, ei ole laitettu kuntoon.
Pyytäisin edustajaa jälleen siirtymään puhujakorokkeelle.
Arvoisa puhemies! Voin lopettaa tähän. — Kiitos.
Edustaja Talvitie.
Arvoisa puhemies! Meillä on tosiaan lähetekeskustelussa kaksi tartuntatautilain muutosta, joista toinen käsittelee ravitsemisliikkeitä tämän kolmen viikon sulkutilan jälkeen ja toinen tartuntatautilain muutosta, jolla voitaisiin mahdollistaa muun muassa kuntosalien, sisäleikkipaikkojen ja kylpylöiden sulkeminen. Nämä hallituksen esitykset aiheuttavat enemmän kysymyksiä kuin vastauksia. Sanoin jo tänään aikaisemmin debatissa, että kun yksi pohjalainen yrittäjä soitti tuossa viikonloppuna ja kertoi alan tuntemuksia, niin hän käytti sanaa ”teurastus” — ravintola-alalla on sellainen tunne, että tässä on oikeasti menossa teurastus. Ravintola-alalla toimijat ja yrittäjät ovat tehneet juuri niin kuin laki on edellyttänyt vuoden ajan: ensin täyssulku, sen jälkeen aikarajoitukset, paikkarajoitukset, erilaiset rajoitukset siihen, miten voi istua, miten on asiakkaitten sijoittelu ja muut vastaavat. Ja he ovat vuoden ajan tehneet juuri niin kuin tämä sali ja hallitus ovat edellyttäneet. Kolmen viikon sulun jälkeen heille sanotaan, että voitte avata ravintolat mutta ne menevät kiinni jo viideltä tai kuudelta. Eihän se ole mitään avaamista. Arvoisa puhemies! Niitä kysymyksiä, mitä tämä tartuntatautilain muutos aiheuttaa: On selvää, että yrittäjät ja toimijat ovat halunneet toimia vastuullisesti. Omavalvonta on ollut jo vuosia jokapäiväistä toimintaa niin ravintola-alalla kuin yrityksissä, joissa vaaditaan korkean hygienian tasoa. Mutta pakko on kysyä hallitukselta, miksi hallitus ei ole esittänyt lakiin eroja ravintolatyyppien mukaan. Sitä tämä sali on jo vuoden verran toivonut ja vaatinut. Tiedämme kaikki, että kahviloilla, lounasravintoloilla, yökerhoilla, iltaravintoloilla, kaikilla on erilaiset toimintaperiaatteet, mutta miksi hallitus haluaa rajoittaa koko ravintola-alan toimintaa eikä tuo näitä erityyppisiä ravintoloita lakiin, jotta voisimme käsitellä niitä sillä tavalla kuin tällä hetkellä pitäisi? Entä miksi ei ole korvattu ravintoloiden kustannuksia? Kustannustuki on tukea siihen toimintaan, ja suuri osa ravintoloista on jäänyt kokonaan pois sen kustannustuen saannista. Pitäisi nimenomaan korvata, kuten monessa muussa maassa on lähdetty korvaamaan, ravintoloille niitä kustannuksia, joita tulee vuokrista ja niin edelleen. Ja miksi hallituksen lupaamat alkoholin ulos- ja etämyynnit ja alvin alennukset tai palautukset eivät ole toteutuneet? Ja missä viipyvät ne alueelliset esitykset, joita perustuslakivaliokuntakin on edellyttänyt? Näistä tartuntatautilain muutoksista huokuu sellainen tasapäistäminen ja sellainen ajatus siitä, että yrittäjään ei haluta luottaa. Se jopa tietyllä tavalla lietsoo sitä väsymystä, että kansalaisetkaan eivät enää pysy alueellisista rajoituksista selvillä, ja tiedämme, että kaikki olemme väsyneitä tähän tilanteeseen, mutta nyt erityisesti tarvittaisiin selkeää viestintää, myöskin selkeitä rajoituksia eikä sellaisia, että ne vaihtuvat viikon tai kuukausien mukaan. Sitten, arvoisa puhemies, täällä on moni kollega peräänkuuluttanut sitä, kuinka paljon tartuntaketjuista on lähtöisin ravintoloista tai sisäleikkipuistoista tai näistä erilaisista esimerkiksi liikunta- ja urheilutiloista tai kuntosaleista. Meidän täytyisi kuitenkin pystyä tekemään sellaista lainsäädäntöä, joka perustuu faktoihin ja siihen, että nähtäisiin, että nämä rajoitustoimet, mitä hallitus nyt esittää, olisivat välttämättömiä ja niillä saataisiin aikaan ja ennakoitaisiin sitä tilannetta, minkä ajateltaisiin siis syntyvän. Arvoisa puhemies! Loppuun vielä: Näistä hallituksen esityksistä paistaa se, että ennakointiin ja varautumiseen ei ole ollut mahdollisuutta. Sitä on peräänkuulutettu koko vuoden ajan, ja teemme asioita jälkijunassa. Kansalaisten oikeustajuun on mahdotonta mahtua se, että rajat vuotavat samalla, kun nuoret eivät pääse harrastamaan tai elinkeinoja rajoitetaan monin tavoin. Ja erityisesti ikäihmiset ovat joutuneet vuoden aikana elämään hyvin eristetysti. Meillä on viruksen torjumiseksi rajojen sisäpuolella käytössä monia ihmisten elämää rajoittavia toimia, mutta rajojen yli pääsee edelleen virusta maahan.
Edustaja Strand.
Arvoisa puhemies! Ihan lyhyesti vielä. On hyvä muistaa, että tämmöisen viruksen ja globaalin pandemian hanskaaminen ei ole mitään eksaktia tiedettä. Jos olisi, niin varmaan ei oltaisi tässä tilanteessa, ja on varmaan totta, että Suomi olisi voinut rajoillakin tehdä asioita paremmin, mutta varmaan on jotain tehty oikeinkin: Kuitenkin tautitilanne on parempi kuin lähes missään muussa Euroopan maassa, ja jos puhutaan jatkuvasti, että rajat vuotavat, niin kannattaa mennä rajoille katsomaan. Eivät ne siellä nyt niin hirveästi vuoda. [[Jussi Halla-ahon välihuuto]] Varmaan siellä joku pääsee, ja toivotaan, että jatkossa sielläkin prosessit toimivat paremmin viranomaisten näkökulmasta. Tautimäärissä taitaa olla jokunen prosentti, mikä nyt on tullut rajojen yli — ainakin mitä kuultiin jossain valiokunnassa — mutta sekin on tietenkin liikaa. Sama koskee vähän näitä ravintoloita, että ei sieltäkään todistettavasti ole montaakaan prosenttia välttämättä tullut, mutta on vaikea tietää, ovatko ne etkot vai jatkot vai mitä ne ovat, mutta itse olen täysin samaa mieltä siitä, että ravintoloita on syyllistetty ja jahdattu liikaa. Se on äärimmäisen tärkeä ala, myös tärkeä työllistävä ala, 77 000 työntekijää oli töissä siellä — tämä koskee varmaan vähintään 100 000 perhettä kaiken kaikkiaan — paljon matalapalkkaisia naisia ja opiskelijoita. Edustaja Löfström kuvaili jo, miten tämä tilanne nyt vaikuttaa jo tämän kesän kesäduuneihin ja muuta, niin että kyllä tässä täytyy huolellisesti arvioida näitä taloudellisia vaikutuksia ja niitä tappioita, joita siitä koituu, ja rakentaa semmoinen tukipaketti, että sillä on myös merkitystä. On kuitenkin väärin jotenkin antaa sellaista kuvaa, etteikö hallitus olisi myös tukenut yrityksiä. Kyllähän me jonkin verran otettiin velkaa viime vuonna, niin että on myös tuettu, mutta tietenkin pitäisi pystyä paremmin kohdentamaan. Mutta varmaan jatketaan keskustelua valiokunnassa. — Kiitos.
Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Edustaja Strand on aivan oikeassa siinä, ettei tämä ole mitään eksaktia tiedettä, mutta paljon jo tiedetään siitä, mikä toimii ja mikä ei toimi, ja yksi asia, joka selvästi toimii, on se, että rajoilla pyritään stoppaamaan virusta mahdollisimman tehokkaasti. Tästä hyvänä esimerkkinä on vaikkapa Uusi-Seelanti, joka on onnistunut elämään kohtuullisen normaalia elämää jo pitkään, ja aina kun joku pieni tartuntarypäs tulee, niin siellä on kohtuullisen tiukat toimet, mutta se on toisaalta mahdollistanut sen, että siellä sitten muuten voidaan elää tavallista elämää. Muitakin esimerkkejä on. Tietenkin Uusi-Seelanti on eri asia kuin Suomi, joka on Euroopan unionissa, ja se on myös saarivaltio, mutta on kuitenkin totta, että tekemällä rajoilla tiukempia toimia, esimerkiksi vaatimalla sitä negatiivista koronatestitulosta, voitaisiin estää koronaviruksen tulemista maahan, ja sen lisäksi voitaisiin huolehtia näistä rajatesteistä. Täällä on ehdotettu muitakin toimia, esimerkiksi maskien käyttöä. On todella valitettavaa, että edelleenkään hallitus ei pidä välttämättömänä sitä, että maskien käyttöön voitaisiin velvoittaa. Se voitaisiin tehdä monella eri tavalla, joko tuomalla se esimerkiksi tartuntatautilakiin siten, että tiloissa esimerkiksi tilojen omistajat tai niiden hallitsijat voisivat omassa toiminnassaan, omissa tiloissaan edellyttää maskien käyttöä. Kuitenkin tärkeintä olisi se, että se tuotaisiin nimenomaisesti lakiin, sillä vain lakiin perustuva maskien käyttövelvoite antaa myös näille toimijoille mahdollisuuden puuttua muutenkin kuin huomautuksin siihen, jos maskeja ei käytetä. Tuntuu erikoiselta, että Suomi on tässä hyvin harvalukuisessa joukossa, jossa maskien käyttöön ei edelleenkään ole nähty tarpeelliseksi velvoittaa. Onneksi nyt tästä huolimatta esimerkiksi joukkoliikenteen toimijat, kuten HSL ja VR, ovat kuitenkin omassa toiminnassaan ikään kuin säätäneet tämän maskipakon, vaikka se käytännössä siis tarkoittaa sitä, että kehotus on vakavin rangaistus, joka siitä voidaan antaa. Arvoisa puhemies! Vielä tästä lainsäädännön ennakoitavuudesta. Nimenomaan se, että ei voida täsmällisesti tietää, minkälaisia toimenpiteitä milloinkin täsmällisesti tarvitaan, on se syy siihen, että lainsäädännön tulisi olla mahdollisimman ennakoivaa, eli lainsäädännöllisiä epävarmuuksia ei pitäisi tulla yrityksille tässä tilanteessa, niiden tulisi olla mahdollisimman vähän mahdollisia. Ja nyt valitettavasti, kun jälleen näitä tuodaan ikään kuin normaalilainsäädännön piiriin, olen itsekin taipuvainen vähän ajattelemaan samalla tavoin kuin edustaja Löfström, että silloin kun halutaan täydellisesti rajoittaa jonkun elinkeinon toimintaa, yritysten toimintaa, vaikkapa ravintoloiden, niin siinä tilanteessa voi olla jopa perustellumpaa tehdä sitä valmiuslain nojalla kuin siten, että jatkuvasti muutetaan tartuntatautilakia [[Puhemies koputtaa]] ja se on vain määräaikaisesti voimassa.
Edustaja Kopra.
Arvoisa rouva puhemies! Keskustelemme tartuntatautilain muutosesityksistä, joilla on tarkoitus ohjata ravitsemisliikkeiden ja joidenkin tilojen toimintaa voimassa olevan sulkutilan jälkeen. Hallituksen tarkoitus on säätää nykyistä tiukempia rajoituksia ravintoloiden ynnä muiden aukioloille, anniskeluajoille ja paikkamäärille. Hallitus esittää, että tiettyjen edellytysten vallitessa paikkamääriä voidaan supistaa jopa kolmasosaan normaalista ja anniskeluaika voidaan päättää jo kello 17 siten, että ravintolat joutuisivat sulkemaan ovensa kello 18. Edelleen pykälämuutosesityksissä esitetään liikunta- ynnä muiden tilojen sulkemismahdollisuutta tietyin edellytyksin. Jopa nykyisen vaikean epidemiatilanteen valossa nämä ravitsemisliikkeitä, kuntosaleja ja muita koskevat esitykset tuntuvat kyllä kohtuuttomilta. Ravintoloiden toiminnan rajoittaminen tällä tavoin johtaa siihen, että tuhannet työntekijät pysyvät lomautettuina eikä ravintoloita tosiasiassa kannata pitää auki alkuunkaan. Tämä aiheuttaa vakavaa haittaa ja ahdinkoa toimialan noin 70 000 yrittäjälle ja työntekijälle sekä heidän perheilleen. Esitys pahentaa entisestään alan yritysten huonoa tilannetta. Paljon puhuttu take-out-myynti ei kyllä tässä tilanteessa pelasta ketään. Tosiasiassa ravitsemisliikkeiden toiminnan keskeytyminen voisi siis jatkua myös sulun jälkeen. Yrittäjät eivät kyllä pandemiavuoden jälkeen sitä kestä, ja tällä menolla ei maan talous pandemian jälkeen hevillä nouse, jos jälleenrakentajat eli yrittäjät ovat sortuneet kuormansa alle. Arvoisa puhemies! Harmillisesti näyttää siltä, että tämä hallitus osaa kyllä hyvin kieltää mutta se ei osaa sallia. Hallitus tuntuu lähestyvän kaikkia asioita kieltojen ja rajoitusten kautta, vaikka muitakin vaihtoehtoja voisi olla. Miksi ei sallita alkoholin ulosmyyntiä ravintoloista? Miksi ei pudoteta anniskelun arvonlisäveroa? Sallimalla tehdä ja sallimalla yrittää hallitus voisi avata tulevaisuuden näköalaa nyt lohduttomassa tilanteessa oleville yrittäjille ja työntekijöille. Voisiko hallitus etsiä keinoja, joilla yritykset voisivat toimia vaikeiden aikojen haasteista huolimatta? Kokoomus ja monet muut ovat kyllä näitä ehdotuksia tehneet. Tukien ja korvausten tarvekin voisi tällöin olla pienempi. Arvoisa puhemies! Hallituksen tulee tehdä toimia, jotka luovat toivoa ja näkymää paremmasta tulevaisuudesta. Sellaisia toimia ei olla nähty. Ne loistavat poissaolollaan, onhan helpompi kieltää ja maksaa velkarahoilla tukia.
Edustaja Tynkkynen.
Kiitoksia, arvoisa rouva puhemies! Onko tästä koronapandemiasta ulospääsyä? Kun katselee tätä hallituksen toimintaa, niin tulee pikkasen semmoinen fiilis, että tässä yritetään pettää itseään. Puheenvuoro toisensa jälkeen puhutaan siitä, kuinka ollaan onnistuttu niin älyttömän hyvin verrattuna muihin maihin, mutta eihän se ole mikään strategia eikä se ole mikään ulospääsy koronaan liittyen. Vuosi sitten me perussuomalaiset esitettiin, että noudatettaisiin tällaista tukahduttamisstrategiaa, että laitettaisiin muutamaksi viikoksi maa kiinni, jonka jälkeen nekin, joilla on korona, ehtivät sen sairastaa pois. Sen jälkeen sitä ei olisi enää kellään, ja sen jälkeen pistettäisiin rajat kiinni ja maa pysyisi auki. Tähän ei hallitus valitettavasti suostunut, vaan se lähti sille tielle, että annetaan taudin vähän levitä ja sitten, kun se leviää liikaa, niin sen jälkeen kuritetaan yrittäjiä, laitetaan paikkoja kiinni, laitetaan näitä aukiolorajoituksia, veivataan ylös ja alas, ja jälleen me ollaan tässä samassa tilanteessa. Hetken aikaa sitten ravintolat pystyivät olemaan enemmän auki, nyt niitä lähdetään taas sulkemaan. Me joudutaan tekemään tätä niin kauan, että oikeasti Suomessa on rohkeutta valita sellainen tie, että me päästään tästä koronapandemiasta ulos. Esimerkiksi vaikka Uusi-Seelanti sattui noudattamaan justiinsa tätä strategiaa, mitä me esitettiin vuosi sitten. Siellä korona tukahdutettiin, ja sen jälkeen maahan ei ole päässyt tuosta noin vain, joutuu hotelliin kahden viikon karanteeniin ja sen jälkeen vasta pääsee siellä olemaan, mutta se tarkoittaa sitä, että siellä maassa kaikki palvelut voidaan pitää auki, ja siellä on nyt alettu järjestämään jopa massatapahtumia, mikä kuulostaa varmaan meille suomalaiseen kontekstiin todella oudolta. Ja heti, jos siellä havaitaan yksikään koronatapaus, niin kuin Aucklandissa tapahtui, niin se alue laitetaan kiinni välittömästi, mutta näistäkin kiinnioloista huolimatta, kun muu maa pystyy pysymään auki ja sekin palaa sen jälkeen ennalleen, maa voittaa joka kerta. On hienoa, että hallitus yrittää jollain tavalla puuttua siihen, että tämä tautitilanne ei pääsisi niin pahaksi, että meillä teho-osastopaikat tulevat täyttymään, niin kuin vaikka Brasiliassa on se tilanne, että siellä ihmiset jonottavat ja kuolevat jonoihin, kun he toivoisivat, että heillekin riittäisi tehohoitopaikkoja. On hienoa, että hallitus yrittää ikään kuin loiventaa sitä, että tähän tilanteeseen ei mentäisi, mutta tämä ei ole mikään ratkaisu siihen todelliseen ongelmaan. Minä toivon, että tässä eduskunnassa pikkuhiljaa voitaisiin alkaa puhumaan siitä, miten me yhdessä ratkaistaan tämä koronapandemia. Olisiko nyt, vuoden jälkeen, vihdoin aika tehdä näitä kovempia ratkaisuja ja kertarysäyksellä tappaa tämä korona tähän pisteeseen, sen jälkeen pistää ne rajat kiinni. Ja niin kauan kuin maailmalla roihuaa tämä korona, niin kauan me noudatetaan tätä politiikkaa, ja vasta sen jälkeen kun muut maat ovat tehneet vastaavia ratkaisuja, voidaan palata jälleen ennalleen. Tällainen ratkaisu tulisi, arvoisa rouva puhemies, rokottamaan luonnollisesti tiettyjä aloja — lentoyhtiöitä, matkailua ja niin edelleen — mutta meidän tehtävämme tässä yhteiskunnassa kansanedustajina on ajatella maan kokonaisetua. Jos ei tämä ratkaisu, niin mikä sitten? Toivon, että hallituspuolueet myöskin tähän pystyvät esittämään oman vaihtoehtonsa. — Kiitos.
Lähetekeskustelua varten esitellään päiväjärjestyksen 4. asia. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että asia lähetetään sosiaali‑ ja terveysvaliokuntaan, jolle perustuslakivaliokunnan on annettava lausunto. Lähetekeskusteluun varataan enintään 30 minuuttia. Asian käsittelyssä noudatetaan aikataulutettujen asioiden osalta sovittuja menettelytapoja. Jos ymmärsin oikein, niin ministeri Kiuru esitteli jo tämän, joten mennään suoraan puhujalistaan. Edustaja Heinonen.
Arvoisa rouva puhemies! Hyvä ministeri! Tuossa aiemmassa puheenvuorossa jo tätä kokonaisuutta käsittelin, mutta tuossa nopeatempoisessa keskustelussa en saanut puheenvuoroa, ja sen takia käytän myös tämän toisen puheenvuoron. Sosiaalidemokraattien riveistä on tässä keskustelussa annettu ymmärtää, että yhdessä tässä tehdään. Toki tehdään yhdessä ja tämä virus on yhteinen ja tämä vitsaus on yhteinen, mutta emme me ole tällä hetkellä teidän kanssanne, demariedustajat, samaa mieltä näistä toimenpiteistä. Ja kyllä tässä on kansanedustajana vähän sellainen piiskattu olo, kun tuota ministerin puheenvuoroa kuunteli. Aikamoista ripitystä Suomen parlamentille, Suomen eduskunnalle, joka täällä kuitenkin joutuu toimimaan perustuslain vaatimusten mukaisesti ja varmistamaan, että nämä esitykset ovat perustuslain mukaisia. Niinhän siinä kävi, että viime syksynä ne esitykset olivat niin luokattoman huonosti tehtyjä, että niitä ei eduskunta voinut hyväksyä.
Lisää avustajia!
Eihän siitä ollut kyse, että eduskunta olisi estänyt pakkotestauksen, rajojen kiinni laittamisen koronalta, vaan kyse oli siitä, että ne esitykset oli tehty luokattoman huonosti. Niitähän jopa osa asiantuntijoista arvioi lähihistorian huonoimmin valmistelluiksi esityksiksi.
Yksi asiantuntija!
Ja kyllähän nämä esitykset olisi voitu tuoda — ministeri nyt täällä antoi ymmärtää, että nyt ollaan jotenkin niin kuin tosi reippaasti tultu. Tässä on vuosi mennyt aikaa siitä, kun tämä tuli. Enkä ymmärrä sitä, että nyt tämä muuntovirus olisi jollain tavalla muuttanut meidän säädöspohjaamme ja siitä tulokulmasta se nyt antaisi sitten paremmat mahdollisuudet pakkotestaukseen tai toimenpiteisiin. Kyllähän meidän pääministerimme, pääministeri Sanna Marin, on antanut julkisuudessa ymmärtää, että Suomessa on erittäin tiukat rajatoimenpiteet, mutta kun katsoo, mitä tehdään muissa Pohjoismaissa, niin näyttää siltä, että ne puheet ovat olleet tyhjiä. Muissa Pohjoismaissa on huomattavasti tiukemmat vaatimukset. Siellä on haluttu estää se, että korona tulisi rajan yli, mutta täällä ei ole toimittu sillä tavalla. [[Antti Lindtmanin välihuuto]] Arvoisa puhemies! Rajat vuotavat koronaa, rokotukset takkuavat, ja jos näitä ei saada nyt kuntoon, niin alkaa suomalaisilla ihmisillä jollain tavalla tulla yhä enempi sellaisia tuntemuksia, että ei ole muuten ihan oikein laittaa kiinni sitä pienen kylän ainoaa kahvilaa, jossa päivän aikana käy kuusi ihmistä — ei siis kerralla kuutta ihmistä vaan päivän aikana kuusi ihmistä — tai kuntosalia, jossa käy päivän aikana kymmenen ihmistä — ei kerralla kymmentä ihmistä — tai koulua tai lasten harrastustoimintaa. Arvoisa puhemies! Tein tuossa aiemmin muutaman kysymyksen, kysyin näistä kuntosaleista, ja haluaisin nyt ministeriltä vastauksen siihen, mikä on se tietopohja, minkä takia nyt haluatte laittaa nämä alle kymmenenkin hengen ryhmien kuntosalit kiinni. Täällä keskustelussa joku kollegoista toi esille, että onko tässä nyt arvovaltakisa aluehallintoviraston ja ministerin välillä: kun aluehallintovirasto ei suostunutkaan laittamaan kategorisesti kaikkia kiinni, niin sitten muutetaan lakia. Ja kun keskustaa kuunteli, niin näyttää siltä, että teille, keskustakollegat, olisi paljon parempi paikka siirtyä piirun verran keskemmälle, pois vasemmistohallituksen kainalosta, ja kantamaan vastuullista huolta tästä koronaviruksen kitkemisestä. Kysyn siis: onko tautitartuntoja löydetty näistä kuntosalien alle kymmenen hengen liikkujaryhmistä, vai onko niin, niin kuin edustaja Räsänen toi esille, että haitat tästä sulusta ovat jopa hyötyjä suuremmat — haitat ovat suurempia kuin tällä saavutettavat hyödyt? Sitten kysyin ruokaravintoloista, jotka tässä tosiasiallisesti laitetaan kiinni. Haluaisin tietää, lupaatteko näille ruokaravintoloille, joiden tosiasiallinen tilanne on siis täysi sulku, täysimääräisen tuen tältä sulkuajalta. Sitten emme saaneet vastausta vielä tähän lajikohtaiseen rajaukseen — ratsastusmaneesit, agilityhallit ja vastaavat — liittyen: onko avilla mahdollisuutta tehdä lajikohtaista harkintaa. Kysyisin valiokunnan puheenjohtajalta tai varapuheenjohtajalta tai jäseniltä: onko tästä käyty keskustelua, että voisitte tulla vastaan ja rajata pois esimerkiksi nämä ratsastusmaneesit, agilityhallit ja tämäntyyppiset, jotka eivät ole missään tapauksessa sellaista ryhmäliikuntaa, mistä tässä puhutaan? Mutta, arvoisa puhemies, meidän pitää saada nyt rajat kiinni koronalta. Edustaja Kopra piti hyvän puheenvuoron negatiivisista testituloksista, pakkotestauksesta rajalle. Ne pitää saada nyt kuntoon, niin että enää seuraavia muuntoviruksia ei tänne vitsaukseksemme tule.
Niinhän ministeri kertoi!
Edustaja Ovaska.
Arvoisa rouva puhemies! Tässä on tietysti tärkeätä toimia, että saadaan rajoituksia tehtyä siinä tapauksessa, jos ne ovat välttämättömiä ja tautitilanne sen todella vaatii, mutta kyllä huomio tietysti kiinnittyy niihin perusteisiin, mitä lainvalmistelussa tehdään ja käytetään esimerkiksi ravitsemusliikkeiden roolista tämän viruksen leviämisessä. Eli mikä on ravintola, mikä on lounaspaikka, mikä on pubi, mikä on yökerho — näitä perusteluja toki tietysti kaivataan. Vastaavasti kuntosalien osalta tällaista kohtaa esimerkiksi tässä hallituksen esityksessä ei suoraan ole, koska pitäisihän meidän tietää myös, mikä näiden kuntosalien rooli on. Ja ainakin mitä nyt olen kuullut ja on tullut palautetta, nämä rajoitukset, joita näihin on nyt kymmenen hengen osalta tehty, ovat toimineet erittäin hyvin. Siellä ei ole ollut kontakteja, ja ihmiset ovat sitten kulkeneet siellä yksitellen. Eli tarkkaa harkintaa. Mutta vielä, arvoisa ministeri, haluaisin kysyä: millainen on se tilanne ja teidän arvionne, jos nämä sitten otetaan käyttöön?
Vastauspuheenvuoro, edustaja Lindén.
Arvoisa rouva puhemies! Luen lyhyen sitaatin: ”Aivan aluksi haluan kiittää ministeri Krista Kiurua siitä, että hän on toiminut tarmokkaasti koronaviruksen torjumiseksi ja että hän on toiminut tarmokkaasti myös sen puolesta, että viruksen saapumista Suomeen pystyttäisiin estämään.” Näin veteraanikansanedustaja Ben Zyskowicz 23. päivä helmikuuta erinomaisessa puheenvuorossaan, jossa hän osui juuri siihen asian ytimeen, mistä tässä on kysymys. Kun viime keväänä pantiin rajat kiinni, Rajavartiolaitos sai siitä eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen moitteet. Kun viime elokuussa ministeri Kiuru otti voimakkaasti esille pakkokaranteenit ja pakkotestit, hän sai siitä erittäin voimakkaat moitteet. Kun lokakuussa tuotiin tänne eduskuntaan esitys, jossa olisi ollut nämä testit, siinä löydettiin puutteita. No, siinä varmasti oli puutteita, mutta voi sitä ilkkumista niistä puutteista, joka tuntuu jatkuvan täällä vielä. Todellista korjaushalua ei ollut, vaan oli nimenomaan tätä ilkkumista. Kun nyt sitten vihdoin tämän hallituksen esityksen myötä tämä 16 § saadaan selväksi ja PeV antaa siitä lausunnon, nyt tämä [[Puhemies koputtaa]] saadaan kuntoon.
Ja V-painike on käytössä, eli käytetään pieni debatti tässä kohtaa. — Seuraavaksi vastauspuheenvuoro, edustaja Laakso.
Arvoisa rouva puhemies! Täytyy ihmetellä, miten todellakin tämä muuntovirus on nyt jotenkin saanut muutettua lakiakin niin, että me pystytään tämä asia tekemään. Pakko on sanoa, että jos edustaja Lindén yrittää syyttää eduskuntaa ja etenkin oppositiota siitä, ettei ole saatu valmisteltua asioita kunnolla, niin pitäisiköhän vaikka siirtyä sitten Lindéninkin oppositioon.
Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! Haluan ministeri Kiurulle kertoa, että kyllä me kokoomuksessa hyvin ymmärrämme tämän vaikean epidemiatilanteen, ja sen takia on täytynyt hämmästellä jatkuvasti tässä vuoden aikana, miten asioita ei ole saatu korjattua. Rajalaista tässä on ollut jo puhetta, ja se on edelleenkin tuomatta eduskuntaan — sellainen rajalaki, joka mahdollistaa ennakkotestauksen. Nyt se muuntovirus on täällä, ja nyt se on suomalaisten keskuudessa, ja nyt ollaan rajoittamassa suomalaisten perusoikeuksia. Haluan tässä nostaa esille, että 58 g §:ssähän, joka on käsittelyssä, rajoitetaan myöskin lasten ja nuorten harrastuksia. Siellä rajoitetaan vammaisten tai muiden kuntoutusta tarvitsevien henkilöiden mahdollisuutta lakisääteiseen kuntoutukseen. Kun nämä sulkemiset voivat olla kaksi viikkoa kerrallaan ja kun katsotaan tätä tilannetta, niin ne voivat olla kuukausien ajan. [[Puhemies koputtaa]] Onko tämä kohtuullista?
Edustaja Lindtman.
Arvoisa puhemies! En käy toistamaan sitä, mitä totesin tuossa aiemmin, että nyt on tarve sille, että aikuiset kantaisivat isomman osan näistä rajoituksista. Mahdollisimman vähän rajoituksia lapsille ja nuorille, vähän tiukempia, jotta ne ovat lyhyempiä ja jotta me pääsemme vapauttamaan lapset ja nuoret ja tautitilanne saadaan haltuun. Mitä tulee rajoihin, niin katsoin tuossa THL:n hybridistrategian seurannan, ja tällä hetkellä viimeisimmän arvion mukaan noin puolitoista prosenttia tartunnoista tulee rajan yli. Olisiko näille rajoille voinut jotakin aikaisemmin tehdä? Nythän on käynyt ilmi, kun avit ovat todella muuttaneet tulkintaa, että aiemmin olisi periaatteessa ollut mahdollista jo määrätä näitä massapakkokaranteeneja, mutta silloin kun sitä esitettiin — todella elokuussa ministeri esitti — tuli aika kovaa kritiikkiä. Siteeraan yhden: ”Räikein esimerkki on kuitenkin ministeri Kiurun tiedotustilaisuudessa esittelemä pakkokaranteeni kaikille Suomeen tulijoille. [[Puhemies koputtaa]] Myöhemmin selvisi, ettei tällaista mahdollisuutta lain mukaan ole.” Tämä oli tulkinta, jonka edustaja Laiho esitti, [[Puhemies koputtaa]] kun hän jätti epäluottamuslauseen ministeri Kiurulle viime syksynä. [[Välihuutoja]]
Edustaja Häkkänen.
Arvoisa puhemies! [[Hälinää]] [[Puhemies koputtaa]]  Opposition tehtävä on tukea, ja kyllä me kokoomuksessa haluamme tukea, että Suomi selviää mahdollisimman pienin vaurioin tästä kriisistä. Selvä epäkohta on tämä rajaturvallisuuskysymys ollut. Ja nyt kun täällä kuuntelee ministerin puheenvuoroa siitä, että kyllä hallitus olisi halunnut pistää rajalle pakkotestauksen, niin vähän erikoiseen valoon tämä lausunto tulee, koska eilen aluehallintovirastot julkaisivat tiedotteen, jossa aluehallintovirastot sanovat, että STM on koko kriisin ajan ohjauskirjeillään ohjeistanut vapaaehtoiseen testaamiseen. Kävin nämä STM:n ohjauskirjeet vielä aamulla läpi. Yhdessäkään ohjauskirjeessä ei velvoiteta tai ohjata selvään pakkotestaukseen. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Ohhoh!]] Eli tämä on nyt aikamoinen uutinen kieltämättä, siis valtioneuvoston tahtotila: julkisuudessa väitetään, [[Puhemies koputtaa]] että pakkotestaukset olisi pitänyt laittaa, mutta ohjauskirjeistä tätä ei löydy. [[Puhemies koputtaa]] Voitteko, ministeri Kiuru, jotenkin vastata tähän?
Edustaja Kalmari.
Arvoisa rouva puhemies! Vereslihalla me teemme näitä päätöksiä. Sen takia ihan vilpittömästi pyydän, että kun ministeri sitten miettii näitä asetuksia, niin huomioidaan kaikki ne asiat, joilla saadaan kansalaiset mukaan näihin. Huomioidaan se alueellisuus: jos tienoolla ei ole koronaa, niin turha sinne niitä velvoitteita on laittaa. Huomioidaan kaikki se, mitä järjen käyttöä voi esimerkiksi tällaisissa harrastustiloissa ottaa huomioon, kuitenkin niin, että tätä vaarallista muuntovirusta vastaan voidaan taistella. Vetoomus myös sinne opposition puoleen siitä, kun nyt näitä pakkotestauksia ja myöskin rokotteisiin kannustamisia tehdään, että me kaikki olisimme mukana, ja kun me tiedämme, että saamme todella paljon sähköposteja, [[Puhemies koputtaa]] jotka ovat aika eriskummallisia, puhutaan lääketieteellisistä raiskauksista ja muista, että kukaan meistä ei lähtisi tähän keskusteluun mukaan.
Hyvät ystävät, edustajat, toivon, että yritetään pitää siitä minuutista kiinni, niin että mahdollisimman moni kerkiää käyttää näitä vastauspuheenvuoroja. — Ja seuraavaksi edustaja Elomaa.
Arvoisa puhemies! Rajat vuotavat, sieltä tulee aina joku, jolla on tartunta, Se on se ydinasia. Siihen hallituksen pitää nyt pyrkiä, että rajoilta ei tule porukkaa, jolla on tartunta. Ravintolat, anniskeluravintolat: kello 17 loppuu anniskelu, kello 18 ravintola kiinni — eihän siitä jää ravintoloille yhtään mitään tuloja. Liikunta ja harrastaminen vaikeutuu nyt radikaalisti — suuri vaikutus henkiseen ja fyysiseen hyvinvointiin, kansanterveyteen. [[Vasemmistoliiton ryhmästä: Eli ei mitään rajoituksia!]] Kuntosaliyrittäjiä ja liikuntayrittäjiä on noin 10 000, ravintoloita kymmeniätuhansia — tullaanko kiinteät kulut korvaamaan yrittäjille, entäs työntekijöitten tilanne? Konkurssiaalto uhkaa. Miten hallitus hoitaa tämän asian? Ja samoja kysymyksiä, mitä edustaja Heinonenkin esitti: miksi alle kymmenen hengen kokoontumiset liikunnassa [[Puhemies koputtaa]] ovat niin ongelmallisia, ettei niitä voida pitää?
Edustaja Honkasalo.
Arvoisa puhemies! Olen samaa mieltä opposition kanssa siitä, että testauksen rajoilla olisi pitänyt olla tehokkaampaa, mutta kun tällä hetkellä tilanne on se, että vain aivan pieni osa tartunnoista tulee rajojen kautta, niin on aikamoista lietsomista väittää, että rajat vuotavat kuin seula, kun tilanne on se, että aivan valtaosa tartunnoista tulee tällä hetkellä rajojen sisältä. Sitten olen opposition kanssa samaa mieltä myös siitä, että siinä hallituksen esityksessä vuosi sitten lokakuussa oli ongelmia. Perustuslakivaliokunta antoi siitä erittäin ankaran lausunnon, ja olen sitä mieltä, että tässä on syytä katsoa peiliin sen suhteen, mikä siinä meni vialle. Tämmöinen arviointi helpottaa sitten tulevaisuuden päätöksentekoa, niin että samaa mieltä olen opposition kanssa tästä asiasta.
Edustaja Räsänen.
Arvoisa rouva puhemies! Ministeri Kiuru, te kyllä saatte kristillisdemokraattien tuen ponnisteluissa pandemian hillitsemiseksi vaikuttavien ja järkevien rajoitusten kautta, mutta kyllä samalla tulisi punnita sitä, ettei aiheuteta enemmän terveyshaittoja kuin -hyötyjä. Tässä esityksessä ei ole sanaakaan liikuntatoiminnan pysäyttämisen kielteisistä terveysvaikutuksista. Otan yhden esimerkin: meillä on suljettuja uimahalleja, lasten uimakoulut peruttu, opetussuunnitelmien mukaista uimaopetusta ei juuri järjestetä. Kyllä lasten uimataitoon saattaa jäädä sellaisia aukkoja, jotka voivat näkyä ihan hukkumiskuolemina myöhemmin. Eivätkö lähiopetuksessa olevat alakoulujen luokat voisi käyttää näitä tyhjillään olevia uimahalleja, koska eiväthän sosiaaliset kontaktit siitä lisäänny, kun nämä lapset ovat muutenkin tekemisissä keskenään?
Edustaja Viljanen.
Arvoisa puhemies! Rajat vuotavat — se on termi, jota täällä on kuullut käytettävän nyt monta kertaa, ja se on tietysti termi ja ilmaisu, joka iskee meidän kansaan ja antaa sen kuvan, että kaikki tautitapaukset tulevat nyt sieltä rajojen yli, mutta kuten edustaja Lindtman sanoi hyvin, niin vain puolitoista prosenttia tartunnoista tällä hetkellä tulee rajojen yli Suomeen. Mutta ylipäänsä kun puhutaan rajoituksista ja siitä, että puututaan ihan perustuslaillisiin oikeuksiin, niin totta kai se herättää kysymyksiä ja keskustelua ja on erilaisia toimivaltuuksia omaavia viranomaisia, joitten tulkinnat ovat olleet nyt erilaisia kuin on ollut lainsäätäjän tulkinta, ja siitä tässäkin asiassa tällä hetkellä on kyse. Ajattelen itse samalla lailla kuin edustaja Honkasalo äsken, että meillä tämän kriisin hellitettyä on todella paljon tekemistä. Toivon, että me on opittu monissa asioissa, mitä me voidaan tehdä paremmin ja minkälaisia toimivaltuuksia eri tahoilla on, ja todella toivon, että tästä voimme sitten ottaa opiksi.
Edustaja Tynkkynen.
Kiitoksia, arvoisa rouva puhemies! Haluaisin kysyä, mikä on hallituksen pitkän tähtäimen suunnitelma ulos tästä koronakriisistä, sillä me kuitenkin nähdään se, että vaikka 70 prosenttia suomalaisista saadaan rokotettua, niin valitettavasti myöskin rokotetut voivat uudelleen tähän sairastua, tulee virusmuunnoksia ja niin edelleen. Me perussuomalaiset esitettiin yli vuosi sitten sitä, että te noudattaisitte tukahduttamisstrategiaa, laitettaisiin maa kolmeksi neljäksi viikoksi kiinni ja sen jälkeen rajakontrolli ja elettäisiin niin kuin nyt ollaan nähty, että Uusi-Seelanti on elänyt. Jos meillä ei ole tämmöistä suunnitelmaa, niin me saadaan tätä viisarihumppaa ravintoloitten ja ihmismäärien suhteen kuntosaleilla noudattaa vaikka kuinka pitkään. Toivoisin, että esittelisitte, miten tässä isossa kuvassa päästään tästä eteenpäin. Vai onko hallituksella vieläkään tällaista suunnitelmaa? Mitä kuntosalien sulkemiseen tulee, niin katsokaa, kansanedustajat, toisianne tässä salissa. Katsokaa, kuinka paljon meitä [[Puhemies koputtaa]] täällä on.
Edustaja Kauma.
Arvoisa puhemies! Täällä hallituspuolueen edustajat kilvan toistelevat sitä, että rajojen ulkopuolelta tuleva prosentti on vain puolitoista, mutta mistä muualta ne muuntovirukset ovat tulleet kuin ulkomailta? Kyllä tosiasia on se, että aika moni toimiala tässä nyt kärsii sen takia, että rajoilta on nimenomaan saanut ilman testiä tulla Suomeen. Jos katsotaan nyt tätä ravintoloiden lakia ja sitä, että ravintoloiden täytyisi sulkea ovensa jo kello 18, niin kyllä se monelle tarkoittaa sitä, että olisi parempi, että ne eivät avaisi ollenkaan. Eli, arvoisa puhemies, kysyn nyt ministeriltä: olisiko mahdollista, että tätä sulkutilaa jatkettaisiin vaikkapa parilla kolmella viikolla eteenpäin, jolloin nämä ravintolat voisivat saada edelleen sitä ravintolatukea [[Mika Niikon välihuuto]] — jota lakia tosin odotamme vielä tänne eduskuntaan — ja ne voisivat sen jälkeen sitten avata turvallisemmin ja täydemmin ovensa ja vähemmin rajoituksin? Arvoisa puhemies! Vielä tästä kuntosalilaista sen verran, että kyllä yhdyn siihen, mitä täällä on todettu, että onkohan tässä arvovaltakysymys eri toimijoiden osalta, miksi tämä on pitänyt säätää.
Edustaja Kinnunen.
Arvoisa rouva puhemies! Nämä ovat kaikkinensa vaikeita päätöksiä, ja välttämättömät rajoitukset ovat tarpeen. Entisenä hevosmiehenä olen kuitenkin huolissani hevosyrittäjien ja hevosten puolesta. Niitä ei voi jättää pilttuisiin omaehtoiseen karanteeniin, vaan niitä tulee liikuttaa säännöllisesti. Hevosten liikuttamiseen tarvitaan lapsia, nuoria ja aikuisia ja turvallisia tiloja. Tämän vuoksi maneeseja ei kannattaisi laittaa kategorisesti kiinni, vaikka alueella olisi tarve voimakkaasti vähentää ihmisten välisiä kontakteja. Rajoitusten tulee olla joka päätöksenteon tasolla ja joka alueella välttämättömiä ja oikeasuhtaisia. Ratsastajat ovat pitäneet hevostensa kanssa välit kunnossa jo kauan ennen koronaa. Ohjeita noudatetaan. Syntyy turvallisuusriskejä, jos hevosia aletaan liikuttaa teiden ja katujen varsilla liikenteen keskellä. Kun suojelemme elämää, emme saa aiheuttaa samalla uusia vaaroja.
Edustaja Guzenina.
Arvoisa puhemies! Hyvin ristiriitaisia viestejä tulee oppositiosta, varsinkin kun vertaa siihen, mitä kokoomus todellakin vastalauseessaan edustaja Laihon suulla silloin kritisoi, pakkotestauksia, ja nyt sitten vaatii niitä — hyvä niin. Olemme tässä nyt sitten yksimielisiä, että nämä pakkotestaukset täytyy saada järjestymään. Minäkin kyllä ihmettelen, arvoisa puhemies, sitä, että avit eivät ole käyttäneet itselleen lain mukaan kuuluvaa velvollisuutta toimia oman toimivaltansa puitteissa tässä koronan vastaisessa taistelussa. Tämä hallituksen esitys 31:hän on tarkennuslaki, jotta avit toimivaltaisina viranomaisina ymmärtävät oman velvollisuutensa toimia. Tämä jouduttiin antamaan, koska he tulkitsivat omalla tavallaan, toisella tavalla kuin mitä hallitus tarkoitti. Myöskin tämä hallituksen esitys 15 jouduttiin antamaan, koska meillä rajat — niin kuin täällä moni on todennut — eivät ole olleet koronan osalta yhtä tiukassa kontrollissa kuin muualla, [[Puhemies koputtaa]] ja nyt pääsemme tässäkin eteenpäin. [[Jussi Halla-ahon välihuuto]] Mutta älkää syyttäkö hallitusta, vaan katsokaa, [[Puhemies: Aika!]] mitä siellä muualla kentällä on tapahtunut.
Edustaja Sankelo.
Arvoisa puhemies! Oli mielenkiintoista kuunnella ministerin luentoa meille kansanedustajille. Vaikuttaa siltä, että me kansanedustajat emme nauti ministerin luottamusta — jossain toisessa pykälässä se taitaa olla toisinpäin. Mutta tähän asiaan liittyen suuri kysymys on se, miten yritykset pärjäävät tilanteessa, jossa toimintaa ei kokonaan kielletä mutta se tehdään mahdottomaksi. Tästähän näitten pykälien osalta on kysymys, ja monet yritykset menevät kanveesiin viimeistään tässä vaiheessa. Tähän asti on sinnitelty, mutta nyt on loppu edessä. Toinen kysymys liittyy tähän alueellisuuteen. Edellisessä lähetekeskustelussa me puhuimme, että maakuntien sisällä pitäisi kyetä tekemään alueellista, sisäistä tarkastelua. Monet keskustan kansanedustajat olivat silloin sitä mieltä, ja kokoomuksen kansanedustajat ovat sitä mieltä, ja voin tässä sanoa, [[Puhemies koputtaa]] että kokoomus antaa kyllä keskustalle täyden tuen siinä, [[Puhemies: Aika!]] että laitatte näihin ne pykälät kuntoon.
Edustaja Harjanne.
Arvoisa rouva puhemies! Ehkä täällä herkästi tulee sellaisia puheenvuoroja, että juuri tätä toimea ja juuri tätä toimea ei pitäisi rajoittaa näillä perusteilla ja näillä perusteilla. Ehkä itse haluaisin palauttaa tämän kysymykseen siitä, että edelleen se viruksen tehokas torjunta on terveen talouden edellytys. [[Puhujan mikrofoni sulkeutuu]] — Ja joku on eri mieltä. [[Naurua]] — Niin, viruksen torjunta on terveen talouden edellytys, ja olisi olennaista... [[Puhujan mikrofoni sulkeutuu]] — Kiitos. Idea oli se, että meillä olisi lainsäädäntö, joka mahdollistaisi sen välttämättömän, tarpeellisen, tiukan ja riittävässä määrin myös ennakoivan viruksen etenemisen torjunnan. Kysymys on sitten siitä, että ehkä sitä on nyt liian vaikeaa tässä tilanteessa hirveän tarkkaan vielä tehdä, mutta kyllä minä katsoisin, että tämän kevään jälkeen olisi hyvä tarkastella meidän hallintorakennetta, että ei jouduttaisi tämäntyyppiseen tilanteeseen, ja miettiä, mikä tässä toimii ja mikä ei — edustaja Lohi ihan alussa debatissa toi esiin, että tavallaan yritetään vauhdista korjata sitä. Mutta se ajatushan tässä on ihan oikea, että meillä on riittävän hyvät työkalut viranomaisilla puuttua asioihin ja he voivat niihin puuttua ja sillä me saadaan tätä virusta torjuttua.
Edustaja Vestman.
Arvoisa puhemies! Tunnollisten suomalaisten ja yritysten on helpompi hyväksyä näitä rajoituksia, jos ne näyttävät ja tuntuvat reiluilta. Ja eihän se tunnu reilulta, että samaan aikaan, kun rajoitetaan voimakkaasti esimerkiksi elinkeinovapautta, rajat vuotavat, koska ne vuotavat ja ne ovat vuotaneet. Brittivariantti tuli Suomeen rajan yli, ja sama uhkaa käydä näille muillekin varianteille. Itse haluan kysyä ministeriltä — nyt haluan vastauksen: Aluehallintovirastot tosiaan toivat esille, että ne ovat näiden massatestien toimivaltuuden osalta tähän asti noudattaneet sosiaali‑ ja terveysministeriön 3.2. antamaa ohjauskirjettä ja sen oikeudellista arviointia. Eli onko teidän ministeriö kieltänyt aveilta näiden massatestien käyttämisen aiemmin? Ja toiseksi haluan palauttaa vielä mieleen sen, minkä takia tämä ennakkotestivaatimus lokakuussa kaatui. Se kaatui sen takia, että pykälät olivat kesken. [[Puhemies koputtaa]] Perustuslakivaliokunta nimenomaan totesi, [[Puhemies koputtaa]] että tällainen sääntely sinällään olisi mahdollinen.
Ja tähän tämän osuuden loppuun vielä ministeri Kiuru, 3 minuuttia.
