Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:03:04]] Зареєструвалися 423 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження нашого колеги народного депутата України Кармазіна Юрія Анатолійовича. Давайте привітаємо його і побажаємо таких же успіхів в його законодавчій діяльності. [[Оплески]] Шановні колеги, Погоджувальна рада депутатських фракцій і груп визначилася щодо розкладу засідань на 21-24 вересня та порядку розгляду окремих питань на цей період. Перелік законопроектів, які складають розклад засідання на цей пленарний тиждень, у вас є. Отже, у нас є всі підстави для того, щоб плідно працювати. Фракції "Наша Україна" і блоку Юлії Тимошенко вимагають оголосити перерву на 30 хвилин. З яких мотивів. Пинзеник, будь ласка, чи можливо ви скажете, для чого вам потрібна перерва, і ми будемо далі працювати. Добре. Дві фракції погоджуються на те, що вони виступлять і одразу скажуть, з яких мотивів вони намагалися взяти перерву, і ми будемо далі працювати. Так? Немає заперечень? Будь ласка, хто буде виступати? Віктор Андрійович Ющенко. Будь ласка, від фракції "Наша Україна" і БЮТ.
Шановна президія, шановні народні депутати! Я щасливий бути сьогодні в залі і дозвольте, я не заберу багато часу вашого, але хотів би висловитися по ряду речей, які відносяться також до вашої долі! Два останні тижні ряд українських політиків, журналістів ведуть дебати, що треба їсти, що треба пити, щоб у цій країні вижити і не вмерти. Поскільки у ряді випадків мова йде про мою честь, про мою мораль, про те, що я у ряді історій цих задіяний, я просив би вашої уваги на декілька хвилин. Ряд речей мені буде говорити некоректно, тому що вони стосуються мене, але я їх буду вживати виключно для того, щоб апелювати, як до фактів. Подивіться на моє обличчя. Прислухайтесь до моєї дикції. Це - одна сота тієї проблеми, яка у мене була. Подивіться добре, щоб з вами цього не сталося, бо це не проблема кулінарії, це не проблема їжі, як хтось пробує це трактувати. Не спішіть, шановні друзі, судити. Я хочу запитати кожного з 450 народних депутатів, які є в цьому залі: За останні 10 чи 20 років ви мене п’яним коли-небудь бачили? Підніміть руки. Я звертаюся до журналістів "Інтера", так званого Національного каналу "УТ-1", "1+1", "дудариків", інших каналів: ви у моєму житті бачили ситуацію, коли я не контролював собою? Якщо у вас є факти, сьогодні по телебаченню їх пустіть. Але таких фактів немає. І тому я вам хочу заперечити всім: я не є гурман східної кухні, західної кухні, я їм той самий борщ, картоплю з салом, що і ви, що і 47 мільйонів людей. І те, що зі мною сталося, це не проблема їжі і не проблема режиму харчування - це проблема політичного режиму в цій країні. Жалко, що немає Олександра Олександровича в цьому залі. Я хотів йому сказати, що, Олександр Олександрович, ви можете їсти сало з картоплею, як ви полюбляєте, але запам’ятайте: як ви тільки станете реальним опонентом цього режиму, я підкреслюю, реальним, якщо вас тільки заберуть із підтанцьовок Медведчука [[О п л е с к и]], картопляна дієта вам не допоможе. [[О п л е с к и]] Заспокойся! Я говорю це з біллю, я говорю це з біллю! Шановні друзі! Друзі!
Прошу уваги! Прошу заспокоїтися!
Друзі, я звертаюся далі. Шановний Степан Богданович Гавриш, ви переживаєте зараз складні політичні часи, бо лопається те, ради чого поставлено було ваше ім’я: лопається так звана президентська більшість. Я хочу сказати: як ви тільки станете неугодні тій владі і станете маленькою загрозою, вас викинуть, як папірець непотрібний. І ваша рибна дієта вам не допоможе. [[О п л е с к и]] Я звертаюся до хлопців з Адміністрації Президента, які радять кожний шматочок сала записати сто грамами горілки. Хлопці, не дивлячись на те, що ви в тому таборі, але той табір живе по таких принципах і по такій моралі, що вас викинуть так, як викинули Хорошковського, Волкова і десятків інших. І в тому числі і сто грамів не допоможе за кожним шматочком сала. І мова, друзі, йде сьогодні не про кухню буквально - мова йде про українську політичну кухню, де замовляються вбивства, тільки стоїть питання: яким чином. Говорячи про вбивства, я хотів би сказати з великим задоволенням хто є вбивці в цій країні, але перед цим маленька історія. Ви пригадуєте як у цьому залі в 1998 році ще ходив Вадим Петрович Гетьман живий. Хто його вбив?.
Ввімкніть мікрофон, одну хвилину. Будь ласка, закінчіть. Шановні колеги!
Це дві фракції, шановні друзі. Шановні друзі! В 1998 році тут ходив Гетьман. Хто його вбив? Президент Кучма заявляв, що це питання його честі, що Генпрокурор дасть відповідь і на те, хто вбив. Проходить час. Відповіді немає. В 1999 році тут ходив В’ячеслав Чорновіл. Хто його вбив КАМАЗом? Та нечебто не знаєм. У 2000 році на тому балконі сидів Георгій Гонгадзе, вів політичний репортаж. Хто йому відрізав голову? Та начеб не знаємо. Хоча один прокурор говорив, що вбивець уже знайдений, другий сказав, що його прізвище починається на "К", тільки не вистачило смілості сказати ще декілька букв. 2,5 роки назад у цьому залі Олег Олексенко ходив. Хто його отруїв? 4 тижні назад серед нас ще був живий Алек Асланов, який за 7,5 гривень [[остання позичка в своєму житті]] купив літр бензину і спалив себе. Хто його вбив? П’яниця глава районної адміністрації, який представляє СДПУ(о)? Чи. голова колгоспу? Хто його вбив?.
Шановні колеги, прошу, не кричіть! Дайте можливість. Не кричіть, я прошу вас. Дайте можливість закінчити думку. І будь ласка, не диктуйте мені умови.
Я завершую, друзі. Не питайте хто слідуючий. Не питайте хто слідуючий! Слідуючий буде кожен, кожен із нас! Слідуючий - кожен буде із нас! І коли стоїть питання як доля обійшла мене, просто не та доза, не в той час і мої ангели тоді не спали. Оце мені допомогло вийти на цей світ. І давайте зробимо два уроки. Урок номер один. Я б дуже хотів друзі, щоб ми отримали відповідь правову, хто це зробив і хто цей вбивця. Але ви добре знаєте, хто цей вбивця, вбивця - це влада. І ніколи Генеральний прокурор нинішній не дасть відповідь на те, хто вбив Гонгадзе, хто вбив Гетьмана, хто зробив замах на всіх і на багатьох. І тому я з великим здивуванням узнав, коли Президент Кучма розпорядився відкрити кримінальну справу по факту отруєння мого. Я не вірю цьому дорученню, я не вірю цьому Генеральному прокурору. До чого Леоніде Даниловичу, ви задаєте питання ті, на які не збираєтеся відповідати. Нам краще зробити політичний урок. А політичний урок, шановні друзі заключається у тому, що Леонід Макарович Кравчук пропонує стати на коліна перед українським народом. Комусь треба стати, Леоніде Макаровичу, і треба довго стояти, щоб кожний із 47 мільйонів вибачив. А я пропоную інше. Звертаюся до вас мої дорогі народні депутати! Зробіть маленький подвиг зараз, сьогодні, з цієї секунди, хоча б на один сантиметр кожний день вставайте з колін, як стає аграрна фракція, як стає частина хлопців НДП, як стає фракція "Центр". Вас тут набагато більше здорових, відповідальних людей, зробіть цей маленький подвиг ради України і ви побачите демократичну країну з вільною і заможною людиною. Я просив би вас, не забудьте цей другий урок, щоб він вас не догнав. Я дякую за увагу і вдячний за вашу терпимість.
Шановні народні депутати! Разом з тим давайте будемо продовжувати нашу роботу. Я прошу вас. Разом з тим давайте будемо продовжувати нашу роботу. Репліка. Олександр Мороз має слово, будь ласка. Прошу заспокоїтись. Потім Заєць репліка.
Шановні депутати, шановні радіослухачі, я хотів би коротко відреагувати на слова Віктора Андрійовича, оскільки вони, на мій погляд, були спрямовані не тільки з приводу стурбованості з огляду на порядки в державі, як і певною мірою дискридитацією мене. По-перше, ви своїх “дудариків” із деяких видань своїх привчіть до порядку. Тому що те, що я говорив, стосувалось мене, а не Віктора Андрійовича, я ще раз підкреслюю. Це - перше. Наступне. Я в подібному стані був у 1999 році, коли Віктор Андрійович був членом, якщо не помиляюсь, спостереженої ради фонду соціального захисту Олександра Волкова і в підтанцьовці був безпосередньо в Президента. Я ніколи докорів з цього приводу нікому не говорив. Ще раз повторюю, те що стосувалось, сталось.
Дайте можливість закінчити думку. 30 секунд, будь ласка.
Це не може задовольняти нікого. Але те, що відповідаючи на запитання журналіста про стан Віктора Андрійовича, я сказав те, що належало сказати, співчуваючи цьому стану. А відносно того, що бреше сьогодні ваша газета, відносно того, що Юрій Костенко говорить, що я голосував за звільнення, наприклад, Віктора Андрійовича з посади прем’єра і т.д., то ви будь ласка розберіться із своїми кореспондентами, аби вони не були дудариками і не дезінформували суспільство.
Так, Володимир Заєць, будь ласка. Одну хвилиночку. Заєць зараз, я вже оголосив. Зараз закінчимо репліки, шановні колеги. Заєць і Гавриш Степан Богданович, бо називались прізвища, а потім будемо з процедури.
Шановні колеги! Володимир Заєць, фракція СДПУ(о). Шановні колеги, шановний Вікторе Андрійовичу Ще раз співчуваю вашому стану здоров’я і бажаю Вам як на швидше виздоровити, але я хотів би поправити ту неточність, яку Ви дозволили вжити в своєму виступі пан Дикий - глава адміністрації Баранівського району Житомирської області, а я належу до Житомирської області, там проживаю ніколи не належав до СДПУ, ніколи не належить і належати не буде. Більше того, я жорстко критикував його в своєму інтерв’ю, главреду саме за ці взаємини, яки привели до самоспалення Аліка Асланова і говорив про те, що він не має морального права представляти владу. А до якої партії він належить, будь ласка зверніться до губернатора Житомирської області - пана Рижука, який представляє Народну аграрну партію і хай він вам скажіть, до якої партії він належить. Дякую.
Шановні колеги, я просто хочу внести уточнення, що це виступав Володимир Заєць, а не Іван Заєць, так що будь ласка, заспокойтеся Іван Олександрович. Степан Гавриш. Будь ласка. Прошу заспокоїтись.
Шановні колеги.
Дайте можливість, будь ласка. Народний депутат Гудима, я Вас прошу. Будь ласка, будь ласка, сядьте. Будь ласка, сядьте. Будь ласка, сядьте, сядьте. Я прошу Вас, шановній колеги, ну заспокойтеся. Ну, ми ж демократично працюємо, парламент.
Шановні колеги, те, що я побачив і почув по каналу "1+1" і сьогодні на трибуні зобов’язую мене принести свої вибачення Віктору Андрійовичу Ющенко особисті і сказати, що моя особиста позиція, вона була пов’язана з обставинами, які були мені не відомі, я глибоко співчуваю його стану здоров’я і вважаю, що маніпулювання ним є неморальним зі всіх боків, з кого б вона не виходила. Але, Вікторе Андрійовичу, бійтеся данайців, дари приносящих, бійтеся тих, хто сьогодні, підійшовши до цієї трибуни, не має українського слова, використовуючи татарський сленг, для того, щоб образити ближніх людей, які будують цю державу. Бійтеся тих, хто використовує слова, які не до речі такому високому і чесному політику, яким він є. Дякую.
Шановні колеги, обмінялися репліками. Давайте тепер ми організуємо нормальну роботу. Одну хвилиночку, вибачте. З процедури, заспокойтеся. Три хвилини з процедурних питань, будь ласка. Запишіться, три хвилини з процедурних питань. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Роман Зварич, будь ласка. Анатолій Мороз наступним буде виступати.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. У сесійному залі зараз розповсюджується проект постанови за номером 6166. Суб’єктами законодавчої ініціативи є Стретович Володимир Миколайович та Зварич Роман Михайлович. У постанові йдеться про створення Тимчасової слідчої комісії з розслідування обставин отруєння кандидата на пост Президента України. Ця постанова вимагає включення у порядок денний нашого засідання. У зв’язку із тим, що є медичний висновок "Рудольф Фінергауст", тобто віденської клініки, де дуже чітко встановлена причина отруєння Віктора Андрійовича Ющенка. Нам потрібно у межах парламентського контролю створити таку слідчу комісію. Фракція "Наша Україна" наполягає на тому, Володимире Михайловичу, щоб ви поставили це питання на голосування про включення.
Анатолій Мороз. Анатолій Мороз передає Лещенку. Анатолій Мороз присутній. Будь ласка, щоб не витрачати час, Лещенко Володимир. А Анатолій Мороз є в залі.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, сьогодні було б доречно поздоровити мешканців древнього Чернігова, які відзначають 61 річницю визволення міста від німецько-фашистських загарбників. Це стало можливим у ті далекі роки завдяки мужності і героїзму воїнів Червоної армії, партизанів та підпільників, комуністів і безпартійних, комсомольців, представників усіх національностей і народностей, які проживали в братній сім’ї народів на території Союзу Радянських Соціалістичних республік. Подвиг визволителів безсмертний. Нинішнє покоління чернігівців глибоко шанує пам’ять про полеглих, низько вклоняються живим ветеранам. За дорученням фракції Комуністичної партії України у Верховній Раді України щиро вітаю земляків-чернігівців зі святом визволення! Бажаю ветеранам Великої Вітчизняної війни міцного здоров’я, щастя та довгих років життя. Усім жителям Чернігова та області бажаю також перемоги на цьогорічних президентських виборах і встановлення в Україні нашої рідної народної радянської влади. Дякую за увагу.
Катерина Тимофіївна Ващук, фракція Народної аграрної партії.
Шановні колеги, я хотіла б звернутися до всіх нас. Сьогодні велике свято релігійне - друга пречиста. Ми починаємо робочий тиждень, який дуже відповідальний. У цей тиждень буде розглядатися Бюджет. І хочеться, щоб вся інформація, яка йде у Верховній Раді, була максимально об’єктивною. Ми зараз згадали губернатора Житомирської області як члена Аграрної партії. Але саме в цій області зараз іде ряд таких гарних речей, перетворень, новобудов, аграрний сектор розвивається абсолютно по-іншому. Ця людина багато робить для області. І я звертаюся до своїх колег: ніколи не треба називати імена всує, тільки ради політичного моменту, ради того, щоб підкреслити десь у чомусь свою вищість. Дякую.
Дякую. Час вичерпаний. Чубаров, оскільки тут національність зачіпалася, має слово для репліки, будь ласка. Все, все, шановні колеги!
Дуже дякую, Володимире Михайловичу. Це не перший раз в цій залі і не перший раз я про це говорю. Я звертаюся до своїх шановних колег: я дуже прошу не ставте ту чи іншу мову, релігію, звичаї національні вище або нижче один до одного. Не намагайтеся в пошуках аргументів для оправдання своєї неморальної позиції, припускатися до ксенофобічних якихось затверджень. Це я звертаюся до колеги Гавриша, який тут провів дуже не толеранту таку паралель між мовами, які ніби-то обслуговують такі брудні такі думки, а інші ніби-то вищі за цього. Не допускайте цього. І тут теж треба вибачитися за недобрі такі затвердження. Дякую.
Шановні колеги! Ми обмінялися з приводу процедури організації нашої роботи. Прошу тепер уваги, шановні колеги, на засіданні Погоджувальної ради порушувалося питання про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з розслідування обставин отруєння кандидата на пост Президента України народного депутата України Віктора Ющенка. Погоджувальна рада не приймала з цього приводу рішення. Тому документ розданий, наполягання є фракції, тому нам потрібно голосувати про включення до порядку денного, а після того розглядати по суті. Тому прошу уваги, я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту постанови Верховної Ради України реєстраційний номер 6166, про Тимчасову слідчу комісію Верховної Ради України з розслідування обставин отруєння кандидата по пост Президента України народного депутата України Віктора Ющенка, прошу голосувати. [[10:26:04]] За-370 Питання включено до порядку денного. Шановні колеги! По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 97, "Регіони України" - 6, Комуністів фракція - 55, СДПУ(о) - 39, Демініціативи і "Народовладдя" - 28, Трудова Україна - 28, Народна аграрна - 18, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 19, Союз - 16, НДП, Промисловці і підприємці - 16, Центр - 14, позафракційні - 14. Вам роздано проект чи є якісь застереження щодо змісту цього документа? Одну хвилиночку, Рудьковський, мікрофон. Є? Прошу уваги!
Рудьковський, Соціалістична партія України. Шановні народні депутати, я від імені своєї фракції висловлюю співчуття і від себе особисто Віктору Андрійовичу. Ми вважаємо, що недопустимо під час передвиборчих кампаній використовувати хімічні засоби. Олександр Олександрович Мороз під час останніх, минулих президентських виборів переніс таку ж саму ситуацію, і був отруєний, і лежав у "Феофанії" під наглядом, так би мовити, керованих лікарів. І тому рішення було правильне: лікуватися не в нас. На жаль, наша система побудована таким чином, що труять тих, хто є фаворитами. Ми вважаємо, що потрібно створити комісію, обов’язково розслідувати і, перемігши після виборів, карати тих, хто організовує отруєння в Україні кандидатів в Президенти, хто дає команди відрізати голови журналістам, хто дає команди робити з демократичної.
Шановні колеги, які є інші застереження? Одну хвилиночку, зараз я гляну. Ігор Шурма, будь ласка.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Шановні колеги, фракція повністю підтримує створення цієї комісії, однак має одну пропозицію: щоб, окрім представника Генеральної прокуратури, в обов’язковому порядку до роботи в комісії був включений представник Міністерства охорони здоров’я. Дякую.
Немає заперечення? Шановні колеги, прошу уваги! Я поставлю на голосування проект постанови в цілому як постанову, додавши до п’ятого пункту: "Залучити до роботи тимчасової слідчої комісії представника Генеральної прокуратури України та Міністерства охорони здоров’я України". Немає заперечень? З таким доповненням, уточненням, яке було запропоноване Ігорем Шурмою, я ставлю на голосування для прийняття в цілому проект Постанови Верховної Ради України як постанови: "Про Тимчасову слідчу комісію Верховної Ради України з розслідування обставин отруєння кандидата на пост Президента України, народного депутата України Віктора Ющенка” [[реєстраційний номер 6166]]. Прошу голосувати. [[10:29:31]] За-425 Рішення прийнято. Шановні колеги! Оголошується до розгляду проект Постанови про День уряду України у жовтні 2004 року стосовно виконання урядом вимог Конституції України та законів України щодо належного рівня та своєчасної виплати заробітної плати. Доповідач Станіслав Іванович Гуренко, як автор проекту постанови.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я вважаю, що у цьому зал зайве говорити про те, наскільки актуальне питання пропонує на порядок денний винести наша фракція і її лідер Петро Симоненко. Йдеться про проблеми і належного рівня, і своєчасної виплати заробітної плати. Прямо скажемо, що у цьому питанні є останнім часом певні позитивні зрушення, але проблема остається актуальною і гострою. Ми не можемо визнати задовільним, як встановлений рівень мінімальної заробітної плати, який є нижчим за встановлену межу малозабезпеченості, що само по собі є нонсенсом. Подумаємо тільки, як можуть законодавці узаконювати, пробачте за тавтологію, таку ситуацію, коли рекомендується людям прожити на таку заробітну плату, яка вже попередньо не забезпечує нормального виживання. Далі. Ми не можемо пройти і повз те, що наш уряд сьогодні, на жаль, не займає достатньо активної позиції по ліквідації заборгованості по виплаті заробітної плати. Звертаю вашу увагу, що в останніх статистичних збірниках нашої незалежної України з’явилася така нова статистична категорія - економічно неактивні підприємства. А що за цим криється? За цим криється сотні, тисячі підприємств, які були ліквідовані внаслідок недолугої економічної соціально-економічної політики виконавчої влади і сьогодні люди виявилися підвішеними. Держава, підприємства конкретні мають перед ними борги. Борги сьогодні обчислюються в 378 мільйонів гривень невиплаченої заробітної плати, яка є безхозною, тобто в неї нема господаря, борги є, люди без заробітної плати сидять роками, а сплачувати його й ніколи. І наш уряд не знайшов нічого кращого як винайти отаку категорію "економічно неактивні підприємства". Ну й що робити далі? На жаль, у проекті бюджету на 2005 рік ця проблема вирішення не знаходить. Наша фракція і група товаришів на чолі з Петром Симоненко вважають, що сьогодні це питання залишається і нагальним, і актуальним. Я хотів би звернутися до всіх народних депутатів, бо всі ми маємо виборців, у всіх нас передує затвердження бюджету по статтях, і я дуже сподіваюся на те, що всі ми, незалежно від партійної належності, пробачте, проголосуємо за прийняття цієї постанови про проведення Дня уряду. Що стосується конкретного сроку проведення, комітет профільний пропонує трошки здвинути цей срок. Я думаю, що при волі народних депутатів це питання може бути вирішено позитивно. Дякую за увагу.
