Шановні колеги, прошу підготуватись до реєстрації. Прошу увімкнути систему „Рада”. [[16:00:18]] В залі зареєстровано 395 народних депутатів України. Вечірнє пленарне засідання оголошую відкритим. Продовжуємо нашу роботу відповідно до розкладу засідань на сьогоднішній день. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф України", реєстраційний номер 3444-Д. Доповідає: голова Комітету з питань податкової і митної політики Терьохін Сергій Анатолійович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради з питань податкової і митної політики на виконання постанови Верховної Ради від 19 лютого доопрацював спільно з Міністерством економіки України і розглянув на своєму засіданні 3 березня 2009 року доопрацьований проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Митний тариф". Законопроект передбачає викладення у новій редакції Закону України від 5 квітня „Про Митний тариф України” і, зокрема. Затвердження у новій редакції Митного тарифу. Відповідно до рішення Верховної Ради України з тіла цього законопроекту вилучені всі норми, які стосувалися змін ставок ввізного мита. Доопрацьований законопроект має на меті лише приведення законодавчої бази України у відповідність із системою загальновизнаних норм міжнародного права, зокрема, шляхом створення Митного тарифу, в основу якого покладено нову версію української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності побудовано на основі гармонізованої системи опису і кодування товарів зразку 2007 року [[ГС-2007]] і комбіноване номенклатурою Європейського Союзу. Ще раз наголошую, що ставки ввізного мита в цьому законопроекті не чіпаються. Вони відображені на рівні діючих ставок чинного митного тарифу. Народні депутати, члени комітету, одноголосно висловилися за підтримку цього законопроекту за основу і в цілому. Хотів би звернути увагу народних депутатів на один важливий момент. Шостого березня 2009 року набирає чинності норма Закону України „Про внесення змін до деяких законів України” з метою поліпшення стану платіжного балансу України в зв’язку з фінансовою кризою, вірніше, набрали вже. Даний закон вносить зміни до Закону про Митний тариф в частині запровадження процедури встановлення, зміни та скасування тимчасової надбавки. Щоб уникнути юридичної колізії, яка настала вже після набрання.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Цим законодавчим актом, ми повинні обов’язково доповнити текст законопроекту 3444, який зараз представляється, змінами до Закону України „Про Митний тариф України”, який міститься в законі номер 923. Тому комітет просить прийняти законопроект за основу і в цілому з урахуванням обов’язкового внесення до його положень тих змін до Закону України „Про Митний тариф”, які відображені в законі 923. Така пропозиція міститься і в висновку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради. Просимо підтримати рішення комітету з урахуванням цих доповнень. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Записуємося на обговорення. Бажаючих взяти участь в обговоренні немає. Таким чином, є рішення комітету, який пропонує прийняти цей законопроект за основу і в цілому, і є висновок, який говорить про те, що він потребує доопрацювання і позиція голови комітету, щоб приймати сьогодні в цілому з урахуванням пропозицій, які викладені в іншому проекті. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до Закону України про митний тариф, реєстраційний номер 3444. Прошу визначатися. [[16:05:16]] За-149 Законопроект не підтримано. Це було повторне перше читання. Я думаю, що зрозуміло, що законопроект знятий з розгляду. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань забезпечення житлом громадян. Реєстраційний номер 2193. доповідає Анатолій Степанович Гриценко. Прошу, будь ласка. Доповідача і автора законопроекту немає, законопроект знімається з розгляду. Оголошується до розгляду проект Закону про будівельні норми. Реєстраційний номер 2587. доповідає народний депутат України Сербін Юрій Сергійович.
Шановні колеги! Для чого потрібен цей закон? Ми всі хочемо дисциплінувати будівельників з тим, щоб вони виконували чітко будівельні норми, з тим, щоби наші будинки і інші будівлі виглядали добре і якісно і, головне, щоб були надійними. Але, на жаль, на цей час будівельні норми, які приймають, мають тільки характер рекомендацій, тобто якщо справа доходить до суду, то ми не можем захистити ці будівельні норми і зобов’язати будівельників їх обов’язково виконувати. Тому це перший аргумент по цьому закону. Другий аргумент. У нас зараз всі відомства, в тому числі і Мінрегіонбуд, робить дуже багато своїх відомчих норм. Знайти їх неможливо. І тоді, коли починають будуватися, особливо промисловість, будівельники та замовники, інвестори плутаються у цих нормах. Тому друга норма цього закону: що створюється банк даних будівельних норм, причому це не вимагає ніяких бюджетних кошті, але дозволяє орієнтуватись в усіх будівельних нормах, щоб вони не тільки виконувалися, а щоб їх можна було знайти. Головним розробником і координатором цих будівельних норм становиться офіційно Мінрегіонбуд або, якщо буде реорганізація, то головний орган державної влади, який відповідає за реорганізацію будівництва. Третє питання, яке врегульовується цим законом. У нас є недоліки в розробці законів і в їх значенні для різних регіонів. Тому тут поділяється на 3 категорії: державні будівельні норми, які обов’язкові до виконання на території нашої держави, і місцеві територіальні будівельні норми. Тобто той чи інший регіон, те чи інше місце мають свої особливості, і тому норми розподіляються на 3 категорії.
Завершуйте, будь ласка.
І останнє. Тоді я не буду. Є зауваження Науково-експертного управління. Їх можна використовувати у своїй роботі, але там саме головне зауваження: що норми вимагають реєстрації в Мінюсті. Комітет з цим погоджується і пропонує після прийняття цих будівельних. цього закону в першому читанні обов’язково при другому читанні зобов’язати і записати в законі, щоб ці будівельні норми реєструвались в Мінюсті. І останнє. Це многостраждальний закон, він був прийнятий в першому і другому читанні ще п’ятим скликанням, але, на жаль, через те, що Верховна Рада була, будемо казати, не повного складу при другому читанні, він не був підписаний. Нічого революційного він не принесе в будівельну галузь, він не витягне з прориву чи з ями, але він потрібен для того, щоб ми могли, мали змогу вимагати від будівельників нормальної робити, щоб ми знали, що будівельні норми є законом і щоб ми навели порядок в цьому питанні. В тому числі він допомагає нам адаптуватися до загального європейського законодавства. Дякую за увагу. Прошу підтримати в першому читанні, як просить і комітет.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Юрій Сергійович зараз використав також час для доповіді від комітету. По погодженню як я розумію, що зміни набуло рішення про співдоповідь, яку мав робити народний депутат Яцуба. Дякую. Прошу записуємося на обговорення. Сухий Ярослав Михайлович, будь ласка.
Шановні колеги, я пригадую, як цей законопроект, дійсно, в п’ятому скликанні в другому читанні ми його розглядали і ми ще тоді говорили про те, що навряд чи він буде підписаний. Його не підписали з політичних мотивів. Але я хочу звернути вашу увагу і наших виборців на слідуюче. О ця безтолковість і непослідовність нинішнього уряду в сфері будівництва, особливо житла для людей, особливо очевидна нам сьогодні. Ми розглядали три законопроекти, ну, будемо говорити, розглядаємо третій: 2464, 2193 і 2587. Я вам хочу нагадати, ми ж приймали з вами в залі тут закон про запобігання фінансо., ну, про запобігання фінансовій кризі на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва. Пам’ятаєте, він передбачав надання будівельній галузі державної підтримки? І про що ми сьогодні чуємо? Шановний колега Сербін, він може і має рацію, але цей закон, його законопроект абсолютно випадає із тих подій, із тих дій нинішньої влади, яка на наших очах відбувається. Ось лист Запорізької міської ради, підписаний головою міської ради про те, що невілюється всі законопроекти наші – підтримка будівельної галузі. Тому що вже сьогодні розроблено Міністерством фінансів України проект Постанови Кабінету МіністрівУкраїни деякі питання оптимізації, визнання загальної кошторисної вартості інвестиційних програм і проектів. Про що мова йде? Будуть змінені засади ціноутворення у будівництві шляхом відмови у компенсації частини витрат виконавцю робіт, пов’язаних із будівництвом, за рахунок загальної кошторисної вартості будівництва. Криза, таким чином, у будівельній галузі, буде поглиблюватися. І у людей, які зараз десятками років стоять на чергах, і надії ніякої немає на отримання житла. І ті колись молодіжні робітничі гуртожитки, де вже третє-четверте покоління виводиться людей, приречені на вимирання. Нам потрібна комплексна програма.
Завершуйте, будь ласка, Ярослав Михайлович.
Шановні колеги, я особливо звертаюся до спеціалістів, до профільного комітету: нам необхідне прийняття і розробка комплексної програми підтримки нашого вітчизняного будівельного сектору. Чому? Та тому, що це саме та галузь, яка саме сьогодні, в умовах глибокої системної кризи дасть нам можливість наповнити наш внутрішній ринок нашим українським металом, нашими безпосередньо послугами будівельної сфери. Оці точечні, хаотичні законопроекти нічого для забезпечення нашого населення житлом не дають.
Дякую. Адам Іванович Мартинюк, будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці! Я буду виступати дещо з іншої точки зору і з ідеології, ніж виступав тільки що колега Сухий. Той, хто має відношення до будівництва, той, хто стикається з цим, той, хто бачить, як зараз будується, мабуть, навпаки, повинен подякувати авторам, які хочуть унормувати, тому що зараз будує кожен, хто був чи не був будівельником. Зараз будується скрізь і всюди, аби видерти, купити кусочок землі і на ньому заробити мільйони, мільйони і мільйони. Порушуються будь-які стандарти, порушуються будь-які будівельні нормативи і норми. Я знаю, що раніше були надзвичайно серйозні державні інспекції по догляду за будівництвом. Чи існують вони сьогодні? Можливо, і існують. А чи впливають вони сьогодні на рівень будівництва на якість? Не впливають. І я дуже і дуже боюся, не хочу накликати біди, але я боюся, що ті хмарочоси, оті суперсучасні будинки, які зводяться аби як, тільки красиві зовнішньо, що вони можуть принести нам лихо і принести біду, тому що вони будуються з порушенням будь-яких нормативів. Тому, шановні колеги, давайте підтримаємо цей законопроект. Але підтримаємо його у першому читанні, бо є моменти. Я, наприклад, не спеціаліст-будівельник, але все одно не можу погодитися із тим. І я звертаюся до автора, шановного спеціаліста, навіщо ділити стандарти на державні, галузеві і місцеві? Вимога до будівництва повинна бути одною на державному рівні, один стандарт. А те, що є якась специфіка, сейсмологія і так далі, це можна вже врахувати на основі державної норми. А у першому читанні я пропоную підтримати цей законопроект.
Дякую. У нас відповідно до Регламенту фракції, які не записалися на обговорення, мають право одну хвилину з мотивів голосування. Від фракції "Наша Україна - Народна Самооборона" Ляпіна Ксенія Михайлівна. Будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Ляпіна Ксенія, група „За Україну!”. Ми підтримуємо цей законопроект, хоча я хочу звернути увагу на те, що він не тягне таких глобальних наслідків, як тільки що нам тут казали. Мова йде про дуже операційні речі, про доступ до відповідної документації. Сьогодні через обмеження цього доступу фактично створюються бар’єри на шляху розвитку будівельного бізнесу і, власне, там беруться хабарі або так звані послуги. Сьогодні дуже дорого, виявляється, замовити абсолютно типову документацію. Це абсолютно не правильний шлях, який веде до здорожчання, власне кажучи, потім того ж самого житла, яке ми так хочемо здешевити для наших громадян і до обмеження доступу до, власне, такого бізнесу, як будівельний бізнес. Тому я вважаю, що цей законопроект дуже прогресивний, дуже на часі, його треба підтримати і всіх закликаю підтримати. Дякую.
Дякую, Ксеніє Михайлівно. Репліка, Юрій Сергійович Сербін.