Arvoisa puhemies! Edustaja Tynkkynen kysyi tästä tukahduttamisesta ja siitä, olisiko tukahduttaminen vielä mahdollista — kun perussuomalaiset ovat esittäneet tätä tukahduttamisstrategiaa, niin miksi sillä ei mentäisi. No, tässä keskustelussa on huomattu, että moni perussuomalaisten kansanedustaja käytti kyllä aika toisenlaisia puheenvuoroja kuin tukahduttamisstrategian mukaiset rajoitustoimet edellyttäisivät. Itse olen tuntenut viehätystä siihen, että kun me puhumme viruksen leviämisen estämisestä, niin me tekisimme kaikki mahdolliset toimet, että me voisimme painaa nämä numerot todella alas. Minusta edustaja Kauma esitti aika rehellisen kysymyksen, joka kertoo myös siitä, että onko asia nyt kuitenkin sellainen, että vaatii vielä kokoomuksen ryhmässäkin pohdintaa. Kysyitte siis sitä, että mitä jos jatkettaisiin tällä ravintoloiden sululla, koska sillä varmistettaisiin se taloudellinen tuki. Tämähän kuuluu sitten muiden ministerien käsialaan tämä tukipuoli, mutta tässä totean, että esititte minusta ihan reilun kysymyksen kokoomuksen näkökulmasta. Sen sijaan, kun osa kysyi sitä, miksi tehdään näin kovia rajoituksia, te esititte erittäin kovaa rajoituksen jatkoa. Ja tältä osin yritän sanoa, että tämä keskustelu, joka eduskunnassa käytiin sekä äskeisen että tämän asian kohdalla, ei ole aina kovin koherenttia suhteessa tautitilanteeseen. Halusin omalta osaltani kertoa teille, että pidän todella vaikeana tätä tilannetta, missä me tällä hetkellä olemme. 14.3. saadun tehohoitokonsortion mukaan tehohoidon kapasiteetista kuluu covid-potilaiden hoitoon jo 40 prosenttia. Nuo ovat aivan liian kovia numeroita tässä vaiheessa tilannetta. Meillä on tällä hetkellä 12 maakuntaa, joissa ilmaantuvuus on erittäin korkea, yli 100. Meillä on kaksi maakuntaa, jotka ovat siellä 35:n ja 40:n toisella puolella, ja meillä on sen lisäksi vielä monta, jotka ovat siellä 20:n toisella puolella. Nämä ovat kaikki kiihtymis- ja leviämisvaiheen maakuntia, ja tällä menolla tämä määrä tulee entisestään kasvamaan. Yksistään Kauniaisten numerot ovat kahdessa kuukaudessa kaksinkertaistuneet, Vantaan kahdessa kuukaudessa kolminkertaistuneet ja niin edespäin. Me taistelemme täällä sitä vastaan, ettei tämä tauti leviä pahasti kaikkiin maakuntiin, ja näiden rajoitustoimien pitäisi olla sen mukaisia. Sen takia ei kannata keskustella jostakin arvovaltakysymyksestä. Me toimme tänne eduskuntaan kiireellä esityksen, jolla voitaisiin rajoittaa, kuten julkisella puolella on rajoitettu, myöskin näitä harrastamisen paikkoja erityisesti aikuisten osalta, ja nyt se esitys tuodaan uudelleen tänne korjattavaksi, jotta tätä tulkintaongelmaa ei enää olisi. Olemme avin kanssa olleet tulkintavaikeuksissa aikaisemminkin, ja tämä rajakeskustelu todistaa hyvin sitä. Toista kertaa en lähde tämän hevosen selkään, ja sen takia me olemme täällä ja me joudumme nyt eduskunnassa [[Puhemies koputtaa]] päättämään, mikä on kansanedustajien linja tässä, otetaanko nämä vapaa-ajan harrastusten paikat nyt
Ministeri, eduskunta päättää, ette te!
täyssulun piiriin.
Keskustelu ja asian käsittely keskeytetään. Asian käsittelyä jatketaan tässä istunnossa päiväjärjestyksen muiden asiakohtien tultua käsitellyiksi.
Nyt jatketaan aiemmin tässä täysistunnossa keskeytetyn 4. asiakohdan käsittelyä. — Edustaja Kymäläinen poissa. — Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Lähes kaikki on tullut sanottua, täällä on käytetty hyviä puheenvuoroja. Tämän pykälän tuominen nyt uudestaan tänne eduskuntaan näin lyhyen ajan jälkeen on osoitus siitä, että lainsäädäntötyössä ei olla onnistuttu. Toivottavasti nyt sosiaali- ja terveysvaliokunta käsitellessään tätä tartuntatautilain pykälää kiinnittää huomiota myös siihen, että se saattaa vaatia myös muiden tartuntatautilain pykälien muuttamista, jos halutaan edelleen pitää kiinni siitä järjestyksestä, että ensin lievemmät toimenpiteet ja sen jälkeen vasta vahvemmat toimenpiteet. Nythän tähän 58 g §:ään, jolla siis on mahdollista tämän uuden esityksen mukaan täysin sulkea esimerkiksi kuntosaleja tai sisäleikkipuistoja, voitaisiin käytännössä mennä suoraan ilman, että ikään kuin ensin nämä kaikki muut velvoitteet tulisivat voimaan. Tämä käytännössä tarkoittaisi sitä, että yrittäjien mahdollisuutta toimia siten, että tartuntariskiä vältettäisiin, ei käytännössä huomioitaisi, vaan tähän siirryttäisiin ikään kuin suoraan. Toisaalta pidän myös erittäin huonona lainsäädäntönä, että ensin muutaman viikon on voimassa jokin tapa ja sen perusteella aluehallintovirastot tekevät omat päätöksensä ja heti perään eduskunta säätää hallituksen esityksestä uuden lain pykälän ja muuttaa tätä tulkintaa, ja totta kai sitten edelleen on aluehallintovirastojen vastuulla pistää toimeen sitä lainsäädäntöä. Mutta kuten tässä esityksessä todetaan, niin tietyillä alueillahan Suomessa jo suoraan täyttyvät nämä edellytykset, joilla tätä pykälää voidaan käyttää. Arvoisa puhemies! Varmaan kuitenkin on niin, että meillä kaikilla on se ymmärrys, että koronavirusta tulee torjua, ja kuten tässä edustaja Tynkkynenkin totesi, tukahduttaminen varmasti olisi ollut se paras keino. Edelleenkin siihen olisi mahdollisuudet, kun meillä rajat ja rajaturvallisuus koronan suhteen laitettaisiin kuntoon. Sen vuoksi ei voi muuta kuin toivoa, että tämä asia, ennakkotestivaatimus ja tietenkin pakkotestaus, joka nyt on ollut mahdollista, laitetaan saman tien toimeen ja sen lisäksi huolehditaan myös siitä, että maskinkäyttövelvoite tuotaisiin nyt vihdoin lakiin. Muitakin toimia varmasti tarvitaan edelleen, jopa tämä ikään kuin kokonaan yhteiskunnan täyssulku aivan lyhyeksi aikaa saattaa jossain tilanteessa olla välttämätöntä, jos tilanne ei muuten helpota.
Edustaja Ovaska.
Arvoisa rouva puhemies! Täytyy todeta, että kyllä onneksi meillä on avit, jotka tekevät tärkeää työtä ja toimivat myöskin sen meidän oikeuden ja meidän lain tulkitsijoina siellä. Toivottavasti myöskin tämän hallituksen esityksen myötä pystyttäisiin arvioimaan, onko se virus nyt levinnyt näillä kuntosaleilla, jotka ovat onnistuneet erinomaisesti huolehtimaan hygieniasta ja toimimaan niiden rajoitusten mukaan eli rajaamaan sen henkilömäärän sinne kymmeneen. Eli tämä lainsäädäntöesitys ei saa olla sellainen, että tämä annettaisiin ainoastaan ikään kuin kostona siitä, että avit ovat tulkinneet lakia niin kuin laki on kirjoitettu.
Edustaja Tynkkynen.
Kiitoksia paljon, arvoisa rouva puhemies! On uudelleen erittäin hienoa kuulla hallituspuolueen kansanedustajalta tällaista puhetta, mitä äsken puhuitte. Ja jälleen kerran on pakko muistuttaa, että teidän oman puolueenne ministerit ovat olleet yhdessä näitä esityksiä meille veivaamassa tänne eduskuntaan, ja toivon, että tulette valiokuntakäsittelyssä tukemaan niitä ratkaisuja, kun haluamme ehkä oikein mitoittaa näitä esityksiä. Ennen kuin tämä sulku tuli kuntosaleille, niin itse kävin tuolla... No, en sano salin nimeä, mutta kävin yhdellä salilla aina tuolla Kampissa, ja siellä sitten huomasin kyllä ja täytyy sanoa, että siellä turvavälit ovat paljon isompia kuin esimerkiksi täällä meidän eduskuntasalissa, jossa me kansanedustajat istumme vain noin yhden ja puolen metrin päässä. Siellä pidetään laitevälejä, otetaan laitteita pois käytöstä, eli siellä noudatetaan kyllä huomattavasti isompia turvavälejä kuin me täällä eduskunnassa päätöksentekijöinä noudatamme. Ja siksi nämä kuntosalirajoitukset ainakaan omaan korvaan eivät kuulosta hirveän sopusuhtaisilta niin kauan kuin me noudatamme tämmöistä ”levitetään koronaa ja rajoitetaan koronaa” -strategiaa. Jos tässä vaiheessa halutaan elää koko ajan, niin silloin rajoitusten on oltava oikeasuhtaisia, mutta sen perään on todettava, että myöskään tämä ei tule ratkaisemaan tilannetta. Tarvitaan rohkeampia ratkaisuja: yhteiskunta kerralla kiinni, ei osittain kiinni, kerralla kiinni, sen jälkeen rajat kiinni, ja sen jälkeen maa auki. — Kiitos.
Lähetekeskustelua varten esitellään päiväjärjestyksen 5. asia. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että asia lähetetään perustuslakivaliokuntaan. Lähetekeskusteluun varataan enintään 45 minuuttia. Asian käsittelyssä noudatetaan aikataulutettujen asioiden osalta sovittuja menettelytapoja. — Ministeri Henriksson.
Arvoisa puhemies, värderade talman! Suomessa vaaleihin liittyvät asiat on aina valmisteltu parlamentaarisesti. Kaikki eduskuntapuolueet ovat olleet neuvotteluissa mukana, ja päätökset on tehty yhdessä. Tämä on meidän järjestelmämme vahvuus. Näin on toimittu myös tällä kertaa, ja kahdeksan puoluetta yhdeksästä linjasi lauantaina 6.3. kuntavaalien siirtämisestä kesäkuuhun. Hallituksen esityksessä ehdotetaan siksi, että kuntavaalit siirretään pidettäviksi 13.6. Samalla ehdotetaan, että äänioikeusrekisteri perustetaan uudelleen ja ehdokasasettelu toteutetaan tavanomaisessa aikataulussa suhteessa uuteen vaalipäivään. Tällöin 19.4.—13.6. välisenä aikana täysi-ikäiseksi tulevat ovat äänioikeutettuja ja vaalikelpoisia. Jos ehdokas on antanut vaalilaissa tarkoitetun suostumuksen ja vakuutuksen 18.4.21 toimitettaviin kuntavaaleihin, sama suostumus ja vakuutus olisi voimassa myös 13.6.21 toimitettavissa kuntavaaleissa ilman eri toimenpiteitä. Ehdokashakemuksia voidaan täydentää 4.5. asti. Pidentämällä ennakkoäänestysaikaa kotimaassa kahteen viikkoon parannetaan myös koronan takia eristyksessä olevien mahdollisuuksia äänestää. Normaalisti eristys kestää kymmenen päivää. Ennakkoäänestys pidettäisiin 26.5.—8.6. Karanteenissa olevien äänestämiseen on jo aikaisemmin löydetty ratkaisuja esimerkiksi kotiäänestyksen kautta. Ennakkoäänestyksen pidentämisen johdosta maksettaisiin kertakorvauksena kunnille noin 4,9 miljoonaa euroa.
Arvoisa rouva puhemies! Olemme tänään eduskunnassa käsittelemässä hallituksen esitystä, jota eduskunnan ei olisi pitänyt koskaan joutua käsittelemään. Se, että olemme päätyneet tilanteeseen, jossa vuoden 21 kuntavaaleja on siirrettävä, on oikeusministeriöltä ja koko hallitukselta valtava epäonnistuminen.
Miksi tuitte sitä?
Pandemia-ajan varautumisen tautitapausten määrän kasvuun ja demokratian toteutumiseen poikkeusoloissa olisi pitänyt olla huomattavasti parempaa. Aikaa on ollut. Kyseessä on sekä oikeusministerin, pääministerin että koko hallituksen epäonnistuminen. Kokoomusta ei tähän tilanteeseen ajautumisesta voi syyttää. Jo syksyllä kokoomus esitti puoluesihteerien työryhmässä toimenpiteitä, joilla vaaleihin tulisi varautua. Esitimme lukuisia toimia, muun muassa postiäänestyksen käyttöä kotimaassa, vaalipäivien lisäämistä, ennakkoäänestysajan pidentämistä, eristyksissä olevan mahdollisuutta äänestää kotipihallaan vaalipäivänä ja paljon muita ehdotuksia. Kokoomus luotti siihen, että hallitus ottaa uhkan ja ehdotukset tosissaan ja alkaa hyvissä ajoin valmistella kuntavaalien turvallista järjestämistä. Oli perusteltua olettaa, että vaalien järjestämisestä turvallisesti on huolehdittu ja että vaalit voidaan järjestää sovittuna ajankohtana. Meille oli suuri pettymys, ettei ennakolta esitettyjä turvatoimia oltu tehty ja ajauduttiin keskusteluun vaalien siirrosta. Syntyneessä tilanteessa, johon siis jouduttiin oikeusministeriön ja hallituksen epäonnistumisen takia, päädyttiin lopulta tilanteeseen, jossa kokoomuksella ei ollut muuta mahdollisuutta kuin tukea oikeusministeriön virkavastuulla tekemää esitystä ja arviota, jonka mukaan vaalien laillisuus ja turvallisuus ovat muuntuneen koronaviruksen vuoksi vaarantuneet vakavasti. Kokoomus on vastuullinen puolue. Tällaisessa asiassa päätöksenteon on perustuttava tutkittuun tietoon, faktoihin ja virkavastuulla tehtyihin päätösesityksiin. Ihmetellä sopii toki, miksi tilanne valkeni oikeusministerille vasta näin myöhään. Siirtoa esitettiin siksi, että tautitilanteen ennustetaan menevän huonompaan suuntaan, ja toisekseen siksi, että sairastuneiden ja karanteenissa olevien määrän ennustetaan olevan huhtikuussa niin suuri, ettei kaikkien oikeutta äänestää voida välttämättä taata. Edelleen kesäkuulla Suomessa on todennäköisesti ehditty rokottaa kaikki hoitokotien iäkkäät asukkaat kokonaan sekä kaikki 70 vuotta täyttäneet ja riskiryhmiin kuuluvat vähintään yhdellä annoksella. Koronapotilaiden ja eristyksissä olevien äänestämiseen ei tämänhetkisen tilannekehityksen valossa ollut turvallista ratkaisua esittää. Oikeusministeriön virkavastuulla esittämä kanta siis oli, että vaalien järjestäminen huhtikuussa vaarantaa vaalien laillisuuden ja ihmisten terveyden. Tämän uuden, virkavastuulla esitetyn tiedon valossa ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin siirtää vaaleja. Mietin, mihin perustuu se näkemys, ettei tämänkään tiedon valossa vaaleja olisi tullut siirtää. On huono asia, ettei vaaleja saatu siirrettyä yksimielisesti. Tässä tilanteessa kaikkein tärkeintä on kuitenkin ihmisten terveys. Arvoisa puhemies! Pandemia tuskin on ohi vielä kesäkuussakaan. Oikeusministeriön on ratkaistava haasteet, joita pandemiatilanteessa äänestäminen kaikkien osalta vaatii. Suomessa on kyettävä huolehtimaan sekä kansalaisten perusoikeuksista ja demokratian toteutumisesta että terveysturvallisuudesta. Ihmettelen hallituksen kyvyttömyyttä ennakoida, johtaa, päättää, suunnitella ja toteuttaa asioita. Hallituksen päättämättömyys ja neuvottomuus on tämän kuntavaalien siirron yhteydessä tullut ilmiselväksi. Näin on myös lukuisten muiden määrätietoista otetta ja näkemystä vaativien asioiden kohdalla tämän päivän Suomessa. Arvoisa puhemies, kuka tästä kantaa vastuun?
Siirrymme debattiin, ja ensimmäisen vastauspuheenvuoron käyttää edustaja Koskinen.
Arvoisa puhemies! Oppositiossa on käytetty... [[Puhuja aloittaa puheenvuoron mikrofonin ollessa suljettuna]]
Anteeksi, teillä ei ole mikrofoni päällä.
Oppositiossa on käytetty tässä asiassa ja edellisissä asioissa puheenvuoroja, joissa on kiistetty tämän muuntoviruksen tai muuntovirusten aiheuttama kokonaan uudenlainen tautitilanne. Kun katsomme, mitä on tapahtunut Irlannissa tai Tšekissä tai Virossa, niin nähdään, että kysymys on todella vakavasti pahemmasta ja tarttuvammasta taudista. Ja jos katsomme sitten näitä vertailuja, mitä vaalien suhteen on tehty, niin Ranska ja Italia ovat juuri tälle keväälle suunniteltuja vaaleja lykänneet — ja siellä on juuri tämä muuntovirustilanne — monella kuukaudella. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Entäs Hollanti?]] Ja sitten kun katsotaan, mitä tapahtui Espanjassa, Kataloniassa, joka järjesti vaalit, niin siellä romahti äänestysosanotto, vaikka tilanne on polttava poliittisesti Katalonian itsenäisyyspyrkimysten kannalta. Normaalioloissa siellä olisi voinut olla suorastaan 40 prosenttia korkeampi tuo äänestysosanotto — jos ei tätä tautitilannetta olisi. Kyllä ne tosiasiat pitää tunnustaa, se, että tämä muuntovirus [[Puhemies koputtaa]] luo ihan uudenlaisen tilanteen.
Edustaja Halla-aho.
Rouva puhemies! Vaalien siirtäminen on äärimmäinen teko. Viimeksi niin on tehty sodan aikana, kuten hallituksen esityksen perusteluissakin todetaan. Ongelmallisinta esityksessä on perustelujen väljyys ja epämääräisyys. Meille ei ole perusteltu sitä, miksi vaalien järjestäminen huhtikuussa on mahdotonta. Perusteluna on se, että niiden järjestäminen on todennäköisesti turvallisempaa kesäkuussa. Ehkä näin on, mutta tällainen suhteellinen perustelu avaa todellisen pandoran lippaan — syksyllä vaalien järjestäminen olisi ehkä vielä turvallisempaa, puhumattakaan ensi vuodesta. Esityksessä pitäisi määritellä joillakin objektiivisilla kriteereillä ne tilanteet, joissa vaalit voidaan tai ei voida järjestää. Kun kriteerit ovat epämääräiset, aina löytyy jokin peruste siirtää vaaleja uudelleen. Erityisen huolissani olen siitä, että esityksessä vaalien siirtämistä perustellaan kampanjointivaikeuksilla. Uskooko joku tosissaan, että toukokuussa [[Puhemies koputtaa]] ei enää olisi minkäänlaisia kokoontumisrajoituksia?
Edustaja Orpo.
Arvoisa rouva puhemies! Tässä asiassa on kaksi ylitse muiden, ja ne ovat ihmisten terveysturvallisuus ja vaalien laillisuus. Ja jos me olemme yhtäkkiä siinä tilanteessa, että viranomaisten arvio muuttuu ja virkavastuulla eduskuntapuolueille kerrotaan, että huhtikuussa vaaleja ei voi järjestää niin, että pystytään takaamaan niiden vaalien laillisuus tai ihmisten terveysturvallisuus niissä, niin silloin vastuullisella puolueella ei ole muuta vaihtoehtoa kuin todeta, että näin se on ja vaaleja on siirrettävä. Ihmiset ovat huolissaan itsekin. Tämä ei ole siis peliä, vaan ihmiset ovat huolissaan terveydestään, ja meidän kaikkien pitää olla huolissaan siitä, pääseekö jokainen ihminen, joka haluaa käyttää äänioikeuttaan, äänestämään. Tästä on kyse: pääsevätkö kaikki äänestämään, voiko sen tehdä turvallisesti. Siksi tämä on ainut mahdollinen ratkaisu tässä tilanteessa. Mutta siitä hallitus saa nyt pitää huolen, että me emme ole tämän tilanteen edessä kesäkuussa [[Puhemies koputtaa]] tai ennen kesäkuuta. Nyt on tehtävä kaikki mahdollinen, [[Puhemies koputtaa]] jotta vaalit voidaan turvallisesti järjestää.
Edustaja Lohi.
Arvoisa puhemies! Olisi ollut tietenkin parempi, että olisimme kyenneet järjestämään vaalit ajallaan. Ja sekin olisi ollut parempi, että me olisimme voineet määritellä hyvissä ajoin objektiiviset kriteerit, joiden tavallaan vallitessa oltaisiin voitu sitten todeta, kyetäänkö vaalit pitämään vai pitääkö ne siirtää. Nyt olemme kuitenkin tässä tilanteessa, enkä pidä siirtoa parilla kuukaudella oikeusvaltionkaan näkökulmasta mitenkään dramaattisena asiana. Päinvastoin se, jos me olisimme järjestäneet vaalit olosuhteissa, joissa on varmuudella tilanne, että osa olisi joutunut tilanteeseen, ettei voi äänioikeutta käyttää, ja paljon olisi ollut ihmisiä, jotka eivät olisi uskaltaneet lähteä äänestämään, se olisi ollut minusta kyllä vakava tilanne demokratian toteutumisen kannalta. Ja sen takia toivoisin, että vaikka tässä on ollut vähän erilaisiakin näkökulmia ja eri mielipiteitä, toteaisimme nyt yhdessä, että olemme tässä tilanteessa: vaalit siirretään, ja ne pidetään sitten normaalisti demokratian sääntöjen mukaisesti.
Edustaja Östman.
Arvoisa rouva puhemies! Tässä tilanteessa vaalien siirtäminen oli kyllä oikea ratkaisu. Toki kuntavaalien siirron taustalla olleet luvut olivat THL:n Salmisen mukaan laskuharjoitus, joka on saanut liian suuren huomion. Ikävää, jos näin on ollut. Kuitenkaan kristillisdemokraatit eivät halua uhmata terveysviranomaisia, mutta myönnettäköön, että mekin olemme pettyneitä siihen, miten nämä prosessit etenivät. Aikaa olisi nimittäin ollut kuukausia. Jos olen ymmärtänyt ne viestit, mitä on tullut puoluesihteerikokouksista, niin kyllä tästä asiasta on käyty keskustelua jo useamman kuukauden ajan, mutta mitään muutoksia ei saatu, ja nyt sitten ainoaksi vaihtoehdoksi jäi, että siirretään vaalit. Toivon mukaan kaikki pääsevät nyt turvallisesti äänestämään.
Edustaja Tavio.
Rouva puhemies! Oikeusministeriö viranomaisia myöten ja ministeriä myöten on kuitenkin tiedottanut ja toistellut meille, että vaalit järjestetään koronatilanteesta huolimatta. Tuollaisessa lupauksessa ja tavoitteenasettelussa taaksepäin meneminen on tietysti valtava epäonnistuminen, ja se oikeastaan rikkoo luottamuksensuojan periaatetta, joka meillä tulisi täällä opposition edustajina mutta myös kansalaisina olla hallitukseen ja Suomen valtioon. Tämä kahden kuukauden lyhyt siirto on sinänsä tosiaan niin lyhyt, että tämä perustelu on vähän spekulatiivisella tasolla valitettavasti vielä. Ja niihin käytännön toimiin, joita tässä sitten konkreettisesti oltaisiin vaadittu ja joissa olivat ne ongelmakohdat, jotka estävät nyt teidän mukaanne tämän terveysturvallisen äänestämisen, teillä olisi ollut vuosi aikaa varautua. Miksi ette ole varautuneet?
Edustaja Harjanne.
Arvoisa rouva puhemies! Vaalien siirtämiseen on hyvät perustelut, joita täällä on käyty jo läpi. On silti pakko todeta, että kyllä jo tämä päätös on itsessään tietynlainen viime hetken hätäratkaisu. Näin lähellä vaalipäivää vaalien siirtäminen kertoo tietyllä tavalla siitä, että valmistautuminen ei ole onnistunut täysin. Ja tämä ei ole pelkästään vuoden asia. Katsoin tuossa vuodelta 2012 kansallista varautumissuunnitelmaa influenssapandemiaa varten, jossa kohdassa 7.1.4 oikeusministeriön toimialalta ei mainita vaaleja tai äänestämistä ollenkaan. Eli tämä kertoo ehkä vähän pidemmälläkin tähtäimellä siitä, että tämäntyyppistä tilannetta ei ole mietitty, ja sitä olisi pitänyt miettiä, ja voi olla, että me oltaisiin silti jouduttu näitä vaaleja siirtämään tässä lähellä. Tämä virusmuunnoksen uhka on ihan selkeää. Mutta joka tapauksessa olennaista on nyt — ei tästä demokratia isoa lommoa tietenkään ota, [[Perussuomalaisten ryhmästä: Ottaa!]] kuntademokratia toimii — että saadaan vaalit turvallisesti järjestettyä. Ja sitten olisi myös tärkeää kommunikoida ihmisille, että kun ne vaalit pidetään, niin se äänestäminen on turvallista. [[Puhemies koputtaa]] Ja tässä olisi tärkeää panostaa [[Puhemies koputtaa]] siihen viestintään.
Edustaja Häkkänen.
Arvoisa puhemies! Tämän lakiesityksen yhteydessä pitää raadollisesti kansanedustajien tietysti päättää, järjestetäänkö vaalit tilanteessa, jossa vaali‑ ja terveysviranomaiset sanovat, että se ei ole turvallista. Siitä tässä on kyse. [[Eduskunnasta: Juuri näin!]] Ei tässä ole lopulta kyse enää siitä, varautuiko oikeusministeriö syksyllä tai talvella tai muuta. Siitä saattaa olla jopa aika laajakin yhteisymmärrys, että tiettyjä varautumisjärjestelyjä olisi pitänyt tehdä paremmin, mutta nyt kysymys on siitä, pidetäänkö vaalit silti, vaikka terveys‑ ja vaaliviranomaiset sanovat, että se ei ole äänestäjille turvallista. 1,8 miljoonaa suomalaista on riskiryhmäläisiä. Pidettäisiinkö silti vaalit, vaikka nämä viranomaiset sanovat, että se ei ole turvallista? Ja minun nähdäkseni tässä on yksi ainoa vastuullinen vaihtoehto: vaaleja on siirrettävä, jotta oikeusministeriö ehtii varautua niin, että kaikissa Suomen 300 kunnassa varautuminen on hyvällä tasolla. [[Puhemies koputtaa]] Voitteko nyt luetella, oikeusministeri, ne ensimmäiset toimenpiteet, joihin ryhdytte jo tällä viikolla?
Edustaja al-Taee.
Arvoisa puhemies! Hyvä puheenvuoro edustaja Häkkäseltä. Tässähän on juuri sellainen tilanne, että vastuu velvoittaa vaalien siirtämiseen. Tämä epidemiologinen tilanne ja brittimuunnos ovat johtaneet tähän lopputulemaan, ja olisi ollut mahdotonta demokratian kannalta järjestää vaalit juuri nyt, ja vaatimus, että ne olisi järjestetty tästä huolimatta, vaikuttaa hyvin populistiselta. Kiinnostaa kysyä ministeriltä: Miten te olette nyt valmistautuneet kesän vaalien järjestämiseen? Mitkä ovat ne menetelmät, jotka tullaan ottamaan käyttöön niin, että se olisi kaikkialla Suomessa täysin turvallista?
Edustaja Turtiainen.
Arvoisa puhemies! Vaalien siirto ei käytännössä ole mikään ongelma, mutta siirtämisen syy ja tapa, miten se toteutetaan, nakertaa koko eduskunnan uskottavuutta. Eihän täällä mikään rutto jyllää, vaan liikkeellä on vain tavalliseen kausiflunssaan verrattava virus. Jos meillä olisi joku pätevä syy vaalien siirtämiselle, olisi siirto pitänyt hoitaa ajoissa, ei niin, että vasta nyt jälkikäteen täällä keskustellaan lain muuttamisesta. Sitä paitsi jos muutama somali on tehohoidossa, sekö on muka peruste pitää hysteriaa yllä ja siten ajaa yrityksiä ahdinkoon ja siirtää vielä vaalejakin?
Edustaja Honkasalo.
Arvoisa puhemies! Hieman ihmettelen perussuomalaisten kantoja ylipäätään suhteessa koronaan. Tämän päivän aikana olemme kuulleet, kuinka perussuomalaiset yhtäältä pitävät koronaa pikku kuumeena, toisaalta kuinka se pitäisi tukahduttaa, ja sitten taas miten aikuisiin kohdistuvia rajoitustoimia ei nyt todellakaan saisi vielä läpi. Teidän koronastrategianne on kyllä levällään kuin Jokisen eväät: palvellaan opportunistisesti kaikenlaisia mahdollisia näkemyksiä. Ihmettelenkin, että jos terveyteen ja turvallisuuteen sekä ihmisten henkeen vaikuttavissa asioissa ei voida luottaa viranomaisarvioon, niin keneen sitten perussuomalaiset luottavat. On arvokasta, että tämän esityksen taustalla on laaja parlamentaarinen valmistelu ja yhteisymmärrys. Nyt on tehtävä kaikki, jotta kuntavaalit voidaan kesäkuussa järjestää turvallisesti ja että saamme myös äänestysprosentin aikaisemmista kuntavaaleista nostettua.
Edustaja Niikko.
Arvoisa rouva puhemies! Hallitus on perustellut vaalien siirtoa terveysturvallisuudella ja sillä, että äänestysvilkkaus laskee. Tosiasiassa kuitenkin kuluneiden 12 kuukauden aikana on järjestetty 105 vaalit ajallaan. International IDEA ‑järjestön selvityksen mukaan noin kolmasosassa järjestetyistä vaaleista äänestysvilkkaus oli keskiarvoa korkeampi — elikkä kolmasosassa oli jopa korkeampi se vilkkaus. Joukossa on paljon teollisuusmaita. Tosiasia on kuitenkin se, että jos kehitysmaissa on voitu järjestää vaaleja, miksi niitä ei olisi voitu järjestää Suomessa.
Saksa, Italia?
Minkä takia vaaleihin ei varauduttu ajoissa, koska tämä oli tiedossa hyvissä ajoin? [[Välihuutoja]] Monessa maassa, missä on järjestetty vaaleja tässä koronatilanteessa, on koronatilanne ollut paljon pahempi kuin Suomessa. Siinä mielessä nämä selitykset, mitä hallitus on nyt tarjonnut äänestäjille ja perussuomalaisille, [[Puhemies koputtaa]] eivät uppoa, koska niille ei ole kunnollisia näyttöperusteita olemassa.
Edustaja Adlercreutz.
Ärade talman! Viitaten edustaja Niikon puheeseen: Meillä on kovat vaatimukset. Me asetetaan kovia vaatimuksia meidän vaaleille. Me halutaan, että kaikki voivat äänestää, että vaalitoimitsijat voivat tulla paikalle, että meillä on vaalisalaisuus, että meillä on kova äänestysprosentti. On hyvä, että asetamme riman korkealle. [[Mika Niikon välihuuto]] Tässä tilanteessa THL:n näkemys tilanteesta muuttui todella nopeasti ja siihen oli reagoitava. Miten todennäköinen se on? Toivottavasti ei todennäköinen, mutta pitää ottaa myöskin pahimmat skenaariot huomioon. Se on vastuullista. No, miten epätodennäköinen se on? Voimmeko me kaikki täällä sanoa, että se, mitä tapahtuu Virossa tänään, olisi mahdottomuus Suomessa? Minä en uskalla sanoa sitä. Ilmeisesti perussuomalaiset uskaltavat, koska he katsoivat, [[Mika Niikon välihuuto]] että vaalit olisi hyvin voitu pitää. Vaikka te täällä peräänkuulutatte toimia, [[Puhemies koputtaa]] ilmeisesti katsotte, että toimia ei tarvittaisi, koska te katsoitte, että vaalit voitaisiin pitää. [[Puhemies: Aika!]] Meidän pitää kantaa korkeampi vastuu demokratiasta.
Tämä on jälkiviisautta!
[[Perussuomalaisten ryhmästä: Ministeri epäonnistui!]]
Edustaja Ranne.
Arvoisa rouva puhemies! Suomen maantieteellinen sijainti, suomalaisten kunnollisuus, kaikki nämä puitteet loivat erinomaiset olosuhteet sille, että me olisimme voineet tuhota koronan, minimoida koronan tuhon ja järjestää nämä vaalit ajallaan. Hallitus, tämä oikeusvaltio epäonnistui siinä. Nyt te jatkatte epäonnistumista siinä, että te päätätte avata ehdokasasettelun uudelleen. Se asettaa 9.3. mennessä asetetut, silloin voimassa olleen vaalilain mukaiset ehdokkaat räikeän eriarvoiseen asemaan verrattuna niihin, jotka sitoutuvat seitsemän seuraavan viikon aikana. Onko tämä oikeusvaltion mukaista toimintaa, ministeri Henriksson?
Edustaja Kurvinen.
Arvoisa rouva puhemies! Kahdeksan eduskuntapuoluetta yhdeksästä eduskuntapuolueesta katsoi terveysviranomaisten tietojen pohjalta, että tässä tautitilanteessa kuntavaaleja ei voida suorittaa 18. päivä huhtikuuta, ja sehän on tietysti kova päätös, poikkeuksellinen päätös ja ikävä päätös. Rohkenen kuitenkin, puhemies, kysyä perussuomalaisten puolueelta, eduskuntaryhmältä: kun te olette sitä mieltä ainoana eduskuntapuolueena, että vaalit olisi turvallisesti voitu järjestää ja sillä tavalla, että yleinen ja yhtäläinen äänioikeus toteutuu esimerkiksi eristyksessä oleville näissä oloissa, niin kertokaa nyt, mikä se suurempi viisaus on, miten ne vaalit olisi pitänyt toteuttaa 18.4.? On tehty virheitä, mutta tässä ollaan. Te vastustatte tätä vaalien siirtämistä parilla kuukaudella. Mitä ne keinot ovat, joilla ikäihmiset, syöpäsairaat uskaltavat mennä äänestämään? Miten yleinen ja yhtäläinen äänioikeus turvataan? [[Perussuomalaisten ryhmästä: Kuka niitä virheitä on tehnyt?]] Puhemies! Minun mielestäni kyllä näillä kokoontumisrajoituksillakin jokin merkitys on, [[Puhemies koputtaa]] eli jos yli kuusi ihmistä ei voi kokoontua, niin ei se nyt demokratialta kuulosta. [[Puhemies koputtaa]] Kysyisin kuitenkin vielä oikeusministeriltä: miten varaudutaan yli kesän, tuleviin vaaleihin, tuleviin pandemioihin?
Edustaja Purra.
Arvoisa rouva puhemies! Meiltä kysytään sitä, mistä me tiedämme, että vaalit olisi voitu järjestää 18.4., mutta te ette kykene vastaamaan siihen, mistä te tiedätte, että ne voitaisiin järjestää 13.6. Pandemiatilanne saattaa todennäköisesti olla parempi tai sitten se saattaa olla olematta. Tämä hallituksen esitys on nyt tässä, mutta oleellisempaa on katsoa nimenomaan eteenpäin. Pidetäänkö vaalit kesäkuussa? Kuka tietää? Jos ei pidetä, milloin päätös tehdään — jälleen muutamaa päivää ennen kuin listat pannaan kiinni vai ehkä viikko ennen ennakkoäänestystä — ja kuinka monen puoleen hyväksynnällä, millaisella tartuntafunktiolla: tällaisella samanlaisella eksponenttifunktiolla, joka nyt oli käytössä? Me emme tiedä sitä, ja mielestäni se on ongelma. Ja kysytte meiltä, mihin perussuomalaiset luottavat. Me luotamme ainakin siihen, että olipa asia mikä tahansa — vaalien siirto, kehysriihen siirto, epäonnistunut tartuntatautilain täytäntöönpano — niin te löydätte aina syyllisen täältä. Katsokaa peiliin.
Edustaja Lindtman.
Arvoisa puhemies! Edustaja Purra, ei nyt kannattaisi tässäkin asiassa uhriutua. Kysymys on siitä linjasta, jonka te olette valinneet. Tässä on kysymys siitä, että sekä vaaliviranomaiset että terveydestä vastaavat viranomaiset, molemmat, tulivat tahoillaan siihen johtopäätökseen, että vaalit huhtikuussa saattavat vaarantaa demokratian toteutumisen ja suomalaisten terveyden ja turvallisuuden. [[Jussi Halla-ahon välihuuto]] — Edustaja Halla-aho, tämä ei ole mikään lievä kuume, tässä on kyse todella vakavasta taudista, minkä teidän ryhmäpuheenjohtajanne tässä aiemmin Twitterissä totesi. [[Jussi Halla-ahon välihuuto]] — Se, että puolueet olisivat päätyneet järjestämään nämä vaalit huhtikuussa näistä arvioista riippumatta, olisi tarkoittanut sitä, että suomalaisten terveys ja turvallisuus ja demokratian toteutuminen olisi laitettu sivuun ja poliittisella päätöksellä pidetty nämä vaalit. Ja, arvoisa edustaja Halla-aho, tänään te myönsitte, sanoitte, että ehkä on näin, että tautitilanne on parempi. Me tiedämme, että rokotukset etenevät ja on kausivaihtelua. Nämä ovat kiistatta tekijöitä, jotka tukevat kesäkuuta. Se, että te myönnätte, että ehkä on paremmin, ja silti haluatte pitää vaalit huhtikuussa, osoittaa sen, että [[Puhemies: Aika!]] tämä teidän arvionne on [[Puhemies koputtaa]] poliittinen päätös.
Edustaja Vestman.
Arvoisa puhemies! Se, että kuntavaalit joudutaan siirtämään, on vakava epäonnistuminen, varautumisen epäonnistuminen ministeriltä, oikeusministeriöltä ja hallitukselta. Ja ministeri, kuten tiedätte, niin siellä puoluesihteerityöryhmässä on esitetty jo syksyllä useita keinoja, joilla tämä varautuminen olisi voitu hoitaa paremmin. Nyt kuitenkin ollaan tilanteessa, jossa vaali- ja terveysviranomaiset ovat esittäneet arvion, että vaalien järjestäminen huhtikuussa vaarantaa terveysturvallisuutta eikä niitä välttämättä voida toteuttaa laillisesti, ja tässä tilanteessa vaalien siirtäminen on ainoa vastuullinen vaihtoehto. Vaalit voidaan siirtää varautumisen puutteen vuoksi kuitenkin vain kerran, ja nyt, ministeri, haluan kuulla teiltä, vakuutatteko, että varautuminen ja vaalien järjestäminen onnistuvat kesäkuussa sillä tavalla, että vaaleja ei toistamiseen jouduta varautumisen puutteen vuoksi siirtämään.
Edustaja Guzenina.
Arvoisa puhemies! Tämä perussuomalaisten saliviisastelu tuntuu kovin kummalliselta, kun toisaalta myönnetään ja esimerkiksi puheenjohtaja, edustaja Halla-aho 4.3. vaikutti hyvinkin valtiomiesmäiseltä ja viisaalta, kun totesi, että terveysviranomaisilla on aina paras tieto tautitilanteesta ja heidän mukaansa mennään. No, sitten kaksi päivää myöhemmin, kun tuli ilmoitus siitä, että vaaleja ehdotetaan siirrettäväksi, niin puheenjohtaja, edustaja Halla-aho kuin koko perussuomalaisten puolue olivatkin aivan eri mieltä. [[Jussi Halla-ahon välihuuto]] Ja nyt tämä näkyy täällä salikeskustelussa: he ovat puhuneet itsensä aivan pussiin, eivät halua turvata suomalaisen demokratian toteutumista ja [[Sebastian Tynkkysen välihuuto]] ovat valmiita vaarantamaan suomalaisten terveyden, ja minä kyllä kovin kummastelen sitä. [[Jussi Halla-ahon välihuuto]] Sitä vastoin kokoomuslaisten puheenvuorot ovat olleet valtiomiesmäisiä ja viisaita. [[Puhemies koputtaa]] Aivan erityisesti edustaja Orpo ja edustaja Häkkänen puhuivat hyvin viisaasti.
Hallituksen apupuolue!
Nyt Niikko on kateellinen!
Edustaja Kivisaari.
Arvoisa puhemies! Vaalien siirto vajaalla kahdella kuukaudella on hyvin järkevä ja ymmärrettävä päätös. Ikäihmiset, mummat ja paapat, uskaltavat äänestää, rokotekattavuus on suurempi ja kesä mahdollisesti myös taudin kannalta rauhallisempaa aikaa. Joskus vain on hyvä valita järkevämpi vaihtoehto, enkä näe siinä tässä kohdin nyt mitään sen suurempaa dramatiikkaa. Vaalien siirto itsessään ei ole tietenkään mikään välinpitämätön tai pienikään asia. Edustukselliseen demokratiaan kuuluu, että järjestelmä kestää tuulet ja tuiverrukset, eikä sitä tietenkään voi horjuttaa kevein perustein, mutta olemme nyt siinä tilanteessa, että tämä näky on kohdattava. Vaalit siirtyvät, jos eduskunta niin päättää, ja sille perusteet ovat täysin aukottomat.
Edustaja Sirén.
Arvoisa puhemies! Demokratiassa selkeä lähtökohta on, että kaikilla äänioikeutetuilla on mahdollisuus ääntään vaaleissa käyttää, ja tämän oikeuden varmistaminen on oikeusministeriön vastuulla meillä Suomessa. Ministeriö itse viesti lokakuussa, että vaaleihin valmistaudutaan ja tavoitteena on turvallinen äänestäminen kaikille epidemiatilanteesta riippumatta. No, tämä ei toteutunut, kuten tiedämme, ja vaaleja jouduttiin siirtämään. Kuten keskustelussa on moneen otteeseen todettu, ennakoinnissa tapahtui sellaisia epäonnistumisia, joista nyt varmasti on opiksi otettu. Vaalien siirtäminen oli vastuullinen päätös, ainoa vaihtoehto tässä tilanteessa, ja tämän tukeminen ei toki poista sitä tosiasiaa, että ongelmia valmistautumisessa oli. Nyt kun hallituksen esitys on täällä eduskunnassa käsittelyssä, olisi tärkeää kuulla hallitukselta ja ministeriltä, [[Puhemies koputtaa]] miten nyt varmistetaan, [[Puhemies: Aika!]] että kaikkien äänestysoikeus toteutuu epidemiatilanteesta riippumatta.
Edustaja Werning.
Arvoisa puhemies! Vaalien siirtäminen on ratkaisu, jota ei koskaan tehdä kevein perustein eikä nyttenkään. On ihan perusteltua se, että näitä vaaleja siirretään huhtikuusta sinne kesäkuulle. Kuulkaas, perussuomalaiset, te aina kerrotte, että te olette vanhusystävällinen puolue, mutta tiedättekö, ei se tämän asian käsittelyn yhteydessä ole täällä salissa eikä tuolla sosiaalisessa mediassakaan tullut millään tavalla esille. Ymmärrätte varmaan, että tämä lykkäys auttaa etenkin ikääntyneiden ihmisten mahdollisuuteen äänestää ja käyttää äänioikeutta. Kysynkin: minkä takia vanhusystävällinen puolue sitten toimii niin kuin te olette toimineet? Itse pidän ehdottoman tärkeänä sitä, että kuntavaalit järjestetään niin, että perustuslaissa säädetyt perusoikeudet voivat kaikkien osalta toteutua mahdollisimman hyvin. Mielestäni vaalien siirto kesäkuulle on perusteltua ja kannatettavaa.
Edustaja Turtiainen. [Ano Turtiainen: Kiitos, puhemies, mutta en ole pyytänyt puheenvuoroa!] — Anteeksi, tässä vaihdossa ilmeisesti näkyy nyt sitten eri lista. Elikkä pieni hetkonen... [Timo Heinonen: Minä en ole vielä saanut! — Naurua — Vastauspuheenvuoropyyntöjä] — No, sieltä nousevat monet. Entäpä jos tehdään sellainen ratkaisu, että antaisin tässä vaiheessa puheenvuoron ministeri Henrikssonille, koska uskon, että hänelle on tullut paljon puheenvuoroja, ja katson sillä välin, ketkä ovat jo saaneet — jos sopii ministerille? 5 minuuttia.
Arvoisa puhemies, värderade talman! Kiitoksia tästä erittäin vilkkaasta ja tärkeästä keskustelusta. Ensinnäkin haluaisin ehkä sanoa, että tuntuu vähän siltä, että odotetaan, että oikeusministeriössä olisi kaikki tieto myös tästä tautitilanteesta, että myös syksyllä olisi ollut kaikki tieto siitä, miten tässä tulee käymään. Haluan kaikille edustajille kertoa sen — ja luulen, että te sen myös tiedätte — että oikeusministeriö on yhdessä THL:n kanssa syksystä lähtien tehnyt valtavasti töitä, jotta nämä vaalit voitaisiin järjestää terveysturvallisesti. Ja ne toimenpiteet eivät mitenkään ole menneet hukkaan, niitä toimenpiteitä jatketaan ja kunnissa niitä nyt sitten toteutetaan. Lokakuussa ministeriö lähetti kunnille ohjeistuksen vaalien erityisjärjestelyistä. Kunnille huomautettiin siitä, että äänestyspaikkoja pitää olla riittävästi, että ne ovat tiloissa, joissa voidaan pitää turvavälit, että siellä on riittävästi suojaimia, siis maskeja, on käsidesiä, on pleksejä. On ohjeistettu kuntia siitä, että pitää järjestää mahdollisuus äänestää ulkotiloissa, ja niin edelleen ja niin edelleen. Hallitus on myös päättänyt, että rokotetaan kaikki ne vaalivirkailijat, jotka suorittavat kotiäänestyksen. Tämä päätös syntyi täällä helmikuussa. Lähdemme siitä, että kunnilla on nyt paremmat edellytykset myös käytännössä toteuttaa esimerkiksi ulkoäänestys, kun mennään kohti kesää. Olisiko voitu tehdä enemmän? Mitä olisi voitu tehdä enemmän? Me olisimme voineet pidentää ennakkoäänestyksen aikaa kahteen viikkoon. Se on se konkreettinen asia, mitä me olisimme voineet tehdä enemmän. Nyt se tehdään. Tässä oikeusministeriön virkamiehet ovat todenneet, että tähän hekin heräsivät liian myöhään. Ja minäkin pahoittelen sitä, että en pystynyt näkemään etukäteen, että THL tulee olemaan tosi tiukka sen suhteen, että eristyksessä olevien osalta ei voida edes ajatella, että käytäisiin näitten henkilöitten pihassa ottamassa se ääni vastaan — he katsoivat, että sinne ei kukaan voi mennä. Tämä olisi voitu tehdä toisin. Tautitilanne ei ole asia, johonka oikeusministeriö voi vaikuttaa. Niin kuin kaikki ovat tässä salissa todenneet, päätös vaalien siirtämisestä oli vaikea. Mutta olen edelleen sitä mieltä, että se oli oikea ja vastuullinen päätös tässä tautitilanteessa, jossa mennään terveysturvallisuus edellä. Kansalaisten on saatava tuntea olonsa turvalliseksi, kun he lähtevät äänestämään.
Miten se on mahdollista tämän hallituksen käsissä?
Ja nyt puhutaan myös siitä, että kesäkuussa huomattavasti suurempi osuus suomalaisista on rokotettu. Satojatuhansia suomalaisia on ehtinyt saada rokotteen, kun ollaan kesäkuussa. Siihen kuuluvat kaikki riskiryhmään kuuluvat ja 70 vuotta täyttäneet. Demokratian näkökulmasta, arvoisat edustajat ja perussuomalaiset, muutama kysymys: Onko parempi, että useampi kansalainen ja kuntalainen uskaltaa käydä äänestämässä? Mielestäni on. Onko parempi, että kunnat voivat kesäkuussa helpommin järjestää äänestyspaikkoja ulkona? Mielestäni on. Onko vastuullista yrittää välttää riskejä, kun maan johtava terveysviranomainen selkeästi tuo sen esille, että terveysturvallisuuden näkökulmasta on parempi järjestää vaalit kesäkuussa? Mielestäni on. Olisiko kirjeäänestys ollut ratkaisu? Ei olisi. Muun muassa perustuslakivaliokunta totesi mietinnössään ulkomailla tapahtuvasta kirjeäänestyksestä, että kirjeäänestyksen mahdollistaminen on periaatteellisesti merkittävä muutos, jolla voi olla vaikutuksia myös vaalisalaisuuden kannalta. Kirjeäänestys ei olisi ollut ratkaisu tähän, ja sen tietää myös kokoomus. Ja en ole kuullut, että yksikään puoluesihteeri olisi esittänyt jotain sellaista toteuttamiskelpoista tapaa äänestää, joka olisi tähän tilanteeseen sopinut.
Ei pidä paikkaansa!
Lähden siitä, että me yhdessä nyt lähdemme etsimään myös niitä keinoja.
Te olette myöhässä!
Aivan selvää on se, että me olemme tottuneita siihen, että äänestetään kynällä ja paperilla, ja niin ollaan tehty vuosikymmeniä Suomessa, ihan alusta pitäen, koska se on se turvallisin tapa äänestää. Nettiäänestyksestä on tehty erilaisia selvityksiä. Parlamentaarisesti on todettu, että riskit siihen menemisessä olisivat liian suuret. Hyvät kollegat ja edustajat, katson, että meillä kaikilla on nyt syytä miettiä, mikä on se turvallinen tapa äänestää tulevaisuudessa, jos tällainen tilanne tulee eteen, ja se työ meidän pitää aloittaa. Ei oikeusministeriöllä ole tähän ratkaisua, se on parlamentaarisesti tehtävä. [[Jussi Halla-ahon välihuuto]] Ja vetoan teihin, että tähän työhön mennään nyt yhdessä. Me olemme oikeusministeriö emmekä taikaministeriö.
Meillä on tähän asiaan käytettävissä oleva aika tältä osin päättynyt. Keskustelu ja asian käsittely keskeytetään. Asian käsittelyä jatketaan tässä istunnossa päiväjärjestyksen muiden asiakohtien tultua käsitellyiksi.
Nyt jatketaan aiemmin tässä täysistunnossa keskeytetyn 5. asiakohdan käsittelyä. — Edustaja Turtiainen.