Дякую вам, Станіславе Івановичу. Ярослав Михайлович Сухий, будь ласка.
Шановні народні депутати! Комітет з питань соціальної політики та праці на засіданні з залученням працівників Кабінету Міністрів України, Мінстату, українських профспілок розглянув запропонований проект постанови народними депутатами України Симоненком, Гуренко та Матвєєвим про проведення Дня уряду України "Про стан виконання урядом вимог Конституції України та законів України щодо належного рівня та своєчасної виплати заробітної плати і підтримує таку пропозицію, підтримує таку постанову. Справа в тому, що ми з вами, спільно з нинішнім урядом, визначили головну проблему, основну ланку в ланцюгу завдань соціальної політики нашої держави. Це підвищення вартості національної робочої сили - найбільшої цінності України. Ви бачили, наскільки важко в нашому суспільстві сьогодні долається одна із трагічних помилок початку 90-х років. Я маю на увазі проголошення і запровадження моделі дешевої робочої сили. Ні для кого не секрет, ми маємо безліч прикладів з регіону, що наша металургія, головна галузь, яка дає ріст ВВП, машинобудування, на сьогоднішній день мають хороші конкурентно здатні можливості саме завдяки антисоціальним заходам, а саме низькій дешевій робочій силі. В структурі собівартості одиниці продукції домінують, як і домінували, енергоносії, процент банківського кредиту, податки, амортизаційні відрахування. Тому, ми маємо можливість з вами тільки через дні уряду і через встановлення спонукати уряд займатись питаннями заробітної плати через встановлення державного стандарту, мінімальної заробітної плати. Справа в тім, що низька заробітна плата в промисловості загрожує деградації найбільш кваліфікованих структур національної робочої сили. Ви знаєте, що на окремих промислових підприємствах виникає загроза втрати унікальних технологічних операцій. Зруйновано систему оплати праці, мотивація по волі втрачається. Друге, низька заробітна плата - це гальмо розвитку багато. платоспроможного попиту. Багаті не є носіями масового попиту. І вам скаже будь-хто з округу, що наші пенсіонери, люди старшого покоління сьогодні доношують те, що ще придбали за часів радянського союзу. Третє, низька вартість робочої сили - це гальмо навколо технічного прогресу. А висока вартість робочої сили - це ресурс нагромадження коштів, це стабільність поступлення до бюджету. З огляду на те, що підготовка цього надзвичайно складного, соціально-економічного, політичного питання потребує часу, ми і авторам законопроекту просили, я сподіваюсь, що їхні фракція підтримає, інші фракції закликаємо підтримати цей законопроект і назначити день уряду на 9 листопада, з тим, щоб дата можливість уряду Мінстату, Профспілкам підготуватись до предметної розмови, а нам підготувати виважене рішення. Дякую.
Будь ласка, мікрофон Станіславу Івановичу Гуренко. Погоджуєтеся авторові. Мікрофон ввімкніть, будь ласка. Гуренко Станіслав Іванович, Фракція комуністів.
Спасибі. Шановні колеги, Станіслав Гуренко, Фракція комуністичної партії України. Я хотів би закликати Вас до підтримки пропозиція депутата Сухого, як по суті, тобто про проведення дня цього. Повірте він нам потрібен, нам слід уже обговорити відкрито ці гострі питання і визначитися перед виборцями і підтримую від імені авторів законопроекту перенесення Дня уряду на листопад, на 9 листопада, як сказано, 2004 року. Спасибі.
Будь ласка, Самойлик, мікрофон.
Володимире Михайловичу, і шановні колеги, підтримуючи пропозицію Сухого, я просто хочу запропонувати: у нас на завтра буде іти голосування, щодо Дня уряду в листопаді місяці поздоровлення, то ми з задоволенням перенесемо на жовтень місяць, уступаючи місце цій постанові. Прошу підтримати всіх і врахувати завтра вже при голосуванні.
Добре, я думаю тоді, коли Ви будете доповідати з цього проекту, запропонуйте на жовтень місяць його перенести. Так немає. Манчуленко, будь ласка мікрофон. Потім Юрій Кармазін.
Григорій Манчуленко, 203-ій округ, Українська народна партія, блок Віктора Ющенка. Шановний Володимире Михайловичу, я розумію, що уряд має мати певний період для того, щоб прозвітувати, чому на даний момент є така значна заборгованість по виплаті заробітної плати. Але це не означає, що йому треба аж два місяці давати для того, щоб розказати нами, чому ця заборгованість виникла, і що треба робити, щоб зліквідувати цю заборгованість. Я вважаю, що цілком достатньо місяць для підготовки уряду для того, щоб він виклав нам, чому він так добре господарює, чому виникла ця заборгованість, і що він збирається зробити, щоб цю заборгованість зліквідувати. А то так виходить, що давайте ми майже два місяці дамо йому на підготовку, а потім, хто його знає, може ситуація поміняється, і так слухати нікого не будуть. Тому я наполягаю, щоб це не затягували надзвичайно довго, а до кінця жовтня, щоб уряд прозвітував. Дякую.
Юрій Кармазін, мікрофон, будь ласка, фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, всіх нас обрав народ, і головне питання, яке ми повинні вирішувати в законодавчому органі, - це прийняття таких законів, щоб громадянам стало жити краще і веселіше. Взагалі навіщо проводити День уряду, якщо виконавча влада ігнорує його. На минулому засіданні були відсутні міністра закордонних та внутрішніх справ, голови Служби безпеки, Державної податкової адміністрації, інші керівники уряду. Згідно частини 2 пункту 10 положення про День уряду України у Верховній Раді після відповідей на запитання, що надійшли на адресу Кабінету Міністрів України, Прем’єр-міністр та інші визначені Прем’єр-міністром представники уряду протягом не менше однієї години відповідають на усі запитання. Потім відповідає, підбиває підсумок і Прем’єр-міністр разом з Головою. Я розумію, що Прем’єр-міністр так зайнятий власною виборчою кампанією, що не бажає виконувати свої обов’язки. Але треба провести цей день в жовтні. Хай відповість до президентських виборів. Бо те, що несеться по телебаченню.
Шановні колеги, у нас завершився обмін думками. Тепер прошу уваги. Я поставлю на голосування спочатку пропозицію, яка узгоджена і з профільними комітетом, і з авторами проекту постанови. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України "Про День уряду України у листопаді 2004 року" з таким формулюванням: провести дев’ятого листопада 2004 року у Верховній Раді України День уряду України з порядком денним - про стан виконання урядом вимог Конституції України та законів України щодо належного рівня та своєчасної виплати заробітної плати. Це реєстраційний номер 5765. Прошу голосувати. [[10:41:41]] За-252 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Постанови про День уряду України у жовтні 2004 року щодо дотримання вимог законодавства при веденні господарства та утриманні зелених насаджень в населених пунктах України. Реєстраційний номер 5700. Руденко Геннадій Борисович - голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків чорнобильської катастрофи.
Дякую. Шановні депутати, шановний Голово, проведення Дня уряду з цього питання є актуальним. Це питання становить суспільний інтерес і викликано численними скаргами громадськості про масове знищення зелених насаджень у містах та інших населених пунктах України. Зокрема дуже серйозні занепокоєння виникають під час виділення земельних ділянок під нове будівництво, реконструкцію, а також неправомірну вирубку дерев вздовж автомобільних доріг. Місцеві органи державної виконавчої влади та їх відповідні структурні підрозділи в багатьох випадках не здійснюють належний контроль за станом експлуатації та утримання об’єктів зеленого господарства. Зелені насадження подекуди перетворилися у сміттєзвалища і знаходяться в край незадовільному санітарному стані. Основною метою проведення Дня уряду із зазначеного питання є збереження існуючих та створення нових зелених насаджень, забезпечення належного догляду за ними, раціональне використання природно-ландшафтних комплексів міст та приміських територій, упорядження та озеленення вулиць, майданів, територій громадського призначення, житлової забудови, автомобільних доріг та підвищення відповідальності за дотримання законодавства у цій сфері. Прийняття Постанови Верховної Ради і зазначене питання не потребує додаткових фінансових витрат. Питання підтримується Науково-експертним управлінням Верховної Ради і в цілому комітетом нашим. Я прошу народних депутатів підтримати і прийняти постанову з цього питання з редакційними уточненнями пункту 1 щодо назви порядку денного та поправкою до пункту 2 щодо терміну подання матеріалів замість 20 вересня тому що у нас проект затягнувся, розгляд його, тому замість 20 вересня записати 1 жовтня. У зв’язку з дещо запізненням внесенням цього питання на розгляд Верховної Ради. Дякую.
Будь ласка. Тут у нас і комітет і доповідач в одній особі, тому будемо визначатися. Я ставлю на голосування проект постанови про День уряду України у жовтні 2004 року щодо дотримання вимог законодавства при веденні господарства на утримання земельних насаджень в населених пунктах України, реєстраційний номер 5700. Прошу визначатись. [[10:44:50]] За-91 Рішення не прийнято. Слухається проект закону "Про затвердження прожиткового мінімуму на 2005 рік". реєстраційний номер 6332. Доповідає міністр праці та соціальної політики Папієв Михайло Миколайович, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Проект Закону України "Про затвердження прожиткового мінімуму на 2005 рік" розроблено на виконання статті 4 Закону України "Про прожитковий мінімум" в зв’язку з підготовкою Державного бюджету України. Ви знаєте, що статтею 4 передбачено, що Кабінет Міністрів зобов’язаний внести проект Закону України "Про затвердження прожиткового мінімуму на наступний рік до внесення і розгляду Верховною Радою України проекту Закону України "Про державний бюджет на 2005 рік". Це дуже важливий закон, тому що прожитковий мінімум - це є соціальний стандарт, на базі якого визначаються соціальні гарантії, такі як мінімальна заробітна плата, пенсія, соціальні допомоги, соціальні виплати, субсидії та інше. Пропонується цим законопроектом встановити прожитковий мінімум на 2005 рік на одну особу в розрахунку на місяць 382 гривні. Дітей віком до шести років - 335 гривень, дітей віком від шести до 18 років - 422 гривні, для працездатних осіб прожитковий мінімум пропонується встановити в розмірі 409 гривень, для осіб, які втратили працездатність, - 300 гривень. Довідково хочу сказати, що прожитковий мінімум в середньому на одну особу пропонується в 2005 році збільшити порівняно з 2004 роком на 19 гривень 80 копійок. Прожитковий мінімум для основних соціальних і демографічних груп населення розраховано нормативним методом, виходячи з наборів продуктів харчування, непродовольчих товарів та наборів послуг. Цей набір послуг та методика, вони не є продуктом Кабінету Міністрів. Це документ, який напрацьований на тристоронній основі, тобто робочою групою, до якої входять представники уряду, представники професійних спілок та роботодавців. Тобто ці показники, вони напрацьовуються на принципах соціального партнерства і затверджуються Кабінетом Міністрів України. Розрахунок розмірів прожиткових мінімумів проведено, виходячи з цін, що склалися в червні поточного року. Ви знаєте, я вже третій рік доповідаю проект цього Закону України, ми і взяли за методику наступну: береться в поточному році вибирається місяць, в якому найбільше було зростання індексу споживчих цін, і на базі нього розраховуються всі ціни на продукти харчування, непродовольчі товари та послуги. Ціни беруться за даними Державного комітету статистики. Також враховується. Прогнозні індекси інфляції на 2004 рік це 107 відсотків та 2005 рік - 105,5 відсотків. Ці дані ми беремо за даними Міністерства економіки. В даний час держава, враховуючи фінансові можливості, поступово забезпечує досягнення мінімальних соціальних гарантій до розміру прожиткового мінімуму. Це стосується пенсійних виплат, це стосується мінімальної заробітної плати. Ви знаєте, що генеральною угодою, яка підписана стороною власників та професійними спілками, передбачено поетапне наближення мінімальної заробітної плати до прожиткового мінімуму і інформую: сьогодні на засіданні урядового комітету схвалено відповідний законопроект і Кабінетом Міністрів він буде внесено на розгляд Верховної Ради України. За таких умов статтею 2 проекту закону передбачається розміри державних соціальних гарантій на 2005 рік, які відзначаються в залежності від прожиткового мінімуму встановлювати відповідними законами: Законом України "Про Державний бюджет на 2005 рік", а також нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України. Шановні народні депутати! Враховуючи соціальну важливість цього законопроекту і що він, по-перше, дасть можливість громадянам України збільшити соціальні виплати, а також підвищити якість життя та добробут сімей, я прошу народних депутатів України підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, Михайле Миколайович. Є запитання? Прошу записатися. Будь ласка, покажіть на табло. 5 хвилин. Яворівський. За ним Корсаков.
Володимир Яворівський, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний пане міністре! Сьогодні ми ощасливимо український народ, якщо проголосуємо за вашу пропозицію на 20 гривень. Ви знаєте як галопує зараз і як падає гривня в порівнянні із доларом. То скажіть, будь ласка, чи вам знайомий законопроект, підготовлений нашим лідером Віктором Ющенком, який передбачає значне збільшення мінімальної заробітної плати, принаймні, нормальне. Чи відомо вам це? І якщо ви працюєте у такому щедрому уряді, то чого ви не хочете пристати на той варіант, який пропонує Віктор Ющенко?
Шановні народні депутати України! Я просив би, в першу чергу, ініціаторів законопроекту бути якось законопослушними, бо Закон України "Про прожитковий мінімум" і стаття 4-та чітко і ясно врегульовує, що внесення цього законопроекту це є виключне право Кабінету Міністрів України. Крім цього законопроект вносить Кабінет Міністрів України, але обраховується прожитковий мінімум за затвердженою методикою науково-експертної ради, яка складена на тристоронній основі. Крім цього, ви знаєте, що Законом України "Про прожитковий мінімум" записано, що ця методика затверджується один раз на п’ять років. Враховуючи те, що вона була затверджена у 2000 році, у 2005 році, тобто у наступному році ми зберемо групу, на тристоронній основі вона вже почала працювати. Якщо у вас пропозиції є щодо методики обрахування складових прожиткового мінімум, тобто наповнення споживчої корзини продовольчими, непродовольчими товарами та послугами, ми готові розглянути їх. Але все це зроблено без якихось, скажемо, суб’єктивних факторів на основі даних по цінах Держкомстату України. Дякую.
Корсаков, за ним Соломатін.
Шановний Михайле Миколайовичу! Виборчий округ 50, "Регіони України", Корсаков. З якою метою затверджується прожитковий мінімум, якщо рівень соціальних гарантій не досягає цього розміру?
Так, прожитковий мінімум затверджується для того, щоб ми показали кількісну характеристику, вартісну характеристику мінімального набору продуктів харчування, послуг та непродовольчих товарів. Крім цього, прожитковий мінімум, як я вже сказав, є базовим соціальним стандартом. На основі нього у відділі субсидій управлінь праці та соціального захисту нараховуються субсидії. Тобто, якщо ми залишимо рівень прожиткового мінімуму на рівні 2004 року і не підвищимо його у 2005 році, то будуть десятки тисяч сімей, які із-за неприйняття цього закону, втратять право своє на субсидії, на пільги, на соціальні допомоги, на соціальні виплати. Крім цього, ми знаємо, що необхідно уряду разом з народними депутатами України накінець-то зробити такі умови, щоб ми виконали вимоги статті 22 Конституції України. Бо мінімальні соціальні гарантії, вони мають бути забезпечені державою на рівні прожиткового мінімуму. Саме тому нам потрібно підвищувати прожитковий мінімум і робити все можливе, щоб і мінімальні пенсії, і мінімальні заробітні плати, і соціальні допомоги та соціальні виплати були на рівні прожиткового мінімуму. Це в інтересах народу і я прошу вас підтримати цей законопроект.
Будь ласка, Соломатін.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановний Михайле Миколайовичу, сьогодні дуже багато є таких думок про те, що певна частина законодавчих ініціатив, спрямованих на соціальний захист населення і, насамперед, знедолених верств населення мають такий популістський характер. Якщо знаходиться в опозиції, то стверджують таке, а як вже потрапляють до, будемо говорити, більшості, вони вважають, що все нормально, все гаразд. А в мене запитання таке. Чи не вважаєте ви за доцільне, щоб це протиріччя зняти, вибори Президента України і Верховної Ради України проводити щороку з тим, щоб кожна із сторін мала можливість з такими ініціативами виступати щороку і звітувати перед народом України, як вона дбає про його добробут? Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати України, я не можу втручатись в цей процес, бо це виключне право Верховної Ради України. Якщо ви внесене зміни такі до Конституції України, то виконавча влада буде виконувати ці законопроекти. А що стосується популізм це чи ні, ви знаєте, я взагалі не став би говорити про популізм або щось інше. Коли йде мова про те, що наші знедолені люди отримують гроші, за які вони можуть купити собі продукти харчування, купити собі одяг, забезпечити хоча б мінімально своїх дітей. Тому, давайте шановні народні депутати України, там де іде збільшення грошових доходів населення, давайте не будемо говорити про популізм. Дай боже нам щоденно з Вами разом творити оцей популізм, і щоби людям з кожним днем становилось жити все краще.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Михайло Миколайович. Співдоповідач Голова Комітету з питань соціальної політики та праці Хара Василь Геогієвич. Прошу.
Уважаемые коллеги. Данный законопроект представлен Кабинетом Министров в соответствии со статьей 4 Закона Украины о прожиточном минимуме и Бюджетным кодексом, в связи с рассмотрением государственного бюджета на 2005 год. Вы прекрасно знаете, что прожиточный минимум определяется нормативным методом, в расчете на месяц на одно лицо. Расчеты по подбору продуктов формирует Минздрав по нормативам физиологической потребности, расчеты по набору не продовольственных товаров формирует Министерство экономики. Расчеты по набору услуг жилищно-коммунальных, транспортных, бытовых, связи, учреждений культуры, образования, охраны здоровья и другие - соответствующие Министерства. Прожиточный минимум используется для общей оценки уровня жизни в Украине, что является основой для реализации социальной политики и разработке отдельных государственных программ. Установление размеров минимальной заработной платы и минимальной пенсии по возрасту, определение размеров социальной помощи, помощи семьям с детьми, помощи по безработице, а так же стипендия, определение права на назначение социальных пособий, установление величины необлагаемого минимума доходов граждан ы наконец, формирование государственного бюджета Украины ы местных бюджетов. Мы все, сидящие в этом зале прекрасно это понимаем. Ми понимаем, что прожиточный минимум. Это главный социальный норматив нашего государства, реально влияющий на повышение жизненного уровня населения. Те, кто на деле, а не на словах желает улучшения жизни граждан страны просто обязан поддержать этот законопроект. Но учитывая прошлогоднюю историю с задержкой прожиточный минимум, с тем, что мы несвоевременно приняли, и многие социально незащищенные категории людей с большим опозданием, в два, три месяца, получили повышение социальных пособий. Я скажу вам собственное мнение по этому поводу. Только лицемеры, люди с двойными стандартам могут не проголосовать за этот законопроект, забалтывая суть вопроса демагогией и пустой болтовней несбыточной о заоблачных цифрах прожиточного минимума, предлагая такие суммы, которые и через 10 лет нашему бюджету будут непосильны. Наш комитет рассмотрел данный законопроект и единогласно принял решение рекомендовать его принятие в целом. И последнее. Некоторые сидящие в зале, конечно, пытаются сделать плохо, по сути дела пакость правительству Януковича. Но население нашей страны, выборцы, должны знать, что это пакость не правительству, ныне действующему, а пакость для всего народа. Поэтому я прошу поддержать данный законопроект и опубликовать в "Голосе Украины" результаты голосования. Спасибо.
