Nadaljujemo sejo Državnega zbora, ki smo jo prekinili v četrtek 29. januarja 2009. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Darja Lavtižar Bebler, Franci Kek, Cvetka Zalokar Oražem in Jakob Presečnik od 17. ure dalje. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je na odločanje o Predlogu zakona o ratifikaciji Protokola o pristopu Republike Albanije k Severnoatlantski pogodbi. Smo pred glasovanjem. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalne naprave, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Ob tem vas obveščam, da bo zakon sprejet, če bosta zanj glasovali dve tretjini vseh poslancev, to je 60 ali več. Prosim, da se zberete v dvorani. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLA O PRISTOPU REPUBLIKE HRVAŠKE K SEVERNOATLANTSKI POGODBI. Gospod Presečnik, ste želeli proceduralno? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, gospod predsednik, kolegice in kolegi! Imam proceduralni predlog, ki se glasi takole. Uvodoma želim obrazložiti, da je Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke danes v interesu zaščite ozemeljske celovitosti Republike Slovenije v postopku pristopanja Republike Hrvaške k zvezi Nato in v izogib naknadnemu zakonodajnemu referendumu v parlamentarni postopek vložila predlog sklepa o nepriznavanju predpisov Republike Hrvaške, ki kršijo ozemeljsko celovitost Republike Slovenije. Naj poudarim, da smo podoben sklep, kot smo ga predlagali danes in ki smo ga vložili v parlamentarni postopek v proceduro, vložili tudi na sejo Odbora za zunanjo politiko, vendar ga je odbor z večino glasov, žal, zavrnil in zaradi tega ga ne moremo vložiti pri 13. točki. Malo korigiran, popravljen sklep smo vložili danes in zato predlagamo naslednji postopek. Danes naj Državni zbor o tej točki ne razpravlja in ne odloča; da pa se o prekinjeni seji za obravnavo tega našega predloga sklepa in po zahtevi za izredno sejo Odbora za zunanjo politiko odbor sestane na izredni seji, da nato o tem odloča tudi na izredni seji Državni zbor in zatem preidemo nazaj na nadaljevanje seje, trenutno potekajoče seje, Državnega zbora in 13. točke v zvezi s to sejo. Zato predlagam proceduralno, da Državni zbor odloči o tem, da se točka 13. odloži, da se odloži njena obravnava in pa odločanje v zvezi s točko 13. Torej to je kot prvi predlog ali da se ta točka prenese na naslednjo sejo, ki je lahko seveda že kmalu v naslednjem tednu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Torej, vi ste predlagali po tretjem odstavku 73. člena, da se seja prekine. To predlagate? Hvala. Želijo o tem spregovoriti predstavniki poslanskih skupin? Ne. Če ne prihajamo [[...]]Torej, se opravičujem, ni razprave o temu predlogu, takšen je Poslovnik. Prehajamo na glasovanje, na odločanje. Torej odločamo o predlogu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, da se seja prekine in da se sestane Odbor za zunanje zadeve, ki bo obravnaval njihov predlog sklepa in da se po tem nadaljuje ta seja, da se nadaljuje kasneje. [[...]] [[Medsebojno pogovarjanje.]] [[...]]Sejo prekinjam za pet minut, da usposobijo glasovalno napravo. Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi. Nadaljujemo prekinjeno sejo. Obveščen sem, da je glasovalna naprava usposobljena in dajem na glasovanje predlog vodje poslanske skupine gospoda Jakoba Presečnika po 73. členu, tretjem odstavku, da se seja prekine. Najprej bomo glasovali o tem predlogu. Če boste imeli še kakšnega, boste to sporočili. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 11, proti pa 72 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 72.]] Predlog ni bil sprejet. Gospod Presečnik. Proceduralno.
Hvala lepa za besedo. Torej glede na to, da prejšnji predlog ni bil sprejet, predlagam, da Državni zbor v skladu s 74. členom preloži razpravo na eno od naslednjih sej, vmes pa obravnava predlog, ki smo ga dali, predlog sklepa, ki ga bom, če mi dovolite, prebral. "Republika Slovenija ne priznava predpisov Republike Hrvaške, s katerim se krši teritorialna celovitost Republike Slovenije in spreminja stanje na kopnem ter na morju, na dan 25. 6. 1991. Na ta dan je Slovenija imela neomejen dostop na odprto morje in med drugim nadzirala celoten Piranski zaliv, zaselke na levem bregu Dragonje in ozemlje na levem bregu Mure pri Hotizi. Delovanja hrvaške kopenske vojske in vojne mornarice na teh področjih Republika Slovenija ne dovoljuje." Takšen predlog sklepa smo vložili v parlamentarno proceduro in če hočemo, da Državni zbor ta predlog sklepa tudi sprejme, moramo preložiti obravnavo današnje 13. točke na naslednjo sejo, ki je lahko zelo kmalu, vmes pa opravimo tudi to, da Državni zbor predloženi predlog, vloženi predlog, ki ga je Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke danes vložila, tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Seveda bom dal ta predlog, ki je podan v skladu s 74. členom, na glasovanje. V tem primeru pa imajo seveda poslanske skupine možnost, da se izrečejo o tem predlogu, in sicer imajo 3 minute. Se želi kakšna poslanska skupine o tem izreči? Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. V poslanski skupini naše stranke bomo to seveda podprli. Z veseljem! Sicer smo pričakovali, da bo ljudska stranka tudi prej glasovala drugače, kot je glasovala. Ampak v redu. Vsaj enkrat so se zbudili in glasovali oziroma predlagali nekaj, kar je prav. Mislim, da moramo tukaj v Državnem zboru si naliti čistega vina. Preveč je sprenevedanja, preveč je polovičnih informacij, preveč je zgrešenih informacij, preveč je nerealnih dejstev, preveč je laži. Skrajni čas bi bil, da si vzamemo nekaj časa, da razmislimo o vsem skupaj in da damo na mizo tisto, kar imamo. Če Vlada nima določenih dokumentov, se da to dobiti na drugih naslovih, na drugih nivojih, na drugih pozicijah. In mislim, da bi bilo smiselno, da se to naredi, da se počaka, da gremo z malo bolj trezno glavo v takšne pomembne odločitve, ki Sloveniji jemljejo del suverenosti, del integritete in lastne samostojnosti. Mislim, da ne moremo kar tako dovoliti, da nekdo skoči v Nato pakt, ko pa je njegova državnost bazirana na ustaški preteklosti, ki je bila zaveznica nacifašizma ves čas druge svetovne vojne. Konec koncev ne moremo pristajati na to, da izničimo evropski postulat demokratičnosti, ki temelji na bori proti nacifašizmu. Če bo kdo rekel, da je Nemčija v Nato paktu, lahko rečemo, da Nemčija je bila denacificirana, Hrvaška ni bila, Hrvaška je bila v sklopu nekdanje Jugoslavije privilegirana in zaradi raznih dogovorov med Titom in zavezniki nekako umirjeno postavljena, da je naprej gojila svoj ustaški zagon. Ta zagon se je pokazal tudi v začetku 90-ih let, ko je gospod Mesič kot predstavnik hrvaške zunanje politike na enem govoru v Avstraliji govoril, da je edina Hrvaška tista država, ki je dvakrat zmagala v drugi svetovni vojni, prvič 10. aprila 1941, ko je stopila v trojni pakt s Hitlerjem, Mussolinijem in Hirohitom, in drugič ob koncu druge svetovne vojne. In ne dajmo, da bo zmagala na istih osnovah nacifašizma še tretjič. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo? Ne. Torej, glasujemo o proceduralnem predlogu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke o tem, da se 13. točka preloži na eno od naslednjih sej. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 11, proti 73. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 73.]] Predlog sklepa ni sprejet. Nadaljujemo. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev. Besedo ima predsednik Vlade gospod Borut Pahor. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospe poslanke in gospodje poslanci! Aprila lansko leto so zaveznice zveze Nato, vključno z Republiko Slovenijo, sklenile povabiti dve državi, Albanijo in Hrvaško v zavezništvo. O Albaniji je Slovenija danes že odločala in naj izrazim zadovoljstvo, da je odločala tako, kot je. Zdaj nas čaka odločanje o vstopu Hrvaške v zvezo Nato. Tako kot vse ostale zaveznice, bo tudi ta visoki dom ratificiral protokol, s čimer bo omogočeno, da bo ta država povabljena na naslednji vrh spomladi letos, kot polnopravna članica. Aprila je bilo, kot rečeno, izdano povabilo s strani vseh zaveznic, tudi Republike Slovenije. V času pristopnih pogajanj med aprilom in julijem lanskega leta ni bilo nobenih razlogov, zaradi katerih bi prejšnja vlada izrekla zadržke pred povabilom Hrvaški v zvezo Nato. Te okoliščine se niso spremenile tudi po juliju lanskega leta. Mislim, da je prejšnja vlada ravnala pametno, ko protokola ni predlagala v ratifikacijo v predvolilnem času. Nova vlada se je odločila pravilno, ko je predlagala takoj po njeni inavguraciji, da oba protokola, tudi tega, pošlje v ratifikacijo in odločanje, da bi Slovenija dovolj zgodaj izpolnila svoje obljube, ki jih je dala zaveznikom aprila lani. Državnemu zboru je bilo omogočeno, da je vpogledal v dokumentacijo teh pristopnih pogajanj, in verjetno je večina, tako kot Vlada, ugotovila, da ni prav nobenih zadržkov za to, da danes ne bi odločali v prid članstva Hrvaške v zvezi Nato. Naj bom zelo jasen - jaz sem si tako kot ostali to dokumentacijo temeljito pogledal. Če bi osebno ocenil, da je v njej karkoli takega, kar bi ogrožalo naše nacionalne interese, bi to tudi na glas povedal in se posvetoval v Vladi in s predstavniki poslanskih skupin ter parlamentarnih strank, kaj storiti v tem primeru. Takšnih zadržkov v dokumentaciji nisem našel. In zdaj, najbolj pomembna stvar, ki zadeva ratifikacijo protokola o vstopu Hrvaške v Nato. Za vstop Hrvaške v Evropsko unijo je potrebna uskladitev pravnega reda kandidatke s pravnim redom Evropske unije. V primeru vstopa kandidatke v zvezo Nato ureditev pravnega reda ni potrebna. To je velika razlika. Zato tudi velika razlika v dokumentaciji, ki je poslana v času pristopnih pogajanj kandidatke v Evropsko unijo in v zavezništvo zveze Nato. Če je, po mojih podatkih, Republika Hrvaška doslej poslala 40 tisoč strani dokumentacije, jih je v času pristopnih pogajanj nekaj 100 ali manj. Vsekakor v teh dokumentih ni nič takšnega, kar bi smel Državni zbor, ki bo danes odločal o ratifikaciji, smatrati kot zadržek, da se ne bi odločil v prid ratifikacije. In zdaj še politična dimenzija zadeve. Slovenija je sklenila tako v oktobru lanskega leta kot v decembru lanskega leta, da zaradi dokumentacije, ki jo je predložila Republika Hrvaška v pogajanjih z Evropsko unijo, izreči zadržke in je imela za to utemeljene razloge, sedaj teh utemeljenih razlogov nima. Nimamo zadržkov. Če bi se danes odločili, da ratifikacije Protokola o vstopu Hrvaške v Nato ne potrdimo, bi se med zaveznicami v Natu, pa tudi sicer v mednarodni skupnosti utrdilo prepričanje, da Slovenija Hrvaško v njenem povezovanju v mednarodne institucije ovira iz kaprice. Tega pa Slovenija ne počne iz kaprice, ampak v primeru pogajanj Hrvaške z Evropsko unijo iz utemeljenih razlogov, da zaščitimo svoje nacionalne interese. V tem primeru niso ogroženi, zato ima Državni zbor vse razloge, da danes z dvotretjinsko večino odloči v prid ratifikacije tega protokola. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik Vlade. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu Ivu Vajglu, za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani premier, spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za zunanjo politiko je na svoji 2. redni seji 22.1.2009 in na 1. nadaljevanju 2. redne seje 26.1.2009 obravnaval Predlog zakona o ratifikaciji Protokola o pristopu Republike Hrvaške k Severnoatlantski pogodbi. Odbor je pri obravnavi upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika ni imela pripomb. Glede potrebne večine za ratifikacijo predloga zakona pa je presodila, da je treba protokol sprejeti na podlagi prvega odstavka 3.a člena Ustave, torej z dvotretjinsko večino glasov vseh poslancev. Na podlagi 10. člena Severnoatlantske pogodbe lahko njene pogodbenice s soglasnim dogovorom povabijo katerokoli drugo evropsko državo, ki je sposobna podpreti načela te pogodbe in prispevati k varnosti severnoatlantskega območja, da pristopi k pogodbi. Predsedniki držav in vlad, med njimi tudi Slovenije, so tako na vrhunskem srečanju zveze Nato v Bukarešti aprila 2008 povabili Hrvaško, da prične postopne pogovore za članstvo v Natu. Stalni predstavniki držav članic Nata so 23. maja 2008 potrdili besedilo protokola, ki ureja postopek vključevanja Hrvaške v zvezo Nato. Pobudo za podpis Protokola o pristopu Republike Hrvaške k Severnoatlantski pogodbi je Odbor za zunanjo politiko obravnaval na svoji 39. seji 1. julija 2008, protokol pa so nato podpisali stalni predstavniki pri zvezi Nato 9. julija 2008. Potem, ko bodo protokol ratificirale vse države članice Nata, bo generalni sekretar Nata v imenu vseh pogodbenic Vladi Republike Hrvaške poslal povabilo za vstop k Severnoatlantski pogodbi. Slovesen sprejem Hrvaške v zvezo Nato je predviden na vrhu Nata aprila 2009 v Strasbourgu in Kehlu. Odbor za zunanjo politiko se je na svoji seji seznanil tudi z mnenjem Državnega sveta, ki navaja, da bi moral Državni zbor preložiti odločanje o ratifikaciji protokola na kasnejši čas, upoštevaje zadržke, ki izhajajo iz odprtih vprašanj odnosov s Hrvaško. Na seji Odbora za zunanjo politiko je sodeloval predsednik Vlade, gospod Borut Pahor, skupaj z ministrico za obrambo, dr. Ljubico Jelušič, in zunanjim ministrom, gospodom Samuelom Žbogarjem. Predstavniki Vlade so poudarili, da je članstvo sosednje Hrvaške v Natu tudi v strateškem interesu naše države. 22. 1. 