Я хочу відповісти шановному колезі. Я згідний з тим, що потрібна комплексна програма виходу із кризи будівельної галузі. Але зараз антикризовий закон заклав цю, будемо казати, базу для цієї програми. Я погоджуюся із шановним колегою, що ця постанова, що представляв Мінфін вимагає коригування, бо вона дійсно. будівельний комплекс, особливо державні замовлення. А тепер з приводу будівельних норм. Оце і є те підґрунтя, на якому можна створювати програму. Бо не можна створювати програму, якщо ти не маєш бази, а база – будівельні норми. Тому я прошу, якщо можна, підтримайте цей закон.
Шановний Юрій Сергійович, я зараз дивлюсь у зал і бачу ваш голова підкомітету, який мав бути співдоповідачем, піднімає руку. Чи це означає, що ви використали час комітету всупереч рішенню комітету і ввели сесійний зал в оману, чи у даному випадку якась інша ситуація. Увімкніть, будь ласка, мікрофон Володимиру Григоровичу Яцубі.
Шановні депутати, я хотів би відкрити секрет, цей законопроект готувався ще урядом Віктора Федоровича Януковича, за його дорученням. В принципі, на ліквідацію таких ситуацій, які виникли у зв’язку з „Еліта-центром”. Це просто упорядкування норм для того, щоб не було порушень у будівництві. Цей законопроект був прийнятий і у першому, і у другому читанні за поданням нашого міністерства, тепер він подається за поданням другого міністерства, а цей законопроект дуже потрібний. Я прошу його підтримати. Дякую.
Дякую, обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону про будівельні норми, реєстраційний номер 2587, прошу визначатися. [[16:19:24]] За-262 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, Анатолій Степанович Гриценко просить мене, щоб я передав його вибачення перед вами, що він затримався і не прибув на доповідь свого проекту закону. І якщо немає заперечень присутніх народних депутатів в залі, ми можемо повернутись до розгляду проекту закону, який мав доповідатися. Немає заперечень? Якщо немає заперечень, оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань забезпечення житлом громадян, реєстраційний номер 2193, доповідає народний депутат України Гриценко Анатолій Степанович.
Дякую, шановний Олександр Володимирович, шановні колеги. Я представляю законопроект від імені п’яти народних депутатів, які представляють усі п’ять фракцій парламенту: Гриценко - Народний союз "Наша Україна-Народна Самооборона", Гриневецький - "Блок Литвина", Кузьмук - Партія регіонів, Веліжанський – БЮТ і Матвєєв – фракція Комуністичної партії України. Якщо буде прийнятий цей закон, а сьогодні ми просимо прийняти його лише в першому читанні, це прискорить рух житлової черги і в першу чергу у військових колективах. Крім того, зніме зайве навантаження із тих державних, підкреслюю, державних департаментів, різних УКБ. ??? і так далі, які займаються житловим будівництвом. Проблема виникла з того, що значна частина людей в пагонах і звільнених, які згідно закону після 20 років служби мають право отримати житло, отримавши це збудоване жито тут же його перепродають, бо воно їм там в цьому місці не потрібне. І ми запропонували ключове слово „за бажанням” людини отримати компенсацію у вигляді грошової вартості визначеної Кабміном за нормами ДБН в рамках того бюджету, який є ні крапки більше. Прошу підтримати від імені п’яти колег в першому читанні. Дякую.
Дякую, Анатолій Степанович. Співдоповідь: заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства і регіональної політики Олександр Павлович Попов.
Доброго дня, шановні колеги. Наш комітет ще 14 травня 2008 року на своєму засіданні розглянув даний законопроект, а також зауваження і пропозиції, які на той час надійшли від Головного науково-експертного управління, від Кабінету Міністрів України, Комітету з питань бюджету і Комітету з питань національної безпеки та оборони. Хочу зазначити, що всі ці структури позитивно відреагували на даний законопроект, але винесли деякі зауваження і пропозиції, які можна визначити як такі, які стосуються, ну, по-перше, це цільового посилення норм щодо цільового використання коштів, які будуть виділятися на реалізацію такого законопроекту. І друге питання – це визначення термінів введення цього закону в дію. Тому з урахуванням всіх цих пропозицій наш комітет вважає, що законопроект повинен бути прийнятий за основу в першому читанні і доопрацьований з урахуванням тих пропозицій, які є. Ми вважаємо, що він сьогодні на часі і буде на користь військовослужбовцям, які потребують вирішення житлових проблем.Дякую за увагу.
Дякую, Олександр Павлович. Прошу, два – за, два -проти. Плотніков Олексій Віталійович, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, є пропозиція підтримати цей важливий законопроект, тому що законопроектом пропонується встановити, що військовослужбовці, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, ну і відповідно членам їх сім’ей надаються житлові приміщення для постійного проживання. Тобто з цієї точки зору це вирішується проблема житла для військовослужбовців. Цей законопроект має важливе соціальне значення. Крім цього, навіть це, той нечастий випадок, коли є звернення виборців і на підтримку законопроекту, - це пише Антоніна Іванівна Макаренко мешканець з міста Запоріжжя, наприклад. Тобто є пропозиція прийняти цей проект за основу. Спасибі.
Дякую, Олексію Віталійовичу. Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань забезпечення житлом громадян [[реєстраційний номер 2193]]. Прошу визначатися. [[16:24:46]] За-377 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" [[щодо одночасності проведення виборів]]. Доповідає народний депутат України Подгорний Сергій Петрович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановні виборці! Метою законопроекту є приведення у відповідність до Конституції України та Конституції Автономної Республіки Крим положень Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів", якими визначаються порядок і строки призначення чергових місцевих виборів. Згідно з частиною п’ятою статті 76 Конституції України строк повноважень Верховної Ради України становить 5 років. Отже строк повноважень Верховної Ради України шостого скликання, обраної на позачергових виборах народних депутатів України 30 вересня 2007 року, спливає у кінці 2012 року. Згідно з статтею 141 Конституції України строк повноважень депутатів місцевих рад п’ятого скликання сільських, селищних, міських голів, обраних на чергових місцевих виборах 26 березня 2006 року, закінчується значно раніше. Відповідно до абзацу другого частини першої статті 22 Конституції Автономної Республіки Крим термін повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим п’ятого скликання, обраної на чергових виборах 26 березня, спливає у 2010 році. З цього випливає, що положення абзацу другого частини 2 статті 14 Закону "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів", яким встановлюється, що чергові вибори депутатів місцевих рад, сільських, селищних, міських голів відбувається одночасно з виборами народних депутатів України, входить у протиріччя з положеннями Конституції України і Конституції Автономної Республіки Крим. Наявність цієї правової колізії створює проблеми при практичному застосуванні цього закону. Законопроектом пропонується усунути зазначену колізію шляхом виключення абзаца другого частини другої статті 14 Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів". Прийняття запропонованого проекту закону забезпечить чітке правове регулювання питань щодо порядку та сроків.
Завершуйте, будь ласка.
що сприятиме уникненню правової колізії при ухваленні парламентом рішення про призначення чергових виборів. Реалізація положень поданого законопроекту після його прийняття змін до інших законів не потребує, як не потребує і додаткових видатків з державного бюджету. Згідно узагальнюючого висновку Головного науково-експертного управління, за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Прошу підтримати, дякую.
Дякую, сідайте будь ласка. Співдоповідь від комітету,заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Юрій Богданович Ключковський.
Шановні колеги! Чинний закон про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів містить у 14-тій статті норму, згідно з якою, підкреслюю, чергові місцеві вибори повинні проводитися одночасно з черговими парламентськими виборами. Я думаю, що кожен, хто розуміє ситуацію, бачить, що ця норма в принципі вже не може бути виконана. Чергові вибори Верховної Ради України мають відбутися в 12-му році. А якщо, не дай бог, будуть позачергові, то ще пізніше. І тому жодним чином чергові місцеві вибори не можуть вже відбутися одночасно з парламентськими. У зв’язку з цим автори законопроекту пропонують відповідну норму з закону виключити. Комітет підтримує це і просить Верховну Раду проголосувати за прийняття цього закону в цілому. Оскільки тут немає фактично про що говорити до другого читання. Тому ми ще раз, я ще раз звертаюся від імені комітету підтримати цей законопроект в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Два – за, два – проти, будь ласка. Мірошниченко Юрій Романович.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Мені здається, Юрій Богданович абсолютно вичерпно пояснив доречність, я сказав би навіть, необхідність ухвалити цей закон. Я підтримую якраз те, що його треба ухвалювати в цілому, оскільки йдеться про узгодження нашого законодавства, і не торкаючись дискусії про те, що треба розводити вибори місцевих рад і Верховної Ради з тим, щоб можна було повноцінно організувати виборчу кампанію. Навіть не торкаючи цієї дискусії, виключивши ту норму, яку пропонують автори законопроекту, про обов’язкове синхронне проведення і виборів до Верховної Ради, і місцевих виборів, ми фактично дозволяємо не стикатися нам з проблемою, яка виникне, коли будуть вибори, які мають відбуватися у 2010 або пізніше, у 2012 році, коли буде переобиратися Верховна Рада України. Тому, шановні колеги, це абсолютно нормальний закон. Він дозволить нам уникнути протистоянь і політичних у тому числі, і привести до здорового глузду наше законодавство. Тому прошу підтримати цей закон і проголосувати в цілому. Дякую.
Григорович Лілія Степанівна. А, передає слово Князевичу, будь ласка.
Шановні колеги, ми сьогодні вкотре після минулого сесійного тижня розглядаємо питання щодо строку повноваження відповідних рад. Пригадуєте, була у нас тут весела, цікава дискусія довкола того, який строк повноважень депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Мені здавалось, що у цьому законі точно ми не повернемось до тієї теми, бо тут вже все зрозуміло. Насправді закон досить технічний, він унормовує речі, які є очевидними. Вже нас в України такої практики, що одночасно ми будемо проводити вибори місцеві і вибори до Верховної Ради не буде з об’єктивних підстав. Хоча я вам скажу, що після кожних виборів, коли ми разом проводили,і міжнародні всі організації, починаючи від ОБСЄ і самі ми обіцяли виборцям, що більше такої вакханалії не буде, бо це неправильно і нерозумно. Але скажіть мені, будь ласка, якщо минулого разу у нас дискусія по Верховній Раді виникла фактично в зв’язку з тим, що науково-експертне управління в своїх висновках написало, що у нас є проблема по строку повноваження в основному Республіки Крим в тому плані, що п’ятирічний строк може поширюватись тільки на Верховну Раду Криму наступної каденції, і ми тоді тут домовились, що ми сприймаємо таку логіку і по відношенню до всіх інших рад – сільської, селищної, міської, районної, обласної, оскільки норма Конституції, яка змінила строк повноваження щодо них, набула чинності після того, як Верховна Рада набула чинності, тобто 15 березня 2006 року, а вибори відбулися [[15 травня]], а вибори відбулись 31 березня. Таким чином, за рекомендацією науково-експертного управління ми погодилися, що зараз всі місцеві ради, починаючи з Кримської, діють чотири роки, а з 2010 року починає діяти п’ять. В цьому висновок, абсолютно зворотній висновок науково-експертного управління, вони пишуть: таким чином, строк повноважень депутатів місцевих рад, обраних на чергових виборах в 2006 році, закінчиться в 2011 році. Самі себе спростовують. Я просив би, щоб такі ляпи більше не повторювалися, оскільки та правова позиція, яка була вперше висловлена, була абсолютно коректною і відповідала настроям переважної більшості сесійного залу. Якщо зараз таку логіку сповідувати, то ми так далеко зайдемо. Дякую. А закон треба підтримувати, тому що він має технічний характер.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів”, реєстраційний номер 3627. Прошу голосувати. [[16:34:06]] За-391 Рішення прийнято. В рішенні комітету і виступах пропонувалося прийняти закон в цілому, оскільки в даному випадку мова йде тільки про одну норму. Немає заперечень, щоб в цілому прийняли? Ніхто не заперечує. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому проекту Закону про внесення зміни до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів". Реєстраційний номер 3627. Прошу голосувати. [[16:34:51]] За-408 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо консультації по кандидатурах на керівні посади у правоохоронних органах України]]. Реєстраційний номер 2681. Доповідає: голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Прокопчук Юрій Володимирович.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Спроби врегулювати на законодавчому рівні питання щодо виконання чинних законів України в частині призначення на посади керівників та їх заступників в правоохоронних органах робились, починаючи ще з третього скликання. Незважаючи на ці законопроекти, тут багато є авторів, ті які приймали в цьому участь, і в тому числі безперечну сьогодні потребу в прийнятті цього законодавчого акта, я хочу довести позицію комітету і як автор цього законопроекту. Питання є актуальним, тому що те, що відбувається сьогодні особливо в частині, коли державними структурами штурмуються державні структури, коли є відповідно дуже багато скарг, які надходять від наших виборців з місць щодо роботи призначених вже, скажімо так, керівників і обласних структур мається на увазі, це і МВС, і прокуратура, і МЧС, і таможенних служб, податкової міліції. Тому питання щодо врегулювання саме консультативним шляхом через профільний комітет призначень і відповідно таким чином не дати можливість для того, щоб за принципом кумовства, сватовства, інших родинних зв’язків або просто по потребі політичній керівники такі у нас, так би мовити, появлялися у відповідних силових структурах. Тому саме внесенням змін до законів про прокуратуру, про міліцію, про податкову службу, де призначення саме керівників і заступників буде йти через профільний комітет, але ж не у вигляді погодження, а у вигляді консультацій, щоб не порушувати так би мовити Конституцію України, інше чинне законодавство. Тому позиція комітету з цього приводу: підтримати законопроект в першому читанні і до другого читання вийти за погодженням на затвердження.
