Доброго здоров’я, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[11:02:37]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 426 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Дем’янка Миколи Івановича. Давайте привітаємо нашого колеги, побажаєм йому всіляких успіхів. [[Оплески]] Шановні колеги, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 30 червня 2010 року. Розглянуто 19 питань порядку денного. За результатами розгляду: 4 законопроекти прийнято за основу, 1 законопроект направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 6 законопроектів та 2 проекти постанов відхилені. Шановні колеги, на Узгоджувальній раді ми обговорили ситуацію, яка складається у Верховній Раді України перед успішним завершенням цієї сесії і домовились таким чином, що фракції дадуть свої кандидатури до Тимчасових слідчих комісій з питань вивчення обставин, пов’язаних із проблемою „РосУкрЕнерго” [[буду спрощено говорити так]], а також з питань свободи слова. І Верховна Рада України відповідно до того розкладу, який у нас є, розгляне і прийме відповідні рішення. Поступили вже пропозицій від фракції Партії регіонів щодо ТСК по розслідуванню фактів діяльності „РосУкрЕнерго” [[4 народних депутатів]]. Я просив би фракцію комуністів і „Блок Литвина” дати свої кандидатури, щоб ми одразу могли їх, щоб ми їх могли одразу проголосувати, можна буде і з голосу дати. Нема заперечень? Ну тепер переходимо до роботи, я думаю, що у нас є всі підстави оголосити ще одну домовленість, що ми будемо працювати до завершення розгляду питань, визначених розкладом на четвер. Да, перерви о 12 годині, зрозуміло, робити не будемо. З 14 до 16 буде перерва, і далі буде плідна робота до завершення знову ж таки розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні. Тому прошу уваги, я ставлю на голосування пропозицію про продовження вечірнього засідання Верховної Ради України до завершення розгляду питань, визначених розкладом на 1 липня 2010 року. Прошу голосувати. [[11:05:35]] За-229 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги! По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 164, „Блок Тимошенко” – 17, „Наша Україна – Народна самооборона” – 5, комуністів – 20, „Блок Литвина” – 20, позафракційні – 3. Шановні колеги, законопроект, тобто проект Постанови про деякі питання забезпечення реалізації положень статті 116 Регламенту Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6397]], ми зараз його мали розглянути. В зв’язку з тим, що комітет не прийняв з цього приводу рішення, я пропоную його відкласти і зобов’язати комітет розглянути це питання, дати своє заключення, для того щоб Верховна Рада України наступного пленарного тижня, тобто у вівторок, розглянула це питання. Ні, ми зараз дійдемо. Зараз ми швидко розглянемо ці питання. Що? Шановні колеги, давайте таким чином. Я прошу вас зараз проголосувати за те, щоб змінити порядок розгляду питань, визначених розкладом на. зараз проголосуємо, я прошу, щоб проголосували. Давайте, щоб це було все в законному річищі. Щоб ми зараз розглянули питання про створення двох ТСК, а потім розглядали питання, визначених розкладом на сьогодні. Я просив би підтримати цю пропозицію, щоб у нас не було диктату, а була тільки добра воля. Тому я пропоную зараз підтримати пропозицію про зміну порядку розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні, розглянути спочатку два питання про створення ТСК, а після того йти далі за розкладом визначених на сьогодні. Прошу проголосувати. І прошу даті мені документи ж по ТСК. [[11:08:07]] За-415 Рішення прийнято. Отже це означає, що це воля Верховної Ради України, а не вимога однієї чи іншої фракції. Я ще хочу працювати, шановні колеги. Не кричіть, будь ласка. Таким чином, шановні колеги, зараз я поставлю на голосування проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України щодо рішення Стокгольмського арбітражного суду, розслідування фактів діяльності ЗАТ "РосУкрЕнерго" і причетності до цього посадових осіб органів державної влади та арешту екс-голови Державної митної служби Макаренка А.В. Макаренка! Зараз по прізвищах. Шановні колеги, пропонується утворити ТСК у складі: голови Тимчасової слідчої комісії – народного депутата України Зварича Романа Михайловича, заступника голови – народного депутата України Кінаха Анатолія Кириловича. Обрати до складу тимчасової комісії, крім голови і заступника: від фракції Партії регіонів – Бондика Валерія Анатолійовича, Сулковського Павла Гнатовича, Лелюка Олексія Володимировича; від фракції "Блок Юлії Тимошенко" – Богдана Руслана Дмитровича, Волинця Михайла Яковича, Гудиму Олександра Миколайовича; від фракції Блоку „Наша Україна – Народна самооборона” - Арієва Володимира Ігоревича; від фракції Компартії – Александровську. Аллу Александровську; від фракції "Блок Литвина". [[Шум у залі]] Одну хвилинку, мікрофон Ігоря Шарова.
Фракція "Блок Литвина" пропонує кандидатуру Баранова Валерія Олексійовича.
Баранова. Ну це тоді що, від БЮТу запишемо, що ви прізвища назвали, чи від „Нашої України”? Тоді давайте, шановні колеги, серйозно. до серйозних речей відноситися серйозно. Таким чином, пропонується обрати головою Тимчасової слідчої комісії Зварича Романа Михайловича, заступником голови комісії Кінаха Анатолія Кириловича; від фракції Партії регіонів Бондика Валерія Анатолійовича, Сулковського Павла Гнатовича, Лелюка Олексія Володимировича; від фракції "Блок Юлії Тимошенко" Богдана Руслана Дмитровича, Михайла Волинця, Олександра Гудиму; від „Нашої України – Народної самооборони” Володимира Арієва. Від фракції Компартії України Аллу Александровську, і від фракції "Блоку Литвина" Валерія Баранова. Немає заперечень? З урахуванням цього, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту постанови як постанови, реєстраційний номер 6605. [[11:11:44]] За-238 Рішення прийнято. [[Оплески]] Тепер, шановні колеги, проект постанови. зараз дадуть по свободі слова. Поки дадуть цей документ, наступний проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування обставин та причин сучасного стану справ в системі кредитної кооперації. Шановні колеги, проект у вас розданий. Немає заперечень? Будь ласка, Іване Кириленко. Що тут обговорювати, треба працювати.
Шановний Володимире Михайловичу, ми просили до складу цієї комісії, подивіться, список у вас на руках є, Яворівського Володимира Олександровича включити від нашої фракції.
Тут у списку у вас Болюра Антоніна. Яворівський. Так це замість? Замість Болюри, да? З урахуванням цієї пропозиції, шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція про обрання. про прийняття постанови про утворення ТСК з питань розслідування обставин та причин сучасного стану справ в системі кредитної кооперації. Обрати головою ТСК Прасолова Ігоря Миколайовича, заступником голови Клименка Олександра Івановича [[фракція „Наша Україна – Народна самооборона”]], членам ТСК Яворівського Володимира [[фракція БЮТ]], Ващук Катерину [[фракція „Блок Литвина”]] і Матвєєва Володимира [[фракція Компартії]]. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту постанови як постанови Верховної Ради України про утворення ТСК з питань розслідування обставин та причин сучасного стану справ у системі кредитної кооперації. Прошу голосувати. [[11:14:07]] За-386 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, проект постанови [[6579]] про утворення ТСК з питань розслідування випадків цензури у засобах масової інформації. Пропонується такий склад: обрати головою ТСК – Геращенко Ірину, заступником голови комісії - Ландіка Володимира. Обрати до складу комісії Зубанова Володимира Олександровича, Бондика Валерія Анатолійовича – одну хвилинку, спокійно – Бондаренко Олену, Кондратюк Олену, Курпіля Степана і Катеринчука Миколу. Я просив би фракцію Компартії і "Блок Литвина" дати свої кандидатури, і просив би замість Бондика дати іншу кандидатуру, він уже в попередній ТСК.
Голуба.
Голуб – записали.
Сінченко.
І Сінченко. І замість Бондика, будь ласка, дайте людину. Таким чином, шановні колеги, пропонується сформувати комісію у складі: Геращенко Ірина – голова комісії, Ландік Володимир – заступник голови комісії, Зубанов Володимир і Орест Муц (фракція Партії регіонів), Бондаренко Олена (фракція БЮТ), Кондратюк Олена (фракція БЮТ), Купіль Степан (фракція БЮТ), Катеринчук Микола ("Наша Україна – Народна самооборона"), Олександр Голуб (фракція Компартії) і Віктор Сінченко (фракція "Блоку Литвина"). І від Регіонів за квотою має бути ще одна людина. Давайте ще одну людину. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Потім, щоб не було звинувачень чому не підписуються, давайте вже дотримуємося квотного принципу. І Вадим Колесніченко [[фракція Партії регіонів]]. Отже, в запропонованому складі я, шановні колеги, вношу пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6579]] як постанови. [[11:17:19]] За-237 Шановні народні депутати,
Будь ласка, по фракціях, Партія регіонів – 0, "Блок Тимошенко" – 129, "Наша Україна - Народна самооборона" – 60, комуністів -27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 2. Оголошую до розгляду проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації" [[реєстраційний номер 6557]]. Доповідач – член Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності верховної Ради України Козуб Олександр. З процедури? Сергій Сас, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, ви пам’ятаєте, нами була проголосована слідча комісія, де обрано головою Богословська Інна Германівна, то там до того складу комісії проголосовано від Компартії народний депутат Голуб, і він же проголосував не до цієї комісії. То треба, щоб визначилася Компартія, в яку комісію вона пропонує народного депутата Голуба.
Я прошу фракцію, оскільки та постанова не підписана, в зв’язку з тим, що кандидатури не подали всі фракції, але ми домовилися, якщо протягом 5 дні не будуть кандидатури, то ця постанова буде підписана. Тому я просив би фракцію в робочому порядку внести пропозиції. Шановні колеги, в мене прохання, в робочому порядку, мікрофон, будь ласка, мікрофон.
Симоненко, фракция Компартии. Уважаемые коллеги, уважаемый Владимир Михайлович! Как вы видите, проблем очень много в государстве и принимается большое количество решений по созданию специальной комиссии, чтобы изучить ту или иную проблему. Поэтому количество членов фракции, естественно, не дает возможности, если эта норма будет действовать, принимать участие в работе всех комиссий, что очень важно. Поэтому я прошу сейчас не рассматривать это предложение, потому что тогда надо нам с вами соблюдать и другие уже вопросы при рассмотрении и создании этих комиссий регламентно.
Шановні колеги, я зобов’язаний вас поінформувати, що коли на засіданні Погоджувальної ради постало питання про те, що дві фракції уже не можуть давати представників своїх ТСК, враховуючи, що в них невелика кількість, а ТСК багато, тоді було звернення від представників великих фракцій, тим не менше дати своїх представників, щоб забезпечити об’єктивний розгляд чутливих питань, щодо яких ми щойно прийняли рішення. Так, будь ласка, давайте ж ми будемо враховувати цю обставину. Тому, Олександре Андрійовичу, прошу вас дуже коротко.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Комітет на своєму засіданні 16 червня розглянув заяви народних депутатів України, членів депутатської фракції Партії регіонів Ісаєва про обрання його членом Комітету Верховної Ради України з питань соціальної політики та праці і Киричка про обрання його членом Комітету Верховної Ради України з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва. В Комітеті Верховної Ради України з питань соціальної політики та праці та в Комітеті Верховної Ради України з питань промислової та регуляторної політики та підприємництва розрахункова квота депутатської фракції Партії регіонів повністю не використана. Також комітет розглянув за поданням депутатської фракції Партії регіонів пропозицію щодо обрання народного депутата України Касянюка Олександра Ростиславовича заступником голови Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації замість народного депутата України Колєснікова, якого відповідно до Постанови Верховної Ради України про обрання голів, перших заступників. заступників голів, секретарів, членів Комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання Голови, Першого заступника, заступника голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації від 26 грудня 2007 року було обрано від депутатської фракції Партії регіонів заступником голови Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації та який припинив свої депутатські повноваження 11 березня 2010 року. Крім цього комітет розглянув заяви народних депутатів України, членів депутатської фракції Партії регіонів Ковалевської, Келестина, Янковського, Єгорова, Лелюка, Каракая про обрання їх членами Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації. Комітет прийняв рішення підтримати вище зазначені заяви народних депутатів України щодо обрання їх членами комітетів Верховної Ради України та Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації та внести на розгляд Верховної Ради України відповідний проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6537]]. Просимо підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Олександр Бондар, будь ласка, мікрофон.
Олександр Бондар, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Ви зараз вносите додатково в спеціальну контрольну комісію 7 чоловік від Партії регіонів. Зараз в спеціальній контрольній комісії 35 чоловік, половина з них представляє Партію регіонів. Який тут квотний принцип і як ви вважаєте може працювати ця спеціальна контрольна комісія, в якій буде 40 і більше чоловік? Як можна взагалі це робити, якщо цей орган просто не можна буде зібрати? Якщо ви вносите на заміну тих, хто був, - це одне питання. Ви вносите додатково.
Дякую за запитання. Ми вносимо на місце тих, хто був, замість вибувших. Якщо ви уважно подивитесь, то ви це побачите. Дякую.
Шановні колеги, я прошу вас, давайте таким чином: не створювати тут проблеми, де їх не існує. Хай хоч ця Верховна Рада України працює в Комісії з питань приватизації, хай здійснюють контроль, аби головне працювали. У нас же бюджетний комітет складається з скількох осіб? Будь ласка, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. У мене питання до доповідача. От ви інформуєте Верховну Раду про те, що комітет рекомендує там наших колег обрати до складу тих чи інших комісій. А коли Комітет з питань Регламенту розгляне питання по інших наших колегах, які всупереч закону суміщають депутатське повноваження із роботою у виконавчій гілці влади. Зокрема йдеться про цілий ряд губернаторів, термін збіг, вони вже мали давно ці заяви подати. Йдеться про керівників виконавчих органів влади в Криму, в держкомітетах тощо. Чому комітет не розглядає ці питання? Чому наші колеги-депутати порушують вимоги Конституції щодо несумісництва? А найрегламентніший - регламентний комітет - у парламентах світу ігнорує і не розглядає це питання. Дякую.
Дякую за запитання. На минулому засіданні регламентного комітету це питання уважно розглядалося і буде вирішуватися згідно із Регламентом Верховної Ради України та закону. Це питання, це питання вирішується в установленому порядку, згідно і з поданих заяв чи не поданих заяв, в тому порядку, який визначено регламентом. Дякую.
Євген Мармазов, Голова Спеціальної комісії з питань приватизації.
Спасибо. Вообще, по Постановлению Верховной Рады от 93 года, наша комиссия, это Специальная контрольная комиссия по контролю за приватизацией, должна состоять из 15 человек. На сегодня комиссия состоит из 30 человек, то есть в 2 раза мы увеличили состав своей комиссии. Конечно, право Верховной Рады по решению регламентного комитета направлять народных депутатов в комиссии. Но в действительности сейчас у нас, в комиссии, нарушен действительно, вот, пропорциональность от фракций. Из 30 человек, которые сейчас состоят в комиссии, 14 – БЮТ, 9 – Партия регионов. 9, то есть самая крупная фракция, регионы, на 6 человек меньше от БЮТа. Ну и 2 человека от коммунистов, «Нашей Украины», один от «Блока Литвина». Ну, вот, новых 7 направляют. Конечно, 7 человек несколько выравнят вот это вот нарушение пропорциональ.