2009 je odbor sejo prekinil, pred tem pa sprejel sklep, s katerim je na podlagi 45. člena Poslovnika Državnega zbora zahteval od Vlade in pristojnega ministrstva, da predloži Državnemu zboru pristopno dokumentacijo in vse ustrezne dokumente, na podlagi katerih lahko Državni zbor oceni, ali kandidatka za članico v Natu spoštuje in sprejema vrednote in pogoje za sprejem v Nato. Vlada Republike Slovenije je zahtevano dokumentacijo Državnemu zboru tudi dostavila. V nadaljevanju seje 26. 1. 2009 je odbor po končani razpravi glasoval o vseh členih skupaj. Odbor je z ustrezno večino, s šestnajstimi glasovi za in tremi glasovi proti, sprejel vse člene predloga zakona. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet noben amandma, Odbor za zunanjo politiko Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o ratifikaciji Protokola o pristopu Republike Hrvaške k Severnoatlantski pogodbi sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Roberto Battelli v imenu poslanske skupine [[...]]Se odpoveduje. Besedo ima gospa Janja Klasinc v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, gospod predsednik Vlade, zunanji minister, drugi predstavniki Vlade, cenjene kolegice, cenjeni kolegi. Proces ratifikacije Protokola o prestopu Republike Hrvaške k Severnoatlantski pogodbi je v luči aktualnih dogodkov vzbudil nemalo zanimanja tako doma kot tudi v tujini. Na žalost ne v pozitivni luči, temveč v luči začudenja in neodobravanja raznih izsiljevalskih manevrov opozicije, ki niso v prid interesom Slovenije. Zato pa je Poslanska skupina Socialnih demokratov k obravnavi tega vprašanja pristopila drugače, odgovorno in z največjo mero pozornosti do vseh elementov ratifikacije kakor tudi do celotnega političnega konteksta vstopa Republike Hrvaške v zvezo Nato. V kronologiji približevanja Hrvaške Natu želimo opozoriti zlasti na naslednje. 2. maja 2002 so Albanija, Hrvaška in Makedonija podpisale Jadransko listino, ki je pomenila politično ter vojaško podpora Nata tem državam pri njihovi preobrazbi vojaških sil ter civilnemu nadzoru nad njimi. Aprila lani so na vrhu Nata v Bukarešti vse članice, vključno s Slovenijo, soglašale s povabilom za vstop Albanije in Hrvaške v članstvo Nato, medtem ko je vstopu Makedonije, žal, nasprotovala Grčija. Deklaracija, ki jo je sprejel vrh Nata v Bukarešti, je posebej opozorila, da povabilo Albaniji in Hrvaški, citiram: "označuje začetek novega poglavja na Zahodnem Balkanu." In prav stabilnost Zahodnega Balkana, kamor sodi tudi Hrvaška, je še v posebnem interesu Republike Slovenije. Dovolite, da omenim še eno našo zavezo, in sicer iz 21. točke deklaracije iz Bukarešte, ki pravi, da je treba brez odlašanja zaključiti postopek ratifikacij. Toliko glede pripomb in razmišljanj nekaterih poslancev iz opozicije, da se z ratifikacijo nikomur ne mudi in da imamo čas do aprila. Resnica je ravno obratna. Urnik, ki ga je sprejel Nato namreč predvideva: odločanje o ratifikaciji v državah članicah, torej tudi v Sloveniji, do konca februarja, izročitev ratificiranih protokolov depozitarju v Washingtonu v mesecu marcu in slovesna včlanitev novih članic na vrhu Nata 3. in 4. aprila. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Govorim o časovnici, ki je izraz naših zavez in ki jih je ta država sprejela še v mandatu prejšnje vlade Janeza Janše. Spoštovanje mednarodnih obveznosti neke države je po prepričanju Socialnih demokratov stvar kredibilnosti države, in to ne glede na to katera politična opcija je na oblasti. Zaustavitev postopka ratifikacije bi bila razumljiva le v primeru, če bi prišli do nekih novih spoznanj ali dejstev, ki bi bile v škodo naše države. Nekateri poslanci so opozorili na možnost, da hrvaška pristopna dokumentacija nemara vsebuje tudi zemljevide, ki prejudicirajo mejo med Slovenijo in Hrvaško. Zaradi odstranitve sleherne nejasnosti ali dvoma nam je predsednik Vlade, gospod Pahor, ponudil možnost, da se seznanimo z dokumenti, ki jih glede vstopa Hrvaške v Nato poseduje naša države. Prav ta ogled je vsem zainteresiranim poslancem omogočil, da smo se nedvoumno prepričali, da v teh dokumentih ni bilo nobenih zemljevidov ne Slovenije ne Hrvaške. Če hoče Slovenija obdržati ugled in kredibilnost, ki si jo je ustvarila v svojih 18 letih obstoja, moramo ohraniti doslednost pri odločanju tudi v primerih, ko nas obremenjujejo kakšne države. V tem primeru Hrvaške so to nerešena mejna vprašanja, ta so prav zato tudi predmet naše začasne zaustavitve pogajanj Hrvaške pri njenem vstopanju v Evropsko unijo. Članstvo v Natu pa v ničemer ni povezano z nerešenimi mejnimi vprašanji, ampak zahteva izpolnjevanje drugih meril, demokratičnih načel, vojaške usposobljenosti ter parlamentarnega in civilnega nadzora nad oboroženimi silami. Natovi strokovnjaki, in med njimi so tudi Slovenci, pa ugotavljajo, da Hrvaška te pogoje v popolnosti izpolnjuje. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, v Poslanski skupini Socialnih demokratov izražamo prepričanje, da je ratifikacija protokola o vstopu Hrvaške v Nato utemeljena, smotrna in v korist Slovenije, zato bomo glasovali za njen sprejem.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branko Grims v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovane gospe, spoštovani gospodje, vsem prav lep pozdrav tudi v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke! Kadar govorimo o zvezi Nato, se v Sloveniji še vedno prepogosto srečamo s predvidevanjem, da gre zgolj za vojaško zvezo, toda v resnici je zveza Nato veliko več. Zveza Nato je povezava držav, ki jih družijo skupne vrednote, med katerimi so na prvem mestu svoboda posameznika, spoštovanje načela pravne države, spoštovanja zaupanja v pravo, in demokracija, ki je temeljna predpostavka delovanja zveze Nato. Skladno s svojimi cilji na prvo mesto Nato postavlja blaginjo za vse, ki jo želi doseči z več varnosti v vzajemnem sistemu solidarnosti vseh članic. In ker gre za organizacijo, ki je v svoj temelj vgradila demokratičnost, je to tudi način, na katerega Nato sprejema svoje odločitve, kajti vse odločitve v zvezi Nato se sprejemajo povsem soglasno. Ko gre za sprejemanje odločitev v zvezi Nato, je glas Slovenije povsem enakovreden glasu edine svetovne supersile Združenim državam Amerike. Toda v Sloveniji se prepogosto pozablja na nekaj: velika moč, ki jo daje tak način odločanja, pomeni tudi veliko odgovornost. Zato v zvezi Nato veljajo pravila, ki niso napisana, se pa od vsake članice, če želi, da se jo bo dosledno spoštovalo in upoštevalo, pričakuje, da bo ta pravila tudi spoštovala. Ena od njih je, da ravna odgovorno; to se pravi, ko se sproži nek proces, neko odločanje, da če se ne pojavijo neka nova dejstva, spoštuje prvotno odločitev. Torej, da te odločitve ne spreminja