Arvoisa puhemies! Tämä eduskuntakausi tullaan muistamaan ja todellakin kauan. Tällä kaudella eduskunta on ollut kaikkien aikojen epäpätevin ja epärehellisin. Mitään ei olla osattu tehdä kohtuudella. Ei kyetä edes vaaleja järjestämään lain puitteissa. Nyt ollaan säätämässä lakia, jotta voitaisiin siirtää kuntavaaleja. Eihän siinä mitään, juurikin lakia säätämällä se kuuluukin tehdä, jos meillä on jokin erittäin merkittävä syy siihen. No, onko meillä merkittävä syy? Jos jonkun mielestä on, miksi tätä asiaa ei hoidettu ajoissa. Miksi lakia ei säädetty ajoissa? Nyt eletään 16. päivää maaliskuuta ja keskustellaan lain säätämisestä, jolla siirrettäisiin kuntavaalit tulevaisuuteen. Mutta viime viikolla, 9. päivä maaliskuuta, jätettiin jo lainmukaisesti kuntavaalilistat. Voiko enää pahemmin suhmuroida? Hyvät kollegat, on syytä pysähtyä miettimään, tunteeko Suomen laki tai ylipäätään oikeusvaltio tai demokratia käsitteen ”taannehtiva lain säätäminen”. Toiseksi, onko meillä muka joku kuolemanvakava pandemia nyt? Ei ole. Meidän pitää kiinnittää huomiota erityisesti kuolleisuuslukuihin. Ne eivät ole nousseet, joten mitään suuria joukkoja tappavaa tautia ei ole nyt olemassa. On totta, että terveydenhuolto on jonkin verran rasittunut, mutta lukujen perusteella kyseessä ei ole kriisitilanne. Meillä ei siis ole minkäänlaista ylikuolleisuutta. Arvoisa puhemies! Meitä on nyt vedätetty törkeästi jo vuoden verran. Aluksi olimme kaikki varuillamme, kun media alkoi maailmanlaajuisesti levittämään kuolemanpelkoa. Meidän kuuluikin olla varuillaan, sillä emmehän oikeasti tienneet, mitä oli tulossa. Tai ainakaan me kaikki emme tienneet. Nyt meillä on vuoden ajalta tilastot, joita verrata edellisien vuosien tilastoihin, ja niiden valossa meitä on huijattu. Media on toiminut äärettömän vastuuttomasti ja jatkaa samaa pahkasikauutisointia edelleen. Meidän jokaisen tässä salissa on aika herätä tähän huijaukseen. Arvoisa puhemies! Ydinkysymys on se, paljonko ihmisiä kuolee koronaan tai sen vaikuttamana. Ensin ihmisiä peloteltiin kuolemilla. Kun kuolemat eivät lisääntyneetkään dramaattisesti, sitten reviteltiin tehohoitopaikkojen riittävyydellä. Mutta kun tehohoitopaikkoja riittikin, sitten reviteltiin sairaalapaikoilla. Sen jälkeen reviteltiin sairastumisilla. Kun sairastumistapaukset eivät olleetkaan normaaliin flunssaan verrattuna sen kummempaa, alettiin revittelemään tartunnoilla. Kun THL:n hurjille tartunta-arvoille nauroivat hevosetkin, nyt pelotellaan altistumisilla. Kansaa on johdettu törkeästi harhaan, ja siitä joutuvat kantamaan vastuun median lisäksi THL, hallitus ja lopuksi vielä koko eduskunta. Arvoisa puhemies! Vaistosin jo ajat sitten, että kuntavaalien siirrosta on päätetty jo kauan sitten, koska puolueiden kannatusgallupit eivät olleet hallituspuolueille suosiollisia. Kysyinkin sitä hallitukselta. Luonnollisesti myös tautitilanteen pahenemisesta oli päätetty etukäteen. Sitäkin kysyin ministereiltä, mutta vastauksia en tietenkään saanut. Onneksi pandemiaan vetoaminen menettää tehoaan hetki hetkeltä ja tämä kaikkien aikojen häikäilemättömin puhallus pian paljastuu. Hyvät kollegat, jos vaistonne vähässäkin määrin kyseenalaistaa tämän pandemian, unohtakaa se lamauttava ryhmäkuri, tulkaa rohkeasti yli puoluerajojen tuekseni tässä asiassa ja aletaan yhdessä valmistautumaan tämän hienon maan jälleenrakentamiseen. Arvoisa puhemies! Omalta osaltani esitän vahvaa epäluottamusta oikeusministeriä kohtaan. — Kiitos.
Edustaja Talvitie.
Arvoisa rouva puhemies! Käsittelemme nyt täällä vaalien siirtoa. Pettymys on se, että olemme käsittelemässä vaalien siirtoa huhtikuulta kesäkuulle vasta nyt maaliskuussa. Siirto oli kuitenkin oikeusministeriön toimimattomuus huomioiden välttämätön ja oikea päätös terveysturvallisuuden kannalta. Tulevien kuukausien aikana on tärkeää, että yhä useampi saa rokotteen ja ehtii saada sen ennen kuntavaaleja. Pelkästään ennakkoäänestyksen pidentäminen ja rokotukset eivät kuitenkaan riitä. On selvää, että kesäkuussakin ihmisiä on omaehtoisesti tai määrättynä karanteenissa ja eristyksessä, ja kysymys kuuluukin nyt: mitä hallitus tekee tämän tilanteen ratkaisemiseksi? Kokoomus on esittänyt jo talvella puoluesihteerien toimikunnassa, että mahdollistetaan postiäänestys myös kotimaassa, lisätään vaalipäiviä ja pidennetään ennakkoäänestystä. Voisiko eristyksessä oleva äänestää vaalipäivänä kotipihallaan? Entä voisiko eristyksessä oleva äänestää drive-in-koronatestauspaikalla? Kaikkien karanteenissa olevien mahdollisuudesta äänestää vaalipäivänä äänestyspaikalla ulkona pitäisi säätää. On puhuttu myös vaalivirkailijoiden rokottamisesta priorisoiden koti- ja laitosäänestysvirkailijoita. Voitaisiinko äänestystä järjestää varuskunnissa tai tarjota eristyksessä oleville omaa erillistä äänestysaikaa? Kokoomus on esittänyt myös, voisiko kunnan viranhaltijoita hyödyntää vaalivirkailijoina. Mutta erityisesti tämä karanteenissa ja eristyksessä olevien mahdollisuus äänestää on senkaltainen asia, joka täytyy saada lähiviikkoina kuntoon. Kun tänään kävimme tästä aikaisemmin debattikeskustelun, oli suuri pettymys se, että oikeusministeri totesi, että näitä esityksiä ei ole vielä oikeusministeriössä valmisteltu. On todettava, että oikeusministeriössä on epäonnistuttu tähän maaliskuun alkuun mennessä tämän pandemia-ajan vaaleihin varautumisessa, kun olemme jo useita kuukausia tienneet, että ennen kuntavaaleja tilanne ei tule ratkaisevasti helpottamaan, mutta suuri pettymys demokratialle ja myöskin tälle salille oli se, että hallitus ei ole edelleenkään, vaikka on tuonut tänne vaalilain muutoksen, tehnyt niitä esityksiä tai tekemässä esityksiä siitä, miten esimerkiksi karanteenissa ja eristyksessä olevien mahdollisuus voitaisiin turvata. Nyt kun tätä vaalilain esitystä käsitellään perustuslakivaliokunnassa, niin pieni mutta kuitenkin monille kunnille merkittävä asia on se, milloin valtuustot aloittavat toiminnan. Meidän kuntalaki tällä hetkellä sanoo, että kun vaalit ovat huhtikuussa, valtuustot aloittavat kesäkuun alussa. Kuntaliitto teki kyselyn, ja suuri osa kunnista vastasi tähän nopeaan kyselyyn. Alle puolet vastasi, että valtuustokauden pitäisi alkaa elokuun alussa, ja reilu puolet, että sen pitäisi alkaa syyskuun alussa. Kuntaliitto on tuonut esiin myöskin sitä, että se valtuustokausi olisi voinut alkaa elokuun puolessavälissä, ja näin ollen, kuten yleensä, kunnissa elokuun puolessavälissä käynnistyvät hallituksen ja valtuuston ja lautakuntien kokoukset olisivat voineet käynnistyä uuden valtuuston osalta. Nyt kun hallitus esittää, että valtuustokausi alkaisi vasta syyskuun alussa, se pitkittää myöskin sitten uuden valtuustokauden osalta jonkin verran sitä toiminnan aloittamista. Koska hallintovaliokunta eduskunnan kuntavaliokuntana ei käsittääkseni ole tästä vaalilaista antamassa lausuntoa, vaan tämä menee vain perustuslakivaliokuntaan... — Onko näin, arvoisa puhemies? Puhemies nyökkää. — ...niin halusin myöskin tuoda tämän kuntien valtuustokauden aloituksen tähän loppuun. — Kiitos.
Edustaja Sarkomaa poissa. — Edustaja Ranne.
Arvoisa rouva puhemies! Käsittelemme hallituksen esitystä laiksi vuoden 2021 kuntavaalien siirtämisestä. Suomi on kehittymässä todella huolestuttavaan suuntaan. Suomen kaltainen maa siirtää vaalit, koska hallitus on epäonnistunut hoitamaan velvollisuuksiaan, vaikka sillä on ollut vuosi aikaa. Tampereen yliopiston tutkijatohtorin, politiikan tutkija Johanna Vuorelman mukaan vaalien järjestämiseen ajallaan terveysturvallisesti olisi ollut työkaluja, niitä vain ei käytetty. Vuorelman mukaan tämä altisti vaali-instituution politisoitumiselle. Ajan hengen mukaisesti tämäkin käännetään jollain omituisella tavalla perussuomalaisten viaksi. Katsotaanpa hieman tarkemmin perussuomalaisten vastustuksen kärkeä ja päätellään vasta sitten, kuka kuntavaaleja oikein politisoi ja miten. Kuntavaalit on demokraattinen instituutio, prosessi, jossa selvitetään poliittiset voimasuhteet kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa puolueet ja valitsijayhdistykset kilpailevat ehdokkaiden hankkimisessa määräaikaan mennessä. Toisessa vaiheessa ehdokkaat kilpailevat kuntalaisten äänistä, jotka ratkaisevat poliittiset voimasuhteet äänestämällä kukin yhtä tiettyä ehdokasta. Ehdokasasettelu on erottamaton osa voimasuhteiden määrittelyä.
Hyvä pointti!
Erityisesti kaikkien ehdokkaaksi pyrkivien ja valittujen tulee olla prosessin kannalta yhdenvertaisessa asemassa. Kyse on demokratian ytimestä. Yhdenvertaisuus taataan osaltaan myös ehdokasasettelun aikarajalla, johon mennessä jokainen puolueen tai valitsijayhdistyksen kelpuuttama vaalikelpoinen on voinut tehdä tietoisen valinnan, lähteäkö ehdolle vai ei. Arvoisa rouva puhemies! Itse äänestystapahtumien siirtoa voidaan perustella terveysturvallisuuteen liittyvillä riskeillä, joiden vakavuuden tai todennäköisyyden tarkasteluun en käytä nyt aikaa. Sen sijaan ehdokasasettelun avaamiselle uudelleen ei ole minkäänlaisia terveysturvallisuuteen liittyviä perusteita. On käsittämätöntä, miten huolettomasti hallitus on valmis tuosta vain mitätöimään voimassa olevan vaalilain mukaisesti tehdyt päätökset. Päätös avata ehdokasasettelu uudelleen asettaa 9.3. mennessä ja silloin voimassa olleen vaalilain mukaisesti sitoutuneet ehdokkaat räikeän eriarvoiseen asemaan verrattuna niihin, jotka voivat miettiä sitoutumista ehdokkaaksi vielä seuraavat seitsemän viikkoa. Hallitus on siirtämässä vaaliprosessin ensimmäisen vaiheen maalitolppia, ja se jos mikä on vaali-instituution politisoimista. Tämä ehdokasasettelun uudelleen avaaminen eroaa myös aikaisemmista vaalien siirtämisistä, joten perustuslakivaliokunta ei ole käsitellyt tällaista menettelyä eivätkä sen aikaisemmat lausunnot siten ole päteviä. Eduskunnan käytettävissä ei myöskään ole tietoa siitä, onko vastaavaa menettelyä sovellettu yksissäkään ulkomailla siirretyissä vaaleissa. Arvoisa rouva puhemies! Kaikki ne perustuslain oikeushyvät, joihin lakiesitys vetoaa, tulevat turvatuiksi siirtämällä äänestystä eteenpäin ja muuttamalla siihen liittyviä järjestelyjä. Ehdokasasettelun avaaminen sen sijaan ei edistä niistä yhtäkään. Se päinvastoin loukkaa voimassa olevan vaalilain mukaan valittujen ehdokkaiden perustuslain suojaamaa yhdenvertaisuutta. Ehdokasasettelun avaamisen tarkoitus ei ole hyväksyttävä eikä oikeasuhtainen vaalien siirron tavoitteen saavuttamiseksi.
Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Keskustelemme eduskunnassa parhaillaan kuntavaalien siirtämisestä. Sen jälkeen, kun eri puolueiden puoluesihteerit yhdessä totesivat perussuomalaisia lukuun ottamatta, että kuntavaalien siirtäminen on välttämätöntä, käytiin kovasti keskustelua siitä, mikä tähän arvioon ja päätökseen johti. No, nyt meillä on edessämme hallituksen esitys, jossa on kuvattu niitä erilaisia tautiskenaarioita, joita tämän päätöksen taustalla oli. Päivänselvää on kuitenkin, että vaikka ennusteet ja pahimmat skenaariot olivat erittäin hälyttäviä, on oikeusministeriö epäonnistunut ennakoinnissa, ja tämän ministeri Henriksson täällä myös edellisellä viikolla kyselytunnilla myönsi. Yksi epäonnistunut arvio oli siinä, että ennakkoäänestyksen aikaa olisi tullut pidentää, kuten nyt tässä esityksessä on tehty. Kuitenkin siinä tilanteessa, kun niin vaaliviranomaiset kuin terveysviranomaiset esittivät virka-arviollaan, että vaalien terveysturvallinen järjestäminen olisi ollut mahdotonta tai ainakin erittäin vaikeaa, olisi ollut vastuutonta olla siirtämättä vaaleja eteenpäin. Kesäkuuhun mennessä moni asia on paremmin: rokotuksia on ehditty antaa riskiryhmille, vaalivirkailijoille, iäkkäille. Toisaalta kausivaihtelu todennäköisesti auttaa siinä, että torjuntatoimet ja tartuntamäärät menevät alaspäin. Toisaalta myös erilaiset nyt käytössä olevat rajoitustoimet vievät tartuntoja alaspäin. Arvoisa puhemies! Olen ollut jo pitkään, kun vaalien ajankohdasta on ollut keskustelua, huolissani oikeastaan yhdestä asiasta. Se on se, että kaikilla äänioikeutetuilla demokratiassa tulisi olla mahdollisuus käyttää äänioikeuttaan. Hallituksen esityksessä kerrotaan, että tartuntatautilain mukaisessa päätöksessä tarkoitettuun eristykseen kotiinsa määrätyt henkilöt eivät käytännössä voisi käyttää äänioikeuttaan, koska he eivät saa poistua kodistaan eivätkä tavata muita ihmisiä. Aiemmin täällä tänään ministeri Henriksson totesi, että ei ole katsottu mahdolliseksi edes esimerkiksi pihalla äänestämistä tai jotenkin muuten, esimerkiksi autosta vähän tämmöisellä drive-in-menettelyllä äänestämistä tai oikeastaan mitään muutakaan tapaa, jolla eristyksessä olevat voisivat äänestää. Sen vuoksi pidän edelleenkin huolestuttavana, että tätä yksityiskohtaa ilmeisesti ei edelleenkään oikeusministeriössä eikä THL:ssä pohdita. Ajattelen, että ennakkoäänestysajan pidentäminen on tietenkin keino, jolla voidaan varmistaa se, että mahdollisimman harva olisi tilanteessa, jossa niin ennakkoäänestyksen ajan kuin sitten varsinaisena vaalipäivänä olisi eristyksessä. Mutta kuitenkin saatetaan päätyä tilanteeseen, jossa jostain muusta syystä ei ole voinut käyttää äänioikeuttaan ennakkoäänestyksen alkupäivinä ja sen jälkeen joutuu eristykseen positiivisen koronavirustartunnan vuoksi ja täten on estynyt sitten äänestämästä varsinaisena vaalipäivänäkään. Jotta tämä voitaisiin välttää, pitäisin aivan välttämättömänä, että perustuslakivaliokunta arvioisi sitä, olisiko jotakin keinoa edellytettävissä, jotta myös eristyksessä olevien äänioikeus voitaisiin turvata. Nimittäin pari viikkoa sitten kotikaupungissani Vantaalla, joka on ollut jonkin aikaa yksi pahimmista koronavirusepidemian leviämisalueista, oli noin 1 000 henkilöä eristyksissä. Vaikka kaikki heistä eivät ole äänioikeusikäisiä, se on kuitenkin merkittävä määrä ja on omiaan jo vaikuttamaan vaalituloksen. Arvoisa puhemies! Karanteenissa olevien äänestys sen sijaan olisi voitu turvata jo aiemmin. Eli tässä oli esimerkiksi meillä, meidän kotikunnassamme, THL:n ja oikeusministeriön yhdessä antaman ohjeistuksen mukaisesti tehty riittäviä järjestelyjä, joilla heidän äänioikeutensa olisi turvattu. Arvoisa puhemies! Vielä loppuun lyhyesti uusien kunnanvaltuustojen aloittamisen ajankohdasta. Kuten edustaja Talvitie täällä totesi, merkittävä osa kunnista oli sitä mieltä, että 1.8. olisi parempi ajankohta. Tämä on toinen asia, jota perustuslakivaliokunta voisi arvioida: onko todella niin, että 1.9. on se ainoa mahdollinen? Ensimmäinen kunnanvaltuustojen tärkeimmistä tehtävistä tulee olemaan laatia seuraavan vuoden talousarviot, ja se, että kunnanvaltuustojen järjestäytyminen menee sinne syyskuun alkuun, on omiaan hankaloittamaan tätä. Tilanne on muutenkin epävarma myös tulevien vuosien suhteen kunnissa, ja olisi tärkeää, että uudet valtuutetut pääsisivät toimeen mahdollisimman pian vaalien jälkeen.
Edustaja Ovaska.
Arvoisa rouva puhemies! Jatkan tuosta, mihin Multala päätti, eli valtuustokauden aloittamisesta. Siinä Kuntaliiton kyselyssä tosiaan sekä enemmistö pienemmistä että myöskin enemmistö suurista kaupungeista sitten vastauksessaan totesivat, että se syyskuu voisi olla parempi. En lähde kritisoimaan tai arvostelemaan kunnissa pidettäviä lomia, mutta tiedämme hyvin kokemuksesta, että kunnat ovat aika hiljaa sen kesäkauden ja palailevat vasta sitten. Eli sehän ei ole vain semmoinen prosessi, että nyt yhtäkkiä uudet valtuutetut tulevat, vaan heidät pitää syöttää järjestelmiin, heidät pitää ajaa sisään, kouluttaa, neuvottelut vievät aikaa, joten ehkä siinä sinänsä on sitten joku järki, että se on syyskuulle mennyt ja muutettu nyt siitä elokuun alusta. Mutta varsinaisesti se, mistä haluan puhua ja mistä tänään päivälläkin täällä puhuttiin, on kyllä se, että tämä on äärimmäisen vakava päätös, ja kyllä myöskin edustaja Halla-aho ehkä kuvasi tätä äärimmäiseksi teoksi, ja sitähän tämä kyllä on. Aina pitäisi pyrkiä siihen, että tilanteessa kuin tilanteessa vaalit onnistutaan ja pystyttäisiin järjestämään. Nyt näin ei kuitenkaan ole, ja vaalit on päätetty sitten esittää siirrettäväksi. Tässä on paljon kritiikkiä tullut toisaalta oikeusministeriötä kohtaan, ja varmasti siellä prosesseissa ja valmisteluissa olisi voitu toimia toisin, mutta mielestäni myöskään puolueet eivät ehkä ole olleet täysin valmiita tähän keskusteluun. Eräs tuttavani, tässä talossa pitkään työskennellyt, vitsaili siitä, kun virkamiehet esittivät silloin tätä siirtoa ja puolueet sen torppasivat, että katsopas vaan, kyllä tämä lopulta menee niin kuin virkamiehet asian esittävät, ja tässä tilanteessa nyt ollaan. Olkoon tämä vain tällainen sivuhuomio, mutta kyllä itse entisenä puoluesihteerinä voin sanoa, kun oikeusministeriön kanssa olen työskennellyt vaalien kanssa, että kovin nopeita muutoksia siellä ei ole kyetty tekemään. Muistan, kun viime kaudella puhuttiin kirjeäänestyksestä, joka tuli viime kaudella voimaan, ja siellä oikeusministeriössä puhuttiin myös siitä, miten siitä asiasta oli vuosikymmeniä keskusteltu, että ulkomailta voitaisiin äänestää, ja sitten vihdoin vuonna 2018 se tuli voimaan. Mutta, arvoisa puhemies, tärkeintä tässä nyt on se, että tämä päätös saataisiin nopeasti tästä talosta ulos, ja keskeistä on myöskin se, että kansalaiset tukevat tätä päätöstä. Heiltä on tullut paljon kiitosta siitä, että vaalit järjestetään myöhemmin, että uskaltaa mennä äänestämään — on rokotettu enemmän porukkaa. Mutta kyllä siellä vielä on myöskin kysymyksiä siitä, keitä rokotetaan. On puhuttu, että rokotetaan virkailijat, jotka siellä kotiäänestyksessä ovat, mutta moni myös toivoisi, että kaikki virkailijat, jotka vaaleja toimittavat, rokotettaisiin, jotta heidänkin turvallisuudestaan pystyttäisiin paremmin huolehtimaan.
Edustaja Kivisaari.
Arvoisa puhemies! On tietysti selvää, että jokaiset vaalit vaativat tarkan ja suunnitellun valmistautumisen, jonka avulla voidaan taata jokaisen äänioikeutetun mahdollisuus äänestää. Tässä hallituksen esityksessä kuntavaaleja siis siirrettäisiin kahdeksan viikkoa eteenpäin ja ennakkoäänestystä pidennettäisiin viikolla. Vastaavan kaltaiseen siirtoon on päädytty monin paikoin ympäri maailmaa. [[Jussi Halla-ahon välihuuto]] Vuodenvaihteen molemmin puolin pidetyt eri vaalit ovat maailmalla kärsineet myös äänestysprosentin laskusta. Asiantuntija-arvioiden perusteella kuntavaaleja ei voida järjestää turvallisesti alkuperäisessä aikataulussa huhtikuussa. Rokotusten etenemisen ja kausivaihtelun arvioidaan helpottavan tilannetta merkittävästi touko-kesäkuussa. Myös pitempi ennakkoäänestysaika helpottaa terveysturvallisuuden järjestämistä. Mikäli vaalit järjestettäisiin alkuperäisen aikataulun mukaisesti, saattaisi olla, että äänestysprosentti laskisi huomattavasti. Iso joukko äänestäjiä saattaisi kokea äänestämisen siis riskiksi terveydelle. [[Eduskunnasta: Eurovaalit!]] Ulkoisista syistä johtuva heikko äänestysprosentti ei palvele demokratiaa. Arvoisa puhemies! Mahdollisimman tasavertainen mahdollisuus äänestää on demokratian kulmakivi. Tämä vajaan kahden kuukauden siirto palvelee tätä päämäärää. Ja kuten elämässä usein käy, tapahtuneista asioista voi myös oppia ja kannattaa oppia. Kuten oikeusministeri Henriksson on itsekin todennut, kaikilta osin etukäteisvalmistelu huhtikuun vaaleja kohtaan ei ole mennyt parhaalla mahdollisella tavalla. Esimerkiksi ennakkoäänestysaikaa olisi voinut pidentää, ja varmasti myös muita keinoja olisi ollut käytössä. Puhemies! Vaikka vaalien siirto aiheuttaa monia uudelleensäätöjä esimerkiksi puolueiden toiminnassa, koen, että tämä siirtopäätös on ymmärrettävä ja järkevä. Keskiössä ovat siis terveysturvallisuus, ihmisen oikeus äänestää ilman pelkoa ja lukuisten vaalivirkailijoiden asema äänestysten keskellä.
Edustaja Halla-aho.
Arvoisa rouva puhemies! Monet kansanedustajat samoin kuin tiedotusvälineiden edustajat suhtautuvat huolestuttavan kevyesti vaalien siirtämiseen. Ajatus tuntuu olevan, että ehtiihän noita vaaleja pitää, nyt torjutaan koronaa. Vaalien siirtäminen todella on äärimmäinen teko. Viimeksi niin on tehty sodan aikana, kuten hallituksen esityksen perusteluissakin todetaan. On selvää, että vaaleja ei voi järjestää, jos pommeja sataa niskaan tai jos suuri osa äänioikeutetuista ja vaalikelpoisista on rintamalla tai sairaalassa. Nyt ei kuitenkaan ole sellainen tilanne. Useimmat muut länsimaat ovat pystyneet järjestämään vaaleja Suomea huonommassakin tautitilanteessa. Hallitus on epäonnistunut, erityisesti oikeusministeri on epäonnistunut. Hallituksella on ollut vuosi aikaa ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin vaalien turvalliseksi toteuttamiseksi, mutta mitään ei ole tehty. Onko tämä kyvyttömyyttä, vai onko tämä tahallisuutta? Oliko vaaleja alun perinkin tarkoitus siirtää yleisistä syistä, kuten ennen muinoin sanottiin? Me perussuomalaiset näimme tästä selkeitä merkkejä jo helmikuussa ja otimme asiaan kantaa. Silloin meitä syytettiin disinformaation levittämisestä ja ties mistä. Arvoisa rouva puhemies! Ongelmallisinta vaalien siirtämisessä on perustelujen väljyys ja epämääräisyys. Meille ei ole perusteltu sitä, miksi vaalien järjestäminen huhtikuussa ei olisi mahdollista. Perusteluna on se, että niiden järjestäminen on todennäköisesti turvallisempaa kesäkuussa. Ehkä näin on, mutta tällainen suhteellinen perustelu avaa todellisen pandoran lippaan. Syksyllä vaalien järjestäminen olisi ehkä vielä turvallisempaa, puhumattakaan ensi vuodesta. Esityksessä pitäisi määritellä joillakin objektiivisilla kriteereillä ne tilanteet, joissa vaalit voidaan tai ei voida järjestää. Kun kriteerit ovat epämääräiset, aina löytyy jokin peruste siirtää vaaleja edelleen. Erityisen huolissani olen siitä, että esityksessä vaalien siirtämistä perustellaan myös kokoontumisrajoitusten aiheuttamilla vaikeuksilla kampanjoinnille. Uskooko joku tosissaan, että toukokuussa ei enää olisi minkäänlaisia kokoontumisrajoituksia? Arvoisa puhemies! Tämän esityksen pohjalta en usko, että vaaleja järjestetään tai on tarkoituskaan järjestää kesäkuussa. Ne epämääräiset ja väljät kriteerit, joilla vaaleja ollaan siirtämässä huhtikuulta, pätevät myös kesäkuussa. Juuri tämän takia vaalien siirtämisen pitäisi olla äärimmäisen korkean kynnyksen takana. Kun sen tekee kerran, kiusaus tehdä se uudelleen kasvaa, oli sitten syynä kyvyttömyys, laiskuus tai hallituspuolueiden galluphätä. Vaalien siirtämistä perustellaan myös sillä, että tartuntapelko voisi laskea äänestysaktiivisuutta. Mielipidekyselyt eivät tue tällaista oletusta. Paljon todennäköisempää on, että epävarmuus vaalien ajankohdasta, epäilyt vaalien siirtämisen motiiveista ja vaalien järjestäminen kesällä itsessään laskevat äänestysaktiivisuutta. Arvoisa puhemies! Hallituksen tähänastiset lainvalmisteluun liittyvät näytöt huomioiden on todennäköistä, että vaalien siirto tulee aiheuttamaan lainsäädännöllisen, perustuslaillisen ja hallinnollisen sotkun. Hallitus myös tulee tavalliseen tapaansa löytämään syyllisiä kaikkialta muualta paitsi peilistä. En mene näihin teknisiin ongelmiin sen yksityiskohtaisemmin, mutta haluan vielä kiinnittää huomiota samaan seikkaan, jonka edustaja Ranne jo nosti esille. Ehdokaslistat jätettiin voimassa olevan lain mukaisesti 9.3. Kun ehdokaslistat julkaistaan, ne myös lukitaan kumpaankin suuntaan. Listalta ei pääse pois sen jälkeen, kun se on vahvistettu. Tähän on hyvä syy. Tällä halutaan estää se, että ehdokkaaksi lähtenyttä henkilöä painostettaisiin jättäytymään listalta pois. Varsinkin pienillä paikkakunnilla, joilla yksi puolue dominoi sekä politiikkaa että liike-elämää, on todellinen vaara, että haastajapuolueiden ehdokkaiksi lähteneisiin henkilöihin kohdistuisi tällaista painostusta. Juuri tämän vuoksi monet ehdokkaat eivät halua kertoa omasta ehdokkuudestaan ennen listojen jättämistä. On perusteltua, että ehdokaslistoja voi täydentää sellaisten henkilöiden osalta, jotka tulevat vaalikelpoisiksi uuteen vaalipäivään mennessä tai uuteen listojen vahvistamiseen mennessä, mutta muilta osin tämä täydennysmahdollisuus ei ole perusteltu. Se vain vahvistaa mielikuvaa, että vaalien siirrolla halutaan antaa eräille puolueille lisäaikaa listojensa täyttämiseen. Erityisen ongelmallista on, jos nyt jätetyillä listoilla olevilla ehdokkailla on toukokuuhun asti mahdollisuus vetäytyä ehdokkuudesta, koska juuri tämä altistaa heidät mainitsemalleni painostukselle. Perussuomalaiset eivät luonnollisesti voi estää hallitusta, kokoomuksen tuella, tekemästä enemmistöllään, mitä se haluaa, oli kyse vaalien siirtämisestä, EU:n elpymispaketeista tai vaikkapa täysistunnon istumajärjestyksestä. Mutta toivon, että mietitte hetken, mitä olette tekemässä ja millaisia implikaatioita sillä on tulevaisuutta ajatellen. — Kiitoksia.
Edustaja Aittakumpu.
Arvoisa rouva puhemies! Mielestäni tänään keskustelussa ja oikeusministerinkin puheenvuorossa tuli selkeästi esille se, että on täysin ymmärrettävää, että tässä vaiheessa, kun olimme tällaiseen tilanteeseen joutuneet, vaaleja siirrettiin tuon vajaa kaksi kuukautta. Mieleinen päätös se ei ollut mutta välttämätön siinä tilanteessa, missä olemme. On erityisen hyvä, että nyt kun vaaleja siirretään, otetaan käyttöön ennakkoäänestysajan pidentäminen, mikä parantaa esimerkiksi koronan takia eristykseen tai karanteeniin joutuneen mahdollisuutta äänestää. Arvoisa puhemies! Ei todellakaan ole sanottua, että emme olisi tämän koronakriisin läpikäytyämme joskus uudestaan samassa tilanteessa, jossa joudumme miettimään vaalien terveysturvallisuutta. Tänään ja viime vuonna jotkut maat ovat lykänneet vaaleja ja jotkut taas eivät. Suomen pitää ilman muuta olla paremmin varautunut vaaleihin jatkossa. Pidän tärkeänä, että nyt kun korona on hyvin monessa asiassa murtanut niin sanottua muutosvastarintaa ja saanut meitä niin täällä eduskunnassa kuin muuallakin yhteiskunnassa muuttamaan sellaisia käytäntöjä, jotka ovat olleet hyvin pitkäaikaisia, niin myöskin äänestämisen suhteen ehkä pystymme tekemään sellaisia ratkaisuja, jotka tukevat äänestysaktiivisuutta myös normaalioloissa. Hollannissa äänestetään parhaillaan, ja siellä on tässä tilanteessa otettu käyttöön muun muassa postiäänestys yli 70-vuotiaille ja autokaistat, joilla pystyy autosta äänestämään. Ehkä tämän tyyppiset ratkaisut toimisivat myös normaalioloissa meilläkin. Niitä kannattaa ehdottomasti selvittää, sillä tällaisten kynnysten madaltaminen äänestämiseen on hyvä ja tärkeä ja palvelee demokratiaa. Tällaiset muutokset eivät tietystikään näihin kesäkuun vaaleihin ehdi, mutta oli hyvä kuulla oikeusministeriltä, että uusia käytäntöjä aiotaan kartoittaa, ja on tärkeää, että se tehdään parlamentaarisesti. Arvoisa puhemies! Edellisissä kuntavaaleissa vuonna 2017 äänestysprosentti oli 58,9 ja edellisissä eduskuntavaaleissa taas 72,1. On tärkeää tavoitella äänestysaktiivisuuden kasvua.
Edustaja Simula, poissa. — Edustaja Sankelo.
Arvoisa puhemies! En jankkaa nyt enempää vaalien ajankohdan siirtämisestä. Siihen on terveysperusteita. Tauti on kavala ja tilanne päällä. Siitä ei kuitenkaan pääse yli eikä ympäri, että tämä on hallitukselta paha epäonnistuminen. Viime tingassa laitettiin hätäjarru päälle THL:n laskuharjoituksilla höystettynä, ja täällä ollaan nyt muuttamassa lakeja. Myöskään puoluesihteereiden ehdotuksia ei ajoissa huomioitu. Mutta pari ihmetystä tähän asiaan. Esityksen mukaan ehdokaslistoja voidaan täydentää toukokuun 4. päivään asti. Tämä olisikin perusteltua siitä näkökulmasta, että nyt tulee uusia kansalaisia äänestysikään, ja heille pitää tietenkin olla mahdollista olla äänestäjän asemassa olemisen lisäksi ehdokkaana. Jos täytät 13.6.21 mennessä 18 vuotta, niin listoille vain — se on oikea korjausliike. Sitä en kuitenkaan ymmärrä, mikä välttämättömyys on täydentää listoja muilta osin. Tämä kohta on asia, joka voi herättää epäluuloja vaalien siirron poliittisista tarkoitusperistä. Tämä tuli esille myös edustaja Halla-ahon puheenvuorossa äsken. Haluavatko hallituspuolueet paikata epäonnistunutta ehdokashankintaa tämän avulla? Kun todennäköisesti kaikki hallituspuolueet tämän aikomuksen jyrkästi täällä kieltävät, niin ehdotankin, että tämä ristiriitaisia tuntemuksia herättävä kohta muutetaan eduskunnan käsittelyssä niin, että ehdokaslistaa voi täydentää vain siirtoaikana 18 vuotta täyttävillä kansalaisilla.
Erittäin hyvä ehdotus!
Se poistaisi epäilykset poliittisesta pelistä. Arvoisa puhemies! On tärkeää, että kaikki äänioikeutetut pääsevät äänestämään. Tähän on löydettävissä monia aikatauluihin ja tekniikkaan liittyviä ratkaisuja. Hallituksen on otettava ne käyttöön. Kuntavaalit ja niiden järjestäminen on vahva osoitus siitä, että demokratiamme toimii vaikeillakin hetkillä. Sellaista vaihtoehtoa ei siis ole, etteivätkö kuntavaalit olisi sitten kesäkuussa. Toteutus on nyt oikeusministeriön ja hallituksen vastuulla.
Edustaja Essayah poissa, edustaja Junnila poissa. — Edustaja Tynkkynen.
Kiitoksia, arvoisa rouva puhemies! Olen kirjannut tänään kaikki ministerien ja kansanedustajien esittämät perusteet sille, miksi kuntavaaleja pitäisi siirtää. Käyn ne nyt kohta kohdalta läpi ja sen jälkeen kerron, miksi näissä perusteissa ei vain yksinkertaisesti ole logiikkaa eikä mitään järkeä. Ensimmäinen: Tänään on perusteltu kuntavaalien siirtoa sillä, että tautitilanne pääsi yllättäen pahenemaan. THL oli esittänyt lukemat, että tartuntatapauksia saatettaisiin todeta 11 000 päivässä tuossa kuntavaalien aikaan. No, todellisuus paljastui: THL:n puolelta oltiin annettu lukuja siitä, jos mitään rajoitustoimia ei tehtäisi. Sen jälkeen laskettiin vain tuommoinen matemaattinen eksponentiaalinen käyrä, joka olisi 11 000 päivässä. Mutta nyt niitä rajoituksia on nimenomaan tehty, ja epidemiologitkaan eivät pidä missään määrin todellisuutena sitä, että tartuntatapauksia olisi 11 000 per päivä huhtikuun puolessavälissä. Kakkosperusteluna on ollut se, että kesällä tämä tartuntatautitilanne olisi todennäköisesti parempi kuin nytten. Eihän vain voi lähteä veikkaamaan, että tilanne voi olla parempi. Samaan aikaanhan voitaisiin heittää, että no, se on todennäköisesti ehkä ensi syksyllä vielä parempi tai niin edelleen. Kuten edustaja ja puheenjohtaja Halla-aho tässä hyvin perusteli, niin tämä todellakin avaa vaarallisen pandoran lippaan. Kolmantena perusteena on esitetty sitä, että vaalivirkailijat kerittäisiin rokottamaan. No, minä en voi kuin ihmetellä tätä logiikkaa tällä hetkellä auki olevassa yhteiskunnassa. Vaaleissa kansalainen käy äänestämässä ainoastaan yhden kerran. Kaupassa, jossa rokottamattomat kaupantädit ja ‑sedät ja ‑nuoret toimivat kaupan kassalla, kansalainen saattaa käydä vaikka joka toinen päivä, käy ostamassa ruokaa, parin päivän päästä hupsista, unohtui tupakka-asti, pitää käydä se ostamassa. Parin päivän päästä ohimennen K-marketista tulee ostettua se vesipullo tai limsapullo, kun lähtee siitä eteenpäin lenkille. Ja siitä huolimatta, että näitä ei ole rokotettu, tässä ei ole mitään ongelmaa, mutta sitten vaalien suhteen, joka on demokratian kruununjalokivi, niin se, että yhden kerran kansalainen kävisi siellä äänestyspaikalla, ikään kuin olisikin ongelma. Neljäs peruste: Ollaan esitetty, että ei tämä kuntavaalien siirto kahdella kuukaudella haavoita demokratiaa. No, todellisuutta on se, että demokratia ei toimi samalla tavalla kuin esimerkiksi joku pankkitili, että sieltä voi ottaa sitä rahaa ja sen voi viedä nollille, kunhan sitten jossain vaiheessa pitää huolta, että sinne palautuu takaisin rahaa, jota voi jälleen käyttää. Demokratia perustuu luottamukseen, ja niissä maissa, joissa demokratiaa on lähdetty askel askeleelta horjuttamaan, sitä luottamusta on horjutettu, ei luoteta enää poliitikkoihin, ei luoteta niihin viranomaisiin, jotka vastaavat, että lakeja noudatetaan, ja silloin se yhteiskunta on hajalla. Demokratia todellakin ottaa joka kerta kolhuja siitä, kun vaaleja lähdetään siirtämään, koska vaalien luottamuksellisuus perustuu siihen, että ne pidetään ajallaan. Sen lisäksi tässä haavoitettiin demokratiaa vielä vakavammalla tavalla niin, että vaikka puhuttiin siitä, että tässä oli kyseessä parlamentaarinen työ, niin todellisuudessa se yksimielisyysperiaate vaalien siirtämisestä hylättiin. Tämä vaalien siirto ei käynyt kaikille puolueille. Perussuomalaiset oli ajoittanut esimerkiksi omat kampanjansa tietyllä tavalla. Me oltiin sitouduttu tiettyyn vaalipäivään. Toisin kuin muilla puolueilla, meillä hankittiin niitä ehdokkaita, kutsuttiin ihmisiä demokratiaan ja politiikkaan mukaan jo viime kesänä. Me emme hyväksyneet tätä vaalien siirtoa, ja tässä romutettiin nyt tämä periaate. Ja vielä opposition suurin puolue vastusti tätä. Viides peruste: laillisuusnäkökulma. Hallitus on puhunut oikeusministerin suulla siitä, kuinka ihmisiä on tällä hetkellä koronakaranteenissa ja ei pystyttäisi järjestämään vaaleja sillä tavalla, että nämä ihmiset pystyisivät äänestämään. Mutta ei ole näköpiirissä se tilanne, että ensi kesäkuussa ihmisiä ei olisi koronakaranteenissa. Ihan samalla tavalla silloin niitä ihmisiä tulee olemaan koronakaranteenissa. Jos nyt tässä kahden kuukauden aikana keksitään ne keinot, miten he voivat äänestää, niin miten ihmeessä niitä keinoja ei muka ole keksitty vuoden aikana? Eihän tässä ole mitään logiikkaa. Sitten kuudes peruste: vaalituloksen legitimiteetti. Ollaan pelätty sitä, että äänestysaktiivisuus laskee. No, eurovaaleissa se todellakin on ollut alle 50 prosenttia, viime eurovaaleissa noin 40 prosenttia ja eurovaali eurovaalien perään. Ei silloin olla kysytty, voivatko nämä EU-poliitikot mennä EU:hun edustamaan suomalaisia. Siinä ei ole ollut mitään ongelmaa, miten yhtäkkiä on nyt, kun muilla puolueilla on niin kova into siirtää kuntavaaleja? Sen lisäksi voidaan sanoa näin, että missä oikeusvaltiossa siirretään vaaleja sen veikkauksen perusteella, kuinka moni käy äänestämässä. Tämähän kuulostaa aivan Putinilta. Kuvitelkaa, että Venäjällä Putin sanoisi, että no, ehkä me nyt jatketaan näillä poliitikoilla, jotka nyt ovat vallassa, koska on sellainen riski, että jos me nyt vaalit pidetään, niin todennäköisesti ihmiset eivät käy niin paljon uurnilla. [[Jussi Halla-ahon välihuuto]] — Ei niin, ei tässä ole mitään järkeä. Ja vielä viimeisenä: on puhuttu siitä, että rokotukset olisivat pidemmällä. No, me tiedetään, että virusmuunnoksia tulee jatkuvasti, tietyt rokotteet eivät enää tehoa näihin viruksiin muunnosten jälkeen. Me ei tiedetä, mikä kesäkuussa on tilanne, kun virukset mutatoituvat jatkuvasti. Mitä nopeammin vaalit pidettäisiin, sitä parempi. Perussuomalaiset jäi täysin yksin siinä vaatimuksessa, että oikeusvaltiossa pidetään kiinni siitä, että vaalit pidetään ajallaan. On kumma, että tämä viisikko poseeraa EU:ssa ja huutaa oikeusvaltioperiaatteen perään, mutta ei ministeriaitiossa. Lopuksi kysyisinkin: Tehtiinkö tarvittavat rajoitustoimet, jotta vaalit voitaisiin järjestää, vai tehtiinkö vaalien siirrosta rajoitustoimi? Tehtiinkö demokratiasta vain koronarajoitustoimi? — Kiitos.
Edustaja Tavio.
Rouva puhemies! Demokratia ei merkitse vain enemmistövaltaa. Se merkitsee kansanvaltaa, kuten perustuslakikin tietää. Pelkkä enemmistövalta voi vallita myös muissa järjestelmissä. Vaalien käyminen on demokratian keskeisin tapa toteuttaa kansanvaltaista enemmistöpäätöksentekoa. Vaalien järjestäminen on... [[Puhujan mikrofoni sulkeutuu]]
Anteeksi, edustaja.
[[No, nyt on jälleen mikrofoni auki, olkaa hyvä.]] Vaalien käymistä edellytetään Suomea sitovissa ihmisoikeussopimuksissa. Kansainvälisen KP-sopimuksen eli kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen edellytys on, että valtio järjestää vaalit määräaikaisesti. Nyt tästä määräaikaisuudesta on lähdetty poikkeamaan hyvin lyhyellä varoitusajalla. Hallituksella on ollut vuosi aikaa valmistautua vaaleihin. Oikeusministeriö tiedottikin aiemmin, että vaalit järjestetään koronatilanteesta huolimatta. Tämä oli omiaan valamaan uskoa vaalien järjestämiseen koronatilanteesta huolimatta. Vain vähän ennen ehdokasasettelun päättymispäivää puoluesihteerit ovat kuitenkin päätyneet enemmistöpäätökseen siitä, että vaalit onkin syytä siirtää koronatilanteen vuoksi. Olemme varsin kaltevalla pinnalla, jos vaaleja siirretään liian kevyin perustein, ja siksi vaalien siirtoa olisi harkittava pitkään ja hartaasti. Nyt harkinta tehtiin hyvin nopeasti, ja hallitus oikeastaan ulkoisti sen virkamiehille, kuten aina, ja tällä kertaa myös puoluesihteereille, joilla ei ole sellaista asemaa perustuslain edessä. Se ei tee vaalien siirrosta välttämätöntä, että tällaista välttämättömyyttä hoetaan. Vaalien siirron välttämättömyydeltä puuttuvat riittävät kriteerit. Hallitus vetosi ensi kädessä epärealistiseen tartuntaskenaarioon, joka osoittautui epäuskottavaksi, ja sitä kutsuttiin THL:n toimesta jopa harjoituslaskelmaksi. Jälkikäteen on toki päätökselle sitten etsitty lisää perusteita. Päätöksenhän voi ilmeisesti tehdä ensin ja perustelut keksiä sitten jälkikäteen. Hallitus suorastaan panikoi vaalien siirron kanssa. Rouva puhemies! Viime kaudella, kun SDP oli suurin oppositiopuolue, ei mieleeni olisi tullutkaan vaalien siirto vastoin suurimman oppositiopuolueen kantaa. Tämä kertoo demokratian jo muuttuneen Suomessa nyt sosiaalidemokraattien pääministerikaudella suuntaan, jossa oppositio yritetään lyödä nurkkaan. Pääministeri Marin on niin suuren toimittajakunnan suosiossa, että vallan vahtikoira nukkuu eikä tarkastele Marinin toimintaa yhtä kriittisessä valossa kuin missä normaalisti vallankäyttäjiä tarkastellaan. Oppositiota yritetään kukistaa jopa koronaa hyväksi käyttäen, onhan koronalla perusteltu EU:n muuttumista tulonsiirtounioniksi ja etelän euromaiden elvytystä. Elämmekö totuudenjälkeistä aikaa, kun tällaisten epätosien esittäminen kuuluu jokapäiväiseen vihervasemmistolaiseen politiikkaan? Opposition merkitys demokraattisessa maassa ei saa unohtua. Toisinajattelijoitakin on kunnioitettava ja perusoikeuksien rajoituksia varottava. Parlamentarismista puhuminen menettää merkityksensä, jos suurimman kansallismielisen opposition äänelle ei anneta painoarvoa. Yhteistyön politiikasta ollaan tältä osin luopumassa, mikä on tietenkin huolestuttava suunta demokratiallemme. Merkitseekö yhteistyö sosiaalidemokraattisessa doktriinissa vain sitä, että yhdessä kokoonnutaan mutta opposition tulee hyväksyä päätökset, kuten vaalien siirrot, tai muuten se leimataan yhteistyökyvyttömäksi? Istuva hallitus pyrkii jatkuvasti vierittämään päätöksistään vastuun jollekin muulle taholle. Tällä kertaa ollaan menty virkamiesten taakse, kuten aina, mutta uutena asianhaarana oli tämä puoluesihteerien päätös. Tällainen muiden selän taakse meno on vastuunpakoilua, mutta kaikki tiedämme, että hallitushan se tämän esityksen vaalien siirtämisestä on eduskunnalle tehnyt. Perustuslakivaliokunnan on syytä tutkia, onko vaalien siirto näin lyhyellä varoitusajalla ja kiireaikataululla mahdollista, koska silloinhan avataan mahdollisuus vaalien siirtämiselle jatkossakin, jos nämä suhteellisen väljät perusteet vain keksitään. Rouva puhemies! Pidän ehdokasasettelun avaamista taannehtivasti perustuslain näkökulmasta kyseenalaisena. Se asettaa ehdokkaat vaaleihin nähden keskenään eriarvoiseen asemaan. Ehdokkaiden asettaminen eri aikoihin — kahteen eri aikaan tässä tapauksessa — ja ehdokkaiden nimien julkaiseminen eri aikoihin eivät ole tasapuolisuuden näkökulmasta juridisesti kestäviä. Ehdokasasettelulle on tarvittu määräpäivä, koska se merkitsee listojen sulkemista. Tuolloin julkaistuja ehdokkaita ei voi enää painostamalla ja uhkailemalla saada luopumaan ehdokkuuksistaan. Nykyään painostamisen ja jopa uhkailun ollessa entistä enemmän läsnä sosiaalisen median kautta avataan mahdollisuus painostuksella saada ehdokkaita luopumaan ehdokkuuksistaan. Näinhän ei tulisi olla. Ehdokasasettelun avaaminen taannehtivasti on myös omiaan johtamaan puolueiden saamaan hyötyyn tai haittaan vaalien siirrosta, koska puolueet ehtivät kerätä lisäehdokkaita vajaille listoille ja saavat tiedon kilpailijapuolueiden listojen tilanteesta. Tällainen ehdokasasettelun avaaminen taannehtivasti onkin rumaa poliittista peliä. Jos ehdokasasettelua perustellaan 18 vuotta täyttävien mahdollisuudella olla ehdolla, tulisi ehdokasasettelun täydentäminen sallia vain 18-vuotiaiden osalta. Myös ehdokkaiden henkilökohtainen tilanne jää helposti kokonaisuudessa vähemmälle huomiolle, mutta eduskuntakäsittelyssä siihen tulisi kiinnittää huomiota viimeistään perustuslakivaliokunnassa. Luottamuksen suojan periaatteen mukaan ehdokkaiden on tullut voida luottaa siihen, että vaalit järjestetään viranomaisten ja hallituksen esittämällä tavalla määräajassa. Ehdokkaat ovat käyttäneet rahaa mainontaan siinä uskossa, että vaalit pidetään ajallaan. Vaaleihin rahaa jo käyttäneiden ehdokkaiden luottamuksen suoja on siten rikottu ja sitä kautta myös perustuslaillista omaisuudensuojaa loukattu. Jos ehdokas on käyttänyt rahansa jo mainoksiin kuvitellen vaalipäivän olevan lähellä tai jos ehdokas käyttää nyt rahansa vaaleihin mutta puolue pudottaakin hänet uudessa ehdokasasettelussa pois, korvaako valtio näissä tapauksissa ehdokkaan rahalliset menetykset?
Edustaja Östman poissa. — Edustaja Kiviranta.