Ви будете ще від комітету? Будь ласка.
Тому, вважаю, необхідно законодавчо врегулювати порядок призначення на посади та звільнення з посад заступників керівників правоохоронних органів України та деяких інших осіб цих органів, а саме в частині консультацій по кандидатурах на ці посади, з профільним комітетом Верховної Ради України, що сприятиме реальному утвердженню засад парламентаризму в Україні, не порушуючи Конституцію України, Закон України „Про Кабінету Міністрів” та інші законодавчі акти, що регулюють роботу правоохоронної системи. Крім того, Верховна Рада як єдиний законодавчий орган має функції контролю. Таким чином, ми будемо здійснювати і контроль парламентський, і, безперечно, це ще один крок до цивільного контролю, саме про який багато говорять, в силових структурах. Власне, пропозиції вчених, практиків, науковців, експертів зводяться до того, що подібні дії можна зробити шляхом консультацій по кандидатурах комітетів, що не суперечить чинним законам. І, безперечно, ми маємо такі приклади, де в Комітеті по боротьбі з корупцією фактично керівники саме управлінь по боротьбі з корупцією також проходять ці консультації. Тобто ми приводимо до єдиного стану так би мовити все повністю, всі кадрові призначення або щодо їх, як то кажуть, унеможливлення або втручання, не втручання, а мається на увазі погодження і інші справи, так би мовити, через профільний комітет. Я вважаю, що головне – це наведений буде лад в кадровій політиці і в правоохоронних органах, коли ми маємо, прийшов один міністр, знімає. Як в тому фільмі каже: „Скидывай сапоги або перевертай, власне, будьонівку”. От і таким чином, в нас багато фахівців просто на просто були звільнені з посад і потім, як-то кажуть, при приході іншого міністра знову починається теж саме. Тому прохання, шановні колеги, підтримати даний законопроект в першому читанні і я думаю, при нормальному опрацюванні, доопрацюванні ми також його можемо прийняти в цілому.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Записуємося, два – за, два – проти. Сідайте, будь ласка. Сулковський Павло Гнатович.
Ви знаєте, шановні, шановні колеги, ви знаєте, о це прийняття багато законопроектів постанов, які, практично, галопом по Європі, ми в останній час в Верховній Раді приймаємо. В більшій мірі сьогодні показує ситуація, що ці законопроекти й постанови не йдуть на користь Україні. І тому ось хотілося як раз і з автором подискутувати з деяких питань. Тому що тут у залі, дійсно, от зараз багато депутатів міркують, одні – „за”, другі – „проти”. Може дійсно, і на користь Україні це було б, але я б, наприклад, ось хотів би все-таки від Юрія Володимировича знати. Я не знаю, яким чином за таким сценарієм Верховна Рада проголосувала за скороченою процедурою і не задаються питанням. Тому для мене особисто я хотів би знати, ну, що ці консультації дадуть? Може і дадуть з одного боку, але якщо, наприклад, буде прийнятий такий законопроект, то мене цікавить таке, а що робити. Чи це в майбутньому, в подальшому буде так на профільному комітеті консультації, чи уже вже приступити і провести, так звану, таку люстрацію стосовно чиновників. Тому що на сьогоднішній день, практично, всі державні структури сформовані за політичним баченням, чого і біда в Україні. Сьогодні вчитель може бути і у прокуратурі працювати, які ні „бе”, ні „ме”, в земельній службі може працівник, фахівець Службі безпеки працювати і так далі. Чому й бідує Україна. Тому все-таки хотілось би, щоб автор дав пояснення в цьому, чи, дійсно, яким чином цей законопроект буде мати право на існування і що він принесе Україні. Зрозуміло, що автор хоче, щоб він приніс користь Україні. Але от дискусії, наприклад, відбуваються в залі ось такі.
Бобильов Олександр Фадійович.
Шановний Головуючий, шановні колеги! Як генерал міліції я хотів би внести трошки пропозицій. Повинен призначати керівників обласних управлінь міліції і СБУ, повинен призначати міністр. Йому дається право, і ми, колеги, призначаємо міністра внутрішніх справ і міністрів, які керують правоохоронними органами. Тому це його право і він повинен призначати людину, яка є фахівцем. Якщо ми будемо узгоджувати тут, то це буде політичне рішення, яке може бути. в тій партії незгодні, в тій партії незгодні, але ця людина є фахівець. Тому я просив би вас цей законопроект перевірити, передивитися. І повинен назначати фахівця міністр, який працює з людиною. Йому працювати. Дякую.
Писаренко Валерій Володимирович.
Дякую. Шановні колеги! Ну, в цілому, сприймаючи логіку того, що ми повинні слідкувати за тим, що відбувається в правоохоронних структурах, я сприймаю зауваження, які надало науково-експертне управління, і хочу вам нагадати, що це не останній. не перший і не останній, напевно, законопроект, які подають сьогодні колеги наші. І я, до речі, був співавтором одного з таких законопроектів, коли контрольні функції Верховної Ради визначаються у плані погодження або консультацій щодо окремих кандидатур. Звичайно, з одного боку, якщо б такі функції діяли, то, напевно, б Верховна Рада не дозволила сьогодні появі, наприклад, на посаді заступника керівника Служби безпеки України офіційного мільярдера, керівника телеканалу „Інтер”, власника фабрик-заводів-пароходів Валерія Хорошковського, який при цьому, ще будучи бізнес-партнером компанії „РосУкрЕнерго”, сьогодні завдяки ресурсам Служби безпеки України бореться проти самої України. Звичайно, що Верховна Рада ніколи б такого не допустила б. Але давайте подумаємо, чи не наведемо ми хаос, коли комітет кожен візьметься за те, щоб погоджувати керівників на відповідні посади. Звичайно, що кожен з комітетів може таку функцію взяти на себе і погоджувати по всій вертикалі виконавчої влади відповідних керівників. Чи добре це для Верховної Ради? Можливо. Чи добре це для країни в цілому? Я думаю, що ні. Тому в цілому, підтримуючи ідеї вдосконалення законодавства і нормотворчості в Україні, я думаю, що окремі моменти цього законопроекту можуть бути взяти до уваги, але до другого читання, якщо зараз ми приймемо рішення голосувати, його потрібно ретельно доопрацювати. Дякую.
Мартинюк Адам Іванович.
Шановні колеги, я передусім хотів би звернутися до голів наших комітетів. Я прошу вас взяти приклад із Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності і кожному підготувати законопроект про те, щоб ви контролювали свої міністерства і відомства. Щоб ні один завідуючий бібліотекою, директор будинку культури не був призначений без вашого відома. Ви знаєте, це лобістський закон, вище якого не може бути. Почалося змагання з гарантом Конституції, хто більше урве незаконних прав. Президент видає закони на грані з Конституцією, що він хоче контролювати всіх і все, і профільний комітет, який займається міліцією, прокуратурою і податковою адміністрацією також хоче контролювати всіх і вся. Вибачте, шановні колеги, але там із вас майже кожен має вищу юридичну освіту, невже ви не знаєте норм Конституції? Ви не читали 85 статті Конституції, де дано чіткий, виключний перелік кого призначає Верховна Рада. Не вже ви не знаєте Закону про комітети Верховної Ради, де виключно сказано, які права і можливості, і обов’язки є у комітеті Верховної Ради, що він може приймати рішення і давати консультації і згоду, рекомендації на призначення тих посадових осіб, яких призначає Верховна Рада. А у згаданій мною 85 статті Конституції говориться, які це посадові особи. Якщо ми будемо дільничних міліціонерів призначати, бо вже скоро до того дійде, то дуже багато у нас буде прав, але дуже мало відповідальності. Давайте мудріше будемо підходити тоді, коли ви голосуєте чи ми голосуємо за міністра внутрішніх справ, коли голосуємо за Кабінет Міністрів, який призначає податкову адміністрацію, коли ми даємо згоду Президенту на призначення Генерального прокурора, а цей закон суперечить Конституції і за нього голосувати не можна.
З мотивів голосування від фракції „Блоку Литвина” Зарубінський Олег Олександрович.
Дякую, Олександре Володимировичу. Шановні колеги, досвід останніх років в Україні доводить і стверджує, що політизовані правоохоронні органи, це є біда. Що об’єктивності і професіоналізму від політизованих правоохоронних органів чекати неможливо. Я розумію, що суб’єкт законодавчої ініціативи змінив диспозицію з погодження на консультації у профільному комітеті. Але у мене тоді виникає запитання, а якщо кандидат не проходить цю консультацію, якщо йому відмовляють і негативно ставляться до кандидата, що тоді буде? Очевидно передбачається, що тоді він не може посісти ту чи іншу посаду. І це не єпроблема тоді комітету, бо комітет, крім того, що профільний, це є зібрання представників різних політичних сил. Тому для того, щоб не дати жодної можливості ще більше політизувати правоохоронні органи, я думаю, що не можна його.
Дякую Олег Олександрович. Обговорення завершено. Не передбачено заключне слово при скороченій процедурі, прошу про це пам’ятати коли голосуєте за скорочену процедуру. Ставлю на голосування про прийняття в першому читанні Проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо консультації по кандидатурах на керівні посади в правоохоронних органах України, реєстраційний номер 2681. Прошу визначатися. [[16:50:16]] За-142 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань міграції, реєстраційний номер 2232, доповідає народний депутат України Григорій Євдокимович Смітюх.
Шановні народні депутати, серед проблем, що постали в Україні в останні роки однією з найскладніших залишається проблема зростання масштабів нелегальної міграції. Україна посідає нині 4 місце за кількістю міжнародних мігрантів. Сьогодні нелегальна міграція становить суттєву загрозу національної безпеки України. Згідно із статистичними даними МВС в останні 5 років громадянами інших держав було скоєно понад 15 тисяч злочинів, які переважно пов’язані з майном та наркотиками. Вартість затримування митниками товару, який нелегальні мігранти намагаються переправити через кордони щороку становить сотні мільйонів гривень. Очевидно, що наявна в Україні правова база не в змозі охопити величезне коло практичних питань у сфері боротьби з нелегальною міграцією. Більш того, на думку багатьох експертів, вона залишається більш відкритою та ліберальною для мігрантів ніж інших країн СНД, не кажучи про держави Європейського Союзу. Ухвалена в минулому році Верховною Радою України Угода про реадмісію суттєво погіршує і без того жалюгідне становище нашої країни з питань нелегальної міграції. Ми тепер зобов’язані приймати до себе всіх нелегальних емігрантів з європейських країн, а відправляти їх назад практично не можна. Саме зважаючи на ці тривожні обставини, мною пропонується до вашої уваги законопроект, спрямований на створення належних правових засад боротьби з нелегальною міграцією. Перш за все, вважаю за потрібне внести зміни до Закону України „Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства”. Доцільно буде запровадити такий адміністративний захід як зупинення іноземців та осіб без громадянства на державному кордоні України, за наслідками якого така особа може, має бути негайно повернута в країну, з якої вона прибула або до іншої країни попереднього перебування. В такому випадку витрати на повернення несе інша держава, саме іноземна.
