Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje, dobro jutro! Začenjam nadaljevanje 30. seje Državnega zbora. Obveščena sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Franc Jurša, Luka Mesec od 18. ure dalje, Nik Prebil, Aleksander Reberšek do 18. ure, Matjaž Han od 15. ure dalje, dr. Franc Trček do 11. ure, Jure Ferjan, Željko Cigler od 14. ure dalje, Igor Zorčič od 15.30 do 18.30 in Jani Prednik. Vse prisotne še enkrat lepo pozdravljam! Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O KMETIJSTVU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada, zato za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ministru dr. Jožetu Podgoršku. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani poslanke in poslanci! Danes res govorimo o Zakonu o kmetijstvu. V tokratnem zakonu so predvsem bolj tehnične spremembe, ki so pomembne zato, da lahko pravočasno začnemo z izvajanjem Strateškega načrta skupne kmetijske politike s 1. 1. 2023. Dovolite mi, da kratko izpostavim ključne spremembe oziroma dopolnitve, ki jih v zakonu uvajamo. Z izvajanjem novega Strateškega načrta skupne kmetijske politike se na novo določa organe upravljanja in upravljavskih teles. Prenašajo se obveznosti upravičencev k označevanju vira sofinanciranja. Med posamezne ukrepe kmetijske politike se vključuje tudi ukrepe za izvajanje novega strateškega načrta v novem programskem obdobju. Katalog stroškov se pri izračunu upravičenega zneska podpore uporablja tudi v okviru izvajanja Strateškega načrta skupne kmetijske politike. Ureja se zakonska podlaga, na osnovi katere se bo uredilo področje sistema kontrol in kazni; v tem programskem obdobju je bil sistem kontrol, kazni in sankcij urejen v delegiranih uredbah komisije, v novem pa mora biti to v nacionalnih uredbah. Zaradi uskladitve s predpisi EU se dopolnjuje definicija nosilca kmetijskega gospodarstva in kmetije. Ravno tako na kmetijah ni več potrebnega obveznega članstva za člane kmetije. Samostojni podjetniki, registrirani za kmetijsko dejavnost, ne morejo biti člani kmetije. Ravno tako se ne vpisuje več namestnika nosilca v register kmetijskih gospodarstev in določa se pogoje za prenos kmetijskih gospodarstev. V skladu s predpisi Evropske unije je nov obvezen element IAC sistema, ki ga morajo vzpostaviti države članice, tudi sistem za spremljanje površin, ki omogoča redno in sistematično opazovanje, sledenje, presojo dejavnosti in praks na kmetijskih in gozdnih zemljiščih. Podatki, ki bodo pridobljeni z uporabo tega sistema za spremljanje površin, se bodo uporabljali za opravljanje pregledov pri izvajanju ukrepov kmetijske politike. V povezavi s tem sistemom za spremljanje površin se uvaja tudi orodje za komunikacijo s strankami - SOPOTNIK. Novost so tudi pregledi s spremljanjem. Kadar na podlagi satelitskih podatkov in drugih dokazov ne bo mogoče ugotoviti pogojev upravičenosti, se bo v okviru pregledov s spremljanjem opravil hitri terenski pregled. S tem bo še vedno mogoča odprava ugotovljenih nepravilnosti ter spreminjanje vlog ali zahtevkov za izplačilo sredstev. Sedaj je takšnim nepravilnostim vedno sledila sankcija, v bodoče omogočamo tudi te spremembe. Prav tako se v delu o posebnem upravnem postopku predlagajo določene spremembe za poenostavitve postopkov, pohitritve postopkov in izboljšanje pravnega položaja strank. Spremembe so tudi v delu, ki se nanašajo na delno odprte javne razpise. Poleg strateškega načrta predlog zakona ureja tudi pravno podlago za sprejetje akcijskega načrta za področje ekološkega kmetovanja in akcijskega načrta za delo z mladimi kmeti. Na novo se vzpostavlja podnebno poročilo o stanju v kmetijstvu, ki se pripravlja najmanj vsako drugo leto. Ravno tako se za izvajanje predpisov Unije določa odgovornost za zbiranje in obdelavo podatkov, potrebnih za oceno uspešnosti zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, amonijaka in drugih onesnaževal v živinoreji in kmetijskih tal. Ureja se zakonska podlaga za določitev števila glave velike živine, torej GVŽ. Ureja se tudi višja sila in izjemne okoliščine kot izjema od pravil in se navaja neizčrpen seznam možnih primerov višje sile in izjemnih okoliščin. Spreminja se sistem neformalnega izobraževanja na področju čebelarstva, in sicer na podlagi številnih razprav z deležniki predlagamo, da se za področje neformalnega izobraževanja na področju čebelarstva, ki ji sedaj rečemo čebelarska akademija, to izvaja na podlagi koncesije in se tudi to izobraževanje izvaja na ta način. Urejajo se evidence in tudi številna zbiranja podatkov. V poglavju Veriga preskrbe s hrano se to poglavje dopolnjuje z manjšimi spremembami zaradi dodatnih prilagoditev zaradi prenosa direktive o nepoštenih trgovinskih praksah in tudi prilagoditve za delovanje Javne agencije Republike Slovenije za varstvo konkurence kot nadzornega organa. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, zato dajem besedo predsedniku odbora gospodu Edvardu Pauliču, da predstavi poročilo odbora. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Gospod minister, kolegice in kolegi! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je novelo Zakona o kmetijstvu obravnaval na 33. nujni seji dne 24. 2. 2022. Na seji odbora je predstavnica Zakonodajno-pravne službe izpostavila nekatere pripombe iz pisnega mnenja. Med drugim je opozorila, da predlagana novela vsebuje številne pooblastilne določbe za podzakonsko urejanje, ki ne zagotavljajo zadostnega vsebinskega okvira za to, da bi bili podzakonski akti lahko ustrezno pravno vezani na zakon. Takšno vezanost zahteva načelo legalitete, določeno v 120. členu Ustave. Prav tako je izpostavila potrebo po sprejetju novega Zakona o kmetijstvu. V zvezi z amandmaji koalicijskih poslanskih skupin je opozorila, da le-ti ne odpravljajo vseh pripomb z vidika skladnosti z ustavo oziroma načelom legalitete, tako da nekatere določbe ostajajo sporne. Predstavnik Državnega sveta je poudaril, da na področju prehranske varnosti močno zaostajamo. Poleg tega je iz statističnih podatkov moč razbrati zaskrbljujoč podatek, da se število pokojninsko in invalidsko zavarovanih oseb iz naslova opravljanja kmetijske dejavnosti občutno zmanjšuje. To pomeni, da kmetje opuščajo kmetijsko dejavnost, saj v prehranski verigi vlada veliko cenovno nesorazmerje, pri čemer so cene na večini kmetijskih trgov v času krize covida-19 praktično dosegle dno ob hkrati veliki podražitvi cen energentov in mineralnih gnojil. Izpostavil je tudi problematiko prenizkih odkupnih cen kmetijskih zemljišč v postopkih razlastitve. Glede uvajanja novega sistema za spremljanje površin, aplikacije SOPOTNIK, komisija izpostavlja, da je treba novosti zaradi težav z internetno pokritostjo in pomanjkljivo digitalno pismenostjo uvajati postopno. Komisija je tudi izpostavila potrebo po zakonski ureditvi statusa družinskih kmetij, saj zaradi zakonske neopredeljenosti v praksi prihaja do težav na pravnem, socialnem in predvsem delovnopravnem področju. Tudi predsednik Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije je opozoril na določbe, ki bodo od nosilcev kmetijskih gospodarstev terjale delo na spletu in uporabo spletnih orodij. Tudi zbornica opozarja na problematiko pokritosti z internetom, pomanjkanje izkušenj za delo z aplikacijami, zato zgolj e-komunikacija ni rešitev. V krajši razpravi članov odbora je bilo izpostavljeno predvsem poglavje o prilagajanju in blaženju podnebnih sprememb v kmetijstvu. Člani so opozorili, da bi bilo treba čim prej sprejeti strateške načrte na področju oskrbe s prehrano in akcijski načrt za gozdno-lesno verigo. Izrazili so zaskrbljenost zaradi vojnega stanja v Ukrajini, ki bo vplivalo na pridelavo in ceno žitaric, saj Ukrajina in Rusija pridelata četrtino vseh žitaric na svetu. Ker bo ta kriza nedvomno vplivala na podražitev žitaric pri nas, je povečanje samooskrbe na področju žit strateškega pomena. V razpravi je dan tudi očitek glede sprejetja tako obsežnih sprememb po nujnem postopku. V zvezi s tem je minister pojasnil, da je nujni postopek predlagan zato, ker so potrebne uskladitve z zakonodajo EU za novo programsko obdobje skupine kmetijske politike, ki je bila sprejeta in objavljena šele v mesecu decembru 2021. Zaradi prihajajočih volitev in sestavljanja nove vlade ministrstvo ne želi tvegati, da predlagana novela ne bi bila pravočasno sprejeta. Po opravljeni razpravi je odbor sprejel amandma odbora, v katerem je povzel vsebino amandmaja Poslanske skupine LMŠ, po katerem bo moralo ministrstvo letno poročilo o prilagajanju na podnebne spremembe predložiti Državnemu zboru najkasneje v enem mesecu po pripravi poročila. Odbor je sprejel tudi vse amandmaje poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija – krščanski demokrati in Konkretno.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi dobi besedo gospod Vojko Starović. Predstavil bo stališče Poslanske skupine SAB. Izvolite.