Так, будь ласка, дайте можливість завершити виступ голові комісії.
Да, но беда в другом, что из 30 человек на заседание комиссии ходит максимум 6-8 человек. Так что вот желательно, чтобы те, кто рвутся в это комиссию, чтобы они активно принимали участие, это только будем приветствовать. Спасибо.
Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6557]] про внесення змін до Поставнови Верховної Ради України „Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання Голови, першого заступника, заступників Голови, секретаря, членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації”. Прошу голосувати. [[11:27:45]] За-242 Рішення прийнято. Шановні колеги, нам тепер належить розглянути три проекти постанов про проведення парламентських слухань. Я пропоную розглянути проект Постанови зараз про проведення пара ленських слухань на тему: „Українці в світі” [[реєстраційний номер 6513]]. Прошу розглянути це питання за скороченою процедурою.
А ми не можем, треба кожну окремо голосувати. Прошу голосувати, за скороченою процедурою. [[11:28:37]] За-228 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Петро Ющенко. Співдоповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Володимир Яворівський. Будь ласка, Петре Андрійовичу.
Петро Ющенко, „Наша Україна” фракція. Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується Постанова про парламентські слухання на тему: „Українці в світі”. Українці в світі, власне, – це портретна галерея, яка налічує вже більше 3 тисяч портретів і знаходиться, матеріалізована у портретах і знаходиться в Українському домі на п’яти рівнях. У цій галереї представлені всі ніші цивілізації, всі галузі від духовенства, від державотворців, мистецтво, спорт, культура, військові. Це 3 тисячі портретів, які представляють учасників цивілізації, які в корінному плані змінили її становлення і зробили значний вклад. Зразу скажу, що галерея не являється етнічних українців, це українці, вихідці з України, які македонці, серби, іудеї, вірмени, росіяни. Ми так думаємо, що іменно така поліфонічна присутність учасників цієї галереї на сьогоднішній день достатньо актуальна для нашого середовища з тим, щоби зробить великий, з багатьох фрагментів, але єдиний політичний портрет нації. У ряду присутні у такому часовому, просторовому континуумі присутні від часів Андрія Первозданного, який освятив нашу землю 57 року від Різдва, поставив хрест на цій землі і сказав, що із цього краю, із цієї землі піде істина від Волині до Аляски. Ідуть державотворці, ідуть друкарі, ідуть філософи, освітники, ідуть науковці, ідуть учасники творення ряду імперій.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Просимо підтримати і врахувати ту обставину, що подібне парламентське слухання, воно трансформує і дасть додатковий імпульс у розвитку і становленні галереї, яка, власне, являється національною атрибутикою. Дякую.
Дякую. Володимир Олександрович Яворівський. Будь ласка, рішення комітету з цього приводу.
Шановні колеги народні депутати, шановні наші виборці! Комітет з питань культури і духовності, який я очолюю, розглянув на своєму засіданні пропозицію члена нашого комітету Петра Ющенка. Перед цим ми побували на унікальній справді виставці, яка розташована в Українському домі, і повірте мені, що члени комітету, а також представники української інтелігенції – і творчої, і технічної – були справді подивовані тією величезною кількістю того українського дерева, яке розкинуто над всією планетою. Одначе Петро Андрійович мабуть допустився невеличкої помилки, звузивши все тільки-но до, скажімо, цієї галереї. Насправді тема виглядає набагато ширшою, тому що очевидно кожна нація в політичному сенсі цього слова, я підкреслюю, в політичному сенсі цього слова, тобто всі люди, які народилися на цій землі, це справді унікальна тема, яку варто було би в українському парламенті обговорити, залучивши до цього представників і української інтелігенції, і неукраїнської інтелігенції, залучивши до обговорення представників і східних регіонів, і західних регіонів. Через те Комітет з питань культури і духовності підтримує цю ініціативу. Щодо самої дати проведення, там звичайно проблеми є, я думаю, що її треба перенести на осінь і це може бути, скажімо, там листопад або грудень, але найголовніше – ми просто просимо, комітет просить, що варто було би цю тему обговорити. Вона не є заполітизована, вона не є завужена, скажімо, варто було би подивитися нам в українському парламенті справді на це українське дерево над українською планетою. Ми знаємо. над планетою. Ми знаємо про те, що українці представлені і в Америці, і в Австралії, фактично і в Канаді, і по всьому світу, і в Росії, і в Польщі, і варто було би осмислити, скажімо, присутність нашу, духовну присутність і в політиці, і в економіці інших країн. Я дякую за увагу і думаю, що ви підтримаєте проект цієї постанови.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Прошу прізвища народних депутатів. Юрій Гнаткевич.
Шановні колеги, вчора на нашому комітеті – Комітеті з прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин – ми розглядали це питання, був присутній і автор проекту постанови Петро Ющенко. Ми прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді включити таку тему парламентського слухання. Правда, скажу відразу, що ми рекомендували Петру Андрійовичу також, щоб він, ну. продумав ситуацію таким чином, щоб ми не просто прослухали інформацію, а щоб і Верховна Рада дала якісь конкретні рекомендації для Міністерства культури, для Міністерства освіти, для інших міністерств та відомств, аби не тільки корисна інформація для нас, для нашого суспільства прослухана була, а й могли бути зроблені якісь важливі для українства і української нації у політичному сенсі висновки. Дякую.
Олександр Стоян, мікрофон. Потім Володимир Карпук.
Я за фахом історик, і дуже багато знав про те, що українці за світову історію зробили для багатьох країн світу. Але те, що побачив на виставці, мене вразило: дійсно, і королі в інших країнах, і міністри, і космонавти, і вчені, і артисти. І те, що зробив Петро Ющенко, це не є політика, це є національна наша гідність. Я би вважав за доцільне, щоб всі ми відкинули політичні свої погляди і підтримали велику роботу, бо це – колосальна робота. Коли ти побачиш там, що зроблено, то хочеться ще більше гордитися за тих українців, які, дійсно, були великими вченими, великими королями, великими полководцями, великими героями України. Я підтримую цю ідею парламентських слухань, закликаю підтримати ці парламентські слухання. Дякую.
Володимир Карпук, потім Петро Симоненко.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Ми, звичайно, підтримуємо цю ідею, і хочемо особисто подякувати Петру Андрійовичу за ту працю, яку він провів, створивши цю галерею. Тому що, дійсно, і керівники держав, дипломати, вчені, письменники, художники, які створили надзвичайно великий вклад у світову культуру, є родом з України чи українцями. Але, на жаль, це дуже мало відомо, і до цього часу їх імена присвоюються іншими державами. Нещодавно я дивився такий енциклопедичний довідник „Россияне в мире», і там, на жаль, дуже багато українських прізвищ – і Сікорський, і Марія Башкірцева і інші, які є українцями. Серед вихідців з України більше 40 лауреатів Нобелівської премії. Подумайте, але згадайте, хто з нас знає про ці речі. І, дійсно, треба вийти, не тільки вийти за межі цієї тільки суто галереї, треба подумати над тим, як донести, як популізувати ці знання як в світі, так і серед підростаючого покоління українців. Подумати, щоб це стало і темою факультативних занять в вищих, середніх школах і так далі. Тому ми, звичайно.
Петро Симоненко, фракція комуністів. Потім – Олег Зарубінський.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, фракция не будет голосовать за эти парламентские слушания. Исходя из чего? Во-первых, мы знаем прекрасно инициатора, это будет националистический шабаш и не больше, и не меньше. Почему я об этом говорю? По одной простой причине. Что за 19 лет независимости государства Украины как раз эти деятели привели к тому, что уже говорим не про украинцев в Украине, а говорим про украинцев в свити. Свои вымирают здесь, а говорим про граждан других государств совершенно. Уважаемые коллеги, да в конце концов когда у вас хоть совесть проснется? Что про украинцев в Украине нужно думать и решать вопросы, которые имеют отношение как накормить, как обуть, как одеть, как рабочими местами обеспечить, как защитить национальную культуру, историю и достояние, а не тем, что вы занимаетесь: с утра до обеда грабите, а после этого говорите о том, как украинцы в мире живут.
ОлегЗарубінський, будь ласка, мікрофон.
Олег Зарубінський, Народна партія, „Блок Литвина”. Шановні колеги, можна багато говорити про те, що треба думати про те, що всередині країни. Але давайте скажемо чесно, що авторитет країни складається із розуміння того, скільки вихідці з цієї крани зробили для цивілізації, для світу. І, до речі, вчора ми Петра Ющенка питали на засіданні комітету, чи мова йде лише про етнічних українців. Ні, мова йде про вихідців з України представників різних народів, різних націй. Тому варто підтримати цю пропозицію. Єдине, я хотів би продовжити думку колеги Гнаткевича, що має бути вихід, має бути продукт від цих парламентських слухань. І, очевидно, профільному комітету доведеться серйозно попрацювати саме над рекомендаціями, над проектом рекомендацій цих слухань, щоб вони мали прикладне значення, а не тільки інформаційне. В цілому варто підтримати цю ініціативу.
Шановні колеги! Ні, ми ж. шановні колеги, одну хвилинку, я не можу. Справа в тому, що відповідно до Регламенту: два – „за”, два – „проти”, якщо фракція не скористалась можливістю для виступу, то вона має по одній хвилині, а у нас є винятковий такий випадок – Тарас Чорновіл позафракційний, тому йому слово.
Дякую, Володимире Михайловичу, за розуміння. Я би хотів з приводу тієї постанови наголосити на одному моменті. В деяких виступах звучали тези, що ніби закордонне українство оце от та вузенька група представників окремих там українських партій, які давним-давно добре обжилися в Америці, Канаді тощо. Йде мова про 5, 2, 1 проценти від загального закордонного українства. 4 чи 5 мільйонів українців у Росії, серед яких є і видатні постаті в російській політиці, серед яких є українці, які є українськими громадянами, російськими громадянами, у яких є певні проблеми. Росія обстоює своїх громадян і людей своєї нації в Україні, чому ми маємо бути гірші? Українці в Румунії, які там завжди жили і живуть, українці, яких наш соціальний стан, про який так ми всі любимо пектися, про простого громадянина, викинув за кордони, які сьогодні не мають підтримки належної від українських дипломатичних представництв і української держави, які на заробітках в італіях, іспаніях, греціях. Ми маємо обсудити і виробити політику щодо цих людей. Мені здається тут є нам про що поговорити і є що сформувати в документах – треба підтримувати.
Шановні колеги! Ми завершили розгляд питання. Я просто прошу всім зрозуміти про що йдеться, мова йде не про діаспору, не про її стан, а йдеться про історико-культурологічний аспект проблеми щодо українства як воно представлено у світі – в історичному, культурологічному такому вимірі. Я просто даю вам довідку для того, шановні колеги, щоб у процесі прийняття рішення ви робили відповідний вибір. Ще одна пропозиція, шановні колеги, яка зводилась і від комітету, і від автора, що оскільки в проекті визначена дата 7 липня це є нереально. Тому варто було б прийняти пропозицію при постановці на голосування визначити дату, скажімо, грудень місяць, бо вересень-жовтень і листопад у нас уже зайняті, уже прийняті у нас є рішення щодо парламентських слухань у ці періоди. Тому, шановні колеги, з урахуванням уточнення, що провести у грудні місяці і відповідно уточнення, що Кабінету Міністрів України до 1 листопада подати необхідні документи. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань не тему: "Українці в світі" [[реєстраційний номер 6513]]. Прошу, голосуйте. [[11:42:36]] За-376 Рішення прийнято. З мотивів голосування, Олег Ляшко. Будь ласка.
По фракціях, добре, будь ласка.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Ви знаєте, у цьому залі лунали від деяких наших колег критичні зауваження з приводу ідеї, яку запропонував Петро Андрійович Ющенко. Це можна пояснити лише одним, ці люди не були на тій виставці, на тій монументальній галереї, яку зробив і багато років збирає Петро Ющенко. Я думаю, що йому треба за це подякувати. А перед парламентськими слуханням, Володимир Михайлович, треба організувати візит народних депутатів на цю галерею. Особисто Петро Андрійович проведе екскурсію, мені він проводив 4 години, без зупинки сам розказував, починаючи від древніх князів, і нашими сучасниками, вихідцями з України. Це людина з феноменальною пам’яттю, ерудицією, і тому треба підтримувати цю ідею. А тим, хто критикує, підіть подивіться. Увесь світ крутиться навколо України і українців.
Дякую. Я, шановні колеги, скажу, на це зауваження, що я мав щастя також слухати лекцію з цього приводу. Будь ласка, Юрій Кармазін. Потім – Володимир Ландік.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу! По-перше, я хочу вам подякувати, що ви чітко сказали про що іде мова, коли нам зараз іншою. мовою іншої держави намагались сказати, що це там про емігрантів мова іде чи про щось. Мова іде про нашу історію. І я хотів би сказати тим, хто не цінує ні країни, ні її мови, виступаючи з парламентської трибуни, всупереч рішенню Конституційного Суду про тлумачення статті 10 Конституції України, яка зобов’язує виключно, Володимире Михайловичу, вас, щоб тут з українською мовою тільки виступали, щоб ви знали, так написано в рішенні Конституційного Суду. Таким чином я хотів би нагадати, що там серед тої виставки ще понад 200 чудотворних образів Божої матері, чудотворних ікон, які явлені в Україні і про це треба говорити, треба знати, і треба бачити. І оце є та національна ідея, яка об’єднає всю Україну, щоб не перестали чубитися. І ви подивилися, які партії яких.
Володимир Ландік. Шановні колеги, я прошу вас зараз, я прошу вас врахувати тільки одну обставину, що ми сьогодні працюємо поки не завершимо розгляд питань. Так, що розраховуйте сили свої.
Спасибо. Ландик, фракция Партии регионов. Вы знаете я тоже имел счастье посмотреть, но не хватило ни сил, ни времени досмотреть ее до конца и хотел еще раз пойти ее увидеть. Вы знаете там нету никакой идеологии, там нету ничего. Там есть гордость нас, каждого, за то, что мы есть украинцы. И тот багаж знаний, которым обладает наш коллега Петро Ющенко, он вполне заслуживает самых высоких похвал и званий. И звание, когда у нас дают академиков, так вот, именно с такими знаниями должны быть у нас и академики, и Герои Украины, которые историки, которые любят страну, бьются за нее и всю жизнь, я думаю, чтобы получить такие знания надо было всю жизнь на это положить. И знание, и передача ее нам говорит только о том, что мы все украинцы и все люди на земле братья.
Алла Александровська. Потім Олег Зарубінський завершує.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Шановні колеги, не тіштеся, не тіштеся князівствами і королівствами. И меня поразило выступление одного из депутатов, из которого стало понятно, что цель парламентских слушаний - это всего лишь дать возможность одному человеку показать, что и как он сделал на благо, наверное, нашей Украины. Опуститесь на землю грешную. Сегодня в этом зале очень мало мы говорим о рабочих, о крестьянах, о тех тружениках, которые всегда создавали богатство Украины. Вы о них не любите говорить, не любите вспоминать. И позор, что у нас на экспорт, на международных выставках показываем подсолнухи, показываем хаты, показываем гончаров, но не показываем космос, не показываем интеллект, не показываем культуру действительно нашего народа. Поэтому мы не хотим, чтобы вы в этом зале использовали трибуну парламента для прославления одного конкретного человека. И дифирамбы, которые уже здесь прозвучали сегодня, говорят о том, что вы будете говорить на парламентских слушаньях. Мы, коммунисты, против этого. Будьте скромнее.