Arvoisa puhemies! Minun mielestäni vaalien siirtäminen on tässä tilanteessa järkevä ja viisas ratkaisu. Hallitus ansaitsee kiitosta tästä ja myös ne oppositiopuolueet, jotka ovat vastuullisesti lähteneet tätä päätöstä tukemaan. Selvää on, että tämä oli hallitukselle erittäin vaikea ratkaisu. Sitä mielestäni osoittaa se, että päätös jäi lähes kahdennelletoista hetkelle. Sinänsä tärkeää oli käydä pitkät ja perusteelliset keskustelut eri poliittisten puolueiden kesken tästä vaalien ajankohdasta, vaikka vaalien ajankohta ei sinänsä ole mikään määräenemmistö- tai perustuslakikysymys, vaan päätös voidaan tehdä tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä. Perustuslain säätämisjärjestyskynnyksen takana ovat sellaiset isot kysymykset kuin esimerkiksi yleinen äänioikeus, siitä poikkeaminen tai yleisestä vaalikelpoisuudesta poikkeaminen. Viime kesän kokemusten perusteella voidaan mielestäni perustellusti arvioida, että epidemiologinen tilanne on kesäkuussa joka tapauksessa selvästi helpompi kuin se tulee olemaan huhtikuussa tai on tällä hetkellä, koska koronavirus näyttää noudattavan virukselle tyypillistä kausivaihtelua. Myös rokotekattavuus on varmuudella huomattavasti nykyistä parempi kesäkuussa, ja näin riskiryhmien äänestäminen saadaan varmuudella paremmin turvatuksi.
Edustaja Adlercreutz, poissa. Edustaja Strand, poissa. — Edustaja Lundén.
Kiitos, arvoisa rouva puhemies! Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki vuoden 21 kuntavaalien siirtämisestä. Vuoden 21 kuntavaalien vaalipäivä siirrettäisiin huhtikuun 18. päivästä kesäkuun 13. päivään. Ehdotusta perustellaan sillä, että tämänhetkisten asiantuntija-arvioiden mukaan covid-19-pandemian tilanne Suomessa maalis—huhtikuussa 21 tulee todennäköisesti olemaan niin vaikea, että se käytännössä tekee mahdottomaksi kuntavaalien toimittamisen säännösten mukaisessa aikataulussa terveysturvallisesti, luotettavasti ja äänioikeutettujen ja ehdokkaiden kannalta tasapuolisesti sekä niin, että vaaleissa voitaisiin saavuttaa hyvä äänestysaktiivisuus. Vaalien siirtämisestä voidaan olla montaa mieltä. Oikeusministeri kertoi jo viime lokakuussa, siis reilut viisi kuukautta sitten, valmistelevansa koronaturvallisia vaaleja. Jos demokratiassa vaaleja ruvetaan siirtämään, pitäisi ehdotuksen olla mielestäni ehdottoman huolella tehty. Nyt vain muutamaa päivää ennen ehdokasasettelua te, arvoisa hallitus, muutaman muun puolueen tuella päätitte siirtää vaaleja, vaikka turvalliset vaalit olisi ollut aikaa järjestää vaikka kuinka. Mikä tässä kahdessa kuukaudessa muuttuu oleellisesti? 70 prosentin rokotustavoite ei ainakaan todennäköisesti toteudu, jos saamme rokotteita ainoastaan EU:n yhteishankinnoista. Arvoisa rouva puhemies! Kummastelen myös sitä, oliko todellinen syy vaalien siirtämiselle tämä THL:n tekemä matemaattinen harjoitus. Siis harjoituksellako tätä maata johdetaan? Oikeusministerin tiedotteessa olivat nämä samat luvut. Tiedotteessa pitää olla faktaa, mihin päätös voidaan perustaa, ei mitään epämääräisiä skenaarioita. Teidän omasta jahkailustanne aiheutui, ettei pakollista testausta saatu rajoille ajoissa ja muuntoviruksen leviämistä saatu estettyä. Arvoisa rouva puhemies! Mutta yhtä kaikki, nyt vaalit siirretään, ja toivon totisesti, että te, arvoisa hallitus, saatte järjestettyä meille kaikille teidän rummuttamanne turvalliset vaalit ja äänestysaktiivisuus nousee korkealle. Kysyn kuitenkin vielä, hyvä hallitus: voitteko luvata, että vaaleja ei siirretä uudestaan? — Kiitos.
Edustaja Bergqvist poissa. — Edustaja Kinnunen.
Arvoisa rouva puhemies! Kuntavaalien siirtäminen on vakava päätös ja perusteltu toimenpide, jota kukaan meistä ei olisi halunnut. Ratkaisu oli vaikea. Tehtävämme on kuitenkin suojella ihmisten henkeä ja terveyttä ja mahdollistaa mahdollisimman monen osallistuminen kuntavaaleihin. Koronatilanne on vaikuttanut vaaleihin maailmanlaajuisesti. Kansalliset vaali- ja tartuntatautilait ja epidemian kulloinenkin tilanne ovat vaikuttaneet eri maissa vaalien toimittamiseen. International IDEA ‑järjestön selvityksen mukaan viime vuonna yhteensä 75 maata lykkäsi kansallisia tai paikallisia vaaleja koronan vuoksi. Monet siirretyistä vaaleista on järjestetty myöhemmin erityisjärjestelyin. Vaalien siirtämisestä on keskusteltu täällä eduskunnassa tänään hyvin vilkkaasti. Olen ihmetellyt tämän päivän keskustelussa yhtä asiaa: On vähättelevää nimittää THL:n skenaarioita laskuharjoituksiksi. Olen tottunut luottamaan tämän hiljaisuuden vuoden aikana perustuslakivaliokunnan lukuisissa kuulemisissa Mika Salmiseen, joka joukkoineen mallintaa ja laatii skenaarioita kaiken käsillä olevan kansallisen ja kansainvälisen tutkitun ja punnitun tiedon pohjalta. ”Minulla ei ole totuutta, laadin malleja ja skenaarioita päätöksenteon pohjaksi”, Salminen on sanonut meille toistuvasti valiokunnassa. Nämä mallit viittaavat selkeästi siihen, että touko-kesäkuussa pandemiatilanne on huomattavasti parempi kuin huhtikuussa. Kuntavaalit voidaan järjestää kesällä terveysturvallisesti, väljästi, mahdollisuuksien mukaan vaikka ulkona. Taudin kausivaihtelu tulee avuksemme. Moni riskiryhmäläinen ja kotiäänestyksen vaalivirkailija on ehtinyt saada rokotuksen. Rajoitustoimet ovat taittaneet tartuntojen määrän laskuun. On tärkeää, että kotiäänestys on mahdollista. Äänestyspaikkoja ja vaalivirkailijoita tulee olla riittävästi. Aukioloaikojen tulee olla laajat. Ennakkoäänestysaika pitenee kahteen viikkoon, mikä helpottaa sairastuneiden äänestämistä. Kun ei tarvitse pelätä, pelosta ei tule estettä äänestää ja osallistua aktiivisena kansalaisena demokraattisen yhteiskunnan päätöksentekoon. Osallisuus on varjelemisen arvoinen asia.
Edustaja Mäenpää.
Arvoisa rouva puhemies! Lyhyesti kerron mielipiteeni asiasta. Demokratiassa ja oikeusvaltiossa sekä demokraattisessa oikeusvaltiossa vaalit pidetään ajallaan. Ei niitä lähdetä tämmöisellä aikataululla siirtämään. Tämä on ihan kohtuuttoman lyhyt aika. Usein on viitattu siihen, että niitä on siirretty ennenkin — se pitää paikkansa, mutta niitä on siirretty yhdessä tuumin ja huomattavan pitkällä aikajänteellä, siis etukäteen. Näin korona-aikana ihmisten mielelle olisi ollut eduksi pitää vaalit ajallaan. Tämä mielestäni aiheuttaa lisää epävarmuutta ihmisissä. On totta, että viruksella on tämmöinen tyypillinen kausivaihtelu, että se saattaa kesäksi laantua, mutta nyt on myös mahdollista, että tänne maahamme saapuu erilaisia virusmuunnoksia, eritoten kun rajalla tehtävät tarkastukset ja koronatestit ovat huonolla tolalla. Olen huolissani myös siitä, että kun ehdokaslistat on jätetty kuntiin ja kunnat ovat ne julkaisseet, niin on mahdollista, että siellä tulee tämmöistä painostusta joitakin henkilöitä kohtaan. Pienestä kylästä saattaa olla joku ehdokas muiden mielestä väärässä puolueessa ehdolla, ja se saattaa aiheuttaa tämmöistä painostamista. Arvoisa puhemies! En ole ihan varma, tekikö edustaja Sankelo esityksen, mutta kannatan tätä esitystä.
Edustaja Mäenpää, se oli sisältöä koskeva ehdotus, ja sitä käsittelevät sitten, jos käsittelevät, siellä valiokunnassa. — Ja seuraavaksi edustaja Kinnunen.
Arvoisa rouva puhemies! Olisin toivonut, että kaikki puolueet olisivat voineet toimia tässä vaalien siirtämisessä yksituumaisesti. Yhdenvertainen ja tasapuolinen mahdollisuus äänestää on tärkeä osa demokratiaamme. Esityksen mukaan uudet valtuustot aloittaisivat syyskuussa. Vanhat valtuutetut voisivat päättää, jatkavatko he kolme pidennyskuukautta. Eroavien valtuutettujen tilalle tulisivat varavaltuutetut. Korona on opettanut meille paljon. Tietämys on karttunut matkan varrella. Seuraavalla kerralla olemme viisaampia myös vaalien järjestämisen suhteen. Maamme tulee varautua opitun perusteella tulevien vaalien järjestämiseen ajoissa. Autokaistojen käyttö tai postiäänestys ja muut uudet käytännöt kannattaa selvittää. Tämän lakiesityksen tavoite on, että perustuslaissa säädetyt perusoikeudet voivat kaikkien osalta toteutua mahdollisimman hyvin. Arvioimme esitystä seuraavaksi perustuslakivaliokunnassa. Uuden valtuustokauden aloituskohta tulee varmasti siellä myös punnintaan.
Edustaja Mäenpää.
Arvoisa rouva puhemies! Edustaja Kinnunen kertoi tuossa, että olisi ollut mukavaa, jos olisi kaikilla ollut sama näkemys asiasta, vaalien siirtämisestä. On totta, että oma puolueeni oli eri mieltä tästä asiasta. Nyt kuitenkin vaaleja on siirretty eteenpäin, ja koska me emme tiedä oikeasti, mihin päin tämä tautitilanne kehittyy, olisiko syytä jo nyt tässä vaiheessa sopia se päivämäärä, mihin mennessä pitää tehdä päätös seuraavien vaalien siirtämisestä, ettei sitten tehdä taas tällaista samanlaista tiukkaa aikataulua, millä vaalit siirretään?
Koska edustaja Turtiaisen tekemää epäluottamusehdotusta ministeri Henrikssonia kohtaan ei ole kannatettu, ehdotus raukeaa.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 6. asia. Käsittelyn pohjana on sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintö StVM 6/2021 vp. Nyt päätetään lakiehdotuksen sisällöstä.
Arvoisa puhemies! Esittelen valiokunnan mietinnön. Hallituksen esityksen mukaan esityksen tavoitteena on selkeyttää nykyistä pakolliseen terveystarkastukseen liittyvää sääntelyä aluehallintoviraston toimivallan osalta. Selkeyttämisellä varmistetaan, että aluehallintoviraston toimivalta on yksiselitteinen. Pakollista terveystarkastusta koskevalla päätöksellä yleisvaarallisen tai myös ennalta tuntemattoman, yleisvaaralliseksi perustellusti epäillyn tartuntataudin leviämistä saadaan tehokkaasti estettyä. Tavoitteena on myös vahvistaa ja nopeuttaa tartuntatautien torjuntatyötä antamalla kunnan ja sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaavalle lääkärille uusi tehtävä tilanteissa, joissa tartuntataudin leviämisen ehkäisemiseksi olisi välttämätöntä tehdä yksittäistä henkilöä koskeva päätös pakollisesta terveystarkastuksesta. Tietojen antamista koskevan sääntelyn muutoksen tavoitteena on vahvistaa tartuntatautien torjuntatyöstä vastaavien viranomaisten mahdollisuuksia toimia tartuntatautilain edellyttämällä tavalla tartuntatautien leviämisen ehkäisemiseksi ja jäljittämiseksi. Sosiaali- ja terveysvaliokunta pitää esityksen tavoitteita kannatettavina ja ehdotettuja säännösmuutoksia tarpeellisina tartuntatautien leviämisen ehkäisemiseksi. Säännökset selkeyttävät toimintamalleja, ja ehdotetut muutokset ovat luonteeltaan yleisiä, eivätkä ne siten koske vain covid-19-epidemian torjuntaa. Esitys ei myöskään sisällä nimenomaisia säännöksiä liittyen maahantuloon. Valiokunta kuitenkin katsoo, että muutoksilla on tästä huolimatta merkitystä myös parhaillaan meneillään olevan covid-19-epidemian leviämisen estämisessä. Mitä tulee pakollisiin terveystarkastuksiin, sosiaali- ja terveysvaliokunta toteaa, että tartuntatautilain sääntelyssä on koronaepidemian aikana esiintynyt erilaisia tulkintoja siitä, voiko pakollista terveystarkastusta koskeva päätös kohdistua yksittäiseen tai useaan henkilöön. Valiokunta toteaa, että näin ollen lakiehdotus vastaa esityksessä mainittua tavoitetta toimivallan selkeyttämisestä. Vaikka lakiehdotus ei tältä osin tuo varsinaista uutta sisältöä voimassa olevaan sääntelyyn, valiokunta pitää tarkoituksenmukaisena, että säännöstä tältä osin selkeytetään. Edelleen valiokunta toteaa, että arvion siitä, onko näytteenotto eli testaaminen terveystarkastuksessa välttämätöntä, tulee viime kädessä tapahtua terveystarkastuksessa terveydenhuollon ammattihenkilön ammatillisen arvioinnin perusteella yksilökohtaisella harkinnalla. Valiokunta ei esitä tältä osin sääntelyn täsmentämistä mutta muistuttaa, että voimassa oleva tartuntatautilaki mahdollistaa myös muita toimenpiteitä, mikäli näytteenotto ei eri syistä ole mahdollista. Valiokunta korostaa lisäksi, että näytteenotossa on mahdollista huomioida erilaiset luotettavat näytteenottotavat ja testausmenetelmät. Valiokunta korostaa erityisesti, että pakollisten terveystarkastusten sekä niihin mahdollisesti liittyvien tutkimusten välttämättömyyttä tulee arvioida myös lapsen edun näkökulmasta. Sosiaali- ja terveysvaliokunta toteaa edelleen mietinnössään, että tartuntatautilaki ei sisällä nimenomaisia säännöksiä erityisesti yleisvaarallisen tartuntataudin torjunnassa maahantuloon ja rajavalvontaan liittyen. Myöskään nyt ehdotetussa hallituksen esityksessä ei tällaisia nimenomaisia säännöksiä ehdoteta säädettäväksi, Tartuntatautilain valossa ei siten ole ollut aivan yksiselitteistä, millaiset määräykset ja toimivallan laki mahdollistaa liittyen maahantulon terveysturvallisuuteen. Tämä on tuotu esiin myös asiantuntijakuulemisessa. Valiokunnan sosiaali- ja terveysministeriöltä saaman selvityksen mukaan lääketieteellisestä näkökulmasta ei ole tarkoituksenmukaista asettaa kategorista edellytystä siten, että kaikilta Suomeen saapuvilta tulee ottaa covid-19-testi. Testin ottaminen ei välttämättä ole perusteltua esimerkiksi henkilöltä, jolla on luotettava todistus vastikään otetusta negatiivisesta testistä. Testiä ei myöskään ole perusteltua ottaa henkilöltä, joka on vastikään sairastunut covid-19-taudin mutta joka on parantunut taudista, sillä tällaisen henkilön kohdalla testi voi osoittaa positiivisen tuloksen ilman, että kyseessä olisi tartuttava infektio. Valiokunta toteaa, että terveystarkastuksissa terveydenhuollon ammattihenkilöillä on mahdollisuus tehdä yksilökohtaista harkintaa siitä, onko testin ottaminen tarpeen vaiko ei. Maahantuloon liittyen ja testauksiin liittyen valiokunta esittää eduskunnalle lausumaa, johon palaan puheenvuoron loppupuolella. Toinen esitys, joka tässä hallituksen esityksessä tuodaan tartuntatautilakiin, on velvollisuus antaa itseään koskevia tietoja. Lain 22 §:n 1 momentissa ehdotetaan säädettäväksi yleisvaaralliseen tai valvottavaan tartuntatautiin sairastuneen tai perusteellisesti sairastuneeksi epäillyn ja näille taudeille altistuneen tai perustellusti altistuneeksi epäillyn velvollisuudesta antaa pyynnöstä asiaa selvittävälle terveydenhuollon ammattihenkilölle myös itseään koskevia, säännöksessä lueteltuja yksilöinti-, yhteys- ja oleskelupaikkatietoja sekä myös muita tartuntataudin leviämisen ehkäisemiseksi tarvittavia välttämättömiä tietoja. Sosiaali- ja terveysvaliokunta toteaa, että tätä varten luotettavien henkilö- ja yhteistietojen saaminen tartunnan saaneelta tai tartunnalle altistuneelta on erittäin tärkeää, ja pitää ehdotettuja tietojenantovelvollisuutta koskevia säännöksiä tarpeellisina. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan tällä hetkellä valitettavan usein henkilöiden tavoittaminen epäonnistuu esimerkiksi puutteellisten yhteystietojen takia. Puutteet tiedoissa hidastavat tai jopa kokonaan estävät tartuntaketjujen selvittämisen. Arvoisa puhemies! Valiokunnan käsittelyssä on erikseen tullut esille virka-apuasia. Käsiteltävänä olevan hallituksen esityksen kohdalla on noussut esiin tarve Rajavartiolaitoksen virka-apuun pakollisten terveystarkastusten järjestämiseksi. Rajavartiolaitoksen yleiset rajavartiolakiin perustuvat toimivaltuudet ovat käytettävissä laissa säädetyin edellytyksin kaikissa yksittäisissä virkatehtävissä ja siten myös virka-aputehtävissä. Tällaisia ovat muun muassa henkilöllisyyden selvittäminen, rajavartiomiehen käskyvalta, turvallisuustarkastus ja voimakeinojen käyttäminen. Sen sijaan tiettyyn tehtävään, esimerkiksi rajavalvontaan, ja paikkaan sidotut toimivaltuudet ovat käytettävissä vain kyseisissä tehtävissä ja paikoissa. Siksi valiokunta esittää 89 §:ään uutta kakkosmomenttia, joka mahdollistaa tarkoituksenmukaisen virka-avun antamisen myös rajavalvonnassa terveydenhuollon viranomaisille. Haluan ottaa esille vielä erikseen, että hallintovaliokunnan lausunnossakin ja valiokunnan käsittelyssä on noussut esiin koulutettujen koirien käyttäminen virka-apuna. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan sosiaali- ja terveysministeriö on kannustanut ministeriön tiedossa olevia koronakoirahankkeita jatkamaan tutkimustoimintaansa ja raportoimaan tieteellisistä tutkimushavainnoistaan. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan ei terveydenhuollon lainsäädännön näkökulmasta näyttäisi olevan estettä koronakoirien hyödyntämiselle siinä laajuudessa kuin tartuntatautiviranomaiset katsovat sen tarkoituksenmukaiseksi. Mikäli koronakoirien hyödyntämisessä ilmenee lainsäädännön esteitä, tulee valmistella tarvittavat säädösmuutokset. Palaan vielä maahantuloasiaan hyvin lyhyesti. Maahantuloon liittyen on valiokunnan näkemyksen mukaan tarpeen kehittää ja ottaa käyttöön mahdollisimman pikaisesti sähköisiä palveluja yleisvaarallisten tartuntatautien leviämisen estämiseksi sekä matkustamisen sujuvoittamiseksi. Ennakolta sähköisten palvelujen kautta annettavalla tiedolla sekä sähköisellä asiointimahdollisuudella on keskeinen merkitys terveysturvallisen matkustamisen sekä maahantuloon liittyvän ennakoinnin näkökulmasta. Käyttöön otettavien palvelujen tulisi huomioida valtakunnalliset tarpeet erilaisilla rajanylityspaikoilla, kuten lentokentillä, satamissa tai maarajoilla. Valiokunta korostaa myös ennakollisen viestinnän merkitystä liittyen maahantuloon. Riittävän varhaisella ja selkeällä viestinnällä on olennainen merkitys epidemian leviämisen estämisessä sekä terveyteen liittyen turvallisen matkustamisen mahdollistamisessa. Lopuksi otan esille valiokunnan lausumaehdotuksen, joka kuuluu seuraavasti: ”Eduskunta edellyttää, että hallitus ryhtyy välittömiin toimiin luodakseen maahantuloon menettelyn, joka estää yleisvaarallisen tartuntataudin leviämistä ja samalla huomioi jatkossa kasvavat liikennemäärät rajaliikenteessä. Tällaisen ennakkotodistuksiin perustuvan mallin käyttöönoton jälkeen pakolliset terveystarkastukset voitaisiin selkeästi kohdentaa henkilöihin, joilla ei ole osoittaa riittäviä todistuksia negatiivisesta covid-19-testituloksesta, annetusta rokotuksesta tai covid-19-taudin sairastamisesta.” Haluan korostaa, että tämä lausuma ei sisällä vaatimusta, että hallituksen pitäisi välttämättä tuoda lakiesitys eduskuntaan, vaan riittää, että ryhdytään toimenpiteisiin, että tällainen menettely syntyy. Arvoisa puhemies! Tämä valiokunnan mietintö ei ollut yksimielinen, vaan siihen on jätetty yksi, kokoomuksen valiokunnan jäsenten allekirjoittama vastalause.
Annan poikkeuksellisesti tässä ministerille puheenvuoron, koska hän joutuu menemään EU-kollegoiden kanssa kokoustamaan. — 2 minuuttia, ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Kiitos tästä mahdollisuudesta sanoa muutama sana. Toivon, että ehdin vielä takaisin tähän keskusteluun. Lähtökohta on nyt se, että me joudumme valitsemaan tuolla rajoilla toimintalinjamme. Me olemme tässä yhteydessä valinneet näin tiukan toimintalinjan sen takia, että ne rajavolyymit meillä on laskettu maahantuloedellytysten näkökulmasta nyt näin alhaisiksi, mikä antaa mahdollisuuden siihen, että terveysviranomaiset voivat rajoilla suorittaa terveystarkastuksia ja siellä volyymit ovat sellaisia, että se on mahdollista. Tehtävä ei ole ollut helppo tässä viimeisinä viikkoina, mutta lähtökohta on siis se, että me ohjaamme kaikki rajalta testiin. Tässä mallissa, joka nyt tulee eduskunnasta läpi, kaikki rajalta tulevat ohjataan testiin. Me ollaan käyty nyt julkisuudessa keskustelua siitä, voidaanko ottaa ennakkotestitodistus huomioon, ja tässä valiokunnan puheenjohtaja hyvin tätä avasi. Jos me edellytämme, että kaikilta maailman mailta vaaditaan ennakkotestitodistus, mutta ei silti ohjata testiin, niin sellainen malli on löysempi kuin tänään esittelyssä oleva malli. Joskus kun rajaliikenne tästä virkistyy, me varmasti joudumme Suomessa ajattelemaan, mikä on sitten se seuraava tie, mutta nyt lähtökohta on se, että on kysymys kaikkien testaamisen mallista. Tämä on vaativa laji, ja tässä tautitilanteessa on haettu näin tiukka malli, jotta rajat eivät vuoda. Ja jotta rajat eivät vuoda, niin tämä on mahdollista näitten yksittäisten henkilöiden osalta, jotka ovat voineet kieltäytyä niin kauan kuin toimivaltaiset viranomaiset eivät määrää tätä henkilöä pakkotestiin. On selvää, niin kuin olette nähneet julkisuudessa, että tästä on toimivaltaisella, itsenäisellä viranomaisella erilainen näkemys kuin monilla muilla yhteiskunnan tahoilla, ja nyt perustuslakivaliokunta on viimein tämän näkemyksen sinetöinyt. Me olemme olleet sen näkemyksen vallassa viimeiset kuukaudet, että avi ei tee näitä massapäätöksiä tulkiten tätä toimivaltaisena viranomaisena niin kuin päättää. Olemme kuitenkin toivoneet, että he määräisivät edes tällä kohdennetulla yksilöpäätöksellä nämä henkilöt pakkotestaukseen, jotta tämä systeemi olisi täysin saumaton, täysin läpipääsemätön. [[Puhemies: Aika!]] Minusta on hyvä, että sekä jo muutama viikko sitten että tällä viikolla avi on toimivaltaisena viranomaisena päättänyt, että sen lisäksi, että he olisivat vähintään näillä yksilöpäätöksillä voineet jo toimia, he voivat toimia myös massapäätöksillä. Ja avia tässä ei välttämättä edes enää tarvita, koska tämä esitys sisältää sen mahdollisuuden, että alueellinen viranomainen voi olla myös kunta tai esimerkiksi sairaanhoitopiiri, jos tartuntatautiviranomainen on siellä tässä kyseisessä tehtävässä, eli käytännössä he voivat itse myöskin tämän pakkomääräyksen antaa yksilöpäätöksillä. Näin ollen tämän viikon jälkeen me teemme, [[Puhemies koputtaa]] kuten valiokunnan puheenjohtaja totesi, sen mallin, millä tämä tehdään, valiokunnan yksimielinen lausuma toteutetaan, ja sen jälkeen tämä keskustelu on tässä. Sitten me arvioimme myöhemmin, tarvitaanko löysennyksiä, mutta nyt tämä tiukka malli viedään läpi.
Edustaja Sarkomaa.
Arvoisa rouva puhemies! Korona runtelee kovalla kädellä maatamme. Ihmisiä sairastuu ja kuolee, ja toipuminen koronasta jättää jälkiä. Runneltu on myös taloutemme. On sanottava tämän päivän keskustelun jälkeen, että mitkään rajoitukset eivät riitä, jos koronaviruksen annetaan valua rajojen yli maahamme. Me tiedämme, että ne virusvariantit ovat sieltä tulleet, ja uusia on tulossa. On pakko kysyä nyt, kun ministeri on vielä paikalla: miksi maan hallitus ei ole tehnyt kaikkea mahdollista rajoilla viruksen maahantulon estämiseksi? Se jäi kovin epäselväksi ministerin puheenvuorosta — ja harmillista, että joudutte kiireesti poistumaan juuri kun tätä teiltä kysytään. Syytä tekemättä jättämiseen on täysin mahdotonta ymmärtää, ei edes näiden useiden ministerin puheenvuorojen jälkeen. Vaatimalla pakollista ennakkotestitodistusta voitaisiin estää suurin osa koronatartuntojen maahanpääsystä, ja oli todella valtava pettymys, että tähänkään lakiesitykseen, jota nyt on käsitelty, ei tuotu niitä kipeästi kaivattuja ratkaisuja rajojen koronatorjuntaan, mistä tulee tartuntoja maahan. Kuten täällä valiokunnan puheenjohtaja totesi, tämä esitys vain terävöitti aluehallintovirastojen oikeutta nykylainsäädännön perusteella määrätä myös henkilöjoukkoja terveystarkastuksiin. Se tässä esityksessä oli. Oli mainiota, että kokoomuksen vauhdittamana — sen tässä sanon — sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnössä on nyt yksimielinen vaade hallitukselle tuoda esitys muuttaa toimintoja niin, että rajalle tulee velvoite maahantulijoille ennakollisesta koronatestituloksesta. Itselleni jäi nyt hyvin epäselväksi, tuoko hallitus uuden lakiesityksen.
Ei tarvita!
Tässä keskustelussa on poikkeuksellisesti etsitty syyllisiä aluehallintoviranomaisista, oppositiosta ja milloin mistäkin, mutta selkeää on se, että tämä asia olisi ollut jo kunnossa, jos hallitus olisi tuonut lakiesityksen, mutta sitä ei ole näkynyt eikä kuulunut. [[Vastauspuheenvuoropyyntöjä sosiaalidemokraattien ryhmästä]] Nyt olisi ollut tärkeää kuulla ministeriltä, uhmaako hallitus nyt yksimielistä sosiaali- ja terveysvaliokunnan kantaakin vai tuodaanko se esitys tänne. Sitähän kokoomus on sitkeästi, yksiselitteisesti, määrätietoisesti vaatinut. Myös oikeuskansleri on todennut, että tuo esitys olisi pitänyt tuoda, siis vaade ja mahdollisuus vaatia se ennakollinen testitodistus edellytyksenä maahantulemiseen, tuore ja negatiivinen testitulos. Kaikissa muissa Pohjoismaissa ja useissa muissa EU-maissa ja kolmansissa maissa edellytetään todellakin rajalla maahantulijalta ennakollista negatiivista testitulosta. On pakko sanoa, että sähköpostini on täysin tukossa ja puhelimet soivat, kun pääministeri on sanonut, että meillä on Euroopan tiukin rajakontrolli, ja kun kansalaiset ovat nyt kuulleet sen, mitä me eduskunnassa olemme kuulleet, että kaikkialla muualla tätä todistusta vaaditaan ja on todella tiukkoja toimenpiteitä. Olisi ollut nyt hyvä kuulla, mihin perustuu hallituksen puheenparsi siitä, että Suomessa toimitaan kaikkein tiukimmin. Se olisi eduskunnan ollut nyt hyvä kuulla. Oikeusoppineet ovat todenneet, että tuolle esitykselle, että vaaditaan rajoilla ennakollinen negatiivinen testitulos, he ovat tukensa antaneet. Arvoisa puhemies! Olen huolissani siitä, että vaikuttavia, vähemmän arkielämää rajoittavia keinoja on edelleen ottamatta käyttöön epidemian hillitsemiseksi. Kokoomus on koko koronaepidemian ajan vaatinut hallitukselta esitystä siitä, että säädettäisiin kasvomaskien käytöstä velvoittavasti sisätiloissa ja joukkoliikenteessä. Tätä esitystä ei näy eikä kuulu, ja olisin kysynyt ministeriltä myös, onko se tulossa. Se liittyy myös mahdollisuuteen pitää vaalit kesäkuussa. Jos emme saa hillittyä virusta, on iso riski, että vaalit siirtyvät, kun virus karkaa käsistä. Terveydenhuollon ammattilaisena olen myös huolissani hallituksen piiristä purskahtelevista maskin käyttöä vähättelevistä puheenvuoroista. Ne ovat huolestuttavia. On todellakin sanottava, että mitkään rajoitukset eivät riitä, jos emme saa virusta kuriin siellä rajoilla, jos se valuu vapaasti maahamme ja jos rokotustahti matelee. Haluan sanoa, että usea terveydenhuollon ammattilainen, kovaa työtä etulinjassa tekevä hoitaja, on edelleen ilman rokotusta ja joutuu matkustamaan ruuhkaisessa bussissa henkensä kaupalla töihin, koska hallitus ei ole vieläkään aikaansaanut sitä maskivelvoitetta. Sama huoli on opettajilla, poliiseilla, useilla suomalaisilla, jotka joutuvat työnsä puolesta kulkemaan päivittäin joukkoliikenteessä. Siksi on mahdotonta ymmärtää, miksi näitä toimia ei ole tehty, miksi rajat vuotavat, miksi maskeista puhutaan edelleen vähättelevästi, miksi ei ole velvoitetta. Kun katsoo perustuslakia ja meidän juridiikkaa, niin se kulkee niin, että lievemmät keinot on otettava käyttöön ensin, ennen kuin esimerkiksi ulkonaliikkumiskieltoja väläytellään, ennen kuin niitä harkitaan käyttöön otettavaksi. Siksi kysyn nyt ja toivon todellakin — harmillista, että ministeri ei täällä ole: onko tulossa maskinkäyttövelvoite, tuleeko lakiesitys, joka varmasti varmistaa sen, että virus ei valu enää tänne? Se mahdollistaa rajojen toiminnan, jos ennakollisesti on jo ne testit, ja voidaan kohdistaa sitten ne kotimaassa olevat toimet ja meidän testikapasiteetti paremmin. Ihan lopuksi, arvoisa puhemies, sanon, että tasavallan presidentti Sauli Niinistön viisasta ajatusta ottaa käyttöön koronantorjunnan onnistumiseksi koronanyrkki ei ole vielä liian myöhäistä noudattaa, ja tätä kyllä hallitukselle suosittelen. Todella vetoan siihen, että kun ulkonaliikkumiskieltoja valmistellaan, on todella tärkeää, ettei tehdä sitä, mitä alun perin julkisuuteen tihkuneiden tietojen mukaan aiottiin tehdä, että vain samassa taloudessa asuvat olisivat saaneet liikkua. Se olisi ollut viimeinen tikki ikäihmisille, joista monet ovat sulkeutuneet kotiinsa. He tarvitsevat liikuntaa, he tarvitsevat ulkoilua. On oltava inhimillisiä, niin että korona ei saa nitistää inhimillisyyttä, ja toivon, että tässä hallitus ja hallituspuolueet todella kuuntelevat suomalaisia. Liikunta ulkona lisää koronakestävyyttä. Tehdään ensin ne toimet, jotka ovat nyt tehtävissä, eli se maskivelvoite ja rajoilla ne kaikki toimet, ettei virus valu enää Suomeen tällä mittakaavalla kuin millä se on saanut valua. [[Vastauspuheenvuoropyyntöjä]]
Tässä oli vastauspuheenvuoroja pyydetty, ja otetaan pieni debatti tai nopeatahtinen keskustelu tässä välissä. — Ensimmäisen vastauspuheenvuoron käyttää edustaja Rinne.
Kiitoksia, arvoisa puhemies! Haluan todeta perustuslakivaliokunnan lausunnosta seuraavaa: Perustuslakivaliokunnan myötävaikutuksella säädetyt tartuntatautilain 14, 15 ja 16 §:t mahdollistavat pakollisen terveystarkastuksen kohdistettavaksi kaikkiin säännösten kohteena oleviin terveystarkastukseen osallistuviin ja siis myös useisiin henkilöihin. Tartuntatautilain säätämiseen johtaneen hallituksen esityksen yksityiskohtaisissa perusteluissa ei myöskään rajoiteta pakolliseen terveystarkastukseen eikä edellytetä yksilökohtaista harkintaa aluehallintoviraston päätöksen perusteena. Aluehallintovirasto voi valiokunnan käsityksen mukaan jo voimassa olevan sääntelyn puitteissa määrätä pakollisen terveystarkastuksen tehtäväksi esimerkiksi lentoasemalla, satamassa, oppilaitoksessa tai tietyllä alueella. Hallituksen esityksen perusteluissa viitataan siihen, että aluehallintovirastot eivät ole käyttäneet mainittua toimivaltaa, vaikka tartuntataudin leviäminen on kiihtynyt. Valiokunnan mielestä yleisesti ottaen on selvää, että lakiin perustuvaa toimivaltaa käytetään sen käytön edellytysten vallitessa, täyttyessä. Tämä siis tarkoittaa suomeksi sitä, että tämmöinen toimivalta on ollut siitä lähtien, kun tartuntatautilain 14, 15 ja 16 §:t on säädetty.
Edustaja Lohi.
Arvoisa puhemies! Haluan korostaa erityisesti edustaja Sarkomaan puheenvuoroonkin liittyen, että sosiaali- ja terveysvaliokunta ei tässä yksimielisessä lausumaehdotuksessaan edellytä, että hallitus toisi tänne eduskuntaan uuden lakiesityksen, jossa määrättäisiin kaikille pakolliset testit rajalla, vaan me edellytämme, jos eduskunta näin hyväksyy, että hallitus ryhtyy välittömiin toimiin luodakseen maahantulomenettelyn, joka estää yleisvaarallisen tartuntataudin leviämistä ja samalla huomioi jatkossa kasvavat liikennemäärät rajaliikenteessä. Ja tämä perustuu siihen, että ei kaikkia testattaisi, vaan luotaisiin malli, josta lähtee selkeä viestintä ulospäin: jos on tuore testi, negatiivinen testitulos covid-19-taudista, todistus sairastetusta taudista tai rokotetodistus, niin niitä arvioitaisiin eri kriteereillä kuin semmoisia, joilla ei tämmöistä ole. Silloin me voisimme ohjata resurssit järkevällä tavalla [[Puhemies: Minuutti!]] rajalla kasvavassa liikenteessä.
Edustaja Niikko.
Arvoisa rouva puhemies! Pakollisia terveystarkastuksia koskevaa sääntelyä tarkentava hallituksen esitys ei kiellä koronatestin ottamista väkisin nenänielusta. Väkisin tehtynä toimenpide on kajoava, riskialtis ja tulosten luotettavuuden osalta hyvin epävarma. Tämä ei mielestäni voi olla hyväksyttävää. Kansalaistemme koskemattomuus on turvattava, kuten esityksessä todetaan. Karanteeniin johtava tartuntaepäily voidaan todeta myös taustatietojen, oireiden ja kliinisten tutkimusten kautta. En voi kannattaa myöskään sitä, että oireeton ihminen voidaan hakea väkisin kotoaan koronatestiin tai laitoseristykseen pelkästään epäilyn perusteella. Näin voitaisiin kenties toimia, mikäli kyseessä olisi jokin koleraan verrattava tauti, mutta koronan osalta tällainen ei ole hyväksyttävää, ja laki tulisi muotoilla tämän osalta sen mukaisesti.
Edustaja Sarkomaa.
Arvoisa rouva puhemies... [[Puhuja aloittaa puheenvuoron mikrofonin ollessa suljettuna]]
Edustaja, mikrofoni.
Arvoisa rouva...
Edustaja Sarkomaa, vieläkään ei näy mikrofoni.
No niin, näitä parlamentaarisia vuosia on niin vähän, että mikrofoni on hankala. — Arvoisa rouva puhemies! Oli mainiota, että sosiaali‑ ja terveysvaliokunta tarttui tähän vakavaan asiaan, että virus on saanut valua yli rajojen maahamme. Kaikissa muissa Pohjoismaissa, useimmissa EU-maissa ja kolmansissa maissa vaaditaan ennakollinen, tuore negatiivinen koronatestitulos. Sitä ei Suomessa ole vaadittu. [[Anders Adlercreutzin välihuuto]] Oli erinomaista ja vakavaakin, että edustaja Häkkänen nosti täällä esille sen, onko niin, että sosiaali‑ ja terveysministeriön ohjekirjeessä on vaadittu vain vapaaehtoista testausta eli ministeri on toiminut päinvastoin kuin täällä viesti on ollut asiantuntijoilta ja kansanedustajilta. Nyt on tulossa eduskunnan yksimielinen vaade, että tämä asia laitetaan kuntoon, jos eduskunta, niin kuin uskon, tämän lausuman hyväksyy. Ja olisi ollut parlamentarismin kannalta varsin perusteltua, että ministeri ei olisi kiirehtinyt pois vaan olisi kertonut, millä tavalla tämä asia laitetaan kuntoon. Tuleeko sieltä lakiesitys, vai soittaako hän aveille, vai mitä tässä tapahtuu? Asia on edelleen täysin auki. [[Puhemies: Minuutti!]] Toivon, että valiokunnan puheenjohtaja täällä kertoo, jos hänellä on tietoa, miten tämä prosessi laitetaan kuntoon. Kysymys on vakavasta asiasta.
Edustaja Berg.
Arvoisa puhemies! Niin kuin tässä on jo käynyt ilmi, tässä lakiesityksessä on nyt oleellista se, että koska on ollut epäselvää, mitkä oikeudet aveilla on, niin nyt se tehdään selväksi, että näihin massaterveystarkastuksiin heillä ovat olemassa nämä oikeudet, ja on tärkeätä, että se on selvää meidän valvoville viranomaisillemme. Tällä hetkellähän tosiaan matkustajamäärät ovat sen verran matalia, että on käytännössä mahdollista testata jokainen rajaa ylittävä ihminen, ja siitä syystä me pääsemme todella tarkkaan rajavalvontaan tällä esityksellä. Mutta kuten valiokunnan puheenjohtajakin nosti esille, niin valiokunnan lausuman ideana on se, että luodaan selkeät ohjeistukset ja menettelyt siihen ennakkotestiin perustuvaan järjestelmään, niin että viimeistään silloin kun rajaa ylittävien ihmisten määrä tulee nousemaan, meillä on olemassa sellainen menetelmä, millä me voidaan perustaa se näihin ennakkotesteihin.
Valiokunnan puheenjohtaja Lohi.
Arvoisa puhemies! Haluan korostaa sitä, että eihän tämänkään lain nojalla viime kädessä vastuu siitä, minkälainen testausmalli tai terveystarkastus on sisällöltään ja millä intensiteetillä testataan, ole maan hallituksella, vaan tämä antaa täydet valtuudet kunnille ja aluehallintoviranomaisille, tartuntataudeista vastaaville viranomaisille, toimia siellä alueella, ja ne pystyvät nyt toimimaan tämän perusteella ilman, että olisi mitään epäselvyyttä siitä lain tulkinnasta. Mutta se, mitä me eduskunnalle esitetään lausumana, on se, että hallitus lähtisi luomaan selkeätä mallia, joka tukisi näitä viranomaisia siinä heidän omassa päätöksenteossaan alueillaan. Mutta haluan korostaa: virkavastuutoimijat tästäkin eteenpäin ovat aluehallintovirasto ja kuntien tartuntataudeista vastaavat lääkärit, ei niin, että hallitus voisi lähteä määräämään yksittäisiä malleja.
Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Tämä esitys sinällään ei muuta, kuten edustaja Lohi totesi, aluehallintovirastojen mahdollisuuksia näitä pakkotestejä määrätä. [[Markus Lohi on poistumassa istuntosalista]] — Toivon kuitenkin, että kuuntelisitte hetken, sillä minulla olisi tässä yksi viesti teille, kun ministeri täältä poistui. Nyt valiokunta edellyttää tässä yksimielisessä lausumassaan, että luodaan malli, jolla voidaan välttää koronan tulemista rajojen yli ja toisaalta kohdentaa näitä terveystarkastuksia eli testejä niihin, joilla sitten mahdollisesti ei tätä ennakkotestitodistusta olisi. Eikö kuitenkin olisi parempi malli se — kuten tänäänkin Helsingin Sanomissa pohdittiin, esimerkiksi Vantaan apulaiskaupunginjohtaja totesi siitä — että kaikilta vaadittaisiin negatiivinen ennakkotestitodistus? Silloin nimenomaan voitaisiin varmistaa, että ainakaan niihin koneisiin ei nousisi tai laivoihin ei nousisi sellaisia henkilöitä, jotka ovat koronapositiivisia, ja täten voitaisiin sitten varmistaa esimerkiksi jälkitestauksella se, että riskimaista tulevat testattaisiin vielä uudelleen, jotta näitä muuntoviruksia ei maahan tulisi.
Edustaja Lindén.
Arvoisa rouva puhemies! 13. elokuuta tviittasin tviitin, jossa lukee: ”Erityisesti tartuntatautilain pykälät 15 ja 16 sekä 71. Niissä mainittujen terveysviranomaisten velvoitteiden laiminlyönti on virkavirhe.” Ja nyt perustuslakivaliokunnan lausunnossa todetaan käytännössä sama: että viranomaiset eivät ole toimineet sillä tavalla kuin lain mukaan pitäisi. Edustaja Ben Zyskowicz, joka käytti sen ansiokkaan puheenvuoron täällä 23. helmikuuta, kertoi tosiasiallisen syyn tälle: meillä oli vuoden 2016 tartuntatautilain 16 §:n perusteissa sanamuoto, joka johti juristit tulkitsemaan sitä sillä tavalla, että meillä virisi maahan vääränlainen tulkinta, vaikka itse lain sanamuoto oli oikea. Nyt me luomme tässä, aivan niin kuin valiokunnan puheenjohtaja sanoi, tällä selkeyttävällä 16 §:llä menettelytavan, joka mahdollistaa sen, että on täysin selkeätä perustuslakivaliokunnan lausunnon pohjalta, miten tässä tulee menetellä: eli pakolliset terveystarkastukset, [[Puhemies: Minuutti!]] joista voi tietyillä edellytyksillä rajoilla vapautua. [[Markus Lohi pyytää vastauspuheenvuoroa]]
Edustaja Purra.
Arvoisa rouva puhemies! Hallintovaliokunta on jo edellisen tartuntatautilain muutoksen lausunnon yhteydessä korostanut sekä pakkotestaamisen että ennakkotestitodistusten tarvetta. On erinomaista, että ennakkotestitodistukset on nyt nostettu tähän sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöön, joskin minusta se vähän siirtää tätä fokusta. Aivan kuin sillä yritettäisiin nyt peitellä tätä lähtökohtaa siitä, mikä täällä on useaan kertaan jo sanottu, että oikeustila ei tällä esityksellä muutu vaan aveilla on ollut toimivalta tehdä joukkoon kohdistuvia pakkotestauksia jo tähän asti ja koko ajan. Ongelma on siis jossain muualla. Mutta vielä tähän ennakkotestiasiaan: Tässä on vielä kaksi ongelmaa. Kun kysyimme STM:ltä asiaa hallintovaliokunnassa aivan vasta, niin paitsi, että vastattiin niin, että tämä on perusoikeuksien kannalta ongelmallista, niin meille myös vastattiin — siis kaksi viikkoa sitten — että tästä mallista on luovuttu myös käytännön syistä. Kuulemma tämän tällaisen [[Puhemies: Minuutti!]] ennakkotestitodistuksen jälkeen terveydenhuollon henkilöstöä tarvittaisiin liikaa rajoille, ja tämä ei olisi lainkaan kestävää. Tämä on hyvin ihmeellinen näkökulma, koska tiedämme, että ennakkotestitodistukset kuormittavat henkilökuntaa kuitenkin paljon vähemmän kuin pakkotestaamiseen liittyvät seikat. Olisi mukava tietää, miten ministeriö aikoo tästä nyt sitten päästä eteenpäin.
Minuutti on kulunut. — Edustaja Kivisaari.
Arvoisa puhemies! Minusta sosiaali- ja terveysvaliokunta on tässä asiassa tehnyt hyvää työtä puheenjohtajansa johdolla, kuten valiokunnalla toki on tapana kaikissa asioissa tehdä. Mutta, puhemies, Suomessa ihmisillä on laaja itsemääräämisoikeus ja tämä oikeus hyväksytään yleisesti. Esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollossa potilaan itsemääräämisoikeus on johtava periaate. Potilaslain mukaan potilasta on hoidettava yhteisymmärryksessä hänen kanssaan. Korona kuitenkin vaarallisena tartuntatautina on muuttanut tilannetta. Yleinen etu vaatii taudin leviämisen tehokasta ehkäisyä. Jos henkilön epäillään saaneen tartunnan, on tämä kyettävä varmistamaan ja henkilö on voitava määrätä pakolliseen terveystarkastukseen.
Edustaja Viljanen.
Arvoisa rouva puhemies! Täällä on käyty hyvää keskustelua, ja muistutankin, että vaikka koronasta puhutaan ja monta kertaa lakimuutokset ovat olleet poikkeuksellisia ja määräaikaisia, niin nyt puhutaan pysyvistä muutoksista, joten huomioidaan myös sitten jatko, ei pelkästään se tilanne, jossa nyt eletään. Kyseessä on siis toimivallan selkeytys toimivaltaisille viranomaisille, ja kyse on siitä, voiko aluehallintoviranomainen määrätä pakollisen terveystarkastuksen laajemmin kuin nyt on tehty. Kyse on koko ajan ollut siis viranomaisten oikeudellisesta tulkinnasta eikä niinkään hallituksen linjasta, kuten monta kertaa täällä on kuultu. Eilen avit ilmoittivat muuttavansa perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaan linjaansa rajoilla tapahtuvien tarkastusten suhteen, ja tämä mielestäni osoittaa sen, että toimivaltuudet ovat olleet koko ajan, mutta niitä ei ole vielä toistaiseksi käytetty.
Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! Kuten täällä on tullutkin jo esille, niin tämä hallituksen esitys ei merkitse oleellista muutosta nykyisin rajanylityspisteillä noudatettuihin käytänteihin, eli aluehallintovirasto on jo nykylainsäädännön perusteella voinut määrätä myös henkilöjoukkoa koskevasta terveystarkastuksesta. Lain tulkinnassa on ollut kuitenkin epäselvyyttä, ja ministeriö on muun muassa ohjauskirjeellään painottanut testien vapaaehtoisuutta, mikä on ollut aiheuttamassa tätä sekaannusta. Olisi tärkeää saada ennakkotestitodistus käyttöön, koska kun matkustajamäärät kasvavat, niin ei ole mitään mahdollisuutta ohjata kaikkia tähän pakolliseen terveystarkastukseen. Sen takia tällä on kiire, ja on erinomainen asia nyt, että valiokunnassa tästä saatiin yksimielinen lausuma, että tämä asia on vain saatava kuntoon, että ministeriön, hallituksen on tähän nyt tartuttava ja tehtävä semmoinen esitysmalli, [[Puhemies: Minuutti!]] jolla estetään koronan vuoto jatkossa Suomeen.
Edustaja Nurminen.
Arvoisa rouva puhemies! Nimenomaan tässä esityksessä luodaan nyt se aukoton järjestelmä rajoille. Kun täällä on paljon puhuttu pakkotestauksesta, niin esimerkiksi joidenkin nuorten, lasten osalta se ei vain käytännössä ole mahdollista. Silti kokoomus esitti — jos katsoo teidän vastalausettanne, niin te olette tehneet kaksi eri pykälämuutosta: ensimmäinen on se, että tämän terveystarkastuksen voi välttää menemällä valvottuun omakustanteiseen karanteeniin tai palaamalla lähtömaahan. Mitä sitten, jos sinä olet sairastanut koronan tai sinulla on koronarokote, sinä olet alle 18-vuotias tai muuta? Eli emme me voi tehdä lainsäädäntöä näin jäykästi ja rajaavasti. Tässä nimenomaan annetaan meidän viranomaisille selvä ohje: kaikille terveystarkastus. Ja he tekevät ja valvovat sen, miten tämä turvallisesti hoidetaan. Tämä teidän esityksenne on täysin jäykkä, ja tällä on haluttu vain tehdä politiikkaa. Myöskään perussuomalaiset eivät tukeneet tätä teidän heittoanne, tätä vastalausetta, jossa ei ole oikeastaan mitään järkeä, jos näin voi suoraan sanoa.