Дякую. Чи є запитання? Є. Прошу записатися. Будь ласка, висвітліть. Три хвилини. Томенко, за ним Стоян.
Шановні колеги, шановний доповідачу. От ви тут говорили про пакості політичні. Я аналізую статистику і заяви наших урядовців. Я не можу зрозуміти. У нас є запаси мільярдні грошей на вересень і жовтень, щоб збільшувати пенсії, виплачувати гроші олімпійцям, дарувати містам, селам, і немає грошей на базові речі на наступний бюджетний рік. Коли проаналізувати бюджет, і коли ви кажете, що максимально прожитковий мінімум можна збільшити на 20 гривень. А хто виступає за те, щоб це було більше, це - популісти. А що тоді цей уряд як уряд дідів морозів - роздає в вересні-жовтні мільярди, а не може базові речі збільшити на більш достойну суму? Тобто я не розумію логіки цієї?
Уважаемые коллеги, я и в прошлом году при рассмотрении Закона о прожиточном минимуме и сегодня рекомендую всем настоятельно, кто еще не читал, почитайте, пожалуйста, Закон о прожиточном минимуме. Он не устанавливается от желания правительства и от желания депутатов. Он рассчитывается нормативным методом. Это - фотография. Эта фотография не может сегодня обсуждаться - мало или много? Она принимается. Другое дело, можно об этом говорить, что сегодня, к сожалению, ни пенсии, заработная плата, стипендия и другие социальные выплаты не дотягивают до прожиточного минимума. То есть, субъективные показатели заработной платы не дотягивают до объективного установленного Конституцией и законом прожиточный минимум. Мы сегодня можем говорить, что отдельные пособия не соответствуют прожиточному минимуму. Но правительство Януковича второй год подряд закладывает такие ресурсы в Государственный бюджет, которые позволят нам решить колоссальные вопросы, которые не решались у нас на протяжение всей независимости нашего государства. Еще раз повторяю, прожиточный минимум - объективный показатель. Мы не можем вмешиваться туда своими субъективными желаниями.
Будь ласка, Стоян, за ним Цибенко.
Олександр Стоян - голова Федерації профспілок України. Василь Георгійович, безумовно, я закликаю підтримати цей норматив, тому що він узгоджений і на комітеті, і на тристоронній основі. Але у мене є таке запитання, я його хотів задати міністру праці, на жаль, не було можливості. Михайло Миколайович не назвав, який на 2005 рік буде розмір мінімальної заробітної плати? І який відсоток мінімальної заробітної плати буде від прожиткового мінімуму? Це - перше питання. І друге. Чому [[Михайло Миколайович, це вам питання]] чому ви затягуєте подання на Верховну Раду узгодженого з профспілками Закону про наближення. поетапне наближення мінімальної заробітної плати до прожиткового мінімуму? Василь Георгійович, от ваша точка зору з цього приводу? Дякую.
То, что касается первого вопроса, уважаемый Александр Николаевич, ну, народные депутаты знают, об этом было говорено неоднократно и с уст Премьер-министра и в проекте, который мы с вами получили, бюджет на 2005 год, минимальная заработная плата с 1 января будет установлена в размере 262 гривны. С последующим поэтапным повышением. То, что касается второго вопроса, я вас поддерживаю, вы знаете наш комитет много в течении прошлого года практически решал эти вопросы и побуждал Кабинет Министров представить такой график приближения минимальной зарплаты и прожиточного минимума. Насколько я знаю было обещано в начале шестой сессии внести и мы завтра на заседании комитета будем рассматривать в том числе этот вопрос почему до сих пор министерство не вносит законодательные предложения по приведению в соответствие минимальной заработной платы к прожиточному минимуму.
Будь ласка, Цибенко.
Спасибі. Фракція комуністів Цибенко. Шановний співдоповідач, ви дуже добре знаєте, як і я про те, що реальний прожитковий мінімум, зокрема для непрацюючих має бути значно вищим. Я, зокрема, стверджую на тому, що він має бути, як мінімум у 500 гривень. У кандидата в Президента України Петра Миколайовича Симоненка є реальні розрахунки доведення цієї цифри до 792 гривень. А запитання таке, скажіть, будь ласка, коли комітет, який ви очолюєте разом з урядом внесе пропозиції щодо нової методики обрахунку прожиткового мінімуму, бо ми потрапляємо в тупик, коли приходимо і говоримо про цифру завжди натикаємося на методику, коли комітет і міністерство внесуть нову методику нового розрахунку цієї цифри. Дякую.
Уважаемый Николай Степанович, то что касается первого вопроса я хочу еще раз сказать, да, мы можем жаловаться на тот закон, который приняла Верховная Рада, да, мы можем жаловаться на то, что далеко короткий перечень продуктов питания, которые по всем категориям в зависимости от возраста определены в этом законе. Скажем, в Европе, к который мы стремимся там значительно обширнее этот перечень. Но мы же тоже понимаем, что этот перечень можно тоже расширить до бесконечности, а финансовыми ресурсами в государстве не обеспечим. И то, что касается второго вопроса в 2005 году, мы уже эту тему на комитете разговаривали, и нам было сказано устами первого заместителя Солдатенко, министра социальной политики и труду, что в первом квартале 2005 года будут внесены, причем они внесены будут не министерством, а представителями рабочей группы, которые будут в состав входить: представители профсоюзов Украины, представители работодателей и государственной стороны. То есть социальные партнеры будут готовить эти предложения, и, по сути, от их имени Кабинет Министров будет вносить свои предложения в первом квартале 2005 года.
Василь Георгійович, дякую. Час вичерпано. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, у нас на обговорення залишилося 23 хвилини. Оскільки ви наполягали на тому, щоб спочатку були виступи від фракцій, то я із списку тих, хто записалися на виступи, буду спочатку запрошувати до трибуни від фракцій. Шурма Ігор Михайлович, від фракції, будь ласка, Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Підготуватися Станіславу Ніколаєнку. Шурма відмовляється, так? Станіслав Ніколаєнко від Соціалістичної партії України, фракції. Підготуватися Віктору Пинзенику. Ніколаєнко передає слово для виступи Вернигорі. Леонід Вернигора, фракція Соціалістичної партії. Прошу вас. Поки йде Леонід Вернигора, я оголошення зроблю. Шановні колеги, голова Тимчасової спеціальної комісії, за яку ми щойно проголосували, Володимир Сівкович пропонує зібратися представникам фракцій, членам Тимчасової слідчої комісії з розслідування обставин отруєння народного депутата Віктора Ющенка о 12 годині на третьому поверсі в кулуарах. До виконання, будь ласка. Прошу вас.
Шановні народні депутати. Леонід Вернигора, фракція Соціалістичної партії України. Ми з вами щойно прослухали доповідь міністра праці Михайла Папієва і співдоповідь комітету. На що хотілося б звернути вашу увагу. По-перше, усі законопроекти і закони, які ми приймаємо по нашій мінімальній або зарплаті, або прожиткового мінімуму вони залишаються у нас тільки на папері на момент прийняття цих законів і на момент прийняття бюджету. Ви повинні напевне переконатися в тому, що весь рік виплата мінімальних зарплат і прожиткового мінімуму іде в ручному режимі управління Прем’єр-міністра. Скажімо, тиждень тому, коли ми з вами прийняли законопроект про підняття пенсій до рівня прожиткового мінімуму учасникам Великої Вітчизняної війни, на другий день уряд у ручному режимі пропонує доплачувать до прожиткового мінімуму величину, скажімо там, 152 гривні. Знову ж таки це що, закон України про установлення пенсій чи це просто чергова подачка і доплата із бюджету, який невідомо ким планується і затверджується? Друге. Сьогодні уже 3 дні тому на ринку усі ціни зросли в півтора рази тільки від того, що пообіцяли підняти прожитковий мінімум чи пенсію. Ви уявляєте який. піде і запрацює, коли ми затверджуємо знову збільшення навіть теоретично прожиткового мінімуму? Тому сьогодні, враховуючи ціни на ринку і не тільки на продукти харчування, а різке підвищення цін на усе, я пропоную сьогодні не приймати в такій величині прожитковий мінімум, який абсолютно не відповідає реальному прожитковому мінімуму наших людей. Я пропоную сьогодні повернути на 2 дні у комітети у зв’язку з тим, що оголошено урядом новий прожитковий не мінімум, а доплати. повернути до комітету на доопрацювання з тим, щоб зробить розрахунок за новими цінами, узгодити між партнерами, які приймать участь у формуванні цієї величини і тільки тоді винести у зал Верховної Ради. Це можна буде зробити у четвер. Тому прошу підтримати мою пропозицію - до четверга не затверджувати запропоновану урядом величину прожиткового мінімуму. Дякую.
Так, дякую. Віктор Пинзеник від фракції "Наша Україна", підготуватися Валерію Коновалюку від "Регіонів України".
Віктор Пинзеник, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! У уряду Віктора Януковича постійні серйозні проблеми з арифметикою. То він 10 мільярдів гривень забуде включити у бюджет, приховуючи їх від суспільства, то він пообіцяє пенсіонерам підняти пенсію до прожиткового мінімуму, забувши маленьку дрібничку. Шановні народні депутати! Вам розданий проект бюджету на наступний рік. У цьому документі ні з лупою, ні без лупи, ні між рядками ви не знайдете коштів на це підвищення пенсій. Хоча наші колеги з фракції "Наша Україна" не один раз стверджували, що кошти у бюджеті є і не тільки на підвищення пенсії, а на підвищення заробітних плат у бюджетній сфері. Не є виключенням у арифметичних вибриках і проект Закону "Про прожитковий мінімум". А давайте звернемо увагу на цифри. Ми чули виступ голови Комітету з питань соціальної політики про ніби-то якісь стандарти. Уряд піднімає прожитковий мінімум на 5,5 відсотка, але інфляція наступного року планується урядом на рівні 7 відсотків. За чотири місяці цього року прогноз інфляції знову уряду 5 відсотків - це близько 13 відсотків підняття рівня цін. Другий момент. Візьміть статистику, яку вам роздали, там написана неправда. За липень написано, що ціни знизилися. В Україні вони не знизилися. За серпень написано, що ціни знизилися, в Україні вони не знизилися. Другий момент. При затвердженні прожиткового мінімуму на цей рік уряд підняв його на 5,8 відсотка порівняно з 2002 роком. Хоча за 2003 рік ціни піднялися на 8 відсотків. Третій момент. Уряд пробує тримати прожитковий мінімум на рівні епохи доісторичного матеріалізму. Економіка України п’ятий рік зростає. За 5 років вона виросла на 50 відсотків. Тому і стандарти прожиткового мінімуму не мають залишатися без змін. Саме тому фракція "Наша Україна", Віктор Ющенко і я внесли проект Закону, який, на жаль, не зареєстрували, про те. що прожитковий мінімум має бути встановлений на рівні 423 гривні, а не 382. Що включає наша цифра? Вона враховує не включену в розрахунок частку інфляції при затвердження прожиткового мінімуму на цей рік. По-друге, враховує реальну інфляцію за цей рік і половину темпів економічного зростання уряду, який планується на наступний рік. Шановні народні депутати, ми наполягаємо на тому, щоб проект закону був проголосований тільки в першому читанні. На другому читанні було внесено уточнення, тому що є підтасовка арифметичних показників. І цифра прожиткового мінімуму занижена, як мінімум, на 40 гривень.
Валерій Коновалюк. Фракція "Регіони України". Підготуватись Надразі від депутатської групи "Союз".
Шановний Голово, шановні народні депутати. Прожитковий мінімум є визначальним чинником щодо багатьох інших інструментів соціального захисту населення, який використовується державою. Його розмір визначає багатьом іншим розміри соціальних гарантій. З огляду на це не виникає сумнівів велике значення вчасного ухвалення закону про прожитковий мінімум на наступний рік. Тим більш, в четвер ми будемо з вами розглядати проект бюджету 2005 року. Прожитковий мінімум має бути розрахований на основі аналізу основних показників розвитку економіки країни та затверджений з урахуванням по можливості до початку бюджетного процесу, це ми всі розуміємо. Ми дійсно розуміємо те, що розрахункова величина повинна не тільки забезпечувати компенсацію, індексацію стосовно рівня інфляції, але змінювати якісні показники. Тому, шановні колеги, ми можемо довго сперечатись з цього приводу достатньо 382 гривні чи ні, треба нам обосновувати інші заходи для того, щоб в бюджеті державному, а там ми визначаємо рівень забезпечення прожиткового мінімуму, який складає мабуть 90 гривень для малозабезпечених сімей і таке інше. Тому для нас важливим є те, щоб ми в забезпеченні затвердження соціальних виплат, інших соціальних стандартів рухались не виключно з позиції прожиткового мінімуму, але підвищували рівень забезпечення, тому фракція регіони України закликає всіх підтримати цей проект закону для того, щоб ми своєчасно розпочали розгляд і прийняття державного бюджету. Дякую.
Василь Іванович Надрага. Від депутатської групи Союз. Підготуватися Богдану Губському.
Уважаемые коллеги, уважаемые слушатели хочу напомнить, что проблема прожиточного минимума определяется базовым законом, который так и называется о прожиточном минимуме, который принят еще в 99-ом году. Это одна теза, то есть мы обязаны принимать эту норму и соответственно эта норма должна существоватьидолжна она существовать, и это вторая мысль, которой я хочу сконцентрировать ваше внимание, уважаемые коллеги на том, что это нужно принять до момента принятия бюджета. Потому, что если в прошлом году мы с Вами приняли прожиточный минимум на текущий год 2004-ый только 27-ого мая, то соответственно получилось, что пол года люди, которые должны получать всевозможные социальные выплаты от имени государства эти выплаты получали по тем нормативам, какие существовали для 2003 года. Исходя из этой логики, исходя из этого, мы в этом году должны сделать цивилизованно, до принятия бюджета утвердить прожиточный минимум, исходя из этого посчитать все затраты, все, что должен содержать в себе бюджет на 2005 год по социальным выплатам. Поэтому сегодня, когда говорят о том, что надо ли нам принимать прожиточный минимум или не надо? Могу сказать, со всей ответственностью: надо. Потому что до момента принятия общего бюджета, мы должны четко для себя понимать: сколько государство должно выплатить населению.? В частности, из этого показателя будет рассчитываться минимальные заработные платы, минимальные пенсии, социальная выплата государством в социальном страховании. Такие, как помощь при рождении ребенка, помощь на детей одиноким матерям, помощь на похороны. От этого показателя зависит жилищные субсидии, индексация денежных доходов населения, предоставление социальных льгот по налогообложению доходов физических лиц и многое другое. Посему при всех разговорах большой или маленький прожиточный минимум, но он вырос почти на 20 гривен по сравнению с прошлым годом. Соответственно дополнительно категория людей, которую можно посчитать сотнями тысяч, будут иметь возможность на основании нового прожиточного минимума, получать социальные выплаты от имени государства. Поэтому глубоко убежден, уважаемые коллеги, мы должны принять этот прожиточный минимум, если мы на самом деле хотим, чтобы нашему населению хотя бы немножко, но стало легче. Если у нас какие-то иные планы, то тогда бесспорно мы можем здесь спорить с вами опять же до 27 мая следующего года, а может быть и позже. Но это на пользу людям не пойдет. Спасибо.
Богдан Губський, від депутатської групи "Демократичні ініціативи" і "Народовладдя". Підготуватися Лук’яненку.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Питання встановлення і забезпечення реального прожиткового мінімуму є для нас питанням етичності і навіть моральності держави. Адже без того, щоб суспільство повністю забезпечило життєві потреби українського громадянина, не може сьогодні йти мова про соціальне партнерство в нашій державі. Даним законопроект пропонується затвердити прожитковий мінімум на більш високому рівні. Звичайно, не можна не відзначити зусилля уряду, за час роботи якого соціальні виплати підвищуються. Потрібно згадати Закон України "Про прожитковий мінімум", який існує з 1999 року. І згідно цього закону мінімальні розміри заробітної плати, пенсії, соціальної допомоги повинні здійснюватися, виходячи саме з прожиткового мінімуму. Отже, це дуже важлива величина, і всі соціальні виплати повинні на ній базуватися. Ми знаємо сьогодні, що соціально-економічний розвиток країни вийшов на нову принципово іншу динаміка, і головним рушієм став внутрішній ринок. І саме тому якраз добробут наших громадян, у тому числі пенсіонерів, ми повинні суттєво підвищувати. Разом з тим я б хотів звернути увагу на механізм розрахунку прожитковий мінімум, який планується встановити на рівні 382 гривні. Хіба можна вважати прийнятною норму щодо 53 кг м’ясопродуктів на працездатну людину на рік, в той же час, коли визнані суспільством фізіологічні медиками потреби є 80 кг. Окремі норми також дивують, наприклад, чоловіча краватка має купуватися один раз на 20 років, а костюм один раз на 10 років! Але ж прожитковий мінімум, я нагадаю, повинен забезпечувати нормальне функціонування організму людину і збереження його здоров’я, а також задоволення основних соціальних і культурних потреб особистості. А внаслідок явно занижених норм споживання обрахований прожитковий мінімум далеко не повністю може задовольнити основні життєві потреби людини. Методика обрахунку, вона не відповідає сучасним потребам, її потрібно змінити, адже вона сьогодні буде викликати справді скептичну посмішку в наших громадян. Другий приклад, що ми бачили з варіанту Бюджету, що Бюджет на наступний 2005 рік планується, що він зросте більше, ніж на 30 відсотків відповідно зросте ВВП. А мінімальний мінімум для прожиття планується збільшити лише на 5,5 відсотків. Тобто є дисбаланс темпів і нам вважається, що бажано, щоб ці темпи зростання були синхронізовані і, можливо, також підняти на 30 відсотків прожитковий мінімум. Тому ми наполягали, щоб уряд і відповідні служби все-таки внесли зміни до відповідних нормативних документів, згідно з якими розраховують прожитковий мінімум і в подальшому щоб якраз для розрахунків використовувалися реалії більше для життя. Дякую.
Лук’яненко Левко Григорович від фракції блок Юлії Тимошенко. Підготуватися Петру Цибенко.