Олег Зарубінський,будь ласка.
Шановні колеги, я просто вимушений був взяти слово, тому що коли ми проголосували 376 голосів і це є показово, то у своїх мотивах колеги почали говорити, дійсно, тільки про дійсно непересічну і неординарну виставку. Але ж питання не у виставці, зовсім не у виставці, питання в розумінні того, що народ, що політична українська нація зуміли зробити для розвитку світової цивілізації, медицини, а не тільки політики, там королі і так далі, в космічній галузі, в енергетиці, в інженерії і таке інше. Тому, мені здається, що треба відійти від того, щоб звужувати проблематику. А виставка, дійсно, непересічна і ординарна є поштовхом до того, що ми по-іншому подивилися на своє місце у світі. А розуміння свого адекватного місця у світі може допомагати і вирішенню внутрішніх проблем, просуванню, прогресу. Дякую.
Лілія Григорович, останній виступ.
Лілія Григорович, депутатська група „За Україну!”. Шановні народні депутати, ви звернули увагу на те, які слова і які думки щойно при обговоренні звучали у цій сесійній залі. Ми так давно не говорили „наша гідність”, „ми - українці”. Ми говорили це різними мовами, але ми говорили це воєдино. Значить, в парламенті ми сьогодні причастились до дуже доброї справи. Там є, люди діляться на тих, що бачили і що не бачили. Треба побачити всім. Бо говорити поза очі, виходить отак, як лунає з однієї частини залу. Там є і учасники Великої Вітчизняної війни, і шахтарі, і космонавти, і герої. Там є наша велич і гідність. І один із виступаючих, батько малолітніх дітей, сина і дочки, мабуть, варто і йому піти. А згодом повести своїх дітей туди, щоб побачили діти, яку країну він чи то паплюжить, чи будує. Бо інакше прийдеться виховувати своїх дітей на прикладі Мальчіша-Плохіша і Павліка Морозова. А у нас є галерея „Великі українці”. І ми всі разом будемо виховувати на ній підростаюче покоління і майбутню державу.
Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: „Оздоровлення і”, перепрошую, шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про стан та перспективи видобутку вуглеводнів в Україні та запровадження державної монополії на цю діяльність". Реєстраційний номер 6404, 6404-д. Пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:50:39]] За-242 Рішення прийнято. Доповідач – Володимир Даниленко і Голова Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Микола Мартиненко.
Шановні народні депутати! Національна безпеки кожної з країн багато в чому залежить від її спроможності зменшити залежність від зовнішніх мінеральних джерел і забезпечити свою економічну, економіку необхідними видами мінеральної сировини в продукціях, обсягах, що забезпечує стійке функціонування промислового комплексу. Питання, що стосується мінеральної сировини, сировинної бази та забезпечення ними господарського комплексу, є важливою особливістю політики промислово розвинутих країн і вирішується, підчеркую, на державному рівні. Ці країни проводять політику в напрямку зменшення залежності від зовнішніх джерел мінеральної сировини. Проект пропонується провести парламентські слухання на тему: „Про стан та перспективи видобутків вуглеводів в Україні та запровадження державної монополії на дану діяльність, в ході яких розпочати широкі громадські дискусії з метою конкретизації відповідної національної політики. Метою зазначених парламентських слухань є широке громадське обговорення, під час якого народні депутати України, представники органів державної влади, міжнародних організацій, провідних наукових установ, навчальних закладів і інших інституцій громадського суспільства сформують рекомендації щодо вдосконалення державного управління у сфері використання надр, необхідність запровадження державної монополії на видобуток вуглеводів, формування збалансованої мінеральної сировинної бази для задоволення прогнозованих потреб вітчизняної промисловості та з врахуванням кон’юнктури світового ринку. Проект постанови пропонується провести парламентські слухання на тему: „Про стан та перспективи видобутку вуглеводів в Україні та запровадження державної монополії”, в ході яких розпочати дискусії. Прийняття законопроекту матиме позитивне значення для державного управління та діяльності в галузі геологічного вивчення та використання надр.
Завершуйте, будь ласка.
Що стосується альтернативного проекту, він вийшов, я розумію, із поданого нами [[Гордієнко, Бевзем і Даниленко]]. І ми повинні розуміти, що її авторами є магнати, які не зацікавлені у запровадженні державної монополії на видобуток будь-яких корисних копалин і таким чином страхують власний бізнес. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Микола Мартиненко, голова комітету. Будь ласка, щодо проекту постанови 6404-Д.
Шановні народні депутати, на засіданні Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та безпеки 2 червня 2010 року розглянуто проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему: „Про стан та перспективи видобутку вуглеводів в Україні та запровадження державної монополії на цю діяльність” [[номер 6404]] внесений депутатами: Даниленком, Гордієнком та Бевзем. Обговоривши проект постанови, комітет відповідно до статті 234 Регламенту Верховної Ради України, вніс доопрацьований проект постанови із зазначеного питання, реєстраційний номер 6404д. Зокрема, комітет пропонує провести слухання 10 листопада 2010 року, а також змінену їх назву на „про стан та перспективи видобутку вуглеводнів в Україні”. Назва, яка запропонована авторами, значно звужує предмет розгляду питань на парламентських слуханнях, тому ми запропонували більш ширше підійти до питання визначення політики видобутку вуглеводнів під час проведення слухань, крім того, внесені ще невеликі зміни. Можу тільки сказати, що всі присутні на засіданні комітету члени комітету голосували одностайно за варіант 6404-д. На зазначених парламентських слуханнях пропонується обговорити ситуацію, яка склалася в Україні з видобутку вуглеводнів, зокрема, недостатністю їх обсягів для потреб національної економіки та населення. Також необхідно звірити сьогоднішній стан з орієнтирами, наміченими енергетичною стратегією розвитку галузі на період до 2030 року. За результатами парламентських слухань буде запропоновано комплекс заходів, скерованих на оздоровлення ситуації в галузі, шляхом внесення відповідних рекомендацій. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, якщо є потреба в обміні думками, прошу записатися. Ну якщо не буде бажаючих на виступи, будемо голосувати. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Володимир Бондаренко, фракція БЮТ, потім Сергій Гордієнко.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і Порядок”. Безумовно, проблема, яку треба розглянути на цих слуханнях, надзвичайно важлива. Були часи, коли Україна добувала біля 70 мільярдів газу. Це були Шебелинське, Дашавське родовище. Вони сьогодні, дійсно, якби використані в основному, але є нові родовища, і, зокрема, той же Сахалін, зокрема, шельф Чорного моря, з якого з дна, деякі вчені говорять, що піднімається щорічно біля 17 мільярдів газу, і це йде вже століття-тисячоліття. Тому Україна може виявитися надзвичайно багатою країною, тому так і борються за шельф олігархи, які під прикриттям Президента, який уже пішов. свого часу поділили на чотирьох все Чорне море. Треба розглянути хто ділив, для чого ділив і розібратися чи Україна має газ, чи не має, і скористатися ним для держави, а не для окремих людей. Дякую.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів, Полтавщина. Шановні колеги, питання надзвичайно важливе. 20 років суцільного дерибану України і її надр саме привели до того, що сьогодні маються колосальні проблеми у розвідці. Ми сьогодні вже все допрацювали, що розвідано за часів радянської влади. Колосальні проблеми у саме бурінні, і саме видобутку облаштування свердловин, але найголовніше. найголовніше – стаття 13 Конституції України каже: „Земля, надра, атмосферне повітря є власністю українського народу”. Український народ пролив за це океани крові і віддав мільйони життів, але чи є він власником українських надр? Немає. Тому запровадження державної монополії на видобуток і користання надрами виключно державою є найактуальнішим питанням, бо все, про що ми будемо наповнювати чим бюджет воно ніщо порівняно із тими колосальними ресурсами, які є є надра, а ними користуються сім’ї, клани і окремі особи. Доля полтавського підприємства „Полтаванафтогаз.геологія”, в якому працювало 12,5 тисяч людей і сьогодні діями минулого уряду воно знищено практично. Забрані ліцензії, продані і віддані свердловини фактично металобрухтом, які й сьогодні діють. Це яскравий є приклад відношення до цієї проблеми. Питання, що воно потребує заслуховування і запровадження державної монополії є альфа і омегою для української економіки. Ті, хто не буде стояти на позиціях проти запровадження державної монополії, значить він проти незалежності України, він проти того, щоб наповнювалися саме бюджет, розвивалася економіка України, він за те, щоб збільшувалися тарифи. Собівартість.
Завершіть, будь ласка, доповідь.
Я довожу до вашого відому, що собівартість тисячі кубів Полтавського газу 147 гривень, а всі, хто йде і підпалює конфорки на кухнях, платить потім у десятки разів більше. А куди дівається ця різниця? Задумайтеся всі.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна". Шановні народні депутати, абсолютно правильна постановка питання про те, що треба провести парламентські слухання про стан і перспективи видобутку вуглеводів в Україні. Абсолютно потрібно, через це я вносив і депутатські запити, і ми ставили питання про те, що віддавати сьогодні чотирьом дівчаткам із Ванко-Прикерченської, мабуть, не правильно, наші родовища, наш весь шельф. А віддається. Віддається сьогодні цією коаліцією. Віддається сьогодні цією коаліцією і родовище сланцю, хоча німці вже допомогли нам сьогодні і сказали на півтори тисячі років у вас вистачить добувати газ. Не хочемо добувати. І геологічна служба загнана повністю, і сьогодні ця влада цього не допускає. Через те, я вважаю, що нам треба повертатися, і погоджуюся з депутатом Гордієнком, який підкреслив про статтю 13. Але давайте читати статтю 13 повністю. Вона говорить про те, що це не є у власності народу, у є об’єктами права власності українського народу а не просто у державних чиновників, які дорвалися таким чином до влади і служать громадянам, які мають кілька громадянств. Тому. І ви знаєте, чудово тих олігархів, які мають по кілька громадянств і сьогодні керують цими галузями. Опікуються. Через це розумніше ставити питання і обговорювати так: постанова 6404-д – „Про стан та перспективи видобутку вуглеводів”. А там ми вийдемо на те, що треба народну монополію встановлювати, не державну. Вона сьогодні державна нібито де-факто встановлено. де-юре, але насправді її немає. Через це я пропоную підтримати постанову 6404 з буквочкою „д”. І я пропоную добавити до цієї постанови пункт про проведення інвентаризації всіх родовищ і повідомлення нам уже про.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, чому я записався на виступ „проти”. Тому що наші парламентські слухання за ефективністю давним-давно мають нульовий коефіцієнт. Я боюся, що і з цими парламентськими слуханнями буде все те саме. Згадайте, більше 10 років у цій сесійній залі час від часу виникає тема енергозбереження, енергетичної безпеки, альтернативних джерел енергії і тому подібне. Скажіть, будь ласка, за ці 10 років хоч один уряд хоч один раз залишить якийсь пам’ятний слід на цій надзвичайно важливій ниві соціально-економічного життя нашого суспільства? Жодний і ні разу. Борги маємо і ми, найвищий законодавчий орган України – Верховна Рада. Один тільки аспект. Шановні колеги, Україна сьогодні може щорічно заробляти значні кошти і Держбюджету, до Держбюджету і може економити значні кошти на енергоносіях. Я маю на увазі наші українські спиртозаводи і можливості виробництва біоетанолу. В Тернопільській області в селищі Хворостів стоїть, я підкреслюю, саме стоїть, а не працює, за останнім словом техніки за інвестиційні гроші споруджений завод по виробництву біоетанолу. Повністю автоматизований. Хто йому не дає розгорнути свою роботу? Недосконалість законодавства. Степан Карлович Глусь з фракції БЮТ написав цей законопроект. Він пройшов всі експертизи, його навіть у порядку денному немає. І немає зацікавленості уряду. Чому? Бо проти стоять цьому ті, котрі торгують нафтопродуктами. Тоді доведеться частиною ринку поступитися. У залі цей законопроект, і ми повинні за нього проголосувати. Щорічний ефекти тільки від біоетанолу дасть нам мільярди гривень. Щорічний дохід до Держбюджету – мільйони, сотні мільйонів гривень. Якщо ми щирі у прагненні щось зробити, то ми повинні щось робити. Ну скільки можна сотрясати повітря в цьому сесійному залі. Народні депутати України, як вам не стидно!
Шановні колеги, розгляд питання завершено, тепер прошу уваги. Справа в тім, що у проектах постанов пропонується відповідно провести парламентські слухання 13 жовтня і 10 листопада. Разом з тим я інформую вас, шановні колеги, що на жовтень і листопад вже заплановані парламентські слухання. Відповідно до регламенту, тобто до закону, можуть відбутися в місяць лише одні парламентські слухання. Тому коли я буду ставити на голосування ці пропозиції, шановні колеги, щоб ми тоді свідомо приймали рішення і потім не було підстав, як це звучало у виступах, що ми парламентські слухання проводимо, висновків жодних з цього не робимо. І ще раз наголошую, що я звертаюсь до Комітету з питань регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України, давати з цього приводу принципові заключення. Шановні колеги, тому можна було б поставити таким чином на голосування, що провести в січні місяці, от і все. Шановні колеги, я ще раз наголошую, Верховна Рада України прийняла рішення і вже немає у нас за регламентом місяця, де б не було вже заплановано рішення Верховної Ради провести відповідні парламентські слухання. То давайте поставимо на січень місяць. Тому я буду ставити на голосування дві постанови почергово, передбачивши проведення парламентських слухань у січні місяці і відповідно зі зміною дати щодо доручення Кабінету Міністрів України. Інвентаризацію ми не можемо поставити, оскільки це організаційна постанова, де йдеться виключно про підготовку парламентських слухань. За наслідками парламентських слухань, я вважаю, що це рішення треба записати обов’язково. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему „Про стан та перспективи видобутку вуглеводу в Україні” та запровадження державної монополії на цю діяльність [[реєстраційний номер 6404]] автори: Даниленко, Гордієнко, Бевз із уточненнями дати проведення парламентських слухань – січень 2011 року відповідно зі зміною дати щодо виконання доручення Кабінету Міністрів України з урахуванням цього, прошу голосувати. [[12:07:00]] За-243 Рішення прийнято. Тепер шановні колеги, оголошую до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Оздоровлення і відпочинок дітей, молоді та сімей з дітьми в Україні" [[реєстраційний номер 3439, 3439-д]] вношу пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:07:37]] За-219 Рішення прийнято. Доповідачі: народні депутати України Віктор Корж і Катерина Лук’янова. Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Соціально-економічні негаразди, незадовільна екологічна ситуація ускладнена наслідками Чорнобильської катастрофи, перенавантаження, стреси та інші негативні фактори призводять до істотного зниження імунітету та сприяють появі у дітей хронічних захворювань, які загострюють проблему дитячої інвалідності. Аналіз чинників, які впливають на стан здоров’я дітей і молоді свідчить, що приблизно 10 відсотків залежить від рівня охорони здоров’я, 20 відсотків від спадковості, ще 20 від екології, зовнішнього середовища – ще 20 і 50, я звертаю вашу увагу, - від способу життя. Саме формування здорового способу життя сприяє поліпшенню стану здоров’я підростаючого покоління та населення в цілому. У нинішніх умовах вагомого значення також набуває питання соціального захисту дітей, молоді та сімей з дітьми пільгових категорій і забезпечення їх прав на стовідсоткове охоплення організованими формами оздоровлення та відпочинку. Водночас, відсутність державної програми оздоровлення та відпочинку дітей, реєстру дитячих оздоровчих закладів оздоровлення та відпочинку, атестація оздоровчих закладів та дієвих заходів щодо їх розвитку не сприяє поліпшенню цієї ситуації. Велике занепокоєння викликає і той факт, що вперше за роки незалежності України ми 2 роки поспіль не почули у Верховній Раді звітів попередньої влади щодо оздоровчої компанії в 2008-2009 років. саме з метою привернення уваги суспільства до проблеми оздоровлення та відпочинку, а також з метою регулювання цих та низки інших питань, ми пропонуємо проведення парламентських слухань, що сприятиме реалізації системного підходу та вироблення цілісної системи організації оздоровлення та відпочинку дітей, молоді та сімей з дітьми. Прошу внести зміни до постанови, визначити термін проведення, ну, тепер я би хотів порадитися, бо потрібно зрозуміти, я просив 1 грудня, але, якщо вже і січень.