Siinäpä rakentavaa keskustelua!
Edustaja Vestman.
Arvoisa puhemies! Todella, kuten tässä keskustelussa on käynyt ilmi, pykälä, jolla voidaan määrätä näitä massatarkastuksia, on ollut tartuntatautilaissa koko ajan, ja sen on perustuslakivaliokunta lausunnossaan tuonut ilmi. Tarvittiin siis perustuslakivaliokunta kertomaan, että tällainen toimivaltuus laissa on ja että sitä pitää käyttää suomalaisten terveyden suojelemiseksi. No, tämän johdosta nyt, kuten on kuultu, aluehallintovirasto on muuttanut omaa tulkintaansa. Mutta se oleellinen kysymys on se, mistä tämä avin alkuperäinen tulkinta on johtunut. Tässä on avin tiedote, jossa todetaan: ”Aluehallintovirastot ovat toimineet asiassa tähän asti sosiaali‑ ja terveysministeriön 3.2.2021 antaman ohjauskirjeen ja sen oikeudellisen arvioinnin mukaisesti.”
Niinpä niin!
Kuitenkin hallitus pääministeriä myöten on vastuuttanut tässä viranomaista, ja viranomainen sanoo tässä aivan selkeästi, että sosiaali‑ ja terveysministeriöstä on tullut tämä tulkinta, että voimassa oleva laki ei mahdollistaisi näitä massatarkastuksia. [[Aki Lindénin välihuuto]] Kun täällä virkavastuusta, [[Puhemies: Minuutti!]] edustaja Lindén, puhutte, niin huomatkaa tämä.
Edustaja Rantanen.
Arvoisa puhemies! Juuri tämä on tässä tämä pihvi. Jos aveilla olisi ollut mahdollisuus käyttää tätä pakkotestausta vuoden mutta STM on ohjeistanut niin, että testataan vain vapaaehtoisesti, kuten tänään täällä kuultiin ohjauskirjeistä, niin onhan tämä täydellinen katastrofi. Tämä on aivan täydellinen katastrofi. Ja voin vakuuttaa teille, hyvät ystävät, että ei tämä brittimuunnos ole viimeinen, mikä sieltä on tulossa. Niitä on todennäköisimmin tulossa lisää, ja sen vuoksi tämä rajakontrolli pitää saada kuntoon, mutta ei se voi olla niin, että se on joko ennakkotodistus tai testi, tai ennakkotodistus tai karanteeni. Ne pitäisi kaikki liittää tähän. Varsin monet Euroopan maat tekevät siten, että tulijoilla on tämä ennakkotestitodistus mukanansa, sen lisäksi heitä testataan riskianalyysin kautta, joko kaikki koko koneellisesta tai laivasta tai osa, ja sen lisäksi he odottavat karanteenissa sitä tulostansa siitä rajatestistä. Tällä tavoin ehkä se saadaankin vähän turvallisemmaksi, mutta minulla vain on vähän semmoinen pelko, [[Puhemies: Minuutti!]] että tämäkin onnistutaan nyt politisoimaan niin paljon, että tätä asiaa ei saada nytkään kuntoon.
Edustaja Kauma.
Arvoisa puhemies! Jos katsotaan pelkästään tätä lakia tai lakimuutosta, mikä meillä on täällä esillä, niin kyllä se on pelkästään tekninen. Täytyy sanoa, että se koko lainmuutoksen ja mietinnön pihvi on siellä valiokunnan lausumaehdotuksessa, jossa edellytetään, että hallitus ryhtyy välittömiin toimiin luodakseen nämä menettelytavat — eli pakkotestaus, jos ei voi osoittaa negatiivista testitulosta, rokotustodistusta tai todistusta sairastetusta taudista. Arvoisa puhemies! Itsekin olin tuolla valiokunnassa tätä lakia käsittelemässä, ja me kokoomuslaiset pidimme kyllä tuota 16 §:ää vielä hiukan liian laimeana ja olisimme tuoneet siihen vielä yhden lisäkohdan, jossa olisi todettu, että maan rajoilla pakollisen terveystarkastuksen voi välttää menemällä valvottuun omakustanteiseen karanteeniin tai palaamalla lähtömaahan.
Vain niilläkö?
Edustaja Rehn-Kivi, ja sen jälkeen mennään puhujalistaan. — Selvä. Sitten täällä oli virhe tuossa listassa. Se oli puhujalista eikä ilmeisesti debattilista. — Edustaja Lindén, puhujalistan puheenvuoro, olkaa hyvä.
Arvoisa rouva puhemies! Minulle on viime aikoina tullut toistuvasti mieleen kaksi tunnettua sanontaa. Ensimmäinen on ”väärin sammutettu” — on helppoa arvata, mihin tämä liittyy. Toinen on tunnettu Hietasen repliikki Tuntemattomasta sotilaasta: ”En mää täsä syylissi kaipa yhtikäs. Konekivääri ja Lahtist mää kaipasi.” Ei tarvita suurta mielikuvitusta tämänkään sijoittamiseen ajankohtaiseen koronakeskusteluun. Eli mitä siis nyt pitää tehdä, ja mitä seuraavaksi pitää tapahtua? Tällä lainmuutoksella poistuu se epäselvyys, joka on vallinnut ryhmään tai joukkoon suuntautuvien pakollisten terveystarkastusten päättämisessä ja suorittamisessa. Ei voida kieltää, etteikö vuonna 2016 hyväksytyn tartuntatautilain 16 ja 15 §:ien soveltamisen suhteen olisi vallinnut epäselvyyttä, joka juontaa juurensa näiden pykälien yksityiskohtaisiin perusteluihin. Kuten siteerasin, syyllisiä en etsi. Edustaja Zyskowicz piti tästä aiheesta jo 23. helmikuuta selventävän puheenvuoron. Itselleni ei ole ollut yhtään epäselvää, mihin 16 § antaa mahdollisuuden. Olen siitä tviitannut lentokentällä tehtävien tarkastusten osalta jo 1.4.20, ja uudelleen palasin tähän aiheeseen elokuussa, kun Suomeen, erityisesti Turkuun, alkoi saapua Balkanin alueelta lentoja, joiden matkustajilla oli runsaasti koronatartuntoja. 16.8.2020 tviittini oli seuraava: ”Taas koronaohjus Skopjesta Turkuun. Onneksi nyt kaikki pakolliseen karanteeniin — virkamiespäätöksellä. Tuleeko taas kritiikkiä, kuten alkuviikolla ministeri Kiurun esitettyä karanteenimenettelyä?” Tai 15.8.20: ”Asia on hämmästyttävän yksinkertainen: rajoilla pitää testata mahdollisimman paljon. Tartuntatautilaki mahdollistaa myös pakolliset testit — lääkärin päätöksellä. Miksi tätä nyt kyseenalaistetaan?” En minä olisi tuolla tavalla tviitannut, ellei pakollisia terveystarkastuksia olisi kyseenalaistettu. Kun käsittelimme tätä lakiehdotusta valiokunnassa, STM:n edustaja totesi selvästi, että STM:n ja avien juristien tulkinta on ollut sellainen, että vain yksilöön kohdistuvia pakollisia terveystarkastuksia voidaan tehdä, ei päätöksiä kokonaisen joukon pakollisista terveystarkastuksista. Tämä asia on nyt kerta kaikkiaan selkiytetty sekä PeVin lausunnossa että STM:n mietinnössä. Mitä tästä seuraa käytännössä? Olen ollut viisi vuotta lääninlääkärinä — se on sama virka, jonka nimi nyt on aluehallintoylilääkäri, joissakin aveissa kuulemma edelleen perinteikkäästi lääninlääkäri. Rohkenen sanoa, nyt kun asia on eduskunnan arvovallalla selkiytetty, että uskaltaisin itse virkamiehenä toimia seuraavalla tavalla: Tehtäisiin viranomaispäätös, että kaikista maista, joissa on korkea koronaepidemian aste, tuleville matkustajille ilmoitettaisiin virallisesti, että Suomeen saapuessaan heitä odottaa pakollinen terveystarkastus. Tartunnan osoittava testi voi olla osa tätä tarkastusta, mutta se voi sisältää muutakin. Lasta tai muita vajaavaltaisia en pakottaisi testiin, vaan heidät osoitettaisiin karanteeniin, jos on erityistä syytä epäillä, että he kantavat yleisvaarallista tartuntatautia. Luotettavalla todistuksella tuoreesta, pätevästä testistä voisi vapautua yksityiskohtaisemmasta tarkastuksesta. Tosin tämäkin aina edellyttäisi, että maahan tullessa viranomainen perehtyy kyseiseen asiakirjaan ja arvioi sen luotettavuuden ja pätevyyden. Koronatestin ohella tämä sama menettely koskisi melko tuoreeltaan sairastettua koronatautia sekä saatua koronarokotusta. Tällainen menettely informoitaisiin kaikkialle, mistä matkustajia Suomeen tulee. Sanaa ”menettely” käyttää myös StV lausumassaan. Emme sano ”säädös”. Se sana jätettiin keskustelun seurauksena tietoisesti tästä pois. Emme siis vaadi uutta lakia, vaan toimintamallia, menettelyä. Tällaista menettelyä puoltaa myös voimassa olevan tartuntatautilain 14 §:n perustelu, jossa korostetaan, että tarttuvat taudit eivät tunne rajoja ja lisääntyvä liikkuvuus voi nopeuttaa tarttuvien tautien leviämistä. Tästä johtuen tarttuvien tautien torjunnasta vastaavien toimijoiden tulee vastata uusiin haasteisiin viivytyksettä ja toimia joustavasti. — Kiitoksia.
Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Tulen itse Vantaalta, jossa on meidän suurin kansainvälinen lentokenttä, joten tämä rajakysymys on meille ollut koko ajan läsnä. Silloin kun korona alkoi, tuli Suomeen ulkomailta — niin kuin se kaikkiin muihinkin maihin tuli ulkomailta, paitsi Kiinaan — keskusteltiin myös siitä, voidaanko esimerkiksi kokonainen koneellinen ihmisiä määrätä karanteeniin, jos se tulee epidemia-alueelta. Silloin kyse oli nimenomaan siitä, että oltaisiin kyetty pysäyttämään koronan tulo Suomeen. Samoin keskusteltiin pakollisesta karanteenista. Edelleenkään siihen ei olla menty. On vain eristys, eli silloin kun henkilö ollaan todettu koronapositiiviseksi, niin käytännössä ollaan sitten ikään kuin rajoitetussa toimintaympäristössä. Karanteeni edelleen ulkomailta tulevillekin on omaehtoinen. [[Aki Lindénin välihuuto]] Eli nyt kun ollaan päästy siihen tilanteeseen, että perustuslakivaliokunta on käsitellyt tämän uuden esityksen myötä myös sen vanhan tartuntatautilain, 2016 säädetyn tartuntatautilain, ja todennut, että jo sen perusteella olisi ollut mahdollista aluehallintovirastojen määrätä pakollisia testejä rajoille tai muutenkin alueillaan, niin nyt ollaan siinä tilanteessa, että kaikille on varmasti selvää, että näin voidaan toimia. Se kuitenkin, mistä tänään on täällä keskusteltu, on se, että ilmeisesti sosiaali- ja terveysministeriö on ohjannut aluehallintovirastoja nimenomaisesti toimimaan päinvastoin kuin tartuntatautilaki antaa mahdollisuuksia eli tukeutumaan vapaaehtoisiin testeihin. No, joka tapauksessa tilanne esimerkiksi kansainvälisellä lentokentällä Vantaalla on jo jonkin aikaa ollut se, että lähes kaikki testataan tai vaaditaan ennakollinen negatiivinen koronatestitodistus. Valitettavasti kuitenkin on niin, että kaikki lentoyhtiöt eivät ole THL:n hyvästä ohjeistuksesta huolimatta vaatineet ennakollista negatiivista koronatestitodistusta. Siksi onkin erittäin tärkeää, että nyt tämä sosiaali- ja terveysvaliokunnan yksimielisesti edellyttämä malli tarkoittaisi sitä, että kaikilta Suomeen tulevilta vaadittaisiin negatiivinen koronatestitodistus ja sen lisäksi voitaisiin sitten tarpeen vaatiessa määrätä testeihin joko heti tai tietyn ajan jälkeen, jotta tämä ulkomailta tuleva korona ja erilaiset muunnokset voitaisiin pysäyttää rajoille tai eristää sitten, jos tällaisia tapauksia Suomeen tulee, sinne omiin koteihin, niin että se ei leviä. Sen vuoksi pidänkin erittäin tärkeänä, että tässä nyt on päästy yhteisymmärrykseen. Arvoisa puhemies! Katsotaan kuitenkin ihan hieman taaksepäin tätä keskustelua: Pidän hieman huolestuttavana sitä, että tiedetään, että monet muutkin esitykset, jotka ovat monimutkaisia, kulkevat meillä sosiaali- ja terveysvaliokunnan kautta. Tässä juuri edellä edustaja Lindén todisteli, kuinka hän virkavastuulla olisi tehnyt sitä ja tätä, ja hyvä niin. Mutta kuitenkin keskustelimme täällä aiemmin tartuntatautilain lakiesityksestä, josta sosiaali- ja terveysvaliokunta itse oli todennut, että esitykseen sisältyvä tulkinta erilaisista tiloista tulee aiheuttamaan haasteita laintulkinnassa, ja ehdotti, että ministeriö antaisi tästä selventävän asetuksen. Toivottavasti nyt katsotte, kun käsittelette tätä uutta esitystä, joka tänään on täällä eduskunnassa lähetekeskustelussa, että tällaisia tulkintaongelmia ei enää siihen lakiin jää. Käytiin keskustelua julkisuudessakin nimittäin siitä, onko tässä kyse tulkintaerimielisyydestä vai lakiesityksestä. No, tämä nyt tällä hetkellä käsittelyssä oleva sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintö on sinällään selkeä. Tässä täsmennetään myös sitä pykälää, jossa todetaan, että aluehallintovirasto voi kohdentaa näitä pakollisia terveystarkastuksia nyt siis myös useaan henkilöön. Ja on hyvä, että meillä on selkeä lainsäädäntö, jossa myös pykälässä todetaan, kuinka tulee toimia, ja toivottavasti nyt tämän osalta ei enää ole epäselvyyttä. Toiveena, painavana toiveena, kuitenkin toivon, että nyt ministeriö ryhtyy pikaisiin toimenpiteisiin, jotta tämä ennakkotestivaade saataisiin kuntoon, jotta meillä ei enää olisi koneeseen tai laivaan noustessa yhtään koronapositiivista henkilöä.
Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! Käsittelyssämme on tartuntatautilain muutos 16 ja 22 §:ään. Tämä oli odotettu tartuntatautilain muutos, josta puhuttiin myös niin sanottuna raja-HE:nä. Mutta sitähän tämä toki ei ole. Meillä on ollut ongelmana se, että rajoilta vuotaa tautia Suomeen, ja kun on tullut näitä virusmuunnoksia, niin se on tehnyt tilanteen erityisen hankalaksi, koska rajojen kautta tauti on päässyt Suomeen ja leviää nyt Suomessa. No, tätä esitystä nyt odotettiin, jotta saataisiin vihdoinkin ne rajat hallintaan, mutta tämä ei valitettavasti vastaa siihen tarpeeseen. Tämä esitys oli kuitenkin tarpeellinen täsmentämään nykyistä tartuntatautilakia, jonka tulkinnassa on ollut epäselvyyttä. On katsottu, että aiempi lakiesitys ei pitänyt sisällänsä joukkotestauksia. Vaikka nyt ollaan saatu perustuslakivaliokunnan määritelmä — näin, että se on jo siellä ollut — ministeriö on ohjekirjeellään aluehallintovirastoja ohjeistanut toisin. Valiokunnassa käsiteltiin tämä tartuntatautilakiesitys ja todettiin myöskin, että tämä ei vastaa siihen tarpeeseen, mitä me nyt tarvittaisiin, jolloinka valiokunta teki yksimielisen lausuman, että hallitus valmistelisi tällaisen ennakkotestausmallin rajoille. Erityisen tärkeäähän tämä on siinä vaiheessa, kun rajaliikenne aukeaa ja rajan kautta tulevat matkustajamäärät kasvavat. Meillä ei ole missään nimessä sellaista määrää terveydenhuoltohenkilöstöä siirtää rajoille, että siinä tilanteessa kaikki voitaisiin testata. Ja sen takia tämmöinen ennakkotestausmalli on tärkeä: ylipäätään ehkäisemään tartunnan saaneiden ihmisten tuloa Suomeen mutta myöskin tuomaan ennakoitavuutta meidän matkustajaliikenteeseemme, matkustajille ja kaikille toimijoille. Kokoomus pitää välttämättömänä, että Suomi muiden EU-jäsenvaltioiden tapaan edellyttää tällaista tuoretta negatiivista koronatestitodistusta jo matkalle lähdettäessä, ja myöskin, että varmistetaan se, että myöskin maahan tultaessa on koronariski vähentynyt, esimerkiksi toisella testauksella, ja myös valvontaan on asetettava riittävät resurssit. Kokoomus jätti vastalauseen valiokunnan mietintöön sen takia, että tässä käsittelyssä nousi esille sellaisia asioita ja kokoomus näkee tärkeänä nostaa esille sellaisia asioita, joihin oli tässä huonosti paneuduttu tai jotka tarvitsisivat lisäesityksiä tai täsmennyksiä. Ensinnäkin on oleellisen tärkeää, että säädettävä laki on uskottava ja tulkinnasta ei aiheudu epäselvyyttä ja sen toimeenpano onnistuu myös käytännössä. Sen takia kokoomus on vaatinut pakollisen terveystarkastuksen sisällön ja pakkotestausten osalta täsmennystä, ja tätä myös vaadimme valiokunnassa, mutta niitä esityksiämme tämän lain kirjoittamisesta vielä selkeämmäksi ei hyväksytty, ne äänestettiin kumoon. Sen takia tosiaan näitä täsmennyksiä ehdotimme. Kokoomuksen näkemyksen mukaan on tärkeää, että laki on myös helppo toimeenpanna käytännössä. Ja kokoomus on huolissaan siitä, että erityisesti suhteellisen vilkasliikenteisten rajanylityspaikkojen kunnissa pakollisten terveystarkastusten laajamittainen toteuttaminen voi henkilöstön nykyisten saatavuusongelmien takia olla haasteellista. On tärkeää myös, että rajakäytänteet ovat valtakunnallisesti yhdenmukaiset. On epätarkoituksenmukaista eikä ole järkevää, että jonkun raja-aseman kautta voi tulla toisilla kriteereillä kuin toisesta. Tämä ohjaa liikenteen hakeutumista niille raja-asemille, joilla valvonta on huonompaa tai kriteerit väljemmät. Nostimme vastalauseessamme esille myös koronakoirien hyödyntämisen ja sen, että Tulli tai Rajavartiolaitos voisi virka-apua antaessaan käyttää tartuntatautien tunnistamisessa ja tarkastusten kohdentamisessa apunaan tartuntatautien tunnistamiseen koulutettuja koiria. Tästä ehdotimme myös pykälämuutosta. Mielestämme ja myös asiantuntijoiden näkemyksen mukaan pitää ottaa käyttöön kaikki työkalut, mitä meillä on tämän viruksen torjunnassa otettavissa käyttöön, ja koronakoiria ilman muuta tämmöisten massojen seulomiseen kannattaa käyttää, jos niistä on hyötyä — eivät ne yksinään riitä, mutta ovat osana muuta toimintaa. Toinen pykälämuutos, jota esitimme, on, että maan rajoilla pakollisen terveystarkastuksen voisi välttää menemällä valvottuun omakustanteiseen karanteeniin tai palaamalla lähtömaahan. Nämä pykälämuutokset eivät siis saaneet kannatusta mutta ovat meidän näkemyksemme mukaan tärkeitä. Kun mietitään koronan hillintää ja kun täällä ovat olleet esillä myös esimerkiksi ulkonaliikkumisrajoitukset, niin olisi tärkeää, että käytetään kaikki ne keinot, joilla pystytään estämään koronan leviäminen: rajat kuntoon, kasvomaskit käyttöön. Tässä on paljon hallituksella tekemistä. Meillä edelleenkin puuttuu molemmista lakiesitykset, molemmista toimintakäytänteet, sellaiset määräykset, joilla me pystyttäisiin tautia pitämään kurissa.
Edustaja Purra.
Arvoisa rouva puhemies! Tässä sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnössä ei mielestäni riittävän selkeästi käsitellä tätä seikkaa, että 16 §:n perusteella joukkoon kohdistuvat pakkotestaukset ovat koko ajan nykyisen lainsäädännön ja oikeustilan puitteissa mahdollisia aveilta. Täällä salissa on kuultu, että tässä esityksessä ja mietinnössä onkin ollut tarkoitus vain täsmentää näitä kohtia. Koen kuitenkin hieman oudoksi sen, että me käsittelemme täällä hallituksen esityksiä, joiden on tarkoitus vain täsmentää jotain lainsäädäntöä niin, että se asia mahdollisimman hyvin käytännössä toimisi. Tässä valitettavasti sylttytehdas osoittaa ministeriöön ja hallituksen suuntaan, siihen, että johtaminen ja tämä operatiivinen linja ei ole toiminut. Avit ovat käyttäneet väärää ohjeistusta, sosiaali- ja terveysministeriön antamaa ohjeistusta, joka ei ole ollut tosiasian mukainen. Eilen avit viestittivät, että nyt perustuslakivaliokunnasta on tullut kannanotto, joka mahdollistaa heidän toimia toisin. Tässä on monta ongelmaa: Ensinnäkin perustuslakivaliokunnasta ei tullut mitään kannanottoa, vaan lausunto, jossa todetaan nykyisen lainsäädännön mahdollistavan nämä joukkoon kohdistuvat pakkotestaukset. Sen lisäksi tämä lausunto tuli 5. päivä maaliskuuta, eilen oli 15. päivä maaliskuuta. En usko, että avien toimintaan on vaikuttanut sen paremmin perustuslakivaliokunnan lausunto kuin jo monien asiantuntijoiden aiemmin kertoma tosiasia tästä tilanteesta, vaan poliittinen paine. Kuten hyvin usein ennenkin tämän koronakriisin aikana: kun poliittinen paine nousee riittävän kovaksi, asiat alkavat toimia. Vastaavalla tavalla pääministeri on todennut, että Suomessa on Euroopan tiukin rajakontrolli. Tämä ei pidä missään määrin paikkaansa. Todennäköisesti pääministeri yrittää tarkoittaa sitä, että Suomessa ovat käynnissä sisärajatarkastukset ja on tehty erilaisia sääntöjä sen mukaan, minkälaisilla asioilla liikkuvat ihmiset saavat maahan tulla. Mutta kuten hallintovaliokunta jo viime kuun loppupuolella sai saamassaan selvityksessä tietää, niin lähes kaikissa Euroopan maissa on huomattavasti Suomea tiukemmat koronaturvallisuusrajoitukset rajoilla liittyen sitten ennakkotestitodistuksiin, pakkotestaamisen tai karanteeneihin. Tämä on tosiasia. Toisaalta, jos katsomme, miten käytännössä nämä pääministerin sanomat Euroopan tiukimmat rajakontrollit toimivat, niin tälläkin hetkellä Suomen rajojen yli tulee paitsi virusta myös ihmisiä, joita ei sen paremmin testata kuin heiltä vaadita minkäänlaista todistusta sairastetusta taudista tai ennakkotestistä. Meille on tullut viime päivinä viruksia, jopa brasilialaismuunnosta. Sen lisäksi esimerkiksi rekkakuskeja tulee jopa tuhat päivässä. He eivät osallistu välttämättä minkäänlaisiin testeihin. Huomauttaisin tässä yhteydessä myös, että kun puhutaan siitä, että meille saa tulla ”välttämättömistä syistä” tai ”välttämättömät ryhmät” — tätähän käsiteltiin jo vuosi sitten keväällä, ja silloin kävi selväksi, mitkä ryhmät ovat välttämättömiä ja mitkä ovat huoltovarmuuden kannalta oleellisia — niin se on myös poliittinen päätös. Kaikki eivät välttämättä oikeasti ole. No, joka tapauksessa käytäntö siis ei toimi ja rajaturvallisuus on edelleen heikoissa kantimissa. Sitten tähän toiseen asiaan eli ennakkotestitodistuksiin, joita tässä sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnön lausumassa peräänkuulutetaan. Pidän tietenkin asiaa erinomaisen hyvänä, ja kuten edellisessä puheenvuorossani sanoin, niin hallintovaliokunta on näitä peräänkuuluttanut jo lausunnossaan edellisestä tartuntatautilain muutoksesta. Kuitenkin tässä on muutamia ongelmia. Sosiaali- ja terveysministeriö lausui hallintovaliokunnalle kaksi viikkoa sitten näin: Ottaen huomioon muun muassa sen, että suomalaisten ja Suomessa asuvien tulee aina olla mahdollista palata Suomeen, ei ennakkotestitodistevelvoitetta olisi voinut säätää kategoriseksi maahantulon edellytykseksi. Se olisi edellyttänyt myös muita laissa säädettäviä henkilöryhmiä koskevia poikkeusperusteita, jotka olisivat käytännössä heikentäneet lain vaikuttavuutta. — Tässä lausunnossa näitä muita henkilöryhmiä ei luetella, mutta ne ilmenevät muusta kohdasta. Näitä ovat muun muassa oleskeluluvalla oleskelevat kolmannen maan kansalaiset, perhesyiden vuoksi saapuvat ja turvapaikanhakijat. Sosiaali- ja terveysministeriö edelleen jatkaa, että näiden perusoikeuksiin liittyvien syiden lisäksi ennakkotestitodistusten vaatimisen mallin mahdottomuutta puoltaa se, että se olisi käytännössä liian vaikeaa, koska sisärajavalvonnan päätyttyä Suomen sisärajan olisi voinut ylittää mistä tahansa eli lain toimeenpano olisi edellyttänyt ympärivuorokautista terveydenhuollon henkilöstöä kaikilla rajanylityspaikoilla. Edelleen ministeriö sanoo, että lain noudattamisen valvonta olisi käytännössä mahdotonta. Siis nyt puhutaan koko ajan niistä ennakkotestitodistuksista, ei pakkotesteistä. Edelleen ministeriö sanoo, että tämä ei olisi mahdollista ilman, että vaarannettaisiin samalla muuta terveydenhuollon toimintaa. On tietysti hienoa, mikäli hallitus ja ministeriö ovat nyt päätyneet siihen, että tämä olisikin nyt mahdollista toteuttaa, oli kyseessä sitten menettely tai toimintamalli tai jotain muuta, kuten täällä on puhuttu, mutta joka tapauksessa jään ihmettelemään, miten se nyt on mahdollista. Mikäli se olisi vain toimintamalli, joka tapauksessa nämä eri henkilöryhmät tulee siinä ottaa huomioon tai rikotaan perusoikeuksia. Ja mitä näihin käytännön rajoituksiin tulee, niin kuten täällä useampi puheenvuoron pitäjä on jo kertonut, pakkotestaaminen rajoilla tietenkin vie enemmän niitä henkilöresursseja ja vaarantaa terveydenhuollon kestävyyden, joten tässäkin mielessä tietenkin ennakkotestitodistukset tai erilaiset hybridimallit olisivat mahdottomasti paljon paremmat. Mutta lopuksi vielä totean sen, minkä nostin tuossa alussa esiin: minusta pahasti näyttää siltä, että se on poliittinen paine, se, että lehdet kirjoittavat, kuinka rajat vuotavat, se, kuinka oppositio mainitsee asian kerta kerran jälkeen, mikä täällä näitä toimenpiteitä saa aikaan.
Edustaja Rantanen.
Arvoisa puhemies! Tähän on hyvä varmasti jatkaa, että kulkutautia hoidetaan niin kuin kulkutautia hoidetaan, hoidettiin silloin espanjantaudin aikaan, mutta kun siihen sotketaan politiikka, niin lopputulos on tämmöinen epämääräinen epälooginen mössö, joka ollaan nähty ja joka on myöskin yksi tämän rajasöhläämisen tausta. Haluan täältä muutaman asian nostaa esiin. Täällä on paljon puhuttu tänään, että tärkeintä on ihmisten terveys ja tärkeintä on ihmisten terveys, ja moitittu myös meitä siitä, että me emme ole lainkaan tästä kiinnostuneita. Kuten totesin aiemman asian käsittelyssä, niin todella on näin, että HUSin tilastoissa viimeisen kolmen viikon aikana 0—15-vuotiaiden tartunnat ovat kuusinkertaistuneet, eli jos terveys olisi tässä salissa se tärkein asia ja tämän kulkutaudin hoito, niin luulisi, että olisivat aika nopeasti nyt jo kyllä etäkoulut puheissa, mutta niistähän ei puhuta mitään. Ja pahoin pelkään kyllä tästä sosiaali- ja terveysvaliokunnan lausumasta, joka lähtee siitä, että muutetaan menettelyä tai tehdään tämmöinen menettelytapa, että mahtaakohan siinä käydä samalla tavalla kuin tässä rajaselkkauksessa ja rajatestien puutteessa: on tehty tietty tapa, joka ei toimi. Tämä on tässä kyllä suuri riski, jos ei tänne aiota tuoda uutta lainsäädäntöä, joka velvoittaa tarkistamaan ennakkoon sen negatiivisen testituloksen ja testaamaan rajalla ja määräämään karanteeniin ainakin odottamaan testitulosta ja tarvittaessa muutoinkin, jos kieltäytyy testistä. Jos ei tätä ole laissa, niin ihmettelen, miten tämä voisi toimia. Tämä talo säätää lait, ja viranomainen toimeenpanee niitä lakeja, ja nyt jos tässä käy taas samanlainen ohjauskirjehässäkkä, kuten tänään kuultiin, että STM on ohjeistanut aluehallintovirastoja pitäytymään vapaaehtoisissa testeissä, niin ei tässä varmasti ole tulossa kovinkaan suurta muutosta valitettavasti. Sitten nämä sähköiset palvelut: Suomessa ei kannattaisi kaikkea keksiä itse vaan katsoa, miten muut Euroopan maat tekevät näistä sujuvia. Monessa maassa on käytössä tämmöinen passenger locator form, jolla jokainen matkustaja, joka tulee rajan yli, ilmoittautuu sähköisesti, kertoo nimensä ja sen, minne tulee, millä tulee, missä yöpyy, missä viipyy, onko käynyt aiemmilla matkoilla viimeisen kahden viikon aikana jossain toisessa maassa ja niin edelleen. Tällöin sen maan viranomaiset saavat tietää, kuka tulee rajan yli ja kellä on esimerkiksi riskiprofiilia tämän taudin osalta. Siinä mielessä siellä olisi kyllä paljon apinoitavaa, [[Puhemies: 3 minuuttia!]] kun maltettaisiin... — Tulen jatkamaan sinne. [[Puhuja siirtyy puhujakorokkeelle]]
Pyydän edustajaa tulemaan puhujapönttöön.
Arvoisa puhemies! Menikin pidempään kuin odotin. — Olin palaamassa tähän, eli kun jokainen ilmoittautuu sinne maahan, niin silloin maan viranomaiset tietävät, kuka tulee, mistä tulee, missä majoittuu, ja tältä osin on paljon helpompaa myöskin seuranta- ja jäljitystyö. Ja tässä yhteydessä samalla — esimerkiksi Saksa, Kreikka käyttävät tätä — sitoutuu siihen, että antaa oikeat tiedot sekä terveydestään että itsestään ja myöskin suostuu siihen, että mikäli havaitaan covidin oireita, niin joutuu testaukseen ja joutuu karanteeniin, eli tavallaan reilu peli molemmin puolin. Sitten mitä tulee näiden ennakkotodistusten tarkistamiseen, niin tämäkin on ilmeisesti ihan suomalainen menetelmä, että tämmöisen negatiivisen tautitestin voisi tarkistaa vain terveydenhuoltoalan henkilöstö. Jos täältä Suomesta lähtee nyt johonkin päin, niin kyllä se testitodistus tsekataan siinä lähtöselvityksessä täältä. Mutta myöskin ulkomailla: ei siellä ole terveydenhuoltoalan henkilöstöä, se on lähtöselvitysihminen, joka katsoo, että se on olemassa, ja näin ollen sinne ei kyllä terveydenhuoltoalan henkilöstöä tarvitse näitä tarkastamaan mielestäni sijoittaa. Se tulee olemaan ongelma, kun me tiedämme, että näissä on jonkun verran väärennettyä tavaraa, ja siinä mielessä täytyisi kyllä olla hyvin tarkkaan katsottu, minkälaiset testitodistukset hyväksytään. Sitten haluan nostaa nämä koronakoirat. Tiedän, että tämä jakaa mielipiteitä, mutta tässä on nähdäkseni nyt ongelmana ja kysymyksessä se, että Tullin virkakoirat eivät voi toimia tällä hetkellä tämmöisenä seulonta-apuvälineenä. Sehän ei ole pelkästään yksin se koira, vaan koira merkkaa ja sitten ihan samalla tavalla kuin huumeissa: emmehän me huumeasioitakaan hoida niin, että kun koira merkkaa, niin asia on selvä, vaan siitähän se jatkuu sitten. Ja nyt ongelma on se, että Tulli ei voi näitä koiriansa, jotka he ovat kouluttaneet, käyttää käytännössä katsoen laisinkaan tässä seulonnassa, jos ei näitä koiria ole täällä tartuntatautilaissa mainittu virka-apukäytössä. Toivoisin, että tämä kyllä otettaisiin käyttöön, koska vain siten me saataisiin myöskin lisää tutkimustietoa. Tämä on aika nopeasti koulutettu asia, ja nähdäkseni ne tulokset eivät ole kovin huonoja olleet, ja siltä osin olisi varmaan ihan hyvä kokeilla tämäkin kortti, koska se on nopea ja tehokas, jos toimii, ja pianhan me sen näemme — taikka oikeastaan näemme vasta tutkimuksen kautta, toimiiko, ja tutkimusta ei voi tehdä ennen kuin ne koirat ovat käytössä. — Kiitos.
Edustaja Vestman.
Arvoisa puhemies! Nyt kun perustuslakivaliokunta on osoittanut viranomaiselle ja STM:lle, että katsokaa nyt, nämä pakolliset massoihin kohdistuvat terveystarkastukset ovat jo voimassa olevan lain mukaan mahdollisia, niin on hyvin tärkeätä, että katsotaan jo eteenpäin ja sitä, miten tällainen ennakkotestitodistuksiin perustuva, vielä laajempi rajakontrollijärjestelmä saadaan aikaiseksi. Haluankin kiittää sosiaali‑ ja terveysvaliokuntaa tästä lausumaehdotuksesta, jossa edellytetään, että hallitus ryhtyy välittömiin toimiin luodakseen maahantulomenettelyn, joka estää yleisvaarallisen tartuntataudin leviämistä ja samalla huomioi jatkossa kasvavan liikennemäärän rajaliikenteessä ja perustuisi nimenomaan näihin ennakkotestitodistuksiin. Ja kuten ollaan tämän keskustelun aikana kuultu, niin tämä on tämmöinen eurooppalainen malli, jota Suomi ei ole toistaiseksi kyennyt luomaan. Itse asiassa haluan palata siihen viime syksyyn, kun tällainen esitys tuotiin eduskuntaan hallituksen toimesta. Kyseessä oli siis rajakontrollijärjestelmä, joka sisälsi ennakkotestivaatimuksen, todistusvaatimuksen, ja se esitys ei täältä eduskunnasta edennyt sen takia, että esitys oli historiallisen huono lakiteknisesti. Kuitenkin pääministeri on vastuuttanut tästä eduskuntaa, että tämä esitys tänne eduskuntaan jäi, ja sen takia haluan vielä kerran oikoa niitä väärinkäsityksiä, joita tähän liittyy, eli lainaan suoraan erästä perustuslakiasiantuntijaa. Hän on kirjoittanut näin: ”Liikenne‑ ja viestintäministeriössä valmisteltu hallituksen esitys laeiksi tartuntatautilain ja liikenteen palveluista annetun lain väliaikaisesta muuttamisesta on kenties epäonnistunein hallituksen esitys vuosikymmeniin. Sen kohdalla meni kaikki pieleen. Lopulta perustuslakivaliokunta pysäytti sen eduskuntakäsittelyn torstaina tällä historiallisella ponsilausumallaan: ’Perustuslakivaliokunta esittää, että lakiehdotuksia ei voida käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä.’” [[Välihuutoja sosiaalidemokraattien ryhmästä]] Historiallisen huono esitys, jossa lähes kaikki meni pieleen. No, tällaistahan voi kiireessä lainvalmistelussa tapahtua, ja perustuslakivaliokunta totesikin omassa lausunnossaan lisäksi, että tällaiselle sääntelylle on esitetty hyväksyttäviä perusteita ja valiokunta pitää sinänsä mahdollisena säätää Suomeen saapuvia henkilöitä koskevista vaatimuksista, joilla pyritään estämään koronaviruksen leviämistä Suomeen ulkomailta tulevien henkilöiden mukana. Mutta korjattua esitystä, hyvin valmisteltua esitystä ei koskaan tullut takaisin eduskuntaan. Tässä on mennyt viisi kuukautta, ja nyt sosiaali‑ ja terveysvaliokunnan täytyy esittää eduskunnalle lausumaehdotusta, jotta hallitus toimisi ja toisi tällaisen ennakkotestitodistuksiin perustuvan rajakontrollijärjestelmää koskevan lainsäädäntöesityksen eduskuntaan. Kysymys: mitä tämän viiden kuukauden aikana on tapahtunut? [[Puhemies: 3 minuuttia!]]
Edustaja Niikko. [Hälinää] — Edustaja Niikolla on puheenvuoro.
Arvoisa puhemies! Tästä tartuntatautilaista keskusteltaessa pitäisi nytten ottaa huomioon se, että maito on läikkynyt maahan jo ajat sitten ja nytten jäljestä käsin tarkastellaan perustuslakivaliokunnan tulkintaa siitä, mitä aluehallintovirastot saavat tai eivät saa tehdä. Ja siinä mielessä hallitus ei nyt oikeastaan voi sanoa, että näistä menneistä virheistä ei saisi keskustella, nimittäin eikö se tosiasia kuitenkin ole, että kun virheet tunnustetaan ja todetaan, niin niistä voidaan jotakin oppia? Muistan, kun viime keväänä keskustelin Thaimaan suurlähettilään kanssa, joka täällä lopetti uransa ja meni takaisin kotimaahansa. Kysyin häneltä, kuinka helppoa on päästä Thaimaahan esimerkiksi syksyllä tai nyt kesällä. Hän sanoi, että ei se niin helppoa ole siltä osin, jos ei ole valmis viettämään aikaa, muuten sinne on hyvin helppo päästä. Siellä vaadittiin jo silloin kahden viikon hotellikaranteenia valtion määräämässä hotellissa, tai sitten turisti sai myös itse valita sen hotellin, vaikka viiden tähden hotellin, mutta ei siellä hotellissakaan saanut olla miten tahtoo. Sielläkin piti kuulemma ilmoittautua, jos hotellista lähti edes altaalle tai muualle kulkemaan ennen kuin se karanteeniaika oli mennyt ohi. Näin toimi moni valtio, siten, että ne ottivat hyvin tiukat säädökset heille, jotka maahan tulevat, elikkä maahan olivat kaikki tervetulleita, mutta piti olla varmuus siitä, että ei tulla maahan levittämään tauteja. Tämä oli tiedossa hallituksella jo hyvin varhaisessa vaiheessa, ja siitä huolimatta Suomessa ei vieläkään ole sellaista toimenpidettä, että tänne maahan tulevista voitaisiin jollakin tavalla todeta, että he ovat terveitä. Siinä mielessä tämä olemassa oleva lainsäädäntötarkastelu on tietysti hyvä, että todetaan se, että tänne tulijoiden pitää olla todistetusti terveitä, mutta siinä on muutama ongelmakohta. Itse en oikein pidä hyvänä sitä, että kovin kevyesti lähdetään puuttumaan ihmisten perusoikeuksiin ja itsemääräämisoikeuteen. Ei ole tämän koronaviruksen johdosta ehkä välttämätöntä tehdä sellaisia toimenpiteitä, että tehdään pakollisia terveystarkastuksia — huomatkaa — koska pakollinen terveystarkastus tarkoittaa sitä, että ihmisiltä voidaan ottaa väkisin esimerkiksi testi siitä, onko koronavirusta kehossa vai ei. Ja tämmöinen pakko, aina kun sille linjalle mennään, herättää joissakin kansalaisissa sellaisen vastustuksen jo itsessään, että se kääntyy väärään suuntaan. Siinä mielessä olisi hyvä luoda tämmöisiä kannustavia elementtejä, kuten tämmöisiä karanteeneja. Jos maahan tulee, niin pitää vaihtoehtoisesti mennä sitten kahdeksi viikkoa jonnekin hotelliin asustelemaan, jos ei muuten kelpaa se vapaaehtoinen terveystarkastus. Tämä on mielestäni semmoinen inhimillisempi tapa. Toiseksi on hyvin vaikea hyväksyä myöskään sitä, että oireeton ihminen voitaisiin hakea vaikka väkisin kotoaan koronatestiin tai laitoseristykseen pelkän epäilyn perusteella. Tämä laki mahdollistaa tällaisen toimenpiteen, ja tätä on hiukan jo testattukin, siitä on julkisuudessakin ollut keskustelua. Väitän, että ihmiset pääosin eivät tällaista asiaa ymmärrä tällaisen taudin ollessa kyseessä. Siinä mielessä meidän täytyisi ihan uskaltaa keskustella näistä asioista myös kriittisesti. Arvoisa puhemies! Tässä hallituksen esityksessä myös otetaan pikkasen kantaa näihin niin kutsuttuihin terveyspasseihin tai sillä tavalla tätä pohdintaa lähdetään nytten pikkuhiljaa viemään eteenpäin. Monet maathan ovat ottaneet käyttöön sellaisia toimenpiteitä kuin rokottamattomien rajaaminen ulos vaikkapa jostain vapaa-ajanviettopaikasta tai ravintolasta, niin että esimerkiksi sisään pääsee vain vilauttamalla digitaalista rokotetodistusta tai todistusta sairastetusta taudista. Esimerkiksi Israelissa toimitaan tällä hetkellä siten. Mielestäni tällainen kehitys on erittäin huolestuttavaa, että me ruvetaan jaottelemaan ihmisiä vuohiin ja lampaisiin pelkästään sen perusteella, että on epäilys siitä, että joku kantaa covid-19-nimistä virusta. Sitten kun tämmöistä kehitystä aletaan Suomessa lainsäädännön ja asetusten keinoin säätelemään, niin meidän täytyy varmistaa se, että ihmisiä ei luokiteltaisi Euroopan unionissa sen enempää kuin Suomessakaan vastaavalla tavalla, ja mielestäni minkäänlaiseen rokottamattomia syrjivään käytäntöön ei pidä Suomessa ryhtyä. Ja sitten kun näitä digitaalisia ratkaisuja valmistellaan, niin pitäisi ottaa huomioon myös se, että esimerkiksi rajoilla luotettavien rokotus-, testi- ja sairastetun taudin todistusten tulisi olla samanarvoisia maahanpääsyn edellytyksenä ja tavallaan ei tehtäisi niin kuin toisesta parempaa ja toisesta huonompaa tapaa luokitella ihmisiä. Arvoisa puhemies! Tässä yhteydessä haluan myös ihan muutamalla sanalla viitata siihen käsittelyyn, joka koski tätä hallituksen halua sulkea kuntosaleja ja urheilupaikkoja. Tämähän liittyy tämänpäiväiseen keskusteluun, ja tässä yhteydessä lyhyesti siitä: Me ollaan täällä kannettu huolta siitä, että nuorille ja lapsille on syntynyt mielenterveysongelmia koronan aikana, koska heillä on nyt rajattu tätä liikkumista, ja nyt kun nämä hallituksen esitykset HE 31:n ja 32:n osalta etenevät siihen suuntaan, että jopa tämä kymmenen henkilön määrä harrastetilassa tullaan poistamaan, niin se johtaa väistämättä siihen, että henkilöiden fyysinen ja psyykkinen jaksaminen heikkenee entisestään. Tällaiset toimenpiteet ovat äärimmäisiä toimenpiteitä, ja soisin ja toivoisin, että tällaisiin ei ryhdyttäisi, ja jos niihin ei ole joillain alueilla pakko ryhtyä, niin tämän pitäisi olla aluekohtaista eikä koko Suomea koskeva toimenpide. Yksi tyttäristäni harrastaa ratsastusta ja ratsastaa maneesissa viikoittain, ja on vaikea kuvitella, että siellä maneesissa millään tavalla tulee altistusta koronalle sen vuoksi, että mennään käytännössä ulkoilmaan, ratsastamaan maneesin sisällä. Tällaiset yksioikoiset linjaukset ovat mielestäni huolestuttavia, ettei osata erottaa tosiasioita tämmöisistä mielikuvista. — Kiitoksia.
Edustaja Rehn-Kivi.
Värderade talman! Social- och hälsovårdsutskottet har fått färdigt sitt betänkande om ändringar i lagen om smittsamma sjukdomar i § 16 och 22 som förtydligar regionförvaltningsverkets möjligheter att beordra en obligatorisk hälsokontroll. Lagändringen ger också rätt för en läkare i kommunens eller sjukvårdsdistriktets tjänst att besluta om en hälsokontroll i ett läge då det är nödvändigt att förhindra att en allmänfarlig smittsam sjukdom sprider sig.
Arvoisa puhemies! Oleellistahan tässä lakiesityksessä on nytten se, että kaikille viranomaisille olisi selkeää, miten toimia muun muassa rajalla ja mitkä oikeudet aluehallintoviranomaisilla on määrätä myös tällaisiin massaterveystarkastuksiin. Jatkossa on tärkeätä myös se, että maahan saapuvilla on selkeä ohjeistus siitä, mitä heiltä edellytetään, kun he Suomeen saapuvat. Tämä oli yksi asia, mikä valiokunnassakin voimakkaasti nousi esille, ja tähän toivotaan jatkossa entistä parempaa ohjeistusta. Me oltiin valiokunnassa täysin yksimielisiä siitä, miten rajavalvonta tulisi toteuttaa, ja siinä mielessä on ehkä mielenkiintoista kuulla näitä puheenvuoroja varsinkin opposition puolelta, joissa vähän annetaan ymmärtää erillä lailla. Meidän tuli kuitenkin nytten keskittyä siihen, että tässä käsittelyssä oleva lainsäädäntö ei koske pelkästään koronaa eikä kyse ole myöskään väliaikaisesta lainsäädännöstä, vaan tämä koskee myös muita yleisvaarallisia tartuntatauteja. Tämän lisäksi tilanteet muuttuvat jatkuvasti ja tulee erilaisia keinoja muun muassa rajoilla ihmisille osoittaa se, että heidän ei tarvitse mennä näihin pakollisiin terveystarkastuksiin, ja tästä syystä kävimme pitkän keskustelun ja olimme aika pitkälti yksimielisiä siitä, että lakiin ei ole tarkoituksenmukaista kirjoittaa kaikkia mahdollisia niitä elementtejä, millä pakollisesta terveystarkastuksesta voi jäädä pois. Tästä syystä on todella tärkeätä, että valvovat viranomaiset tekevät päätöksen siitä, millä keinoin voidaan näistä pakollisista terveystarkastuksista jäädä pois. Tosiaan edustaja Niikko nosti esille, että tässä tilanteessa on mahdollisuus siihen, että joutuu tällaiseen pakkotestaukseen. Ei tämä ole välttämätöntä. Tässä puhutaan pakollisista terveystarkastuksista, [[Mika Niikon välihuuto]] ja pakollisessa terveystarkastuksessa tekee viranomainen päätöksen siitä, kuinka se toteutetaan. Mikäli kyseinen henkilö ei halua, että hänelle tehdään pakkotestiä, hänet voidaan määrätä muun muassa karanteeniin tässä tilanteessa.
Mutta näin on käynyt jo!
Edustaja Nurminen.
Arvoisa rouva puhemies! Ensinnäkin täytyy se sanoa meidän aveille puolustukseksi, että meidän oikeustilahan on ollut epäselvä tähän asti. Hallitus on vaatinut tätä ja edellyttänyt. Mutta täällä on esitetty kritiikkiä myös oikeusoppineitten puolelta, ja ymmärrän siinä mielessä myös avin kantaa, että he ovat pystyneet tekemään nyt vasta toimenpiteitä, kun me ollaan saatu meidän lainvalvojilta tähän oikeustilaan selkeyttä. Tämä esitys nyt vielä puolestaan edesauttaa sitä, että me saadaan tämä järjestelmä nyt täysin aukottomaksi. Kun kuuntelee tätä keskustelua, niin on kuitenkin tuotava esille se, että THL:n uusimmissa tilastoissa 1,5 prosenttia tartunnoista on ulkomailta, ja minun mielestäni se asettaa kuitenkin tämän nykyjärjestelmänkin jo siihen valoon, että se on aika hyvä ja monella tavalla tehokas, ja me nyt saadaan tätä vielä parannettua. Täällä on sanottu, että muissa maissa on ollut paljon paremmin, mutta on kuitenkin samaan hengenvetoon todettava, että muuntovirus on tullut myös muihin maihin, joten tämäkään argumentti tässä keskustelussa ei minun mielestäni ole vedenpitävä. Päivänselvää on se, että me ollaan yhdessä haluttu tähän asiaan puuttua ja me halutaan tehostaa meidän rajavalvontaa. Sitten kolmanneksi tällä esityksellä me saadaan nyt aukoton järjestelmä, ja me vaaditaan rajoille jokaiselle pakollinen terveystarkastus. Tämä terveystarkastus voi sisältää varmasti suurimmassa osin tämän pakollisen testin, mutta se voi sisältää myös esimerkiksi karanteenin, tai voi olla todistus rokotteesta. Kun teknologia kehittyy, niin aina uuden tiedon valossa meidän viranomaiset voivat tehdä kokonaisarvion sen suhteen, miten tämä terveysturvallisuus hoidetaan. Ja neljänneksi, mitä tulee tähän meidän lausumaan, niin me emme ole edellyttämässä uutta lainsäädäntöä, vaan me halutaan tehdä turvallinen polku tulevaisuuteen siihen, miten me huolehditaan — koska tämä tauti varmasti tulee jatkumaan — ihmisten terveysturvallisuudesta mutta myös siitä, että tänne voidaan matkustaa turvallisesti ja sitä kautta saadaan myös meidän elinkeinoelämän rattaat pyörimään. Ja tätä me ollaan edellytetty, tulevaisuuden askelmerkkejä. Kokoomuksen vastalause on semmoinen, että esitetään pykäliin tiettyjä, jäykkiä esityksiä, jotka eivät anna ja mahdollista sitä uutta teknologiaa ja ajassa pysymistä, ja siinä mielessä en voi kannattaa, eivätkä valiokunnassa myöskään perussuomalaiset tukeneet tätä kokoomuksen oppositiopolitiikkaa. Ehkä tässä, puheenjohtaja. Aika loppuikin, ja nämä olivat keskeisimmät huomiot tähän.