Лук’яненко, українська республіканська партія "Собор", фракція Юлії Тимошенко. Шановні народні депутати, уряд нам знову пропонує затвердити прожитковий мінімум, що тільки на 5,5 відсотки вищий від попереднього. В таблиці, поданій нам разом з законопроектом, є індекс споживчих цін з липня 2004 року. Тут передбачається, що у грудні 2005 року ціни будуть менші, ніж у грудні цього року на півтора проценти. Минулого року він був 362,23 копійки прожитковий мінімум. На 2005 рік уряд планує у сумі 382 гривні. Збільшення прожиткового мінімуму на 5,5 процентів означає, що життєвий рівень громадян не підніметься, бо зростання цін буде меншим, а ніж на 5,5, навіть на багато більше, що ми знаємо і знають цих цифр. Міністерство економіки прогнозує, що у грудні 2005 року ціни на споживчі товари будуть нижчі від цін у цьому році на півтора процента, ціни на харчі в гастрономі, на базарі свідчать про зовсім інше. Взяти хоча б сало, воно від 12 гривнів піднялося до 20 гривні і на всі інші харчі. При тих зарплатах, що має населення, встановлення прожиткового мінімуму у 382 гривні, а цією сумою визначаються і інші державні соціальні гарантії, означає, що уряд не збирається покращувати матеріальне становище наших громадян. Розмір прожиткового мінімуму залежить від бюджету, як видно із урядового законопроекту бюджет на 2005 рік буде збудований на офіційній частині економіки і не зачіпає, майже не зачіпає тіньову економіку. Бюджет пропонує зменшити тіньову економіку тільки щось на 3 проценти. І тут, власне, суть розбіжності між бюджетною політикою уряду Януковича і бюджетною політикою опозиції, зокрема, фракції Юлії Тимошенко і Українсько-республіканської партії "Собор". Ми вимагаємо скасування податкових пільг, що їх кучмівська влада надала олігархам і спрямування цих коштів до Державного бюджету. Нагадаю слухачам, що понад тисячу підприємств були звільнені повністю або частково від сплати податків. Ліквідувати тіньову економіку і перевести її на рівень відкритих фінансових розрахунків означає збільшення Державного бюджету приблизно на половину. А це означає, що і життєвий мінімум, і пенсії, і зарплати можна також збільшити приблизно.
Левко Григорович, дякую, час вичерпаний. Дякую, Левко Григорович. Петро Степанович Цибенко від фракції комуністів. Підготуватися Пузакову. Будемо вже йти по запису народних депутатів.
Шановні колеги, шановні громадяни України! У мене як у депутата-комуніста, як у голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, який опікується проблемами найбільш знедоленої частини нашого суспільства, маса проблем, маса претензій до того варіанту закону, який поданий Міністерством праці і соціальної політики, який поданий Кабінетом Міністрів України. Зокрема, я не можу погодитися з підходом, згідно з яким Кабінет Міністрів України розглядає прожитковий мінімум, знаєте, як сяючу вершину, до якої треба йти тривалий час, як мету, до якої треба просуватися. А реально йде від так званого гарантованого прожиткового мінімуму, який коливається навкруги 100 гривень, трошки більше або трошки менше. Я вважаю, що так бути не може. Це, по-перше. По-друге, у мене маса претензій до конкретних цифр, які названі сьогодні у проекті закону. Зокрема, оскільки я очолюю Комітетах у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, то я проілюструю це на межі для непрацюючих. Вона встановлюється цим проектом закону на рівні 300 гривень. Я як голова комітету вважаю, що цей показник має бути на наступний, саме наступний, 2005 рік, як мінімум, 300 гривень, як мінімум, 500 гривень, замість того, який пропонує Кабінет Міністрів. Скажу більше, що у кандидата в Президенти України Петра Миколайовича Симоненка, у його передвиборчій програмі виписані реальні механізми, які дозволять найближчим часом встановити цей прожитковий мінімум на рівні 792 гривні. І ця програма абсолютно реальна, і її треба реалізовувати. Що стосується конкретно ситуації, в якій знаходиться сьогодні фракція. Визначаючи свою позицію щодо голосування, ми стояли перед вибором - або синиця в руці у вигляді 20-30-40 гривень підвищення прожиткового мінімуму, або отой ефемерний журавель в небі. Тому фракція комуністів наполягаючи на необхідності зміни методики, буде сьогодні підтримувати принаймні в першому читанні той проект, який подано Кабінетом Міністрів. Дякую.
Володимир Пузаков, фракція комуністів.
Дякую. Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Прожитковий мінімум в будь-якій країні встановлюється для загальної оцінки рівня життя в державі та для встановлення розмірів державних соціальних гарантій. Але як можна зробити це на Україні, де життя - це розплата за воду, за довідку? Навіть за консультацію потрібно платити. Одним словом, все життя - це суцільна розплата. І не видно ніякого просвіту. А ціни все зростають. За гривню не купити навіть двох конвертів. То ж з якого розрахунку нараховується прожитковий мінімум? Звичайно, він повинен визначатися, виходячи з цін, що склалися в останні місяці та прогнозних індексів інфляції до кінця 4-го та 5-го років. Але запропонований прожитковий мінімум ніяк не відповідає сьогоднішнім критеріям, і коли влада обіцяє проводити доплату до прожиткового мінімуму, видно, що гроші є. Але чому ці гроші повинен хтось обіцяти, висипати як курам просо, роздавати перед виборами? Не потрібні народу ці одноразові подачки, їм потрібна гарантована законодавчими органами пенсія, зарплата та прожитковий мінімум. Сьогоднішній прожитковий мінімум не дасть змоги покращити життя. Як був народ в обороні у стані виживання, так і залишиться. Тільки лідер комуністів, кандидат в Президенти України Петро Миколайович Симоненко, прийшовши до влади, протягом найближчих 5 років зможе вирішити першочергові проблеми соціально-економічного розвитку країни, консолідувати суспільство навколо реальної ідеї побудови соціальної держави створити більш одного мільйона робочих місць, підвищити середню зарплату у 2,5 рази до 1500 тисячі, а мінімальну не менш, ніж в 3 рази до 792 гривень, збільшити розмір середньої пенсії до рівня мінімальної зарплати, не нижче прожиткового мінімуму будуть встановлені мінімальна зарплата, допомога по безробіттю, самотнім матерям, багатодітним родинам, максимальні місячні платежі за комунальні послуги і квартплата будуть встановлені не вище 10 відсотків від доходу родини, повністю зникне безробіття. То ж я від імені комуністів звертаюся до всіх чесних людей. Голосуйте 31 жовтня за свої інтереси, за свою честь і гідність. Дякую.
Розгляд питання, шановні колеги, завершено. Прошу уваги. Перше. Я хотів би підкреслити перед тим, як перейти до голосування. Відповідно до Конституції, Бюджетного кодексу, а також Закону "Про прожитковий мінімум" суб’єктом законодавчої ініціативи з цього питання виключно є Кабінет Міністрів України. Друге. Прийняття такого закону, тобто встановлення прожиткового мінімуму, має передувати розгляду бюджету на наступний рік. Я просив би це врахувати. І третє. Нам потрібно його приймати і за основу, і у цілому, оскільки ми не можемо вносити доповнень і уточнень, бо це знову ж таки прерогатива Кабінету Міністрів України. Я йду відповідно до Регламенту. Тому, шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету. [[Ш у м у з а л і]] З процедури запишіться, 3 хвилини. Відмініть голосування. 3 хвилини, будь ласка, запишіться. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу! Прошу передати слово Петру Порошенко.
Петро Порошенко, фракція "Наша Україна".
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Я хотів би наголосити, що категорія прожиткового мінімуму, який поданий урядом, є профанація. Оскільки в законі України про Державний бюджет цим урядом запроваджена нова категорія - “межа забезпечення прожиткового мінімуму”. І в бюджеті на 2005 рік цей уряд подав розрахунок лише на 85 гривень. Це перше. Друге. Володимире Михайловичу, ви абсолютно праві, суб’єктом законодавчої ініціативи по прожитковому мінімуму може бути виключно уряд, але ніхто не позбавляв права суб’єктів законодавчої ініціативи при підготовці проекту до другого читання вимагати уточнення показників і розрахунків. Тому, фракція "Наша Україна" буде підтримувати цей законопроект лише у першому читанні. Дякую!
Володимир Єщенко, фракція комуністів.
Єщенко, фракція комуністів. Я звертаю увагу депутатів на те, що цей законопроект треба підтримати в першому читанні і фракція комуністів буде голосувати. Але ті зауваження, які висловлені нашими товаришами із фракції, треба врахувати обов’язково. І при розгляді проекту бюджету на 2005 рік, врахувати соціальні напрямки його розвитку. Дякую!
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України.
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України. Прошу передати слово Станіславу Ніколаєнко.
Станіслав Ніколаєнко, фракція СПУ.
Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії України. Херсонщина. Соціалісти завжди виступали за матеріальний добробут нашого українського народу і про це можна пересвідчитись в передвиборчій програмі Олександра Олександровича Мороза. Нас сьогодні хвилюють ті інфляційні процеси, які розпочалися в Україні у зв’язку з тим, що гроші почали просто друкувати і викидати їх на ринок шляхом подачок пенсіонерів і т.і. Тому, перш за все, наполягаємо, щоб цифра ця була мінімального прожиткового мінімуму збільшена не менше, ніж вдвічі. І по-друге, щоб учасники Великої Вітчизняної війни, ветерани, пенсіонери не ділить їх на четверту категорію, а прирівняти до цієї цифри, не менше 800 гривень. І тому ми пропонуємо голосувати тільки за цю цифру, а не голосувати за те, що пропонує уряду. Це не вирішує проблему із-за обезцінення.
Володимир Яворівський, Фракція "Наша Україна".
Володимир Яворівський, Блок Віктора Ющенка, шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, я думаю, що ми допустимся великої помилки, якщо ми сьогодні проголосуємо і в першому читанні, і в цілому. Ми прекрасно всі тут розуміємо, що це зараз іде сезонний хабар Уряду українському народові, дуже сезонний і дуже короткочасний, я все-таки пропоную проголосувати у першому читанні, врахувати міркування і головне - аргументи, економічні аргументи народних депутатів, і тільки після цього проголосувати у другому читанні. Тому що, якщо ми проголосуємо відразу, ви уявіть: які бубенчіки завтра будуть на всю Україну, як Уряд ощасливив український народ, додавши цих жалюгідних 20 гривень. Цей в той час, коли ціни зросли в кілька разів. Є дуже гарний жарт з цього приводу, як Янукович хоче збільшити пенсію, треба просто гроші скласти вдвічі і положити в кишеню. О це точнісінько буде так само. Дякую.
Шановні колеги, ми обмінялися думками, я ставлю на голосування, прошу уваги. Про прийняття за основу проекту Закону про затвердження прожиткового мінімуму на 2005 рік. Реєстраційний номер 6032, прошу голосувати. За основу. [[11:36:16]] За-321 Так. По фракціях, будь ласка: Наша Україна - 95, Регіони України - 61, Фракція комуністів - 54, СДПУ - 0, Демініціативи, народовладдя - 2, Трудова Україна - 0, Народна аграрна партія - 21, СПУ - 18, блок Тимошенко - 12, "Союз" - 17, НДП, "Промисловців і підприємців" - 16, "Центр" - 14, Позафракційні - 11. Хара Василь Леонтійович, будь ласка. Голова комітету, позиція комітету. Прошу уваги.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги. При всем уважении ко всем выступающим я хочу сказать, что никакого отношения к обсуждению конкретного закона о прожиточном минимуме эти высказывания не имеют. Владимир Михайлович, вы очень правы, когда сказали, что это объективный, нормативный подсчет прожиточного минимума. И он должен приниматься в первом чтении и как закон. Поэтому я прошу поставить на голосование решение нашего комитета, который предлагает его принять в целом как закон и не тормозить бюджетный процесс в нашем государстве. Спасибо.
Шановні колеги, прошу уваги. Заспокойтеся. Шановні колеги, тут у нас виникає колізія. Відповідно до статусу народного депутата, депутат має право вносити свої уточнення і доповнення. Але у даному випадку я хотів би сказати, що це виключно є прерогатива Кабінету Міністрів. Нам потрібно працювати з Кабінетом Міністрів, його переконувати. Давайте зараз перевіримо шляхом голосування. Прошу уваги, заспокойтеся. Я прошу вас. Ми вже з мотивів вже висловилися, не треба, шановні колеги. Я ставлю на голосування про схвалення в цілому закону, проект Закону про затвердження прожиткового мінімуму на 2005 рік. Реєстраційний номер 6032. Прошу голосувати. [[11:38:33]] За-123 Рішення не прийнято. Прошу комітет узгоджувати позиції з народними депутатами, допрацьовувати. По фракціях? Будь ласка. Закон прийнято тільки за основу. "Наша Україна" - 1, "Регіони України" - 60, Фракція комуністів - 5, СДПУ(о) - 0, "Демініціативи" і "Народовладдя" - 9, "Трудова Україна" - 0, Народна аграрна партія - 21, СПУ - 0, Блок Тимошенко - 0, "Союз" - 15, НДП, "Промисловці і підприємці" - 7, "Центр" - 3, Позафракційні - 2. Переходимо до розгляду наступного питання. Що? З процедури Святош, ну хвилиночку! Репліки нема. З приводу чого? Святаш з процедури і Беспалий. Давайте працювати.
Шановні колеги, позиція нашої депутатської групи щодо голосування по цьому закону обумовлена тим, що дев’ятого вересня поточного року народні депутати України, члени депутатської групи "Дем.ініціативи. Народовладдя" заявили про тимчасове призупинення свого членства в парламентській більшості. Підставами для цього була незалагоджена комунікація з урядом щодо принципових питань і, зокрема, приватизації в першу чергу нафтогазових підприємств. В умовах загострення політичної боротьби лише таким чином ми примусили уряд розпочати з нами повноцінний діалог. З задоволенням відмічаємо, що наша позиція знайшла розуміння і підтримку, і позиція врахована. Тому усвідомлюємо, що парламентська коаліція на сьогодні є основою стабільності, ефективної діяльності Верховної Ради України та уряду, необхідним ресурсом для завершення витребуваної політичної реформи народі депутати Сандлер, Райков, Колісник, Салигін, Давидова, Святаш, Ярославський, Галієв, Фельдман, Рєзник, Бандурка, Ярославський, Карпов заявляємо про поновлення свого членства в парламентській більшості та продовжуємо брати активну участь в діяльності парламентсько-урядової коаліції. Дякую за увагу.
Так, Борис Беспалий, будь ласка.
Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Перша проблема процедурна. Володимире Михайловичу, я прошу і звертаюся також до регламентного комітету. Народні депутати України мають право вносити пропозиції до будь-якого проекту постанови чи закону, взятого за основу. Тому я думаю, що ви неправильно ставили на голосування в цілому, коли були пропозиції народних депутатів. Це перше. І друге. Я думаю, що наші колеги, і ми дуже правильно зробили, не підтримавши в цілому. Чому? Тому що ми вважаємо, що ці цифри є дуже недостатніми, тому що прожитковий мінімум треба перераховувати, виходячи з реальних цін. А ціни зараз піднімаються. Тому я думаю, що враховуючи якраз таку позицію і Кабінет Міністрів, і комітет перерахують так, як це зробили експерти "Нашої України" і внесуть реальний прожитковий мінімум, починаючи від 600-700, можливо, 800 гривень, а не ті жалюгідні копійки, які пропонує.
Так, Рудьковський. Шурма, потім завершуємо.
Фракція Соціалістичної партії України. Шановні колеги! Соціалісти не підтримували такий низький прожитковий мінімум, ми звертаємося до вас, шановні народні депутати, доручити уряду, звернутися до уряду, подати реальні цифри, бо ми бачимо на паливно-мастильні матеріали подвоїлися, ціни на деякі продовольчі продукти подвоїлися. І ми, соціалісти наполягаємо, що прожитковий мінімум потрібно теж подвоювати з врахуванням тієї інфляції, яка організована виборчим процесом. Ми вважаємо, що повинно бути не 382, а як мінімум 750. Тоді можна спланувати якось бюджет кожної сім’ї. Соціалісти наполягають на тому, що прожитковий мінімум і бюджет на слідуючий рік повинні задовольняти мінімальні потреби сім’ї. Дякую.
Я думаю, шановні колеги, що тут можна говорити про те, що не потрібно обмежувати Божу благодать. Будь ласка, Ігор Шурма.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної парті України об’єднаної. Шановні радіослухачі всі хто сьогодні слідкує за перебігом подій на пленарному засіданні. Фракція об’єднаних соціал-демократів не голосувала за запропонований проект закону по тій причині, що сьогодні Верховна Рада стала ареною політичних торгів, стала ареною політичного піару. Сьогодні прожитковий мінімум незалежно від того чи він буде прийнятий чи ні буде використовуватися цією чи іншою політичною силою з метод пропаганди і агітації за свого кандидата. Тому на цьому етапі фракція Соціал-демократичної партії України об’єднаної утрималася від голосування по даному законопроекту.
Тоді треба було б запропонувати уряду, щоб він взагалі не вносив прожитковий мінімум і щоб ми зупинили життя в країні поки у нас закінчаться політичні торги і політичні баталії. Будь ласка, Стоян.
Олександр Стоян, фракція. Шановні колеги! Ви знаєте я слухав відомих економістів, які казали правду, що як тільки заявили про пенсії підвищення зразу зросли ціни. А що ж ви пропонуєте 500, 600, 700 гривень це ж журавель в небі. Ви знаєте зростуть ціни на ринку. Прожитковий мінімум - це орієнтир, і до цього орієнтиру нам треба підтягнути мінімальну заробітну плату 100 відсотків, пенсію 100 відсотків, інші соціальні виплати. І це нормальний орієнтир, це обрахований орієнтир. Не можна піднімати рівень прожиткового мінімуму - до нього треба підтягувати соціальні виплати. Я пропоную, Володимире Михайловичу, все-таки поставити 409 - те, що запропоновано, узгоджено урядом, роботодавцями і профспілками на голосування. Все інше - це голий популізм і підвищення ціни на ринку. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми вже на голосування ставили, результат отримали. Я просив би комітет погоджувати разом з урядом це питання. І потім ми повернемося до розгляду його для остаточного прийняття. Я хочу звернутися до народних депутатів. Одні займаються, як ви кажете, популізмом в сесійній залі, інші намагаються показати, хто в цій сесійній залі є господарем. Давайте піднімемося, наберемося совісті і честі - і будемо працювати. Я ще раз хочу сказати, що будь-які вказівки не голосувати, не працювати у Верховній Раді не пройдуть. Я хотів би, щоб ті, хто дає вказівки, і ті, хто їх виконує, зрозуміли, що відповідно до Конституції є можливість відкривати і проводити засідання за наявності двох людей, і ставити на голосування, в першу чергу, урядовий і президентський законопроекти, і щоб Верховна Рада визначалася щодо ролі цих законопроектів, а відтак щодо долі життя країни. Схаменіться, будь ласка! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення осіб льотних екіпажів повітряних суден авіації товариства "Сприяння обороні в Україні", повторне друге читання. Альошин Валерій Борисович, будь ласка.
Шановні народні депутати, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів подає для розгляду у повторному другому читанні проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення осіб льотних екіпажів повітряних суден авіації товариства "Сприяння обороні України", колишнього ДТСААФ. Під час опрацювання законопроекту надійшло п’ять пропозицій від народного депутата Георгія Манчуленка. Вони враховані повністю або редакційно. І за наполяганням авторів законопроекту народних депутатів Артеменко, Горлова і Сухого, які представляють Запоріжжя, де надзвичайно сильні позиції мають колективи товариства сприяння обороні України і в частині саме льотної роботи. Ми розглянули цей законопроект і прийшли до висновку, що його треба внести на розгляд Верховної Ради і вже зважити на результати цього розгляду. До порівняльної таблиці надійшли зауваження Юридичного управління Апарату, але все-таки кінцеве рішення за Верховною Радою. Тому комітет просить підтримати рішення і відповідним чином відреагувати на законодавчу ініціативу. Стосовно змісту. Відповідно до законодавства, яке діяло до 1 січня 2004 року, льотчики і інші особи льотного складу мали певні особливі умови пенсійного забезпечення. Однак, це не стосувалося льотчиків товариства сприяння обороні України. І автори законодавчої ініціативи, внесеної ще до набрання чинності Закону про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування ініціювали розповсюдження тих особливих умов пенсійного забезпечення і на працівників льотного складу авіації відповідного товариства. Відповідно, ця законодавча ініціатива внесена на ваш розгляд і прохання - визначитися. Дякую.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка, Валерію Борисовичу. Я попрошу Кабінет Міністрів висловити свою позицію. Олена Василівна, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Виступаючий доповідав вам про те, що цей законопроект вносився тоді, коли діяв закон про пенсійне забезпечення. Сьогодні цей закон вже не діє і діє закон про пенсійне страхування. Тому вносити зміни необхідно в цей діючий закон. І юридичний висновок Верховної Ради, відповідного департаменту Верховної Ради говорить саме про це, що це сьогодні вже не є актуальним. Наступне, шановний Володимире Михайловичу. Пропонується вирішення питання пенсійного забезпечення тих осіб здійснити за рахунок інших категорій пенсіонерів. Це було б соціально несправедливо. Сьогодні Верховна Рада прийняла закон, не сьогодні, я маю на увазі, що Верховна Рада прийняла закон, яким передбачається створення професійних пенсійних фондів. Верховна Рада створила умови, щоб надати податкові пільги для тих роботодавців, які будуть робити додаткові відрахування для своїх працівників. Тому було б доцільно прислухатися до думки юридичного управління Верховної Ради і прийняти рішення з врахуванням цієї думки. Дякую вам.