Давайте, шановні колеги, зараз заслухаємо ще іншу доповідь, а потім узгодимо позиції. Оскільки це питання чутливе, і рік ми не могли розглянути проект відповідної постанови. Сідайте, зараз узгодимо, тоді. Катерина Лук’янова. Шановні колеги, давайте послухаємо, є же два пропекти постанови.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму розглянув на своєму засіданні 16 червня 2010 року проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему: "Оздоровлення і відпочинок дітей, молоді та сімей з дітьми в Україні" [[реєстраційний номер 3439]] [[внесений народним депутатом України Коржем]]. Метою проведення парламентських слухань „Оздоровлення і відпочинок дітей, молоді та сімей з дітьми в Україні” є реалізація системного підходу та вироблення цілісної системи організації оздоровлення і відпочинку дітей, молоді та сімей з дітьми. Комітет підтримує пропозицію народного депутата Коржа щодо проведення парламентських слухань і рекомендує Верховній Раді України розглянути доопрацьований проект Постанови про проведення в 2010 році парламентських слухань з питань оздоровлення та відпочинку дітей, молоді [[реєстраційний номер 3439-Д]] [[внесений народними депутатами України, членами комітету]] та прийняти його за основу і в цілому. Для стенограми хочу зазначити, що дата запропоновано проектом постанови була 10 листопада 2010 року, вона вже зайнята і тому комітет просив би провести парламентські слухання 01 грудня цього року, якщо 01 грудня можливо. Тому що, зрозумійте, фактично буде завершено оздоровчий сезон і, я думаю, що ви якраз по результатам оздоровчого сезону парламент і Міністерство у правах сім’ї, молоді та спорту має визначити, які були недоліки оздоровчого сезону, які були надбання для того щоби вчасно підготуватися до наступного оздоровчого сезону. Прошу народних депутатів підтримати проект постанови щодо проведення парламентських слухань. Дякую.
Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Чи ми зараз можемо домовитися таким чином. Оскільки ми з запізненням розглядаємо це питання, то можливо варто було б поставити його в такій площині: про підсумки оздоровлення дітей у 2010 році і розглянути це питання треба було б, скажімо, нам. піти можливо на певні тут [[одну хвилиночку]] і піти на певні тут порушення Регламенту, розглянути це питання, скажімо, в жовтні місяці і тоді б була логіка. Бо якщо ми зараз не приймемо жодного рішення, ви ж прекрасно розумієте, що це буде мати ну негативний суспільний, негативний суспільний резонанс. А нам треба дивитися, що ж відбувається. Я повинен сказати, шановні колеги, що сьогодні значно збільшилась кількість дітей в травматологічних відділеннях дитячих лікарень. Причина очевидна, в школі вони під наглядом, зараз канікули – діти на вулицях. Тому от така дата була б прийнятною. Будь ласка, в процесі обговорення дайте свої пропозиції. Прошу записатись на обговорення. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона" ,потім Павло Костенко.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. Володимире Михайловичу, все-таки не треба проводити по підсумкам оздоровлення 2010 року, бо це буде звужувати проблему. Це, дійсно, надзвичайно чутливе і надзвичайно багатопрофільна проблема. Системи оздоровлення і відпочинку дітей в Україні, я вважаю, не вироблено. Тому що відповідає дуже безліч міністерств, безліч органів центральної виконавчої влади і відповідно органи і комісії спеціальні, які створені в областях. До цього часу точиться дискусія, що таке відпочинок, що таке оздоровлення. Кошти, які виділяються, як правило, немає, але щороку ставляться досить високі зобов’язання, скажімо, не менше 50 відсотків дітей повинно бути оздоровлено в областях. Скажімо, по міністерству Мінагрпромполітики, наскільки я знаю, з 2005 року, хоча ціни надзвичайно зросли, а одна і та ж сама виділена 10 мільйонів і все. Як можна оздоровити всіх дітей, скажімо, по цьому міністерству за 10 мільйонів гривень? Багато те, що скажімо оздоровлення, дійсне оздоровлення підміняється перебуванням так званого денного перебування при школах. Тобто діти кілька годин там знаходяться при школі, займаються в якихось гуртках, ніяких оздоровчих заходів у них не проводять, тільки екскурсії, а ми дописуємо проценти. Тому треба розглянути не заради цих цифр, а заради цифр здоров’я. А вони на сьогодні такі, що якщо взяти на дітей шкільного віку, то на одну дитину припадає 2-2,5 хронічних захворювань. По даних соціологічного центру імені Яременка, які опубліковані нещодавно, методом опитування соціологічного, особливо дітей старшого шкільного віку та тих, які навчаються в закладах першого-другого рівня акредитації, досить високий відсоток тих, які мають звичку тютюнопаління, вживають алкоголь і так далі. Тому це надзвичайно серйозна проблема, її треба розглянути до початку 2010 року. І, дійсно.
Будь ласка, Павло Костенко.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Слушно було провести ці парламентські слухання до початку періоду оздоровлення дітей, перед початком літа. Ми в минулому році прийняли Закон про відпочинок і оздоровлення дітей. І тому на комітеті було прийняте рішення, до сьогоднішнього дня не було ще жодного парламентського слухання, але всі пропозиції, які внесені народними депутатами, у тому числі народним депутатом, автором цього проекту постанови Верховної Ради, вони всі слушні. І 1 грудня, якщо не 10 листопада, ми вже по ітогам, по висновкам цього року відпочинку дітей зробимо всі висновки. І на парламентських слуханнях внесемо нові пропозиції. Метою проведення Парламентських слухань „Оздоровлення та відпочинок дітей, молоді та сімей з дітьми в Україні” є реалізація системного підходу та вироблення цілісної системи організації оздоровлення і відпочинку дітей, молоді та сімей з дітьми. І хочу зазначити, що на останньому засіданні комітету жодний депутат не, всі депутати підтримали пропозицію автора цієї постанови Коржа, народного депутата Коржа Віктора Петровича щодо проведення парламентських слухань. І рекомендує Верховній Раді України розглянути доопрацьований проект постанови про проведення в 2010 році Парламентських слухань з питань оздоровлення та відпочинку дітей і молоді, внесений народними депутатами України, членами комітету. Та прийняти його сьогодні за основу та в цілому. І ще раз для стенограми зазначу, що, якщо не підходить дата, яка внесена в постанову – 10 липня, - то ми пропонуємо провести 1 грудня 2010 року. Прошу народних депутатів підтримати проект Постанови про проведення Парламентських слухань 1 грудня 2010 року щодо оздоровлення та відпочинок дітей, молоді та сімей з дітьми в Україні. Дякую.
Олег Зарубінський. Наступний буде виступати Ярослав Сухий.
Олег Зарубінський, Народна Партія, „Блок Литвина”. Шановні колеги! У нас склалася цікава традиція – проводити сезонні парламентські слухання. Напередодні весняно-польової кампанії – про весняно-польові роботи. Напередодні оздоровлення дітей – про оздоровлення дітей. Я думаю, що це неправильний підхід. Коли мова йде про парламентські слухання, то, очевидно, мова йде про системний, багаторівневий і багатогранний аналіз проблем. Якщо протягом багатьох років склалася проблема і вона є реальною, і про неї всі знають, стосовно оздоровлення дітей, фактично ця система деградована в нинішній Україні. Те, що було раніше, навіть ще 20-25 років тому, це можна називати системою, коли держава турбувалася про оздоровлення дітей, про відпочинок дітей. А зараз це є абсолютно спонтанні речі, не системні, не багаторівневі і таке інше. У зв’язку з цим, мені здається, що є великий сенс у тому, щоб такі парламентські слухання поводити, не прив’язуючись до липня чи до червня, бо без системного, ще раз хочу сказати, розгляду цієї проблеми нічого не буде. Якщо, дійсно, провести ці слухання вже восени, вони б з одного боку могли б підвести риску і зробити аналіз того, що відбулося, і на підставі цього нормально, по-дорослому, як-то кажуть, підійти до цієї проблеми. І ще один момент. Чому такі слухання треба проводити? Тому що у цій сфері стільки порушень, що я не знаю, в яких ще сферах стільки порушень. Путівки в „Артек” коштують до 20 тисяч гривень. Я хотів би, щоб хтось перевірив собівартість путівок у дитячій оздоровниці. Чому на цьому спекулюють десятки посередницьких структур? Є про що говорити, але це треба робити серйозно і добре підготуватись. Дякую.
Ярослав Сухій, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, я хочу підтримати тих народних депутатів України, які справедливо зауважують, чому, коли мова йде про оздоровлення, ми говоримо тільки про літо. В Україні тепер щорік маємо ціле міністерство – Міністерство сім’ї, молоді, отже, і оздоровлення. В кожній обласній державній адміністрації маємо управлення з апаратами, з телефонами і фінансуваннями. В районних держадміністраціях маємо заступників голів райдержадміністрацій з гуманітарних питань, які також ніби цим мають займатися. І що? Тим часом у нас на очах деградує система позашкільного виховання – це також здоров’я наших дітей; згорнуто гурткову роботу; занепадають дитячі, юнацькі спортивні школи, які не одному олімпійському герою дали у свій час путівку у життя, а саме найкраще – відвернули від поганої компанії і навернули на істинні цілі якісь інші; школи олімпійського резерву ледве дихають. Це погано, погано. Але, колеги, та біда не тільки в цьому. Біда ще й в тому, що натомість відкриваються виховні, оздоровчі заклади платні і не всі батьки мають можливість направити там своїх дітей. Скажіть, що може бути страшнішого, ніж диференціація за майновою ознакою в дитячому, підлітковому середовищі? Ми починаємо клясти міліцію за злочинність, та воно не там, воно там починається. Колега Карпук в цьому, безумовно, правий. Оздоровлення – це не просто тих 20 днів влітку, хай навіть в рекреаційних територіях: Крим чи Карпати, а щоденна неякісна, неповноцінна їда в дитячих їдальнях, в дитячих садочках. Згадайте скільки отруєнь масових. Згадайте, наскільки важко лікуватися дітям. Згадайте постійні ці заяви, що потрібні кошти. Давайте щось зробимо хоч одне після цих слухань, хоч один гурток щоб відкрився. Перевірте хоч одну дитячу лікарню.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. І є така пропозиція. Я просив би і авторів постанови, і Верховну Раду України прислухатись до неї. Ми тут от обговорювали цю пропозицію. Враховуючи, що сезон оздоровлення і відпочинку відбувається, то можна було б піти таким шляхом: доручити трьом комітетам: Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму, Комітету з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства, Комітету з питань освіти і науки, провести до завершення цієї сесії об’єднанні комітетські слухання, розглянути це питання і підготувати на вересень місяць розгляд цієї інформації на сесії Верховної Ради України. Бо інакше, шановні колеги, ви ж прекрасно розумієте, це буде формальне виконання процедури. Тому, якби ми зараз погодились і автори проектів постанов, і проголосували таке рішення Верховної Ради України: перше – доручити трьом комітетам, які очолюють Павло Костенко, Тетяна Бахтеєва, Володимир Полохало, провести об’єднані парламентські слухання з розглядом цього питання, комітетські слухання чи спільне комітетське слухання, розглянути це питання. І відповідно підготувати на вересень-місяць інформацію з цього приводу з чітко напрацьованими пропозиціями для розгляду на сесії Верховної Ради України. І я переконаний, що це мало позитивні наслідки. Немає заперечень? Тому я ставлю на голосування пропозицію такого змісту. Доручити трьом комітетам, які очолюють наші колеги – Павло Костенко, Тетяна Бахтеєва, Володимир Полохало – провести спільні комітетські слухання, на яких розглянути питання організації оздоровлення дітей і підготувати, це другий пункт, в Верховній Раді України інформацію з цього питання, а Верховна Рада України повинна заслухати це питання у вересні цього року, отримавши також відповідні матеріали від уряду. А порядок розгляду цього питання я переконаний, що ви визначите за результатами проведення комітетських. об’єднаного. спільного комітетського слухання. Немає заперечень? Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[12:25:19]] За-354 Рішення прийнято. Я прошу секретаріат оформити це проектом Постанови Верховної Ради України і передбачити нашим рішенням те, що ми покладаємо відповідальність за проведення цієї роботи на заступника Голови Верховної Ради України Миколу Томенко. Немає заперечень? Я дякую. Шановні колеги, ми зараз мали розглянути з вами, як і домовлялися на засіданні Погоджувальної ради, питання про рекомендації парламентських слухань на тему: "Запровадження 12-річної загальної середньої освіти в Україні: проблеми та шляхи їх подолання". Разом з тим, мушу сказати вам, шановні колеги, що необхідні матеріали від комітету не надійшли. Мушу також поінформувати вас, що ситуація робоча, морально-психологічна не є доброю в комітеті, і з урахуванням того я. того, що я отримав відповідне звернення від комітету, я прошу заступника голови Верховної Ради України Миколу Томенка, який є куратором відповідного комітету, провести засідання комітету, розібратися, у чому там причини і сприяти нормалізації роботу комітету, бо там іде відповідна політична боротьба. Нам потрібна практична робота. З урахуванням цього я пропоную відкласти розгляд цього питання і зараз його не розглядати. Будь ласка, голова комітету, мікрофон увімкніть. Одну хвилину, пояснення з цього приводу.