Edustaja Risikko poissa, edustaja Kauma poissa, edustaja Lindén poissa. — Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! On tärkeää saada luotua semmoinen ennakkotestimalli rajoille, että voidaan myös suurenevaa matkustajamäärää hallita ja olla varmoja siitä, että korona pysyy rajojen ulkopuolella eivätkä sitten uudetkaan virukset tule Suomeen, niin että saadaan tämmöinen malli käyttöön, jota voidaan käyttää myös muina aikoina. Niin kuin täällä on tullut esille, tämä on pysyvä tartuntatautilakiesitys. Se oli myöskin osaltaan tämän ongelma, koska tämä oli tehty pysyväksi ja odotettiin kuitenkin apua nyt tämänhetkiseen rajatilanteeseen. Jos olisi tuotu väliaikainen, nimenomaan nyt tähän epidemiaan kohdistettu rajalaki, niin oltaisiin monesti päästy varmaan helpommalla. Sen takia ei olisi tarvinnut myöskään näin suurta määrää lausumia ja esille ottoja valiokunnassa tehdä. Kokoomus on esittänyt viittä eri lausumaa. Olisimme esittäneet ennakkotestausmalleistakin, mutta ne onneksi saatiin sitten yhteisenä lausumana koko valiokunnalle. Mutta nämä muut lausumat liittyivät siihen, että halusimme, että hyödynnetään myös teknologisia ratkaisuja. Esimerkiksi HUSilla on käytössä tämmöinen Finentry-sovellus, jossa matkustaja voi esimerkiksi varata ajan Suomessa tehtävään koronavirustestiin, kirjoittaa ennakkotietoja, tehdä ennakkoarvioita, saada ohjeita testiin saapumiseen ja saada myös tuloksen testistä. Tämmöisiä kaikkia, jotka helpottavat sitä maahantuloprosessia viranomaisten kanssa, ilman muuta pitäisi edistää ja levittää koko Suomeen ja rajoille. On myös tärkeätä, että valtioneuvosto lisää rajoilla määrättävien karanteenien valvontaa. Tästä teimme myös lausuman. Ja sitten näistä koronakoirista. Siitä on myöskin meidän pykälämuutosehdotuksemme, että niitä voidaan käyttää virka-apuna sekä Tullin että Rajavartiolaitoksen virka-aputehtävien yhteydessä. Niin kuin täällä on ollut puhetta, jos sitä ei ole tässä virka-apumahdollisuutena, me ei pystytä myöskään kouluttamaan näitä koiria siihen työhön. Sen takia on tärkeää olla se mahdollisuus, ja se olisi ollut järkevää nyt tässä yhteydessä sinne myös laittaa — ja sitten se, että kunnat, nämä alueet, joissa on näitä rajoja, saavat myöskin täysimääräiset korvaukset näistä kustannuksista, mitä aiheutuu. Ja kyllä, edelleen peräänkuulutamme kasvomaskivelvoitteen käyttöönottoa ja sen esityksen tuomista eduskuntaan.
Edustaja Ranne.
Kiitos, rouva puhemies! Lähetän tässä vielä suoraan terveiset pikkukunnan eturintamasta, liittyy suoraan testaukseen ja rajoihin: ”Meillä on nyt ensimmäinen brasilialainen virusmuuntopotilas. Tämä on ärhäkämpi virus, rokotteelle jonkun verran vastustuskykyinen ja lisäksi kiertää aiemmin sairastetun taudin immuniteettia. Eli ne, jotka viimeisen kuuden—yhdeksän kuukauden aikana ovat sairastaneet taudin ja ovat immuuneja tavalliselle koronalle ja brittimuunnokselle, eivät ole enää tälle brassimuunnokselle.” Eli nyt hybridimalli, mitä edustaja Purra täällä peräänkuulutti, ennakkotestaukset, karanteenit, rajat kiinni. Me tarvitsemme nyt kaikkia mahdollisia keinoja tässä tilanteessa. Vetoan kyllä nyt hallitukseen myöskin, että olette tietoisia, selvitätte ne kaikki viimeiset tiedot. Meille lennetään edelleen Brasiliasta. Meille lennetään Etelä-Amerikasta. Meille tulee jatkuvasti ihmisiä. Kuinka nopeasti saatte nämä kiinni? Meillä on vielä mahdollisuus tässä Suomen tilanteessa päästä paljon helpommalla näiden uusien muuntovirusten osalta. — Kiitos.
Edustaja Löfström.
Ärade fru talman! Först vill jag tacka alla ledamöter av social‑ och hälsovårdsutskottet för ett bra arbete med det här. Det här är ett lagförslag vi också har diskuterat i grundlagsutskottet och som vi inte såg några invändningar för att man skulle kunna diskutera färdigt i social‑ och hälsovårdsutskottet. Det här innebär att man får möjlighet att göra riktade hälsokontroller, till exempel på ett helt fartyg eller på ett flyg eller på andra platser, och inte bara gällande coronaviruset utan också i framtiden för eventuella nya pandemier eller, ärade talman, andra smittsamma sjukdomar. När vi diskuterar gränserna så är det också viktigt att komma ihåg att det finns människor som bor på gränsområdena för vilka det är naturligt att åka över nationsgränserna på samma sätt som det är att åka mellan till exempel Helsingfors och Tammerfors. Det som den här pandemin har inneburit är att det har blivit stora problem i gränsområdena. Det är inte många människor som behöver åka över gränserna, men det finns vissa som behöver åka över gränsen, som till exempel har delad vårdnad över ett barn och där den ena föräldern finns till exempel i Sverige och den andra på Åland eller någon annan plats i Finland. Det är viktigt att man säkerställer att de här människorna, de här föräldrarna alltid får möjlighet att se sitt barn. Det finns många andra exempel över människor som har hamnat i kläm vid gränsen, och de här är ytterst få människor till antalet, men det är viktigt att också deras behov särskilt också syns ifall man utformar nya krav, vid utformningen av till exempel krav på negativa tester, så att den här typen av nödvändig familjependling kan fortgå också vid ett sådant eventuellt lagförslag.
Käännös.
[Tulkki esittää puheenvuorosta suomenkielisen yhteenvedon]
Edustaja Sankelo.
Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Laihon esittämiä vastalauseen mukaisia lausumia ja pykälämuutoksia.
Edustaja Koponen.
Arvoisa rouva puhemies! Koko päivän hallituspuolueet ovat puhuneet salissa, miten rajat ovat nyt kiinni. Kuitenkin koko ajan Suomeen saapuu lentäen ja vesiteitse henkilöitä, jotka antavat täällä positiivisen koronanäytteen. Tämä testi ei ole ollut edes pakollinen, ja viimeisen kahden viikon aikana 40 vapaaehtoisen testit ovat olleet positiivisia. Tämä liittyy nyt kaikkeen, tähän ravintola-asiaan ja muihinkin: jos tämä jatkuu, niin me emme saa ikinä tätä Suomea auki.
Edustaja Berg.
Arvoisa puhemies! Nyt oppositiosta jatkuvasti tulee näitä puheenvuoroja, joissa edellytetään hyvin yksityiskohtaista lainsäädäntöä muun muassa siitä, miten näiltä pakollisilta terveystarkastuksilta voisi välttyä. Valiokunnassa ainoastaan kokoomus edellytti tätä. Muun muassa perussuomalaiset olivat ihan samoilla linjoilla, että näin yksityiskohtaista lainsäädäntöä tässä tilanteessa ei ole tarkoituksenmukaista tehdä. Nyt kun ministeri tuli takaisin — tervetuloa! — kysyisin tästä. Nyt kun tässä samalla jatkuvasti kehutaan sitä, kuinka hyvin muut maat ovat hoitaneet tämän rajavalvonnan, niin kysyisin ministeriltä: olenko ymmärtänyt oikein, että eivät muissakaan maissa tämä rajavalvonta ja rajaterveystarkastukset ole lakitasoisia, eivät näin yksityiskohtaisesti lakitasoisia, vaan ne on toteutettu muun muassa sillä, että viranomaisilla on oikeudet ja velvollisuudet, ja joissain osin hallituksen asetuksilla, siis että muissa maissa ei ole näin yksityiskohtaista lainsäädäntöä, mitä tulee terveystarkastuksiin siellä, kuin mitä tässä salissa osa oppositiosta koko ajan peräänkuuluttaa?
Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! Hienoa, että ministeri Kiuru pääsi takaisin tänne saliin. Kysyisinkin pari kysymystä. Toinen liittyy tähän ohjekirjeeseen, mikä liittyi näihin rajatestauksiin. Onko STM:stä lähetetty tällainen ohjauskirje aluehallintoviranomaisille, että nämä testaukset ovat vapaaehtoisia? Ja toinen asia: kun valiokunta nyt on tehnyt tämän lausuman ja se täällä todennäköisesti hyväksytään perjantaina, kun tämä laki on eduskunnan läpi saatu, niin miten arvioitte, hoituuko tämä ennakkotestiasia, tämä malli, nyt ilman uutta lakiesitystä?
Edustaja Risikko.
Arvoisa puhemies! Arvoisa ministeri, hienoa, että olette täällä paikalla. Hyvä ministeri, täytyy sanoa, että olen monesti miettinyt teidän tilannettanne. Nimittäin tuli mieleen oma tilanteeni kymmenen vuotta sitten, kun oli sikainfluenssa, ja silloin olivat kaikki mahdollisuudet myös tämäntyyppiseen tilanteeseen, mikä meillä tällä hetkellä on. Meidän onnemme oli se, että me onneksi saatiin se rokote ensimmäisen aallon aikana. Silloin ostettiin kaikille rokote, ja se oli saatavissa. Nyt se ei ole ollut saatavissa. Mutta tunnistan hyvin sen ja muistan niitä aikoja, jolloinka, kun menin töihin ministeriöön joka aamu, annettiin se raportti, kuinka monta on sairaalassa, ja kuinka, voi sanoa, sydän kylmänä menin töihin: kuinka monta on menehtynyt. Tunnen syvää, syvää empatiaa myöskin teidän tilannettanne kohtaan kyllä. No, mitä me opimme sikainfluenssan hoidosta? Ne olivat nimenomaan kolme asiaa. Ensimmäinen oli: ennakoi, ennakoi, ennakoi ja toimi etukenossa. Toinen oli se, että viestinnällä on valtavan suuri merkitys, ja meidän raporteissamme lukee, että pitää perustaa viestintäryhmä, jossa on juristi, epidemiologi, virologi, viestintäasiantuntija ja avin edustaja. Meillähän oli mukana avin edustaja koko ajan miettimässä, mitä aluehallintoviranomaiset ja sairaanhoitopiirin edustajat tekevät. Kolmas oppi oli: hyödynnä monisektoraalista yhteistyötä alusta lähtien — julkinen, yksityinen ja kolmas sektori. Mitä tähän nyt sitten vielä lisäisin tämän kokemuksen jälkeen, kymmenen vuoden jälkeen? Sen kokemuksen ja opin, että kannattaa perustaa parlamentaarinen ryhmä, joka sitoutetaan päätöksiin heti alusta lähtien. Nimittäin tässä tällaisessa pandemiassa, mikä Suomeenkin tuli, on erittäin vaikea saavuttaa aivan maksimaalista onnistumista, ja siitä syystä siihen kannattaa ottaa parlamentaarinen työ mukaan, koska me olemme samassa veneessä. Me olemme kaikki samassa veneessä. Minä olen välttänyt kovin suulasta arviointia, koska niin kuin sanoin, tunnen lukkarinrakkautta teidän tilannettanne kohtaan ja empatiaa ja tunnen luissani sen, miltä teistä on monesti tuntunut. Mutta nyt on ihan pakko sanoa muutama kritiikkikohta. Ensiksikin täytyy sanoa, että hallitukselta meni suhteellisen hyvin alku huolimatta siitä, että siinä oli sitä maskihässäkkää, Helsinki-Vantaan lentokentällä tapahtui ongelmia ja sitten oli sekavaa viestintää. Kuitenkin saatiin valmiuslaki, lähdettiin hyödyntämään sitä, tehtiin päätöksiä, ja sitten totta kai pitää miettiä, että se oli uusi tilanne kaikille. Ei aina voi onnistua. Ja sitten voi sanoa niin kuin Pohjanmaalla, että hipuja ei lasketa. Mutta sitten kesällä varmasti ajateltiin näin, että nyt helpotuksesta huokaistiin. Siinä mentiin vähän niin kuin horrokseen, ja jotenkin tuli sellainen tunne, että nukutaan ruususenunta ja rokote tulee ja suutelee viruksen pois. No, sitten ne vaikeudet alkoivatkin. Nimittäin syksyllä olisi pitänyt hälytyskellojen soida. Tässä minä nyt viittaan niihin oppeihin, mitä me opimme sikainfluenssasta: ennakointi. Se ennakointi tarkoittaa sitä, että hyvissä ajoin reagoidaan — vaikka vähän ylitsekin, mutta kuitenkin reagoidaan. Tästä muuntoviruksesta on ollut varoitus jo ennen joulua, ja meidän rajat ovat kuitenkin vuotaneet kuin seula. Tämä on ollut minun mielestäni suurin epäonnistuminen Suomessa, koska me tiedettiin tästä muuntoviruksesta. Epidemiologit kertoivat siitä ja sanoivat, että tämä on se paha juttu. Mitä tapahtuu terveydenhuoltolaille nyt? Me viimeistään nyt ollaan muutettu vähän sitä terveydenhuoltolakia, mutta ei sekään vielä anna mahdollisuuksia. Nyt ministeri on onneksi kertonut, että nyt tämäkin saattaa tulla tässä lähiaikoina kuitenkin sitten ratkaistua. Viestinnän sekavuus jatkuu edelleen, ja sitten monisektoraalinen yhteistyö ei kelpaa vieläkään. Eli vieläkään ei yksityistä sektoria ja kolmatta sektoria ole maksimaalisesti hyödynnetty. No, tähän lopuksi vain totean sen, että tietenkin ymmärrän sen, että ei kaikkeen ole voitu varautua. Rokotetta on pitänyt odottaa. Sitä on tullutkin vain paketti kerralla. Sitten tilanne on pitkittynyt, se on myös mutkistunut, ja myöskin ihmisten turnauskestävyys on jonkin verran ollut koetuksella. Se on aivan ymmärrettävää. Siinä alkaa hermo mennä. Se on ymmärrettävää. Monia muitakin ulkopuolisia vastoinkäymisiä on ollut, mutta nämäkin kuitenkin ovat sellaisia asioita, että ei niistäkään pidä syyllistää muita. Me ollaan nyt kuultu aika paljon, kuinka kunnat ovat olleet huonoja ja ne eivät ole tehneet sitä, avit eivät ole tehneet tätä, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoskaan ei ole toiminut, ja Vapaavuorikaan ei ole toiminut kunnolla. Elikkä tässä on ollut kaikessa... Ja oppositio vasta kauhea on ollutkin. Kyllä minä nyt sanoisin näin, että silloin kun ollaan puikoissa, niin silloin ollaan puikoissa, ja silloin vastataan siitä, miten nämä hommat hoituvat, ja pitää myös kestää kritiikkiä. Sikainfluenssasta vieläkin sanon, että nyt ei ole myöhäistä laittaa sitä viestintää kuntoon. Ei ole myöhäistä perustaa parlamentaarista ryhmää, koska me tarvitaan sellainen ryhmä, joka vie meidät tästä koronasta ulos, koska meidän pitää ruveta katsomaan myöskin tulevaisuutta. Meidän pitää hyvin hoitaa korona, mutta meidän pitää hoitaa myös talous, työllisyys, hoitovelka ja kaikki muut. Ei muuta kuin jatketaan sitä, että tehdään yhteistyötä. Ei syyllistetä muita, katsotaan peiliin. Ja meistä oppositiosta varmasti löytyy kumppani, jos te vain suostuisitte ottamaan. — Kiitos.
Edustaja Sarkomaa.
Arvoisa rouva puhemies! Kysyn nyt vielä kerran ministeri Kiurulta, kun täällä nostettiin esille se, että avit ovat julkaisseet maanantaina tiedotteen, jossa kerrotaan, että sosiaali- ja terveysministeriöstä ei ole ohjeistettu eikä velvoitettu pakkotestauksiin, vaan ohjekirjeissä on nostettu esille vapaaehtoinen testaus. Toivon, että nyt vastaatte, mitä tämä tarkoittaa, kun hyvin vahvasti sieltä ministeriaitiosta on vakuutettu, että olette hyvin tiukan linjan kannalla, ja tänäänkin sanoitte, että jos te yksin olisitte saanut päättää, niin rajat olisi jo laitettu kiinni, mutta kuitenkin teidän ministeriöstänne teidän nimellänne käsittääkseni — vai onko näin — on lähtenyt ohjekirjeitä. Voisitteko tämän avata, ettei tämä jää epäselväksi, että tiedämme, minkälaisia ohjeistuksia on ministeriöstänne, jota te johdatte, lähtenyt aluehallintovirastoille. Ja toivon, että avaatte myöskin sen, kun sanoitte, että nyt ryhdytte toimiin sosiaali- ja terveysvaliokunnan yksimielisen lausuman johdosta, jossa todellakin esille nousee se vahva vaade, jonka oikeuskanslerikin on esittänyt, että rajoilla pitäisi olla ennakolliset testivaateet niin, että maahan ei tultaisi, jos ei ole sitä koronatestitulosta, tuoretta ja negatiivista. Millä tavalla te laitatte tämän kuntoon? Sanoitte, että teette sen mallin. Tuleeko laki, vai miten te toimitte? Olisi kohtuullista, että tämän keskustelun jälkeen me saisimme kuulla, mihin toimiin te ryhdytte. Ja kysyn vielä, arvoisa puhemies, että kun te vilauttelette ulkonaliikkumiskieltojakin, niin me tiedämme sen, että meidän lainsäädäntö lähtee siitä, että ensin otetaan käyttöön lievemmät rajoitteet ja sitten vasta mennään sellaiseen perusoikeuksien rajoittamiseen, mistä nyt on puhuttu, esimerkiksi ulkonaliikkumiskieltoon, jopa siihen, että vain samassa kotitaloudessa saisivat ihmiset liikkua yhdessä. Ennen sitä pitäisi muiden keinojen olla käytössä, ja kysyn nyt tästä maskivelvoitteesta. Moni sairaanhoitaja on ilman rokotetta, on pakotettu liikkumaan julkisessa ruuhkabussissa henkensä uhalla, ja siellä on ihmisiä, kenellä ei ole maskia. Jopa hallituksen piiristä on tullut maskin käyttöä vähätteleviä puheenvuoroja. Pidän tätä erittäin vakavana. Kysyn nyt: ennen kuin tulevat ulkonaliikkumisrajoitukset, niin tuotteko te maskivelvoitteen Suomeen, vai miten te aiotte tässä edetä? Toivon, että näihin saadaan vastaukset, arvoisa ministeri, kun olette nyt paikalla.
Edustaja Purra.
Arvoisa rouva puhemies! Hetki sitten käytettiin puheenvuoro, jossa väitettiin, että oppositio erityisesti vaatii yksityiskohtaista lainsäädäntöä, että tämä on nyt se meidän ongelmamme. No ehei, tämä ei edes pidä paikkaansa. Itselleni on aivan sama, tuotteko te sieltä nyt menettelyn tai toimintamallin esimerkiksi näihin ennakkotesteihin liittyen vai sitten säädöksen, mikäli se toimii, mikäli tämä operatiivinen linja toimii loppuun asti niin, että meillä on ongelma, jonka me olemme yhdessä havainneet, ja sitten meillä on ratkaisu. Tässä on oikeastaan tämä koko asian pihvi jälleen. Meillä on siis ongelma, kuten tässä tapauksessa se, että rajan yli tulee virusta. Sitten meillä on tavoite, että me haluaisimme, että näin ei olisi. Sitten pitää ryhtyä niihin toimiin. Me emme täällä käsittele näitä asioita siksi, että me saamme täällä eduskunnassa väitellä, vaan siksi, että kykenisimme puuttumaan näihin asioihin. Mikäli ongelma on heikossa lainvalmistelussa, sitten pitää puuttua siihen, mikäli se on johtajuudessa ja siinä, että viesti ei kulje täältä ylätasolta sinne alas, sitten pitää puuttua siihen, mikäli syy on perustuslaissa, sitten onkin mielenkiintoista, mitä sitten tehdään, mutta ainakin tämäkin asia pitäisi tunnistaa ja tunnustaa. Tällä hetkellä kyseessä on vähän tällainen hippasleikki, jossa kukaan ei näytä selvästi tietävän, missä on vika, ja syitä heitellään aina eteenpäin, yleensä aina ylhäältä alaspäin. Pääministeri esitti muutama päivä sitten EU:n yhteistä hätätilamenettelyä avuksi siihen, että me voisimme testata ja laittaa karanteeniin ja rajoittaa viruksen tulemista maahan. Tässä on juuri esimerkki siitä, mihin ei kannattaisi mennä. Meillä on kansallisesti mahdollisuuksia puuttua tähän aivan kuten muillakin Euroopan mailla. Me emme tarvitse siinä EU:n apua, ja toisaalta meidän ei pidä paeta EU:n selän taakse. Oleellista on siis kartoittaa ongelma, kerätä tiedot, kerätä asiantuntijat eri sektoreilta niin, että me pystymme puuttumaan siihen, ja tämä myös vaatii sitä operatiivisen puolen ennakollista työtä. Ei tämä ole rakettitiedettä ymmärtääkseni — ainakaan muissa Euroopan maissa.
Edustaja Nurminen.
Arvoisa rouva puhemies! Olen samaa mieltä edustaja Purran kanssa, että tässä on nyt kerätty tiedot ja ratkaistu asiantuntijoiden avulla ongelma. Me ollaan saatu perustuslakivaliokunnasta tähän oikeustilaan selvennystä, ja valiokunta on yhteisellä tahtotilalla tämän ratkaissut hallituksen esityksen kaltaisesti, ja nyt tämä ongelma on ratkaistu. Eli jatkossa meillä on aukoton järjestelmä rajoilla, ja jokaiselta tänne tulevalta edellytetään tämä pakollinen terveystarkastus. Tämähän on. Ja haluan muistuttaa täällä vielä edustajia, että kun täällä on nyt sanottu, että hallitus on täysin epäonnistunut tässä, niin se ei todellakaan kyllä pidä paikkaansa. Kuten jo aikaisemmin toin esille, niin ulkomailta tulleiden tartuntojen osuus on 1,5 prosenttia ja muuntovirus on levinnyt myös joka puolelle muualle maailmaa, [[Mari Rantasen välihuuto]] niin että kyllä minun mielestäni hallitus on kuitenkin toiminut tässä oikein ja osoittanut, että on toiminut oikein ja sen oikeusraamin puitteissa, mikä meillä liikkumatila on ollut. Tässä esityksessä on lähdetty siitä, että me annetaan viranomaisille valtuudet tehdä se terveystarkastus, oli se sitten testi tai muuta, mutta kun täällä on sanottu, että kaikille pitää tehdä pakkotesti, niin täytyy muistaa, että me ei voida lakitasoisesti pykälämuodossa, kuten kokoomus on täällä esittänyt, laittaa Virka-apuun koronakoirapykälää, tämä ja tämä pykälä. Me emme ole lähteneet siitä, vaan me luotamme asiantuntijoihin ja siihen, että asiantuntijat pystyvät arvioimaan, onko se luotettava testi, onko se sairastettu koronatartunta, onko se karanteeni, ovatko ne mahdollisesti nämä testit, jotka kehittyvät koko ajan. Eli meidän täytyy luoda joustava ja hyvä järjestelmä, koska tekniikka ja ymmärrys ja osaaminen kehittyvät koko ajan. On erittäin vanhanaikaista esittää kokoomuksen tavoin pykäliin tämmöisiä isoja rajaavia esityksiä. Meidän pitää nimenomaan antaa mahdollisuus meidän viranomaisille heidän parhaan osaamisensa ja kykynsä mukaan turvata ihmisten turvallisuus ja se, että virus ei leviä tänne. Tähän ongelmaan ja haasteeseen tämä hallituksen esitys on puuttunut. Ja haluan vielä korostaa sitä, että haluan kiittää myös perussuomalaisia, jotka ovat valiokunnassa tukeneet tätä esitystä eivätkä lähteneet tähän kokoomuksen vastalauseeseen, jolla ei ole kyllä asiantuntijoiden tiedon kanssa oikeastaan mitään tekemistä. Mutta toivoisin, että ministeri nyt vielä konkreettisesti kertoisi tässä oppositiolle, mitä tämä nyt tulee tarkoittamaan. Onko niin, että täällä vuotaa kuin seula ja muuta? Minun mielestäni tämmöinen pelottelu ja jotenkin väärän tiedon tuominen... Täällä on tästä nyt täysin erilainen käsitys kuin valiokunnassa. — Kiitos.
Edustaja Lindén.
Arvoisa rouva puhemies! Yritän sisällyttää kaksi viestiä tähän puheenvuorooni. Voi olla, että siinä on silloin jo toinen liikaa, mutta teen parhaani. Ensimmäinen viesti on se, mikä on yleinen tilanne tässä, mikä on tämä tilannekuva. Rohkenen sanoa, että neljällä mittarilla mitattuna tähän asti meidän maan tilanne on ollut Euroopan paras tai joka tapauksessa mitalisijoilla: Ensimmäinen mittari on se, kuinka paljon meillä yleensä on koronatartuntoja asukaslukuun suhteutettuna, ja se on meillä EU- ja Eta-maiden pienin. Siitä tulee siis kultamitali. [[Välihuuto perussuomalaisten ryhmästä]] Toinen mittari on se, mikä meillä on kuolleisuus. Siitä ei tule kultamitalia, vaan siitä tulee pronssimitali, koska Islannin ja Norjan kuolleisuus suhteessa asukaslukuun on hieman pienempi. [[Sari Sarkomaan välihuuto]] Kolmas mittari on se, miten meidän talouden on käynyt. Meidän bruttokansantuotteemme putosi viime vuonna 2 prosenttia — ehkä 2,5 prosenttia, kun nämä luvut täsmentyvät. Siinä me olemme mitalisijoilla, tarkkaa järjestystä en pysty sanomaan. Neljäs mittari on se, mikä on tähän asti korkein ilmaantuvuusluku. Se on tämänpäiväinen 164. Mikä se on ollut jossain muussa Euroopan maassa? Se on ollut korkeimmillaan Norjassa 170, ja se on ollut Islannissa 350. Se on ollut yli kymmenessä EU- ja Eta-maassa 1 800, ja toisessa kymmenessä se on ollut yli 1 000. Saksassa se nousi korkeimmillaan lähelle 500:aa. Mutta nyt se huono viesti: Se on se, että me olemme tällä hetkellä tämän tartuntailmaantuvuuden käyrän nousukohdassa. Monet muut maat olivat siinä kaksi kuukautta sitten tai kuukausi sitten, ja millä toimenpiteillä ne tulivat sieltä alas? Kun katsoo ECDC:n, Euroopan tartuntatautiviraston, eri maiden grafiikkaa, näkee hyvin jyrkkiä nousuja ja hyvin jyrkkiä laskuja. Ne olivat hyvin voimakkaat maansisäiset rajoitukset. Tässä on toistamalla toistettu sitä, että kaikissa muissa maissa on pystytty rajalle pysäyttämään tämä. Miten ihmeessä se on pystytty rajoille pysäyttämään, jos se kuitenkin niissä maissa on noussut intensiteetiltään kymmenen kertaa suuremmaksi kuin se on meillä? Kyllä tämmöistä virusta on erittäin vaikea pysäyttää rajoilla, vaikka meillä olisi A-, B- tai C-keino käytössä. Toki on niin, että me olisimme tässä suhteessa voineet onnistua aikaisemmin paremmin, siitähän täällä nyt ollaan koko alkuilta keskusteltu, mutta tilanne on nyt se, että me tarvitsemme tällä hetkellä maan sisäisiä rajoituksia ja me tarvitsemme myös tehostettua rajoilla tapahtuvaa toimintaa, johon tämä lakiesitys antaa mahdollisuuden. Niin me voimme pysyä jatkossakin Euroopan parhaiten onnistuneena maana.
Edustaja al-Taee.
Arvoisa puhemies! Tämä lakiehdotushan on hyvä, ja se antaa ne puitteet, joilla tätä kokonaisuutta voitaisiin paremmin hallita. Ministeri Kiuru, jäin nyt tässä miettimään, että käytännössähän me aletaan lainsäädännön näkökulmasta olla aika ideaalissa tilanteessa, jossa meillä on välineet hoitaa tätä kokonaisuutta paremmin kuin esimerkiksi vuosi sitten. Mietinkin, että nyt rajatarkastukset paranevat tämän myötä, terveystarkastusten myötä ja meillä on mahdollisuus myöskin tartuntatautilain muiden pykälien osalta rajoittaa muuta yhteiskuntaa ja aikaisemmin tämän päivän aikana esitetyt lait mahdollistavat myöskin vielä tiukempaa sääntelyä. Täällä myöskin on kollegoiden toimesta toivottu, että alueellisesti kyettäisiin vielä pienempiin ja pienempiin piireihin tekemään tiettyjä rajoituksia. No, kun meillä on käytännössä nyt lainsäädännöllinen työkalupakki, jolla me pystytään laittamaan yhteiskuntaa erittäin kiinni, niin kysynkin: miksi me emme laita yhteiskuntaa kolmeksi viikoksi erittäin kiinni? Kun tässähän on ollut viime vuonna tilanne, jossa tartuntatautitilanne oli paljon pienempi, ja me laitettiin yhteiskuntaa vahvasti kiinni ja rajat kiinni sisäisesti, niin miksi me emme nyt tee sitä? Eli vankka, kova kolmen viikon sulku, joka antaa ennakoitavuutta myös ravintoloille, antaa ennakoitavuutta harrastetoiminnan järjestäjille, antaa ennakoitavuutta kaikkiin meidän yrityksiin. Kolme viikkoa kovasti kiinni, saadaan käyrä mahdollisimman alas, ja sitten sen jälkeen tehdään suunnitelma siitä, miten yhteiskuntaa avataan: A, B, C ja niin edelleen. Miksi me emme nyt puristaisi kovaa sen kolme viikkoa, kun tiedämme, että se loppuu kolmen viikon päästä, saadaan hyvät luvut ja sitten avataan yhteiskuntaa? Minkä takia me tällä hetkellä tehdään niin, että tehdään muutama viikko ja sitten taas kokeillaan; ollaan vain puoliksi kiinni, ei todellisuudessa; ravintolat ovat vain johonkin tiettyyn kellonaikaan kiinni mutta eivät kuitenkaan? Miksi me emme nyt vain laita lukkoa tähän, tehdään uudetseelannit tässä kysymyksessä, niin kuin me viime kesänä pystyttiin tekemään?
Edustaja Viljanen.
Arvoisa rouva puhemies! En omassa puheenvuorossani lähde syyttelemään ketään, en liioin oppositiota enkä hallitusta. Me ollaan keskusteltu täällä rajoituksista, joita joudutaan tekemään nykyisessä tilanteessa ja joita on jouduttu tekemään paljon jo aikaisemmin. Tänään on keskusteltu erityisesti siitä, että lisätään rajalla testaamista, ja täällä on monta kertaa sanottu, että rajat vuotavat. Mutta se, mikä itseäni huolestuttaa, on asenneilmapiiri täällä ihan sisällä, ei pelkästään rajoilla, vaan meillä Suomessa. On ollut aistittavissa tämän sairauden vähättely ja sen lisääntyminen: ei uskota asiantuntijoihin ja vähätellään rajoituksia ja rikotaan ohjeistuksia. Itsekkyys lisääntyy: minulla on oikeus olla käyttämättä maskia, minulla on oikeus järjestää juhlia, minulla on oikeus vastustaa rokotteita ja niin edelleen. Näitä esimerkkiviestejä jokainen meistä kansanedustajista varmasti on saanut myös sähköpostiin. Tänään tässä salissa kuultiin myöskin puheenvuoro, jossa tätä koronavirusta verrattiin kausiflunssaan, ja se on erittäin huolestuttavaa. Toisaalta kuultiin edustaja Ranteen kertomana, kuinka hän puhui brasilialaisesta virusmuunnoksesta, joka näyttää tällä hetkellä olevan taas uusi vakavampi virusmuunnos, johon meillä ei ole vastustuskykyä, eivätkä nämä rokotteet välttämättä toimi. Samaan aikaan yhä nuoremmat sairastuvat vakavammin näiden virusmuunnosten myötä. Samaan aikaan kun itsekkyys lisääntyy, on kovin vaikeaa perustella sitä esimerkiksi elinsiirtolapsen vanhemmalle, joka on koko viimeisen vuoden pelännyt sydän kylmänä, että oma lapsi sairastuu, tai kun samanaikaisesti syöpäsairaan läheiset ovat huolissaan omasta rakkaastaan. Nämä ovat isoja asioita, ja kyllä haluaisin oikeasti vedota ihan jokaiseen, että mietitään, mistä tässä oikeasti on kyse. Yksin ministeri Kiuru tai yksin hallitus ei voi kantaa sitä taakkaa, joka meidän pitää nyt kaikkien yhdessä kantaa. Mutta kyllä täytyy sanoa, kuten edustaja Risikko puheenvuorossaan sanoi, että kovassa paikassa meillä hallitus ja ministeri tällä hetkellä ovat, ja kiitokset siitä työstä, mitä olette tehneet.
Edustaja Kauma.
Arvoisa puhemies! Tuohon edustaja Viljasen puheenvuoroon haluan kyllä jatkaa, että jos ovat hallitus ja ministerit olleet kovassa paikassa, niin aika kovassa paikassa ovat olleet myöskin Suomen kansalaiset ja ihmiset, jotka täällä asuvat ja ovat ehkä menettäneet toimeentulonsa sen takia, että meillä on näitä rajoituksia [[Välihuutoja vasemmalta]] ja meillä ovat olleet näin pitkään nämä rajat auki. Sille ei mitään voi, että ne muuntovirukset ovat nyt täällä, ja osasyy, keskeinen syy siihen on se löperö politiikka, mikä meillä on ollut tuolla rajoilla. Ja, arvoisa puhemies, aina silloin tällöin täällä kuulee puhuttavan, että Suomessa olisi kuitenkin sittenkin ollut harvinaisen tiukka politiikka, mutta jos otetaan esimerkit vaikkapa Pohjoismaista, niin voin kertoa teille, että muihin Pohjoismaihin verrattuna meillä on löperö politiikka. Esimerkiksi Ruotsin kohdalla tilanne oli 10.3. se, että Ruotsi vaatii negatiivisen koronatestin Ruotsiin saapuvilta ulkomaan kansalaisilta ja vaatimus koskee kaikkia ulkomaan kansalaisia, jotka saapuvat Ruotsiin, lukuun ottamatta alle 18-vuotiaita, Ruotsissa asuvia, tavarakuljetuksia sekä ihmisiä, jotka matkustavat pakollisista perhesyistä. Tanskan kohdalla Tanskaan matkustavilta vaaditaan enintään 24 tuntia vanha negatiivinen koronatestitulos tai todistus taudin sairastamisesta. Norjassa Norjaan matkustavilta vaaditaan enintään 24 tuntia vanha negatiivinen koronatestitulos, ja Islannissa maahantulorajoituksia tiukennettiin siten, että sielläkin 72 tuntia vanha covid-testitulos vaaditaan matkustajilta. Ja täällä me edelleen puhumme siitä, pitäisikö meidän Suomessakin tehdä näitä samoja rajoituksia. Arvoisa puhemies! Tämä meillä käsittelyssä oleva lakimuunnos on luonteeltaan hyvin tekninen, eikä se sinällään tuo vielä muutoksia niihin toimenpiteisiin, mitä rajoilla tehdään, mutta on hyvä, että sinne otettiin tämä lausuma, jossa todetaan, että pakkotestaukseen mennään, jos ei henkilöllä ole osoittaa negatiivista testitulosta, rokotustodistusta tai todistusta sairastetusta taudista. Mutta tässä edelleen peräänkuulutetaan rajoilla niitä yhtenäisiä toimenpiteitä, joita meillä ei vielä ole. Eli vielä vaaditaan toimenpiteitä, jotta me päästään lähellekään sitä tasoa, mikä muissa Pohjoismaissa on. Ja, arvoisa puhemies, täällä edustaja Laiho on aiemmin lukenut ne kokoomuksen vastalauseen esitykset, joita me kannatimme valiokunnassa. Ne olivat selvästi tiukempia kuin tämä valiokunnan kannanotto ja mietintökokonaisuus, ja kannatan tässä näitä edustaja Laihon tekemiä esityksiä, joista myöhemmin tulemme myös äänestämään.
Edustaja Rantanen, Mari.
Arvoisa puhemies! Muutama huomio näihin edellisiin puheenvuoroihin: Tässä edustaja Lindén todisti väkevästi, kuinka hyvä tilanne meillä on. Mutta jos meillä on hyvä tilanne, miksi me olemme poikkeusoloissa ja miksi meillä on valmiuslaki käytössä? [[Välihuuto]] Se ei pidä paikkaansa. Sitten ihmettelen kyllä tuota edustaja Nurmisen todistusta tästä koronakoira-asiasta, kun se on pakko laittaa lakiin. Kun te istutte siellä sosiaali- ja terveysvaliokunnassa, niin kai te tiedätte, että ei Tulli voi käyttää koiraa, jos ei se ole virkakoira, jos ei se ole virka-apuna tartuntatautilaissa. Eli kyllä se vain valitettavasti vaatii sen lakimuutoksen, ja nähdäkseni muuta vaihtoehtoa siinä ei kyllä ole. Nyt itse asiassa siellä on se tilanne, että he eivät voi näitä koiria käyttää seulonnassa tässä tilanteessa. Arvoisa puhemies! Nyt kun ministeri Kiuru on täällä paikalla, haluan nostaa esiin edelleen, että tämä raja-asia on yksi, koska kulkutautia hoidetaan niin kuin kulkutautia hoidetaan, mutta ongelma on se, että kun siihen sotketaan politiikka ja kun siihen sotketaan omat etupiirit, niin siitä tulee epäloogista mössöä valitettavasti hyvin herkästi, ja nyt me olemme tässä tilanteessa. Näinpä ollen tämä raja-asia on yksi, koska me tiedetään, että viime syksynähän virus ja nämä muuntovirukset tulivat rajan yli. Silloinhan olivat aivan älyttömiä ne prosentit, jotka olivat nimenomaan niistä rajan ylittäneistä tartunnoista. Silloin olivat taas kotoperäiset tartunnat matalalla. No, nyt perustellaan, ettei kannata tehdä mitään, kun on vain prosentti ehkä ulkomailta tulevaa tartuntaa, mikä on niin kuin ennakoinnin ja johtamisen kannalta täysin katastrofaalinen ajatus. Nimenomaan me emme saa kuunaan täällä sisällä tilannetta haltuun emmekä tätä yhteiskuntaa auki, jos me jätetään se raja auki, ja tämä ei voi olla sitä ennakoivaa, järkevää johtamista. Kysyn tässä yhteydessä sitä, minkä toin jo aiemmin esiin: nyt kun HUSin alueella 0—15-vuotiailla ovat nämä tartunnat nousseet viimeisen kolmen viikon aikana kuusinkertaisiksi, niin aiotteko te myöskin nyt käyttää kaikki mahdolliset keinot ennen näitä ulkonaliikkumiskieltoja, joita tässä on väläytelty? Nimittäin 0—15-vuotiaat asunevat mitä todennäköisimmin kotona vanhempiensa kanssa ja virusmuunnos tarttuu helpommin, joten käytännössä tämä voi aiheuttaa sen katastrofin myöskin tässä maassa. Toivoisin ministeri Kiurulta tähän kyllä vastausta. — Kiitos.
Vastauspuheenvuoro, edustaja Nurminen.
Arvoisa rouva puhemies! Haluan vielä korjata tätä väitettä. Valiokuntahan otti kantaa näitten koronakoirien käyttöön, ja valiokunnan mietintöluonnoksessa lukee, että valiokunnan saaman selvityksen mukaan ei terveydenhuollon lainsäädännön näkökulmasta näyttäisi olevan estettä koronakoirien hyödyntämiselle siinä laajuudessa kuin tartuntaviranomaiset katsovat sen tarkoituksenmukaiseksi. Eli käytännössä tässä se, mitä kerroin, on se, että me emme pykäläkohtiin luettele tiettyjä testausmenetelmiä tai muita, vaan me annamme mahdollisuuden viranomaisille parhaan tiedon ja arvion perusteella [[Mari Rantanen pyytää vastauspuheenvuoroa]] luoda ne parhaat mekanismit, millä he toimivat. Sen takia olen tässä tätä kokoomuksenkin vastalausetta kritisoinut siitä, että se on hirveän jäykkää, jos me laitetaan esimerkiksi, että vapautuu terveystarkastuksesta vain omakustanteisella karanteenilla tai palaamalla lähtömaahan. Entä sitten ne, joilla on rokote tai jos on alle 18-vuotias tai jos on sairastunut tai muuta? Tämä on jäykkää, nämä ovat pykäläkohtaisia, lainsäädäntömomentteihin tehtyjä esityksiä. Mutta sinällään kannatan tätä, että sitä kehitetään ja hyödynnetään jatkossa.
Ja vielä vastauspuheenvuoro, edustaja Rantanen, Mari.
Arvoisa puhemies! Näinköhän tässä nyt sotkeutuu kaksi asiaa? Meillä on ollut näitä koronakoiria siellä lentokentällä käytössä, ja ne eivät ole virkakoiria vaan Wise Nose ry:n tuomia koiria, jotka ovat tavallaan kolmatta sektoria ja voivat toimia siellä rahoituksen turvin. Sitten meillä on erikseen virkakoirat, ja nyt itse puhun tästä virkakoirapuolesta, jolla viittaan erityisesti Tulliin. Jotta he voivat käyttää virkakoiraa, se pitää löytyä laista. Eli nämä koirat pitää olla mainittuna tartuntatautilaissa virka-apusäännöksessä, jotta Tulli niitä voi käyttää. Viranomainen ja tämä tavallaan kolmas sektori eroavat toisistaan, ja sen vuoksi lainsäädäntömuutokset ovat välttämättömiä, jos aiotaan virkakoiraa käyttää.
Edustaja Risikko.
Arvoisa puhemies! Täällä käytettiin hyviä puheenvuoroja. Heidi Viljanen piti erinomaisen puheenvuoron ihmisten käyttäytymisestä, ja olen itse samaa mieltä, että yksi syy, miksi on vaikea tehdä niitä päätöksiä myös hallituksessa ja ennakoida asioita, kyllä minä sen ymmärrän, on se, että me ei voida ihan täysin ihmisten käyttäytymistä ennustaa. Miettikääpä esimerkiksi, että meille tuli tuonne Helsinki-Vantaan lentokentälle ihmisiä, jotka täyttivät sen testipaperin mutta laittoivat siihen eri nimen kuin keitä he ovat. Miettikääpä sellaista tilannetta, että kun se näyte oli positiivinen, niin sitten ruvettiin etsimään sitä ihmistä ja sellaista ihmistä ei edes ollut, minkä se oli blankettiin kirjoittanut. Näinkin voidaan toimia. No, minkä ihmeen tähden siellä ei kysytty sitä henkilötodistusta ja kysytty, että oletteko te te? Jos minä esimerkiksi menen tuonne Terveystalon tai jonkun muun työterveyshuoltoon, niin minulta kysytään, kuka minä olen, olenko se, keneksi olen itseni ilmoittanut. Onhan tämä nyt aivan kummallista, että tällaistakaan asiaa ei ole saatu kuntoon, mutta eihän me voitu ennakoida, että ihminen voi kirjoittaa vaikka Aku Ankan sinne paperiin. No, edelleen jatkaisin, että nyt kannattaa keskittyä siihen, mihin me voimme vaikuttaa. Me voimme vaikuttaa rajoilla testaamiseen; joko ennakkotesti tai sitten pitää olla todistus siitä, että on testattu. Viestintä kuntoon, rokottamista kuntoon heti, kun saadaan niitä rokotteita — no se on mennyt, koska siellä kentällä he hyvin hoitavat niitä — ja sitten kannattaa se muitten syyllistäminen lopettaa. Sitten on aivan turha verrata muihin maihin. Me jäädään osasta maista jälkeen ja osassa me voitetaan, mutta meitä ei voi täysin verrata toisiin maihin siitä syystä, että meillä on ensiksikin monesti ihmisten määrä eri, asumistiheys on eri, väestön ikärakenne on eri, ja joka tapauksessa meidän pitää itse tehdä ne päätökset ja kantaa siitä vastuu. No sitten, kyllähän tämä umpihankihiihtoa on, mutta kuulkaa me vajoamme siihen, jos emme lyki koko ajan, ja sen tähden tarjoan sitä, että tehdään näitä yhdessä. Ei me oppositio olla mikään peikko, joka odottaa, että nyt jotakin sattuu. Ei, me halutaan auttaa teitä. Kyllä tämä tartuntatautilakikin esimerkiksi — kaikkihan luulivat, että nyt tulee ne testaukset, mutta ei. Me täällä nyt taas taivastellaan sitä, että nyt ministeri on sanonut, että nyt ne voitaisiin vaikka tehdä. Kyllä tämä on, hiihtotermein tässäkin, niin kuin se kuuluisa hiihto, että lumi pöllyää mutta matka ei etene.
Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! Haluan tässä oikaista väärinkäsityksiä, joita tuntuu täällä erityisesti edustaja Nurmisella olevan siitä, mitä kokoomus on ehdottanut vastalauseessaan. Ensiksikin haluan tuoda esille sen, mitä jo aikaisemmissa puheenvuoroissani olen nostanut esille, että tämä lakiesityshän ei vastaa niihin tarpeisiin, mitä meillä olisi. Meillä on yleisvaarallinen tartuntatauti päässyt rajojen yli tulemaan Suomeen, ja sen kanssa yritetään täällä pärjätä, ja sen takia me tarvitsemme tarkempaa, parempaa lainsäädäntöä. Koska olemme voineet havaita sen sähellyksen ja epäloogisuuden, mitä tämän tartuntataudin hoidossa ja käytännöissä on, ainoa vaihtoehto meillä on esittää niitä tarkentavia kohtia, joilla me saataisiin parempaa lainsäädäntöä. Voi olla, että jotkut menevät vähän yksityiskohtaisemmin, mutta tämäkin oli hallituksen oma valinta tuoda tämä pysyvä lainsäädäntö eikä määräaikainen nimenomaan covid-epidemian hallintaan. Nostan tästä joitakin asioita, esimerkiksi sen, että valtioneuvosto lisää rajoilla määrättävien karanteenien valvontaa. Sieltä saadaan nyt omaehtoisia karanteeneja. Kuka niitä valvoo? Ei kukaan valvo omaehtoisia eikä valvo edes niitä virallisia karanteeneja. Ja on luettu, että siellä myöskin positiivisia jatkaa elämäänsä niin kuin normaalisti. Näistä koronakoirista. Niin kuin edustaja Rantanen hyvin toi esille, tähän vaaditaan virka-asema. Virkakoira tarvitaan lakiin, ja tähän hallintovaliokuntakin lausunnossaan viittasi, että kyllä se vaan tarvitaan sinne lakiin, että niitä voidaan käyttää virkakoirina. Miksi ei tehdä sitä nyt samalla, kun meillä on tämä tartuntatautilakiesitys? Sitten pitäisi taas erikseen tuoda esitys, jossa nämä koirat huomioitaisiin. Sitten nämä kunnille aiheutuneet kustannukset. Meillä on kuntia, joihin kohdistuu näistä raja-asemista kohtuuton rasitus niitten terveydenhuollon henkilöstölle, resurssien käytölle. On kohtuullista, että valtio kustantaa siitä aiheutuvat kustannukset. Ja sitten näitä muita keinoja, millä tavalla voidaan tähän maahantuloon vaikuttaa. Eivät nämä ole ollenkaan mitenkään liian yksityiskohtiin meneviä, niin että jos tämä on teidän tulkintanne, niin ihmettelen, mitä täällä eduskunnassa sitten oikein tulee tehdä.
Edustaja Orpo.