Podpredsednica, hvala za besedo. Gospod minister, dragi kolegice in kolegi! Pri Predlogu Zakona o kmetijstvu gre v večini za spremembe tehnične narave, ki so potrebne predvsem zaradi izvajanja novega strateškega načrta skupne kmetijske politike. Zakon smo v Državni zbor sprejeli konec januarja in tako kot za številne druge zakone v zadnjem času je bila tudi zanj predlagana obravnava po nujnem postopku. Sedanji vladi se ob koncu mandata očitno zelo mudi. Na neustreznost takšnih intenc sem opozoril tudi sam na seji matičnega delovnega telesa. Konec koncev pa je o naglici, v kateri je bil zakon očitno na koncu pripravljen, pričalo tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe. Skupna kmetijska politika je ena najstarejših politik Evropske unije. Njeni splošni cilji so se z leti spreminjali in vedno sledili dogajanju in smernicam. Trije glavni splošni cilji aktualne skupne kmetijske politike so: spodbujanje prehranske varnosti, krepitev skrbi za okolje in podnebnih ukrepov, krepitev podeželskih območij. Pomembna vprašanja so v zadnjih dveh letih in tudi v zadnjih nekaj tednih še pridobila na svoji aktualnosti. Prehranska varnost je tako ali tako ves čas na udaru zaradi odvisnosti panoge od vremena, velik udarec pa je kmetijstvu in z njim povezanim dejavnostim prizadela še pandemija covida-19. Zdaj krizo poglablja še vojno dogajanje v naši neposredni bližini in opravičeno se porajajo strahovi, kaj bo z enim osnovnih ciljev SKP na sploh − stabilna ponudba hrane po dostopnih cenah. Glede na to, da kmetijski proizvajalci ne zmorejo nemudoma odgovoriti na povečano povpraševanje potrošnikov, je odgovor jasen. Prehrano, lastno samooskrbo, lokalno pridelavo in razvoj podeželja si mora Slovenija na lestvici prioritet postaviti višje. Slovenska kmetijska politika se mora uvrščati med najpomembnejše naloge države, saj je jasno, da država brez samozadostnosti na področju hrane ne more biti suverena. Ni torej dovolj zavedanja, da si ne smemo dovoliti odvisnosti od tujih trgov, temu morajo slediti tudi strateške usmeritve, ukrepi in dejanja. Spodbujanje lastne samooskrbe in lokalne ter ekološko pridelane pridelave živil je po mnenju SAB pri tem ključno. Lastno proizvodnjo hrane moramo s spodbudami dvigniti nad 80 % samooskrbe tako pri zelenjavi, sadju, žitih, pri čemer mora biti vsaj polovica teh živil ekološko pridelana. Prav tako moramo ohraniti visoko samooskrbo z mesom in mlečnimi izdelki, pri čemer naj bo vsaj 50 % pridelano ekološko. Glede na to, da je Evropska komisija predlagala prožnejši sistem, ki naj bi poenostavil in posodobil način delovanja SKP, moramo to dobro izkoristiti. V ospredju namreč nič več ne bo izpolnjevanje pravil, temveč predvsem rezultati in uspešnost. Državam članicam bo na ta način dana možnost presojanja in odločanja, na kateri način izpolnjevati skupne cilje evropske kmetijske politike. Slovensko podeželje je namreč izjemno raznoliko in raznoliki morajo biti tudi prakse in pristopi, ki jih država ubira za to, da zagotovi karseda veliko konkurenčnost in odpornost in tako skrbi, da je kmetijstvo učinkovito, moderno in produktivno, ob tem pa tudi okoljsko trajnostno naravnano. Sprejetje zakona o kmetijstvu bo dalo pravno podlago za izvajanje strateškega načrta SKP, ki je med drugim ključen za črpanje evropskih sredstev. Že to je zadostni razlog za to, da predlogu zakona ni mogoče nasprotovati. Takšna bo tudi odločitev Poslanske skupine SAB. Hvala za pozornost.
Hvala lepa tudi vam. Naslednja je na vrsti gospa Mojca Žnidarič, predstavila bo stališče Poslanske skupine Konkretno. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zaradi potreb, ki jih narekuje reforma skupne kmetijske politike, ter zaradi prilagoditev EU zakonodaji imamo danes pred seboj kar nekaj sprememb temeljnega kmetijskega zakona, ki so po besedah predlagatelja sicer nekoliko bolj tehnične narave. Novela Zakona o kmetijstvu dopolnjuje definicijo kmetijskega gospodarstva kot tudi nosilca le-tega, dodaja se definicija čebelarja, črta pa se pojem namestnika kmetije. Tudi na področju kmetijstva je potrebno dosledno spremljati trende prilagajanja in blaženja podnebnih sprememb, zato je v zakonu predlagan nov 13.a člen, s katerim se na novo vzpostavlja podnebno poročilo o stanju v kmetijstvu. V zvezi s tem dodajamo, da kmetje ne bodo imeli nobenih novih obveznosti iz tega naslova. Omeniti velja tudi novo pravno podlago, ki omogoča sprejetje akcijskega načrta za področje ekološkega kmetovanja ter akcijskega načrta za delo z mladimi kmeti. Pozornosti, ki se jo namenja tema dvema področjema, po prepričanju naše poslanske skupine vsekakor nikoli ni preveč. Ekološko kmetijstvo ustvarja visoko dodano vrednost pri ohranjanju kulturne, kmetijske krajine ter pri varovanju našega okolja in tudi zdravja. Nenazadnje pa vedno večji pomen ekološkemu kmetovanju priznavamo tudi končni potrošniki. Glede na trende upadanja kmetijskih dejavnosti v zadnjem desetletju je še posebej nujno, da se na tem področju ustvarjajo pogoji, ki bodo znova naredili kmetovanje privlačno mlajšim generacijam. Radi pravimo, da na mladih svet stoji. V Poslanski skupini Konkretno pa se zavedamo, da je za mlade potrebno na ciljnih področjih ustvarjati ustrezne podlage in spodbude, kar je na področju kmetovanja še posebej nujno. Z novelo zakona se v povezavi s sistemom za spremljanje površin uvaja tudi orodje za komunikacijo s strankami, tako imenovani SOPOTNIK. Uporaba orodja bo obvezna v primerih, ko bo Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja v postopku odločanja o upravičenosti do sredstev dejansko stanje ugotavljala na podlagi podatkov pridobljenih z uporabo tega sistema. Za uporabo SOPOTNIKA ne bo potreben kvalificiran digitalni podpis, kar pomeni, da navedena novost ne bo prinesla kmetom prevelikih dodatnih administrativnih bremen. V prehodnem obdobju bo na predlog deležnikov omogočeno obveščanje na tri načine, in sicer prek SMS sporočil, prek elektronske pošte ali prek navadne pošte. V Poslanski skupini Konkretno pozdravljamo rešitve, ki gredo v korak s časom, a bomo vseskozi stali na stališču, da morajo biti te snovane z mislijo na to, da kmetom olajšujejo opravljanje njihovega osnovnega poslanstva. Nadalje se za določitev glave velike živine uvaja pravna podlaga, ki je na zakonski ravni trenutno manjkajoča. Za izvajanje neformalnega izobraževanja na področju čebelarstva je novost ta, da se prehaja na sitem koncesij. To pomeni, da se izobraževanja ne bodo več izvajala v okviru Slovenske čebelarske akademije, pač pa bo Ministrstvo za kmetijstvo te naloge podelilo usposobljenemu zunanjemu izvajalcu na podlagi javnega razpisa. Udeleženci teh neformalnih izobraževanj bodo predvsem zainteresirani čebelarji iz tujine. V Poslanski skupini Konkretno se zavedamo potenciala, ki ga premore Slovenija s svojo čebelarsko dediščino, slednja je tudi izjemna priložnost za še boljši razvoj čebelarskega oziroma tako imenovanega apiturizma in posledičnega ustvarjanja novih delovnih mest in gospodarske rasti. Ob vseh prihodnjih izboljšavah kmetijske zakonodaje je danes še posebej pomembno, da sta v ospredju vrednoti prehranske varnosti in visoke stopnje samooskrbe. Naštete rešitve ocenjujemo kot primerne, zato bomo v Poslanski skupini Konkretno Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijstvu podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Desus bo predstavil gospod Branko Simonovič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zakon o kmetijstvu je bil sprejet pred skoraj 14 leti in je bil do zdaj kar 7-krat spremenjen. V predlagani noveli je večino določb usmerjenih v izvajanje novega strateškega načrta skupne kmetijske politike v obdobju od leta 2023 do leta 2027. Nekaj predlogov pa se nanaša na prilagoditev zakonodaji Evropske unije. Tako se med drugim za izvajanje novega strateškega načrta skupne kmetijske politike spreminja več določb, ki se nanašajo na upravljanje, obveznost označevanja, vir sofinanciranja kakor tudi na sistem kontrol in sankcij. Slednji bo po novem urejen v nacionalnih uredbah. Poleg navedenega se spreminja tudi definicija kmetijskega gospodarstva in nosilca, ureja pa se tudi prenos med kmetijskimi gospodarstvi. Predlog novele se nanaša tudi na področje prilagajanja in blaženja podnebnih sprememb v kmetijstvu, pri čemer bo ministrstvo pripravilo podnebno poročilo o stanju v kmetijstvu, in sicer najmanj vsako drugo leto. Hkrati pa so v skladu z uredbo EU ureja tudi sistem za spremljanje površin, ki ga bo upravljala Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja. V povezavi s tem sistemom se uvaja tudi novo orodje za komunikacijo s strankami imenovano SOPOTNIK. Namenjen bo komunikaciji med agencijo in strankami. Tako bo agencija v postopku odločanja o upravičenosti do sredstev dejansko stanje ugotavljala na podlagi podatkov, pridobljenih z uporabo tega sistema, stranka pa bo lahko spremljala tudi pridobljene podatke in se izrekla o ugotovljenih dejstvih ter v določenem roku predložila tudi dokaze. V zvezi z orodjem SOPOTNIK naj poudarim, da je z vidika starejše populacije in tudi pokritosti določenih področij z internetom izredno pomembno, da se bo nosilec lahko sam odločil, ali bo obvestila prejemal zgolj v tej obliki ali pa se bo posluževal tudi drugih načinov obveščanja. V Poslanski skupini Desus bomo predlog zakona podprli. Glede na stanje v kmetijstvu, predvsem glede zaostanka na področju samooskrbe pa apeliramo, da so v prihodnje pristopi k pripravi celovitih sprememb v okviru novega zakona o kmetijstvu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Jani Ivanuša, predstavil bo stališče Poslanske skupine SNS. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav vsem prisotnim, še posebej gospodu ministru! Predlog zakona o kmetijstvu je bil do zdaj spremenjen že sedemkrat, tako je tudi poudaril moj predhodnik. Enkrat pa je prestal tudi ustavno presojo določb o verigi preskrbe s hrano. Kmetijska gospodarska dejavnost je posebnega družbenega pomena ravno zaradi njegove večnamenske vloge. Temeljna naloga kmetijstva v povezavi z živilstvom je pridelava varne in kakovostne hrane za nas in za naše zanamce. Zavedati se moramo, da kmetovanje v veliki meri vpliva tudi na kakovost naših voda, tal, zraka in na biotsko raznovrstnost, prispeva tudi k podobi kulturne krajine v Sloveniji. Njegova gospodarska in socialna vloga ima velik pomen za vitalnost in poseljenost slovenskega podeželja. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da mora kmetijstvo našim državljanom omogočiti večjo stopnjo samooskrbe, in to sedaj in ne, ko nastopi kriza. Vojna v Ukrajini je energetsko krizo samo še povečala, kajti cene nafte, bencina so se skokovito dvignile. Cene so narastle tudi pri pšenici, koruzi, oljnicah, zato je še toliko bolj potrebna in nujna samooskrba. Marsikaterega Slovenca bodo trenutne razmere na evropskem trgu v bodoče prisilile, da bo posegal po hrani slovenskega porekla, kljub temu da bo zanjo moral plačati višjo ceno. V marcu smo na Vlado naslovili tudi pisno poslansko pobudo v zvezi s prispevkom k izboljšanju prehranske varnosti. Poudarjamo, da bi moral biti naš strateški cilj doseči samozadostnost glede pridelave ekoloških semen. V luči doseganja ciljev zelenega dogovora smo dali pobudo, da se semenarskim hišam da prednost pri najemu in nakupu zemljišč iz Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, da se uvede selekcijske in žlahtniteljske programe, ki se jih financira iz državne blagajne. In nazadnje, da se ekološkim pridelovalcem, ki se morajo za ohranitev statusa udeleževati obveznega usposabljanja, omogoči, da si sami izberejo predavatelja, ter da se uvedejo tako imenovani vavčerji. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine LMŠ bo predstavil gospod Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Spremembe Zakona o kmetijstvu so potrebne predvsem zaradi izvajanja reforme skupne kmetijske politike, na podlagi katere mora Slovenija pripraviti strateški načrt skupne kmetijske politike za programsko obdobje 2023−2027. V LMŠ menimo, da bi tako pomembne spremembe, ki so dejansko pogoj za začetek izvajanja kmetijskih politik za obdobje petih let in bi lahko nesprejem povzročil težke posledice za slovensko kmetijstvo, lahko sprejemali po rednem postopku, že veliko prej, tudi v okviru zadnjih sprememb v lanskem letu, ne pa, da je pozornost vlade ter grožnja s presečnim datumom 1. 1. 2023 ključen razlog za sprejemanje po nujnem postopku. To ni dobro. V LMŠ smo na to opozorili že ob spremembah Zakona o kmetijstvu v lanskem letu, ko so bile kljub dolgotrajni razpravi izvzete nekatere ključne vsebine, na primer definicija kmeta ter kmetijskega gospodarstva, ki jih sprejemamo danes. Spremembe Zakona v kmetijstvu se zopet soočajo z očitki nepreglednosti in preštevilnih odločb za podzakonsko urejanje, ki ne zagotavljajo zadostnega vsebinskega okvirja za to, da bi bili podzakonski akti lahko ustrezno pravno vezani na zakon. Skladno s povedanim, bo ena ključnih nalog ministra za kmetijstvo v novem mandatu sprejetje novega zakona o kmetijstvu Za LMŠ je področje ekološkega kmetovanja izredno pomembno, saj je usmeritev v ekološko kmetovanje z vidika slovenskih naravnih danosti organska in še posebej primerna za hribovske kmetije na območju omejenih dejavnosti, kjer se prepletajo različne dejavnosti, od živinoreje, gozdarstva, turizma in tako naprej. Nekatera hribovita območja že zastopa veliko število ekoloških kmetij, vendar je to še vedno bolj izjema, saj so razlike v številu ekoloških kmetij med posameznimi območji s podobnimi pogoji za kmetovanje še vedno zelo izrazite. Veseli me, ko tudi danes v vaših stališčih ugotavljam, da tudi ostale stranke opozarjate na pomen ekološkega kmetovanja. To je seveda dobro, saj bomo tako lažje dosegli zastavljene cilje. V LMŠ smo prepričani, da je obstoj hribovskih kmetij odvisen od dopolnilnih dejavnost, kamor vsekakor sodi turizem na podeželju ob ekološki samooskrbni pridelavi in doživetjih raznolikih naravnih danostih, ki jih Slovenija vsekakor ponuja. Pomemben del gospodarjenja slovenskega kmeta predstavlja seveda tudi gozd, kjer moramo pospešiti začete aktivnosti gozdno-lesne verige in odločno vstopiti v samooskrbni del ne samo lesno predelovalne dejavnosti, ampak tudi področje samooskrbnega ogrevanja z biomaso. V prilagajanju in blaženju podnebnih sprememb bo imelo sonaravno in ohranitveno kmetijstvo posebno vlogo, saj prinaša tudi do 40 % nižje emisije toplogrednih plinov v okviru kmetijstva. Ker v LMŠ menimo, da je celovita in strokovna analiza na področju prilagajanja podnebnim spremembam predpogoj za načrtovanje kakovostnih, predvsem pa učinkovitih politik trajnostnega kmetijstva, smo na Odboru za kmetijstvo predlagali amandma, na podlagi katerega bo ministrstvo Državnemu zboru poročalo o analizi trendov toplogrednih plinov in onesnaževanj zraka v kmetijstvu ter ukrepih kmetijske politike in njihovega učinka. Veseli nas, da je bil ta amandma sprejet. Argument, da je slovensko kmetijstvo že danes uspešnejše od evropskih standardov mejnih vrednosti dušika v tleh, nas seveda ne sme preslepiti, da trajnostnim načinom kmetovanja ne ponudimo bolj odločne vloge in zmanjšamo zaostanek za najuspešnejšimi državami na tem področju. To je seveda vsekakor naša stalna naloga. V LMŠ pozdravljamo, da se pri tokratnih spremembah Zakona o kmetijstvu v definicijo aktivnega kmeta dodal status čebelarja, ki čebelarja opravičuje do razširjenega dela sredstev iz programov za razvoj podeželja. V LMŠ se tudi dobro zavedamo, da moramo, ko govorimo o slovenskih čebelah in reševanju slovenskega čebelarstva vzporedno razumeti tudi nujen prehod na trajnostne oblike kmetovanja. Neformalno izobraževanje na področju čebelarstva, ki ga v drugačni obliki predlaga zakon, se zdi brezpredmetno, če za njim ne stojijo iskrene trajnostno naravne kmetijske politike, ki ohranjano biodiverziteto in prijazen odnos do opraševalcev. Bistvena za zaščito slovenskega kmeta je varna veriga preskrbe s hrano, ker se še vedno pojavljajo nepoštene trgovske prakse. Čeprav zakon uvaja določene ukrepe, bomo morali na tem področju stopiti odločneje v bran slovenskemu kmetu. V LMŠ Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijstvu ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Predrag Baković bo predstavil stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Podpredsednica, hvala lepa za besedo. Spoštovani minister! Spoštovani kolegice in kolegi! Področje kmetijstva je v Sloveniji urejeno v Zakonu o kmetijstvu, ki je bil kot tak sprejet leta 2008. Z leti je bil zakon kar sedemkrat spremenjen in dopolnjen. Sprememb ter dopolnitev pod številko 8 pa bo deležen na tej seji Državnega zbora. Zakaj spremembe in dopolnila sploh so potrebna? Kot pravijo predlagatelji se mora zakon spremeniti in prilagoditi predvsem zaradi reforme skupne kmetijske politike, ki se bo začela izvajati leta 2023, zakonsko materijo pa je potrebno prilagoditi tudi zakonodaji Evropske unije. Zakonski predlog ne bo deležen sprememb malega obsega, saj je kot takšen napisan na več kot sto straneh in prinaša kompleksne cilje ter rešitve. Vlada oziroma resorno ministrstvo zagotavlja, da bistveni cilji zakona ostajajo nespremenjeni, smiselno pa se upoštevajo uredbe EU, ki so potrebne za reformo skupne kmetijske politike. Predlagane rešitve prinašajo urejene zakonske podlage, na osnovi katerih bo lahko vlada predpisovala področje sistema kontrol in kazni, dopolnjujeta se definicija nosilca kmetijskega gospodarstva in definicija kmetijskega gospodarstva samega. Rešitve prinašajo določitev pogojev za prenos kmetijskega gospodarstva na novega kmeta posameznika ter ureditev obveznega elementa sistema IAC – sistema za spremljanje površin. Zakonske rešitve in cilji prinašajo poenostavitev nekaterih administrativnih