Так. Немає інших міркувань? Ярослав Сухий, будь ласка.
Шановні колеги! Я як один із співавторів цього законопроекту звертаю вашу увагу на те, що питання актуальне чи неактуальне, в цьому залі звучить цинічно. Може для когось це неактуально, але для тих льотчиків, які готували нам льотчиків, тобто для тих інструкторів польоту, які працювали у системі ДТСААФ і працюють зараз у товаристві сприяння оборони України, це дуже актуально. Ми маємо справу зі звичайною соціальною несправедливістю. Одні особи льотних екіпажів цивільної авіації отримали один рівень пенсії, а інші такі самі особи льотних екіпажів, але ДТСААФ, отримують значно нижчу. Тому ми повинні ліквідувати цю несправедливість, проголосувавши за цей законопроект у другому читанні. Це по-перше. По-друге. У цьому залі ми вже здійснили такий акт відновлення несправедливості, коли проголосували за законопроект Дмитра Рудковського, генерала, члена фракції "Трудова Україна" і внесли зміни та доповнення з тим, щоб ліквідувати несправедливість по відношенню до військовослужбовців, які вийшли на пенсію в різні роки. Я пропоную і закликаю сесійну залу підтримати цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги! З врахуванням пропозицій, які були щойно викладені, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у повторному другому читанні і в цілому, як закон. Проект цього закону про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення осіб льотних екіпажів, повітряних суден, авіацій, товариства сприяння обороні України. [[11:51:59]] За-282 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 80, "Регіони України" - 52, Фракція комуністів - 56, СДПУ(о) - 0, Демініціативи, "Народовлядд" - 8, Трудова Україна - 0, Народна аграрна - 21, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 2, Союз - 14, НДП, промисловці, підприємці - 14, Центр - 8, Позафракційні - 7. Дякую! Шановні колеги, оголошується до розгляду проект закону про цінні папери та фондовий ринок. Пропонується такий регламент. Для доповіді до 5 хвилин, відповіді на запитання до 5 хвилин, для співдоповіді до 3 хвилин, до 3 хвилин для доповіді і відповідь на запитання до 3 хвилин, для обговорення і прийняття рішення 10 хвилин. Нема заперечень? Тому зараз якраз в нас може виступити голова Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Балюк Анатолій Іванович, з доповіддю щодо проекту закону про цінні папери та фондовий ринок. Співдоповідачем буде виступати Капустін Віктор Володимирович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд подається закон України про цінні папери та фондовий ринок. Метою розробки цього проекту закону є проведення норм закону України про цінні папери і фондову біржу у відповідність до положень Цивільного і Господарського кодексів України, які набули чинності в цьому році. Та необхідність вдосконалення зазначеного закону з урахуванням досвіду функціонування вітчизняного фондового ринку. Проект закону про цінні папери та фондовий ринок суттєво удосконалює законодавче забезпечення функціонування ринку цінних паперів в Україні, що безперечно сприятиме забезпеченню захисту прав держави та акціонерів. В першу чергу слід відмітити розширення переліку фінансових інструментів. Застава, іпотечні сертифікати, сертифікати фонду операцій з нерухомістю, обіг яких буде здійснюватись на ринку цінних паперів. В законопроекті чітко визначено класифікацію цінних паперів України за видами, категоріями. Впорядковується питання виникнення та передання прав за цінними паперами, виконання зобов’язань за цінними паперами. Позитивним та новим є те, що в законопроекті визначено види та обов’язкові умови здійснення професійної діяльності на фондовому ринку, в порівнянні з діючою редакцією Закону України про цінні папери і фондову біржу, зазначеним законопроектом розширюється перелік послуг, які можуть надаватися професійними учасниками ринку цінних паперів в Україні, приводяться до світових стандартів визначення та вимоги до таких послуг та врегульовується питання посилення відповідальності професійних учасників ринку цінних паперів перед користувачами таких послуг. Впровадження зазначених норм сприятиме забезпеченню надійності, прозорості та ефективності діяльності професійних учасників ринку цінних паперів. Проект Закону, у порівнянні з діючим законом, чітко на рівні закону, визначає етапи емісій при відкритому, серед заздалегідь не визначеного кола осіб, та закритому, через заздалегідь визначеного кола осіб, розміщення цінних паперів та дає їм детальну характеристику. Зокрема, законопроектом передбачено: порядок реєстрації випуску цінних паперів при відкритому та закритому розміщенні цінних паперів, вимоги до проспекту емісії цінних паперів, порядок видання обліку зареєстрованих випусків цінних паперів, вимоги до закритого та відкритого розміщення цінних паперів, порядок подання звіту про результати розміщення цінних паперів та підстави визначення емісії недобросовісною. Проектом закону законодавчо впроваджується система розкриття інформації на фондовому ринку, яка охоплює всіх його учасникам, що відповідає основним вимогам, прийнятим в країнах з розвинутою системою фондового ринку. Проект передбачає визначення обов’язково терміну, обсягів і способів розкриття інформації про діяльність суб’єктів ринку цінних паперів. Безперечно ці положення законопроекту сприятимуть зменшенню інвестиційних ризиків для потенційних інвесторів, а отже зроблять інвестування коштів в українські папери більш привабливими для інвесторів. Слід відмітити, що порівняно з діючим законодавством законопроектом врегульовані питання і пов’язані з використанням інсайдерської інформації про емітента або його цінні папери, що пропонуються для відкритого продажу, яка має важливе значення для власників цінних паперів та потенційних інвесторів під час прийняття рішення про купівлю або продаж цінних паперів. Особливої актуальності контроль за використання такої інформації набуває у зв’язку з запровадженням діяльності в Україні системи недержавного пенсійного забезпечення. З метою створення прозорої системи ціноутворення при операціях з цінними паперами суттєво розширюються можливості фондових бірж щодо надання послуг з організації торгівлі. Крім того в законопроекті запропоновано уніфікований підхід щодо функціонування системи біржової торгівлі шляхом встановлення вимог до здійснення організаторами торгівлі діяльності з організації торгівлі. Встановлюється єдиний підхід до створення та функціонування саморегулівних організацій професійних учасників ринку цінних паперів, який сприятиме посиленню внутрішнього контролю за дотриманням учасників ринку цінних паперів, правил роботи на цьому ринку. Розробка цього проекту закону здійснювалася із залученням більше 30 фахівців, представників професійних учасників ринку цінних паперів, науковців, представників Верховної Ради, міністерств, відомств. Відповідно до висновку Головного науково-експертного управління Верховної Ради України проект закону рекомендовано прийняти у першому читанні з урахуванням висловлених пропозицій. Комітет з питань фінансів та банківської діяльності, розглянувши зазначений законопроект на своєму засіданні, також рекомендував прийняти його у першому читанні. Шановні народні депутати, прийняття проекту Закону України про цінні папери та фондовий ринок дозволить підвищити ступінь захисту прав та законних інтересів інвесторів на фондовому ринку України, а також впорядкувати та законодавчо визначити питання функціонування фондового ринку в цілому та окремих його учасників зокрема, що в цілому буде сприяти формуванню в Україні прозорого та ліквідного ринку цінних паперів. Шановні народні депутати, просимо підтримати зазначений законопроект у першому читанні. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми запитання будемо зараз чи. Ну, давайте зараз запитання, щоб уже доповідачам потім не виходити на трибуну. Запишіться, будь ласка. У нас п’ять хвилин на запитання. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Наступним буде Соломатін ставити своє питання.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенко "Наша Україна". Шановний доповідачу, в цілому поділяючи позитивні оцінки цього законопроекту, разом з тим є дуже-дуже багато недоліків. І я б хотів запитати: чим ви обгрунтовуєте те, що планується знизити рівень нормативно-правового регулювання закону на підзаконний акт? Це, зокрема, стаття 17 частина третя, де ви пропонуєте порядок ліцензування професійної діяльності на фондовому ринку визначати Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку, а не законом. І таких випадків є ще багато - щодо ліквідності торгівців, є ще випадки такі. Чим ви це пропонуєте? Чому забирати повноваження у Верховної Ради і передавати їх Державній комісії з цінних паперів? Дякую вам за відповідь.
Дякую за запитання. Дійсно, таке питання є, і воно дискутується сьогодні на рівні комітетів і фракцій. Дійсно, є проблема пониження статусу регулюючого документу. І ми готові, в принципі, до дискусії, щоб розподілити повноваження між законодавчим органом і нормативно-правовими актами самої комісії. Так що я думаю, що під час підготовки документу до другого читання ми врахуємо ці зауваження.
Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановний Анатолію Івановичу, скажіть, будь ласка, чи посприяє цей проект закону в разі, якщо він буде прийнятий, ще більш швидкому зростанню кількості мільйонерів в Україні? Я нагадаю, що за повідомленням Державної податкової адміністрації станом на перше січня 2004 року у нас було офіційних мільйонерів 853, з них 300 в Києві, з них 300 в стінах Верховної Ради України, а за прогнозом кількість цих мільйонерів зростає в 2-3 рази. За 2004 рік їх має стати вже 2,5 тисячі. Наскільки збільшиться темп зростання мільйонерів, багатих і заможних людей у порівнянні з тим, що є сьогодні. Дякую.
Я вам дякую за запитання. Мені важко відповісти на це запитання, але я в одному впевнений, що прийняття цього закону та деяких інших дозволить деяких мільйонерам недосягати тих цілей, які сьогодні досягаються на ринку цінних паперів. А впорядкує діяльність всіх суб’єктів. Я вважаю, що цей закон ринковий, він не дає нікому ніяких підстав, привілей, а створює нормальну, прозору систему ведення бізнесу. І в цьому його користь. А стосовно скільки їх стане я не знаю. Дякую.
Катерина Тимофіївна Ващук, фракція Народна аграрна партія.
Наша фракція підтримає цей законопроект в першому читанні, хоч ми бачимо, що деякі статті потребують узгодження з Цивільним кодексом. Але у мене таке запитання, яке нам задають в округах. Скажіть, чи допоможе цей законопроект погасити, так званні цінні папери, або товарні облігації, які у свій час дали людям. Люди внесли кошти купили ці облігації з надією, що отримають машини, отримають холодильники чи ще якісь цінні речі, і вони зависли. Чи допоможе цей закон про цінні папери погасити і ці товарні облігації. Дякую.
Я вам скажу прямо і відверто, що не допоможе. Тому що закон не регулює цього питання. Що стосується цих товарних облігацій,. !!!! в першу чергу держава. Якщо є така проблематика, то вона повинна вирішуватися через бюджет і через інші механізми. Але з іншого боку сьогодні у нас 18 мільйонів населення акціонери акціонерних товариств. І цей закон передбачає в значній мірі посилення їх захисту, недопущення розбивання їх долі або взагалі її втрати. Але це.
Віталій Шибко, фракція Соціалістичної партії України
Віталій Шибко, Соціалістична фракція України, Дніпропетровськ. Я хотів би спитати. Ви зараз посилалися на те, що цей законопроект розроблений з урахуванням міжнародного досвіду. Будь ласка, скажіть, в яких документах, міжнародних мається на увазі, або інших країн, сказано про те, що, як це написано тут у розділі шостому, які встановлюють обов’язковість членства учасників Фондового ринку у професійних спілках. Це ж порушується право вільного вибору громадян об’єднаних профспілок!
Розділ сьомий? Шостий. А яка стаття? Шостий розділ, а яка: перша чи друга? "Саморегулівні організації"?
Я прошу вас, Анатолій Іванович, ви підійдіть до Віталія Яковича і дайте пояснення з цього приводу.
Віталій Якович, якщо ви дозволите, ми з вами, я підійду окремо. Я не зрозумів питання.
Шановні колеги, я пропоную таким чином нам поступити. Зараз зробити перерву на 30 хвилин, до 12 годин 35 хвилин. І ми продовжимо розгляд проекту Закону "Про цінні папери та фондовий ринок". Я хотів би нагадати, що ми зараз перейшли до розгляду пакету урядових законопроектів. Оголошується перерва до 12 години 35 хвилин.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до сесійної зали і будемо продовжувати розгляд проекту Закону "Про цінні папери та фондовий ринок". Слово для співдоповіді має перший заступник голови комітету з питань фінансів і банківської діяльності Капустін Віктор Володимирович. Будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати! Я, відверто кажучи з великим жалем можу констатувати той факт, що і з боку Верховної Ради, і з боку уряду виявляється абсолютно недостатньо увага до такого важливого, можливо найважливішого сектору ринкової економіки як фондовий ринок. Свідченням цього є той факт, що до цього часу у нас працює закон, який ми прийняли ще в 1991 році Закон про цінні папери і фондову біржу. І він працює зараз, і він чинний, і за ці 13 років змінилися реалії, змінилися терміни, змінилися правила гри на фондовому ринку. Ми так і не змогли прийняти новий закон, який відповідає реаліям сьогоднішнього дня. Фактично негативним фактором, дуже негативним фактором є і те, що на ринку цінних паперів ми не змогли встановити прозорі правила гри. На жаль, на цьому ринку панує право сили, а не право закону. Тому цей законопроект, який ми сьогодні з вами розглядаємо, він намагається створити прозорі, зрозумілі, ясні правила поведінки на фондовому ринку України. Ми до цього часу ще остаточно не зрозуміли той факт, що саме фондовий ринок є тим інструментом, тим важелем, який фактично стимулює розвиток економіки, який приводить до швидкого перерозподілу, переливу капіталів з одної галузі до іншої, який фактично стимулює швидкі темпи розвитку економічного прогресу. З цієї точки зору цей закон є надзвичайно важливим. Я хотів би сказати, що він вводить цілий ряд нових понять, це поняття інсайдерської інформації, поняття інсайдерів, поняття професійної діяльності на фондовому ринку і деталізації цієї професійної діяльності, створення понять організаторів ринку і так далі. Тобто цей закон є надзвичайно важливим. Я дуже вдячний Науково-експертному управлінню, яке дуже професійно і грамотно проаналізувала цей законопроект і зробила цілу низку зауважень. Більшість цих зауважень є важливими, і ці зауваження будуть враховані при підготовці до другого читання. Наш комітет, Комітет з питань фінансів і банківської діяльності, ретельно розглядав цей закон, і ми вважаємо, що, незважаючи на певні речі, які нам треба буде корегувати, треба буде змінювати між першим і другим читанням, нам обов’язково треба прийняти цей закон за основу. Тому я дуже прошу шановних народних депутатів підтримати це рішення. Хоча нас тут небагато у залі залишилося, але я пропоную зібратися нам зараз і проголосувати за цей закон, який є дуже важливим. А ті дискусійні речі, які у нас.
Шановні колеги! Запитання є до Віктора Володимировича? Запишіться, будь ласка, 3 хвилини на запитання і відповіді. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Євген Гірник, будь ласка, ваше запитання.
Шановний Вікторе Володимировичу! Я розумію необхідність прийняття закону і підведення під міжнародну термінологію, але дуже багато абсолютно незрозумілих не те, що для широкого загалу, навіть для спеціалістів, слів. Чи не варто би їх якось розшифрувати відповідними українськими відповідниками? Це таке перше запитання. І друге чисто технічне. Там віднесені і Автономна Республіка Крим, і міські ради як юридичні особи. І зовсім забуто про такі територіальні громади, як районні, обласні ради, це спеціально чи випадково в розділі першому? Дякую.
Щодо чистоти мови, взагалі, я завжди виступав за чистоту мови і за можливість розмовляти якомога більш чистою мовою, рідною мовою. Але є професійні терміни, які на жаль, вони не перекладаються, вони професійно використовуються у міжнародній практиці, у всіх країнах світу. Це, наприклад, термін "інсайдери" або "андирайтинг". Взагалі, це професійні терміни. І я не думаю, що нам треба їх переклади дуже ретельно. Щодо другого питання, щодо надання обласним органам влади або районним органам влади випускати цінні папери, тобто випускати фактично боргові зобов’язання. Ви знаєте, я не підтримую цей варіант, бо це фактично, в цьому випадку, ми можемо втрати контроль над державним боргом, над сумою державного боргу і над погашенням цього державного боргу. Можливо ми можемо обговорювати це питання в контексті того, що такі дії місцевої влади можливі тільки після узгодження, наприклад, з Міністерством фінансів, можливо такий компроміс ми можемо знайти.
Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Дякую. Юрій Соломатін. Я хотів би вас попросити надати пояснення в пояснювальній записці в розділі "Обгрунтування і необхідності прийняття акту", є згадка про документ "Програмна системна позика-2". Що це воно таке? З чим його їдять? Яке це має відношення до маленького українця? Дякую.
Ви маєте на увазі пояснювальна записка до закону. Зараз ми знайдемо. Не можу зараз знайти. Взагалі, програмна системна позика-2 і програмна системна позика-1 розглядались всередині 90-х років, 1996-1999 роки. Це програмна системна позика щодо підтримки підприємництва на Україні, зараз розглядається можливість надання Україні програми. позики 2 і це потребує забезпечення певними цінними паперами і гарантіями держави. І тому розгляд цього питання, про цю позику пов’язане, ув’язане з прийняттям цього закону, який дає можливість запровадити прозорий ринок цінних паперів в нашій країні.
Володимир Черняк. Немає. Значить, всі хто записався на запитання поставили. Дякую, Вікторе Володимировичу.
Дякую
Переходимо до обговорення, прошу. А є, я не побачив Вас на цьому місці. Вибачте, вибачте, вибачте. Питання Володимиру Черняку. Будь ласка.
Шановний Вікторе Володимировичу, я також підтримую прийняття цього Закону, він на часі, він потрібен, але разом з тим в мене є таке запитання. Як відомо, фондовий ринок, ринок капіталів, ринок інвестицій пов’язані тісно між собою, яким чином сприятиме прийняття цього Закону формуванню в Україні сприятливого інвестиційного клімату? Дякую.
Ну, взагалі цивілізовані інвестиції, як правило, і відбуваються через фондовий ринок. На фондовому ринку відбуваються, так би мовити, правдиві катування акцій, цінних паперів, які дають їм правдиву, реальну, актуальну ринкову ціну. Якщо хтось, якась юридична особа, або фізична особа хоче інвестувати якісь кошти в цінні папери, то це через фондовий ринок робиться прозоро, зрозуміло, ясно і всі це бачать. До речі, щодо того, як ми оберігаємо наш фондовий ринок. Я хотів би сказати про те, що недавнє рішення щодо Укрнафти, вони фактично обвалили фондовий ринок України в десятки разів зменшилися котування деяких акцій. Це, звичайно, дуже велика проблема, в тому числі інвестиційна проблема. У країнах з розвинутим фондовим ринком це було би, звичайно, питання фактично колапсу економічного і політичного. У нас, оскільки ринок дуже не розвинутий, він на такому дуже низькому рівні, то це питання не обговорювалося дуже серйозно. Але насправді це велика інвестиційна проблема, якщо ми не будемо розвивати фондовий ринок. Дякую.