Arvoisa puhemies! Tässä illan mittaan hallituspuolueiden suunnalta on monet kerrat ihmetelty, miksi me täällä niin kovasti arvostellaan ja kinataan, kun kaikki asiat ovat hyvin. No, kun eivät ne kaikki asiat ole hyvin, koska tällä hetkellä me ollaan koronassa tilanteessa, jossa me ollaan menossa erittäin huonoon suuntaan, ja kun se valitettavasti näyttää siltä, että tämä voisi olla hyvin, jos oltaisiin tehty niitä ilmiselviä vaikuttavia asioita, jotka nyt ovat jääneet tekemättä. Niihin kuuluu tämä rajoilla testaaminen, joka siis olisi ollut perustuslakivaliokunnan mukaan nykylainsäädännöllä mahdollista koko ajan. Siihen liittyy tämä maskien käyttöpakko vähintään julkisessa liikenteessä ja julkisilla paikoilla, se oltaisiin voitu tehdä, ja niin edelleen. Hallitus, teillä on ollut suomalaisten vahva tuki, erittäin vahva tuki tälle, ja me ollaan alusta lähtien sanottu, että tämä ei ole hallitus—oppositio-asia, mutta nyt ihmiset alkavat kyllästymään siihen, että tämä näyttää valitettavasti päivä päivältä sohlaamiselta, kun näitä itsestäänselviä asioita ei saada tehtyä. Viranomaisten välinen yhteistyö on epäselvää, toimivaltasuhteista ei päästä tolkkuun, syy on aina jossain muualla, ja kun ennen kaikkea se tauti etenee, niin siksi ihmiset alkavat kyllästymään ja siksi myös oppositio haastaa ja siksi me täällä olemme. Me alusta lähtien sanottiin, että tehdään tätä yhdessä. Hallitus on valinnut linjan, että te teette ihan itse Säätytalolla. Parlamentaariset neuvottelut olivat alun perin neuvotteluja, sen jälkeen ne muuttuivat jossain vaiheessa informaatiotilaisuuksiksi. Ei oppositiolla ole ollut tässä roolia. Siksi me joudumme täällä eduskunnassa käymään näitä debatteja. Hallitus on valinnut tämän, hallitukselle kuuluukin se toimeenpanovastuu ja valmisteluvastuu, ennakointivastuu, ja sitä pitää käyttää, mutta teillä olisi ollut koko tämän vuoden ajan täällä oppositio, joka haluaa myöskin osallistua, haluaa auttaa. Meillä on kokeneita entisiä ministereitä, jotka ovat olleet vastaavassa tilanteessa hoitamassa kriisejä. Siksi me käydään näitä keskusteluja täällä. Tämä tilanne ei ole mennyt ohi. Me ollaan edelleen valmiit parlamentaariseen työskentelyyn. Hoidetaan ne asiat kuntoon. Tammikuun loppupuolella Ylen puheenjohtajatentissä joka ainut hallituspuolueen puheenjohtaja nosti käden ylös ja sanoi, että ilman muuta pakkotestaus rajoille ja suitsait hoidetaan — ja se ei ole vieläkään kunnossa. Tehdään näitä yhdessä. Tämä on vakava paikka.
Edustaja Berg.
Arvoisa puhemies! Näistä koronakoirista nyt vielä muutama sana. Kuten edustaja Nurminen tuossa nosti esille, niin tästä käytiin keskustelu valiokunnassa, ja sen perusteella tuotiin esille se, ettei terveydenhuollon lainsäädännön perusteella nähdä olevan mitään estettä näiden hyödyntämiselle, mutta valiokunnan mietinnössä kyllä tuodaan esille, että mikäli ilmenee jotain muuta lainsäädännön estettä, niin nämä asiat tulee selvittää ja tulee valmistella tällaiset tarvittavat säännösmuutokset, ettei näitä lainsäädännöllisiä esteitä ole.
Ministeri Kiuru, 5 minuuttia.
Arvoisa puhemies! Kiitos hyvästä keskustelusta kaikille tahoille ja kiitos myöskin edustaja Viljasen ja edustaja Risikon lämpimistä myötäelämisen tunteista. Se lämmitti kyllä mieltä. Ei tässä ihan helppoa ole päivästä toiseen.
Voi voi!
Mutta lähdetään käymään näitä näkökulmia läpi. Valiokunnassa edellytettiin, että nyt tämän uuden lainsäädännön pohjalta tullaan tekemään rajoille sellainen toimintalinja, että saadaan tähän kokonaisuuteen toimiva ja tehokas järjestely. Edustaja Purra kysyi sitä, onko se malli vai onko se säädöspohjainen malli. Tässä valiokunnan yhdessä peräämässä kirjauksessa, joka lausuman pohjalta on tehty, minun saamani tiedon mukaan se on nimenomaan malli, jossa sovitetaan nyt yhteen nämä uudet valtuudet, jotka tulevat. Ja tänään tässä keskustelussa hyvin selvästi se kuultiinkin jo tuolta valiokunnan kansanedustajien taholta. Meidän lähtökohtanamme on se, että se pitää saada mahdollisimman nopeasti käyttöön, joten heti kun valiokunta antoi tämän oman mietintönsä, olemme sen pohjalta lähteneet jo käymään läpi sitä, miten nämä eri toimivaltaiset viranomaiset otetaan tässä työssä kaikkien toimijoiden osalta tässä prosessissa huomioon, mikä on kenenkin tehtävä ja kuka sitten huolehtii minkäkin asian. Nimenomaan tilannekuvassa tässä meidän toisessa akilleenkantapäässämme, toimeenpanossa, ovat tämän päivän korona-ajan suurimmat haasteet. Tilannekuvasta me käytimme jo monta puheenvuoroa tässä aikaisemmin, ja minusta edustaja Lindén hyvin kiteytti, mikä on tilannekuva tässä hetkessä. Samaan aikaan on sanottava, että nykyisten toimivaltaisten viranomaisten tekemä itsenäisen viranomaisen työ on tärkeää. Sen pitää kaikissa olosuhteissa toimia, jotta me teemme sitä, mitä ihmiset odottavat. Meidän tehtävämme on varmistaa, että korona ei pääse leviämään tässä valtakunnassa, ja tämän takia toimeenpanon osalta me olemme nyt nähneet muutamia vaikeita tilanteita, jotka ovat syntyneet siitä, että nykyisestä lainsäädännöstä ollaan eri mieltä. Ministerit ovat kokoontuneet, meillä on monta rajaministeriä ylipäätään tähän kokonaisuuteen. Edustaja Rantanen näistä koirista käytti jo puheenvuoroja, ja tässä kokonaisuudessa on monta eri tahoa, jotta tässä onnistutaan. Se on aivan selvää. Myöskin hyviä vinkkejä tuli edustaja Risikolta siihen, miten vanhasta voi oppia, ja olen ihan samaa mieltä siinä, että näihin kaikkiin kriiseihin pitäisi pystyä varautumaan paremmin. Kyllä sikainfluenssakin tuli rajojen yli. Eli siltä osin tämä rajaongelma on ollut meillä vuosia, ja nyt tietenkin siinä suhteessa olen tyytyväinen, että Suomessa valittiin näin tiukka linja. Haluan vielä kerran vääntää rautalangasta, sitä tässä pyydettiin. Oliko se edustaja Nurminen vai Berg, joka pyysi vielä rautalankaversion. Tässä versiossa, joka tänään täällä on käsittelyssä, hallitus lähtee kahdella eri tavalla tekemään rajoille suurta muutosta. Kun 20.12., muistaakseni se oli sunnuntaipäivä, tuli tämä tieto iltapäivällä, että tällainen uusi muuntovirus on todellinen uhka Britanniasta, sen jälkeen me olemme käynnistäneet ja myöskin joulun ja uudenvuoden ja loppiaisen valtioneuvoston neuvotteluissa on käsitelty sitä kokonaisuutta, että tämä uusinkin muunnos tulee rajojen yli, jos me emme saa vaikuttavuutta aikaan. Ja siitä lähti vyörymään kaksi efektiä: Toinen oli se, että me tiukennamme merkittävästi rajasääntelyä niiden osalta, joilla on maahantuloedellytykset. Ja tästä lokakuussa, marraskuussa ja joulunakin oltiin vielä kovin montaa mieltä. Muistanette varmasti, että Suomessa ei ole ollut yksimielistä linjaa, toisin kuin tässä nyt annetaan ymmärtää, että me olisimme halunneet vahvasti rajaliikennettä rajoittaa. Nyt se tehdään, ja tämä virusmuunnos ja siihen liittyvä kova uhka ovat johtaneet siihen, että rajavolyymiä on pudotettu, jopa 70 prosenttia rajojen kokonaisvolyymista yksistään Viron rajalla on otettu pois. Se on todella kova ja ankara päätös, ja sillä suojellaan suomalaisia. Seuraavaksi lähdimme siitä, että terveysturvallisuustoimina me ulotamme sen mallin, että terveysviranomaiset tekevät näitä terveystarkastuksia rajalla, kaikkiin tulijoihin. Ja nyt on kysymys siitä, että kaikki tulijat testataan, ei siitä, että vapautetaan ihmiset, kun on kaksi tai kolme päivää vanha testitulos. Tämä malli on se, että kaikki testataan. Tämä on nyt ylikireä. Ja nyt kun avit tulevat tähän mukaan varmistamaan ja tulevat nämä uudet valtuudet, kunnille annettavat valtuudet pakkotestaukseen, sen jälkeen me olemme tilanteessa, että yksittäisetkään ihmiset eivät voi kieltäytyä.
Edustaja Risikko.
No niin, kiitoksia oikein paljon tuosta rautalankamallista, mutta minä vielä kysyn semmoista asiaa nyt näin, kun puhutaan selkeällä suomen kielellä, mikä se syy nyt olikaan, kun minä en pystynyt olemaan alkuillasta täällä, kun olin toisessa tilanteessa: Mikä se syy olikaan, että näitä ei voitu aikaisemmin tehdä, viime vuonna, kun alkoi näkyä se, että tuolta rajoilta niitä viruksia tulee, ja oli myöskin se hässäkkä ja sitten myöskin oikeuskansleri otti kantaa? Mikä oli se syy, että me ollaan nyt kohta huhtikuussa eikä sitä ole vieläkään?
Hyvä kysymys!
Ministeri Kiuru, 1 minuutti.
Arvoisa puhemies! Niin kuin totesin, elokuussa on esitetty tartuntatautilain pykälän kokonaiskäyttöönottoa ja siitä on käyty todella kovaa debattia siitä asti. Tätä debattia on käyty toimivaltaisten viranomaisten kanssa, ovatko he itsenäisinä viranomaisina tulkitsemassa tätä pykälää sekä kohdennettujen massatestausten että kohdennettujen yksilötestausten osalta samalla tavalla. Minun käsitykseni on, että meillä ei voida juuttua viikoiksi, kuten täällä eduskuntakin toteaa, käymään sitä keskustelua, pannaanko toimeen tätä lainsäädäntöä, estetäänkö viruksen leviämistä kaikin toimin näiden yksittäistenkin henkilöiden osalta, jotta tämä pakkotestaus mahdollistuisi, ja sen johdosta on lähdetty nyt siihen, että tuotiin lainsäädäntöesitys tänne. Ja niin kuin täällä on todettu, perustuslakivaliokunta teki sen kannanoton sitten viimein, että tuo alkuperäinen, elokuussa alkanut keskustelu tämän pykälän sisällöstä oli sittenkin juuri niin, että myös näitä toimivaltuuksia jo nyt olisi toimivaltaisella viranomaisella toimia.
Edustaja Risikko.
Arvoisa puhemies! Kiitoksia, mutta minä en kyllä ymmärtänyt tuosta yhtään mitään.
Ette ole ainoa!
Elikkä minä vielä kysyn teiltä, arvoisa ministeri: mitä mieltä te olitte silloin viime syyskuussa tästä asiasta?
Edustaja Lindén.
Rouva puheenjohtaja! Edustaja Risikko oli varmaan silloinkin pois tästä salista, kun minä luin siitä, kun 13.8. oli lehdistössä kritisoitu voimakkaasti ministeri Kiurua siitä, mitä mieltä hän oli silloin, kun meille tuli Kosovosta lentolasteittain Turkuun ihmisiä, joista oli jopa 20 prosentilla koronatartunta. Silloin ministeri Kiuru totesi hyvin yksiselitteisesti, että nyt tarvitaan pakkotestejä ja pakkokaranteeneja, ja se synnytti erittäin voimakkaan keskustelun. On helppo käydä läpi lehdistössä, ketkä olivat mitä mieltä. Minä en ole tänne tullut nyt ketään syyllistämään, mutta kehotan lukemaan Ben Zyskowiczin, edustajakolleganne, puheenvuoron 23. helmikuuta. Siinä hän kertoo nämä todelliset syyt. Meillä on ollut niin, että perusoikeuksia punnittaessa meillä ei olla kaikkien oikeusoppineiden mielestä oltu valmiita siihen, että me tätä koronakriisiä... [[Puhujan mikrofoni sulkeutuu]]
Anteeksi, teillä ei ole mikrofoni nyt päällä.
— Joo, en koskenut siihen itse ollenkaan kyllä. — Eli tässä perusoikeuksien punninnassa meillä on asetettu monien oikeusoppineiden toimesta liikkumisen vapaus, siihen liittyen matkustamisen vapaus, elinkeinovapaus ja niin edelleen ja niin edelleen usein edelle, sen terveyden ja elämän perusoikeuden edelle, joka nyt edellyttäisi sitten tiukempia rajoituksia. Tästä viime kädessä on kysymys. Se on heijastunut sitten viranomaistoimintaan, kunnes meillä nyt sitten onneksi perustuslakivaliokunta antoi tähän painavan kannanottonsa. Tästä tässä on viime kädessä kysymys. Ja mitä tulee sitten näihin pakkotesteihin, niin täytyy muistaa, että se käsite on ”pakollinen terveystarkastus” siellä meidän lainsäädännössä, 16 §:n nimi on ”Pakollinen terveystarkastus”. Se ei ole tarkoitettu vain koronaa varten, siellä voi olla multiresistentti tuberkuloosi tai joku muu tulossa yli rajojen, jota testataan röntgenkuvauksella tai jollakin muulla. Se on yleinen pykälä, joka on sillä tavalla tärkeä. Eli kyllä tässä on tehty todella kovasti töitä, jotta tämä tilanne saataisiin... Tässä on ollut kolme vaihetta: tässä on ollut se elokuun vaihe, tässä on ollut se vaihe, kun se HE 137 oli täällä eduskunnassa, sitten on ollut sen jälkeinen vaihe, jota muuten nimenomaan edustaja Zyskowicz kuvasi erittäin hyvin siinä puheenvuorossa: kun sen takaisinvedetyn esityksen jälkeen lähdettiin valmistelemaan uutta, niin nimenomaan monien oikeustieteilijöiden näkemyksiä tuli sillä tavalla, että ei niin paljon voida perusoikeuksia rajoittaa kuin mitä näissä pakkotestausajatuksissa oli. Mutta nyt tämä on selkeytynyt — ei nyt enää muistella sitä mennyttä, koska tiedetään, mitkä nämä syyt ovat, ja teidän oma edustajanne piti siitä suorastaan tutkielmaan verrattavan puheenvuoron, joka oli erittäin ansiokas. Nyt tiedetään, mistä tämä johtuu, ja nyt mennään tästä eteenpäin, ja nyt saadaan ne pakolliset terveystarkastukset erittäin kattavasti sinne rajoille.
Edustaja Sarkomaa.
Arvoisa rouva puhemies! Virus valuu yli rajojen koko ajan, kun te, edustaja Lindén, täällä muistelette menneitä. Me kysymme ministeri Kiurulta nyt ja olemme kysyneet useasti, ja toivon, että ministeri vastaa siihen: Kun oikeuskanslerikin jo aikaa sitten totesi, että olisi perusteltua tuoda esitys, jotta saataisiin rajoille ennakollinen koronatestivaade, jotta virus ei pääsisi valumaan Suomeen, me kysymme: miksi te ette tuoneet sitä esitystä? Toki te voitte syyttää kokoomusta, oppositiota, avia, kuntia, kaikkia muita, mutta kun hallituksella on se valta ja vastuu tuoda ne esitykset. Te olette puikoissa, niin kuin täällä edustaja Risikko sanoi, joten voitteko te vastata, miksi te ette sitä tuoneet? Kysyn vielä: Olen itse entinen ravivalmentaja ja ymmärrän hevosmiesten ja ‑naisten kieltä, mutta kun sanoitte, ettette saman hevosen selkään enää lähde, niin itse en ainakaan ymmärtänyt, mitä te sillä tarkoitatte, kun vastasitte edustaja Häkkäsen kysymykseen siitä, että avit ovat julkaisseet maanantaina tiedotteen, jossa todetaan, että ministeriö on ohjekirjeillään ohjeistanut vain vapaaehtoiseen testaukseen, ja totesitte, että teillä on ollut vahva tahto, että rajat eivät vuoda. Voitteko vielä avata tämän? Kun tämä keskustelu on ollut näin pitkään ja olemme tottuneet eduskunnassa, että eduskunnalle vastataan — kun kansanedustajat kysyvät, ministeri vastaa — niin toivon, että nyt vastaatte niin, että me ymmärrämme, jos tämä on mahdollista, arvoisa ministeri.
Edustaja Laiho.
Arvoisa puhemies! Itsekin olisin vielä tästä STM:n ohjauskirjeestä kysynyt, kun ei siihen ole saatu vielä vastausta, vaikka sitä on jo aiemmin kysytty, ja haluan tässä vielä nostaa esille, että kokoomushan pykälämuutosehdotuksessaan puhuu nimenomaan pakollisesta terveystarkastuksesta siinä kohtaa, ei pakollisesta testauksesta. Tämä vain oikaisuna niihin väärinkäsityksiin, joita täällä on ollut esillä. Ja sitten vaihtoehtona sille nämä valvotut omakustanteiset karanteenit tai tietenkin maasta poistuminen, jos on ulkomaalaisesta kyse.
Edustaja Rinne.
Kiitoksia, arvoisa puhemies! Aika usein, monessa tilanteessa on sillä tavalla, että niillä korteilla pelaa, jotka on jaettu, ja käytin täällä joku ilta sitten puheenvuoron, jossa totesin, että meillä on muutamia asioita, joissa vaaditaan ilman muuta korjaustoimenpiteitä sen jälkeen kun tämä kriisi on voitettu, ja yksi on valmiuslakikokonaisuus. Se edellyttää varmasti sen tarkastelua ja mietintää, miten tämmöisissä tilanteissa valmiuslaki toimii ja mitä sen sisällä pitäisi olla. Meillä on myöskin hallinnossa vakava siiloutuminen, ja väitän, että monet näistä niin sanotuista epäselvyyksistä ovat syntyneet sen takia, että meillä on hallinto siiloutunut pahasti ministeriöissä ja niiden alla olevissa toimielimissä, niin että se yhteinen johtaminen on todella hankalaa. Totesin myöskin sen, että silloin kun 2019 vaalien jälkeen mietittiin hallitusohjelmaa, pohdittiin, olisiko otettu hallinnon uudistaminen erääksi kohdaksi siihen mukaan, mutta todettiin, että se aiheuttaa niin paljon sekamelskaa vaalikauden aikana, että se on mahdotonta viedä läpi, ja tästä näkökulmasta mielestäni on tärkeätä, että mennään tämmöiseen parlamentaariseen valmisteluun näissä asioissa. Varmaan tartuntatautilaki edellyttää myöskin muutoksia, ja tähän kaikkeen liittyy sitten se virkamieskulttuuri, joka meillä on vahvasti lakeihin... [[Puhujan mikrofoni sulkeutuu]] Siis sama taitaa olla tässä virkamieskulttuurissakin, että me tarvittaisiin hieman rohkaisua siihen, että voi epäonnistua ja uskaltaa tehdä asioita vähän ehkä enemmän kuin tällä hetkellä uskalletaan, halutaan tai tahdotaan, mistä se sitten kiinni onkaan. Täytyy sanoa, että katson ylpeänä hallituksen työskentelyä tässä tilanteessa paineitten alla, erityisesti ministeri Kiurun, joka on tehnyt pitkää päivää, lähes 20-tuntisia päiviä pitkän aikaa, seitsemän päivää viikossa, kuukausitolkulla. Minusta on vähän epäreilua tässä tilanteessa esimerkiksi tämä jänkkääminen siitä, miten avin viranomaiset ovat toimineet tilanteessa, jossa heillä on ollut suorastaan laissa valmius toimia.
Onko taas hävettävä?
Edustaja Risikko.
Arvoisa puhemies! Edustaja Rinne piti hyvän puheenvuoron, koska on itse elänyt sitä aikaa, että tämän kaiken on kokenut. Mehän todettiin silloin, kun lukee niitä raportteja, mitä sikainfluenssasta on tehty, että siellä nimenomaan kiinnitettiin huomiota siihen johtamiseen ja siihen, että kun on siiloutuneet hallinnon... Kun on kysymys tällaisesta pandemiatyyppisestä tilanteesta, niin siinä tarvitaan liikenneministeriötä, siinä tarvitaan sosiaali- ja terveysministeriötä, siinä tarvitaan valtiovarainministeriötä, siinä tarvitaan TEMiä. Ja mitä pidemmin tämä jatkuu, sitä enemmän tarvitaan tätä yhteistyötä, ja tässähän punnitaan juuri näiden ministeriöitten välinen yhteistyö. Ja tässä se vähän se ongelma onkin. Minä en itse näkisi sitä, että tässä tarvitsee niin sanottua yhteistä valtioneuvostoa perustaa välttämättä, mitä aikoinansa pohdittiin silloin jo toissa kaudella, mutta kun tulee tällainen tilanne, että me tarvitaan tätä monisektoraalista yhteistyötä, niin silloin kannattaa perustaa sellainen ryhmä, joka sitä vahtii. Ja nyt sen ryhmän — en tiedä, onko siellä ollut sellainen, ollaanhan me mediasta luettu, että siellä on kyllä sellainen — ehkä olisi pitänyt kuitenkin ottaa vielä vahvempi rooli tässä. Kyllähän tasavallan presidentti yritti sitä ehdottaa, mutta se ei saanut kannatusta. Mutta niin kuin olen sanonut täällä jo monta kertaa, kaatunutta maitoa on nyt turha itkeä, ja sitä paitsi tässä on mennyt suhteellisen hyvin monet asiat. Sitten on korjaamista, ja ne voidaan korjata vieläkin. Ei tässä olla vielä läheskään maalissa.
Edustaja Rantanen, Mari.
Arvoisa puhemies! Ihan lyhyesti tähän edustaja Rinteen puheenvuoroon: Kukaan ei varmasti kiistä sitä, etteikö hallitus olisi tehnyt kovasti töitä, mutta valitettavasti selkään taputtelu ei vain auta eikä se vie asioita eteenpäin etenkään siinä tilanteessa, kun on joitain ongelmia, jotka pitää korjata. Ja nähdäkseni on niin, että jos tekee virheitä ja jos huomaa, että on jotakin korjaamatta, niin silloin ne korjataan eikä tehdä toiste sitä virhettä, ja tästä kai tässä on kysymys. En pidä taas itse kovin hyvänä sitä, että vika on virkamiehessä silloin, kun joku menee pieleen, vaan kyllä siitä pitää myös poliitikon kyetä kantamaan vastuu. Mutta palaisin vielä siihen kysymykseen ministeri Kiurulle, johon en saanut vastausta. Nyt kun erittäin, erittäin huolestuttavia tilastotietoja tulee nimenomaan lapsista, niin aiotteko te reagoida tähän vai puhummeko täällä vain ravintoloista ja kuntosaleista ja rajoista — jotka ovat kyllä hyvin tärkeät, jotta jossain vaiheessa täällä päästäisiin rajojen sisällä auki. — Kiitos.
Edustaja al-Taee.
Arvoisa puhemies! Yhdyn edustaja Rinteen hyviin havaintoihin. Tulin asiantuntijaorganisaatiosta poliitikoksi ja eduskuntaan ja itselläni on yrittäjätaustaa — 18-vuotiaana aikoinaan perustin yrityksen — ja kyllä minä ihmettelin kovasti sitä, että kun täällä oli selväjärkistä ja hyvää tarkoittavaa, ihan järkevääkin keskustelua siitä, että lentoasema pitäisi pikaisesti sulkea, sieltä oli tulossa se virus kovasti, ja kun siitä käytiin sisäistä keskustelua siitä, miten se tapahtui, ja laitoin siitä muutaman viestin eteenpäin, niin vastaus oli ”tämä ei ole meidän tontti, tämä on tontilla x”, ja kun kysyin tontilta x, niin se olikin tontilla y. Tämäntyyppinen keskustelu, kenen tontilla jokin asia on, kun on kyse vakavasta, ihmishenkiä uhkaavasta viruksesta, pysäytti minut henkilökohtaisesti. Tältä osin täytyisi tämän kriisin ja pandemian jälkeen käydä syvällinen keskustelu parlamentaarisesti kaikkien puolueiden kanssa siitä, miten me voidaan tätä meidän hallintoa uudistaa ja tätä siiloutumista purkaa ja näissä kriisitilanteissa tätä tonttiasiaa selvittää, jotta me toimisimme, kuten Puolustusvoimat on aina harjoitellut, että kriisitilanteessa jokainen tietää tehtävänsä ja vastuukysymykset ovat silloin selviä. Toivon kyllä kovasti, että tätä Rinteen viestiä vietäisiin nytten tässä kohtaa eteenpäin. On pakko myös yhtyä niihin kiitoksiin. Et sinä näillä minun kiitoksillani mitään varmaan teekään, hieman lämmittävät, mutta on pakko arvostaa sitä, että sinä olet 20 tuntia tehnyt töitä. Ei kaikki mene hyvin, ja ihmisen voimavarat ovat rajalliset, mutta se, että laittaa 20 tuntia seitsemän päivää viikossa yli vuoden helposti ja tekee vielä tätä sote-uudistusta, on merkki siitä, että olet yksi näistä demokratian sankareista, ja tuskin kellään täällä on siihen mitään sanomista.
Haluan tässä kohtaa todeta, että täällä salissa on tapana teititellä. — Nyt ehkä alamme kaarrotella loppuun tässä keskustelussa, ja keskustelun lopuksi ministeri Kiuru, 2 minuuttia.
Arvoisa puhemies! Tässä oli hyvä näkökulma sekä edustaja al-Taeella, Rinteellä että käsittääkseni myös Risikolla siihen, että meidän täytyy pystyä luottamaan toimivaltaisuuteen tässä yhteiskunnassa. Minä sanon, että vaikka minä kuinka narulla työntäisin, niin ei tapahdu, jos ei jonkun toimivaltaisen viranomaisen tehtävä ole jalkauttaa lakiin perustuvia päätöksiä. Se on fakta, ja siitä meidän täytyy pitää täällä salissa kiinni, että silloin kun eduskunnan nuija on kopahtanut, niin se laitetaan toimeen, ja tässä keskustelussa tänään jäin hiukan epävarmaksi siitä, onko meillä kuitenkin halua nähdä asiat niin, että näitä ei laitettaisikaan toimeen, ja semmoista vaihtoehtoa ei ole. Sitten toinen kysymys on se, onko meidän kaikilla toimivaltaisilla viranomaisilla sama tilannekuva, käsitys ja kyky myöskin lähteä toteuttamaan sitä isoa toimintalinjaa. Uskon, että täällä myös pelätään. Se on ihan fakta, että me olemme niin kovan kriisin sisällä, että pelko on myös tunnustettava, että sitä varmasti on. Mutta fakta on se, että meidän täytyy pystyä käymään myöskin tämän kriisin jälkeen läpi niin valmiuslakiin, tartuntatautilakiin kuin toimivaltaisten viranomaisten rooleihin liittyviä kysymyksiä. Kyllä tämä kriisi sen on opettanut. Mutta tässä vaiheessa, kun olemme kriisin keskellä, se ei yhtään auta, että me käydään tätä loputonta taistoa. Jos meillä on toimivaltaisen viranomaisen tehtävä estää koronaviruksen leviämistä, kuinka kauan sitä odotellaan? Se on ollut minun näkökulmani alusta lähtien, ja olisin toivonut, että kaikki puolueet olisivat sitoutuneet siihen. Täällä Suomessa lähdettiin siitä, että riskiperustainen testaaminen riittää. Nyt tämän muuntoviruksen kautta esitys hallituksen esityksenä on kova. Me olemme myöskin lainsäädännössä aina sen armoilla, että myös kaikki ministeriöt näissä keskeisissä lakihankkeissa, jotka niiden tonttiin liittyvät, ovat mukana, ja tämä on nyt laadittu siltä pohjalta. Ja en tiedä, voidaanko loputtomiin mennä näin tiukalla mallilla, mutta sitä arvioidaan, kun kriisi tästä jatkuu. — Kiitos kaikille tästä tänäisestä keskustelusta.
Edustaja Risikko.
Arvoisa puhemies! Totta kai mekin kiitämme ministeri Kiurua siitä, että olette ollut täällä meidän kanssamme tänään keskustelemassa. On hurjan tärkeää se, että ministeri antaa itse niitä tietoja, koska täällä on kaivattu niitä tietoja. Te kysytte sitä, onko meillä tilannekuva varmasti oikea. Minun mielestäni meillä on ihan oikea tilannekuva siitä, mikä on tilanne. Meillä on erittäin vakava tilanne Suomessa tällä hetkellä. Me emme voi koskaan tietää sitä, olisiko jotain voitu tehdä aikaisemmin; tai me tiedämme sen, että olisi voitu tehdä, mutta emme voi tietää, mikä vaikutus niillä toimilla olisi ollut. Meillä on kuitenkin tunne, meillä on vahva tunne siitä, että ennakoinnilla ja toimimalla heti saadaan hyvää aikaiseksi ja sitä vaikuttavuutta tulee. Ja siksihän me sitä nyt täällä kysymmekin teiltä, arvoisa ministeri, miksi ei syksyllä näihin reagoitu. Te viittaatte siihen, että pitää luottaa avin toimintakykyyn, ja varmasti näin on. Toimivaltaisiin viranomaisiin pitää luottaa, totta kai, mutta me nähtiin siellä syksyllä esimerkiksi sellainen, että toiset olivat sitä mieltä, että maskeja pitää käyttää, mutta hallitus oli sitä mieltä, että maskeja ei pidä käyttää, ja sitten ei käytetty, ei lähdetty enemmän käyttämään maskeja, kun sanottiin, ettei niistä ole hyötyä. No, nyt niistä onkin hyötyä, kun niitä sattuu nyt olemaan. Elikkä meillä valitettavasti on sellainen lievä luottamuspula ollut siinä syksyn tilanteissa, ja siksi me olemme nyt tässä. Mutta on erinomaisen hyvä, että ministeri jaksaa vastata meidän kysymyksiin.
Äänestys tapahtuu tässä täysistunnossa tauon jälkeen. Istunto ja asian käsittely keskeytetään, ja istuntoa jatketaan klo 19.10.
Nyt jatketaan kello 19 keskeytettyä täysistuntoa ja päiväjärjestyksen 6. asian käsittelyä. Nyt käsitellään muutosehdotukset.
Arvoisa puhemies! Esitän 16 §:ään Pakollinen terveystarkastus: ”Maan rajoilla pakollisen terveystarkastuksen voi välttää menemällä valvottuun omakustanteiseen karanteeniin tai palaamalla lähtömaahan.”
Arvoisa puhemies! Kannatan.
Arvoisa puhemies! Esitän 89 §:ään, Virka-apu-kohtaan: ”Lisäksi Tulli tai Rajavartiolaitos voi virka-apua antaessaan käyttää tartuntatautien tunnistamisessa ja tarkastusten kohdentamisessa apunaan tartuntatautien tunnistamiseen koulutettuja koiria.”
Arvoisa puhemies! Kannatan.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 7. asia. Käsittelyn pohjana on ympäristövaliokunnan mietintö YmVM 1/2021 vp. Nyt päätetään lakiehdotusten sisällöstä. — Valiokunnan puheenjohtaja, edustaja Hoskonen.
Arvoisa rouva puhemies! Hallituksen esityksen tavoitteena on yksinkertaistaa ja selkeyttää asumisoikeusasuntojen asukasvalintaa ja hakujärjestelmää sekä parantaa asumisoikeuden haltijoiden mahdollisuuksia vaikuttaa omaan asumiseensa ja vahvistaa asukashallinnon asemaa. Ympäristövaliokunta pitää uudistusta hyvänä. Asukasvalintaa nopeutetaan ja yksinkertaistetaan. Asukasvalinnassa käytettävät järjestysnumerot muuttuvat määräaikaisiksi, eikä niitä voi olla useampia voimassa samanaikaisesti. Järjestysnumero on jatkossa voimassa kaksi vuotta, ja se haetaan ARAn valtakunnallisesta rekisteristä. Asukasvalintapäätökset tekee talon omistaja. Myös ARAn vuokratalot vastaavat pääsääntöisesti itse asukasvalinnoistaan, ja tästä on hyviä kokemuksia. Perustuslakivaliokunta edellytti lausunnossaan päätöksiä tehtävän virkavastuulla, joten valiokunta on säätänyt tästä erikseen. Asumisoikeusasuntojen tarjonta on tärkeää monipuolisten asumisvaihtoehtojen turvaamiseksi ja asuinalueiden ja kortteleiden eriytymiskehityksen ehkäisemiseksi. Asumisoikeusasunnoille on myös kysyntää, ja asukkaat ovat tyytyväisiä asumisoikeusjärjestelmän tarjoamaan vakaaseen asumiseen ja taloudellisen riskin vähyyteen. Suurin osa asukkaista on siis tyytyväisiä. Asumisoikeustalot alkavat kuitenkin olla peruskorjausiässä, ja tästä aiheutuu kustannuspainetta. Lainat ovat takapainotteisia, kuten valtion tukemassa vuokra-asuntotuotannossakin, ja lainoja voi olla jäljellä, vaikka pitäisi jo ruveta peruskorjaamaan. On siten ymmärrettävää, että kustannuskehitys huolestuttaa asukkaita. Tasausjärjestelmällä kustannuksia on mahdollista tasata, mutta toisaalta toiset kokevat tasausjärjestelmän epäoikeudenmukaiseksikin ja joka tapauksessa läpinäkyvyyttä heikentäväksi järjestelmäksi. Asukkaat ovat toivoneet kohdekohtaisempaa järjestelmää. Lainojen takapainotteisuuteen ja tasaukseen liittyviä haasteita ei ole mahdollista kokonaan poistaa ilman järjestelmän perusteisiin menevää muutosta. Asukashallinnon vahvistaminen, kuten tässä nyt tehdään, on tärkeää, jotta voidaan vähentää mahdollista toimijoiden välistä epäluottamusta kustannuspaineiden noustessa. Olennaista on jakaa tietoa asumisen hinnan noususta eli avata vastikeperusteita nykyistä yksityiskohtaisemmin, jotta asukkaat näkevät, mihin vastikkeiden nousu perustuu. Avoimuuden ja läpinäkyvyyden lisääminen käyttökustannusten kehittymisen seurannassa edistää toimijoiden välistä luottamusta. Yhteisöjen toimintakäytäntöjen kehittyminen on tältä osin tärkeässä asemassa. Arvoisa rouva puhemies! Hallituksen esityksessä on 89 ja 90 §:t, joiden tarkoituksena oli viimesijaisena keinona käyttää rajoituksista vapauttamista erityisten edellytysten vallitessa, jotta voitaisiin välttää pysyväisluonteisesta vajaakäytöstä aiheutuvat kustannukset, jotka muut asumisoikeusasukkaat joutuvat maksamaan. Asumisoikeussopimukset ovat pysyviä, eikä niitä voi irtisanoa omistajasta johtuvista syistä. Siksi asumisoikeusyhteisöt eivät voi luopua talosta, vaikka asunnoille ei ole enää kysyntää asumisoikeuskäytössä, jos yksikin asumisoikeussopimus on jäljellä. Perustuslakivaliokunta kuitenkin katsoi lausunnossaan, että ehdotus ei täytä omaisuudensuojan rajoituksille ja perusteltujen odotusten suojalle tässä erityisessä sääntelykontekstissa asetettavaa oikeasuhtaisuuden vaatimusta vaan pykälät tulee poistaa. Ympäristövaliokunta on tämän mukaisesti poistanut 1. lakiehdotuksen 89 ja 90 §:t. Valiokunta on lisäksi tehnyt neljä muuta lakiteknisluonteista korjausta, joita perustuslakivaliokunta on edellyttänyt lausunnossaan. Tyhjäkäytön kustannukset tulevat arvioiden mukaan kasvamaan, jos asuntokannan ennakoiva kehittäminen ei ole mahdollista, joten ongelman hoitamiseen tarvitaan uusia keinoja. Lopuksi, arvoisa rouva puhemies: Valiokunta ehdottaa kahden lausumaehdotuksen hyväksymistä. Nämä liittyvät Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAn resurssien turvaamiseen, kun niiden tehtävät uudistuksessa kasvavat ja niiden valvonta- ja neuvontatehtäviin kohdistuu erityisiä paineita, kun läpinäkyvyyttä toimintatavoissa halutaan lisätä. Mietintöön liittyy vastalause.
Edustaja Honkasalo.
Arvoisa puhemies! Nykyinen aso-laki on peräisin 30 vuoden takaa ja vaatii kokonaisuudistuksen, joka vastaa nykyistä yhteiskunnallista tilannetta. Lakiuudistuksen tarkoitus on vahvistaa kohtuuhintaisuutta, läpinäkyvyyttä ja asukkaiden vaikutusmahdollisuuksia. Asumisoikeusjärjestelmää 1990-luvun alussa säädettäessä tavoitteena oli luoda järjestelmä väliinputoajille, jotka eivät voineet hakea valtion tuella rakennettua niin sanottua ARA-vuokra-asuntoa mutta joilla ei myöskään ollut mahdollisuutta ostaa omistusasuntoa silloisessa täysin nykyisestä poikkeavassa rahoitusmarkkinatilanteessa. Nyt asuntomarkkinatilanne ja rahoituksen saamisen mahdollisuudet ovat muuttuneet, mutta toisaalta asumisoikeusjärjestelmälle on tullut uudenlaista kysyntää esimerkiksi pätkätöiden yleistymisen vuoksi, ja kokonaisuutena sitä pidetään tärkeänä välineenä niin segregaation ehkäisemisessä kuin monipuolisten asuinalueiden ja asumisvaihtoehtojen tarjoamisessa. Järjestelmä täydentää ARA-vuokra-asuntokantaa keinona turvata kohtuuhintaisia asumisratkaisuja. Vasemmisto tukee aso-järjestelmän kehittämistä ja haluaa turvata sen jatkuvuutta. Vasemmistolle asumisen kohtuuhintaisuus on tärkeä poliittinen tavoite, koska asuminen on jokaisen perustarve ja perusoikeus. Uudistuksella lisätään asukkaiden paikkoja asumisoikeusyhteisön hallituksessa ja taataan heille laajat tiedonsaantioikeudet. Näin parannetaan avoimuutta. Uudistuksella muutetaan jonotusjärjestelmää määräaikaiseksi, jotta asunnon tarpeessa olevien asema paranee, ja annetaan asukasvalinnat yhteisöjen itsensä tehtäväksi. Uudistuksella ei kajota omakustannusperiaatteeseen, eikä asumisoikeusmaksua tai käyttövastiketta olla korottamassa. Uudistuksella ei myöskään kajota aso-asukkaiden ikuiseen asumisoikeuteen. Vasemmiston mielestä uudistus parantaa aso-järjestelmää asukkaiden kannalta. — Kiitos.
Edustaja Elo.
Arvoisa puhemies! Valtion tukemien asumisoikeusyhteisöjen toiminnan tavoitteena on kohtuuhintaisen asumisen tarjoaminen asumisoikeuden haltijoille. Aso-järjestelmää säädettäessä 90-luvun alussa tavoitteena oli luoda asumismuoto ARA-vuokra-asuntojen ja omistusasumisen väliin. Myöhemmin aso-asunnoille on tullut uudenlaista kysyntää esimerkiksi pätkätöiden yleistymisen vuoksi. Kokonaisuutena aso-järjestelmää pidetään tärkeänä osana monipuolista asuntopolitiikan keinovalikoimaa kohtuuhintaisen asumisen ja monipuolisten asuinalueiden turvaamiseksi. Asumisoikeusasumisen etu verrattuna omistusasumiseen on, että sitä varten ei tarvitse ottaa suurta asuntolainaa ja asuminen on vakaata. Toisaalta asunnosta pääsee aina halutessaan eroon ilman lisäkustannuksia. Toisaalta aso-asunnossa asuttaessa omaisuus ei kartu, ja asumiskustannukset ovat omistusasunnossa usein lainanmaksujen jälkeen huomattavasti edullisempia. Mutta aso-asuntojen kysyntä osoittaa, että tälläkin asumismuodolla on paikkansa. Järjestelmä ei kuitenkaan ole täydellinen, ja tällä esityksellä havaittuja ongelmia korjataan ja järjestelmän toimivuutta parannetaan. Arvoisa puhemies! Tällä lakiuudistuksella ei lähdetty uudistamaan koko asumisoikeusjärjestelmää, vaan sen keskeiset periaatteet säilyvät laissa ennallaan. Uudistuksen tavoitteena on yksinkertaistaa ja selkeyttää asumisoikeusasuntojen asukasvalintaa ja hakujärjestelmää sekä parantaa asumisoikeuden haltijoiden vaikutusmahdollisuuksia ja vahvistaa asukashallinnon asemaa. Näihin asioihin hallituksen esitys tuo nykyjärjestelmän puitteissa parannuksia. Ympäristövaliokunnassa kuulimme laajasti asiantuntijoita, ja valiokunta otti huomioon saadun palautteen ja huolet liittyen omakustannusperiaatteen toteutumiseen ja vastikkeiden tasauksen läpinäkyvyyteen. Teimme ympäristövaliokunnassa lakiesitykseen perustuslakivaliokunnan edellyttämät muutokset, joista tärkeimpänä se, että poistimme pykälät, jotka koskivat rajoituksista vapauttamista vajaakäyttötilanteissa. Näin ollen asumisoikeuden pysyvyys säilyy. Tämä on mielestäni perusteltu muutos omaisuudensuojan näkökulmasta. Tähän liittyen valiokunta kuitenkin tähdensi, että tyhjäkäytöstä aiheutuvien kustannusten ongelmaan tarvitaan uusia keinoja, jotteivät kustannukset kaadu saman yhteisön aso-asukkaiden maksettaviksi. Arvoisa puhemies! Tällä lakiesityksellä asukasvalintajärjestelmää selkiytetään. Asukasvalinnassa käytetyt järjestysnumerot ovat jatkossa määräaikaisia, ja usean järjestysnumeron mahdollisuudesta luovutaan. Näin uudistuksessa korostuu asunnon tarve, koska järjestysnumeroa ei voi enää hakea vuosia etukäteen odottamaan. Nykyisten järjestysnumeroiden haltijoiden asema turvataan siten, että vanhat numerot ovat voimassa kaksi ja puoli vuotta lain voimaantulon jälkeen. Jatkossa talojen omistajat hoitavat asukasvalinnan. Näin voidaan osaltaan nopeuttaa asukasvalinnan tekemistä. On kuitenkin tärkeää, ettei valintaperusteisiin tule eroja vaan ARA ohjaa valvonnassaan asumisoikeusyhteisöjä yhtenäisiin asukasvalintakäytäntöihin. Arvoisa puhemies! Huolta on esitetty vastikkeiden hinnan noususta, läpinäkyvyydestä ja omakustannusperiaatteen noudattamisesta. Hallituksen esityksessä ei esitetä muutosta nykylain periaatteeseen, että käyttövastike ei saa olla käyttöarvoltaan samanveroista vuokra-asunnosta perittävää vuokraa korkeampi. Uuden lain muotoilu on, että käyttövastikkeen on oltava vastaavasta asunnosta perittävää vuokraa pienempi. Tämän rajauksen ohella kohtuuhintaisuuden näkökulmasta olennaista on, että vastikkeen määräytymisen peruste on omakustannusperiaate. Läpinäkyvyyden ja valvonnan kannalta on tärkeää, että asukashallinto voi seurata omakustannusperiaatteen toteutumista ja että tieto tasausperusteista on avointa ja läpinäkyvää. 35 §:ään tehtiin myös lisäys, että jyvityksen muutos ei saa aiheuttaa käyttövastikkeiden kohtuuttomia korotuksia. On tärkeää, että uudistuksen toimeenpanossa myös aso-yhteisöjen toimintakäytännöt kehittyvät, palvelu uudistuu ja luottamus lisääntyy. Arvoisa puhemies! Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAlla on järjestelmässä tärkeä valvontarooli, ja tällä esityksellä sille annetaan nykyistä laajemmat valvontavaltuudet. ARAn valvontakäytäntöjä on tarkennettava tavalla, joka ohjaa aso-yhteisöjen yhtenäiseen ja tasavertaiseen päätöksentekoon. Sen tähdentämiseksi valiokunta hyväksyi yksimielisesti lausuman, joka pitää sisällään sen, että läpinäkyvyyttä on edistettävä erityisesti omakustannusperiaatteen ja tasausperusteiden yhdenmukaisuuden osalta. Tämän lakiuudistuksen jälkeenkin asumisoikeusjärjestelmän kehittäminen on muuttuvassa ja muuttuneessa toimintaympäristössä tärkeää, jotta tämä tarpeelliseksi koettu asumismuoto säilyy käyttökelpoisena vaihtoehtona ja myös polkuna kohti omistusasumista.
Edustaja Taimela.
Arvoisa rouva puhemies! Niin kuin olemme jo käsittelyssä kuulleet, meillä on keskustelussa niin kutsuttu aso-laki, joka on jonkin verran myöhästynyt alkuperäisestä aikataulusta ja senpä vuoksi tulossa voimaan vasta vuoden 2022 alusta. Me ympäristövaliokunnassa olemme aiheesta mietintövastuussa, ja koska hallituksen esityksen eduskuntakäsittely on vienyt aikaa ja koska uusi laki edellyttää merkittäviä muutoksia asumisoikeusyhteisön toimintaan, pidimme valiokunnassa välttämättömänä, että laki tulee voimaan ehdotettua myöhemmin, ja nyt se tulee siis vuoden alusta 2022. Aso-lain uudistus perustuu hallitusohjelmaan. Uudistamista pitää tehdä varmasti myös jatkossa, jotta järjestelmän tulevaisuus voidaan turvata. Laki tekee aso-asumisesta entistä parempaa ja lisää asukkaiden vaikuttamismahdollisuuksia. Uudella lailla myös pyritään yksinkertaistamaan ja selkeyttämään asumisoikeusasuntojen asukasvalintaa ja hakujärjestelmää. Asuntoja keskenään ja samassa asumisoikeuskohteessa vaihtavien mahdollisuudet sujuvaan vaihtoon turvataan asettamalla heidät etusijalle asukasvalinnassa. Ja nykyisten järjestysnumeroiden haltijoiden asema turvataan siten, että vanhat järjestysnumerot ovat voimassa kaksi ja puoli vuotta ehdotetun lain voimaantulon jälkeen. Asumisoikeusasumisen edistäminen ja kehittäminen osana kohtuuhintaista asuntotuotantoa ja asumisvaihtoehtojen monipuolistamista ovat tärkeitä paitsi omalle puolueelleni myös toivottavasti koko tälle salille. Asumisoikeusasumisella on keskeinen rooli osana yleishyödyllistä asumista. Arvoisa rouva puhemies! Hallituksen esitykseen sisältyy myös ehdotus, jonka mukaan tappiollisen asumisoikeustalon käyttö‑ ja luovutusrajoituksista vapauttamista ehdotetaan nopeutettavaksi sallimalla jäljellä olevien asumisoikeussopimusten muuttaminen vuokrasopimuksiksi tilanteissa, joissa asunnoille ei ole enää kysyntää asumisoikeusasuntoina ja asumisoikeusasukkaita on jäljellä enää kolmasosassa tai alle kolmasosassa talon huoneistoja. Niin kuin tässä keskustelussa on jo käynyt ilmi täällä salissa tänään, perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaan kyseisen muutoksen mahdollistavat pykälät oli välttämätöntä poistaa laista, ja me valiokuntatyössä tietysti toimimme siten kuin perustuslakivaliokunta edellytti. Valiokunta jätti myös kaksi lausumaa, joista ensimmäinen koski määrärahoja lain toteuttamiseen ja tietojärjestelmän kehittämiseen ja toinen painotti voimavarojen riittävyyttä neuvonta‑ ja valvontatehtävissä. Olen erittäin tyytyväinen, että tämä esitys nyt vihdoin etenee, mutta samaan hengenvetoon voin todeta, että varmasti aso-laki tarvitsee uudistamistyötä ja kehittämistyötä jatkossakin.
Edustaja Sirén.
Arvoisa puhemies! Suomi tarvitsee paremmin toimivat asuntomarkkinat, ja siksi kokoomus katsoo, että olisi tarpeen uudistaa koko tätä asumisen tukijärjestelmää. Keskeisenä periaatteena tulisi olla se, että julkisesti tuetut asunnot kohdistuisivat heille, joiden ei ole mahdollista saada asuntoa markkinoilta ilman tukea. Näin ollen katsomme, että asumisoikeusjärjestelmälle ei ole enää tänä päivänä ihan sellaista tarvetta kuin aikanaan oli, kun tätä järjestelmää Suomeen luotiin. Itse asiassa tämän asumisoikeusjärjestelmän olemassaolon aikana asumisoikeusasuntojen osuus uusista asunnoista ei ole ollut kovin suuri, noin 5 prosenttia, ja tämä on perustunut pääosaltaan valtion ja kuntien arava- ja korkotukeen sekä siihen, että tontteja on luovutettu tätä käyttöä varten markkinahintaa edullisemmalla hinnalla. Kokoomuksen mielestä siis tätä koko järjestelmää olisi tarpeen uudistaa. Hallituksen esityksessä lähdetään kuitenkin tästä nykyjärjestelmän jatkamisesta. Hallituksen esitystä olisi mahdollista parantaa, ja tämän vuoksi olemme jättäneet esitykseen vastalauseen, johon sisältyy neljä pykälämuutosehdotusta, joilla on siis se tavoite, että asumisoikeusasunnot kohdistuisivat niille ihmisille, jotka eniten tällaista asumismuotoa tarvitsisivat. Vastalauseeseemme sisältyy siis pykälämuutokset 13, 14, 17 ja 30 §:iin. Ensinnäkin ehdotamme muutosta asumisoikeusasunnon tarpeeseen. Sellainen kotitalous, joka pystyy rahoittamaan puolet, 50 prosenttia, hakemansa asunnon hinnasta, pystyisi hankkimaan omistusasunnon myös ihan vapailta markkinoilta. Eli ehdotamme tähän prosenttiosuuteen muutosta. Toiseksi mielestämme asukasvalinnassa tulisi säilyttää edelleen mahdollisimman paljon tarveharkintaa, ja tätä ikäkriteeriä emme pidä enää tänä päivänä perusteltuna. Kolmanneksi tässä hallituksen esityksessä asumisoikeuden saajat valittaisiin pääosin järjestysnumeron pohjalta, mutta meidän mielestämme etusijalla tulisi olla sellaisten hakijoiden, jotka asuvat ARA-vuokra-asunnossa. Ja viimeisenä muutosesityksenä ehdotamme, että asumisoikeusasuntoja poikkeustapauksessa vuokrattaessa vuokran tulisi olla omakustannusperusteinen, jotta tämä julkisen tuen hyöty kohdistuu asukkaille.