Завершуйте, будь ласка, Григорій Євдокимович.
або особа без громадянства. Враховуючи те, що часу дуже мало, я хотів би, шановні народні депутати, сказати, що це питання є дуже актуальне і без внесення змін до діючого законодавства Україна сьогодні має цю велику проблему. І ця проблема, на жаль, має зростаючі наслідки негативні для нашої країни. Тому прошу, хто ознайомився з законопроектом, підтримати цей законопроект в першому читанні. Щодо зауважень, які є від Юридичного управління і деякі мої колеги висловлювалися, то я згоден на те, щоб ті зауваження врахувати під час розгляду до другого читання. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідь від комітету Гнаткевич Юрій Васильович.
Шановні колеги, законопроект Григорія Смітюха розглядався на нашому комітеті як головному. Автор законопроекту пропонує внести зміни до трьох законів України. Насамперед, про правовий статус іноземців та осіб без громадянства, яким ужорсточуються вимоги до іноземців, які перетинають державний кордон. Одночасно пропонується доповнити Кримінальний кодекс України однією статтею, яка посилює кримінальну відповідальність за організацію та сприянню нелегальному переміщенню осіб через державний кордон. Поряд з цим вносяться зміни до п’яти статей з Кодексу про адміністративні правопорушення, які посилюють відповідальність іноземців за порушення правил перебування в Україні та відповідальність фізичних та юридичних осіб за сприяння нелегальній міграції. Одним словом, всі новели, які пропонує автор, посилюють адміністративну та кримінальну відповідальність людей у контексті міграційної політики і практики. Можна дискутувати щодо санкцій, передбачених законопроектом, розмірів штрафів, ґрунтовності підстав їх накладання, але порушенні законопроектом проблеми необхідно нарешті розв’язувати, оскільки часи ліберальної міграційної політики для України минають. І слава Богу, я хотів би висловити думку, що є така теорія човна. Якщо човен протікає, то потрібно не воду вичерпувати, а латати дірку. Наша дірка – це великий східний і північний кордон, який простягається на тисячі кілометрів. І якщо це дірка, а не кордон, то мені пригадуються часи СРСР, коли було КГБ, воли воно відповідало за міграційну політику як політику державної безпеки і коли прикордонні війська були саме підпорядковані Комітету державної безпеки і коли було гасло „Граница на замке”. А до того часу, поки граница буде не на замке, а закони. все рівно групи нелегальних мігрантів будуть проникати в Україну і ми будемо мати постійно з цим проблему.
Юрій Васильович, завершуйте.
З чого ж треба починати, шановні колеги? У нас в комітеті є кілька законопроектів, що стосуються проблем міграції, теорії і практики. А оце один із перших і ми пропонуємо його розглянути і прийняти у першому читані. Дякую.
Дякую.Будь ласка, записуємося на обговорення. Колесніченко Вадим Васильович.
Уважаемые коллеги, нам предложили очень интересную новеллу, очень интересный законопроект. Я бы хотел оценить с точки зрения предыдущего выступающего по поводу того, чтов протекающей лодке нужно дырки латать, а не воду вычерпывать. Я абсолютно с ним согласен. Потому что кроме вопросов, связанных с миграционной политикой, Украина вообще становится отхожим местом Европы. Ядерные отходы – в Украину, геномодифицированные продукты – в Украину, истощать наши плодородные почвы – в Украину, забрать лучший интеллектуальный потенциал – из Украины. Если мы – великая, могучая держава, которой тысяча лет, мы должны задумываться о том, а для кого эта держава? Для наших граждан, для наших детей или для пришлых иноземцев, которые совершенно не желают прославлять и обогащать нашу державу? Именно поэтому в вопросах миграционной политики мы должны занять очень жесткую позицию. Сюда можно было бы и вернуть вопрос по поводу безвизового въезда. Мы открылись для всех. Мы несем колоссальные потери, а однако Европа к нам поворачивается не тем местом, которое дает бесплатно. Поэтому я поддерживаю законопроект, который предложил народный депутат Смитюх. Это, наверное, один из первых патриотов, который задумался о том, что не в вышиванке ходить нужно и песни петь на украинском языке, а нужно защищать с точки зрения закона не только свою страну, но и будущее. И о тех чиновниках, которые сегодня есть в Украине под видом либерализации нашего законодательства, нужно очень жестко и конкретно защищать интересы собственного государства, собственного народа и наших детей. Предлагаю принимать этот закон за основу, потому что, безусловно, есть в нем определенные противоречия. Но мы начинать должны делать первый шаг. Спасибо за внимание.
Зарубінський Олег Олександрович.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Дякую, Олександре Володимировичу. Шановні колеги! Я думаю, що автор законодавчої ініціативи мав повне право робити таку ініціативу. Бо ми можемо ображати нашу країну, країну, казати, що це є свалка, що це є щось інше. Я думаю, що це негарно робити народним обранцям. Очевидно, ми маємо не говорити, а діяти. І ситуація сьогодні полягає в тому, що дійсно, в ситуації ратифікації Україною угоди про реадмісію з країнами Європейського Союзу і відсутності Угоди про реадмісію з Білоруссю і Російською Федерацією, через яку транзитом потрапляє на територію України з прагненням перебратися до Західної Європи або частина навіть з прагненням осісти в Україні, відбувається якраз і оцей процес, який, до речі, нарощується у своїх показниках чисельних країн, перш за все, Східної, Південно-Східної і Південної Азії. Я не хотів би, щоб ми свій гнув спрямовували проти цих людей, розуміючи, що вони теж їдуть не від доброго життя, розуміючи, що багато з них, скажімо так, від’їжджає із економічних і з політичних, і навіть з фізичних міркувань, тому що вони стають жертвами агресії, жертвами катувань іноді і таке інше. Але у даному випадку, мені здається, що ми дійсно маємо думати про те, що відбувається в Україні. Сьогодні робочих місць зменшується, сьогодні ми маємо дати українським громадянам, перш за все, робочі місця. І наостанок я хочу сказати, що є фрагментарне вирішення питання. І у першому читанні треба голосувати за це. Але нарешті в Україні має постати державна міграційна служба, яка б координувала всі ці проблеми, а не ці проблеми були вотчиною.
Завершуйте, будь ласка.
а не ці проблеми – проблеми міграції, перш за все, нелегальної підпорядковувалися в якійсь частині СБУ, в якійсь частині Мінсоцполітики, в якійсь частині МЗС, МВС і так далі. Державна міграційна служба в Україні має постати. Дякую за увагу.
Шкіль Андрій Васильович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, звичайно, тут багато прозвучало алегорії про човен, в якому не треба заробляти дірки, не вичерпувати воду, а заробляти дірки. Але є нюанс, знаєте, коли вже надто багато води туди натекло, то заробляй ті дірки чи не заробляй, все одно може потонути. І треба визначитись, куди човен пливе. Це коли про алегорії. Коли говорити про конкретний законопроект, повністю погоджуюсь з попереднім виступаючи, який сказав, що він не вирішує проблеми – це найголовніше. Ми намагаємося задекларувати проблему, задекларувати авторство спроби вирішити цю проблему, але не вирішити її – от, що найголовніше. Тому я не бачу сенсу голосувати в першому читанні, а потім до другого читання створити краще законодавство. Потрібно зразу пропонувати якісний і повноцінний продукт. Я думаю, що більшість з нас вже втомилася голосувати за „хороші” закони, які завтра треба буде переголосовувати або, проголосувавши в першому читанні, повертатися до його розгляду через стільки часу, що ми вже забули, який ми законопроект голосували. Тому я погоджуюсь, ідея створення державної міграційної служби набагато жорсткіше, чіткіше і однозначніше означить і вирішить цю проблему, а не зараз пропонувати тут поправки до 15 законопроектів, 15 існуючих, перепрошую, законів. Це немислимо тривалий час. І я повністю погоджуюсь з зауваженнями Міністерства закордонних справ і державного управління, ми не вирішуємо проблему, ми її озвучуємо. Ну, озвучили, вона від цього не зникла. Зникнення цього питання буде тільки тоді, коли будують укладені відповідні угоди, як було вже сказано, з Росією, Білоруссю, але і з Китаєм, і В’єтнамом. Давайте дивитися правді в очі, бо доти, доки це не буде зроблено, які б ми жорсткі міри не застосовували, нічого не зміниться. Тому я вважаю, треба пропонувати якісні продукти. Цей законопроект не заслуговує прийняття і в першому читанні. Дякую.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, перш за все, я хочу подякувати народному депутату Смітюху за те, що він зробив спробу комплексно підійти до врегулювання цих питань. Саме те, що він запропонував вносити зміни до багатьох законодавчих актів, якраз і свідчить про комплексність підходу до цього питання. Давайте замислимося, тільки в минулому році, це тільки затримано прикордонниками 31 тис. 783 чоловіки – майже 32 тисячі. А незатриманих? А хіба ми з вами не знаємо. Сьогодні виступав пан Наливайченко тут, та й для його відома, його служба має рознарядки на якій митниці, на якій ділянці прикордонного контролю скільки буде пропущено людей. Та хіба це хтось не знає з правоохоронців?! Хіба не знають, що сьогодні міліція не може випроваджувати тих людей?! Цей закон треба приймати, хоча він має безліч недоліків. Їх набагато більше, ніж написано в заключенні нашого Головного експертного управління. До них відноситься і те, що штрафи в адміністративному порядку вищі, ніж ті штрафи, які передбачені в Кримінальному кодексу у нас. Взагалі базові штрафи. Я маю на увазі 53 статтю Кримінального кодексу, загальну статтю Кримінального кодексу України. Тому. це все можна поправити. Головне одне – парламент має проявити політичну волю в тому, що так далі жити не можна, він має проявити оцінку тому, що вже нароблено, коли відкрили двері і заходьте всі хто попало. Тому я з цією метою прошу вас, давайте ми проголосуєм, не будем звертати увагу, що то не тих поглядів внесла проект закону людина, а підтримаєм законопроект, щоб навести лад в Україні. Дякую за увагу.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань міграції. Реєстраційний номер 2232. Прошу голосувати. [[17:05:59]] За-103 Рішення не прийнято. [[Ш у м у з а л і]] Пропозиція народних депутатів України є – направити цей проект закону на повторно перше читання. Я ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань міграції. Реєстраційний номер 2232. Прошу визначатися. [[17:06:39]] За-382 Рішення прийнято.
Шановні колеги, прошу уваги! Завершили засідання Погоджувальної ради. Обговорили 8 питань, які є вкрай важливими. Я переконаний, що керівники фракцій наші позиції, які були узгоджені на засіданні ради, до вашого відома доведуть. Ми попередньо також домовилися про те, що о 13 годині ми проведемо у Верховній Раді України круглий стіл з запрошенням Президента, Прем’єр-міністра і лідерів депутатських фракцій, для того щоб ми проговорили, як ми будемо організовувати нашу державну роботу надалі. Також, шановні колеги, ми погодили про те, що зараз ми розглянемо проект Постанови про звільнення суддів. Це питання вкрай важливо розглянути з огляду на суму обставин, про які я просив, щоб керівники фракцій поінформували своїх колег. Йдеться про проект Постанови 4197. Ми мали цей проект розглядати у четвер, але обставини вимагають, щоб ми розглянули це питання зараз, а саме: про звільнення суддів у зв’язку з поданням заяв про відставку. Не буде заперечень, щоб ми поставили на голосування? Немає? Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення суддів, реєстраційний номер 4197. Прошу голосувати. [[17:08:59]] За-397 Рішення прийнято. Що? Ми ж не могли одно голосувати, воно буде не зрозуміло. Так ми проголосували всі. Що доповідати? Всі, ми проголосували. [[Ш у м у з а л і]] А питання це не включається в порядок денний. Ми прийняли проект постанови, да. Ні. Ми ж прийняли. [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, тут все правильно. Бо, оскільки член комітету, Вадим Колесніченко мав доповідати, а поза як ми обговорили це питання на Погоджувальній раді, в нас не виникало жодних розбіжностей. Тому ми проект постанови проголосували і прийняли. Це ж питання не підлягає включенню до порядку денного. Будь ласка, Соболєв.