Шановний колега Володимир Михайлович! Справді, я хотів би сказати, що було ваше доручення відносно проведення підготовки питання по комітетським слуханням. парламентським слуханням, а також законопроект 6518 після цього розгляду, які внесли депутати Мартинюк, Зарубінський, Луцький і Самойлик. Учора мало бути засідання комітету, комітетські слухання. Комітетські слухання відбулися по науці, а що торкається розгляду цих питань, які були підготовлені, прийшли депутати, ряд депутатів написала вам листа – це я, Давимука, Доній і Оробець. Три депутати від Партії регіонів були в цей час в залі, один з них навіть говорив про те, що комітет, не відбувається його засідання. Вони заглянули, дехто з них заглянув до місця засідання і не прийшли. Тому я просив би пана Єфремова Олександра, щоб він примусив своїх депутатів відвідувати засідання комітету, які зірвали вчора важливі два питання. Тому не тільки це питання прошу зняти, а також законопроект.
Шановні колеги, я вас прошу! Я прошу Володимира Івановича Полохало. Шановні колеги, ми один одного. всіх поважаємо. Давайте таким чином: не будемо ці внутрішні розбірки виносити на загальноукраїнський суд, це людям не цікаво, їм від цього гидко і бридко. Я прошу, проведіть засідання комітету і з’ясуйте, чому не працює комітет. Якщо ці депутати не ходять на роботу, будь ласка, шановні голови комітетів, коли ви підписуєте табелі, не ставте „вісімки” там, не будемо виплачувати заробітної плати. Або. А в нас складається така ситуація: комітету провести не можна, а як тільки місяць закінчився, ви показуєте, що працюють шалено всі, всі на роботу ходять. Не ходять – давайте не будемо виплачувати заробітної плати. Принаймні це буде, як мінімум, чесно. Шановні колеги, тепер переходимо до розгляду питання, у нас 12.30 зараз: обрання та звільнення суддів. Я прошу вас запросити представників суддівського корпусу в сесійну залу. І оголошую до розгляду питання – про обрання та звільнення суддів. Доповідач – голова комітету Ківалов Сергій Васильович. Будь ласка, Сергію Васильовичу. Заходять, ви доповідайте, хай заходять.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні присутні! Комітет Верховної Ради з питань правосуддя на своєму засіданні 13 червня 2010 року розглянув подання Голови Верховного Суду України та подання Вищої ради юстиції про звільнення суддів з посади за загальними обставинами. Процедура вам всім добре відома. Судді знаходяться в гостьовій ложі та на балконі. Проект постанови Верховної Ради України 6613. Комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Тернопільської області Хому Марію Володимирівну; Теплицького районного суду Вінницької області Войнаревича Михайла Григоровича; Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Чуприну Андрія Петровича; Ясинуватського міськрайонного суду Донецької області Шигірта Федора Сергійовича; Коростишівського районного суду Житомирської області Василенка Романа Олександровича; Любарського районного суду Житомирської області Шидловського Віктора Броніславовича; Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Бондаренка Юрія Олександровича; Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Беркещук Богдану Богданівну; Новомиргородського районного суду Кіровоградської області Забуранного Романа Анатолійовича; Ренійського районного суду Одеської області Сорокіна Костянтина Валерійовича; Зіньківського районного суду Полтавської області Водолагу Анатолія Васильовича; Полтавського районного суду Полтавської області Стрюк Людмилу Іванівну; Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області Хіневича Василя Івановича; Кам’янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Семенюк Валентину Василівну та Черепахіна Володимира Олексійовича; Звенигородського районного суду Черкаської області Гончаренко Тетяну Василівну; Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Калашника Василя Павловича;
Калашника Сергія Івановича.
Калашника Василя Павловича.
Ні.
А дальше Сергей Иванович идет.
Да, да. Я перепрошую.
Калашникова Василя Павловича. Чорнобаївського районного суду Черкаської області Калашника Сергія Івановича; Корюківського районного суду Чернігівської області Чурупченка Михайла Івановича. Прошу підтримати цей проект Постанови.
Шановні колеги! Застережень немає? Тому я вношу на ваш розсуд проект Постанови Верховної Ради України „Про обрання суддів” [[реєстраційний номер 6613]]. Прошу голосувати. [[12:33:22]] За-315 Рішення прийнято. Шановні колеги! Дозвольте від вашого імені привітати суддів, яких ми щойно обрали на посади безстроково і побажати їм вірного служіння закону і при гарному здоров’ї. Тепер друга постанова, будь ласка.
Комітет рекомендує Верховній Раді України звільнити з посад: апеляційного суду Чернівецької області Чміля Івана Харитоновича у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду міста Києва Ходаса Володимира Ілліча у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків. Прошу підтримати проект постанови.
Заперечень немає, шановні колеги? Вношу на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення суддів [[реєстраційний номер 6614]]. Прошу голосувати. [[12:34:36]] За-304 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте подякуємо суддям, які чесно і сумлінно відпрацювали, а зараз в силу обставин звільнені у зв’язку з поданням заяви про відставку. Дякую. Коли будемо, тоді будемо розглядати. В мене немає, не превеликий жаль немає. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань у розділі «друге читання». Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо використання права на пільговий проїзд]]. Доповідач – перший заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Цибенко Петро Степанович. Будь ласка, хто від комітету буде виступати? Вийшов. Давайте тоді я буду по поправках. Шановні колеги, по поправках ідемо. Поправка номер 1 Володимира Яворівського. Вона не врахована. Ви наполягаєте на ній? Ні. Поправка номер 2 Юрія Кармазіна. Наполягаєте на ній? Ні. Комітет пропонує прийняти законопроект в другому читанні і в цілому. Головне юридичне управління завізувало законопроект без зауважень. Тобто є всі підстави ставити його на голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо використання права на пільговий проїзд]] [[реєстраційний номер 2058]]. Прошу голосувати. [[12:36:36]] За-125 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення законопроекту на повторне друге читання [[реєстраційний номер 2058]]. [[12:36:58]] За-125 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 219 Цивільного процесуального кодексу України [[щодо терміну розгляду заяви про виправлення описок та арифметичних помилок у судовому рішенні]] [[реєстраційний номер 1090]], доповідач – Новікова Юлія Володимирівна. Доповідач де? Я звертаю увагу голів комітетів на недбалість при підготовці до розгляду питань у Верховній Раді. Шановні колеги! До законопроекту внесено три поправки вони всі враховані. Є інші міркування? Немає. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 219 Цивільного процесуального кодексу України [[реєстраційний номер 1090]]. [[12:38:12]] За-326 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення їх у відповідність із Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" [[реєстраційний номер 3277]], доповідач – голова комітету, заступник голови комітету – Ксеня Ляпіна. Так. Значить будете головою – точно.
Дякую, шановні колеги. Законопроект спрямований на приведення низки законів до норм Закону про засади державної регуляторної політики, вносяться зміни в ряд законів таких як закони про зовнішньоекономічну діяльність, про об’єднання громадян, про Антимонопольний комітет, про інформацію і так далі, які вносять процедуру необхідності оприлюднення розроблених проектів регуляторних актів, аналізу регуляторного впливу і власне врахування потім громадської думки після їх обговорення. Було внесено 27 поправок, частина з них врахована, частина ні, ну прошу підтримати цей закон.
Шановні колеги, поправки не враховані Ксенії Ляпіної, я так розумію, що ви не наполягаєте на них? Не наполягаєте. І поправка 27, Юрій Кармазін, я так розумію що ви також не наполягаєте. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон, є певні зауваження від Головного юридичного управління, я прошу це мати на увазі. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо приведення їх у відповідність із Законом України „Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності”]]. Реєстраційний номер 3277. Прошу голосувати. [[12:40:24]] За-291 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про основні засади взаємодії держави з приватними партнерами. Доповідач – заступник голови комітету Ксенія Ляпіна. Реєстраційний номер 5239.
Дякую шановні колеги, це дуже важливий закон. Я хочу звернути увагу на те, що сьогодні Україна майже єдина на пострадянському просторі, яка не має концептуальних засад державного приватного партнерства. Це форма співпраці держави, або місцевої влади з приватними партнерами, спрямована в першу чергу на виконання більш ефективне і більш результативне функцій, зокрема публічної влади і завдань публічної влади. Це форма, яка дуже поширена в світі, і багато розвинених країн таких як: Швейцарія, Велика Британія, Франція, Німеччина, Сполучені Штати Америки використовують цю форму вже давно, біля 20 років, на таких засадах будуються дороги, будуються комунікації інші, і власне, розвивається інфраструктура, розвивається країна. Тому я наголошую, що цей закон є насправді дуже важливим. Він багатостраждальний, ми багато разів розглядали його на комітеті. Сьогодні він виноситься вже на друге читання, частина поправок врахована, частина ні, але переважною більшістю редакційного характеру не враховані поправки. По суті, враховані всі пропозиції. І я звертаю увагу, що для України це особливо важливий закон, в зв’язку з підготовкою до Євро-2012. Оскільки саме засади Державно приватного партнерства є тими, що дозволять швидко і ефективно підготуватися Україні до чемпіонату Євро-2012. Прошу підтримати.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні в цілому як закон. Головне юридичне управління прийняло таке рішення: законопроект потребує доопрацювання та внесення на повторне друге читання. Я ставлю на голосування.
Є ще поправки.
Є? Відмініть голосування. Юрій Кармазін, до якої статті, будь ласка, яка поправка?
Друга, потім 6-та.
2 поправка, Юрій Кармазін, будь ласка.
2 поправка, в принципі, по суті я би.
Зараз Юрій Кармазін нехай обґрунтує, а потім Ксенія виступить.
Юрій Кармазін. Я хочу обґрунтувати зразу дві поправки, Володимир Михайлович, щоб економити час. 2 поправку і 6-ту. Я пропоную назву змінити закону, назвати „Про взаємодію державних комунальних і приватних партнерів”. І в 6 поправці я пропоную частину першу статті 1 викласти в такій редакції: «Державне приватне партнерство є співробітництво між державою Україна, Автономною Республікою Крим [[державні партнери]], територіальними громадами і юридичними особами та фізичними особами підприємцями – приватні партнери, за винятком державних та комунальних підприємств та інших юридичних осіб, учасниками яких є держава або територіальна громада, що здійснюється на основі договору в порядку встановленому цим законом, іншими законодавчими актами». Вважаю, що таке визначення є, ну, трішки грунтовніше, ніж те, яке поки що наведено в таблиці, і просив би його підтримати. Це тоді унеможливить мені вносити інші якісь поправки. Дякую.
Дякую, шановні колеги, я хотіла звернути увагу на те, що і назва цього закону, була ще пропозиція Ткача, про публічно-приватне партнерство, що також більше відповідає змісту. Але є проблема, ми довго дискусію вели з Науково-експертним управлінням і якраз те, що ми зберегли назву, саме державно-приватне партнерство – це наслідок цієї дискусії. І ми просимо залишити назву саме таку як є і визначення таке як є. Воно, в принципі, охоплює все, що сказав наш шановний колега, тобто передбачається, що партнер-комунальний у вигляді влади місцевої, яка представляє місцеві громади бере участь у цьому партнерстві. Але для того, щоб не приводити ситуацію к непорозумінням з науковцями нашими, які обґрунтовували, що треба залишити виключно назву державного приватного партнерства.
І по другій зразу.
По другій те саме, в принципі, вона саме містить уточнення, визначення. Визначення – це є і воно перелічує всі ті форми про які говорив пан Кармазін. Але ми просимо саме формулювання залишити те, як є, бо воно відпрацьовувалось Науково-експертним і бачите ще ми не до кінця згоди дійшли, тобто, була дуже довга дискусія. Це дуже нове просто поняття для України і тому викликає багато.
Ставлю на голосування поправку номер 2 Юрія Кармазіна. [[12:45:36]] За-12 Поправка не проходить. Тепер поправка номер 6 ставлю на голосування. [[12:45:58]] За-9 Рішення не прийнято. Можемо голосувати. Будь ласка, Юрій Кармазін. 19 поправка, сторінка сьома.
Шановні народні депутати, я хотів би, щоб ми все-таки проходили по Регламенту і через це було краще законодавче поле. Я пропоную у 19 поправці частину другу статті 6 вилучити. Для тих, хто не має таблиці і керується виключно помахом руки колеги Чечетова, я озвучу, про що йде мова. У 2 пункті записано, у другій частині статті 6: „іноземні суб’єкти господарської діяльності та суб’єкти господарювання України користуються рівними правами щодо участі у державних закупівлях”. Я хотів би, щоб навели мені ще одну країну у світі, де було б написано, що всі діляться з іншими країнами, з іншими підприємствами інших країн своїм бюджетом. Покажіть мені. Нема такої країни, просто нема. Тому я пропоную цю частину другу статті 6 вилучити. А колеги з „регіонів” правильно кажуть, що Гондурас, який перетворюється зараз в.
Шановні колеги, до речі, Гондурас стоїть значно вище, ніж Україна і за рівнем розвитку і за рівнем конкурентноздатності. Так що ще не відомо, хто кого мусить наздоганяти на сьогодні. А, по-друге, хочу звернути увагу на те, що всі країни-члени Світової організації торгівлі мають саме такий запис. Більше того, звертаю увагу, що виключення з цього призвело до того, що у нас, наприклад, закон, який ми нещодавно переголосовували і враховували поправку Президента Януковича до Закону про забудову територій, пам’ятаєте. Саме з тим вона була пов’язана, що там було таке саме виключення, як пропонує Кармазін. Тому що це порушує наші зобов’язання перед Світовою організацією торгівлі. Запис, який зроблений, відповідає нашим міжнародним зобов’язанням і є коректним.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку номер 19 Юрія Кармазіна. [[12:48:28]] За-8 Рішення не прийнято. Наступна поправка, Юрій Анатолійович. Яка? Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Наступна поправка 51-ша. Шановні народні депутати! Мова йде про те, що ми записали в статті 20 таку норму. У разі, якщо ціни, тарифи на послуги, що надаються в процесі здійснення державно-приватного партнерства, встановлені в розмірі, нижчому від розміру економічно обгрунтованих витрат на їх виробництво, надання, приватний партнер має право на відшкодування своїх витрат у порядку, встановленому законодавством. Я хотів би, щоб ми або передбачали механізм цього відшкодування, а ми його не передбачили, або тоді виключили такі речі. Бо вони будуть просто провисати у нас. Ксенія Михайлівна, ви розумієте, чи ні? Це просто декларація, яка за собою нічого не несе. Або давайте передбачати ці речі, або не будемо взагалі, виключимо цю норму звідси, бо вона тоді заважає. Я хочу про нормальне партнерство вести мову. Дякую.
Я мушу з вами погодитись, що було б добре, щоб ми могли передбачити прямо в цьому законі цю норму. Але цей закон носить взагалі декларативний характер. Він декларує політику. І декларує розділення відповідальності і повноважень. А механізми цієї відповідальності будуть ще потребувати внесення окремих змін в низку законів. Це не останній крок, який ми робимо на впровадження державно-приватного партнерства. За цим будуть ще особливості концесій, треба буде голосувати. За цим буде ще, треба голосувати низку інших законів. Зокрема за цим дуже потрібно буде робити крок по розмежуванню земель державної і комунальної власності, які за ці роки так і не зроблені. Тобто це далеко не останній раз, коли ми повертаємось до цієї теми. Але декларація ця тут необхідна. Інакше жоден приватний партнер просто не прийде співпрацювати з нашою державою, якщо він не може бути гарантований, що взяті зобов’язання будуть витримуватись. Тобто, це скоріше декларація, що ми будемо дотримуватись зобов’язань.