tako, po balkansko, od danes na jutri. Slovenija je o vključitvi Hrvaške v zvezo Nato v resnici že dvakrat odločala tudi v Državnem zboru v okviru pristojnega odbora, ko je potrjevala stališča in ta stališča so bila v minulem mandatu dvakrat praktično povsem soglasno potrjena. Mnogi ste v zadnjih dneh izražali pridržke, zadržke, pomisleke. Toda čas za te pomisleke, ki so bili predvsem načelne, zelo malo pa konkretne narave, je bil tedaj, ko se je ta pot začela, ko je bilo na vrsti prvo odločanje, ko je bilo na vrsti vabilo za vstop Hrvaške v zvezo Nato. Danes je pred nami samo še pika na i in danes je pred nami samo še pika na i in danes je pred nami torej trenutek, ko lahko pogledamo, ali so bila ugotovljena neka nova dejstva, ki bi lahko upravičeno pomenila, da spremenimo svojo odločitev. V Poslanski skupini SDS po temeljiti preučitvi vseh dosegljivih dejstev, vseh dosegljivih dokumentov lahko samo ugotavljamo, da takih novih dejstev ni in bomo torej v Poslanski skupini SDS glasovali skladno z uveljavljenimi normami zveze Nato, torej spoštovali enkrat že dano besedo. Iz tega razloga in zato, ker smo trdno prepričani, da je več varnosti in več stabilnosti za doseganje blaginje za vse v slovenskem vitalnem interesu, glasovali za.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predsednik, spoštovani predsednik Vlade, spoštovani minister. Poslanska skupina Zares nima nikakršnega dvoma: podpira ratifikacijo Protokola o pristopu Republike Hrvaške k Severnoatlantski pogodbi in bo danes glasovala za to ratifikacijo. V Poslanski skupini Zares menimo, da Slovenija kot odgovorna, polnopravna članica Združenih narodov Evropske unije, OVS-ja in Nata, kot članica, ki si prizadeva za stabilizacijo razmer Zahodnega Balkana, za dobre in varne razmere v jadranski regiji ter za dobre in partnerske odnose z vsemi sosednjimi državami, ne vidimo razlogov, da bi zavlačevali ratifikacijo takega protokola. Ratifikacija pomeni, da tudi Hrvaški omogočimo in hkrati nalagamo, da prevzame vse pravice in vse odgovornosti ter dolžnosti, ki izhajajo iz polnopravnega članstva v zvezi Nato. Znano je, da v stranki Zares dopuščamo različna mnenja o vlogi in strategiji Atlantske zveze. In znano je, da smo nekateri v preteklosti tudi nasprotovali članstvu Slovenije v Natu. Mnenja o tem so v naši stranki različna. Skupno pa je bilo to, da nismo želeli in ne želimo, da bi katerakoli nova članica in najmanj Slovenija povečala stroške za vojaške namene. Nekateri se nismo strinjali s članstvom v Natu, ampak to je bilo pri nas v Sloveniji sprejeto z referendumom in to demokratično odločitev je treba ne le priznati, pač pa tudi spoštovati; tega se dobro zavedamo. Vsem je sicer zelo jasno, da sodelovanje znotraj vojaške in politične zveze Nato omogoča tudi krepitev partnerskega odnosa med posamičnimi državami. Zgled za to sta dve državi, ki sta članici Nata in ki sta bili sicer v preteklosti v hudem sporu tudi zaradi mejnih vprašanj na morju. Govorim o Grčiji in Turčiji, ki sta zanimiv primer sodelovanja znotraj te zveze in tudi povečevanja medsebojnega zaupanja. Za to gre. In zato menimo, da je dobro, če je v zvezi Nato čim več sosednjih držav, ki si prizadevajo za normalizacijo in trajno sodelovanje v jadranski in zahodnobalkanski regiji. Na koncu naj poudarim, da si v Poslanski skupini Zares želimo čim hitrejše preseganje vseh ovir, ki botrujejo zastoju v pogajanjih Hrvaške z Evropsko unijo. In vstop Hrvaške v Nato, kakorkoli že, je jasno sporočilo, politično sporočilo v prid iskanju primernih rešitev in premostitev vseh nastalih težav. Zato bomo prepričano glasovali "za" in v upanju, da bo dvotretjinska večina tudi zagotovljena. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod predsednik Vlade, zunanji minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi. Poslanska skupina DeSUS bo ratifikacijo o vstopu Republike Hrvatske v zvezo Nato podprla. Glede na dosedanje obnašanje Republike Hrvatske, ki je v sporu s kar štirimi državami, ko gre za mejna vprašanja, bi lahko na videz našli vrsto razlogov, da to vstopanje zavremo, odložimo ali celo preprečimo z nesprejetjem te ratifikacije, vendar, na drugi strani obstaja vrsta argumentov, ki govorijo v prid naši pozitivni odločitvi glede tega vprašanja in za podporo za vstop Republike Hrvatske v zvezo Nato. Povedati moramo, da v Poslanski skupini DeSUS pričakujemo, da bo samo članstvo v Natu dvignilo nivo politične kulture v odnosu do sosednjih držav v Republiki Hrvatski, ki bo prej ali slej morala spoznati, da nima vedno prav, ko rešuje obmejno vprašanje z enostranskimi potezami in s kršitvijo vseh dogovorov, ki so bili sprejeti med nami, denimo, in Hrvatsko v preteklem obdobju. Zaradi tega je prav, da podpremo Republiko Hrvatsko. Namreč s tem, ko ji bomo omogočili vstop v Nato, ji bomo naložili tudi vrsto odgovornosti pri zagotavljanju miru, stabilnosti in varnosti v tem delu Balkana, pa tudi Evrope. Omogočili ji bomo prevzeti določeno odgovornost pri zagotavljanju svojih enot v mednarodnih misijah v kriznih žariščih, da ne bo to samo naša stvar in stvar do sedaj vključenih, pač pa tudi njihova stvar. Mislimo, da bo z vstopom v Nato, in naša podpora tej zadevi, v resnici škodovala vsem tistim silam na Hrvaškem, ki zagovarjajo skrajne pozicije v odnosu do Republike Slovenije in zavirajo bolj miroljubnim rešitvam naklonjen del hrvatske politike. Zaradi tega je prav, da tem nazadnjaškim silam v sosednji državi vzamemo veter iz jader in Hrvatski omogočimo, da razume, da Slovenija nikoli ni bila nekorektna v odnosih, razen takrat, kadar je šlo za vitalne nacionalne interese, ko je šlo za krivično razumevanje vprašanj delitve Piranskega zaliva ali obmejnih vprašanj in tozadevnih nerešenih ali spornih področij. Težava dosedanja je bila v tem, da je Hrvatska iz sporazuma Drnovšek-Račan vzela, kar je ponujal kompromis, in ni dala tistega, kar bi mi dobili iz tistega naslova, kar je seveda način, da kar mi "paše" iz kompromisa, vzamem, kar pa bi morali dati, pa ne boste nikoli dobili, ker smo močnejši in tako dalje. Skratka, da ne zavlačujemo, mi bomo to zadevo podprli v pričakovanju, da je to pravzaprav zadnja naša, bi rekel, poteza, ki kaže na naš pozitiven odnos do sosede, v upanju, da bo ta vendarle spoznala, da mora enkrat, ko bo šlo, denimo, za vprašanja, ki so nerešena, kar zadeva našo mejo, spremeniti svoja stališča in prisluhniti tudi načelu pravičnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič [[...]]Prosim?
Gospod predsednik, v predhodnem nastopu se je kar naprej uporabljajo uradni naziv "Republika Hrvatska", kar je hrvaško. Jaz predlagam, da daste razpravljavcem, da zdaj uporabljajo ime sosednje države v slovenskem jeziku: Republika Hrvaška. Hvala lepa.