Дякую, Вікторе Володимировичу. Сідайте. Переходимо до обговорення. Як ми домовлялися, для обговорення і прийняття рішення - 10 хвилин. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Підготуватися Кармазіну.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, ми з вами розглядаємо урядовий законопроект. Законопроект представлений урядом міністрів-капіталістів і, більше того, мільйонерів. І вони влаштовують свої справи у цьому законопроекті з тим, щоб їм краще жилося. У пояснювальній записці до цього законопроекту визначається, що подання цього законопроекту воно спрямовано на те, щоб виконати певні вимоги, які передбачаються проектом "Програмна системна позика - 2". Тобто ми чекаємо певні запозичення з-за кордону на те, щоб підтримати вітчизняного так званого виробника. А де він цей товаровиробник, і що він виробляє, ми вже з вами знаємо. І друге. Виконати пункт дев’ятий заходів щодо реалізації пріоритетних напрямів розвитку корпоративного управління в акціонерних товариствах, затверджених розпорядженням Кабміну у 2003 році. І ми так само знаємо, що таке за корпоративне управління, і як воно себе визначає, коли питання торкається перерозподілу власності або керування цієї власності на прикладі "Криворіжсталі" та інших великих вітчизняних підприємств. Тому наша фракція з порозумінням віднеслася до намагання уряду влаштувати справи, капіталістичні відносини у нашому суспільстві. Але вона порозуміла і вона проголошує, що це ні з одного боку, ні з другого, ні з третього не торкнеться добробуту знедоленого українського народу. Тому наша фракція прийняла рішення, що вона не буде підтримувати цей законопроект. А якщо він потрібний, то нехай панове капіталісти і мільйонери самі його опрацьовують і підтримують. Більш того, дуже цікаво, з моєї точки зору, як народного депутат України, передбачається здійснення ліцензування діяльності професійних учасників фондового ринку. Я плачу, я захлинаюся від восторгу. Коли пропонувалося нами і мною особисто ліцензування видобутку корисних копалин, всі представники його припахабія - капіталу виступили проти такого ліцензування, майже уся Верховна Рада виступила проти! Чи ті, які при владі, тільки в буржуазній опозиції, а тут ще ліцензувати будемо цих шахраїв, які будуть вже шахраями в законі! Не буде наша фракція підтримувати цей законопроект. Дякую.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватися Віталію Шибку.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний український народе! Я хочу сказати, що чинний закон про цінні папери і фондову біржу, який прийнятий ще в 91-му році, звісно, застарів і, звісно, не відповідає сучасним вимогам розвитку фондового ринку. Крім того, ми з вами прийняли новий Цивільний кодекс України, який набрав чинності з першого січня 2004 року. Сьогодні по ньому живемо. І тому необхідне прийняття нового закону. Просто життя вимагає. Що стосується того, що зараз говорили попередні виступаючі щодо того, що рішення щодо "Укрнафти" обвалило ринок цінних паперів, це є чисто корупційне рішення. Ви це добре розумієте. І в нормальній державі Президент би застрелився б після того, як підписав би такий указ, який одному клану віддає те, що належить народу України! Два нафтопереробних заводи було віддано кланам, які добре слугують на задніх лапках перед Президентом. Тому давайте не плутати закон з відвертим бандитизмом, це є відвертий бандитизм, те, про що я зараз сказав, про що говорили мої попередні колеги, тільки трошки не так його називаючи. Я категорично проти того, щоб цим проектом передбачалося встановити, що умови і порядок ліцензування, наголошую, і умови і порядок ліцензування професійної діяльності на фондовому ринку визначалися б Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку. Це зниження рівня нормативно-правового регулювання закону на підзаконний акт. Це є порушення тієї самої страшної пошесті, яка йде сьогодні, корупційної пошесті в державі. І, давайте, ми відмовимося я звертаюся до розробників, тому що я розумію, що то не Прем’єр-міністр, він мабуть і не осилив того прочитати, оскільки по 10 помилок робить на одному аркуші, тому то мабуть не він робив, тільки його підпис значиться під цим. Я хочу з цієї трибуни, я буду підтримувати у першому читанні і давати зауваження. Але я хочу звернутися, Володимир Михайлович Литвин до вас, я хочу звернутися до всього українського народу і до всіх народних депутатів. Те що ми бачили, що влада зробила з Віктором Ющенко безсумнівним лідером перегонів президентських хочуть розповсюдити далі зараз за вказівкою першого заступника голови Служби безпеки України, нашого з вами колеги, поки що, Володимира Сацюка, управлінням Служби безпеки по Києву і Київській області встановлено спостереження [[замисліться!]] над членами родини і над самим Головою Верховної Ради. Володимир Михайлович, ви будьте обережні. А я закликаю правоохоронні комітети дати відсіч цим людям з дозволу сказати, які перейшли всі межі людського.
Віталій Шибко, мікрофон, будь ласка увімкніть.
Спасибо. Владимир Михайлович, спасибо я хотел бы только одну реплику сказать по поводу закона, а потом передать слово Черновецкому. Обратите внимание, уважаемые коллеги. Законопроект подан в пакете с законопроектом Закона Украины "Про іпотечні та цінні папери". Дивіться цей реєстраційний номер, зараз ми будемо розглядати. Так я хочу сказати, що згідно з положенням сьомим статті першої діючого Закону про цінні папери є таке положення, поняття: "особливості умови випуску, використання та обігу приватизаційних паперів, заставних та іпотечних цінних паперів визначається спеціальним законом України". Тобто на що я хочу звернути увагу: виходить, що іпотечні цінні папери залишаються у сфері дій українського законодавства, а приватизаційні з цього випадають. А далі Черновецький просить слова.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! Фракция "Наша Украина", Леонид Черновецкий. Я хочу, во-первых, сказать о том, что у меня есть доверие к лидеру социалистов Александру Морозу, он чистый и порядочный человек. И я думаю, это недоразумение, то, что сегодня вышло между нашими фракциями. И, во-вторых, я хочу сказать, что я сегодня сидел рядом с лидером "Нашей Украины", которого я не видел долгое время. Все, кто слушает нас и видит, должны знать: его отравили. Я видел его лицо. Это настоящий ужас вообще, что одного из ведущих политиков страны травят вообще как не знаю что.
Давайте до Закону про цінні папери.
ваши, коммунистов то же самое, наверное, потому что вы говорите глупости. Да? Вам бы поплакать, а не смеяться! Хоть бы вас не затравили! Вы просто стадом ходите, вам оно как бы "до лампочки"!
Я прошу: давайте по проекту Закону про цінні папери і фондовий ринок.
Теперь послушайте. Конечно, очень важный Закон о ценных папирах, который можно поддержать в первом чтении из уважения к господину Балюку, он ведет себя порядочно на этом рынке. Но важно также знать о том, что людей на Украине власть убивает и травит. И я сегодня это видел своими глазами. Я не хотел верить в то, что такое могло случиться. Я лично знаю рацион лидера "Нашей Украины". Все чепуха! Он ест очень скромно. И у него никаких проблем с желудком нет. Это отрава. И я хочу, чтобы народ Украины это хорошо знал. И то, что их еще свели с порядочным человеком, который сегодня совершенно.
Давайте по проекту закону про цінні папери та фондовий ринок!
Теперь по поводу ценных паперов. Я вам хочу сказать, что нияки цинни паперы - да? - при нынешней владе Украину не влаштуют, не спасут, тому що некому их будет применять, и это господину Балюку должно стать известно, потому что нынешнее правительство Украины и вся влада левая! Вот как сидят мои коллеги с левой стороны. Да? У них не ценные паперы в голове, а верёвка и сук, на котором они хотят видеть предпринимателей. Владимир Михайлович, я просил вас сегодня поставьте закон о том, чтобы применить мараторий и выпустить из тюрем миллион человек, которые не хотели платить взятки и их посадили за это. Это создатели рабочих мест предпринимателей. Это статья 212 Украины. Я сегодня ставил об этом вопрос на нашей Украины. Меня пидтримав Виктор. Виктор Ющенко. Я говорил об этом с Кравчуком. Он сказал, что этот закон хороший. Пожалуйста, поставьте! Они сидят на параше вместо того, чтобы создавать новую Украину и платить налог.
Так, дякую. Шановні колеги! Шановні колеги, я дуже прошу вас, давайте будемо говорити про суть законопроекту. І я вимушений буду вимикати мікрофон, якщо буде виступаючий говорити не по суті питання. Давайте домовимося. Розгляд проекту закону - прошу уваги! - розгляд проекту закону про цінні папери та фондовий ринок завершено. Комітет пропонує прийняти цей законопроект за основу. Я ставлю цю. голосування на. пропозицію на голосування. Про прийняття за основу проекту закону про цінні папери та фондовий ринок, реєстраційний номер 5310. Прошу голосувати. [[12:56:49]] За-185 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 97, Регіони України - 0, Фракція комуністів - 0, СДПУ(о) - 0, Демініціативи - Народовладдя - 7, Трудова Україна - 0, Народна аграрна партія - 19, СПУ - 18, Блок Тимошенко - 5, Союз - 11, НДП, промисловці і підприємці - 6, Центр - 14, Позафракційні - 8. Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Будь ласка, голова комітету.
Шановні народні депутати! Наше голосування свідчить про наше відношення до фондового ринку. Це сором і ганьба фактично. Ми не можемо тринадцять років прийняти Закон про цінні папери і фондову біржу. Про що ми говоримо взагалі, про який розвиток ринкової економіки ми тут базікаємо? Шановні друзі, є пропозиція прийняти хоча б на повторне перше читання.
Я поставлю на повторне перше читання, але голосів не буде. Я ставлю пропозицію комітету, шановні колеги. І потім я підсумую, все скажу, назву речі своїми іменами. Одну хвилиночку. Я прошу, заспокойтеся, потім візьмете з мотивів. Одну хвилиночку, заспокойтеся, будь ласка. Відмініть голосування. З мотивів, будь ласка, Черняк.
Шановні колеги! Якщо ми хочемо побудувати цивілізовану ринкову економіку , то потрібно приймати закони про цінні папери і фондовий ринок, а не дикий ринок, мафіозний ринок, клановий ринок, який у нас є. Тепер політична оцінка. Зверніть увагу, "Регіони України", СДПУ(о), у комуністів свої мотиви, не голосують за цей закон. Подає уряд, а фракції більшості не голосують за цей закон. Де логіка, де більшість взагалі ця і в чому полягає позиція цих фракцій?
Я ставлю на голосування. Прошу заспокоїтись, не радійте, шановні колеги. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про направлення на повторне перше читання проекту закону про цінні папери та фондовий ринок. Реєстраційний номер 5310. [[12:59:46]] За-258 Рішення прийнято. Шановні колеги, по фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 96, Регіони України" - 0, Комуністи - 53, СДПУ(о) -0, Демініціативи, "Народовладдя" - 7, "Трудова Україна" - 0, Народна, Аграрна - 20, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 16, Союз - 11, НДП, промисловці і підприємці - 12, Центр - 14, Позафракційні - 9. Шановні колеги, одну хвилиночку, я ще раз хочу сказати з усією відвертістю і принциповістю. Справа в тім, що дана команда окремим фракціям "зірвати" Верховну Раду, не голосувати. Це право фракцій. Але воодночас, коли виносяться на голосування урядові законопроекти, це дасть підстави для другого висновку. Перший висновок такий, що будуть стояти там, де ми скажемо, поставити на місці в черговий раз, не вдасться, я хочу сказати. Другий момент, це підстави і після того звинуватити Верховну Раду в її недолугості. Що вона не приймає потрібні закони, які потрібні вкрай для країни. Хочуть знищити вашими руками Верховну Раду України. Я ще раз хочу сказати, якщо ви зруйнуєте Верховну Раду до проведення президентських виборів, після завершення президентських виборів депутати у сесійну залу не повернуться. Бо тоді стане цілком очевидним і зрозумілим для людей, що такий парламент Україні не потрібний. Я ще раз хочу сказати, давайте продемонструємо свою відповідальність. Це не антидержавні дії Верховної Ради, це будуть нормальні зрозумілі дії у Верховній Раді. Або давайте в іншому випадку не будемо фінансувати, не будемо табелювати, але не можна далі дивитись на те, як депутат виступає і закликає голосувати, а в нього забрали картку. Давайте говорити про елементарне. Я ще раз хочу сказати, не дивлячись на будь-які сценарії Верховні Рада буде Верховною Радою, в будь-якій конфігурації але буде Верховною Радою. Оголошується до розгляду, оголошується до розгляду проект Закону про іпотечні цінні папери. Реєстраційний номер 5159.
З цього приводу? Будь ласка, Верховна Рада заперечує. Вже з мотивів виступали. Доповідач - Голова Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку - Балюк Анатолій Іванович. Співдоповідачем буде виступати Капустін Віктор Володимирович. Пропонується такий регламент, прошу уваги. Для доповідача - 5 хвилин, відповіді на запитання - 5 хвилин, для співдоповіді відповідно - 3 і 3 хвилини, для обговорення, прийняття рішення - до 10-ти хвилин. Нема заперечень? Будь ласка Рудьковський, вибачте зараз з мотивів з цього приводу. Я тільки, я буду зупиняти, якщо не буде по темі виступ.
Шановні народні депутати, Рудьковський, Соціалістична партія України. Да, дійсно відбувається блокування роботи Верховної Ради, але щоб таких блокувань не було нам потрібно проголосувати зміни до Конституції. Тоді парламент буде Парламентом, не залежати не від Адміністрації Президента, ні від кого, а спікер буде керувати Парламентом, у тих обсягах, яких, навіть, сьогодні не має. Дякую.
Так. Будь ласка, Анатолій Іванович.
Шановні народні депутати, ну дебют в мене не вдався, попав в такий день у вас. Ну, я хотів би зараз повернутися до першого питання одну репліку, до комуністів звернутися.
Я прошу давайте по суті питання. Доповідайте, будь ласка.
Я прошу вибачення.
Шановні колеги, це буває. Будь ласка, Анатолію Івановичу, по законопроекту.
Я хотів добрі слова сказати. Шановні народні депутати, метою проекту Закону України про іпотечні цінні папери є необхідні залучення в економіку України довгострокових фінансових ресурсів через інструменти фондового ринку та розвиток фінансового сектору України. Одним з головним завдань проекту є визначення особливостей випуску та обігу цінних паперів, зокрема іпотечних облігацій, встановлених вимог до складу іпотечного покриття, яке зумовлює їх випуск, визначення учасників ринку іпотечних цінних паперів та вимог щодо їх діяльності, а також здійснення державного регулювання ринку іпотечних цінних паперів. Законопроект містить шість розділів. Серед яких зокрема розділи щодо визначення видів іпотечних цінних паперів та вимог до емітентів іпотечних облігацій, обслуговування та управління іпотечним покриттям, державного регулювання та нагляду у сфері іпотечних цінних паперів. Серед основних положень законопроекту вважаю за доцільне зосередити вашу увагу на наступному. Законопроект встановлює загальні умови випуску та обігу іпотечних цінних паперів, згідно якої вимоги щодо випуску, розміщення та обігу іпотечних цінних паперів здійснюється у порядку, встановленому законодавством про цінні папери. Визначає, що емітентом звичайних іпотечних облігацій може бути виключно іпотечний кредитор. Встановлює, що виключним видом діяльності спеціалізованої іпотечної установи є придбання іпотечних активів та випуск структурованих іпотечних облігацій. Визначає розмір іпотечного покриття, встановлює правовий режим іпотечного покриття, порядок звернення, стягнення. та ведення реєстру іпотечного покриття. Закон закріплює на рівні законодавства функції та права управителів іпотечним покриттям, вимоги до договору про управління іпотечним покриттям, заміну управителя. Закон чітко окреслює компетенцію загальних зборів власників іпотечних цінних паперів, перелік питань, які можуть ними розглядатися. Законопроектом визначається компетенція та повноваження органів, які будуть здійснювати державне регулювання у сфері іпотечних цінних паперів, діяльності фінансових установ, які будуть надавати фінансові послуги відповідно до законодавства України. Крім того, враховуючи прийняття Закону України "Про іпотечне кредитування, операції з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати", а також внесення змін до статті першої закону України про цінні папері і фондову біржу статтею третьою цього законопроекту визначено, що відносини у сфері випуску та обігу іпотечних сертифікатів регулюються зазначеним Законом України. Даний законопроект, як і законопроект про цінні папери та фондовий ринок, розроблений за участю науковців, представників, професійних учасників ринку цінних паперів, представників міністерств і відомств та Верховної Ради України. Проект Закону України підтримано Національним банком України. Головним науково-експертним управлінням Верховної Ради України проект Закону України про іпотечні цінні папери рекомендовано прийняти у першому читанні. Шановні народні депутати, прийняття проекту Закону України про іпотечні цінні папери створить необхідні умови для розвитку нових фінансових інструментів, буде сприяти комплексному розвитку ринку іпотечного кредитування, що в свою чергу призведе до залучення в реальний сектор економіки України значних інвестиційних ресурсів. Шановні народні депутати, просимо підтримати законопроект у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Є запитання? Прошу записатись. Так, будь ласка, п’ять хвилин. Кармазін, за ним Матвієнков.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний доповідачу, скажіть, будь ласка, я уважно ознайомився з цим законом, чи не бачите ви, що цей закон міг би бути одним із розділів того закону, який в принципі є про цінні папери та фондовий ринок і який ми хотіли в новій редакції сьогодні прийняти? Чи міг би бути розділом Закону про іпотечне кредитування в операції з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати? Саме про такий виважений підхід до законодавства, а не створення законодавства на кожен окремий випадок, як це називають науковці - закони-метелики. Я весь час закликаю. Чи не вважаєте ви, що це можливо зробити розділом в тому законі, і це повністю відповідало б і Цивільному кодексу, і цим законам, які я зараз назвав? Дякую вам.
Дякую за запитання. Ну, необхідно зазначити, що цей закон визначає особливості випуску та обігу іпотечних цінних паперів. Закон знаходиться у Верховній Раді вже довгий час, він проходив слухання в комітетах і фракціях. В принципі можливо було б його розглянути разом з Науково-експертним управлінням щодо включення його в той закон про який ви говорили. Однак, я не думаю, що це якийсь на собі тягар, що він буде окремим, спеціальним законом, який буде регулювати оббіг та емісію цих іпотечних цінних паперів.
Будь ласка Матвієнков, за ним Соломатін.
55 округ, Мариуполь. Уважаемый Анатолий Иванович! Я прекрасно понимаю, что мы можем сегодня много говорить о тех брешах, о тех недостатках в том или ином законодательном акте, который мы сегодня два рассматриваем в частности. Но, по-моему, все прекрасно из присутствующих здесь людей и те, которые понимают о чем идет речь, понимает, что самое тяжелое - это брешь, отсутствие любого закона какого-то ни было. В том числе мы прекрасно осознаем и этот законопроект. Да, действительно он требует доработок, да, действительно он сырой, но мы прекрасно понимаем, что отсутствие любой законодательной базы приводит и к злоупотреблениям, и к отсутствию как таковой ипотечной политики, которая сегодня отсутствует. Поэтому мне все прекрасно понятно с этим законопроектом, я просто призываю депутатов проголосовать за него в первом чтении с тем, чтобы потом включиться в работу и создать серьезный законодательный акт. Спасибо.
Дякую, я з вами абсолютно згоден.
Будь ласка Соломатін, за ним Демьохін.
Юрий Соломатін, фракція комуністів. Поясніть, будь ласка маленькому українцю, який сьогодні на слух по радіо не має майнового пая, його обдурили, але має земельний пай, має зараз отримати відповідні документ на право володіння цією землею. Він вже не хоче цієї землі, він незнає куди її приткнути цю землю. Скажіть, будь ласка маленькому українцію і нам. Чи покращить долю цієї людини у володінні того, що їй вже не потрібне, що вона отримає від цього закону. Дякую.
Я думаю, що маленькому українцю цей закон допоможе. Що стосується землі, земля не є предметом регулювання цього закону. Дякую.
Будь ласка Демьохін.
Спасибо. Уважаемый Анатолий Иванович. Закон безусловно очень важный и очень нужный. Рассматриваете ли вы сегодня в комиссии вопрос, какие еще необходимо в срочном порядке принять законы, особенно касаемые обеспечения ипотеки, имущественного? Может быть, чтобы у нас не было разрыва. Ваше мнение: что сегодня необходимо, чтобы как можно быстрее и эффективнее сдвинуть вопросы оценки имущества, ведь они должны будут обеспечивать эти ценные бумаги, чтобы владельцы активов не потеряли? Спасибо за внимание.