postopkov ter izboljšujejo pravni položaj strank, urejajo pravno podlago za sprejetje akcijskega načrta za področje ekološkega kmetovanja in dela z mladimi kmeti, rešitve pa prinašajo tudi to, da se bo vsako leto pripravilo poročilo o prilagajanju podnebnim spremembam. To je le nekaj rešitev in ciljev, ki jih spremembe in dopolnitve prinašajo. Kot že rečeno, je zakon obsežen in lahko bi dejali, da ne gre le za spremembe in dopolnitve, temveč pravzaprav kar za nov zakon. S takšno trditvijo se strinja tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ki poleg pripomb k posameznim členom zapiše tudi, da gre za nepreglednost zakona, saj se poleg sprememb trenutno veljavnih členov s predlogom zakona zakon dopolnjuje tudi z novimi členi. Zapišejo, da se vse to kaže na potrebo po sprejetju novega zakona o kmetijstvu in tej ugotovitvi oziroma pripombi se pridružujemo tudi poslanke in poslanci Socialnih demokratov. Zakonski predlog je sicer prejel podporo komisije Državnega sveta, a je tudi tam bilo izpostavljenih nekaj pomislekov in zadržkov. Socialni demokrati rešitev in ciljev predlaganega zakona ne vidimo kot sporne in vprašljive, a imamo enake pomisleke kot nekateri deležniki, katerih se zakon dotika. Strinjamo se tudi z ugotovitvami Zakonodajno-pravne službe, delimo pa tudi očitke, da nujni postopek vsekakor ni bil primeren za tolikšen obseg sprememb in dopolnitev. Čeprav imamo pomisleke in zadržke pri nekaterih rešitvah in čeprav menimo, da način sprejema zakonskega predloga ni ustrezen, predlogu Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijstvu ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kot zadnja bo stališče Poslanske skupine NSi predstavila gospa Iva Dimic. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijstvu sprejemamo, kot je bilo danes že slišano, tudi zaradi prilagoditve izvajanja reforme skupne kmetijske politike. Reforma skupne kmetijske politike je za slovensko kmetijstvo izjemnega pomena in se bo začela izvajati z letom 2023. Slovenija mora za izvajanje reforme skupne kmetijske politike pripraviti strateški načrt skupne kmetijske politike od leta 2023 do leta 2027. V novem programskem obdobju bo sistem kontrol in sankcij predpisan v nacionalnih uredbah in ne več v izvedbenih in delegiranih uredbah komisije, zato je treba v Zakonu o kmetijstvu pripraviti zakonsko podlago, na osnovi katere bo lahko področje sistema kontrol in sankcij predpisala Vlada Republike Slovenije. V novem programskem obdobju se obveznost upravičencev k označevanju vira sofinanciranja prenaša tudi na strateški načrt skupne kmetijske politike 2023−2027. Spreminja se definicija kmetijske dejavnosti in kmetijskega gospodarstva. Zaostrujejo se pogoji za menjavo nosilca, kar sledi očitkom Evropske unije, revizijskih ugotovitev, da se v Republiki Sloveniji nosilec lahko zamenja na enostaven način brez preverjanja vsakršnih pogojev. Ukine se avtomatizem prenosa pravic in obveznosti na novega nosilca kmetije. V izogib poslabšanju finančnega položaja članov kmetije v primeru smrti nosilca, se pravi vlagatelja, se uredi izplačilo novemu nosilcu, ki je določen v registru kmetijskih gospodarstev s soglasjem večine oseb, ki izpolnjujejo pogoje za člana kmetije glede na pokojnega nosilca. Usklajuje se vpis subjekta, se pravi nosilca, ki vpisuje v register kmetijskega gospodarstva kot objekt kmetijsko gospodarstvo in se vpiše nosilec in ne kmetijsko gospodarstvo. Zelo pomembno je tudi na področju pridelave hrane, zdrave hrane, varne hrane. Prehranska neodvisnost je suverenost naroda, zato se vpeljuje pravna podlaga, da bo Vlada Republike Slovenije lahko sprejela akcijski načrt za področje ekološkega kmetovanja in za delo z mladimi kmeti. V Novi Sloveniji smo v programu zapisali, da je v Sloveniji potrebno zagotoviti usklajen sonaravni in trajnostni razvoj kmetijstva in gozdarstva z učinkovitim varovanjem obdelovalnih in rodovitnih kmetijskih zemljišč ter hkratni zaščiti okolja. Ker multifunkcionalno in konkurenčno kmetijstvo veliko prispeva k prihodnjemu razvoju Slovenije, bomo še zlasti podpirali k podjetništvu usmerjene kmetijske obrate, ki proizvajajo na okoljsko sprejemljiv način in zagotavljajo trajnostni razvoj. Zato bomo v Novi Sloveniji – krščanskih demokratih predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O ZDRAVSTVENEM VARSTVU IN ZDRAVSTVENEM ZAVAROVANJU, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina 43 poslank in poslancev s prvopodpisanim mag. Dejanom Židanom. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja mag. Dejanu Židanu. Izvolite.
Gospa podpredsednica, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospod minister, gospod državni sekretar, ostali prisotni, lepo pozdravljeni! Marca 2017 je Varuh človekovih pravic takole zapisal in opozoril na problematiko zajamčene plače pri izračunu nadomestila ali po domače bolniške: »Zavzeli smo stališče, da gre v primeru, ko se za osnovni obračun nadomestila plače uporabi znesek zajamčene plače, za kršitev pravice do socialne varnosti. Če ni podatka za osnovo, bi se kot osnova morala uporabiti plača, določena v pogodbi o zaposlitvi, kot to določa sedmi odstavek 137. člena zakona. Če pa te ni mogoče ugotoviti, pa kvečjemu minimalna plača.« Že takrat sta načeloma k temu stališču dala soglasje tako pristojna zavarovalnica kot tudi pristojno ministrstvo. Verjetno zato, ker gre za težavo majhnega števila ljudi, gre za težavo 100 do 200 posameznikov letno, se to ni obravnavalo kot prednostna naloga. Dejstvo pa je, da je težava konkretnega posameznika velika. Namreč, če se uporabi pri konkretnem posamezniku za izračun bolniške postulat zajamčene plače, je treba povedati, da v drugih zakonih ta postulat več ne obstaja. Zadnjič je bila zajamčena plača določena leta 2006 v znesku 237 evrov, medtem ko je bila takrat minimalna plača 521 evrov. Od takrat naprej se je minimalna plača povečala za 106 %, na trenutnih 174 evrov, medtem ko je zajamčena plača kot ostanek starega sistema obtičala in se tudi ni spreminjala. Zato smo v spremembi zakona predlagali, da se pri ljudeh, ki se jim na drug način nadomestila ne more izračunati, uporabi delež, to je 60 % minimalne plače, kar konkretno pomeni, da bi nekdo, ki v tem trenutku še vedno dobiva 237 evrov, po novem dobival 644 evrov, govorim o bruto znesku. Povedati moram, da smo preko amandmajev uspeli uskladiti stališče s stališči pristojne zavarovalnice kot tudi pristojnega ministrstva in da so bili amandmaji na pristojnem odboru soglasno sprejeti. Predvidevam, da je to eden od zakonov, ki lahko dobi v Državnem zboru soglasno podporo, za kar mi dovolite, da se zahvalim že vnaprej. In prijeten dan vam želim!
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade. Mag. Franc Vindišar, državni sekretar Ministrstva za zdravje, izvolite, imate besedo. A, se opravičujem, bomo šli po vrsti, se opravičujem, sem spregledala tale odstavek. Besedo dajem predsednici odbora, gospe Anji Bah Žibert, da predstavi poročilo odbora, ki je obravnaval predlog zakona kot matično delovno telo. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča, za besedo. Odbor za zdravstvo je na svoji 69. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev. Dopolnilno obrazložitev je v imenu predlagatelja podal Dejan Židan. Poudaril je, da je cilj predloga zakona sprememba sedmega odstavka 31. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, s katerim se kot osnova za odmero denarnega nadomestila uporablja zajamčena plača. Predlog zakona tako na novo določa najnižjo višino denarnega nadomestila za bolniško odsotnost, ki pripada zavarovancu, in sicer v višini 60 odstotkov minimalne plače. Predstavnik Ministrstva za zdravje državni sekretar mag. Franc Vindišar je poudaril, da Vlada vsebini predloga zakona ne nasprotuje, saj ugotavlja, da je institut zajamčene plače, upoštevajoč zakonodajo na drugih področjih, institut, ki se je ohranil v zakonodaji le še v omenjenem zakonu. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je poudarila, da je Zakonodajno-pravna služba predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo in zakonodajno tehničnega vidika in podala pripombe k 1. členu, ki sta bila upoštevana v v bistvu identičnih amandmajih, vloženih s strani opozicije in koalicijskih poslanskih skupin. Predstavnik Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide mag. Peter Požun je poudarila, da komisija predlog zakona podpira in ugotavlja, da predlagatelj zasleduje cilj zagotovitve višje socialne varnosti zavarovancev, pri katerih se kot osnova za odmero denarnega nadomestila za bolniško odsotnost uporablja zajamčeno plačo. V razpravi je bila k predlog zakona in vloženim amandmajem izražena podpora. Odbor je sprejel amandmaje koalicijskih strank, kajti amandmaji tako imenovanih opozicijskih strank so postali brezpredmetni. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga skupaj in jih tudi sprejel.