Соболєв, "Блок Юлії Тимошенко". Володимире Михайловичу, прохання, хоча б назвати номер постанови, який проголосований. Бажано назвати перелік прізвища цих суддів. Бо ми проголосували просто, хто за звільнення. Потім щоб не виникало ніяких процедурних питань, хто безпосередньо, який номер постанови? Дякую.
Я номер постанови ще раз оголошую. Я оголошував, це постанова 4197. Щодо прізвищ я їх зачитую: у зв’язку з подання заяв про відставку звільнити з посад суддів: військового апеляційного суду центрального регіону Бредельова Олександра Миколайовича; міського Жмеринського міськрайоного суду Вінницької області Шахінського Петра Івановича; місцевого Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Ніколаєнка Ігоря Геннадійовича; місцевого Дебальцевського міського суду Донецької області Гончаренка Миколу Єгоровича; місцевого Шахтарського міськрайонного суду Донецької області Бутова Миколу Миколайовича; місцевого Кіровського районного суду Донецька Лєваду Анатолія Миколайовича; місцевого Фрунзівського районного суду Одеської області Теслярука Віктора Микитовича; місцевого Пирятинського районного суду Полтавської області Кругляка Василя Григоровича. Це Постанова ще раз нагадую, 4197. Рішення комітету з цього приводу є. Шановні колеги, ми також домовлялися про те, що ми ще раз повернемося. Ну, знайшли такий консенсус. Прошу уваги і прошу бути готовими до розгляду питання. Повернемося до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про ставки акцизного. „ [[Ш у м у з а л і]] То сьогодні знімається? Ну, це ж одразу можна було сказати. Шановні колеги, на завтра – так на завтра. Працюємо далі. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців” [[щодо права здійснювати підприємницьку діяльність без ідентифікаційного номера]]. Ще раз нагадую, реєстраційний номер 2715, доповідач – народний депутат України Вадим Васильович Колесніченко, співдоповідачем буде виступати Наталія Королевська. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, шановні віруючі громадяни України! Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб”, який сьогодні представляється, покликаний розв’язати проблему колізії українського законодавства та забезпечити право віруючих громадян-підприємців здійснювати підприємницьку діяльність без ідентифікаційного коду. Протягом останнього року на мою адресу як співголови депутатського міжфракційного об’єднання на підтримку канонічної Православної Церкви надійшли сотні листів щодо врегулювання проблеми ідентифікаційного коду у сфері підприємництва. Статтями 24 Конституції України та 4 Закону України "Про свободу совісті та релігійні організації” гарантована рівність громадян незалежно від їх релігійних переконань встановлена. Саме тому відповідно до Закону України "Про Держреєстр фізичних осіб-платників податків та інших обов’язкових платежів” у паспортах осіб, які через свої релігійні або інші переконання відмовляються від прийняття ідентифікаційного коду та офіційно повідомляють про це відповідні державні органи, робиться відмітка про наявність у них права здійснювати будь-які платежі без ідентифікаційного номеру. Але особа сьогодніне може без наявності коду бути засновником фізичною особою і не може обиратися чи призначатися до органу управління юридичної особи. Отже, право фізичної особи здійснювати платежі без коду та займатися підприємницькою діяльністю у якості фізособи підприємця законодавчо закріплено. Тому цю колізію ми повинні використати. І тому законопроект спрямований на відновлення рівності громадян в економічній сфері в незалежності від релігійних переконань шляхом надання права особам, які через свої релігійні або інші переконання відмовляються від прийняття ідентифікаційного номеру, офіційно повідомили про це, щоб вони мали можливість бути засновниками юридичних осіб і бути, обиратися чи призначатися до органу управління юридичної особи. Цей законопроект, підтриманий профільним комітетом, пропонується.
Шановні колеги, доповідь завершено. Наталія Юріївна Королевська, голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Комитет по вопросам промышленной, регуляторной политики и предпринимательства на заседании 1 октября 2008 года рассмотрел проект Закона Украины «О внесении изменений в Закон Украины «О государственной регистрации юридических лиц и физических лиц-предпринимателей» относительно права осуществлять предпринимательскую деятельность без идентификационного номера. Регистрационный номер 2715, поданный народным депутатом Колесниченко. Научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады Украины в своем выводе к законопроекту от 30 сентября 2008 года поддерживает принятие его за основу. Учитанное и указанное члены комитета приняли решение проект закона Украины «О внесении изменений в Закон Украины «О государственной регистрации юридических лиц и физических лиц- предпринимателей» относительно права осуществлять предпринимательскую деятельность без идентификационного номера, регистрационный номер 2715, внести на рассмотрение Верховной Рады Украины и предложить принять его за основу. Хотя мы понимаем, что норма достаточно сложная и достаточно спорная. С одной стороны, мы должны защитить права лиц, которые по своим религиозным убеждениям отказались от принятия идентификационного номера, с другой стороны, мы можем понимать, что данная норма сегодня имеет шанс взорвать учет налоговый, что недопустимо также в период кризиса. Поэтому просим зал определяться. Спасибо большое.
Шановні колеги, будь ласка, запишіться для обговорення. На табло прізвища народних депутатів, прошу показати. Катерина Самойлик, фракція комуністів.
Фракція Комуністичної партії України буде голосувати за даний законопроект, але лише у першому читанні. Хочу нагадати усім присутнім, що саме народні депутати України нашої фракції були ініціаторами прийняття базового законопроекту, але ми не думали про те, що виникне питання щодо підприємницької діяльності. Дійсно, виникне дуже багато питань. Я ось колезі, автору законопроекту, хочу сказати, вас Ивановых не поймешь, ей хорошо, тебе плохо. Ви увесь час боролися проти цього законопроекту. Ви увесь час п’ять разів виносили, податкова виносила його на Верховну Раду України, щоб знищити і відмінити цю норму для віруючих, для тих, хто належить до того чи іншого релігійного об’єднання. Нарешті ви прозріли і це дуже добре, що це відбулося через сім років після прийняття базового законопроекту. Ще раз підкреслюю, ми його підтримуємо. Але, його треба приймати лише у першому читанні, тому що треба створити робочу групу, узгодити з податковою, Державною податковою адміністрацією, бо ми можемо натворити дуже багато лиха. Ми таким чином зробимо всю країну віруючою чи православною, чи греко-католицькою, чи оті секти, які Черновецький і йому подібні розплодили по всій Україні, треба бути дуже обережними, виписуючи саме в такій редакції ю норму законопроекту, а наших колег вітаю з прозрінням.
Народний депутат Карпук, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна-Народна Самооборона". Прошу передати Ксенії Ляпіній.
Будь ласка, мікрофон Ксенії Ляпіної.
Дякую. Ксенія Ляпіна, група „За Україну”. Я хочу звернути увагу, шановні колеги, що попри те, що ми безумовно маємо захистити права віруючих і членів релігійних громад, але в Україні віруючих значно більше ніж людей, які сьогодні відмовляються отримати ідентифікаційний код. І вирішувати це питання треба не тим, щоб створювати дірки в законодавстві, власне кажучи, саме така дірка виникне, якщо ми цей закон приймемо, оскільки вона буде стосуватися не права фізичної особи, а фактично вже прав юридичної особи, ми таким чином просто втратимо контроль за доходами і вже, навіть за доходами юридичних осіб втратимо контроль і за, ми не будемо знати офілійованих осіб, ми не будемо знати, хто контролює ті чи інші важливі юридичні особи і цього допустити не можна. Є пропозиція, по-іншому вирішити це питання, так як воно вирішується в Європі, ми маємо відмовитися від ідентифікаційного коду особи і перейти до номеру документу, що ніяким чином не ображає права віруючих. Таким чином ми захистимо права віруючих всієї України, а не тільки маленької купки осіб, які сьогодні гостро, відчуваючи цю проблему, відмовляються від ідентифікаційного номеру. Тобто треба просто перейти на інший спосіб рішення проблеми ідентифікаційного коду. Отакий спосіб ми б підтримали, цей закон підтримати не можна.
Андрій Шкіль, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Ну, хвилину. Одну хвилину.
Шановний головуючий, я вважаю, що, справді, можна тут обговорювати проблему цього законопроекту, яка створюється цим законопроектом, але знову мусимо наголосити, що цей законопроект цю проблему знову таки не вирішує. Це те ж саме. Що і до попереднього законопроекту. Тобто вона озвучується, виборці чують, але вони, я думаю, зрозуміють. І ми це чудово розуміємо, що це питання не вирішить. Справді, коли особа не хоче отримати ідентифікаційний код, але при тому хоче наполегливо займатися підприємницькою діяльністю, то виникають абсолютно слушні зауваження з приводу того, а чи може тоді вже і відмовитися від підприємницької діяльності, якщо особа відмовляється від ідентифікаційного коду. Це абсолютно логічно. Тому, коли відмова іде в індивідуальному порядку, коли людина вважає це, там не знаю, числом диявола чи ще якоїсь міткою. До речі, в цілому світі завжди вважалося, що гроші це таке знаєте знаряддя диявола. Тому, я думаю, я пропоную цим, вірніше відмовитися від грошей, від їх приймання, від обігу коштів. Це також не поганий був би крок. А ми б тут у Верховній раді приймали закон про ліквідацію фінансів, ліквідація фінансової системи, тому що це когось може образити. Насправді це може бути. Тому ми законодавці не маємо право такі підходи здійснювати взагалі. І справді дуже багато було спроб і стільки ж само було відмов з боку Верховної Ради і, я вважаю, що вони були абсолютно мотивовані. Якщо у когось індивідуально існує проблема. Якщо людина вважає, що це дуже погано отримувати ідентифікаційний код, будь ласка, існує заява. Людина відмовляється і здійснює усі свої спілкування з українською державною фінансовою системою в інший спосіб. Але при цьому вона не займається підприємницькою діяльністю і не створює можливості ухилення від податків. Тому я вважаю, що цей законопроект підтримувати не треба. Дякую.
Шановні колеги, всі хто записалися виступили, але разом з тим фракція Партії регіонів не виступали і наполягають. Одну хвилину, будь ласка, мікрофон Ганни Герман.
Нам дуже дивно чути від колег так званих демократів таке понижуюче висловлювання стосовно права людини. Це категоричне порушення права людини присвоювати їй силоміць ідентифікаційний номер. Ми за те, щоб люди самі мали право брати цей номер чи не брати. Треба позбутися практики чисто радянської. Що людина існує для держави, а не державадля людини. Сьогодні держава повинна існувати для людини. І це проблеми держави, як обраховувати податки. І не треба підпорядковувати права людини державному праву оподаткування. Ми повинні шанувати людей і не говорити, що це купка якихось віруючих. Немає купки. Навіть якщо порушують право однієї людини – це повинно бути проблемою для всього парламенту. Ми тут, щоб відстоювати право кожної людини і всіх громадян України зокрема. Тому ми наполягаємо.
Дайте можливість завершити думку. Будь ласка, завершуйте думку.