Шановні колеги, не ставить на голосування? Погоджується. Юрій Анатолійович знімає свої поправки. Можемо ставити на голосування про схвалення проекту закону? Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління вважає, що законопроект потребує доопрацювання та внесення на повторне друге читання. Разом з тим відповідно до Регламенту я ставлю на голосування першою пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про основні засади взаємодії держави з приватними партнерами [[реєстраційний номер 5239]]. [[12:51:41]] За-247 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення механізму державної реєстрації припинення суб’єктів господарювання [[реєстраційний номер 4286]]. Доповідач – заступник голови комітету Ксенія Ляпіна.
Дякую, шановні колеги. Цей законопроект спрямований у першу чергу на те, щоби вирішити сьогодні може єдину проблему з державною реєстрацією, яка залишилася, проблема реєстрації припинення суб’єкта господарювання. Сьогодні ця процедура є дуже обтяжливою, іноді зайво бюрократичною. Ми намагаємось привести її у більш такий конструктивний формат і вводити поняття спрощеної реєстрації припинення, особливо тоді, коли суб’єкт, м’яко кажучи, зникає, тобто нема суб’єкта, а засновники вже не відповідають за нього, а реєстраційний запис висить роками, не здаються декларації. І, власне, ми маємо такі непорозуміння, коли, ніби, суб’єктів багато, а реально працюючих менше. І ми не можемо відслідковувати реальну динаміку наявності суб’єктів. Тому просимо підтримати, законопроект опрацьовувався, низка зауважень, щось враховано, щось ні, прошу підтримати.
Шановні колеги, заперечень немає? Одна поправка Юрія Кармазіна не врахована – це 9-та. Будь ласка, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Спасибі, Володимире Михайловичу, що ви читаєте законопроект, я бачу. Саме в 9 поправці якраз і передбачено частину першу статті 22, я пропоную викласти в іншій редакції: „Оприлюднення відомостей з Єдиного державного реєстру є безоплатним і здійснюється на офіційному веб-сайті спеціально уповноваженого органу з питань державної реєстрації за рахунок коштів, виділених на утримання цього органу, шляхом забезпечення цілодобового безоплатного доступу всіх користувачів мережі Інтернет до бази даних всіх повідомлень, які внесені до Єдиного державного реєстру. Обов’язковому оприлюдненню на офіційному веб-сайті підлягають повідомлення, зазначені в цій статті. Підставою для оприлюднення повідомлень є внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру. Повідомлення підлягають оприлюдненню не пізніше наступного робочого дня після внесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру. Відомості, які містяться у Єдиному державному реєстрі, за винятком ідентифікаційних номерів, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі спеціального уповноваженого державного.
Дякую, шановні колеги. Я особисто, наприклад, з задоволенням підтримувала би цю поправку, тому що переконана, що саме такий формат і має бути, але в ході опрацювання цього закону Державний комітет з питань регуляторної політики і підприємництва запевнив нас, що вони поки що, на жаль, не можуть забезпечити такий формат роботи з інформацією. Я особисто вважаю, що до нього треба прагнути, але на даний момент ці прагнення лише на перспективу.
Шановні колеги, всі інші поправки враховано. Рішення комітету заступник голови комітету довела до вашого відома, тобто прийняти у другому читанні і вцілому як закон. Головне юридичне управління має зауваження до підготовленого до другого читання законопроекту. Ставлю на голосування пропозицію комітету, а саме про прийняття в другому читанні і вцілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення механізму державної реєстрації припинення суб’єктів господарювання [[реєстраційний номер 4286]]. [[12:55:50]] За-332 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про радіочастотний ресурс України" [[щодо повноважень Національної комісії з питань регулювання зв’язку]] [[реєстраційний номер 3047]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань транспорту і зв’язку Юрій Мороко.
Уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам транспорта и связи рассмотрел на своем заседании проект закона про внесення змін до Закону "Про радіочастотний ресурс України" [[регистрационный номер 3047]], поданный Кабинетом Министров. Цей законопроект о приведении отраслевого закона о радиочастотном ресурсе в соответствии с положениями Закона о разрешительной системе в сфере хозяйственной деятельности. При подготовке проекта закона ко второму чтению поступило всего 16 пропозиций: 7 – от народных депутатов Шевчука и Кармазина и 2 – от народного депутата Шарова. Комитет рассмотрел все пропозиции и единогласно принял решение: пропозиции Шевчука отклонить в связи с тем, что они фактически отменяют принятые сессионным залом нормы в первом чтении и отсылают нас обратно к редакции действующего закона; пропозиции Шарова №16 учтена, №5 согласована с Игорем Федоровичем, он не настаивает на ее принятии; пропозиции Кармазина учтены частично. Что касается замечаний Главного юридического управления. Их три. По. изменениям к статье 45. действительно, уже после рассмотрения данного проекта в комитете, Верховная Рада приняла закон 2299, в котором уже учтены предлагаемые изменения в статью 45. В связи с этим предлагается под стенограмму исключить в рассматриваемом законопроекте изменения в статью 45. Таким образом мы исключим противоречия с уже принятым законом и учтен. замечания Юридического управления. Замечания юруправления относительно подпункта 2 раздела 1 – профильный комитет считает, что профильная норма не создает оснований для нарушения основного закона, так определяет только источники финансирования соответствующих работ Госбюджет, а будет ли фактически такое финансирование или его объемы определяются Законом о бюджете на каждый последующий год. Замечания относительно подпункта семь раздела 1 профильный комитет считает, что в данном случае нет нарушения действующего законодательства, так как в законопроекте речь идет о государственном предприятии УДЦР, а не о центральном органе исполнительной власти. Окончательную редакцию законопроекта, предложенную профильным комитетом ко второму чтению поддерживает Кабинет Министров, Национальная комиссия по вопросам регулирования связи, государственная администрация связи. Комитет по вопросам транспорта и связи рекомендует Верховной Раде принять проект закона во втором чтении и в целом. Спасибо.
Шановні колеги, ми можемо, виходячи з рекомендацій комітету, поставити на голосування пропозицію про прийняття закону. Є заперечення в Юрія Кармазіна. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Надзвичайно серйозний Закон „Про радіочастотний ресурс України”. Ми бачимо уже, що в цій сфері відбувається. Думаю, що слідчі комісії ще багато чого покажуть. Тому перша поправка моя, стосується того, щоб вилучити пункт 6 частини другої статті 14, де написано, що встановлення розмірів плати за видачу УДЦР документів дозвільного характеру, висновків щодо електромагнітної сумісності, дозволів на експлуатацію, на ввезення за кордон на реалізацію радіоелектронних засобів та випромінювальних пристроїв. Оскільки відповідно до частини шостої статті 4 Закону України „Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності” розмір тарифів, у тому числі, і граничні розміри на проведення дозвільними органами обстежень або експертиз, які є підставою для видачі документів дозвільного характеру, затверджуються Кабінетом Міністрів України. Таким чином, ця норма має бути змінена. Я прошу поставити на голосування цю поправку. І обґрунтував її на підставі іншого закону. Не розумію, чому комітет цього не врахував. Дякую.
Будь ласка.
На думку комітету, автор пропозиції привів не повну формулювання норми, на яку посилається. У діючій редакції вона закінчується виразом „якщо інше не встановлено законом”. Відповідно до зазначеного законопроект не суперечить Закону „Про дозвільну систему”, оскільки пропонує саме Законом „Про радіочастотний ресурс” визначити, що розмір плати за видачу УДЦР дозвільних документів встановлюється не Кабінетом Міністрів, а НКРЗ. Комітет пропонує не враховувати пропозицію Юрія Анатолійовича.
Ставлю на голосування поправку номер 1, автор Юрій Кармазін. [[13:01:15]] За-56 Поправку не підтримано. Які ще є зауваження, Юрію Анатолійовичу? Мікрофон.
Юрій Кармазін. Спасибі народним депутатам, які підтримали. Я вношу поправку другу. „Частина четверта статті 16 УДЦР на платній основі за рахунок коштів користувачів радіочастотного ресурсу виконує на їхнє замовлення роботи, надає послуги. Перелік робіт та послуг, що виконує УДЦР, затверджується НКРЗ у встановленому порядку”. Це я процитував. Будь-які видатки держави, це вже моє пояснення, на загальносуспільні потреби, розміри і цільове спрямування цих видатків визначається виключно Законом до Державний бюджет України. Крім того, цифрове іноземне мовлення є прибутковим. І тому держава не повинна нести витрати на роботи, пов’язаних з розрахунком мереж цифрового іноземного мовлення та виявлення джерел радіозавод у смугах частот загального користування. Якщо такі дослідження необхідні спеціальному користувачу, він має для цього свій бюджет, свої витрати. І я проти того, щоб перекладали ми витрати держави, витрати комерційних підприємств на плечі держави. Дякую.
На думку комітету, зазначена норма не створює передумов для порушення основного закону, оскільки визначає лише джерело фінансування відповідних робіт, Держбюджет. А чи буде таке фінансування, чи не буде, а також його обсяги, визначатиметься Законом про бюджет на кожний наступний рік. Комітет зазначає, що зазначена норма гармонізована із Законом про телебачення і радіомовлення, де в статті 22 передбачено, що кошти на розробку висновків щодо електромагнітної сумісності, необхідних для створення та розвитку каналів мовлення передбачається у Державному бюджеті окремим рядком у видатках Національної ради з питань телебачення. Аналогічні норми реалізовані і в багатьох діючих галузевих та профільних законах. Комітет рекомендує не враховувати пропозицію Юрія Анатолійовича.
Ставлю на голосування поправку номер 2 Юрія Кармазіна. [[13:03:29]] За-59 Поправка не підтримана. Шановні голови комітетів! Я просив би вас враховувати всі поправки Кармазіна при розгляді законопроектів до другого читання, тоді у нас не буде проблем в сесійній залі. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Спасибі Володимир Михайлович! Юрій Кармазін. Я дякую всім, хто проголосував. Насправді ви якраз виступали за збереження державних коштів, насправді. Я думаю, що зараз не зовсім ми правильно робимо, але поправка третя стосується частини 1 статті 29, де мова йде про те, що ввезення із-за кордону, реалізація і експлуатація радіоелектронних засобів і випромінювальних пристроїв здійснюється в Україні на дозвільній основі. Відповідні дозволи надається УДЦР на платній основі в порядку установленому НКРЗ. Я пропоную викласти в такій редакції: „Ввезення із-за кордону, реалізація, експлуатація радіоелектронних засобів, випромінювальних пристроїв здійснюється в Україні на дозвільній основі. Відповідні дозволи надаються УДЦР на платній основі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України”. Тобто я пропоную, щоб Кабінет Міністрів це установлював, оскільки відповідно до частини два статті 4 Закону України „Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності” порядок видачі документів дозвільного характеру центральними органами встановлюється Кабінетом Міністрів за поданням відповідно дозвільного органу, погодженого із уповноваженим.
Будь ласка, позиція комітету.
На думку комітету автор посилається на норму, яка стосується випадку, коли видача дозвільних документів здійснюється центральним органом виконавчої влади, але не поширюється на випадки, коли такі документи видаються іншими дозвільними органами, у даному випадку мова йде про державне підприємство, яким є УДЦР, а не про центральний орган виконавчої влади. Комітет не підтримує.
Ставлю на голосування поправку номер три, Юрія Кармазіна. [[13:05:44]] За-44 Поправка не підтримана. Мікрофон Юрія Кармазіна.
44, вибачте, я дякую, Юрій Кармазін, дякую всім хто підтримав мене. Хочу запропонувати частину першу статті 41, де написано щодо електромагнітної сумісності у смугах частот загального користування надається УДЦР на платній основі в порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Висновок щодо електромагнітної сумісності у смугах частот спеціального користування надає Генеральний штаб Збройних сил України. Затверджені ЦОВВ з методики розрахунків електромагнітної сумісності є обов’язковою для Генерального штабу Збройних сил України та УДЦР. Оскільки відповідно до частини другої статті 4 Закону України „Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності” порядок видачі документів дозвільного характеру центральним органом виконавчої влади установлюється Кабміном за поданням відповідного дозвільного органу, погодженого з уповноваженим органом. Такий порядок має передбачати зокрема вичерпний перелік документів, який необхідно подати суб’єкту господарювання для одержування документу дозвільного характеру, та строк дії документу дозвільного характеру або необмеженість строку його дії.
На думку комітету, висновок УДЦР щодо електромагнітної сумісності не є документом дозвільного характеру. Оскільки не надає суб’єкту господарювання права на продовження певних дій щодо здійснення господарської діяльності. Цим документом лише засвідчується факт електромагнітної сумісності заявленого радіочастотного засобу з вже діючими електронними засобами. Тому комітет рекомендує не враховувати поправку Юрія Анатолійовича.
Ставлю на голосування поправку 11 Юрія Кармазіна. [[13:07:48]] За-41 Поправку не підтримано. Будь ласка, мікрофон Кармазіну.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я дякую тим, хто підтримав і думаю, що і інші будуть читати документи. Частину 3 статті 42 „Дозволи на експлуатацію смуги радіочастот загального користування видає УДЦР на платній основі в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, дозволу на експлуатацію смуги радіочастот спеціального користування видає Генеральний штаб Збройних сил України. Оскільки відповідно до частини два статті 4 Закону „Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності”, а там написано два: порядок видачі документі дозвільного характеру центральним органом виконавчої влади установлюються Кабінетом Міністрів за поданням відповідного дозвільного органу погодженим з уповноваженим органом. Такий порядок має передбачати і вичерпний перелік документів, який необхідно подати суб’єкту господарювання для одержання документу дозвільного характеру, і строк дії документу дозвільного характеру або необмеженість строку його дій. Тому я вважаю, що доповнення цим пунктом тільки покращить закон. Дякую.
Профільний комітет зазначає, як і в пропозиції 11, що зазначена норма стосується випадку, коли видача дозвільних документів здійснюється центральними органами виконавчої влади. Але не поширюється на випадки, коли такі документи видаються іншими дозвільними органами УДЦР - це державне підприємство і на нього ця норма на яку посилається автор не діє. Комітет рекомендує не враховувати поправки Юрія Анатолійовича.