Hvala lepa. Sedaj pa res dajem besedo mag. Francu Vindišarju, državnemu sekretarju Ministrstva za zdravje, da predstavi uvodno obrazložitev Vlade. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani poslanke in poslanci! Vlada v zvezi s predlogom novele Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju ugotavlja, da se je inštitut zajamčene plače v zakonodaji ohranijo le v tem zakonu, zato predlagani uporabi instituta minimalne plače ne nasprotuje. Že v mnenju k predlogu zakona je izpostavila, da je izjemnega pomena v besedilu predloga zakona ohraniti določbo, ki omogoča nižje izplačilo nadomestila kot 60 odstotkov minimalne plače za samostojne zavezance, ki plačujejo prispevke od osnove, ki je nižja od 60 odstotkov minimalne plače. Ker bo predlog novele zakona povzročil dodatne finančne obremenitve za zdravstveno blagajno ter spremembe izvajanja obračuna nadomestil v praksi, je Vlada soglašala s predlogom amandmajev k ZZVZZ, ki so bili nato na 69. nujni seji Odbora za zdravstvo sprejeti. Z amandmajem k 1. členu se je preoblikovalo besedilo člena na način, da bo določnejše in s tem jasnejše za izvajanje v praksi. Z amandmajem k preostalim členom pa se je določilo prehodno obdobje, in sicer tako, da se novela zakona začne uporabljati pri obračunu nadomestila od prvega dneva v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem je zakon uveljavljen. Na ta način bo deležnikom, torej predvsem ZZZS in delodajalcem, omogočila prilagoditev obračunov v skladu z novelo zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi dobi besedo gospod Branko Simonovič, predstavil bo stališče Poslanske skupine Desus. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pravico do nadomestila zaradi dlje časa trajajoče bolniške odsotnosti ureja Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Ta med drugim določa najnižji znesek denarnega nadomestila za bolniško nadomestilo, to pa po trenutno veljavnem zakonu ne sme biti manjše od zajamčene plače. Zajamčena plača se od leta 2006 ni več usklajevala z rastjo življenjskih stroškov in tako še vedno znaša okrog 238 evrov. V tem obdobju pa se je minimalna plača, ki je leta 2006 znašala 522 evrov, z usklajevanji povečala na tisoč 24 evrov. Težava je, da institut zajamčene plače, ki se sicer nikjer več ne uporablja, ni bil nikdar v celoti razveljavljen in se je kot tak ohranil v predmetnem zakonu. Cilj predloga spremembe Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki je danes v obravnavi v okviru skrajšanega postopka, je torej popravek sedmega odstavka 31. člena tega zakona, s čimer bi se na novo določila najnižja višina denarnega nadomestila za bolniško odsotnost, ki pripada zavarovancu, in sicer v višini 60 % minimalne plače. S predlagano spremembo bi se kot osnova za odmero denarnega nadomestila uporabila minimalna plača in ne več zajamčena plača, kar bi prispevalo k višji socialni varnosti. Stališče, da gre za kršitev pravice do socialne varnosti, je zavzel tudi Varuh človekovih pravic, in sicer že leta 2017. Prav tako je na anomalijo opozorila sodba Višjega delovnega in socialnega sodišča iz leta 2016. Sodišče je zavzelo stališče, da je izračun osnovne nadomestila plače na osnovi zajamčene plače v nasprotju z materialnim pravom. Zoper odločitev sodišča je bila kasneje vložena revizija. Vrhovno sodišče je ocenilo, da institut zajamčene plače ni bil nikdar v celoti razveljavljen, zato je kot tak dopusten. Predlagani rešitvi, ki je danes na naših klopeh, seveda ni moč nasprotovati in je potrebna, je pa prvotno besedilo zakona vsebovalo nekaj pomanjkljivosti, ki so bile s sprejetimi dopolnitvami ob obravnavi na matičnem delovnem telesu odpravljene. Tako se s sprejetim dopolnilom ohranja določba, ki omogoča nižje izplačilo nadomestilo kot 60 % plače za samostojne zavezance, ki plačuje prispevke od osnove, ki so nižji od tega zneska. Dodatno je bila z amandmaji vnesena tudi prehodna določba, ki bo omogočila prilagoditve informacijskih sistemov pri ZZZS, delodajalcih, računovodskih hišah in na sistemu Spot. V Poslanski skupini Desus menimo, da je predlagana sprememba 31. člena veljavnega zakona potrebna in smiselna in bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Dušan Šiško, predstavil bo stališče Poslanske skupine SNS. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Predlagatelj je želel, da se zagotovi višja socialna varnost zavarovancem, katerim se za osnovo za odmero denarnega nadomestila za bolniško odsotnost uporablja zajamčena plača. Zajamčena plača je institut, ki je preživet. Je institut iz nekega drugega obdobja, čeprav se ta termin med ljudmi še vedno uporablja in je poznan. Vendar je pravno gledano zamenjan, saj je leta 2006 začel veljati Zakon o določitvi minimalne plače, ki je zamenjal inštitut zajamčene plače z institutom minimalne plače. Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je tako edini zakon, ki se še sklicuje na zajamčeno plačo, povsod drugo, če že, se uporablja minimalna plača. Čeprav gre v obeh primerih za minimum pravic, znaša znesek zajamčene plače nekaj manj kot 238 evrov, znesek minimalne plače pa je malo več kot tisoč evrov. Glede na višino zneska je pomembna razlika za zavarovanca, čigar pravica je trenutno vezana na standard zajamčene plače. Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju se je od leta 2006, ko se je pojavil inštitut minimalne plače, spremenil osemkrat. Katerakoli služba je že pripravljala novelo zakona, je vedela, da je v zakonu inštitut, ki je še iz nekega drugega časa, in ni za to naredila nič. Seveda so zaradi takšnega neodgovornega ravnanja predlagateljev vseh dosedanjih novel trpeli izključno zavarovanci. In ne samo to, krivico so trpeli tudi s pomočjo sodišča. Imamo sodbo Vrhovnega sodišča Republike Slovenije iz leta 2017, ki je zagovarjalo zajamčeno plačo in s tem spremenilo odločitev višjega sodišča, ki pa je odločilo, da je po namenu Zakon o minimalni plači nadomestil inštitut zajamčene plače. Tako je višje sodišče ravnalo prav in pravično, ko je zakon razlagalo po namenu in ne strogo po jezikovni razlagi. Takšno stališče bi moralo sprejeti tudi Vrhovno sodišče, vendar se je odločilo za čisti pravni pozitiven ponovno v drugi zadevi leta 2019. Zaradi takšnih odločitev v naši državi ni pravne varnosti in ljudje izgubljajo zaupanje v pravosodje. Ker gre za odločitev najvišjega sodišča v naši državi, ti dve konkretni osebi, ki jima je bila povzročena krivica na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije, v konkretnem postopku nimata nobenega pravnega vzvoda, da se jima krivica odpravi. To pa je krivično sodstvo. Sprememba je bila nujna predvsem zaradi tega, da bodo zavarovanci imeli zagotovljeno višjo socialno varnost, saj tega očitno na Vrhovnem sodišču ni mogoče doseči. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jurij Lep bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Državni sekretar, kolegice in kolegi, lep dober dan! Novela zakona zasleduje cilj zagotovitve višje socialne varnosti zavarovancem, pri katerih se je kot osnova za odmero denarnega nadomestila za bolniško odsotnost uporabila zajamčena plača. Tako se določa, da nadomestilo za začasno odsotnost z dela ne more biti manjše od 60 % minimalne plače in ne višje od plače, ki bi jo zavarovanec dobil, če bi delal. S tem se pravzaprav ukinja institut zajamčene plače, ki je zastarel in ne ustreza več realnim razmeram. Zajamčena plača se od leta 2006 zaradi neuporabe samega instituta ni več zviševala in še vedno zanaša slabih 240 evrov. Minimalna plača pa se je od takrat bistveno dvignila. Iz tega razloga ni pravično, da se pri približno 130 zavarovancih kot osnova za izplačilo nadomestila zaradi bolniške odsotnosti uporablja institut zajamčene plače, ki je po višini bistveno nižji od zneska minimalne plače. To je še posebej pomenljivo ob dejstvu, da se ta osnova v drugi zakonodaji sicer ne uporablja že od leta 2012, ko je bila sprejeta zadnja pokojninska reforma. Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju je tako še edini preostali zakon, v katerem se navedeni institut še vedno uporablja kot referenco za določanje posameznih pravic iz naslova zdravstvenega zavarovanja. Široka podpora predlogu zakona na seji matičnega delovnega telesa kaže na to, da bo predlog zakona tudi danes dobil visoko podporo, s čimer smo v Poslanski skupini nepovezanih poslancev zadovoljni. Veliko bolje bi sicer bilo, da bi danes na naših poslanskih klopeh razpravljali in odločali o celoviti prenovi sistema zdravstvenega zavarovanja in zdravstvenega varstva, a je po drugi strani nesmiselno čakati na te rešitve oziroma v vmesnem času ne odpraviti takšnih vsebinskih pomanjkljivosti, ki so danes pred nami. Finančni strošek znaša dobrih 500 tisoč evrov in razumemo, da Zavodu za zdravstveno zavarovanje predstavlja breme, a vendar po naši oceni to ni takšno, da bi ustvarjalo nevzdržno finančno stanje, ki ga ne bo možno prenesti. Seveda pa bo politika morala v relativno kratkem času reči tudi kaj o vzdržnosti zdravstvene blagajne na srednji in dolgi rok. Na seji matičnega delovnega telesa so bili na predlog Vlade oziroma koalicije sprejeti tudi določeni amandmaji, ki bodo omogočili optimalnejšo implementacijo predlaganih rešitev. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev smo predlog zakona podprli že s tem, ko smo prispevali svoje podpise za vložitev v parlamentarno proceduro in ga bomo seveda podprli tudi danes. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine LMŠ bo predstavil gospod Robert Pavšič. Izvolite.