Тому Партія регіонів завжди виступала і виступає за право людей вибирати, присвоювати їм ідентифікаційний номер чи ні і чи мати при цьому право на підприємницьку діяльність чи ні. Треба робити все, щоб людині у нашому суспільстві жилося вільніше і краще, а не навпаки. І я хотіла б, щоб наші колеги, так звані демократи нарешті зрозуміли справжню суть демократії.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я просив би, шановні колеги, я прошу вас, прошу уваги. Шановні колеги, ідея. Я підсумовую, щоб потім не звинувачували. Ідея, в принципі, правильна. Якщо Верховна Рада України підтримає, то при підготовці до другого читання треба визначити, як це встановити релігійні переконання та інші переконання, але це вже у процесі доопрацювання до другого читання. Шановні колеги, я прошу вас, давайте зараз я поставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" [[щодо права здійснювати підприємницьку діяльність без ідентифікаційного номера]] [[реєстраційний номер 2715]]. Прошу проголосувати. Прошу голосувати. [[17:26:29]] За-170 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Прошу уваги. Партія регіонів – 145, "Блок Юлії Тимошенко" – 0, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 1, фракція комуністів – 23, „Блок Литвина” – 1. Рішення не прийнято. Може, на повторне перше? Як ви думаєте? Ну, я поставлю на повторне перше. Якщо ні, тоді буде відхилено. Давайте пройдемо толерантно. Шановні колеги, я ставлю на голосування про направлення проекту Закону, реєстраційний номер 2715, на повторне перше читання. Зараз ми голосуванням визначимось. Прошу уваги. [[17:27:22]] За-197 Рішення не прийнято. Закон відхилено. По фракціях, будь ласка. Фракція Партії регіонів – 165, "Блок Тимошенко" – 0, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 4, фракція комуністів – 27, „Блок Литвина” – 1. Ідемо далі. Шановні колеги! Ми зараз мали розглядати з вами проект Закону про внесення змін до Закону України "Про страхування" [[нова редакція]]. Комітет звернувся з листом, просить відтермінувати розгляд в зв’язку з необхідністю його доопрацювання, зважаючи на зауваження, які викладені Науково-експертним та іншими управліннями. Що? Проти зняття? Ну, давайте таким чином, шанові колеги. Зараз ми його не будем розглядати, а далі будемо радитися на погоджувальних радах. Немає заперечень? Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про легалізацію доходів юридичних та фізичних осіб, реєстраційний номер 1289. Доповідач – народний депутат України Григорій Євдокимович Смітюх. Співдоповідачем буде виступатизаступник Голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Владислав Валентинович Лук’янов.
Шановні народні депутати! Необхідність законопроекту, який я виношу на ваш розгляд, надзвичайно великий. Сьогодні, коли економічна криза України погіршується, вкрай необхідно винести величезні кошти з тіні, які сформувалися в умовах недосконалого законодавства перехідного періоду, та створити умови їх легального і ефективного використання на користь суспільства. При цьому зазначаю, мова йде не про легалізацію тіньових доходів, які пов’язані з тяжкими злочинами про основ національної безпеки України, життя, здоров’я, волі особи, миру та безпеки людства, міжнародного правопорядку, а також сфери обігу наркотичних засобів. Масштаби тіньового сектору у нашій країні загальновідомі. По деяким оцінкам експертів вони складають від 30 до 50 відсотків валового внутрішнього продукту. Тому ефект від його легалізації, безсумнівно буде відчутним. У міжнародній практиці протягом останніх 10 років, так звана, амністія капітала була проведена не тільки у деяких країнах з перехідною економікою, а і у країнах Європейського Союзу, і дали відчутні позитивні результати. Тому у представленому законопроекті чітко, однозначно і детально виписані такі ключові моменти, як: об’єкт та суб’єкт легалізації, короткостроковість, одноразове проведення легалізації, документи про легалізацію та символічна плата за нього, державні гарантії суб’єктам легалізації та кримінальна відповідальність за їх порушення. Короткий термін – один рік і одноразовий характер реалізації дасть змогу не розтягувати цей процес у невизначений час, швидко здійснити економічні, фінансові ресурси та припинити відтік у тінь нового нелегального капіталу. Оскільки легалізація відбувається один раз, і всі незаконно утримані кошти після прийняття цього закону отримають відповідну правову оцінку. Безоплатність легалізації викликала найбільше нарікань. Зокрема.
Дайте можливість завершити.
Шановні народні депутати, враховуючи, що суть законопроекту дуже велика, за дві хвилини не можу викласти, я думаю, що ознайомитися з цим законопроектом ви мали змогу, я закликаю вас, враховуючи важливість цього законопроекту, а також, що це дасть великий позитивний ефект для економіки України, провести цю амністію для тих людей, які заробили ці кошти, і вони легально запрацюють на користь нашої держави. Всі країни перехідного періоду, вони ці заходи вживали. Я думаю, що це той час, коли держава повинна це рішення прийняти на себе. Дякую за увагу.
Дякую, Григорій Євдокимович. Будь ласка, комітет, позиція комітету. Лук’янов Владислав Валентинович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги – народні депутати, на засіданні Комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності було розглянуто законопроект про легалізацію доходів юридичних та фізичних осіб [[реєстраційний номер 1289 від 28.05.2008]], внесений на заміну народним депутатом України Смітюхом. Зазначений законопроект неодноразово розглядався на засіданні комітету, на якому автору було запропоновано доопрацювати законопроект в частині заміни високої кримінальної відповідальності на суттєво підвищений штраф, який має накладатись на відповідних осіб у судовому порядку. Враховуючи досить складу фінансову і економічну ситуацію в Україні, рахуємо, що саме зараз доцільно прийняти цей законопроект, і це буде сприяти зменшенню тонізації економіки в державі і підвищенню наповнення бюджету. Комітет Верховної Ради України з питань бюджету, лист 0414/7 878 від 5 червня 2008 року, за наслідками розгляду прийняв рішення, що законопроект є таким, що має вплив на дохідну частину Державного та місцевих бюджетів та видаткову частину Державного бюджету і може бути прийнятий відповідно до частини 3 статті 27 Бюджетного кодексу України з урахуванням наступного. Його. норми цього закону можуть вступити в дію не раніше 1 січня 2010 року. Виходячи з вищевикладеного, комітет рекомендує Верховній Раді прийняти зазначений законопроект за основу.
Дякую вам також. Шановні колеги, будь ласка, запишіться, щоб висловити свою позицію з приводу цього законопроекту. Народний депутат В’язівський, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Аржевітін.
Аржевітін, будь ласка.
Шановні депутати, я буду пропонувати вам, щоб цей законопроект взагалі відхилити або принаймні відправити до. на доопрацювання. І чому? По-перше, в цьому законопроекті зовсім не врахований міжнародний досвід. Дійсно, багато країн проходили цю процедуру, є досвід. Особливо можна вивчити досвід Казахстану, який десь подібний до нас, і ми не будемо видумувати той велосипед, який тут передбачений. Далі. В цьому законопроекті зовсім не враховані наші українські особливості. Як бути із тими доходами, які отримані були в порушення і можуть розцінюватися як злочин до статті 207, 208, 209, 212 Кримінального кодексу, а це до 30 відсотків таких доходів. Скажіть, будь ласка, чи враховував український менталітет наш автор, коли теж, за різними оцінками, до 30 відсотків доходів отримували чиновники, чи будуть вони легалізовувати. А саме головне: цим законопроектом нам пропонують як би ідеологію законопроекту про амністію, а фактично ми говоримо про легалізацію. Це зовсім дві різні ідеології. Якщо ми говоримо про цю приховану амністію, ми повинні розпочинати з 92 статті Конституції, статтю 3 Кримінального кодексу, і далі вийти на окремий закон про амністію, а не про легалізацію. Далі. Скажіть, будь ласка, чому повинен Мін’юст розглядати взагалі процес легалізації України? Я думаю, що це недоцільно. Плата. Цим законопроектом передбачено, що за процес легалізації треба платити всього-на-всього 225 гривень. Міністерство економіки порахувало: держава отримає 1 мільйон гривень, а на проведення кампанії наші витрати складуть 15 мільйонів. Якщо в інших країнах за цей процес, наприклад, ФРН платили від 25 до 35 відсотків, у Бельгії – 9 відсотків. Ці люди, які вивезли капітал, вони спричинили країні проблему, це була економічна проблема для нашої країни, за це потрібно заплатити. Так у всіх країнах. Тому я думаю, що. не хотів би далі продовжувати, тому що є багато речей, які взагалі не прописані до цієї ідеології. Між іншим, Міністерство фінансів проти. Почитайте заключення Управління нашого головного.
Дякую. Народний депутат Мовчан, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановний пане Голово, шановні колеги, я солідаризуюся із щойно виступаючим моїм колегою в тих частинах, які стосуються найважливішого. Ми, фактично, амністуємо все те, що тривало протягом часу, як період пограбування України і він дуже був інтенсивний. Це означає, що за добрими намірами, щоб ми вивели із тіні ті капітали, які опинилися за межами України, або і діють в межах України, ми, фактично, амністуємо. І ніколи в житті весь масив національний, ніколи не довідається про те, скільки коштів було викрадено і які частини будуть лише легалізовані. На мій погляд, посиланням на приклад, на практику в Казахстані вони є недоречними. Тому що, ми знаємо, що там певна олігархічна група, яка сьогодні здійснює весь контроль влади, це і парламент Казахстану, і все інше, це один клан, який, фактично, і дав можливість легалізувати, але і то обмежив - протягом 30 днів. Я не бачу тих обмежень, які мусять бути прописані тут. І найважливіше, я хочу сказати, посилання на європейський досвід у Німеччині, наприклад, чи в Бельгії, а це зовсім недавно відбулася ця легалізація, це не те саме, що в Україні. Бо якщо ми кажемо про Бельгію, то там абсолютно легітимний капітал. Певною мірою він був зумовлений тільки тим, що спритні ділки ховали за межами Бельгії, чи Франції. Якщо ми кажемо про Україну, про зону суспільного пограбування, то ми тільки зробимо одне, легалізуємо і скажемо: „Ви правильно чинили, продовжуйте і далі робити”. Тому я категорично проти того варіанту, який запропонований нам. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі, хто записалися на виступи. Фракція регіонів не скористалася своїм правом. Одну хвилину, будь ласка, Ярослав Сухий.
Шановні колеги! Я хочу звернутися до депутатів третього-четвертого скликання. Пригадайте, ми в цьому сесійному залі вже неодноразово робили спроби на законодавчому рівні легалізувати тіньові доходи. Чому? Та тому що дайте собі відповідь на запитання: не буде амністії, а буде тоді що? Тіньові доходи вийдуть, втечуть за кордон. І більше нічого. Капітал завжди шукає там, де йому комфортніше, там, де йому краще працювати. Перші уроки кризи, які ми зараз з вами здобули на Україні говорять про те, що ріст податкового тиску, яким супроводжується економіка 2008-2009 року може вивести тільки до одного: або стагнація виробництва, або ріст цін, або тінізація. Детінізація. Пенсійна реформа у 2005 році зупинена. Детінізація, запровадження загальнодержавного соціально-медичного страхування аби вивести грошові доходи з тіні, також була зупинена. Тому ми повинні не ховати голову у пісок, а приймати на законодавчому рівні заходи, які б дали можливість детінізувати доходи, аби вони працювали.
Дайте можливість завершити думку. Завершуйте, Ярослав Михайлович, будь ласка.
Шановні колеги, я вас прошу без емоцій. Вдумайтеся у те, про що мова йде. Або ці гроші, або ці грошові доходи будуть як інвестиція працювати на нашу економіку в Україні, або вони звідси вийдуть тихенько, як тінь щезає разом із сонцем. Я пропоную цей законопроект підтримати.