To ni proceduralno, to ste izrabili to priložnost in možnost. Tukaj s te govornice o slovničnih in drugih napakah ne bom opozarjal poslancev - ali pa o pravopisnih, pravogovornih, če že hočete, s tega dela govornice tega ne bom govoril. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa. Slovenija, ko je pripravljala svoje dokumente za vstop v Nato pakt, je morala izdelati tudi letni nacionalni program Republike Slovenije za izvajanje akcijskega načrta za članstvo v Natu v letu 1999-2000. In tam je na enaindvajseti strani poglavje Politično varnostne zadeve. Če gremo malo naprej, na strani štiriindvajset lepo piše, dobesedno tako: "Glede na to, da bodo spremembe najbolj vplivale na obmejna področja, je Vlada pripravila projekt celotne obravnave meje Slovenije." Mislim, da ni treba kaj dosti govoriti, kajti celotna obravnava meje Slovenije, namreč govorimo o odnosu med Slovenijo in Italijo, kajti Italija je bila takrat tisto vprašljivo področje, ko smo mi vstopali, je jasno, da bi morala tudi Hrvaška pripraviti takšno dokumentacijo in če je ni gre že tukaj za dvojna merila ob vstopanju v Nato pakt. V istem dokumentu, ko govorimo o ključnih področjih priprav za članstvo v zvezi, to je namreč uradni naslov, je pri vključevanju načel strateškega koncepta zveze v svoji varnostni in obrambni sistem ter strateške in doktrinarne opredelitve bilo treba sprejeti določene dokumente, med drugimi resolucijo o izhodiščih zasnove nacionalne varnosti, strategijo vojaške obrambe, doktrino vojaške obrambe in nacionalno strategijo za vključitev v Nato. Vse te dokumente je Slovenija izdelala in predala zvezi Nato. Kot kaže, Hrvaški tega ni bilo potrebno, kajti vsi pravijo, da tega ni bilo. Tukaj zraven so seveda tudi dokumenti, ki se jim reče zemljevid. Mogoče kdo ne ve, kaj je to zemljevid, ampak mislim, da je to vseeno precej jasno. In če pogledamo načrt za obdobje, ki ga je Slovenija pripravila za leta od 1999 do leta 2003, se te zadeve še dopolnjujejo. In potrebna je bila dopolnitev in izdelava in prilagajanje konceptualnih in doktrinarnih dokumentov nastalim spremembam, potrebna je bila dopolnitev doktrine vojaške obrambe ter prilagajanje drugih konceptualnih in dokrtrinarnih dokumentov nastalim spremembam. V tistem času je bil koncept obrambe Republike Slovenije napram Hrvaški, da bi se vojska umaknila, na primer, v Beli krajini do pogorja nad Semičem in da bi tam postavila prvo obrambno linijo. To je bilo kasneje spremenjeno. Ampak kako naj bi se to delalo, če ne bi bilo nobenih dokumentov pri teh zadevah. Skratka, nekdo nas "fino nateguje". In najbolj nas "nategujejo" Hrvatje. Ko je nekdo govoril o njihovi politični kulturi, mislim, da bi bilo dobro citirati, kaj je danes v Washington Timesu v članku z naslovom Balkanski pohabljenec napisal Jeffrey Kuhner; namreč, da je Sanadar obljubil, da bo Hrvaško popeljal v EU do leta 2011, a jo je spremenil v mafijsko državo. Sanader je tudi nepopravljiv lažnivec. Namreč, to govorim zato, ker tako uspešno laže o tistem sporazumu in dogovoru na Bledu, pri čemer naš bivši premier pravi, da ga ni bilo, pa jaz verjamem, da ga ni bilo. In naprej pravi: "Njegovi zavezniki," od Sanaderja, "brezupno poskušajo diskreditirati kritike režima, posebej tiste na Zahodu." In naprej pravi: "Sanaderjev kriminalni režim je sramota hrvaškega naroda. Hrvati se morajo vprašati, ali želijo kaj boljšega ali bodo pustili, da jih po centimetrih zvlečejo v balkanski prepad." To se pravi, če zvlečejo Hrvate v balkanski prepad, in če o tem piše Washington Times, ki ni Ljubljanski dnevnik ali pa Delo, ki, vemo, kako pišejo, ampak je resen časopis - verjetno se je treba zamisliti. Kajti če bodo njih zvlekli v balkanski prepad, bomo korak za korakom tudi mi lezli za njimi. Zato vi ostanite pridni, ubogljivi, glasujete "za". V Slovenski nacionalni stranki bomo "proti".
Hvala lepa. Besedo ima mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, minister, kolegice in kolegi! Danes je Državni zbor Republike Slovenije pred izjemno pomembno odločitvijo. Pristop Republike Hrvaške k Severnoatlantski pogodbi sprejemamo v dneh, ki so za urejanje mejnih vprašanj med Slovenijo in Hrvaško verjetno odločilni. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke podpira vstop Hrvaške tako v Nato kot tudi v Evropsko unijo, toda ne brezpogojno. Za SLS je nesprejemljivo, da se za vstop podpre državo, ki je v letih po osamosvojitvi Slovenije in Hrvaške s politiko izvršenih dejstev zasedla dele slovenskega ozemlja in morja. Na teh zasedenih delih teritorija Hrvaška vztraja in si prizadeva Sloveniji vzeti celo neomejen teritorialni dostop na odprto morje. V ta namen po našem mnenju želi uporabiti tudi pristopno dokumentacijo, ki jo je posredovala za vključevanje v Evropsko unijo in Nato. Podskupina zgodovinarjev in drugih strokovnjakov v okviru slovenskega dela slovensko-hrvaške komisije za meje je enotno ugotovila, da je Slovenija ob osamosvojitvi nesporno imela neomejen dostop na odprto morje, da je med drugim nadzirala celoten Piranski zaliv in zaselke na levem bregu Dragonje ter ozemlje na levem bregu Mure pri Hotizi. O tem teritoriju, ki je bil na dan osamosvojitve pod slovensko suverenostjo, se nihče v imenu Slovenije nima pravice pogajati, niti to ne more biti predmet mednarodne arbitraže ali razsojanja mednarodnega sodišča. Spoštovane kolegice in kolegi. To ugotovitev slovenskih strokovnjakov bi po mnenju SLS moral Državni zbor sprejeti kot zavezujoči dokument; morda kot resolucijo, ki smo jo v SLS večkrat predlagali. Ker tega nismo storili, niste storili, smo predlagali dodaten sklep k ratifikaciji hrvaške priključitve k Natu, da bi se Slovenija vsaj delno zaščitila pred možnostjo prejudiciranja meje zaradi sporne dokumentacije, ki jo je Hrvaška predložila. Najbolj pravična pot pa bi nedvomno bila, da se Hrvaška najprej odreče ozemeljskim pretenzijam na škodo Slovenije, tako v dokumentih kot na terenu, potem pa bi seveda ratificirali protokol. Naj omenim tudi pomembno zgodovinsko dejstvo, ki je močan, a neizkoriščen slovenski argument, namreč dejstvo, da sta bili katastrski občini Kaštel in Savudrija, v nasprotju s specialnim sporazumom k Londonskemu memorandumu, vzeti občini Piran in priključeni občini Buje. Na predlog naše poslanske skupine smo poslanci imeli možnost vpogleda v dokumentacijo, ki naj bi jo Hrvaška domnevno predložila za sprejetje v Nato. V imenu SLS sem temeljito pregledal, kar nam je bilo predano na vpogled. Tudi na podlagi ponovnega pregleda trdim, da je dokumentacija sporna in so najmanj štiri navedena dejstva v dokumentaciji za Slovenijo sporna in škodljiva. Celo še bolj sem prepričan, da predložena dokumentacija na vpogled ni bila celovita. Povsem logično namreč je, da v tako pomembno vojaško zvezo ne more vstopiti nobena država, ne da bi predstavila območja, teritorija države, ki bo v prihodnje imel status teritorija članice Nata. Sprašujem vas, s kakšnim ozemljem Hrvaška pravzaprav sploh vstopa v Nato. Sprašujem vas, ki trdite, da ni nič spornega, ali ste pripravljeni prevzeti odgovornost in odstopiti - če se dokaže, da je dokumentacija sporna in pomeni prejudiciranje meje. Poleg tega trdimo, da je bila gotovo povsem enaka dokumentacija predložena tako za Nato kot za vstop Hrvaške v EU. Da ne bo napačno razumljeno, naj poudarim, da v Slovenski ljudski stranki pozdravljamo dosedanjo odločnost predsednika Vlade, ko gre za zaščito slovenskega ozemlja in morja. Obžalujemo pa, da je bil na zunanjepolitičnem odboru zavrnjen dodatni sklep, ki bi bil izraz doslednosti Slovenije. Zato smo danes poslanci SLS v obravnavo ponovno vložili predlog sklepa, ki se glasi: "Republika Slovenija izjavlja, da ne priznava predpisov Republike Hrvaške, s katerimi se krši teritorialna celovitost Republike Slovenije in spreminja stanje na kopnem in na morju na dan 25.6. Na ta dan je Slovenija imela neomejen dostop na odprto morje in med drugim nadzirala celoten Piranski zaliv z zaselki na levem bregu Dragonje in ozemlje na levem bregu Mure pri Hotizi. Delovanja hrvaške kopenske vojske in vojne mornarice na teh področjih Slovenija ne dovoljuje." Spoštovane poslanke in poslanci! Prvič po osamosvojitvi se mora Slovenija boriti za ohranitev države v njenih osamosvojitvenih mejah. Poslanci SLS brez sprejetja sklepa, ki smo ga predlagali, in zaradi načina sprejemanja, ko poslanci nismo dobili vse dokumentacije v vpogled, ne bomo podprli ratifikacije o vstopu Republike Hrvaške v Nato. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Anderlič v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije.