Ну, я думаю, що на сьогодні є Закон про оціночну діяльність, який чітко регулює цю сферу діяльності. І приймати якийсь ще додатковий закон, який би дозволяв більш, ще більш точно оцінювати, немає такої необхідності.
Будь ласка, Ващук.
Катерина Ващук, Народна аграрна партія України. У мене таке запитання. Чи передбачається тут застава землі через іпотеку в вашому законі? Ми наполягаємо на тому, щоб земля як особливий в Україні, ну, майнова форма - це все-таки цінність вседержавна, всеукраїнська, - не йшла, як звичайні товари, через заставу, через іпотеку. Дякую.
Дякую. Ну, ми в перерві говорили з Валентиною Петрівною Семенюк щодо цього питання. Ми не вводимо поняття землі в цей закон. Якщо треба більш виписати якийсь пункт, давайте ми між першим і другим читанням його обов’язково просто зафіксуємо, щоб не було тут якоїсь підозри, що тут щось закладається, щоб щось перетягти. Ми погоджуємося з цією пропозицією.
Дякую, Анатолій Іванович. Сідайте, будь ласка. Від комітету - перший заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Капустін Віктор Володимирович. Три хвилини доповідь, три - запитання.
Шановні народні депутати. Ну, я думаю, що не варто говорити по суті цього закону, бо все було сказано. Я хочу сказати інше. Фактично цей закон є продовженням попереднього Закону про цінні папери і фондовий ринок. У попередньому законі у розділі шостому є положення про те, що обіг іпотечних цінних паперів і деяких інших паперів, але ми зараз говоримо тільки про цей вид, він регулюються спеціальним законодавством. Ось до цього закону ми зараз і прийшли. Я скажу, що, на нашу думку, коли ми розглядали цей закон у комітету, він є не менш важливим, ніж попередній. Я сподіваюся тільки на те, що він не повторить долю попереднього закону, і ми все ж таки його приймемо. Фактично прийняття цього закону буде стимулювати залучення довгострокових грошових коштів до нашої економіки. Це є надзвичайно важливий фактор. Ми багато разів вже говорили про те, що у нас не вистачає інвестицій, у нас не вистачає вільних довгострокових коштів. У цьому випадку ми робимо серйозний крок до досягнення такої мети. Тому, шановні народні депутати, я ще раз закликаю вас тверезо і розумно подивитися на ці закон і на цей закон, який ми зараз будемо голосувати, і я запрошую вас проголосувати за нього, бо він є надзвичайно важливим і створює серйозні передумови для розвитку економіки. Дякую.
Дякую. Запитання є? Немає. Є. Тоді, будь ласка, запишіться. Будь ласка, висвітіть. 3 хвилини. Кармазін. Підготуватися Соломатіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний доповідачу! Я розділяю те, що ви сказали, але хотів би почути вашу відповідь. Чи можливо було б нам не породити манюпусеньких законів, а зробити цей закон частинкою закону про цінні папери та фондовий ринок. І кодифікувати таким чином всі ті закони, які направлені на все те хороше, про що ви говорили. Фактично на базові закони, спрямовані на законодавче врегулювання іпотечного кредитування і кредитного ринку в цілому. Чому це не можна зробити і чи можна це буде зробити технічно, на ваш погляд, під час другого читання, в тому числі як ми повернемося до попереднього закону про цінні папери та фондовий ринок. Це просто полегшить роботу всім громадянам України. Сьогодні база - 3 тисячі законів. Вони не знають як з цим працювати, звертаються весь час з листами. Дякую вам.
Я вам відповідаю на це запитання. Технічно це можна зробити звичайно. І технічно можна це законодавство про цінні папери його можна включити в закон. про іпотечні цінні папери включити в закон про цінні папери і фондову біржу. З технічної точки зору я не бачу тут проблеми. Але чому це різні закони? Тому що закон про цінні папери і фондовий ринок, який ми, на жаль, не прийняли тільки що, він був підготовлений давно. Він був підготовлений ще кілька років тому в своїй основі і, на жаль, він ці кілька років блукав кулуарами Верховної Ради і так не міг бути винесений в зал з різних причин, про які ви також говорили в своєму виступі тільки що. Тому, оскільки він був підготовлений, ми його розглянули трохи раніше і винесли в зал як окремий закон. А після цього розглядали вже закон про іпотечні цінні папери. Хоча з технічної точки зору я тут великої проблеми не бачу.
будь ласка, Соломатін.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Скажіть, будь ласка, чи не існує така небезпека, що з часом, наприклад, через кілька місяців після прийняття такого закону у разі, якщо він буде прийнятий, до нього робляться зміни і доповнення, наприклад, такого змісту: "в тому числі іпотека землі". Дякую.
Ну до кожного закону ми маємо право, суб’єкти законодавчої ініціативи мають право пропонувати зміни, доповнення, пропозиції і так далі, і так далі. Якщо Верховна Рада проголосує за таку зміну, то звичайно цей закон зміниться. Але я ще раз хотів підтримати пана Балюка про те, що. про іпотеку землі в цьому законі не йдеться.
Шибко, будь ласка. Передає слово Семенюк.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановний доповідачу, ви тільки що на відповідь Соломатіну сказали, що в цьому законі іпотека землі не йде. Але ви, напевно, забули про закон про іпотеку, де чітко передбачається іпотека землі. У статті 8, пункті 3 цього законопроекту передбачається іпотека і боргові зобов’язання, і застава. Значить, все ж таки, вже правова база для іпотеки землі закладена, а це лише буде перекладена тільки на цінні папери. Так це чи ні?
Шановна Валентина Петрівна, якщо ви хочете знати мою особисту точку зору, колись напевно ми прийдемо до того, що земля буде купуватись і продаватись. Не зараз, можливо, через 20 років, через років. Напевно, якщо ж ми все ж таки створимо цивілізоване суспільство і цивілізований ринок, ми будемо продавати і купувати землю, як важливий фактор суспільного виробництва, ми ж це розуміємо. Якщо з економічної точки зору, а не з політичної дивитись на це питання, то це колись буде. Тому, звичайно, якісь передумови для цього, ми мусимо закладали в деякі закони. Але якщо ми говоримо про філософію цього законодавства і попереднього законодавчого акту, і зараз, то філософія цього закону не передбачає продаж землі. І на нашій фракції ми говорили це не один раз, ми виступаємо зараз за те, щоб землю не продавати і не купувати, і на комітеті це питання ми обговорювали. Тому з цієї точки зору, мені здається, я відповів правильно.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, так як і домовлялись, в нас є десять хвилин на обговорення і прийняття рішення. Тобто 9 хвилин ми обговорюємо, одну хвилину приймаємо рішення. Слово має народний депутат Соломатін. Підготуватись Кармазіну.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, ставлення нашої фракції до цього закону було викладено в основному при обговоренні того законопроекту, який ми трішки раніше обговорили, законопроекту 5310. Я хочу в зв’язку з цим сказати щодо цього законопроекту лише таке: я особисто вбачаю, що прийняття цього законопроекту може надати поштовх до протягування іпотеки землі. Дуже грунтовно виклала своє застереження з цього приводу Валентина Петрівна Семенюк і я їй за це вдячний і вдячні їй за це ті люди, які пов’язані з землею і зараз уважно нас слухають. Тому наша Фракція вирішила, що не буде підтримувати цей законопроект і я закликаю всіх не байдужих депутатів всіх фракцій його не підтримувати. Дякую.
Будь ласка, на слово запрошується народний депутат Кармазін, за ним буде виступати Черновецький.
Юрій Кармазін, партія захисників Вітчизни, солідарність, виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, вказаним законопроектом пропонується визначити особливості випуску та обігу іпотечних цінних паперів, державного регулювання та контролю за ринком цих паперів, що має сприяти залученню в економіку України довгострокових фінансових ресурсів та розвитку фондового ринку. І я Вам задавав питання тут, виступаючим і представникам Уряду і представникам Комітету з приводу одного - підходу нашого з вами до законодавчої техніки, підходу з тим, як полегшити життя громадян України сьогодні, які не знають, що робити з трьома тисячами законодавчих актів. Які не знають, що робити з тим, що така ж кількість приблизно указів Президента, які втручаються в законодавство, а потім роз’яснення і рішення уряду постанови, а потім рішення Податкової адміністрації і інші, інші, інші. У нас із законодавством твориться щось страшне. Дуже жалко, що зараз немає Володимира Михайловича. Я пропонував ці питання вирішити системно, кваліфіковано, і як його покращити. Але безумовно цей проект є останнім з пакету базових законів і законопроектів, спрямованих на законодавче врегулювання іпотечного кредитування і в цілому кредитного ринку. До якого можна віднести і Цивільний кодекс, який ми з вами прийняли, і Закон України "Про іпотеку", і про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень, і Закон про іпотечне кредитування операцій з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати, і Закон про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операцій з нерухомістю, а також проекти законів про державну реєстрації речових прав не нерухоме майно та їх обмежень, про Державний земельний кадастр. Всі ці закони мають розглядатися в комплексі. Звісно, цей законопроект краще розроблений, ніж попередні. Але я хотів би, щоб узгодили при другому читанні його з Законом про іпотечне кредитування операцій з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати. Я б хотів би, щоб цей закон став частинкою Закону про цінні папери та фондовий ринок. Це було б з теоретичної точки зору дуже, дуже виправдано. І там би ми могли під час другого читання всіх цих законів якраз звести їх і фактично предмет регулювання там спільний. Це - цінні папери, тільки різний вид цінних паперів. Тому я просив би прийняти цей закон у першому читанні і далі повернутися до Закону про цінні папери, який зараз провалений з політичних міркувань. І далі працювати на користь української держави. Дякую вам.
Слово має народний депутат Черновецький. За ним Черняк.
Уважаемый Председательствующий, уважаемые народные депутаты. Лидер Христианской либеральной партии Украины, фракция "Наша Украина", Леонид Черновецкий. Во-первых, я хотел сказать самое главное, потому что поскольку я являюсь лидером фракции, лидером партии Христианско-либеральной, что Бог есть, да? И Ющенко жив только потому, что он есть! И это - очень важное обстоятельство, которое должны зафиксировать у себя в памяти те, кто слушает сегодняшнюю нашу передачу. И второе. Я хочу сказать о том, что Бог есть еще и потому, что сегодня я с Адамом Ивановичем вроде как согласовал, что на этой неделе будет слушаться Закон о ликвидации пильг и привилегий для посадовых осиб всих гилок влады. Это - десятки тысяч "Мерседесов", спецмерседесов, спецлитаков, большого количества гостиниц, которые нравятся коммунистам, бесплатных, и всего остального майна, которое сразу же пойдет на сберегательные книжки моих избирателей. И третье. Закон, который сегодня. Вам нравится жить в бесплатной гостинице, это я понимаю, да? А то, что книжки не погашаются сберегательные. Ну тогда заткнитесь и дайте мне говорить, потому что это же невозможно перекричать. И, прости меня Господи, за такие слова, потому что нехорошо говорить коммунисту такое слово. Закон о сертификатах жилищных нужен, это - действительно путь в будущее, потому что это действительно нужные для Украины инвестиции. И поэтому я вас как либерал прошу обязательно за этот закон проголосовать. Это хороший закон, либеральный закон, нужный для Украины. Ну, и последнее. Я хочу сказать о том, что некому будет эти законы применять, если Адам Иванович не сдержит свое обещание и мой Закон завтра об амнистии людей, которые не хотели платить взятки, не хотели преклоняться перед жуликами всякими, в том числе [[не орите, коммунисты]], вот, и находятся в тюрьме, по надуманным причинам не будет выставлен на голосование. Нам не нужны сегодня законы, карающие тех, кто открывают рабочие места. Нам нужны новые налоговые отчисления для содержания наших пенсионеров, которым я хочу дать надежду. Если Адам Иванович сдержить свое обещание вы получите немедленно все компенсации на сберегательные книжки в течении месяца. Спасибо за внимание.
Слово має народний депутат Черняк.
Володимир Черняк, фракція "Наша Україна". Прийняття цього закону сприятиме створенню цивілізованого ринку нерухомості. Це головне. У нас в Україні відсутні взагалі цивілізований ринок, багато в чому він дикий. І, зокрема, відсутній цивілізований ринок нерухомості. Якщо ми цей закон приймемо, то ми сприятимемо підведенню відповідної законодавчої бази під створення цивілізованого ринку нерухомості. Який віддзеркалюється в циркуляції цінних паперів. Тут є заперечення стосовно землі. Дискусійне питання і я це визнаю. Але прийнято закон про іпотеку, в якому вже це питання вирішено, вже ми не можемо давати задній хід, ми зобов’язані бути послідовними у своїй законодавчій діяльності Інше питання дискусійне, Кармазін його піднімав, слушно. Краще можливо було б, дійсно, включити всі ці інновації цього закону, включити в рамковий закон, в Закон "Про цінні папери і фондову біржу". Або в рамковий Закон "Про іпотеку". Але ми цього не зробили, а проблема актуальна є. Тому доцільно в цій ситуації наздогін рамковим законам послати спеціальний закон, саме цей закон. Можливо в перспективі ми його включимо в рамковий закон, але зараз очікувати було б недоцільно. Тобто я вважаю, що ситуація зобов’язує нас цей закон прийняти у першому читанні. І, на завершення, загальне міркування. Замість того, щоб дати праву силу люди дали силі право. Завдання парламенту полягає в тому, щоб дати праву силу, і ефективність парламенту саме полягає в цьому. Виконавча влада намагається дати силі право, і в цьому є суперечність двох гілок влади. І ми не повинні дозволяти виконавчій владі давати силі право, ми повинні дати праву силу. Я не можу зрозуміти, як можна урядовим фракціям не голосувати за урядові закони. Я не можу назвати парламенту в світі, де це було б можливим. Дивно, я, представник опозиції, голосую за урядові закони, цивілізовані, як я вважаю, а представники більшості, фракція "Регіони України", голова якої є Прем’єр-міністром, не голосує. Назвіть мені ще де-небудь в світі країну, де це було б можливо!
Дякую, Володимир Кирилович. Ви тим більше кажете, що треба політична реформа. Обговорення питання завершено, будемо голосувати. З мотивів голосування Семенюк, хвилина.
Семенюк, фракція соціалістів. Шановний Адаме Івановичу, дякую за те, що дали можливість сказати. Але я невипадково сказала, що не можна сьогодні приймати без застереження по землі, тим більше що стаття 83 Земельного кодексу передбачає передачу землі спільним підприємствам. Ви уявіть собі, що таке відбудеться - запуск цінних паперів у спільних підприємствах, крім того, і застава землі, яка передбачена Законом про іпотеку. Тому стаття вісім пункт третій - він взагалі не може бути в цьому законопроекті. Я його прошу вилучити і не голосувати.
Я ставлю на голосування проект Закону "Про іпотечні цінні папери", реєстраційний номер 5159. [[13:33:06]] За-167 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. "Наша Україна" - 87, Регіони України - 2, комуністи - 0, соціал-демократи - 0, Демократичні ініціативи і Народовладдя - 4, Трудова Україна - 0, Народна аграрна партія - 21, соціалісти - 0, Блок Тимошенко - 8, Союз - 8, НДП, промисловці та підприємці - 17, Центр - 13, позафракційні - 7. На повторне перше поки що, так? Будь ласка, пропозиція комітету - на повторне перше. [[13:34:03]] За-176 Законопроект відхилено. Слухається проект закону про Загальнодержавну програму "Питна вода України". Законопроект за номером 5222. Давайте поступимо за такою ж аналогією як попередні. 5 хвилин - на доповідь, 5 - на відповіді на запитання, по 3 хвилини - співдоповідь, відповіді і 10 хвилин - обговорення і прийняття рішення. Я запрошую до доповіді голову Державного комітету з питань житлово-комунального господарства Семчука Григорія Михайловича. Будь ласка, 5 хвилин.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Сьогодні на ваш розгляд вносить проект закону про загальнодержавну програму "Питна вода України". В останні роки в Україні спостерігається різке погіршення стану основних джерел водопостачання, що пояснюється незадовільною господарською діяльністю, забруднення водоймищ та підземних водоносних горизонтів пестицидами, фенолами, поверхнево активними речовинами, сполуками азоту, важкими металами, нафтопродуктами, патогенними мікроорганізмами. Це призводить до порушення природних процесів самоочищення водних об’єктів і значного ускладнення проблеми одержання якісної питної води на діючих водозаборах підприємств водопровідного і каналізаційного господарств. Іншими чинниками, які негативно впливають на забезпечення неякісною питною водою є: повільне впровадження новітніх технологій у практику водопостачання, водовідведення, очищення природних стічних вод; слабке використання у багатьох регіонах для питного водопостачання населення підземних вод надійно захищених від забруднення і які є практично єдиними джерелом водопостачання під час надзвичайних ситуацій; низьку ефективність заходів захорони поверхневих та підземних вод на території водозаборів; наявність скидів забруднених вод та нереалізованих стоків у санітарних зонах. Аналіз сучасного стану водогосподарської галузі у багатьох регіонах України свідчить, що водно-екологічні проблеми зберігають масштабний характер та гостроту. Заходи, що вживаються для зміни такої ситуації недостатні для забезпечення населення якісною водою. Все це потребує негайного вирішення питання щодо розроблення, затвердження, впровадження загальнодержавної програми "Питна вода України", яка б стала програмним документом у сфері забезпечення якісною питною водою. Програмою передбачається проведення фундаментальних досліджень у сфері питного водопостачання та водовідведення; підвищення ефективності, надійності функціонування систем питного водопостачання за рахунок здійснення водоохоронних, технічних, фінансово-економічних та інших заходів, у тому числі створення нормативних запасів питної води на випадок надзвичайних ситуацій; розроблення технічних систем і обладнання, у тому числі компактних та мобільних з очищення забруднених та високомінералізованих вод для питного водопостачання; вдосконалення нормативно-правової та науково-технічної бази у сфері питного водопостачання; будівництво і реконструкцію найважливіших об’єктів, а також здійснення заходів, що потребують фінансування з державного бюджету, у тому числі в межах субвенцій з державного бюджету України на виконання інноваційних проектів регіону. Перелічені завдання є об’ємними і складними, тому програма передбачає її поетапну реалізацію. На першому етапі до 2008 року необхідно здійснити заходи щодо стабілізації ситуації у водному секторі і створення бази для поступового поліпшення та розвитку системи питного водопостачання. Для цього буде вдосконалюватися законодавча та нормативно-правова база, розроблятися відповідні регіональні програми, реалізувати заходи з охорони відновлення джерел питного водопостачання. Буде розроблено сучасне науково-технічне забезпечення процесу виробництва питної води, реалізовано пілотні проекти в галузі. На другому етапі, це 2002-2013 роки, буде здійснено заходи з підвищення ефективності та надійності функціонування систем питного водопостачання, поступовим підвищенням якості питної води. Для цього буде завершено вдосконалення нормативно-правової бази та розпочати реалізацію заходів регіональних програм. На третьому етапі, 2014-2018 роки, будують завершені регіональні програми та здійснені заходи, які дадуть забезпечити населення якісною питною водою. Проектом програми передбачено, що обгрунтування обсягу робіт та обсягу фінансування на кожен рік, здійснює центральний орган виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства з урахуванням пропозицій регіонів. Загальний орієнтовний обсяг фінансування програми з державного бюджету України становить понад 5 млрд.грн. З метою цільового та ефективного використання цих коштів, для сприяння взаємодії і забезпеченню координації роботи міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, пов’язаних з виконанням програми та керування, передбачене із заходів, передбачається створити міжвідомчу координаційну раду. Положення про раду та її склад буде затверджено урядом. Реалізація програми дозволить поліпшити забезпечення населення питною водою нормативної якості, достатньої кількості з поступовим наближенням до стандартів Євросоюзу. Шановні народні депутати, прошу підтримати внесений проект. Дякую за увагу!
Дякую. Шановні колеги, я думаю, все зрозуміло. Ні? Тоді, будь ласка, записуйтесь. Прошу на табло, 5 хвилин Юхновський. За ним Матвієнков.