Дякую. Шановні колеги, обговорення проекту закону, реєстраційний номер 1289, „Про легалізацію доходів юридичних та фізичних осіб» завершено. Пропозиція і висновок комітету. Прийняти за основу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про легалізацію доходів юридичних і фізичних осіб. Прошу голосувати. [[17:41:23]] За-182 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 154, Блок Тимошенко – 0, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 1, фракція комуністів – 26, „Блок Литвина” – 1. Шановні колеги, пропозиція була, яка міститься у висновку Головного науково-експертного управління, що направити законопроект на доопрацювання, тобто на повторне перше читання. Вона для нас не обов’язкова ця пропозиція. Разом з тим я поставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне перше читання проекту закону 1289 про легалізацію доходів юридичних та фізичних осіб. Прошу голосувати. [[17:42:26]] За-326 Рішення прийнято. Шановні колеги, у нас відповідно до розкладу на сьогодні залишилося розглянути ще два питання. Тому, з вашого дозволу, я пропоную у такий спосіб. Продовжити на 15 хвилин вечірнє засідання. Якщо ми завершимо розгляд раніше, тоді завершимо сьогодні наше пленарне засідання. А? Тоді „різне”, тоді перейдемо до „різного”. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про запровадження мораторію на ліквідацію, відчуження, перепрофілювання оздоровчих закладів [[дитячих, професійних тощо]], реєстраційний номер документа 3693. Доповідач – Клименко Олександр Іванович, співдоповідачем буде виступати секретар Комітету з питань охорони здоров’я Григорович Лілія Степанівна, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні виборці України! Я не хотів би зараз, щоб заощаджувати весь наш час дорогоцінний для наших виборців і для наших платників податків, який жахливий сьогодні стан у нашому середовищі, яке стосується у першу чергу, демографічної ситуації. Мене дуже занепокоює як жителя Донецької області в якому стані сьогодні знаходяться оздоровчі заклади, в якому стані сьогодні знаходяться ті курортні зони, про які ми так дбали і на які ми гроші спрямовували на те, щоб можна було сьогодні відродити і поновити сьогодні як дитяче оздоровлення, так і профілакторії та інші установи. І натомість, мій дуже короткий цей проект Постанови передбачає перш за все, накласти мораторій на відчуження та на перепрофілювання і забороні перепрофілювання будь-яких дитячих установ оздоровлення, тобто дитячих закладів, зменшення їх меж ділянок, земельних ділянок, а також їх перепрофілювання. Також даним проектом Постанови передбачено, щоб уряд розробив проект закону, щоб ми його могли прийняти і обговорити на засіданні Верховної Ради України. Хотів би також додати, що протягом двох років ми в нашій державі не побудували ні жодного дитячого оздоровчого закладу. Натомість, якщо казати про капітальні ремонти, то всього-на-всього тільки 87 дитячих закладів долучилася до здійснення капітальних ремонтів. Ми свідомі того, що сьогодні економічна ситуація не сприяє, але якщо ми хочемо дбати, в першу чергу, про здоров’я нації, про інтелектуал нашої нації і про здоров’я громадян, ми маємо прийняти цей закон як запобіжник і як мораторій до тих часів, поки не оздоровиться наша економіка. Щиро дякую і прошу підтримати.
До співдоповіді запрошується секретар Комітету з питань охорони здоров’я Лілія Степанівна Григорович.
Лілія Григорович, Комітет з питань охорони здоров’я. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет уважно розглянув проект постанови і мотивацію внесення такої постанови і цілком погоджується з суб’єктом законодавчої ініціативи. Безумовно, реальним вирішенням проблем є закон, але постанова уже сьогодні вводить в мораторій на, по суті знищення ще того, що залишилося. Факт, що дійсно за останні роки не побудовано жодного нового санаторію. В той же час, з сумом хочу повідомити, що Організація Об’єднаних Націй, зокрема, на останньому засіданні у Женеві в групі по цьому питанню визначає, що, на превеликий жаль, в Україні має місце ріст корупції, так, так, дорогі мої, кажу і демократичній коаліції, і мужній опозиції, що це свідчить про те, що, на жаль, розбазарювання, розкрадання майна, в тому числі того, яке забезпечує наше дитинство мало місце і буде мати місце. Подібна ситуація була з дитячими садочками, коли їх по суті розібрали, розтаскали, і ось тут я хочу колегу Клименка втішити, є певні позитивні зерна. Все ж таки з початком реалізації програми Президента по виплаті при народженні дитини вперше стався маленький прорив і у нас оці катастрофічна крива народжуваності на 3 відсотки піднялася за минулий рік уверх і ця тенденція зберігається. З огляду на те, шановні друзі, комітет підтримує прийняття постанови про мораторій і на відчуження, і на зміну, перепрофілювання, зміну призначення дитячих оздоровчих закладів. І ми впевненні, що наступним етапом має стати закон, який на законодавчому рівні забезпечить, дійсно, логіку функціонування оздоровчих закладів в Україні. Комітет просить підтримати постанову.
Шановні колеги, комітет свою позицію виклав. Якщо є потреба, будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Найдьонов, фракція комуністів.
Прошу передать Катерине Самойлик.
Катерина Самойлик, будь ласка. Підготуватися – Ващук.
Фракція Комуністичної партії України буде підтримувати дану постанову, бо ми були ініціаторами, між іншим, також аналогічної постанови щодо мораторія на закриття позашкільних дитячих закладів. І це дуже добре доповнює якраз ту постанову, яку раніше миз вами прийняли. Ми дійсно пишалися тим, що в нас є і „Артек” і „Молода гвардія”. І ми пишалися тим, що в нас якраз в Україні були два таких величезних оздоровчих дитячих регіони – це Євпаторія і Скадовськ на Херсонщині. Це все було. І ми же стовідсотково дітей мали можливість не тільки відпочити, а передусім і оздоровити себе. На превеликий жаль, ми ледь-ледь зараз з вами попрацювали, щоб відновити добре ім’я „Артеку” і „Молодої гвардії”. Нам з вами треба все зробити для того, щоб ми відновили статус дитячої оздоровниці Євпаторії і статус дитячої оздоровниці Скадовська. Так було і там всі умови для відпочинку наших дітей є. Я за те, щоб ми мораторій накладали не лише на державні, але і на комунальні і на відомчі дитячі заклади. Чому? Херсонські комбайни, уже сумно відомі трагічні Херсонські комбайни, мали на Азовському морі і Чорному морі дуже багато дитячих оздоровниць і для дорослих і дитячих оздоровниць. Нічого не залишилось. Люди хочуть найти кінці, на превеликий жаль, ніяк не можуть їх найти. Тому що і в цьому залі сидять ті люди, хто доклав своїх рук до того, щоб передусім продати і розпродати те, що є лакомим таким кусочком. І тому, звичайно. назву це в правлячій коаліції. І тому, звичайно, ми будемо підтримувати дану постанову. І хочу сказати, якщо Верховна Рада України нічого не зробить, а зробить все, щоб.
Дайте завершити, будь ласка.
А зробить все, щоб заборонити зміну профілю дитячих оздоровниць, значить, ми з вами у такому випадку чогось варті.
Катерина Ващук, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, фракція „Блоку Литвина” буде підтримуватиданий документ. І чим це викликано? Я вважаю, що на сьогоднішній день те, що залишилося і що може залишитися збереженим для відпочинку дітей, дуже важливо. І підтримую думку про те, що це мають бути не лише державні установи. Ви всі знаєте, що не тільки Крим, не тільки Чорне море, не тільки ті регіони, де тепло, мали можливість оздоровлювати дітей. Таку саму можливість мав кожен регіон. Будувалися міжколгоспні дитячі табори, будувалися піонерські табори на озерах, просто в лісах. Деякі збережені до нинішнього дня. І кожного року тим людям, патріотам, які хочуть зберегти щось для дітей, приходиться боротися із тими, хто легенько хоче собі приватизувати ласий кусочок. Я думаю, що вкрай важливо сьогодні в таких умовах, коли екологія в Україні не блискуча, коли ми маємо дуже сильне погіршення імунної системи, імунітету наших дітей, зробити так, щоб усі діти або хоча б та частина, яка дуже потребує, могла влітку, на інші періоди канікул все-таки оздоровитись. І це не просто завдання, це обов’язок сьогодні народних депутатів потурбуватися про наших дітей, а це майбутнє України. Дякую.
Бондар Олександр Миколайович, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”, і Ярослав Сухій потім буде виступати.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, у цієї постанови є два аспекти – юридичний і соціальний. Я хочу нагадати, що згідно 92 статті Конституції права власності регулюються виключно законами. Тому постанова ця навряд чи буде виконуватися. Я про це автору казав. Але сьогоднішня ситуація дійсно критична, є фінансова криза, і я знаю, що є багато випадків, коли від підприємств вимагають виплачувати заробітну плату, підключають прокуратуру, коштів на це нема, і вони звертаються до Фонду держмайна, міністерств, Кабінету Міністрів з проханням на відчуження об’єктів соціальної сфери, щоб виплатити заробітну плату. І органи державної влади вимушені ці дозволи давати. І тому цю проблему треба закривати. Я розумію, що автор не міг би швидко подати закон, щоб ми його прийняли у першому і другому читанні, підписав би Президент, а зараз ці проблеми не будуть вирішуватись. Тому я думаю, що нам. у нас були випадки, коли ми накладали мораторій по книгарням, по видавництвам на відчуження. Можна зробити виключення – прийняти цю постанову, але зобов’язати уряд терміново подати відповідний закон, щоб він мав юридичну силу для виконання всіма органами влади. Ви розумієте, що в період економічної, фінансової кризи, по яким цінам будуть розпродавати це майно підприємства, і воно буде йти не те що на проїдання, а просто на віддавання заробітної плати, що треба робити, але все ж таки з інших джерел. Треба, щоб підприємства шукали якісь інші варіанти виплати заробітної плати, а не роздавали за безцінь зараз соціальну сферу, яка потребує дійсно уваги від народних депутатів. Тому враховуючи все ж таки, що це постанова не зовсім юридично виважена, я думаю, що її можна підтримати як тимчасовий захід. Дякую за увагу.
Ярослав Михайлович Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, чому я попросив слово? Бо в цій сесійній залі під час парламентських, неодноразових парламентських слухань, які стосувалися дитячого оздоровлення дітей, ми з вами говорили: сьогодні на Україні переважна більшість дитячих оздоровниць – відомчі, немає державних, немає профспілкових. Їх лишилися одиниці, забудьте. Відомчі, тобто ті дитячі чи піонерські табори, як на південному сході їх по старінке називають. Вони належать фабрикам, установам, підприємствам. І Олександр правильно казав, сьогодні в дикій обстановці опинилися ці промислові підприємства. Я ж просив тоді! Скільки раз ми в постанову вписували, а вона не виконувалася! Аби Кабінет Міністрів України, тобто той мудрий Мінфін, який все знає, виписав преференції, нічого не потрібно промисловим підприємствам Запоріжжя. Наприклад, підприємство „Мотор Січ” має 3 піонерські табори і 2 дорослих. дорослі бази відпочинку. Випишіть йому преференції аби не дерли з нього три шкури за оренду пляжу, податок на землю, аби по інакшій ціні рахували йому електроенергію, воду і газ, і більше нічого не потрібно! І він сам збереже. Бо це кожному. це заводу Артема, „Турбоатома”, Авіанта, Мотор січі. Це його гонор і це його престиж. Що таке „постанова”? Згадайте в цьому залі мій законопроект про мораторій на відчуження профспілкового майна. Який крик був, які ґвалти! Ми дійшли до спільної точки зору, 401 голос „За”. Чого ми добилися? Ми примусили профспілки провести інвентаризацію. Ми примусили профспілки пройти всі суди. Ми зараз чітко знаємо яке майно профспілкове, яке майно державне. Цією постановою, я перепрошую, я за неї голосувати буду, але це декларація, і Олександр тисячу разів прав, нам потрібен закон, комплексний закон про дитяче оздоровлення, особливо ви – з Донецька, а я – з Запоріжжя. Люди, та такі діагнози в маленьких наших дітей – таких в житті ніколи не було! Нам потрібно їх оздоровлювати не в Запоріжжі і не в Донецьку на асфальті, а вивозити на Азовське, на тепле Чорне море.