Spoštovani! Poslanci Liberalne demokracije Slovenije bomo podprli sprejem zakona o ratifikaciji protokola o pristopu Republike Hrvaške k Severnoatlantski zvezi. Argumentov za to je več. Mogoče bi sicer veljalo tudi v Državnem zboru razpravljati na način, kot nam to sporočata francoski predsednik Sarkozy in nemška kanclerka Merklova, ki govorita o nepristnem sodelovanju znotraj Nata, ko govorita o tem, da bodo potrebne nekatere revizije. Najbrž bo prilika kasneje, ne tako dolgo naprej, tudi v Državnem zboru, da razpravljamo o tem. Ampak v tem trenutku imamo na mizi akt, ki je prišel na vrsto čisto na koncu. Potem ko je neka država izrazila interes, da bi k tej zvezi pristopila, potem ko je prešla celo pot, ki je bila predpisana, da izpolni kriterije, ki smo jih morali izpolniti vsi, ki smo se tej zvezi pridružili. Verjamem, da je Republika Slovenija v vseh fazah, tako kot vse druge članice, spremljala, bila vključena v spremljanje priprav Republike Hrvaške na vseh področjih, ko gre za preobrazbo vojske, ko gre za uvajanje demokratičnih standardov in da je na koncu tudi njen glas odločal, da sedaj Republika Hrvaška izpolnjuje pogoje, da jo povabimo. Ne poznam nobenega demokrata na svetu, nobene demokratične države na svetu, ki bi kakorkoli preprečevala drugi državi, da sam sebi na istih standardih, v istih pogojih, kot veljajo za druge, zagotovi kolektivno varnost znotraj nekega zavezništva. Tudi ne poznam boljšega zavezništva, kot je zveza Nato, čeprav sem sam imel veliko pripomb in ravno tisto, kar sem na začetku rekel, me tudi skrbi - ali res gre za neiskreno sodelovanje znotraj te zveze. Ampak o tem mogoče kasneje. Ne poznam nobenega demokrata, in v Poslanskem klubu LDS ne, ki bi komurkoli preprečeval, da prevzame svoj del odgovornosti znotraj nemirnih področij, kot so Zahodni Balkan, kot je Bližnji vzhod in če hočete do Afganistana in na drugih kriznih območjih. Bilo bi preveč egoistično, da le tisti, ki smo že nekje zraven, mislimo, da vse vemo, da vse zmoremo in, kot je bilo nekje rečeno, lahko tudi drugim kažemo tisto plat, ki se ji reče: mi - ja, vi ste za nami in si tega ne zaslužite! Precej časa smo o tej stvari razpravljali kot o neki sholastiki, o nekih dokumentih, ki "to bože" so, pa jih ni -smo jih pogledali, videli, da ni prejudicev, ki bi šli na škodo Slovenije. Tako o tistem, kar smo videli, kar smo slišali in mi temu verjamemo. Verjamemo tudi v to, da geste dobre volje, ko pokažeš, da se ti strinjaš z nekom, ki na enak način govori o enakih vprašanjih, torej v temu primeru govorimo o varnosti, o sodelovanju, o zagotavljanju miru širom po svetu in uveljavljanju nekaterih demokratičnih metod. Ne strinjam se s tistimi, ki pravijo, da zveza Nato izraža tudi demokracijo v nekatere države, in to tisti zahodni tip demokracije, kajti to je v nasprotju z nekaterimi tradiciji, s kulturami in tako naprej, ampak to je že druga diskusija. Verjamemo, da bo ta naš pristop k ratifikaciji in sprejetju tega zakona na način, kot se to dela v Državnem zboru. Ne verjamem, da je za to potrebna dvotretjinska večina, tudi tako nam govorijo nekateri ustavni pravniki, ampak če je tako bilo do sedaj, naj bo tudi v temu primeru. Gre preprosto za to, da nam to ne more škoditi, prej nam lahko koristi za reševanje vseh tistih sporov, ki jih imamo, za vsa nerešena vprašanja in verjamem, da bodo ena za drugo prišla na vrsto - ne samo meja, kot vemo, in jih bomo tudi [[...]] [[Nerazumljivo, znak za konec razprave.]] [[...]]
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasov? Proceduralno, prosim najprej.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. V poslanski skupini smo prepričani, da se lahko oziroma da obstaja velika verjetnost, da se izognemo naknadnemu zakonodajnemu referendumu po sprejemu oziroma potrditvi te ratifikacije, zato v primeru, da sprejmemo dodatni sklep, ki ga predlagamo [[...]]Torej sklep, ki ga predlagamo, bo v poslovniški možnosti na posebni seji. S tem se strinjam, ker ob tej točki tega sklepa ni možno sprejemati. Zato v skladu s 74. členom Poslovnika Državnega zbora predlagamo, da odločanje o tej točki opravimo na eni od prihodnjih sej. Kot rečeno predhodno, v tem kratkem času in še vedno imamo čas ta postopek speljati v februarju, pa predlagam, da tako Odbor za zunanjo politiko kot Državni zbor sprejme predlog sklepa, ki smo ga danes vložili v proceduro v Državni zbor. In sicer, da Republika Slovenije ne priznava predpisov Republike Hrvaške, s katerimi se krši teritorialna celovitost Republike Slovenije in spreminja stanje na kopnem ter na morju na dan 25. 6. 1991. Na ta dan je Slovenija imela neomejen dostop na odprto morje in med drugim je nadzirala celoten Piranski zaliv, zaselke na levem bregu Dragonje in ozemlje na levem bregu Mure pri Hotizi. Delovanje hrvaške kopenske vojske in vojne mornarice na teh področjih Republika Slovenija ne dovoljuje. Menimo, prepričani smo, da se bomo v primeru sprejetja takšnega sklepa v Državnem zboru v Sloveniji izognili naknadnemu zakonodajnemu referendumu, ki bi cel postopek še mnogo bolj zakompliciral. Hvala lepa. Zato, kot rečeno, predlagam v skladu s 74. členom, da odločanje o tej točki opravimo na eni od naslednjih sej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovani gospod Presečnik, jaz se tega vašega predloga proceduralnega, ne morem dati na glasovanje, ker smo o tem, točno takšnem predlogu znotraj te točke, obravnave te 13. točke, že glasovali. Seveda sem obveščen o tem, da se vi ta predlog sklepa ali stališča vložili v proceduro v Državni zbor. Dodeljen bo Odboru za zunanjo politiko in bo moral priti tudi na Državni zbor. Zato ne vidim nobene povezave med tem dvema in tega sklepa ne bom dal na glasovanje. Bo pa vaš predlog v okviru procedur v Državnem zboru seveda obravnavan in bo prišel tudi na eno od sej Državnega zbora. Toliko o tem. Nadaljujemo [[...]]Prosim. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin? Torej, odpiram prijave za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim. Besedo ima mag. Radovan Žerjav. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. V poslanski skupini obžalujemo, da nismo preložili tega odločanja. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo nedvomno glasovala proti ratifikaciji protokola. Razlog za to je pristop, ki smo ga uveljavili pri pristopanju Hrvaške k Evropski uniji. Tam smo jasno in odločno dejali, da dokumentacija vsebuje elemente, ki prejudicirajo mejo, in zaradi tega blokiramo vstop Hrvaške v EU. Enak pristop bi bilo treba uveljaviti tudi v primeru Nata, kjer dokumentacija, ki smo jo imeli na vpogled - in sem osebno pogledal zadeve in na lastne oči videl, da ta dokumentacija vsaj v štirih elementih prejudicira mejo. Nihče me tu ne bo prepričal, da ni tako. Govorim o načelnosti. In žal mi je, da se hrvaški mediji že norčujejo iz Republike Slovenije, o čemer je govoril kolega Jelinčič. Poleg tega nismo prepričani, da smo videli vso dokumentacijo; govorili smo o zemljevidih. Zaradi vsega navedenega tudi ne moremo prevzeti odgovornosti ob ratifikaciji protokola. Odgovornost boste morali prevzeti tisti, ki boste glasovali za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Prepričan sem, vsaj zdajle, vsaj te tri minute, da ne sedimo med gluhimi, slepimi in nemimi. Danes je prvak Slovenske nacionalne stranke nanizal vrsto dejstev, podatkov, iz časopisja, iz zgodovine, iz zemljevidov, iz dokumentacije, ki bi jih lahko vsaj poslušali in o njih razmislili. In ker smo dan po kulturnem prazniku, bi bilo dobro, če bi poleg Prešerna, ki ga imam zelo rad, prebrali tudi Cankarja, njegove Hlapce, ki so sicer pisani kot igra, ampak so zelo tanka knjižica in zelo berljivi. V Hlapcih nastopa oseba, ki se piše Komar. In ugotovil sem, če bi bil danes kakšen gledališki ali filmski režiser, ki bi hotel upodobiti Hlapce na filmskem platnu ali pa na gledaliških odrih, ima na žalost v tem Državnem zboru vsaj 80 kandidatov za vlogo Komarja. Če ne veste, kdo je to, preberite si. Kaj naj rečem? Dejstva ne zadostujejo. Za konec bom rekel takole. Upam, da boste vsaj to slišali, pa če že ne vi, tisti, ki nas poslušajo. Slovenska nacionalna stranka ne želi slabega Hrvatom. Slovenska nacionalna stranka želi dobro Sloveniji. Vsaj to si zapomnite. In za to dobro, ki ga mi želimo tej, naši državi Sloveniji v imenu tistih, tudi mojih prijateljev, ki jih na žalost po letu 1990 ni več, ker so umrli, bom jaz in moji kolegi rekel takšni ratifikaciji na pamet "ne". Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu poslank in poslancev. Odpiram prijavo. Besedo ima gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani prvi minister, spoštovani zunanji minister, spoštovane kolegice in kolegi! Danes bom glasoval proti. Nisem proti vstopu Republike Hrvaške v svetovne in evropske integracije. Sem pa za odlog za nedoločen čas. Na tak način kot se Hrvaška ravna proti moji domovini, moji Sloveniji, v tem trenutku ne morem glasovati "za". Seveda je treba iskati napake tudi pri nas doma, jih priznati in iskati pot za uspešno rešitev naših problemov. Toda tako kot se sedaj nekatere zadeve odkrivajo v pristopnih dokumentih Republike Hrvaške k EU, z zemljevidi, v katerih posegajo na naše ozemlje in s tem omejujejo vitalne interese naše države, me še bolj prepričuje v pravilnost moje odločitve. Nadalje, kako naj si razlagam nesprejemanje načela pravičnosti s strani Republike Hrvaške. Pa ne samo to. Ko prebiram hrvaške medije, imam občutek, da se tega načela bojijo in da jih je strah, pa tudi cinični nasmeh njihove ministrice o pomembnosti tega načela me zelo moti. Načelo pravičnosti, predstavljam si, da ni črk in besed, ki bi bile lahko nad tem načelom. Mi spadamo v generacijo, ki je kronala stoletna prizadevanja naših prednikov, da smo danes tu, kjer smo, da gospodarimo na svoji zemlji, in ne bi rad tega kapitala zapravil in kdaj rdel pred mojimi otroci, mogoče tudi vnuki. Naj pa še povem to, da moj glas ni glas proti Hrvatom, s katerim sem prijatelj, ampak proti hrvaški politiki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janez Ribič. Prosim.
Hvala. Spoštovani, moram reči, da spoštujem naše sosede Hrvate, tam imam tudi veliko prijateljev, ne razumem pa njihove uradne politike, da zaostruje odnose med državama in ne upošteva meja med državama, ki so nam vsem dobro znane. Ne razumem tudi naše uradne politike, ki razmišlja, da bo z nekimi odpustki zadeve uredila, da bo dala soglasje za vstop v Nato, v EU pa ne. Razumem tudi Slovensko demokratsko stranko, da niso odločni, da so si s podaljšanjem sprejemanja zaključnega računa kupili čas za premislek, ali delajo prav ali narobe pri podpori Hrvaške v sprejem v Nato. Upam, da se bodo danes pravilno odločili. Všeč mi je, da se bodo Jelinčičevi danes odločili pravilno. Spoštovani, bojim se, da na takšen način nismo na pravi poti, da bi se problemi razrešili. Morali bi se vsi skupaj bolj trdo, bolj odločno postaviti, ko se borimo za naše pravice, ozemlje in morje. Zato bom glasoval proti, kar pričakujem tudi od tistih, ki jim ni vseeno za našo mlado državo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri. Prosim.
Gospod predsednik, gospod predsednik Vlade in gospod minister, poslanci in poslanke. Jaz bom glasoval "za", tudi iz načelnih razlogov. Jaz bi glasoval tudi za vstop Hrvaške v Evropsko unijo, kajti menim, da gradiva, zemljevidi in vse tisto, kar mi menimo, da prejudicira mejo, če so nastali po znamenitem datumu osamosvojitve, tega ne morejo prejudicirati. To vedo vsi, tudi tisti, ki se malo spoznajo na mednarodno pravo, vedo, da so ti argumenti prej politični kot mednarodnopravni. Upam, da bo glasovanje, da bo glas za vstop Hrvaške v Nato tudi glas streznitve v medsebojnih odnosih, da bo ta glas prispeval k boljšemu razumevanju, ne samo s Hrvaško ampak tudi z Evropsko unijo in z našimi strateškimi partnerji. Imam občutek, da smo v zadnjih časih ostali dokaj osamljeni na mednarodnem prizorišču in da si je treba tudi s to gesto zdaj pridobiti nekaj zaupanja in nekaj kredibilnosti, ki je bila v preteklih tednih po mojem mnenju in tudi po mnenju nekaterih opazovalcev zapravljena. Seveda bi bilo zanimivo slišati, kaj o tem menijo veliki, pomembni evropski sogovorniki in druge članice Nata. Najbrž gre za to, da se zavedamo strateškega pomena današnjega glasovanja, kajti takega pritiska verjetno ne bi bilo, če ne bi prišlo do drugih odločitev prej. Danes je pametno, da glasujemo "za", da naredimo korak naprej in da se pogajanja nadaljujejo. Tudi ob podpori EU in tudi ob podpori mediacije. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vito Rožej.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod predsednik Vlade, spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi! Jaz sem prepričan, da je članstvo v Natu za Hrvaško slabo. Tako kot sem tudi prepričan, da je članstvo v Natu slabo za Slovenijo. Jaz sem na referendumu, na katerem smo se odločali o tem našem članstvu o Natu, glasoval podobno kot več kot tretjina slovenskih volivk in volivcev "proti". In pri tem mnenju vztrajam. In bi po neki logiki moral enako glasovati tudi v tem primeru. Ampak razumem in spoštujem referendumsko voljo večine in razumem in spoštujem željo Hrvaške, da postane članica te zveze. Čeprav obžalujem, da Hrvaška te svoje volje ni preverila na referendumu, ampak jaz pač tukaj te pristojnosti nimam in je tudi ne smem imeti. Glasoval bom za predlagani sklep, pri čemer pa ta moj glas "za", ni glas za širitev zveze Nato, ampak je glas za svobodo hrvaškega naroda, da se odloči o svoji usodi tako, kot želi. V tem me konec koncev potrjuje tudi verz iz naše himne o "narodih, ki žele dočakati dan" in tako naprej. Tudi konec te kitice, ki govori o tem, da "ne bo vrag, ampak samo sosed mejak". In si želim, da bom s tem svojim glasovanjem pripomogel k tem dobrososedskim odnosom. Sam sem sicer še zelen po parlamentarnem stažu, ampak glede na zgodovino, ki se je danes v tem parlamentu drugič že ponovila, zdaj kot farsa, prvič se je kot tragedija, ko smo glasovali o teh stvareh. Kljub tej zelenosti sem prepričan, da bom v svojih odločitvah modrejši od marsikoga, ki danes tukaj sedi. Hvala.