Юхновський, "Наша Україна". Відомо, що вода є - найголовнішим елементом у житті людини. Тому я хочу знати, чи міністерство веде якусь стандартизацію, якою повинні задовольняти ця питна вода, яка продається в магазинах. Я, наприклад, знаю, що найкращою питною водою є ".Ордана", яка випускається академічним таким консорціумом. Чи є у вас класифікація вод, які продаються?
Дякую за запитання. Воно дуже важливе, тим більше, що зараз багато нарікань якраз на цю воду, яка бутилюється і продається на ринку. Але тут за цим питанням це справа Держспоживзахисту. Вони затверджують стандарти і здійснюють контроль за якістю бутильованої води, яка йде в реалізацію. За нашим комітетом, ми робимо такий моніторинг, і за нами нормативно-правове і нормативно-технічне забезпечення. Це питна вода з поверхневих та підземних джерел водопостачання. І, до речі, ця програма якраз передбачає подальше удосконалення цієї нормативної бази. І ми вже приступили до розроблення державного стандарту на питну воду. Нині діє стандарт на питну воду ще при Радянському Союзі. І ми вперше розробляємо Державний стандарт України на воду з поверхневих джерел водопостачання.
Народний депутат Матвієнков. За ним Лещенко.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемый Григорий Михайлович, действительно, вы все прекрасно понимаете, что такое вода, и все прекрасно понимают. Но я хотел бы задать вот какой вопрос. Донбасс, город Мариуполь. Действительно проблема с питьевой водой очень серьезная, очень сложная. Но я до сих пор не могу понять, почему такие регионы, в частности город Мариуполь, должен платить средства в бюджет за использование нестандартной воды? Не кажется ли вам, что такие регионы наоборот дотации должны получать из центрального бюджета за то, что люди губят свое здоровье. Ведь это же не прихоть жителей города и не прихоть городских властей, потому что мы не можем обеспечить этой водой. Это первый вопрос. Второй вопрос. Укрпром. Сегодня, я знаю, в половине регионов уже нет этой структуры посреднической. Во многих регионах она еще есть. Мало того, что она сегодня непонятно за что берет деньги и сомнительные, так сказать, и услуги, и навороты. Сейчас смотрим программу приватизации. Укрпромводчермет выступает, так сказать, как объект, желающий поучаствовать в процессе приватизации. Ну нам еще этого, извините, не хватало. Ваше отношение к этому вопросу. Спасибо.
Що стосується першого питання по регіонам Донбасу. Взагалі я хотів би сказати, шановні, що нас сьогодні турбує питання різкого погіршення не тільки поверхневих джерел, а й підземних джерел водопостачання Донецької й Луганської області. В зв’язку з закриттям шахт і так далі пішла різка мінералізація. Сьогодні тільки в Луганській області біля 70 відсотків води підземної не відповідає нинішньому ГОСТу. Щодо плати за неякісну воду, нестандартну воду? Ми внесли пропозицію - такий платіж повинен бути, моя думка. Він повинен дисциплінувати підприємства, які виробляють воду, в даному випадку водоканали щодо поліпшення якості води. Хвилиночку, але ми внесли пропозицію, що ці, зараз відпрацьовує відповідне міністерство, що ці гроші повинні повертатися цільово на поліпшення якості питної води. Друге питання щодо "Укрпромводчермета" і так далі. Дійсно, існує така проблема. Ми зараз розробили, наші інститути, Донецької області цільову програму розвитку, реформування водопровідно-каналізаційного господарства Донецької області, що передбачає передачу “Укрпромводчермета" в комунальну власність і на базі "Укрпромводчермета", інших водоканалів створити регіональну компанію "Вода Донбасу".
Будь ласка, Лещенко.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Скажіть, будь ласка, шановний Григорію Михайловичу, в останній час все частіше і частіше забезпечення питною водою райцентрів і сіл передається в приватні руки. Якість не поліпшується, обслуговування також. Так оця загальнодержавна програма "Питна вода України" передбачає в кінці кінців, що держава буде займатися цим питанням чи оті приватні структури? Дякую.
Дякую за питання. Воно цікаве. Ну по-перше, державна програма "Питна вода" не передбачає удосконалення системи управління в сфері водопровідно-каналізаційного господарства. Це чітко цільова програма. Я би визначив її три основні розділи: це - науково-технічне, науково-технологічне забезпечення. Це науково-технічне супроводження це новітня технологія і обладнання і державна підтримка у цій справі. Що стосується управління, то це визначено загально-державною програмою реформування, яку ви затвердили на минулій сесії. Наша позиція і ми пропонуємо створювати на базі водоканалів регіональні водні компанії, така вже компанія водна створена в Луганській області. Ми також передбачаємо передачі управління в оренду в концесію підприємств в даному випадку і водопровідне.!! господарство спеціалізованим організаціям, які можуть здійснювати цю роботу. Це світова практика. Ми повинні зрозуміти, що тільки за рахунок тарифів і бюджетів всіх рівнів ми не витягнемо водопровідно-каналізаційне господарство з кризи. Залучення приватного капіталу і інвестицій ми рахуємо, що це один із стратегічних напрямків реформування цієї галузі.
Дякую Григорій Михайлович, сідайте, будь ласка. Хто від комітету Заєць, прошу. Перший заступник голови комітету Іван Олександрович Заєць. Три хвилини.
Шановні народні депутати! Як кажу народ - без води і ні сюди і ні туди. Вода - це найлімітніший ресурс 21 століття. І ми повинні саме із таким розумінням підходити до цієї проблеми. Те, що зараз робиться з водою це страшний суд. Різко погіршується якість води, тут вже говорив попередній доповідач, я не хочу розказувати через що це відбувається, але на одну обставину я приверну вашу увагу. Це забудова річок, долин річок. Особливо те, що робиться сьогодні по Дніпру. Я був позавчора у селі Домонтове, це Золотоніського району Черкаської області. Там людей умудрилися вже за якісь 40 років два рази переселити. Перший раз переселяли, коли робили Кременчуцьке водосховище, а другий раз їх по суті переселяють, бо банда захопила береги річок, приватизовує ці береги, не допускає людей до луків, не допускає людей до води. І це скрізь. По всіх річках. Тому думаймо про те, що ми робимо і що ми залишаємо для своїх дітей. Учора я був у селі Кропивна, знову ж таки Золотоніського району Черкаської області. Мова йде про водопостачання. Тільки одних труб у цьому селі прокладено 43 кілометри, бюджет села - 180 тисяч. Де вони можуть узяти сьогодні гроші, для того щоб оновити цей водопровід? Води немає. Тому, шановні друзі, нам треба приймати цю програму, нам треба передбачити сьогодні кошти на реалізацію цієї програми. Але я хочу сьогодні вам сказати про те, що цей законопроект, який подав Кабінет Міністрів, він не годиться. Я прошу вас його прийняти в першому читання, але ми його повинні дуже добре переробити. Бо в цьому законопроекті відсутня система заходів щодо водопостачання сільських населених пунктів. Ми маємо Загальнодержавну програму розвитку водного господарства, де мова йде про забезпечення централізованим питним водопостачанням майже 300 сільських населених пунктів, де склалася надзвичайна ситуація з питним водопостачанням. Хто з вас не знає, що робиться, наприклад, у Херсонській області? Там дуже багато сіл, які ну просто не мають абсолютно води. Тому ми ж повинні передбачити у цій програмі все те, що було в інших програмах. Одначе ми це розпорошуємо по всьому світі і ніякої проблеми не вирішуємо. Тому я вважаю, що нам треба подбати про те, щоб було фінансове забезпечення, щоб ми спасли ці села, щоб ми дали їм цю питну воду. Ми повинні розуміти, що немає сьогодні у селі грошей для того, щоб заплатити за це водопостачання. І тут є пропозиції, вже от і депутат Ніколаєнко нам давав, з тим щоб ми внесли їх до цієї програми і прийняли цю програму. Я вас дуже прошу прийняти її, не дивлячись на те, що вона не відповідає абсолютно жодним вимогам законотворчості. Але ми її переробимо так, як цього вимагає момент, бо треба рятувати.
Дякую, Іван Олександрович. Так, будь ласка, у нас дев’ять хвилин на обговорення і одна хвилина на прийняття рішення. Будь ласка, Пузаков. Підготуватися Надразі.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Немає де правди діти, що комунальна сфера в нашій державі потерпіла повний крах. Обслуговування населення на сьогодні не витримує ніякої критики. Звідси і низька, як ви знаєте, платоспроможність. Наприклад, загальна сума боргу за комунальні послуги в нашій області за 6 місяців складає 73 мільйони. Найбільший борг за опалення - 27 мільйонів, за водопостачання - 12, за водовідведення - 6 мільйонів. Ось чому Кіровоградщина без опалення і більше без води, ніж з водою. Але турбує Кіровоградщину і те, що питна вода сумнівної якості, споживати її можна тільки перекіп’ячену, і як наслідок - в області високий процент захворювання на гепатит і особливо цього року збільшено захворювання кишково-шлункового тракту. Але такий стан з питною водою нікого не хвилює. Владні мужі привозять для споживання воду зі скважин, а ви пийте воду, яка є. Тривожний стан з водою на селі, адже протягом 10 років в селах не проводиться хлорування води в колодязях. Це без виключення всі населені пункти області. Привізною водою користуються в Маловисківському, Новоукраїнському, Вільшанському та інших районах області. Машини, які підвозять воду санстанцією не провіряються. Де і яку воду підвозять людям ніхто теж не перевіряє. Ось такі послуги [[в лапках]] надаються мешканцям області і питання якості надання послуг з водопостачання та водовідведення ніхто не контролює. Фракція комуністів пропонує для вирішення питання якості надання послуг з водопостачання, покращання фінансово-економічного стану підприємства, стабілізації роботи комунальних підприємств необхідно вирішити ряд питань на державному рівні. А саме: тарифи на послуги з водопостачання повинні бути такими, щоб відшкодовувати витрати підприємства по наданню послуг. Ціни повинні враховувати середню галузеву собівартість продукції і забезпечувати мінімальний рівень рентабельності. Якщо рівень рентабельності не забезпечується державними цінами, то держава повинна забезпечувати його дотацію за умови, що продукція підприємства є суспільно необхідною. Слідуюче. Тарифи на надання послуг з питного водопостачання розраховуються на підставі галузевих нормативів витрат і повинні повністю відшкодовувати експлуатаційні витрати та забезпечити надійну роботу об’єктів централізованого питного водопостачання. А в програмі Петра Миколайовича Симоненка, як кандидата в Президенти України, говориться, що максимальні місячні платежі за комунальні послуги і квартплата будуть установлені не вище 10 відсотків від доходу.
Надрага, будь ласка. Підготуватись Яворівському.
Уважаемые коллеги, хочу высказать сразу основной подход к этому вопросу. Глубоко убежден, что программа "Питьевая вода Украины" в виде закона, как общегосударственная программа нам нужна. Исходя из следующих моментов. Первое, глубоко убежден, что впервые такой комплексный подход нам предлагают по этой же трепещущей теме. Почему? Потому что проблема обеспечения воды, на сегодняшний момент, существует в абсолютном большинстве регионов. Я представляю Луганскую область, она здесь уже несколько раз звучала. У нас вообще парадоксальная ситуация. Одной воды у нас много, у нас подтопление, у нас грунтовые воды, у нас воды идущие из закрытых шахт. С другой стороны, питьевая вода есть жесточайший дефицит в Луганской области. Поэтому, нам нравится и мы согласны с тем, что общегосударственная программа "Питьевая вода Украины" содержит три принципиальных момента. Первое, мы сегодня имеем возможность утвердить программу, где ставится целью, что стандарты нашей питьевой воды в нашем государстве должны соответствовать европейским. Это нормально, потому что к большому сожалению стандарты питьевой воды, то есть та вода, о которой мы сегодня говорим, что она соответствует нашим нормативам, по факту является каменным веком. Эту воду пить нельзя. Следующий момент, научно-техническое сопровождение этой программы, это тоже то, что нужно. Потому что сегодня у нас существует двухступенчатая чистка воды путем осаждения и путем фильтрации. Во всем цивилизованном мире минимум три этапа освобождения, очищения воды. В целом ряде стран существует семиступенчатая чистка воды и люди получают воду, от которой потом у них не существует ни язвы желудка, ни каменной болезни и всего того, что порождает плохая вода. Следующий момент. Глубоко убежден, что нам необходима господдержка. Можно спорить, надо ли ее делать до 2018 года, достаточно ли 5 миллиардов. Но если мы в целом, как подход, это не возьмем, то все остальное останется у нас декларацией, которая, к большому сожалению, результата не даст. Возвращаясь к проблемам Луганской области, глубоко убежден ы надеюсь, что с помощью этой программы мы все-таки решим проблемы функционирования объектов водоснабжения. А то может получиться так, как сегодня в поселке Горняк луганской области, система водоснабжения находится на балансе шахты "Комсомольская", которая на сегодняшний момент не в состоянии это обслуживать, и десятитысячных рабочий поселок остался практически без воды. Следующий момент. Думаю, что и наукой надо позаниматься, в том числе и проектами очистки шахтных вод в целях использования ее, как питьевой. Проекты и пример есть - город Свердловск Луганской области, закрытая шахта имени Войкова, 600 кубов в час эта установка дает, надо развивать. В целом глубоко убежден, работать над этой программой надо, ее надо дорабатывать ко второму, третьему чтению, а в первом, как говорится, сам Бог велел нам честно отголосовать за нее. Спасибо.
Дякую. Будь ласка, Яворівський.
Володимир Яворівський, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги! Я думаю, ми би зробили з вами дуже розумну річ, якби скористалися таким сезонним приступом людинолюбства, дбання про рідний народ, приступом щедрості Віктора Януковича, і запланували на наступний рік, у бюджеті нашому треба убуло б закласти якісь невеличкі кошти на пам’ятник українцеві, який взагалі здатен вижити, і який виживає в оцих умовах, які ми сьогодні маємо. Крім всіх соціальних проблем за нашим цим тлумом політичним, за вбивством журналістів, за остаточним розбазарюванням і роздаванням України з боку Президента ми, звичайно, майже забули про колосальну проблему, над якою цивілізовані нації, нації, які зазирають у завтрашній день, вже давно дбають - це про питну воду, то більше ми, українці, після Чорнобиля, який забруднив нам Дніпро, з якого п’є 34 мільйони українців воду, плюс ще її полив і таке інше. Це абсолютно зрозуміло, що сьогодні наш народ, наша нація і наша українська держава фактично стоїть на грані катастрофи. І якщо ми зараз не вживемо якихось дуже рішучих моментів. Тут мій великий друг Іван Заєць називав невеличкі села Золотоніського району. Це невеличкі села, які ще можуть вижити за рахунок там десь криниці і тому подібне. А ми ж сьогодні повинні сказати і про такі гіганти просто, людонаселені гіганти, як Львів, які сьогодні по кілька годин вранці і на три години увечері вмикають всього-навсього воду, якої немає. І це в той час, шановні колеги, коли абсолютно неспростовні факти про те, що із обдертої Львівщини вже, до цурки вже її розтягли і молодші медведчуки і таке інше, і сьогодні вивозиться щомісяця один мільйон доларів із податкової і один мільйон доларів готівки вивозиться із митних переходів. Що відбувається тільки на тих митницях, де тому нещасному Львову взяти гроші на те, щоб хоча б забезпечити людей цілодобово водою. Те саме в курортній Одесі. Там ніби зараз трішки щось ніби вирівнялося. Через те, звичайно, ця тема, яка сьогодні стоїть перед нами. Я кажу ще раз, якщо врахувати про те, що Чорнобильська атомна збудована в злочинно просто невигідному місці і побудована там, де немає оцього гранітного щиту, на якому стоїть Україна. То ви прекрасно розумієте, що забруднені оці поверхневі води, вони можуть ось-ось з’єднатися із стратегічними водами, які ми маємо. І тоді перед такою загрозою стоїть уся Європа. Через те я підтримую моїх колег і Надрагу, і Зайця. Звичайно, це треба приймати. Хоча сама ця програма написана бездарно, декларативно. Вона, як порожняк, сказав би Янукович, які гонять із Донбасу значить сюди і звідси гонять назад. Через те її треба прийняти, якою вона є. Але її потрібно надалі шліфувати, тому що, як сказала прекрасна артистка Раєвська: "Склероз.
Шановні колеги, з мотивів голосування Ніколаєнко, і будемо визначатися. З місця мікрофон.
Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії України, Херсонщина. Я б хотів би від імені фракції Соціалістичної партії України перед тим, як голосувати, шановний Адаме Івановичу, запропонувати до розділу восьмого, який називається "Фінансове обгрунтування програми" записати такий запис: передбачати щорічно уряду у законах про Державний бюджет дотації або субвенції на здешевлення вартості електроенергії, яка використовується для подачі питної води до рівня розміру цін, які сплачуються населенням в побуті. Про що йде мова? сьогодні на півдні України, а також і в Донецьку, в Луганську, в Херсоні, Миколаєві і Одесі, і таке інше сільські ради не можуть сьогодні забезпечити людей водою, бо платять по 32, по 35 копійок за кіловат електроенергії. В побуті 14-15. Ми повинні дотувати для того, щоб вода була хоча б раз на день. А то сьогодні є в Херсонщині райони, де вода раз на тиждень появляється.
Дякую. Я думаю, пропозиція досить слушна, але це буде залежати від того, як ми зараз голосуватимемо. Якщо ми будемо приймати в цілому програму, тоді з урахуванням. Якщо в першому читанні, тоді у вас буде можливість внести поправки. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про загальнодержавну програму "Питна вода України", реєстраційний номер 5222. Прошу голосувати. [[14:02:05]] За-256 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 78 [[за допомогою Масенка]], "Регіони України" - 14, комуністів - 54, СДПУ(о) - 0, "Дем.ініціативи. Народовладдя" - 4, "Трудова Україна" - 0, Народна аграрна партія - 19, соціалісти - 20, блок Тимошенко - 19, "Союз" - 9, НДП, промисловців, підприємців - 16, "Центр" - 14, позафракційні - 9. Шановні колеги, можемо її прийняти як програму? ГОЛОС З МІСЦЯ. Ні, ні, ні.
Добре, готуємо до другого читання. Якщо буде ваша воля другий закон пов’язаний із цим ми можемо його проголосувати у першому читанні? Можемо? Я тоді ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні проекту закону про внесення змін до Закону України "Про питну воду та питне водопостачання щодо екологічної броні", реєстраційний номер 5395. Прошу голосувати. [[14:03:31]] За-252 Рішення прийнято. Оржаховський. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 71, Регіони України - 15, Комуністи - 58, Соціал-демократи - 0, Демініціативи і Народовладдя - 4, Трудова України - 0, Трудова Україна - 0, Народна Аграрна партія - 20, Соціалісти - 20, Блок Тимошенко - 17, Союз - 7, НДП ППП - 17, Центр - 14, Позафракційні - 9. Мікрофон Оржаховському з процедури.
Дякую Адаме Івановичу. Анатолій Оржаховський фракція Комуністичної партії України, Херсонщина. Шановний Адаме Івановичу ! У мене є прохання на попередню нашу роботу слід зважати на те, що дуже часто Головою Верховною Ради розписується доручення для розгляду того чи іншого законопроекту в декількох комітетах. І наскільки я знаю на Погоджувальній раді були домовленості про те, що там де ведучий комітет розглядає питання і іншому дають паралельно, що стосується його конкретних питань також слід від комітету альтернативного надавати слово. Тому комітет по державному будівництву і місцевому самоврядуванню дуже часто отримує такі доручення, але, на жаль, слова не можемо отримати. Дякую.
Шановні колеги! Воно, то правильно, але не зовсім, тому що є Регламент в якому сказано, що той комітет доповідає, який стоїть першим. Я думаю, всі мали можливість сьогодні висловити свої думки. Ображатися нічого. На цьому ми оголошуємо перерву. Ранкове засідання оголошується закритим. Перерва до 16 години.