Lepo pozdravljeni! Pri tem predlogu ni potrebno kaj veliko razpravljati, saj gre enostavno za novo določitev najnižje višine denarnega nadomestila za bolniško odsotnost, ki pripada zavarovancu v višini 60 % minimalne plače. Novelo zakona smo v LMŠ sopodpisali z veseljem, saj s to rešitvijo vsaj malce olajšamo življenje 150 ljudem v Sloveniji. Na prvi pogled gre za majhen korak, za ukrep, ki zadeva, kot smo že povedali, približno 150 ljudi, vendar učinkovanje te novelacije ni zanemarljivo. Za vsakega od teh posameznikov to pomeni ogromno. Vsaj malce jim olajša vprašanje socialne varnosti. V takšni situaciji namreč niso zaradi svoje izbire, ampak zaradi bolezni. In če v obzir vzamemo našo ustavo, v kateri je zapisano, da smo socialna država, danes glasovanje za sploh ne bi smelo biti kakršnokoli vprašanje. Zakon o zdravstvenem zavarovanju in zdravstvenem varstvu je še edini zakon, ki uporablja inštitut zajamčene plače za določitev višine denarnega nadomestila. V vseh ostalih zakonih je ta inštitut zamenjal institut minimalne plače, ta se je usklajevala z rastjo življenjskih stroškov, od leta 2006 521,83 evra, na 1024,24 evra. V nasprotju z zajamčeno plačo, ki se je zadnjič zvišala tudi leta 2016, torej 16 let nazaj, na 237,73 evra in je do danes ostala na isti višini. To je popolnoma neustrezna zakonska ureditev, ki pravzaprav pomeni kršitev pravice do socialne varnosti. Ljudem, ki so že tako ali tako v stiski zaradi zdravstvenega stanja, moramo vsaj poskušati omiliti še eno stisko. Vprašanje, ali bodo z nadomestilom sploh lahko preživeli. Zajamčena plača, ki predstavlja minimalno nadomestilo za bolniško odsotnost, se namreč že 16 let ni usklajevala in še vedno znaša dobrih 237 evrov, kar pa je precej manj od minimalnih življenjskih stroškov. Zato je čas, da se trenutna in predvsem neustrezna zakonska ureditev končno odpravi. V LMŠ bomo absolutno za.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Predrag Baković. Predstavil bo stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Predsedujoča, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Socialni demokrati bomo novelo Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki uvaja novo spodnjo mejo za minimalna izplačila bolniške, podprl. Minimalna bolniška tako po novem ne bo več določena z zajamčeno plačo, ampak bo določena v višini 60 % minimalne plače. Koristi od te spremembe bo na letni ravni imelo nekje od 100 do 150 ljudi, saj se jim bo tako zagotovila večja socialna varnost v času bolniške odsotnosti od dela. V Sloveniji zajamčena plača namreč ne obstaja več, saj jo je že zdavnaj nadomestila minimalna plača. Do danes se je kot relikt preteklosti uporabljala zgolj kot najnižja osnova za izračun bolniške zaradi odsotnosti od dela. Zaradi tega je bila zajamčena plača nazadnje usklajena z rastjo življenjskih stroškov pred 16. leti, torej leta 2006. Uporaba zajamčene plače, kot spodnje meje za najnižjo višino nadomestila, sicer ne predstavlja pravne praznine, kakor je v dveh sodbah odločilo Vrhovno sodišče, predstavlja pa zatečeno in neustrezno zakonsko ureditev, ki pomeni kršitve socialnih pravic, saj se višina zajamčene plače v primerjavi z minimalno plačo in drugimi socialnimi transferji od leta 2006 ne usklajuje več z rastjo življenjskih stroškov. Za primerjavo, zajamčena plača se je zadnjič zvišala leta 2006 na dobrih 237 evrov in je vse do danes ostala na isti višini. V tem istem obdobju pa se je minimalna plača, ki je leta 2006 znašala dobrih 521 evrov, z usklajevanji in spremembo zakona zvišala na današnjih 1074 evrov. Na problematiko uporabe zajamčene namesto minimalne plače pri izračunu najnižje bolniške je že leta 2017 opozoril tudi Varuh človekovih pravic. Varuh je v tem primeru zavzel stališče, da gre za kršitev pravice do socialne varnosti, ko se za osnovo obračuna nadomestila plače uporabi znesek zajamčene plače. Varuh je poudaril, da če ni podatka za izračun osnove, bi se kot osnova morala uporabiti plača, določena po pogodbi o zaposlitvi. Če pa tudi te ni mogoče ugotoviti, bi se morala uporabiti minimalna plača. Število ljudi, ki bodo imeli korist od te spremembe zakona je morda res majhna, a v posameznih letih se številka giblje nekje okoli sto, v nekaterih letih pa doseže tudi do 150 oseb. Številka je majhna, vendar za vsako posamezno številko stoji konkretna oseba, ki je zaradi bolezni ali poškodbe na bolniški. S predlagano spremembo zakona bomo tako okrepili solidarnost tudi do te ranljive skupine ljudi, saj jim bomo zagotovili primerna sredstva za preživetje v času, ko zaradi zdravstvenih težav ne morejo opravljati dela. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Miha Kordiš bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Predsedujoča, hvala za besedo. Instrument zajamčene plače je preživet instrument, ki v slovenski zakonodaji nima več mesta. V resnici je Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju še edini, ki se na to zajamčeno plačo sploh sklicuje in se v prakso prevaja na način, da neko sicer malo število ljudi prejema bistveno nižja bolniška nadomestila, kot bi bili do njih sicer upravičeni. Zakonska sprememba, ki jo obravnavamo, to krivico popravlja in situacijo za vse, ki prejemajo bolniška nadomestila na osnovi zajamčene plače, rešuje te njihove zelo grozne situacije. In ta situacija je grozna. Zajamčena plača se je na zadnje usklajevala leta 2006. Od takrat do danes pa vemo, da smo uspeli z občutnimi dvigi minimalne plače in da so se tudi življenjski stroški, s katerimi morajo delavska gospodinjstva rokovati, bistveno povečali. Iz vseh teh navedenih razlogov v Levici današnjo zakonsko spremembo podpiramo. Ob tem pa naj dodam, da je Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju nosilec še prenekatere druge krivce, ki se godi delavskemu razredu v tej državi, recimo, dopolnilno zdravstveno zavarovanje, ki bi ga bilo potrebno ukiniti. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine NSi bo predstavila gospa Iva Dimic. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani državni sekretar! Kolegice in kolegi! Socialna varnost temelji na osnovni ideji solidarnosti. Skupnost zameji tveganja, ki jih posameznik sam nikoli ne bi zmogel razrešiti. Osnovne oblike solidarnosti so pomoč in podpora v najožjem življenjskem krogu, v družini, med prijatelji, med sosedi in v zasebnih skupnostih. Vse te oblike skupnosti so izjemnega pomena za zdravo in humano družbo. Z današnjo spremembo Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju zasledujemo cilj, da se zagotovi višjo socialno varnost zavarovancem na način, da se najnižja višina denarnega nadomestila za bolniško odsotnost določi v višini 60 % minimalne plače. Za zavarovance, katerih osnova za plačilo prispevkov je nižja od 60 % minimalne plače, pa znaša najnižje denarno nadomestilo v višini osnove, po kateri je zavarovan. V to skupino spadajo predvsem prejemniki denarnih nadomestil, na primer denarnega nadomestila za brezposelnost ali starševska nadomestila. Socialna država mora biti vzdržna. In socialna država, ki je zmožna ukrepati, obstaja le, če smo gospodarsko močni. Za dobro gospodarsko okolje si v Novi Sloveniji prizadevamo ves čas mandata, kar se kaže tudi v številkah, saj se je BDP zvišal za kar 8,1 odstotne točke. To je naša skrb, delujoče gospodarstvo je najboljša socialna politika v naši državi. V Novi Sloveniji bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Še kot zadnji bo stališče [[…]]Vidim, da predstavnika Poslanske skupine SAB ni, tako da končujemo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje bomo opravili v skladu s časovnim potekom seje zbora danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VOZNIKIH, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada, zato za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Alešu Miheliču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za infrastrukturo. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča za besedo. Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke, cenjeni ostali gostje! Pred vami je dopolnjen Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o voznikih. V času veljavnosti tega zakona o voznikih, so se na področju usposabljanja kandidatov za voznike, dodatnega usposabljanje za voznike, izvajanja zdravstvenih pregledov voznikov ter izdaje in zamenjave vozniških dovoljenj pokazale določene pomanjkljivosti sistema, ki jih kaže s predlagano spremembo in dopolnitvijo Zakona o voznikih urediti. Prav tako je bil v času veljavnega zakona voznikih večkrat podan predlog zadevni prenos določbe tretjega odstavka 6. člena Direktive 2006 126/ES o vozniških dovoljenjih, ki določa, da lahko države članice na svojem ozemlju odobrijo ekvivalenco tako, da se imetnikom vozniških dovoljenj kategorije B omogoči vožnja motornih kategorij koleg A1. Večkrat je prišel tudi s strani javnosti poziv po predlogu za spremembo pogojev za pridobitev vozniškega izpita kategorije AM. S predlogom novele Zakona o voznikih se določajo pogoji za vožnjo motornega kolesa kategorije A1 za osebe, ki že imajo vozniško dovoljenje kategorije B in niso vozniki začetniki, pri čemer je pravica do vožnje motornega kolesa omejena le na ozemlje Republike Slovenije. Prav tako se določajo pogoji za izdajo vozniškega dovoljenja za kategorijo A1 za imetnike vozniškega dovoljenja kategorije B, ki niso vozniki začetniki, ki pa jim po teh drugih pogojih velja vozniško dovoljenje tudi izven meja Republike Slovenije. Določajo se pogoji za možnost izvajanja teoretičnega usposabljanja kandidatov, izobraževanj učiteljev vožnje, učiteljev predpisov in strokovnih vodij šole tudi na daljavo. Določa se pravna podlaga za povezovanje evidenc o vozniških dovoljenjih z evidenco voznikov, usposobljenih za vožnjo motornih vozil za prevoz potnikov ali blaga v cestnem prometu. Določa se pravna podlaga za elektronsko pridobivanje podatkov o številu kazenskih točk iz skupne evidence kazenskih točk v cestnem prometu v postopku vpisa spremljevalca v evidenco o vozniških dovoljenjih in evidenčni karton vožnje. Določa se pravna podlaga za preverjanje podatkov v evidenci vozniških dovoljenj pri izdaji mednarodnih vozniških dovoljenj. Določajo se pogoji za ponovno opravljanje zdravstvenega pregleda osebam, za katere je bilo pri zdravstvenem pregledu ali kontrolnem zdravstvenem pregledu ugotovljeno, da so telesno in duševno nezmožne za vožnjo motornega vozila. Določajo se tudi izjeme za predčasno opravljanje zdravstvenega pregleda v primeru izbrisa kode omejitev zaradi zdravstvenih razlogov. Določa se dodatna okoliščina, ki onemogoča zamenjavo tujega vozniškega dovoljenja za slovensko vozniško dovoljenje. Določa se tudi rešitve za primere, ko imetniki tujih vozniških dovoljenj, izdanih v tujini, vložijo zahtevek za zamenjavo vozniškega dovoljenja, izdanega v tujini, za slovensko vozniško dovoljenje, med postopkom zamenjave vozniškega dovoljenja pa jim vozniško dovoljenje poteče. Določa se tudi pravna podlaga za pripravo naslednje resolucije o nacionalnem programu varnosti cestnega prometa za obdobje osmih let, torej od 2023 do 2030. Poleg tega pa se ureja tudi nekaj drugih nomotehničnih ali redakcijskih popravkov obstoječega zakona. Zakon torej naslavlja kar nekaj pomanjkljivosti, ki jih je imel obstoječi zakon, poleg tega pa odgovarja na spremembe v prometu in potrebe, ki jih zaznamo na terenu. Ključno je torej, da zakon omogoča, da je vsem dostopno izobraževanje za varnost v prometu in da izobraževanje za vožnjo motornih koles postane nekaj normalnega, ne pa nekaj nedostopnega. Hkrati pa sledimo temu, da bo varnost v prometu še boljša. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor, zato za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku odbora gospodu Mihaelu Prevcu. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! V uvodni obrazložitvi je v imenu predlagatelja državni sekretar Ministrstva za infrastrukturo Aleš Mihelič poudaril, da se s predlogom zakona določajo pogoji za pridobitev vozniškega dovoljenja kategorije A1 za osebe, ki že imajo veljavno vozniško dovoljenje kategorije B in niso vozniki začetniki. Predlog zakona predvideva dve rešitvi, in sicer se določajo pogoji za osebe, ki imajo veljavno vozniško dovoljenje za kategorijo B in želijo pridobiti vozniško dovoljenje kategorije A1, ki ni veljavno le na območju Republike Slovenije, in pogoji za osebe, ki imajo veljavno vozniško dovoljenje kategorije B in želijo na območju Republike Slovenije voziti tudi motorna kolesa kategorije A1. Med drugim se s predlogom zakona določa še pravna podlaga za povezovanje evidence o vozniških dovoljenjih z evidenco voznikov, usposobljenih za vožnjo motornih vozil za prevoz potnikov ali blaga v cestnem prometu. Vzpostavlja se tudi pravna podlaga za elektronsko pridobivanje podatkov o številu kazenskih točk iz skupne evidence kazenskih točk v cestnem prometu, v postopku vpisa spremljevalca v evidenco o vozniških dovoljenjih in evidenčni karton vožnje ter za preverjanje podatkov v evidenci o vozniških dovoljenjih pri izdaji mednarodnih vozniških dovoljenj. Prav tako se določajo pogoji za ponovno opravljanje zdravstvenega pregleda osebam, za katere je bilo pri zdravstvenem pregledu ali kontrolnem zdravstvenem pregledu ugotovljeno, da so telesno in duševno nezmožne za vožnjo motornega kolesa. V kratki razpravi je bila iz Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke izražena podpora predlogu zakona in še posebej spremembi pogojev za pridobitev vozniškega dovoljenja kategorij A1 in AM. Iz Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke pa je bilo zastavljeno vprašanje, zakaj je njihov vloženi amandma k 21. členu, s katerim bi se obstoječim pogojem za izdajo vozniškega dovoljenja dodalo tudi uspešno zaključeno osnovnošolsko izobraževanje. Po mnenju Vlade je sporen in katera evropska zakonodaja to onemogoča. Državni sekretar Aleš Mihelič je pojasnil, da evropska direktiva o vozniških dovoljenjih v 7. členu določa pogoje za izdajo vozniškega dovoljenja in da so ti pogoji enaki v vseh državah članicah Evropske unije. Posledično bi bilo določanje dodatnih pogojev za izdajo vozniškega dovoljenja na način, kot je to zapisano v amandmaju Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke k 21. členu, v nasprotju z določbo 7. člena omenjene direktive. Po razpravi je odbor sprejel osem amandmajev koalicijskih poslanskih skupin in en amandma Poslanske skupine SNS. Odbor je nato glasoval še o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč Poslanskih skupin. Kot prvi dobi besedo gospod Dušan Šiško. Predstavil bo stališče Poslanske skupine SNS. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Že nekaj let se število prometnih nesreč na letni ravni zvišuje. Letno se zgodi okoli 17 tisoč nesreč in samo lani je v njih umrlo 114 oseb. To bi moral biti glavni razlog za spremembo zakonodaje, ne pa delni prenos neke evropske direktive. Trenutno veljavni Zakon o voznikih je tako na področju usposabljanja kandidatov za voznike kot tudi na področju izvajanja zdravstvenih pregledov pokazal določene pomanjkljivosti sistema, kar želi popraviti obravnavani predlog. Med drugim želi urediti pogoj za pridobitev vozniškega dovoljenja. V SNS že nekaj časa opozarjamo in dajemo pobude, da se kot pogoj za pridobitev in opravljanje vozniškega izpita doda končana osnovna šola. Menimo, da kompleksnih vprašanj, ki so sestavljena na izpitnih polah, nekdo, ki ni končal vsaj osnovno šolo, ne more razumeti. Ravno zaradi tega smo omenjeni pogoj želeli vključiti v obravnavani predlog in naleteli na gluha ušesa ter kar nekaj polen kolegov v tem hramu demokracije. Še več, državni sekretar Aleš Mihelič je na odboru zavajal in pojasnjeval, da direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih v 7. členu določa za izdajo vozniškega dovoljenja, kar imam pred sabo, da bi bilo določanje dodatnih pogojev za izdajo vozniškega dovoljenja, torej osnovnošolsko izobraževanje, v nasprotju z določbo 7. člena direktive 2006/126/ES, ki naj bi določal izdajo veljavnosti in podaljševanje vozniškega dovoljenja. Celo poudaril je, da tu ni dopuščena možnost, da si posamezna država članica EU pogoje prilagaja oziroma da si jih zastavlja drugače. Pred sabo imam omenjeno direktivo in ta famozni 7. člen pravi: »Uvedba omejitve časovne veljavnosti novih vozniških dovoljenj naj bi omogočila, da se ob periodičnem podaljšanju uporabijo najnovejši ukrepi proti ponarejanju ter opravijo zdravniški pregledi ali drugi ukrepi, ki jih določijo države članice.« O čem torej govorimo? Že na odboru sem zahteval, da mi pojasni, kateri člen direktive določa, kar je on govoril in zavaja. Pustimo sicer ob strani, da so direktive pravni akti, ki zahtevajo le določen rezultat, ne narekujejo pa sredstev za dosego tega rezultata. Verjamem pa, da se fino sliši, da je kriva direktiva. Taista direktiva v 8. členu celo določa, da je zaradi prometne varnosti treba določiti minimalne zahteve za izdajo vozniškega dovoljenja in da je treba uskladiti standarde v zvezi z vozniškimi izpiti in podelitvijo vozniškega dovoljenja. Ravno zaradi tega člena je nujno, da se uvede končano osnovnošolsko izobraževanje kot pogoj. Upam, da ko bo Ministrstvo za infrastrukturo nehalo z zavajanjem, da bo tudi naš predlog uvrščen kot pogoj za opravljanje vozniškega izpita ter bo na ta način začrtana pot, ki je nujna, a se je vsi očitno bojijo kot hudič križa. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Boris Doblekar. Predstavil bo stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednica. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke pozdravljamo Predloga zakona o dopolnitvah in spremembah Zakona o voznikih, na katerega smo dolgo čakali. Že dolgo je bila v javnosti med vozniki, predvsem tistimi, ki bi se želeli voziti tudi z motornimi kolesi, želja, da se na tem področju nekaj spremeni. In ta vlada je, kot pri mnogih področjih, prisluhnila željam ljudi. Zakon poenostavlja pogoje za pridobitev vozniškega dovoljenja kategorije A1 za osebe, ki že imajo veljavno vozniško dovoljenje kategorije B in niso vozniki začetniki ter pridobitev vozniškega dovoljenja za kategorijo AM. Novela ob tem zagotavlja tudi prenose evropske direktive, ki dovoljuje posamezni državi Evropske unije, da uvede pogoje za pridobitev dovoljenja za kategorijo A1, kar je bila sicer želja voznikov že dolgo, pa je dosedanje vlade in Ministrstvo za infrastrukturo očitno niso jemali dovolj resno. Ta vlada pod vodstvom Janeza Janše in Ministrstvom za infrastrukturo sta slovenskim voznikom prisluhnila in pripravila spremembe in rešitve po meri ljudi ter v skladu z evropskimi predpisi. Veljavna zakonodaja ne določa pogojev za pridobitev vozniškega dovoljenja kategorijo osebi, ki že ima vozniško dovoljenje kategorije B. Že dolgo upada upravljanje izpitov za kategorijo AM, ker je izpit sorazmerno drag in posamezniki zaradi tega raje posegajo po manj varnih vozilih, ki jih lahko vozijo brez vozniškega dovoljenja, na primer moped do 25 kilometrov na uro, električni skiro in podobno, ki jih lahko sicer vozijo brez vozniškega dovoljenja. S tem zakonom, ki ga bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli, se določajo pravne podlage za izvajanje usposabljanja kandidatov ter izobraževanje učiteljev vožnje, učiteljev predpisov in strokovnih vodij šole vožnje na daljavo. Zakon določa tudi, da morajo kandidati, ki bodo želeli izkoristiti zakonsko možnost za poenostavljen in cenejši način, voziti motorno kolo do 125 kubičnih centimetrov in do 11 kilovatov moči in so pri zdravniških pregledih ugotovili, da ne izpolnjujejo pogojev za vožnjo motornih koles, ponovno opraviti zdravniški pregled. Skratka, da strnem in poudarim bistvo sprememb Zakona o voznikih. Končno bo lahko tudi v Sloveniji, kot že v mnogih evropskih državah, po novem vsak, ki ima dovoljenje za vožnjo avtomobila, torej kategorijo B, in ni voznik začetnik opravil le 6 ur praktičnega usposabljanja v šoli vožnje in s tem pridobil pravico do veljavnega vozniškega dovoljenja vožnje z motorjem kategorije A1 do 125 kubičnih centimetrov in kategorije AM ter tako prihranil veliko časa in denarja. V naši Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo, kot že rečeno, predlagane spremembe soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Soniboj Knežak. Predstavil bo stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala, predsedujoča. Spoštovani kolegice in kolegi! Poslanke in poslanci smo na svoje klopi prejeli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o voznikih, ki so ga pripravili na Vladi oziroma pristojnem ministrstvu. Kot so zapisali v zakonu, so se v času veljavnosti Zakona o voznikih tako na področju usposabljanja kandidatov za voznike kot tudi na področju izvajanja zdravstvenih pregledov pokazale določene pomanjkljivosti sistema, večkrat pa je bil podan tudi predlog za delni prenos določb direktive Evropske unije. Predvsem zaradi pomanjkljivosti, ki so se pokazale v času izvajanja zakona, ter zaradi teženj, da prenesemo v domač pravni red direktivo Evropske unije, je prišlo do tega, da danes sprejemamo omenjeni zakon. V zakonskem predlogu je zapisano, da je temeljni cilj delni prenos direktive sprememb pogojev za pridobitev vozniškega dovoljenja kategorije AM ter določitev različnih pravnih podlag za lažje izvajanje zakonskih nalog. V primeru sprejetja zakonskih sprememb in dopolnitev, ki jih predlagajo predlagatelji, se bodo spremenili pogoji za pridobitev vozniškega dovoljenja kategorije AM. Določili se bodo pogoji za pridobitev vozniškega dovoljenja kategorije A1 za osebe, ki že imajo veljavno vozniško dovoljenje kategorije B in niso vozniki začetniki. Določili se bodo pogoji za možnost izvajanja usposabljanja kandidatov za voznike ter izobraževanj učiteljev vožnje, učiteljev predpisov in strokovnih vodij šol vožnje na daljavo. Zakon določa tudi pravno podlago za elektronsko pridobivanje podatkov o številu kazenskih točk iz skupne evidence kazenskih točk v cestnem prometu, za postopek vpisa spremljevalca v evidenco o vozniških dovoljenjih in evidenčni karton vožnje, določa pogoje za ponovno opravljanje zdravstvenega pregleda, določa pa tudi izjemo za predčasno opravljanje zdravstvenega pregleda v primeru izbrisa kode omejitev zaradi zdravstvenih razlogov. Zakonski predlog je prejel podporo na komisiji Državnega sveta, prav tako so se s predlaganim zakonskim predlogom strinjali tudi predstavniki Javne agencije Republike Slovenije za varnost prometa. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo predlagane rešitve in cilje, ki jih zakon prinaša, preučili. Ocenili smo, da rešitve, ki bodo s sprejetjem tega zakona obveljale, niso sporne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Mihael Prevc. Predstavil bo stališče Poslanske skupine NSi. Izvolite.