Edustaja Talvitie.
Arvoisa rouva puhemies! Käsittelyssä on tosiaan hallituksen esitys eduskunnalle laiksi asumisoikeusasunnoista sekä vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain muuttamisesta. Hallituksen esityksen tavoitteena on yksinkertaistaa ja selkeyttää asumisoikeusasuntojen asukasvalintaa ja hakujärjestelmää sekä parantaa asumisoikeuden haltijoiden mahdollisuuksia vaikuttaa omaan asumiseensa ja vahvistaa näin asukashallinnon asemaa. Tavoitteet ovat kannatettavia ja varmasti tämän salin osalta kaikkien mielestä tarpeellisia. Hallituksen esityksessä ei kuitenkaan näitä perusperiaatteita ehdoteta muutettaviksi. Teimme ympäristövaliokunnassa aika ison työn, kiitos siitä varsinkin meidän valiokuntaneuvokselle, joka paikkaili sitä lainsäädäntöosaamista ja -tarvetta, jota hallituksen esityksestä puuttui, mutta se on myöskin osoitus siitä, että eduskunnassa pystytään tekemään lainsäädäntötyötä niillä vaateilla, mitä perustuslakivaliokunta on tältä hallituksen esitykseltä vaatinut, ja sitten muutenkin tasapainoista lainsäädäntöä. Mutta koska tätä asukasvalintaa ei lähdetty enempää muuttamaan, niin teimme, kokoomuksen ryhmä, vastalauseen, jonka edustaja Sirén äsken tuossa esitteli, ja, arvoisa puhemies, kannatan niitä muutosehdotuksia. Tarvitsemme tietenkin toimivat asuntomarkkinat, ja erityisesti valtion tuen pitäisi kohdentua heihin, joilla ei muuten ole mahdollisuutta asuntoa saada tai hankkia. Olisimme sen takia toivoneet tähän asumisoikeusjärjestelmään merkittävämpiä remontteja, esimerkiksi tähän asukasvalintaan. Kokoomus näkee, että jos kotitalous pystyy rahoittamaan 50 prosenttia hakemansa asunnon hinnasta, niin pystyy hankkimaan omistusasunnon myös vapailta markkinoilta, ja sen takia esitimme, että tämä 50 prosentin vaade laskettaisiin siihen 15 prosenttiin. Silloin ne asumisoikeusasunnot kohdistuisivat juuri heihin, jotka eivät saa vapailta markkinoilta asuntoa, ja toisekseen tuki kohdentuisi myöskin sinänsä oikeudenmukaisesti. Näemme myös tärkeänä, että asukasvalinnasta olisi tullut säilyttää enemmän tätä tarveharkintaa, ja koska tiedämme, että varallisuus on keskittynyt varttuneemmille ikäluokille, niin tällainen ikäkriteeri, mikä tänne jätettiin edelleen, ei ole enää 2020-luvulla perusteltua. Lisäksi asumisoikeuden saajat valitaan pääosin järjestysnumeron perusteella. Kokoomus kuitenkin esitti siitä, että etusijalle tulisi asettaa hakijat, jotka asuvat tällä hetkellä ARA-vuokra-asunnossa. Lisäksi teimme esityksen myöskin siitä, että asumisoikeusasuntoja poikkeustapauksessa vuokrattaessa — niitähän ei siis normaalisti vuokrata mutta tietyin ehdoin poikkeustapauksissa vuokrataan — sen vuokran tulisi olla omakustannusperusteinen, jotta julkisen tuen hyöty kohdentuu silloin tälle asukkaalle. Arvoisa puhemies! Tässä nämä muutamat muutosesitykset ja niiden perustelut. — Kiitos.
Edustaja Kivisaari.
Arvoisa puhemies! Asumisoikeusasunnot muodostavat itsenäisenä hallintomuotona vaihtoehdon vuokra- ja omistusasumiselle. Ne tarjoavat kohtuuhintaisen vaihtoehdon vuokra- ja omistusasumiselle etenkin kaupunkikeskuksissa. Asumisoikeusasunnot myös tasapainottavat asuinalueiden asukasrakennetta. Asumisoikeusasunnoissa vuokra-asumisen kaltaista on vuokraan rinnastettava käyttövastike ja se, että asuntoa ei ole mahdollista lunastaa omaksi. Omistusasumisen kaltaista on pysyvä asumisoikeus, mahdollisuus tehdä muutoksia asunnossa ja turvattu asumisoikeusmaksun palautus normaalioloissa. Asumisoikeusmaksun arvo ei siis määräydy markkinoilla. Puhemies! Mielestäni hallituksen esitys vahvistaa asumisoikeusasumisen kohtuuhintaisuutta sekä lisää järjestelmän läpinäkyvyyttä. Se yksinkertaistaa ja selkeyttää sekä asukasvalintaa että hakujärjestelmää. Esitys myös parantaa asukkaiden asemaa ja vaikuttamismahdollisuuksia. Asumisoikeusjärjestelmä luotiin 1990-luvun alussa. Tänä päivänä asuntomarkkinatilanne ja esimerkiksi rahoituksen saamisen mahdollisuudet ovat paremmat. Toisaalta asumisoikeusjärjestelmälle on tullut uudenlaista kysyntää esimerkiksi pätkätöiden yleistymisen vuoksi. Asumisoikeusjärjestelmä on siis edelleen tärkeä väline monipuolisten asuinalueiden luomisessa ja asumisvaihtoehtojen tarjoamisessa. Puhemies! Pidän arvokkaina myös valiokunnan kahta lausumaa. Niissähän edellytetään, että hallitus turvaa Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskukselle tarvittavan määrärahan lainmuutoksen toteuttamiseksi, samoin riittävät voimavarat neuvonta- ja valvontatehtäviin ja läpinäkyvyyden vaateisiin.
Edustaja Löfström.
Ärade fru talman! Vi har också behandlat det här lagförslaget grundligt i riksdagens grundlagsutskott. Det handlar bland annat om bostadsrätter, en rätt ovanlig bostadsform i Finland där det ändå handlar om 50 000 bostäder, alltså en stor massa som utgör många finländares hem även om det procentuellt är rätt få i Finland. Därför är det viktigt att säkerställa dessa finländares rättigheter och egendomsskydd och därför beslöt grundlagsutskottet efter att ha hört sakkunniga att kräva att paragraferna som berörde tvångsinlösning skulle strykas ur lagförslaget, vilket nu har gjorts. Många har varit i kontakt om det här lagförslaget, och det finns också andra viktiga saker i det som snarare har varit politiska avvägningar för miljöutskottet att ta ställning till och som inte grundlagsutskottet har tagit någon ställning till. Det här finns nu med i det betänkande som ligger till grund för den behandling vi har här i salen i kväll.
Yhteenveto.
[Tulkki esittää puheenvuorosta suomenkielisen yhteenvedon]
Edustaja Heinäluoma.
Arvoisa puhemies! Kun asuntopolitiikkaa katsoo täältä maan pääkaupungista käsin ja kuntapäättäjänä Helsingissä, niin kyllä täytyy todeta, että meillä on tarve, suuri tarve, kohtuuhintaiselle valtion tukemalle asuntotuotannolle, ja se tarve ei ole suinkaan poistumassa. Siksi pidän hyvänä, että hallitus on nyt tuonut tänne eduskuntaan tämän asumisoikeusasumiseen liittyvän lainmuutoksen, joka jäi viime kaudella kesken. Tämä asumisoikeusasuminenhan on yksi työkalu tässä kohtuuhintaisen asumisen tukemisessa ja tarjoamisessa. Kun hallituksella on samaan aikaan käsittelyssä laaja asuntopolitiikan kokonaisuus ja ohjelma, niin haluaisin myöskin kannustaa eduskuntaa pohtimaan tämän päivän kohtuuhintaista asuntotuotantoa. Niin kuin tässä on todettu, tämä asumisoikeuskin on 90-luvun tuote, ja sen jälkeen meillä ei ole paljon uusia kohtuuhintaisen asumisen muotoja tullut Suomeen. 90-luvulla näitä erilaisia malleja kehitettiin, ja sen jälkeen on ollut hiljaista, vaikka tarve on edelleen suuri. Ja niin kuin täällä keskustelussakin on tullut hyvin ilmi, markkinat ovat hyvin vahvasti muuttuneet. Haluan kiittää ympäristövaliokuntaa ja perustuslakivaliokuntaa hyvästä työstä. Tässähän on tämän lain ympärillä käyty paljon kansalaiskeskustelua, ja itsekin olen saanut paljon yhteydenottoja, ja mielestäni niihin yhteydenottoihin ja huoliin on tässä eduskuntakäsittelyssä puututtu oikein. On tärkeää korostaa, että tässä asumisoikeusasumisessahan nimenomaan ei ole tarkoituksena voiton tavoittelu, ja se tulee jatkossakin säilymään, tämä tavoite pysyy. Tavoitteena on yksinkertaistaa ja selkeyttää asukasvalintaa ja hakua ja tällä tavalla korjata näitä virheitä ja viedä eteenpäin asumisoikeusjärjestelmää. Toivon, että nyt kun tämä laki menee eteenpäin ja se hyväksytään, niin tehdään myöskin laajaa tiedotusta ja viestintää, jotta korjataan näitä virheellisiä käsityksiä, esimerkiksi omakustannusperiaatteen säilymisestä ja siitä, että näitä käyttövastikkeita tultaisiin korottamaan, koska näistä ja muista asioista liikkuu paljon väärinymmärryksiä. Haluan myös kiittää valiokuntaa näistä tärkeistä lausumista. ARAn resurssien turvaaminen on tärkeää, ja uskon, että se lohduttaa myöskin näitä aso-asujia, että nämä resurssit turvataan, jotta myöskin valvonta pysyy kunnossa.
Edustaja Hoskonen.
Arvoisa rouva puhemies! Omalta osaltani haluan kiittää valiokuntaa erittäin arvokkaasta ja laadukkaasta työstä ja erikoisesti haluan kiittää valiokuntaneuvosta, joka todella taiturimaisella osaamisellaan pystyi tästä vaikeasta lakiesityksestä erilaisten vaiheiden jälkeen muotoilemaan loistavan mietinnön. Ja kiitän samalla myös perustuslakivaliokuntaa, joka antoi meille hyviä vinkkejä siitä, miten tämä homma hoidetaan loppuun asti tyylikkäästi. Tämän lainhan piti olla valmis jo viime joulun alla budjettilakina, mutta kun sattuneesta syytä perustuslakivaliokunnan lausuntokiireiden takia se ei ollut mahdollista, niin se sitten lykättiin tämän vuoden alkuun, ja nyt sitten, kun on asia käsitelty huolella valiokunnassa ja myös yhteistyössä ministeriön kanssa, uskon, että tässä päästään hyvään lopputulokseen niin, että voimaan tullessaan laki auttaa eteenpäin asumisoikeusasujia ja sitten ennen kaikkea tähtää siihen, että tätä vuokra-asumisen ja omistusasumisen välimuotoa pystytään kehittämään niin, että voidaan myös niitä kiinteistöjä ruveta pikkuhiljaa korjaamaan. Kuten edustaja Heinäluoma puheenvuorossaan totesi, asumisoikeusasuntoja ruvettiin rakentamaan noin 30 vuotta sitten, ja on ymmärrettävä, että ne ovat jo hyvin huonokuntoista asuntokantaa parhaillaan ja niitä pitäisi ruveta korjaamaan. Ja kuten tässä mietinnössäkin todetaan, tämä nyt hyväksymiskäsittelyssä oleva lakiesitys ei tietenkään ratkaise näitä kaikkia ongelmia. Tämä on vain pieni askel oikeaan suuntaan. Mutta sillä tiellä me olemme ja olemme tiedostaneet ympäristövaliokunnassa ne ongelmat, mitä tähän järjestelmään liittyy. Haluan vielä kerran kiittää kaikkia mukana olleita. Erittäin mielenkiintoinen ja monivaiheinen käsittely, ja siitä saatiin hyvä lopputulos syntymään, ja se on mielestäni tämän asumisoikeusasumisen kannalta hyvin tärkeä ratkaisu. Ja saatiin lisää rahaa myös siihen — todettiin myös valiokuntakäsittelyssä, että tiedottaminen asukkaiden ja heidän asumisoikeusyhteisönsä asioista asukkaille on älyttömän tärkeää — että sinne saatiin lisää resursseja, jotta ihmiset tietävät, missä mennään, koska tunnetusti kaikissa muissakin asioissa vain oikea tieto poistaa ennakkoluuloja ja vääriä tietoja. — Kiitos kaikille.
Arvoisa puhemies! En halua pitkittää, mutta vain totean, että asumisoikeusasunnothan ovat yksi tapa asua, ja mielestäni on erinomaisen tärkeää, niin kuin täällä on tullut esille, että esimerkiksi Helsingin kokoisessa kaupungissa, jossa on suhteellisen kallis asuminen, on erilaisia vaihtoehtoja. Haluan kiitää hyvästä puheenvuorosta valiokunnan puheenjohtajaa ja niistä, mitä täällä on käytetty, koska kun on aikoinansa eri puolilla Suomea asunut, niin nämä asumisoikeusasunnot ovat olleet hyvin erityylisiä ja erilailla järjestettyjä eri puolilla Suomea, tai siis mahdollisuus saada niitä on hyvin erilainen. Mutta nämä ovat tuiki tärkeitä. Täällä käytti myöskin edustaja Sirén hyvän puheenvuoron, ja siihen sitten palaamme varmasti tuossa tauon jälkeen, mutta joka tapauksessa tämä asia sinänsä on hyvä, ja aivan niin kuin valiokunnan puheenjohtaja sanoi, ei tämä varmasti mikään helppo lainsäädäntö ole, ja hyvä kun tähän on ainakin vähän saatu tolkkua lisää. — Kiitos.
Äänestys tapahtuu tässä istunnossa tauon jälkeen. Istunto ja asian käsittely keskeytetään, ja istuntoa jatketaan kello 20.00.
Nyt jatketaan tänään kello 19.50 keskeytettyä istuntoa ja päiväjärjestyksen 7. asian käsittelyä. Nyt käsitellään muutosehdotukset.
Arvoisa puhemies! Teen vastalauseemme mukaisen pykälämuutosesityksen. Esitämme, että 2) kohdassa prosenttiluku muutetaan numeroksi 15.
Arvoisa rouva puhemies! Kannatan edustaja Sirénin esitystä.
Arvoisa puhemies! 14 §:ään vastalauseemme mukainen muutosesitys.
Arvoisa rouva puhemies! Kannatan edustaja Sirénin esitystä.
Arvoisa puhemies! 17 §:n 4) kohta vastalauseemme mukaisesti: Hakijat, jotka asuvat ARA-vuokra-asunnoissa.
Arvoisa puhemies! Kannatan edustaja Sirénin tekemää esitystä.
Arvoisa puhemies! 30 §:ään vastalauseemme mukainen lisäysesitys: Asumisoikeusasuntoja vuokrattaessa vuokran on oltava omakustannusperusteinen.
Arvoisa rouva puhemies! Kannatan edustaja Sirénin tekemää esitystä.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 8. asia. Käsittelyn pohjana on maa- ja metsätalousvaliokunnan mietintö MmVM 3/2021 vp. Nyt päätetään lakiehdotusten sisällöstä ja aloitetaan yleiskeskustelu. — Edustaja Kalmari, esittelypuheenvuoro.
Arvoisa rouva puhemies! Esittelen lyhyesti valiokunnan mietinnön hallituksen esitykseen eduskunnalle laeiksi Euroopan unionin yhteisen kalastuspolitiikan kansallisesta täytäntöönpanosta annetun lain ja yhteisen kalastuspolitiikan seuraamusjärjestelmästä ja valvonnasta annetun lain 20 §:n muuttamisesta. Kiitos ensinnäkin valiokunnalle yksimielisestä mietinnöstä ja ripeästä toiminnasta ja valiokuntaneuvokselle hyvästä työstä. Tämä esitys koskee kahta asiaa: kalastuskiintiöitä ja niiden valvontaa sekä sitten saaliin raportoimista. Vuoden 2017 jälkeen Suomen kalastuskiintiöt on jaettu kaupallisille kalastajille määräaikaisina siirrettävinä ja ei-siirrettävinä käyttöoikeuksina. Tämä kiintiöjärjestelmä koskee silakkaa, kilohailia ja lohta, ja kiintiöjärjestelmän tarkoituksena on parantaa kaupallisten kalastajien mahdollisuuksia suunnitella ja ajoittaa kalastustoimintaansa siten, että se vastaa markkinoiden kysyntään ja lisää kotimaisen kalan tarjontaa markkinoilla, ja näin se parantaa myös elinkeinotoiminnan kannattavuutta. No, nyt kun näitä kalastuskiintiöitä sitten siirretään, niin siellä on tällainen keskittämisen rajoittamisen välttämättömyys, johon valiokunta kiinnitti mietinnössään 2016 huomiota kielteisten vaikutusten estämiseksi, etteivät nämä kalastuskiintiöt keskity liikaa ja vaaranna kalakantoja. Nyt tähän täytäntöönpanolakiin ehdotetaan muutoksia niin, että pystytään valvomaan paremmin, ettei tämä keskittyminen tapahdu. Me toteamme tässä mietinnössä, että tämä ilmoitusmenettely ei lisää kaupallisille kalastajille tai valvovalle viranomaiselle aiheutuvaa työtä kohtuuttomasti ja on tarpeen keskittymisen rajoituksen valvonnan parantamiseksi. On tärkeää kuitenkin, että ilmoittamisvelvoite koskee myös ulkomaisia yhteisöjä ja konserneja, sillä Suomen silakan ja kilohailin kalastusta on myös ulkomaalaisten yritysten hallussa. Toinen asia tässä lainsäädännössä oli saaliin ilmoittamiseen liittyvä asia. Tällä hetkellä meillä on käytäntö, että koko saaliin punnittu määrä ei saa poiketa yli kymmentä prosenttia arvioidusta, ja nyt tässä uudessa esityksessä ehdotetaan säädettäväksi, että poikkeama ilmoitustarkkuudessa olisi enintään kymmenen prosenttia kunkin puretun lajin osalta. Tälläkin on nyt sitten se samainen merkitys, että haluamme, että kalakannat eivät vaarannu. Säännökset koskevat erityisesti silakan ja kilohailin troolikalastusta, eli haluamme, että kun nämä saaliit ilmoitetaan, niin se on kalalajikohtaista ja voimme näin perustaa nämä kiintiöt ajantasaiseen tieteelliseen tietoon ja kestävän enimmäistuoton tavoitteeseen. Täytyy tässä yhteydessä mainita myös se erittäin positiivinen asia, että kun meidän silakkasaaliimme ja kilohailisaaliimme ovat varsin heikosti hyödynnettyjä, niin hallitus on varannut miljoonan euron rahoituksen tällaisten vajaasti hyödynnettyjen kotimaisten kalojen käytön lisäämiseksi. Se toki koskee myös sisävesikaloja, särkikaloja ja muita. Tässäkin asiassa halusimme varmistaa sen, että tästä ei aiheudu kohtuutonta byrokratiaa tai kohtuuttomia sanktioita ja sen, että tämä toteutetaan siten, että vaadimme myös muilta Itämeren toimijoilta samaa toimintaa, eli että vaatimukset saadaan koskemaan kaikkia Itämerellä toimivia kaupallisia kalastajia mahdollisimman nopeassa aikataulussa. Vielä kerran kiitän valiokuntaa reippaasta työstä ja esimerkillisestä asian käsittelystä.
Edustaja Kinnunen.
Arvoisa rouva puhemies! Suuret kiitokset valiokunnan puheenjohtaja Kalmarille lakiesityksen selkeästä esittelystä ja hienosta työstänne kotimaisen ruuan hyväksi. Korona-aika opettaa meitä arvostamaan kotimaista. Kotimaiset kalalajit ovat nostaneet suosiotaan. Suomi on tuhansien järvien, jokien ja lampien maa — meillä on vesistöissämme paljon maukkaita kaloja. Nouseepa kotimainen kala ruokapöydälle ongella mökkijärvestä, verkoilla merestä tai vaikkapa kaupan tuoretiskiltä, niin se on aina tuontikalaa ekologisempaa. Kotimainen on aina kotimaista. Luonnonvarakeskuksen mukaan puolet Suomessa syödystä kalasta oli kotimaista vielä 80-luvun alussa. Nyt tuontikalan osuus on jo yli 80 prosenttia. Tämä meidän on aika oikaista. Lakiehdotuksen yleisenä tavoitteena on parantaa kaupallisten kalastajien toimintaympäristöä niin, että se vastaa paremmin markkinoiden kysyntään sekä tasoittaa ja lisää kotimaisen kalan tarjontaa markkinoilla. Maa- ja metsätalousvaliokunta pitää tärkeänä, että Itämeren kalakantojen hyödyntäminen ja kalastuskiintiötä koskevat päätökset perustuvat luotettavaan ja ajantasaiseen tieteelliseen tietoon ja kestävän enimmäistuotannon tavoitteeseen. Kalakantojen kestävyyden varmistaminen on edellytys kotimaisen kalan käytön lisäämiselle. Hallitusohjelman tavoitteena on kotimaisen kalan käytön lisääminen. Hallitus onkin varannut rahoitusta kalatalousalan yrityksille vajaasti hyödynnettyjen kotimaisten kalojen käytön lisäämiseksi. Arvoisa puhemies! Suomi on tehnyt pitkäjänteisesti työtä laittoman kalastuksen kuriin saamiseksi ja kalastuksen valvonnan kehittämiseksi Euroopan unionissa. Työ yhtenäisten vaatimusten saamiseksi alalle jatkuu. Tähän valiokunnan yksimieliseen mietintöön on hyvä liittyä, ja kuten puheenjohtaja Kalmari muistutti, byrokratian tulee olla kohtuullista ja velvoitteiden noudattaminen ei saa edellyttää kalastajilta kohtuutonta työmäärää.
Edustaja Kalmari.
Kiitos, arvoisa rouva puhemies! Kiitos hyvästä puheenvuorosta. Voin yhtyä täysin siihen, että meidän kaikkien tehtävä on edistää kotimaisen kalan syöntiä. On häpeällistä, että syömästämme kalasta alle 20 prosenttia tulee Suomesta, ja meillä onkin nyt tehty tämmöinen kotimaisen kalan edistämisohjelma, johon liittyvät niin kalankasvatus kuin vähempiarvoisten kalojen markkinoille saattaminen plus erilaiset investoinnit niin, että saamme uudenlaisia innovaatioita kentälle. Tänään juuri käytimme kaksi tuntia siihen, että kalankasvatuksen ongelmiin, niihin pullonkauloihin, löydettäisiin yhdessä ympäristöministeriön kanssa ratkaisuja. Yksi ratkaisu on esimerkiksi itämerirehun käyttäminen, eli sieltä merestä otetaan vähempiarvoista kalaa pois ja tehdään siitä rehua ja sitten saamme WWF:nkin vihreällä merkillä merkittyä Itämeren kirjolohta omille lautasillemme.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 9. asia. Käsittelyn pohjana on maa- ja metsätalousvaliokunnan mietintö MmVM 1/2021 vp. Nyt päätetään lakiehdotuksen sisällöstä. — Valiokunnan puheenjohtaja Kalmari, olkaa hyvä.
Arvoisa rouva puhemies! Käsittelyssä on valiokunnan mietintö hallituksen esityksestä eduskunnalle elintarvikelaiksi ja laiksi sakon täytäntöönpanosta annetun lain 1 §:n muuttamisesta. Tämä elintarvikelakihan on varsin laaja laki. Se on laki, jossa on koottu sirpaleista ja osin päällekkäistä ja jopa ristiriitaista tietoa. Siellä kerrotaan aina elintarviketuotannon alkuvaiheista sinne kaupan tiskille asti, kenelle kuuluvat vastuut, minkälaiset toimintatavat täytyy olla, miten järjestetään hygieniapassi, ketkä kouluttavat, miten varmistetaan toimijan luotettavuus, minkälaisia vaateita alkutuotannossa, elintarvikehuoneistossa, minkälaiset omavalvontasuunnitelmat, miten laboratorionäytteet otetaan, miten tarkistukset ja valvonnat toimivat, miten viennin laatu turvataan, miten hoidetaan nimisuojat, miten hoidetaan kasvava internetkauppa, miten maksut peritään ja miten rangaistuksista säädetään. Tämä laki valmisteltiin ensimmäisen kerran jo edellisellä hallituskaudella, ja se oli aivan viime metreillä tulossa voimaan mutta kaatui sitten samalla, kun maakuntauudistus kaatui. Näin ollen täällä toimijat ovat pystyneet yhteistyössä tätä valmistelemaan, ja vaikka kuultavia oli aika paljon, niin aika semmoista riidatonta tavallaan tämän lainsäädännön valmistelu oli. Voisin ehkä yhteenvetona todeta, että koko sektorille on erittäin tärkeää, että meidän elintarvikkeidemme turvallisuus varmistetaan jatkossakin. Yksi osa tätä elintarvikelainsäädäntöä on esimerkiksi zoonoosista huolehtiminen, eli zoonooseja ovat esimerkiksi korona- ja norovirukset, joita Suomeen emme jatkossakaan toivo. Muutamia huomioita tästä mietinnöstä: Viittaukset poistettiin laista, ja EU-asetuksia sovelletaan sellaisenaan. Valiokunta korostaa tasapainoa elintarviketurvallisuuden varmistamisen ja elintarvikealan toimintaedellytysten turvaamisen kesken, eli ei turhaa byrokratiaa ja valvonta tulee kohdistaa riskiperusteisesti. Viranomaisvalvonta on nähtävä laajempana kokonaisuutena ja neuvonnallisena eikä pelkästään valvontakäynteinä. Muutamia huomioita sieltä meidän mietinnöstämme, joka, niin kuin totesin, oli yksimielinen ja jossa oli kaksi lausumaa: Huomioimme, että Oiva-raportin tulee näkyä yrityksen verkkosivuilla ja yrityksessä näkyvällä paikalla jatkossakin, niin että kuluttaja pystyy luottamaan turvallisuuteen elintarviketiloissa ja valvonnan tulosten näkyvyys motivoi elintarvikealan toimijoita vaatimusten aiempaa parempaan noudattamisen ja näin parantaa vaikuttavuutta. Valiokunta edellyttää, että maa- ja metsätalousministeriö tiukentaa elintarvikkeiden merkitsemisvaatimuksia, jotka koskevat alkuperämerkintöjä, ja tehostaa valvontaa sekä sanktioita valiokunnan mietinnössä esitetyn mukaisesti. Meillähän on tällaista kuluttajaa hämäävää toimintaa yllättävänkin paljon: on sanaa ”suomalainen” käytetty tai Suomen lippua käytetty niin, että se johtaa kuluttajaa harhaan aivan tietoisestikin. Näin ei voi jatkossa olla. Valiokunta kiinnittää huomiota myös siihen, että esityksessä lakiin esitetään lisättäväksi uusi hallinnollinen sanktio eli elintarvikevalvonnan seuraamusmaksu. Meiltä oikeastaan on puuttunut keinoja saada muutokset nopealla aikataululla aikaan. On vähän ollut joko sormenheristely tai oikeusprosessit vaihtoehtoina, ja nyt meillä on tällainen 300:n—5 000:n seuraamusmaksu. Oli valiokunnan mielestä erittäin hyvä, että tämäntyyppinen järjestelmä otetaan käyttöön. Valiokunta toteaa, että nyt ehdotettu sääntely nostaa pienten yritysten keskimääräistä valvontamaksujen tasoa pakollisen 150 euron perusmaksun vuoksi. Toisaalta se tasoittaa niin, että perusmaksulla saa jo sen perusneuvonnan ja -valvonnan ja kyläkaupat ja yleishyödylliset toimijat sekä alkutuotannon toimijat on tästä vapautettu. Mutta näin ollen pitää sen asenteen mennä siihen suuntaan, että enemmän neuvontaa ja vähemmän sitten sitä viranomaisten turhaa byrokratiaa. Esityksestä käy ilmi, että elintarvikepetosten määrä kasvaa kansainvälisesti, ja näin jäljitettävyys on keskeistä. Valiokunta pitää tärkeänä, että edelleen tiivistetään viranomaisten välistä yhteistyötä elintarvikevalvontaviranomaisten, poliisin talousrikostutkijoiden, syyttäjänviraston syyttäjien, verottajan sekä Tullin talousrikostutkijoiden kesken. Tulevaisuuden haasteet liittyvät erityisesti elintarvikkeiden raaka-ainetuotannon, valmistuksen ja myynnin ylikansallisuuteen, alan yritysten verkottumiseen ja ketjuuntumiseen, monikanavaiseen myyntiin, markkinointiin, uusiin tuotantomuotoihin, teknologian kehittymiseen, kuluttajien eriytyviin ja monimuotoistuviin tarpeisiin, kaupungistumisen vaikutuksiin elintarvikkeiden kulutuksessa ja tuotannossa, väestön ikääntymisen vaikutuksiin, vaarojen sietokykyyn, kiertotalouteen ja ilmastonmuutokseen. Elintarvikepetosten ja etämyynnin valvonta tuovat uudenlaisia haasteita viranomaisvalvontaan. Ja nyt loppuun vielä sitten nämä kaksi lausumaa, joista toisessa nostamme alkuperäasiaa ja toisessa pienteurastamojen asiaa. Eli lausumat ovat seuraavat: ”Eduskunta edellyttää, että maa- ja metsätalousministeriö tiukentaa elintarvikkeiden merkitsemisvaatimuksia, jotka koskevat alkuperämerkintöjä, ja tehostaa valvontaa sekä sanktioita valiokunnan mietinnössä esitetyn mukaisesti ja tuo tarvittavat säädösmuutokset eduskunnan käsiteltäväksi vuoden 2022 aikana. Suomen on haettava poikkeamista EU-lainsäädännöstä, mikäli säädösten muuttaminen ei muutoin ole mahdollista.” Ja lausuma 2: ”Eduskunta edellyttää, että maa- ja metsätalousministeriö helpottaa ja parantaa pienteurastamojen toimintaedellytyksiä sekä tilateurastusta valiokunnan mietinnössä esitetyn mukaisesti ja tuo tarvittavat säädösmuutokset eduskunnan käsiteltäväksi vuoden 2022 aikana. Suomen on haettava poikkeamista EU-lainsäädännöstä, mikäli säädösten muuttaminen ei muutoin ole mahdollista.” — Kiitoksia.
Edustaja Simula.
Arvoisa puhemies! Tällä hallituksen esityksellä tosiaankin elintarvikelaki uudistetaan tavoitteena sujuvoittaa sääntelyä ja valvontaa ja samalla laki päivitetään vastaamaan Euroopan unionin lainsäädännön vaatimuksia. Mitä tulee suomalaiseen laadukkaaseen ruoantuotantoon ja elintarviketurvallisuuteen, Suomihan on todella hyvällä tasolla. Esimerkiksi salmonellaa ei tiloilla juuri havaita, ja siitä täytyy kiittää erityisesti tuottajia, jotka sen vastuullisella toiminnallaan mahdollistavat. Painetta tietysti tulee ulkomailta, sillä monissa maissa esimerkiksi juuri salmonellan annetaan levitä lähestulkoon vapaasti. Tasaisin väliajoin esimerkiksi ulkomailta tuodusta lihasta löytyy salmonellaa. Maa‑ ja metsätalousvaliokunnan yksimielisessä mietinnössä tuotiin esille monia tärkeitä seikkoja, joita ministeriön on tärkeä jatkossa huomioida. Yhtenä esimerkkinä mainitsen nyt elintarvikkeiden alkuperäismerkinnät, kuten lihan alkuperä‑ ja valmistusmaan. Valiokunta katsoo, ettei alkuperämerkintöjä koskevaa EU-lainsäädäntöä ole kehitetty tarpeeksi, minkä johdosta valiokunta pitää välttämättömänä, että Suomi vaatii alkuperäismerkintöjen saamista kattavammaksi väärinkäytöstenkin estämiseksi. Kuluttajaa ei myöskään saisi harhauttaa erilaisilla mielikuvilla, kuten kansallissymboleilla. On aivan eri asia ostaa ja syödä Suomessa ulkomaisesta lihasta valmistettua lihajalostetta kuin Suomessa suomalaisesta lihasta valmistettua lihajalostetta. Arvoisa puhemies! Suomessa on nyt ja tulevaisuudessa mahdollistettava alkutuotanto myös pienessä mittakaavassa samoin kuin omavaraisuuteen pyrkivä ruuantuotanto, keräily, metsästys, kalastus ja niin edelleen. Tärkeänä pidän myös ruuan ulosmyyntiä suoraan tiloilta tai Reko-ringin tyyppisissä tapahtumissa. Myös tähän valiokunta kiinnitti mietinnössään huomiota, sillä byrokratian tulee olla mahdollisimman vähäistä. — Kiitos.
Edustaja Ari Koponen.
Arvoisa puhemies! Vuoden 2019 hallitusohjelmassa yksi strateginen kokonaisuus on elinvoimainen Suomi, jonka yksi osa kattaa elinvoimaisen ja kannattavan elintarviketalouden. Tästä syystä onkin tärkeää, että elintarvikealan sääntelyn ja valvonnan sujuvoittamista jatketaan tavoitteen saavuttamiseksi. Lisäksi työllisyyttä, kilpailukykyä ja kasvua saavutetaan purkamalla juurikin turhaa sääntelyä ja byrokratiaa. Näen esityksen kannatettavana, sillä esityksen tavoitteena on sujuvoittaa sääntelyä ja valvontaa ja siinä pyritään parantamaan elintarvikelain käytettävyyttä jäsentämällä hajanaista kokonaisuutta.
Edustaja Aittakumpu.
Arvoisa rouva puhemies! Haluaisin ostaa kaupasta kotimaista leikkelettä, mutta se on yllättävän vaikeaa. Pakkauksia täytyy tutkia hyvin tarkasti, jotta ostoskoriin päätyy varmasti kotimaista kotimaassa valmistettua lihaa. Miksi ostaa kotimaista? Kotimaisen ostaminen luo työtä kotimaahan. Suomalainen ruoka on hyvää ja terveellistä. Voi sanoa, että Suomi sai vastikään ruoantuotannossa eräänlaisen maailmanmestaruuden, kun suomalainen ruoka mitattiin 59 ruokaturvaindeksillä mitattuna maailman parhaaksi. Tämä on hieno, upea tulos, mutta se ei ole tullut itsestään, vaan se on kovan ja määrätietoisen työn tulosta. On arvokasta, että tämä työ jatkuu myös tämän elintarvikelain ja sakon täytäntöönpanosta annetun lain muutoksen myötä. Arvoisa puhemies! Haluan kiittää valiokuntaa tästä mietinnöstä ja myöskin tärkeistä lausumista, joita tähän sisältyy. Ensimmäinen lausuma koskee elintarvikkeiden alkuperämerkintöjä, joiden on oltava paremmin ja selkeämmin esillä. Valiokunta katsoo mietinnössään, että on oltava nykyistä kattavampia ja oikeampia tietoja elintarvikkeiden alkuperästä, muun muassa valmistusmaasta, ja toteaa, että nyt alkuperästä esitetään harhaanjohtavia mielikuvia juuri esimerkiksi kansallissymboleja käyttäen. Tähän varmaan moni meistä on törmännyt juuri tuolla kaupan leikkelehyllyllä esimerkiksi. Ihmisillä on ilman muuta oltava oikeus tietää, mitä sinne ostoskoriin ja suuhun menee. Ja tuotteen alkuperän parempi merkitseminen tarkoittaa myös sitä, että kotimaisen ruoan päätyminen ostoskoriin on yhä todennäköisempää. Arvoisa puhemies! On erinomaista, että nyt lausumaan on kirjattu selkeästi myös pienteurastamojen ja tilateurastamisen toimintaedellytyksien kehittäminen ja parantaminen ja että nämä tarvittavat säädösmuutokset on tuotava eduskuntaan vuoden 2022 aikana. Mietinnössään valiokunta toteaa, että alueellisesti kohdennettu lampaiden pienimuotoinen teurastus ja suoramyynti on mahdollistettava. Tilateurastamisen edellytysten parantaminen terveysturvallisesti on tärkeä asia suomalaiselle maaseudulle. Turvallista ruokaa läheltä, se on hyvä ja oikea linja.
Edustaja Pitko.
Arvoisa rouva puhemies! Tämän uuden elintarvikelain myötä ei ole tiedossa merkittäviä muutoksia toimintaan, mutta se kuitenkin sujuvoittaa sääntelyä ja valvontaa. Valiokunta on tässä mietinnössään jättänyt kaksi lausumaa, ja kävimme laajaa ja hyvää keskustelua näistä aiheista. Valiokunta muun muassa edellyttää, että ruoan alkuperämerkintävaatimuksia on tiukennettava. On todellakin väärin, että kuluttajia jopa johdetaan harhaan luomalla esimerkiksi Suomen lippua käyttämällä mielikuvia kotimaisista tuotteista, vaikka ruoan alkuperä ei olisikaan suomalaista. Valiokunta jättikin lausuman, että tähän liittyen on tuotava tarvittavat säädösmuutokset eduskunnan käsiteltäväksi, ja jos asia niin vaatii, niin mahdollisesti myös haettava poikkeamaa EU-lainsäädännöstä. EU:ssa on tällä hetkellä käsittelyssä myös Pellolta pöytään ‑strategia, jota me myös valiokunnassa olemme päässeet käsittelemään. Yhtenä osana tätä strategiaa on vahvistaa näitä tuotteiden pakkausmerkintöjä. Suomalaiset ovat erittäin kiinnostuneita ruoasta ja sen vaikutuksista, mutta tietoa esimerkiksi ruoan ympäristövaikutuksista tai sen vaikutuksista eläinten hyvinvointiin on usein vaikeaa saada sen lisäksi, että tuotteen alkuperämaa voi olla vaikeasti löydettävissä, ja myös kaikkiin näihin osa-alueisiin liittyy usein harhaanjohtavaa mainontaa. Näissä meidän tuleekin edetä niin EU:n tasolla kuin kansallisesti siihen, että kuluttajat saavat ansaitsemaansa oikeaa tietoa ja myös mahdollisuuden näin vaikuttaa maailmaan ja ympäristöön ja elinkeinoihin ja paikalliseen elinvoimaan myös omilla valinnoillaan. Valiokunta kävi hyvää keskustelua myös pienteurastamoiden tilanteesta. On usein esitetty, että täällä meillä pitkän etäisyyden Suomessa olisi syytä olla kattavampi teurastamoverkosto ja jopa tämmöisiä luovia, kenties tilalta toiselle liikkuvia teurastamoja. Lähellä oleva teurastamo voisi lisätä maatalouden kannattavuutta erityisesti Itä- ja Pohjois-Suomessa mutta myös olla eläimen hyvinvoinnille hyväksi, kun kuljetusmatkat lyhenevät. Totta kai pitää ottaa huomioon eläinterveys ja elintarviketurvallisuus. Valiokunta jättikin pienteurastamoasiasta lausuman, jossa valiokunta edellyttää ministeriön helpottavan ja parantavan pienteurastamoiden toimintaedellytyksiä ja tilateurastusta ja tarvittaessa hakemaan tähänkin EU-poikkeaman.
Edustaja Sankelo.
Arvoisa puhemies! Elintarviketurvallisuus on hoidettu Suomessa hyvin — se on varmaan syytä todeta tähän aivan alkuun. Tämä elintarvikelain päivitys on kuitenkin tarpeellinen ja toivon mukaan sujuvoittaa sääntelyä. Meidänhän on täällä Suomessa, kun olemme osana Euroopan unionia, tarkasteltava myös vähän Euroopan laajuisesti näitä elintarvikeasioihin liittyviä kysymyksiä. Se on myös kilpailukysymys sillä tavalla, että meidän korkeiden säädösten ja hygieniatasojen on oltava voimassa koko EU:n alueella, se on ehdoton asia. Mutta mihin tällä sääntelyllä sitten pyritään? Mielestäni tavoitteena tulee selkeästi olla korkealuokkaiset tuotteet suomalaisten kuluttajien saataville. Ennen kaikkea tämä lainsäädäntö ei saa olla esteenä järkevälle kuluttajien etua palvelevalle uudelle liiketoiminnalle, eli se byrokratiapeikko kyllä näissä kysymyksissä aika nopeasti tulee esille. No, valiokunta on ottanut pari asiaa lausumaehdotuksiin, ja ne ovat mielestäni hyviä ja kannatettavia. Lähtökohta on aina se, että se kuluttajien luottamus kotimaisiin tuotteisiin pitää voittaa joka päivä, joka kauppareissu uudestaan. Kuluttajilla on oikeus tietää, mikä on tuotteen alkuperä, siihenhän tämä mietintökin tähtää. Kuluttaja tekee valinnan. Jos hän valitsee jonkun muun tuotteen kuin kotimaisen tuotteen, niin sekin on kunnioitettava päätös, mutta hänen pitää sitä valintaa tehdessään tietää, että hän on tekemässä sitä päätöstä, ja tästä monet edustajat käyttivät mielestäni hyvin ansiokkaita puheenvuoroja. Toinen lausumaehdotus liittyy näihin pienteurastamoasioihin, jotka ovat erittäin tärkeitä ja keskeisiä kysymyksiä myös. Mutta, arvoisa puhemies, tähän lopuksi tuon vielä esille yhden huolen, jota kokoomuskin on usein pitänyt esillä. Se liittyy nimenomaan siihen, että jos me haluamme kasvattaa suomalaista elintarvikevientiä, niin meidän täytyy huolehtia siitä, että nämä meidän erilaiset hallinnolliset maksut meidän elintarviketeollisuudella pysyvät myös kilpailukykyisinä, koska tuolla Euroopan markkinoilla kilpaillaan tanskalaisia ja hollantilaisia tuotteita vastaan ja elintarviketeollisuudelta saamamme tiedon mukaan suomalaiset elintarviketuotteet ovat hallinnollisten maksujen osalta takamatkalla. Se on kilpailun kannalta hankalaa, jos me olemme jo lähdössä muutaman metrin takana.
3 minuuttia. — Edustaja Kinnunen.
Arvoisa rouva puhemies! Kun lapsuudenkodissamme oli teurastuspäivä, niin isoisä lähetti pienimmät lapset hakemaan hännänvedintä naapurista. Täytyy todeta, että oman lampaan liha ei minulle maistunut. Mutta me syömme ja saamme syödä maailman parasta ruokaa. Kuten edustaja Aittakumpu totesi, kotimaisen lihan ostaminen ja kotimaisen ruoan ostaminen luo meille entistä enemmän työtä. Samalla tuemme maaseudun pientä yrittäjyyttä ja edistämme sitä, että suomalaisesta ruoasta, puhtaasta ruoasta, voi tulla vientituote. Nämä valiokunnan lausumat ovat todella tärkeitä ja merkittäviä — suuri kiitos niistä. Se, että elintarvikkeillamme on riittävän tarkat alkuperäismerkinnät, auttaa meitä suosimaan kotimaista. Myöskin tämä pienteurastamojen ja tilateurastamisen toimintaedellytysten parantaminen — eläinterveys huomioiden — on hyvin tärkeä asia. Lampurit ovat minua lähestyneet ja kirjoittavat näin: ”Asia on erittäin ajankohtainen ja ennen kaikkea tärkeä pohjoisen maaseudun asia niin lampureiden kuin myös eläinten hyvinvointiin liittyen, kuluttajista puhumattakaan. Toiminta olisi eläinsuojelullisesti hyvää. Siinä ei ole elintarvikehygieenistä tai kansanterveydellistä riskiä. Lyhyt elintarvikeketju, tuoreus, pieni hiilijalanjälki ja sadan prosentin jäljitettävyys puhuvat asian puolesta. Myös lyhyt kuljetusmatka puhuu eläimen puolesta.” Kiitos valiokunnalle tästä esityksestä.
Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Täällä on käyty rauhallista ja hyvää keskustelua tästä tärkeästä esityksestä, jonka maa- ja metsätalousvaliokunta hienosti yksimielisesti sai eteenpäin, ja niiden täsmentävien muutosten ohella, jotka tässä eduskunta tulee nyt hyväksymään, teimme yhteistyössä kaksi lausumaa, jotka ehkä auttavat tässä jo mainittuja lampureita erityisesti ja toivottavasti johtavat siihen, kuten eduskunta toivottavasti tulee edellyttämään, että meillä haettaisiin samanlaisia poikkeuskäytäntöjä kuin vaikkapa Kreikassa on kyetty tekemään. Eli tässä tähdätään siihen, että kun meillä tietyillä alueilla on maantieteelliset etäisyydet niin suuret, että siellä saatetaan joutua kulkemaan erittäin pitkiä matkoja lähimpään suureen teurastamoon, niin pystyttäisiin edellytysten täyttyessä sallimaan se, että tiloilla voitaisiin joillakin edellytyksillä myös teurastuksia sallia, tietenkin niin, että se on myös eläinten hyvinvoinnin kannalta hyväksyttävää, eli sen vaatimuksen pitää ehdottomasti täyttyä. Mutta se, että tämä lausuma oli yksimielinen, kertoo siitä, että valiokunta on kuullut lampureiden äänen ja nyt edellyttää, että tässä lähdetään toimenpiteisiin.
Edustaja Kalmari.
Arvoisa rouva puhemies! Kiitän hyvästä keskustelusta. Tässä nousi monia tärkeitä asioita. Meidän elintarviketurvallisuutemme ei ole sattumaa, vaan se on pitkäjänteisen työn tulos, ja se aiheuttaa kustannuksia, ja on huolehdittava kilpailukyvystä, kuten edustaja Sankelo tuossa mainitsi. Tuotantotapa tulee kiinnostamaan yhä enemmän ihmisiä, kuluttajia, ja se kiinnostaa jo nyt, ja uskon, että kun Suomena olemme edelläkävijöitä siinä, että kerromme tuotteistamme enemmän, sillä on vaikutusta jatkossa markkinoihin. Meidän tulee huomioida julkisissa ruokahankinnoissa myös se, että sen, mitä vaadimme omiltamme, täytyy olla ilman muuta vaatimuksena, kun hankimme ruokaa. Eihän voi olla niin, että säädämme yhtäältä toista ja sitten ostamme sieltä, mistä halvimmalla saadaan sellaista ruokaa, joka ei täytä edes oman lainsäädäntömme vaatimuksia. Uskon myös, että tulevaisuudessa lähituotanto ja lähiruoka tulevat vielä enemmän kiinnostamaan kuluttajia. Se kiinnostaa jo nyt, ja tässäkin mietinnössä meillä on avaimia siihen muun muassa tämän lähiteurastuksen ja laidunteurastuksen osalta. Ylipäätään kiinnitimme todellakin monessa kohtaa huomiota siihen, että haluamme tämän elintarvikevalvonnan enemmän valvojasta valmentajaksi ja pystymme pieniä toimijoita entistä paremmin huomioimaan. Olen kiertänyt itse entisissä tehtävissä ja myös valiokunnassa ollessani todella paljon eurooppalaisia maatiloja, ja kun sanon, että suomalainen tuotantotapa ja elintarvikeketju on jotakin, mistä kannattaa pitää kiinni ja mistä kannattaa olla ylpeä, niin väitän, että tiedän, mistä puhun. Siksi olen ylpeä valiokunnastani, jossa käytiin erittäin hyvää keskustelua tästä lainsäädännöstä ja yksimielisen mietinnön teimme, ja teimme sen vielä niin nopeasti, että pystymme nyt turvaamaan oman salmonellapoikkeuksemme, joka olisi jo jälleen kerran ollut katkolla. Suomeenhan ei saa tuoda muualta jalosteita, jotka uhkaavat meidän salmonellavapauttamme. Sekin on yksi osoitus tästä elintarviketurvallisuudesta. — Kiitoksia, valiokunta.
Ensimmäiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 10. asia. Käsittelyn pohjana on maa- ja metsätalousvaliokunnan mietintö MmVM 2/2021 vp. Nyt päätetään lakiehdotuksen sisällöstä. — Edustaja Kalmari.
Arvoisa rouva puhemies! Hyvin lyhyesti, vaikka kyse on tärkeästä lainsäädännöstä. Kyse on siitä, että maa- ja metsätalouden investoinnit eivät ole päässeet jatkumaan sen takia, että suurissa investoinneissa, vaikka siellä Makera-rahastossa olisi valtuuksia, meillä valtiontakausten katto on paukkunut yli. Vaikka näistä valtiontakauksista ei valtiolle sinänsä koskaan ole aiheutunut luottotappioita ja ne on hyvin pystytty maksamaan takaisin, niin tämä raja täytyi nostaa niin, että valtiontakauksia pystyttiin sitten nyt jatkossakin myöntämään. Pankit eivät rahoita nykypäivänä isoja hankkeita, koska vakuusarvot siellä maaseudulla ovat aika mitättömiä, ja valtiontakausjärjestelmä sitten huolehtii siitä, että pankit uskaltavat tähän rahoitukseen lähteä. Eli oli tärkeää saada sitä valtiontakausten rajaa nostettua. Tämäkin mietintö on yksimielinen, ja kiitän valiokuntaa ja valiokuntaneuvosta hyvästä työstä.