Ставлю на голосування поправку номер 12 Юрія Кармазіна. [[13:09:44]] За-50 Рішення не прийнято. Так ми можемо ставити вже на голосування, Юрій Анатолійович? Всі ж поправки решта враховані. Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти законопроект у другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління виклало свої зауваження до цього закону, які у вас є на руках. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про радіочастотні ресурс України” [[щодо повноважень Національної комісії з питань регулювання зв’язку]] [[реєстраційний номер 3047]]. [[13:10:42]] За-283 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телекомунікації" щодо збільшення переліку послуг [[реєстраційні номер 3420]]. Доповідач – голова під комітету Комітету з питань транспорту та зв’язку Віталій Терентійович Корж.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України. До розгляду у другому читанні пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України „Про телекомунікації” [[щодо збільшення переліку послуг]]. Реєстраційний номер 3420. Авторами законопроекту є я та Мороко Юрій Миколайович. Характер цього законопроекту виключно є технічним і корисним для абонентів мобільного зв’язку. Предметом законопроекту є впровадження в Україні послуг з перенесення або збереження абонентських номерів при переході абонентів від одного оператора телекомунікацій до іншого, користування персональними номерами та впровадження послуг національного роумінгу. Проектом враховано позитивний досвід понад 35 країн Євросоюзу та інших країн світу. Зазначені послуги з перенесення номерів є нормою відповідної директиви Європейського союзу та рекомендовані для впровадження у країнах Європейської співдружності. Цей законопроект був прийнятий Верховною Радою у першому читанні рік тому, у червні 2009 року. Ми мали можливість дуже ретельно доопрацювати текст законопроекту, тепер він є повністю збалансованим і узгодженим із Мінтрасзв’язку, Національною комісією з питань регулювання зв’язку та Антимонопольним комітетом. Нагадаю, що законопроект про перенесення номерів вже був прийнятий у 2007 році Верховною Радою минулого скликання в цілому як закон, причому за цей закон проголосовано 381 народних депутатів. Але у зв’язку з перевиборами був залишений Президентом без розгляду, тому ми внесли новий законопроект. Під час підготовки до другого читання до законопроекту надійшло 28 поправок і зауважень, авторами поправок є народні депутати України: Кармазін Юрій Анатолійович, Шевчук Олег Борисович, Марущенко Володимир Станіславович. Всі поправки були дуже уважно вивчені, більшість із них враховані повністю, частину враховано редакційно, не враховані лише 4 поправки народного депутата України Шевчука Олега Борисовича, які не відповідали концепції законопроекту або змінювали його зміст, прийнятий за основу – це 4, 8, 12 та 27 поправки. Крім того, були деякі зауваження Головного юридичного управління. Прошу вас, шановні народні депутати, прийняти цей законопроекту другому читанні та в цілому як закон.
Шановні колеги, комітет, Головне юридичне управління висловило ряд зауважень. Разом з тим, комітет вважає, що можна пропонувати Верховній Раді України розглянути пропозицію щодо прийняття цього законопроекту в другому читанні і в цілому як закон. Я вношу на голосування цю пропозицію, а саме про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про телекомунікації” щодо збільшення переліку послуг [[реєстраційний номер 3420]]. [[13:14:52]] За-329 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо підвищення вимог до статутного капіталу професійних учасників фондового ринку [[реєстраційний номер 2540]], доповідач – голова підкомітету Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Ігор Миколайович Прасолов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, вашему вниманию предлагается подготовленный Комитетом по вопросам финансов и банковской деятельности ко второму чтению законопроект, повышающий требования к участникам фондового рынка. Требования касаются как размеров уставных собственных капиталов, так и правил осуществления ими деятельности. Необходимость проект обусловлена наличием определенных рисков, связанных с отсутствием упомянутых требований, либо с низким их уровнем, возникающих при осуществлении профессиональной деятельности на фондовом рынке недобросовестными участниками. Таким образом, предлагается повысить в первую очередь степень ответственности субъектов фондового рынка. Так, проектом существенно, по некоторым позициям в разы, увеличено размер уставных капиталов профессиональных участников фондового рынка. Ну например, компания по управлению активами было 300 тысяч евро будет 7 миллионов гривен. Торговец ценными бумагами, который осуществляет андеррайтинг, было 600 тысяч гривен становится 7 миллионов гривен. И так далее. Также следует отметить, что законопроектом предусматривалось установление привязки размера собственного и уставного капитала для лиц, осуществляющих деятельность по управлению и администрированию государственных пенсионных фондов. Уважаемые коллеги, я хотел бы отдельно отметить, что данный законопроект и предложенные механизмы увеличение требования к участникам фондового рынка предусматривается и Программой экономических реформ на 2010–2014 года, разработанной Комитетом по экономическим реформам при Президенте Украины. Все поправки народных депутатов, которые были к этому законопроекту, учтены. Данный законопроект поддерживается Государственной комиссией по ценным бумагам и фондовому рынку. К проекту нет замечаний у Главного юридического управления Аппарата Верховной Рады. Комитет на своем заседании 02 июня этого года рекомендовал принять данный законопроект во втором чтении и в целом как закон. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, практично всі поправки до цього законопроекту враховані. Є позитивний висновок не лише комітету, а й Головного юридичного управління. Вношу на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо підвищення вимог до статутного капіталу професійних учасників фондового ринку [[реєстраційний номер 2540]]. [[13:18:06]] За-248 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту житлових прав дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, а також осіб із їх числа [[реєстраційний номер 3676]]. Доповідач - заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Валерій Баранов. 3676.
Шановні депутати, на ваш розгляд вноситься законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захист житлових прав дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, а також осіб з їх числа. Суть законопроекту полягає у тому, що пропонується при досягненні дітьми 16-річного віку надавати їм можливість постановки на квартирний облік. Комітет житлово-комунального господарства прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Від імені комітету прошу підтримати це рішення.
Шановні колеги, немає заперечень? Є поправка Юрія Кармазіна, одна із поправок, яка не врахована. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, у мене є поправка до статті 7, це поправка номер 2, я називаю, поправка номер 2. Тут до двох позицій є поправка. Перше. Це нова частина пункту 3, де передбачити влаштування дітей на виховання до родичів, опікуна-піклувальника, у прийомну сім’ю, дитячий будинок сімейного типу, дитячий заклад протягом усього часу їх перебування у родичів, опікуна-піклувальника, прийомних батьків, батьків-вихователів у дитячому закладі, якщо у будинку, в квартирі їх частини залишилися проживати інші члени сім’ї. І пункт 3 частини третьої статті 71 викласти у такій редакції. Якщо з будинку [[квартири]] вибула дитина, діти і членів їх сім’ї не залишилося, це житло іншому громадянину може бути надано, - добавити слово сюди, – лише за договором оренди до закінчення строку перебування дитини, дітей у дитячому закладі або до досягнення нею повноліття і повернення від родича, опікуна чи піклувальників. В окремих випадках до закінчення навчання в загальноосвітніх.
Будь ласка, дайте можливість завершити Кармазіну обгрунтування поправки.
Спасибі, тут дві поправки. Спасибі. В окремих випадках до закінчення навчання в загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності, у тому числі для громадян, які потребують соціальної допомоги та соціальної реабілітації, а також професіонально-технічних чи вищих навчальних закладах або до закінчення строку служби у Збройних силах України та інших військових формуваннях. Ця поправка, шановні народні депутати, направлена на те, щоб дитина після закінчення терміну перебування в цих місцях, де я сказав, могла повернутися і скористатися своїм правом на житло, своїм житлом. Дякую. Прошу підтримати поправку.
Ставлю на голосування поправку номер 2 Юрія Кармазіна. [[13:22:01]] За-70 Поправка не прийнята. Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту житлових прав дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, а також осіб із їх числа]]. Реєстраційний номер 3676. Прошу голосувати. [[13:22:40]] За-321 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо права свідка на адвоката]]. Реєстраційний номер 4328. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Мойсик.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!” Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Щорічно до сфери кримінального судочинства в Україні залучається до 10 мільйонів осіб. Хто з них в якості обвинуваченого, хто в якості потерпілого, а дуже багато і найбільше - у якості свідків по кримінальних справах. Учора ми прийняли у першому читанні всіма фракціями закон про те, що право на адвоката матиме і потерпіла особа, а не тільки обвинувачувана. Цим законопроектом, який пропонується до другого читання, ми передбачаємо право свідка мати свого захисника, під час допиту його у якості свідка. І так само визначені процесуальні права адвоката свідка, які дорівнюють правам адвоката обвинувачуваного, підозрюваного. До законопроекту, шановні колеги, надійшло 18 пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи, із них 17 враховані. Головне юридичне управління завізувало законопроект без зауважень. Тому прошу вас підтримати його як закон. Дякую за увагу.
Шановні колеги, має одну поправку Юрій Кармазін.
Вона не врахована одна.
Вона врахована частково, Юрій Анатолійович.
Одна не врахована на третій сторінці.
Відхилена 7 поправка, будь ласка.
На третій сторінці. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, насправді я дякую комітету за співпрацю, нормальна співпраця, все, але є одна поправочка – це 7-ма, я прошу викласти абзац перший статті 48 у такій редакції: „Захисник зобов’язаний використовувати, передбачений у цьому кодексі та в інших законодавчих актах засоби захисту з метою з’ясування обставин, які спростовують підозру чи звинувачення, пом’якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого та надавати їм та свідку необхідну юридичну допомогу”. Для чого це я пишу? Уявіть собі, зараз відбулося у Святошинському районі пограбування колективу трудового, викрали колосальну суму грошей і підробили в міліції кримінальну справу, щоб вивести тих, хто звинувачується, хоча впізнали нападників на касирів. В Радянському Союзу розстріляли б в же давно, а зараз це є, зараз. Я звертаюсь до пана Могильова, щоб це було. Так от, якщо це записано, то тоді.
Дякую. Володимир Романович, будь ласка.
Шановні колеги, комітет повважав зайвим таке розтлумачення обов’язків захисника. Разом з тим, враховано 8 поправку Юрія Анатолійовича Кармазіна, де є розписано ґрунтовно всі повноваження захисника, який представляє інтереси свідка у кримінальній справі. Подивіться, Юрій Анатолійович, може погодитеся.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер. Погоджується. Відмініть голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і вцілому як закон проект Закону [[реєстраційний номер 4328]] про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо права свідка на адвоката]]. Прошу голосувати. [[13:26:52]] За-347 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 218 Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо обов’язків слідчого]] [[реєстраційний номер 4284]]. Доповідач – Володимир Мойсик. Будь ласка.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!”. Шановний Володимире Михайловичу і шановні колеги! Ідуть підряд два законопроекти 6044 і 4284 абсолютно ідентичного змісту, тому може є смисл доповісти обидва відразу.
Так ні, ви давайте ж по поправках.
Ну, будь ласка. Значить, до другого читання підготовлений проект Закону за № 4284 про обов’язки слідчого вручити обвинуваченому копію опису матеріалів справи. Шановні колеги, хто мав справу з кримінальними справами, у кожної томик починається з двох, трьох сторінок опису, що є, де що в цих томах. То слідчий пред’являв томи для вивчення, але не було обов’язку дати копію опису, і тому часом опис, який був складений, і ті сторінки, які є в справі, не співпадали, коли це було потрібно. То ми передбачаємо сьогодні: слідчий зобов’язаний на вимогу обвинуваченого дати йому копію опису матеріалів справи, не всієї справи, а опису. Є 4 поправки: 2 – враховано, 2 – відхилені через те, що порушуються вимоги статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Юридичне управління завізувало без зауважень. Прошу вас, шановні колеги, підтримати законопроект.
Ніхто не наполягає на своїх поправках? Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Я в цілому розділяю оптимістичний підхід комітету, я б тільки хотів казати, що тут є поправка, яку нібито враховують в наступному законодавчому акті. Можливо це так і є. Я не знаю зараз як в тому, у мене нема ще таблиці, це вам видніше, я хотів тільки визначити, озвучити її, що мова йде про, визнавши. про те, що досудове слідство у справі, яка підлягає направленню для віддання обвинувачень до суду закінченим слідчий повідомляє про це потерпілого і його представника цивільного позивача, цивільного відповідача або їхніх представників, роз’яснює їм їхнє право ознайомитися з кримінальною справою і отримати копію опису матеріалів цієї справи, про що слідчий складає протокол або дає копію письмового повідомлення. Мені записали зараз, що це є в проекті 6044. Якщо це дійсно є в тому проекті, і дійсно ми це будемо зараз голосувати, то я тоді не наполягаю на тому, щоб це. Підтвердіть, будь ласка, мені або спростуйте цей факт. Дякую.
Юрій Анатолійович, я буду доповідати наступний закон, але він веде мову про те саме абсолютно. Тут ми кажемо, що слідчий зобов’язаний на вимогу обвинуваченого дати йому копію опису матеріалів. в цьому законі, який буде доповідатися, 6044, слідчий зобов’язаний на вимогу потерпілого надати йому копію опису. Ось і весь закон.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до статті 218 Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо обов’язків слідчого]] [[реєстраційний номер 4284]]. Прошу голосувати. [[13:30:47]] За-338 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 217 Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо обов’язків слідчого]], реєстраційний номер 6044. Доповідач – Володимир Мойсик.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну!”. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Власне, я доповів і цей закон у попередньому, так?
Давайте будемо голосувать.
У тому йшла мова про обвинуваченого, а в цьому йде про потерпілого, який матиме так само право вимагати надання йому копії опису матеріалів кримінальної справи. Прошу підтримати. Юридичне управління завізувало без зауважень.
Ставлю на голосування. Відмініть голосування. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я схвалюю позитивну діяльність комітету у цій частині, але хотів би наголосити, що у нас абсолютно нерівне положення потерпілого і звинуваченого у процесі – потерпілий у нас весь час у гіршому становищі. І в даному випадку мою поправку номер два, яка говорить, що якщо потерпілий або його представник чи цивільний позивач, бо зараз є анекдотичні ситуації по справам, які читаєш, коли люди звертаються, просить зробити якусь копію матеріалів. з матеріалів, то вони мають на це право. Ви ж відхиляєте, тобто частково тільки враховуєте. Тільки опис – і все. Чому? Якщо він каже, я оплачу це, я боюсь, що ці матеріали зникнуть потім, що сфальсифікують. Чому ми не хочемо захищати потерпілого, адже він в гіршому становищі? У нас більше потерпілих у десятки разів, ніж обвинувачених. Ми опікуємося обвинуваченими, а потерпілими - ні. Я хочу почути вас і конструктивну позицію комітету побачити в цьому.
Юрій Анатолійович, якраз цілком навпаки. Вчорашній закон про право потерпілого мати захисника передбачить йому право і знайомитися із матеріалами справи усіма, і мати копії справи. Тут іде мова зовсім про інше, щоб потерпілий мав копію опису матеріалів справи. Але інші випадки, ви ж суддя колишній теж, є потерпілий, якого торкається десять сторінок справи, а справа має 45 томів. То для чого йому видавати ті томи, які його не стосуються абсолютно? Комітет таку зайняв позицію.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку номер два Юрія Кармазіна. Зніміть з голосування. Тоді ж давайте працювати тоді швидше. Вношу на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до 217 Кримінально-процесуального кодексу України щодо обов’язків слідчого [[реєстраційний номер 6044]], прошу голосувати. [[13:33:53]] За-101 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення законопроекту [[реєстраційний номер 6044]] на повторне друге читання. [[13:34:16]] За-132 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність" [[щодо міжнародного співробітництва]]. Реєстраційний номер 4438. Доповідач – секретар Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Валерій Ананійович Бевз, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! До вашої уваги пропонується у другому читанні законопроект про внесення змін про оперативно-розшукову діяльність. У ході підготовки до другого читання до профільного комітету поступило 6 поправок до цього законопроекту, із яких 4 враховані, а дві – ні.
Будь ласка, Юрій Анатолійович, мікрофон. Ви наполягаєте на ваших двох поправках неврахованих?