Дякую. Шановні колеги, обговорення проекту постанови завершено. Пропозиція комітету: прийняти за основу. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Постанови Верховної Ради України про запровадження мораторію на відчуження, на ліквідацію, відчуження, перепрофілювання оздоровчих закладів [[дитячих, професійних тощо]]. Реєстраційний номер 3693. Прошу голосувати. [[17:57:48]] За-386 Рішення прийнято. Шановні колеги, якщо б у вас не було заперечень, може, поступити в такий спосіб: у другому пункті, де йдеться „рекомендувати Кабінету Міністрів України розробити проект закону”, зафіксувати дату, скажімо, „до 20.04.2009 року”; і додати третій пункт, що ця постанова набирає чинності з дня її опублікування і прийняти постанову в цілому, інакше вона втратить сенс навіть у політичному вимірі. З урахуванням. Нема застережень? З урахуванням уточнень, про які я щойно сказав, ставлю на голосування про прийняття проекту в цілому, як постанови. Реєстраційний номер 3693, прошу голосувати. [[17:58:48]] За-366 Постанову прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" [[щодо перепідпорядкування та перепрофілювання військово-медичних закладів]]. Доповідач народний депутат України Андрій Анатолійович Кожем’якін, співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань національної безпеки і оброни Анатолій Степанович Гриценко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, внесення цього законопроекту обумовлено необхідністю запобігання спробам перепідпорядкування та перепрофілювання військово-медичних закладів охорони здоров’я санаторно-курортного лікування та відпочинку Міністерства оборони, Міністерства внутрішніх справ, МЧС, Служби безпеки, Державної прикордонної служби України та інших, утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів. Спроби перепідпорядкування лікувально-профілактичних закладів останнім часом стосувалися МВС та СБУ. Військово-медичні об’єкти Міністерства внутрішніх справ намагалися передати Міністерству охорони здоров’я, а Служби безпеки – господарському підрозділу. І те, і інше рішення повністю руйнує систему медичного та санаторно-курортного забезпечення військовослужбовців, працівників правоохоронних органів, членів їх сімей, осіб, звільнених з військової служби в запас або у відставку, а також інших категорій осіб, на яких поширюється Закон. дія Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей”. Потреба у збереженні підпорядкування згаданих закладів пояснюється тим, що вони є невід’ємною частиною механізмів функціонування вказаних міністерств і відомств, виконуючих специфічні з відомчими особливостями завдання, в тому числі, проведення військово-лікарської експертизи при прийомі кандидатів на службу, медичне забезпечення або супроводження військовослужбовців та працівників правоохоронних органів, які у разі захворювань чи реабілітації, так і безпосередньо при виконанні ними оперативно-службових завдань, контроль за фізичним та психологічним станом здоров’я працівників цих правоохоронних органів, медичне і санаторно-курортне забезпечення пенсіонерів Міністерства оборони України. Крім того, відповідно до чинного законодавства у закладах охорони здоров’я МВС України та СБУ обслуговуються працівники та пенсіонерів деяких інших державних структур, а саме: прокуратури, суду, Державної служби охорони, Держспецзв’язку, Державної податкової адміністрації, Служби зовнішньої розвідки. Законопроект не потребує як внесення змін до інших законів, так і додаткових витрат із Державного бюджету України. Тому прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Позиція комітету. Якщо потім не будете наполягати, тоді проголосуємо.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я думаю, що цей законопроект треба вітати і, у першу чергу, як сигнал тривоги, який, я сподіваюся, чують керівники військових відомств усіх військових формувань, щоб не було спроб якимось чином зараз розбазарити ці вкрай важливі, у тому числі соціальні установи. Але я хочу звернути увагу, ми можемо прийняти цей документ лише у першому читанні, тому що він потребує серйозного доопрацювання як з точки зору управління механізму управління ними [[не можна просто заборонити підпорядкування]], так і більш детально треба розписати інший механізм розбазарювання цих санаторіїв і шпиталів. Тобто можна залишити у системі підпорядкування, але поздавати все в оренду, порозпродувати. Там залишиться лише одне приміщення, якийсь один лікувальний, для здачі аналізів, невеличкий павільйончик. Тому я прошу автора законодавчої ініціативи із залученням у тому числі, уряду, до другого читання його доопрацювати. Сподіваюся, ми підтримаємо у першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, є потреба обговорювати цей законопроект? Є? Запишіться, хто наполягає, будь ласка. Є наполягання, шановні колеги. Нам варто було прийнятого його у цілому, а може дати доручення Кабінету Міністрів визначитися щодо механізму, це на вашу волю. Олег Зарубінський, будь ласка. Дуже коротко прошу.
Я дійсно стисло. Будь-яке розбазарювання медичних закладів є злочинним за своєю сутністю. Розбазарювання медичних закладів, де лікуються ті, від кого ми хочемо виконання складних функцій правоохоронців і військових, злочинна в кубі, в квадраті. І тому мені здається, що цю ініціативу треба підтримувати. Підтримувати хоча б тому, що реалізація її може і буде сприяти покращенню, посиленню соціального захисту людей в погонах, людей, на яких покладаються важливі державні функції, а ми від них вимагаємо повної віддачі, вони мають бути здоровими для цього. Ми будемо підтримувати цей законопроект.
Шановні колеги, тепер слово має Прокопчук, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Юрій Прокопчук, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, дійсно цей закон потребує прийняття в тому числі і якомога швидше в цілому, тому часу для опрацювання не так уже і багато. Чому? Тому, що на сьогоднішній день йде, справді, тиск в тому числі і на керівників мед закладів, військових і Служби безпеки України для того, щоб вони погоджували і якомога швидше писали там заключення, що нібито недоцільно утримувати шпиталі, особливо там, де є великі гарнізони. Тому безперечно цьому потрібно поставити край, подумати про тих, хто щоденно зі зброєю в руках захищає державний суверенітет і незалежність України і вкінці-кінців повернутися до них лицем, а не спиною те, що іноді часто робить в тому числі і Міністерство оборони. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів.
Дякую, Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, поза всяким сумнівом наводити порядок треба і фракція комуністів буде підтримувати і я пропоную проголосувати в цілому як закон. Я натиснув кнопку проти, тому що ясно не. за, щоб висловити підтримку. Це одне. А друге, це технічна така хитрість. Але є певне і супротив цьому закону. Я хочу сказати, що якби йшла мова тільки про те, що ці шпиталі обслуговують Службу безпеки України, нинішній склад, особливо команду „К”, то я б голосував би двома руками проти. Бо вони цього не заслужили. Але виходячи з того, що, дійсно, там лікується дуже багато людей, які віддали роки і десятиліття служби і в Комітеті державної безпеки, зараз у Службі безпеки і інших споріднених установ, то поза всяким сумнівом треба підтримувати цей законопроект. І на відміну від попередньої постанови, де ми прийняли тільки побажання, що варто це зробити, то треба подякувати колезі Кожем’якіну, що він не переписує доручення комусь зробіть закон, бо там нічого робити. А він взяв і зробив закон. І ми зараз узаконимо, а не будемо чекати поки Кабінет Міністрів з барського плеча нам напрацює одну статтю одного речення. Тому давайте підтримаємо і я пропоную підтримати його в цілому як закон.
Народний депутат Карпук фракція „Наша Україна-Народна Самооборона”.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Ми останні, за останні дві неділі прийняли уже три закони щодо заборони перепрофілювання галузевих лікувальних закладів. Нагадаю. Минулого сесійного тижня ми прийняли закон 4037 в першому читанні про внесення змін до Закону„Про міліцію”, про заборону перепрофілізації і відчуження лікувальних закладів, які належать системі МВС. Перед цим прийняли закон 3693, вірніше постанову про. ми обговорювали її під гаслом заборони перепрофілювання відчуження дитячих закладів, але там через кому сказано і професійних. А я нагадую, що кошти, які виділяються на охорону здоров’я, розподілені поміж 17 галузями і міністерствами, в яких є стаціонарні ліжка. Міністерству охорону здоров’я належить 95 відсотків ліжок. Але порівняйте кошти. Я наведу приклад. На спеціалізовану і високо спеціалізовану медичну допомогу Міністерства охорони здоров’я на всі ліжка виділено у бюджеті 436 мільйонів. На стаціонарне лікування тільки працівників МВС виділено 360 мільйонів. Та мережа лікувальних закладів, яка збереглася у Збройних силах, яка була розрахована більше на один мільйон 200 тисяч військовослужбовців, збереглася. Зараз в армії, ми знаємо, 240 тисяч людей. Тому ті всі речі не можна так одним чином, тому що я думаю, що наступної неділі ми будемо розглядати про заборону перепрофілізації відчуження лікувальних закладів ще якогось міністерства. До цього часу у нас немає Міністерства водного господарства, але є Басейнова лікарня, на яку виділяється 60 мільйонів гривень, є кошти, які виділяються на.
Будь ласка, завершуйте, будь ласка.
Тому треба, якщо ми хочемо навести лад, не можна так підходити просто однозначно – заборона, заборона, заборона. Треба продумана стратегія щодо оптимізації ліжкового фонду в державі. Інакше ми нічого тоді не зробимо. Хоча я проголосую за цей закон.
Дякую. Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Цілком очевидно, що всі виступаючі мають тут логіку. Але давайте погодимся з тим, що ці спеціалізовані заклади, вони ще служать і місцем спілкування отих людей, які є ветеранами, які служили в цих всіх підрозділах. Тому на даний момент нам треба прийняти цей закон. І я прошу, шановні колеги, зараз поставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 4111, про внесення змін до Закону України про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей. Прошу голосувати. [[18:10:04]] За-358 Рішення прийнято. Одну хвилиночку. Я прошу вас, шановні колеги. Анатолій Степанович Гриценко висловлював застереження, що треба визначити механізм. Так може б ми. Я прошу вас. Механізм організації діяльності цих закладів. Може б ми зробили протокольне доручення нашому комітету з тим, щоб вони підготували відповідні пропозиції, а зараз би прийняли цей закон. Тому я просив би, Анатолій Степанович, якщо у вас немає заперечень. Будь ласка, мікрофон. Шановні колеги, нам треба не порушувати Регламент.
Шановні колеги, давайте зрозуміємо, що сигнал ми керівникам військових відомств послали. Але я хочу звернути увагу, як називається закон, і що в ньому записано. В ньому записано про заборону перепрофілювання , а у самому тексті даже слова цього немає. Просто забороняється зміна підпорядкування. Це перше. Але треба заборонити інші речі, які при збереженні чинної схеми підпорядкування дозволяють відчужувати нерухоме майно, закривати заклади і так далі, це не те , що може бути виписано просто в вигляді редакційних правок. Я прошу, сприйнявши цей сигнал, я думаю, і уряд почув, і всі керівники відомств, все-таки пройти друге читання. І до цього нормально поставитися так, щоб потім Президент не ветував і щоб він реально працював. Дякую.
Шановні колеги, давайте таким чином, я просив би, щоб ми знайшли тут логіку. Може, давайте доповнимо його: зміна підпорядкування та пере підпорядкування. До переліку структур додамо – Управління державної охорони. І я думаю, що з таким побажанням і пропозицією голови комітету ми могли б його прийняти. Ну, якщо ви не заперечуєте, Анатолій Степанович.
Шановні колеги, нам же треба не просто прийняти сьогодні, щоб піти щасливими, щоб він працював. Треба включити пункти, які забороняють відчуження майна при збереженні профілю і при збереженні системи підпорядкування, бо зараз це відбувається. Зараз в Судаку віддають пляж, а все на місці, все залишається як було. У Феодосії те саме роблять. Давайте відпрацюєм за скороченою процедурою. Дякую.
Шановні колеги, ту є така пропозиція. Давайте запишемо „забороняється зміна підпорядкування, перепрофілювання та відчуження майна” і з урахуванням цього приймемо як закон. Ну цю пропозицію ми враховуємо. Немає заперечень? З урахуванням цієї пропозиції, а також що ви повинні додати до силових структур Управління державної охорони цілком очевидно. Нам треба сюди додати. Я ставлю на голосування про схвалення закону у другому читанні і в цілому як закон. Прошу голосувати. [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, я запитав, нікого не було, я поставив на голосування. Ну всі ж були за! Ви один виступили проти. Ну, коли я вже оголосив голосування, шановні колеги! [[18:13:01]] За-329 Закон прийнято. Шановні колеги, я запитував, було одне застереження. Ми його врахували. Інших застережень не було. Я поступив правильно до Регламенту. Закон прийнято. Шановні народні депутати, ми сьогодні вичерпали розклад засідання, розглянули всі питання, які були визначені розкладом. Я дякую за роботу. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу у пленарному режимі о 10-ій годині.