Hvala lepa. Ne komentirati drugih, prosim. Gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Predsednik, predsednik Vlade! Moj glas "proti" ni proti Republiki Hrvaški, ampak je proti zapiranju možnosti Republike Slovenije na odprto morje. Kolegice in kolegi, ne verjamem, da je manj dokumentacije potrebno, kjer niso naštete niti obmejne vasi, kot pa je potrebno za ustanavljanje občin v naši sami državi, kjer pa naselja morajo biti našteta. Žal se mi postavlja vprašanja, ali nas je že prejšnja vlada in sedaj tudi ta postavila pred dejstvo zakrivanja določene dokumentacije. Če se seveda spomnim, kdo je bil minister prejšnjih dvanajst let pa zadnja štiri leta, in kdo je danes tudi svetovalec v kabinetu predsednika Vlade, se ta sum še toliko bolj postavlja in postaja pravzaprav utemeljen. Zato, kolegice in kolegi, ne razumem, zakaj niste dovolili preko te gromozanske večine moči Slovenski ljudski stranki in vsem nam, da bi izglasovali takšen sklep, ki bi tako rekoč bil tako imenovani blažev žegen, pa nič drugega, pa vendar bi imeli dober občutek. Žal mi je in sram me je, da imamo v tej državi in na oblasti vseskozi, naj bo leva ali desna, katera koli, še vedno preveč "kardeljev" pa premalo "generalov maistrov". Ravnal se bom tako kot se je general Maister. Hvala.
Hvala lepa. Še enkrat odpiram prijavo za obrazložitev glasu poslanca. Prosim. Besedo ima gospod Miran Györek. Prosim.
Spoštovani prisotni, kolegice, kolegi. Najprej se nisem mislil oglasiti, saj so moji kolegi v Slovenski nacionalni stranki povedali že marsikaj. Zdaj pa mi ne da miru, da vas ne bi povprašal nekaj [[...]]
Gospod Györek, nobenega ne morete vprašati, to je obrazložitev glasu [[...]]
Moje mnenje [[...]]
Ne vašega mnenja, ne drugih mnenj ne rabimo, samo vašo obrazložitev glasu. Prosim.
Moje mnenje je, da vstopamo v pakt z okupatorjem. Prihajam z regije, kjer hrvaška policija, hrvaška država izvaja jurisdikcijo na slovenskem ozemlju, dnevno včasih celo. To vedo tam prisotni, tam živeči ljudje, ne ve to marsikdo ki tam ne živi. To je na dveh mestih, pri Hotizi in v Murski Šumi. In težko je ljudem, ki tam živijo, gledati in zdaj to svetohlinstvo poslušati, češ, mi gremo v pakt s prijateljsko državo, s prijatelji. Tam se vidi, kaj je Hrvaška, kako Hrvaška laže svetu in prikazuje čisto drugačno stanje, kot je v resnici. Če bi bila Hrvaška poštena, bi se umaknila s tistega ozemlja na levem bregu Mure, ne pa, da izvaja tam svojo prisotnost svojimi oboroženimi silami, kaj pa je potem policija drugega, kot to.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Silven Majhenič.
Hvala za besedo gospod predsedujoči. Glasoval bom proti. Hrvaška je do sedaj s svojimi stališči in dejanji jasno pokazala, da ne namerava odstopati od lastnih stališč za nobeno ceno. Zavzela je zelo napadalno taktiko, nas pa poriva v nesprejemljiv obrambni položaj, kar za nas ni dobro. V vsej tej zgodbi je Hrvaška ves čas na boljšem. Nam ne priznava pravice do naše zemlje, si ozemlje lasti, ga prodaja in se požvižga na katastrske meje, pogodbe in razne naše prošnje. Nerazumljivo je in seveda se sprašujemo vsi zavedni Slovenci, ki nam Slovenija nekaj pomeni, kako dolgo bomo še popuščali državi, ki se s takimi dejanji norčuje iz vseh Slovencev. To je nesprejemljivo in temu je potrebno narediti konec. Nihče v tej državi se nima pravice pogajati o naši zemlji, ampak so tu stališča tudi po ustavi zelo jasna. Vsi, ki bodo prispevali k odtujitvi naše slovenske zemlje, bodo nekega dne morali pojasniti, zakaj so to tudi storili, in zato tudi pred narodom odgovarjati. Kajti narod ne pozablja in ne odpušča. Izkoristiti je potrebno vsako možnost in vsako priložnost, da se zaključijo izsiljevanja in da končno prevlada razum tistih, ki s predrzno pogajalsko spretnostjo vsiljujejo svoj prav celi Evropi. Realizacija lastnih ciljev nikakor ne sme biti omajana, še enkrat poklekniti pred izsiljevanjem nekoga, ki smo ga do sedaj že dodobra spoznali, pa bi bilo v sramoto vsem državljanom Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Ob tem vas obveščam, da bo zakon sprejet, če bosta zanj glasovali dve tretjini vseh poslancev, to je 60 ali več. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti 11. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - POTRDITEV POPRAVKA URADNEGA PREČIŠČENEGA BESEDILA ZAKONA O OSEBNI IZKAZNICI. Popravek uradnega prečiščenega besedila zakona je pripravila Zakonodajno-pravna služba zbora in ga zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa: Potrdi se popravek Uradnega prečiščenega besedila Zakona o osebni izkaznici. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor popravek uradnega prečiščenega besedila navedenega zakona potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Zbor bo v okviru te točke obravnaval deset predlogov Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo s predlogi sklepov in obvestilo Okrajnega sodišča v Kočevju v zvezi z obtožnim predlogom Okrožnega državnega tožilstva v Ljubljani zoper poslanca Državnega zbora. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Prehajamo na obravnavo desetih predlogov Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo s predlogi sklepov. Sodni svet je Državnemu zboru predložil deset predlogov o izvolitvi v sodniško funkcijo na sodniška mesta višje sodnice na Upravnem sodišču Republike Slovenije, petih okrajnih sodnic na okrajnih sodiščih v Celju, Novem mestu in Mariboru in dveh okrožnih sodnikov ter dveh okrožnih sodnic na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani ter na okrožnih sodiščih v Kranju in Ljubljani. Predloge je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predloge sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o posameznih predlogih sklepov. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Tatjane Eberlinc Jurkas na sodniško mesto višje sodnice na Upravnem sodišču Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Borisa Damjana na sodniško mesto okrožnega sodnika na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Dejana Kmetca na sodniško mesto okrožnega sodnika na Okrožnem sodišču v Kranju. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Sandre Klanšek na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Celju. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Melite Perko na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Novem mestu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Anite Šuntajs Bastl na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Mariboru. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Saše Prelog Žnidarič na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Mariboru. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Tanje Husar na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Mariboru. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Lidije Smolar na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Dušane Bajc na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti 1. [[Za je glasovalo 70.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajam na obravnavo obvestila Okrajnega sodišča v Kočevju v zvezi z vloženim obtoženim predlogom Okrožnega državnega tožilstva v Ljubljani zoper poslanca Državnega zbora. Obvestilo je v obravnavo zboru posredovalo Okrajno sodišče v Kočevju. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru predložila predlog sklepa. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da sprejem naslednji sklep: Državni zbor na podlagi tretjega odstavka 83. člena Ustave Republike Slovenije ter 22. člena Zakona o poslancih v zvezi z obvestilom Okrajnega sodišča v Kočevju, opravilna številka K100/2007/7, z dne 19.12.2008 v zvezi z vloženim obtožnim predlogom Okrožnega državnega tožilstva v Ljubljani zoper poslanca Državnega zbora gospoda Janka Vebra zaradi v sostorilstvu storjenega kaznivega dejanja hujskanja po drugem odstavku 305. člena Kazenskega zakonika v zvezi s 25. členom Kazenskega zakonika ne prizna imunitete poslanca Državnega zbora gospodu Janku Vebru in dovoli vodenje kazenskega postopka. Na podlagi 270. člena Poslovnika zbora Državni zbor o predlogu sklepa odloči brez razprave. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 2. sejo Državnega zbora. Hvala lepa in lep pozdrav.