Юрій Кармазін. Мова йде про поправку номер 2. Частину першу статті 5 прим. я пропоную викласти в такій редакції. Співробітництво у сфері оперативно-розшукової діяльності між оперативними підрозділами визначено у статті 5 цього закону та відповідними підрозділами правоохоронних органі інших держав і міжнародними правоохоронними організаціями здійснюється на підставі міжнародних договорів України. Вилучивши слова „або установчих актів та правил міжнародних правоохоронних організацій, членом яких є Україна”, оскільки вони можуть стати обов’язковими для виконання відповідними органами та спеціальними підрозділами України лише після укладення міжнародних договорів і вступу України до міжнародних правоохоронних організацій, про які йде мова, бо інакше ми можемо виконувати не тих міжнародних організацій, про які йде мова зараз. Дякую.
Шановний Юрій Анатолійович! Проблема в тому, чому відхилена ця поправка. Справа в тому, що вона, по великому рахунку, не узгоджується взагалі з концепцією самого законопроекту. Справа в тому, що у 2004 році Україна ратифікувала Конвенцію Організації Об’єднаних Націй, яка передбачає здійснення відповідних функцій по взаємодії правоохоронних систем України із поліційними організаціями і відомствами багатьох країн. Тому я вважаю, що в даному випадку все-таки треба погодитись із позицією нашого комітету.
Ставлю на голосування поправку номер два, Юрія Кармазіна. [[13:36:50]] За-61 Рішення не прийнято. Поправка номер чотири Юрія Кармазіна, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я дякую всім, хто підтримав, мова йде про те, що я переживаю, що ми можемо виконувати рішення і тих організацій, якими ми не є членами, тому таку оговорку треба було зробити. Не зробили, тому я прошу тоді перемінити редакцію, пункт третій статті сьомої викласти так: „Виконувати в межах своєї компетенції запити правоохоронних органів інших держав, або міжнародно-правоохоронних організацій, у порядку і на підставах, передбачених законами і міжнародними договорами України”. Вилучивши слова „або установчими актами та правилами міжнародних правоохоронних організацій, членом яких є Україна”, оскільки вони можуть стати обов’язковими для виконання відповідними органами і спеціальними підрозділами України тільки після укладення міжнародних договорів щодо вступу України до міжнародних правоохоронних організацій. В іншому порядку, якщо хтось десь під час п’янки вступить в якусь організацію, воно не є обов’язковим для України. Ви зрозуміли, про що я говорю, ви ж генерал! Дякую.
Юрій Анатолійович! Я прекрасно розумію, так би мовити, вашу позицію, але абсолютно життєвий приклад, по великому рахунку ми маємо керуватися і Статутом Міжнародної організації кримінальної поліції, її статутом. Самий простий приклад і самий свіжий приклад, це викрадення картини з Одеського музею Караваджо „Поцілунок Іуди”. Так от, в даному випадку правоохоронні органи України, керуючись якраз статутними умовами Інтерполу, спрацювали, виїздили до Берліну, працювали оперативні співробітники, негласні співробітники і таке інше. Тому виключати якраз цю частину ніяк не можна.
Ставлю на голосування поправку номер 4 Юрія Кармазіна. Я вже поставив, голосуйте. [[13:38:54]] За-55 Рішення не прийнято. Шановні колеги, висновок комітету: прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, є один момент, на який я хотів би звернути увагу. Справа в тому, що в ході підготовки до другого читання були серйозні розбіжності і у науковців, і у практиків відносно 20 пункту до статті 8 цього закону. В даному випадку були пропозиції, для того щоб, так би мовити, зберегти сам законопроект і прийняти його як закон, то пункт 20, це поправка 6, виключити взагалі із тіла цього закону. І прийняти його, зрозуміло, вже. Так, Юрій Анатолійович, це ваша була ваша, до речі, теж пропозиція.
Одну хвилиночку, давайте вже не будемо. Я поставлю на голосування пропозицію про вилучення поправки номер 6 із тіла закону. Прошу голосувати. [[13:40:18]] За-266 Рішення прийнято. Так що можемо ставити на голосуванні і в цілому. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління вважає, що законопроект потребує суттєвого доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про оперативно-розшукову діяльність” [[щодо міжнародного співробітництва]] [[реєстраційний номер 4438]]. [[13:41:03]] За-286 Закон прийнято.
Уклінно дякую, шановні колеги.
Пропоную вашій увазі, шановні колеги проект Закону про державну реєстрацію актів цивільного стану [[реєстраційний номер 2673]]. Так хто від комітету буде доповідати, з питань правової політики? [[Так що будемо робити – відкладати чи що?]] Шановні колеги! Тут є дві пропозиції або відразу поставити на голосування пропозицію комітету, а вона така: прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Є певні зауваження Головного юридичного управління, якщо немає застережень давайте таким чином підемо. Немає застережень?
Так ми ж повинні тоді почекати, могли б перерву зробити. Будь ласка, доповідайте по закону.
Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, народний депутат України, фракція Партії регіонів, представник Президента в парламенті. Шановні колеги! Ми підійшли до розгляду дуже важливого законопроекту, який теж може вважатися реформаторським, і він був підготовлений урядом, причому попереднім урядом, вже розглянуто в першому читанні, розглянуто його в другому читанні. Але повернуто було на доопрацювання на повторне друге читання. Особливо хотів би подякувати тим народним депутатам, які взяли участь у підготовці поправок до цього законопроекту. Оскільки реєстрація актів цивільного стану стосується фактично кожної родини, кожної людини і в той спосіб, як буде здійснюватись така реєстрація, наскільки процедури передбачені законом будуть зручні для споживача цих послуг, тобто громадянина, буде і залежати ставлення і довіра громадян України до всіх владних інституцій. Тому цей законопроект надзвичайно важливий, і я сподіваюся, що ми швидко, динамічно, але разом з тим принципово, розглянувши всі поправки, ухвалимо його в другому читанні і в цілому як закон. Дякую, можна переходити до поправок. Володимире Михайловичу, ви будете?
Шановні колеги, йдемо по поправках. 1 поправку відхилено. Наполягає на ній Писаренко? Ні. Так, 4-та, 5-та – не наполягає. 10 поправка. Юрій Кармазін, наполягаєте на ній? Ні. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я хочу сказати, що якраз Юрій Романович є одним із зразків того, як треба узгоджувати і в цьому комітеті з суб’єктами законодавчої ініціативи. Я тільки до 29 поправки просив би, щоб зараз Юрій Романович з голосу зреагував. Це сторінка 16, поправка 29. До речі, моя поправка, вона схожа з поправкою народного депутата Круця – 30 поправкою. Ми ставимо умову про те, що той з подружжя, що бажає, щоб йому було присвоєно дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органи державної реєстрації під час державної реєстрації розірвання шлюбу. Так от оце „повинен”, яке записано тут, має бути змінено на таке слово „може”, це дає можливість і право громадянину, але не зобов’язує його як це ви зараз робите, бо він може це зробити і пізніше, і під час цього, тобто тут треба змінити слово „може”. Юрій Романович, подивіться уважно, я не розумію, чому від.
І так, шановні колеги, ми зобов’язані розглядати ті поправки, на розгляді яких наполягають наші колеги. І саме тому я хотів звернути Юрія Анатолійовича на те, що така поправка була пропонована і на перше, друге читання вона була відхилена. І я вам наведу аргументи, чому саме була відхилена. При розірванні шлюбу в будь-якому випадку виникає питання щодо подальшого прізвища особи, яке було б присвоєне при реєстрації шлюбу. Тому для належної реєстрації свого особисто права на прізвище, особа повинна заявити про це, оскільки працівник відділу реєстрації не наділений правом самостійного визначення прізвища. Визначення прізвища при розірванні шлюбу виключно за волевиявленням особи, ніяким чином не позбавляє її в подальшому змінити це прізвище, звернувшись із завою про реєстрацію зміни – це стаття 16 проекту. Крім того,.
Будь ласка, завершуйте.
як на мене, вони є переконливими. Але, ви розумієте, чим відрізняється слово „може”, бо тоді вже немає жорсткого імперативу. З одного боку ми задля того, щоби не було звинувачень.
Шановні колеги, ну, тут є очевидним, я просив би, щоб ви не проводили дискусії. Якщо розлучається сім’я, і хтось із подружжя хоче повернути собі попереднє прізвище, то він повинен заявити. А що таке „може заявити”? Може він заявити, а йому нічого з цього приводу не скажуть. Чому ми дискусію тут влаштовуємо? Так от є право, він повинен, а є його право, якщо він не хоче, то він не заявляє, та й усе.
Шановні друзі, саме так і звучить норма. Що працівник відповідного органу повинен діяти виключно в межах тих, які йому дає закон. І він діє. Якщо немає заяви, він залишає прізвище. А, якщо людина хоче змінити це прізвище, то вона повинна подати відповідну заяву. Дякую.
Юрій Ключковський, будь ласка.
Юрій Ключковський, „Наша Україна”. Ну, на жаль, не зовсім так. І мені здається, що тут все-таки треба більш уважно підійти до формулювання. В тексті, який тільки що зачитував шановний колега, доповідач є, повинен стосується не працівника РАГСу, а особи, яка розриває шлюб. Таким чином для нього встановлюється законом обов’язок. Я думаю, що в цьому випадку мова іде все-таки про право, а не про обов’язок, тому що законом встановлений обов’язок визначає, що він завжди повинен це зробити інакше він порушує закон.
Там написано таким чином: якщо бажає відновити своє прізвище, то повинен. От чому іде мова. Я ще раз зачитаю вам.
Так, зачитайте, Володимире Михайловичу, зачитайте, як буде звучати ця стаття, цей пункт.
Буде таким чином звучати: „Той із подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органі державної реєстрації актів цивільного стану під час державної реєстрації розірвання шлюбу”. Все правильно. Що ви хочете?
Абсолютно нормально. Тобто, як працівник РАКСу буде знати, що він хоче повернути, чи хоче залишити. Він діє так: якщо немає заяви – він залишає прізвище в шлюбі, якщо людина хоче собі повернути – то вона повинна написати відповідну.
Шановні колеги, для того, щоб унормувати цю проблему. Ну чого ви піднімаєте руку? Це ваша поправка чи що? Тому. Маєте право. У вас сьогодні світків день – вихідний. Будь ласка. Шановні колеги, я поставлю на голосування поправку 29 Юрія Кармазіна і Верховна Рада визначиться і все. [[13:49:54]] За-31 Все, рішення не прийнято.
Все. Поїхали далі. Хоча я можу коментувати, але. Не варто.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон проект закону. Немає інших застережень? Немає.
Прошу підтримати.
Є зауваження у Головного юридичного управління. Я ставлю вас до відома. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому, як закон проекту Закону про державну реєстрацію актів цивільного стану [[реєстраційний номер 2673]]. Прошу голосувати. [[13:50:40]] За-288 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про основні засади державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності" [[щодо узгодження окремих положень]] [[реєстраційний номер 6214-2]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Михайло Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Метою зазначеного законопроекту є усунення неузгодженостей серед норм Закону України "Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності", встановлення строку для усунення суб’єктами господарювання вимог припису запровадження норми про здійснення функцій державного нагляду [[контролю]] тільки центральними органами виконавчої влади та скорочення кількості контролюючих органів, а також усунення виникнення випадків, які несуть загрозу життю, здоров’ю працюючих. Законопроект повністю відпрацьований. І я хочу сказати, що на відміну від законопроектів, які розглядалися, Головне юридичне управління завізувало законопроект без жодного зауваження. Прошу підтримати рішення комітету. Єдине, є прохання уряду переголосувати поправку 10, поставити ще раз на голосування поправку 10, переголосувати. І після цього проголосувати законопроект в цілому. Дякую.
Дякую. Ксенія Ляпіна. Ні, давайте так почнемо. 1-ша поправка, Юрій Кармазін стоїть першим. Юрій Анатолійович, будь ласка. Наполягаєте на ній? Абзац другий.
Юрій Кармазін. У нас аналогічна поправка, я хотів би, щоб її обґрунтувала Ксенія Михайлівна, хай жінка це зробить. Дякую.
Будь ласка, Ксенія Михайлівна мікрофон.
Дякую. Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Шановні колеги, я як опозиція можу зараз промовчати, голосуйте от у тому вигляді, як є, і я хочу подивитись, як ви потім будете врядувати. І от у чому суть нашої поправки. Уряд запропонував створити при кожному міністерстві єдиний орган контролю. Наводжу приклад. При Мінздраві є санслужба – це орган контролю і є контроль за ліками – це орган контролю. Це абсолютно два різних органи з двома різними предметами контролю і з двома різними завданнями контролю. Ви пропонуєте зараз, якщо не враховуєте нашу поправку, зробити з нього єдиний орган контролю, це ні санстанції не буде, ні контролю за санітарним станом, ні контролю за ліками. А я не кажу про Міністерство транспорту. Я не кажу про інші міністерства. Ну, не можна доводити до абсурду. Ну, нам не все одно, як держава буде жити, ви розумієте?! Хочете робити свої помилки, - робіть. Але ж не руйнуйте державу. Дякую.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку номер 1. [[13:53:48]] За-56 Рішення не прийнято. Поправка номер 6, Ксенія Ляпіна. Наполягаєте на ній? Ні. Тоді ідемо далі. Поправка номер 8, наполягаєте на ній? Да і мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Ви даремно не дослухались до Ксенії Михайлівни. Тому що зараз ви ставите ситуацію, коли державні органи не зможуть працювати. Це не по-державному ви прийняли рішення. Ну, але я думаю, що є Представник Президента тут. І, можливо, буде вето, побачим, на такі речі. Моя поправка 8 стосується того, щоб підпункт 5 виключити. Мова йде про те, що визначений приписом або іншим розпорядчим документом строк, протягом якого суб’єкту господарювання необхідно усунути порушення вимог законодавства, повинен становити не менше, як 30 робочих днів, якщо інше не передбачено законом. А якщо раніше людина хоче усунути? Для чого ж ми це записуємо? Тому я прошу вас, викиньте цей пункт, підпункт просто. І очисьте закон. Цих пару речей всього, я більше слово не беру по закону.
Ставлю на голосування поправку.
Уважаемые коллеги, можно поддержать эту поправку Юрия Анатольевича Кармазина.
Я ставлю на голосування поправку Юрія Кармазіна номер 8. [[13:55:30]] За-219 Рішення не прийнято.
Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду поправки номер 8. [[13:55:54]] За-290 Повернули до поправки. Тепер ставлю на голосування поправку номер 8. [[13:56:14]] За-299 Поправка врахована. І була пропозиція переголосувати, тобто поправка номер 10 Ксенії Ляпіної. Вона врахована, але оскільки є наполягання, то я ставлю на голосування про підтвердження поправки номер 10. [[13:56:47]] За-51 Поправка не приймається. Шановні колеги, всі інші поправки проголосовані. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про основні засади державного нагляду, [[контролю]] у сфері господарської діяльності” [[щодо узгодження окремих положень]] [[реєстраційний номер 6214-2]]. Прошу голосувати. [[13:57:26]] За-235 Закон прийнято. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16 години. І прошу мати на увазі, що ми сьогодні прийняли рішення про завершення розгляду питань, визначених розкладом на 1 липня 2010 року.