Še enkrat hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani kolegice in kolegi! S predlogom Zakona o voznikih se želi odpraviti določene pomanjkljivosti, ki so se izkazale od uveljavitve zakona leta 2017 na področju usposabljanja kandidatov za voznike in izvajanja zdravstvenih pregledov. V povezavi z direktivo Evropske unije o vozniških dovoljenjih se v predlogu zakona določijo pogoji za vozniško dovoljenje za kategorijo A1, to so motorna kolesa s prostornino motorja do 1250 kubičnih centimetrov, za osebe, ki že imajo veljavno vozniško dovoljenje kategorije B in niso vozniki začetniki. Predlog zakona predvideva tudi milejše pogoje za pridobitev vozniškega dovoljenja kategorije AM, to je kolo z motorjem do 45 kilometrov na uro. Dejstvo je, da opravljanje vozniških izpitov za to kategorijo močno upada, saj je izpit drag in ker imajo na voljo druge alternative, ki jih lahko vozijo brez vozniškega dovoljenja, recimo električni skiro. Tako se bo lahko kandidat za voznika kategorije AM sam usposobil iz teoretičnega dela usposabljanja, še vedno pa bo moral opravljati teoretični del vozniškega izpita. Nato bo moral v praktičnem delu usposabljanja opraviti vsaj pet učnih ur, za tem pa kot do sedaj še praktični del vozniškega izpita. Določa se tudi starostni pogoj za vožnjo lahkega motornega vozila, ki ne presega hitrosti 25 kilometrov na uro. Tako ga v cestnem prometu lahko vozi le otrok od 12. do 14. leta starosti, ki ima pri sebi kolesarsko izkaznico, in oseba, ki je starejša od 14 let. Zakon določa tudi pravno podlago za preverjanje podatkov v evidenci o vozniških dovoljenjih, ki so potrebni za izdajo mednarodnih vozniških dovoljenj. Kandidat za voznika ali imetnik vozniškega dovoljenja, pri katerem je ugotovljena telesna in duševna nezmožnost za vožnjo motornega kolesa, bo lahko ponovni zdravstveni pregled opravil pri pooblaščenem izvajalcu zdravstvene dejavnosti in ne več samo pri izvajalcu zdravstvene dejavnosti, ki je izdal zdravniško spričevalo, iz katerega izhaja, da je kandidat za voznika ali imetnik vozniškega dovoljenja telesno in duševno nezmožen za vožnjo motornega vozila. Po novem se tudi določa, da sme imetnik vozniškega dovoljenja, ki je pred uveljavitvijo tega zakona opravil zdravstveni pregled za izbris kode omejitev zaradi zdravstvenih vzrokov, iz katerega izhaja, da je telesno in duševno zmožen za vožnjo brez omejitev, prvo naslednje podaljšanje veljavnosti vozniškega dovoljenja opraviti brez predložitve zdravniškega spričevala o telesni in duševni zmožnosti za vožnjo motornega vozila določene kategorije. Poslanci Nove Slovenije – krščanski demokrati bomo zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o voznikih podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kot zadnji bo stališče Poslanske skupine Desus predstavil gospod Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani kolegice in kolegi! V praksi so se na področju izvajanja Zakona o voznikih pokazale določene sistemske pomanjkljivosti, kar je botrovalo pripravi novele, ki je danes na naših klopeh. Novela posega predvsem na področje usposabljanja kandidatov za voznike ter na področje izvajanja zdravstvenih pregledov. Predlog zakona prinaša delni prenos direktive o vozniških dovoljenjih in tako določa pogoje za pridobitev vozniškega dovoljenja kategorij A1, če oseba poseduje veljavno vozniško dovoljenje kategorije B in ni voznik začetnik. Hkrati novela spreminja pogoje za pridobitev vozniškega dovoljenja AM. Tudi tu se določajo ustreznejši pogoji za pridobitev vozniškega dovoljenja te kategorije. Nadalje se določajo pogoji za možnost izvajanja usposabljanj kandidatov za voznike ter izobraževanj učiteljev vožnje, učiteljev predpisov in strokovnih vodij šole vožnje na daljavo. Določa se tudi pravna podlaga za povezovanje evidence o vozniških dovoljenjih z evidenco voznikov, usposobljenih za vožnjo motornih vozil za prevoz potnikov ali blaga v cestnem prometu. Novela bo omogočila tudi povezovanje nekaterih drugih evidenc, kar je v sodobni digitalni družbi nujno, saj prinaša optimizacijo časa in dela. Gotovo je na področju digitalizacije in na področju odprave birokratskih ovir še precej prostora za dodatne izboljšave, ki bodo vzpostavile učinkovit in uporaben sistem za pravne in fizične osebe. Žal evropska zakonodaja za zdaj še ne omogoča oddaje elektronske vloge za izdajo vozniškega dovoljenja, zato se bo morala vloga tudi v prihodnje vložiti osebno pri upravni enoti, saj je zahtevan lastnoročni podpis. Takšna ureditev je skupna vsem državam članicam in se bo lahko posodobila šele z morebitno spremembo direktive o vozniških dovoljenjih. Predlog zakona določa tudi pogoje za ponovno opravljanje zdravstvenega pregleda osebam, za katere je bilo pri zdravstvenem pregledu ali kontrolnem zdravstvenem pregledu ugotovljeno, da so telesno in duševno nezmožni za vožnjo motornega vozila. Določa pa se še izjema za predčasno opravljanje zdravstvenega pregleda v primeru izbrisa kode omejitev zaradi zdravstvenih razlogov. Navedene rešitev v Poslanski skupini Desus ocenjujemo kot potrebne in smiselne, zato bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. S tem smo zaključili s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o njem bomo v skladu s časovnim potem seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O VARSTVU PRED POŽAROM, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada, zato za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Mag. Janez Žakelj, državni sekretar na Ministrstvu za obrambo, izvolite, imate besedo.
Hvala, gospa predsedujoča. Spoštovani poslanke in poslanci! S predlagano spremembo Zakona o varstvu pred požarom se vzpostavljajo pogoji za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj pripadnikov gasilske organizacije in standardiziranih gasilskih zavarovanj vozil, opreme in objektov, ki jih uporabljajo gasilske organizacije v okviru izvajanja svojih nalog, katerih financiranje je bilo z Zakonom o finančni razbremenitvi občin z občin preneseno na državo. S predlogom zakona se predlaga sprememba spodnje meje odstotka sredstev požarne takse, ki se namenja za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah, s sedanjih 70 % na 50 %. Sočasno bo s strani Vlade Republike Slovenije spremenjen 5. člen Uredbe o požarni taksi, in sicer tako, da se bo višina požarne takse s 5 % povišala na 9 % od osnove za obračun požarne takse in se bo s tem zagotovilo potrebna oziroma zadostna sredstva za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj ter hkrati tudi višja sredstva za lokalne skupnosti, namenjena izključno za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah. Sprememba tretjega odstavka 58. člena Zakona o varstvu pred požarom in 5. člena uredbe za leto 2022 in nadaljnja leta pomeni višji pritok požarne takse, ocenjene na 18 milijonov evrov, od katerih bo 9 milijonov evrov namenjenih za lokalne skupnosti za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah in 9 milijonov evrov za širši namen, od tega 5,5 milijona za financiranje gasilskih zavarovanj. Ostala sredstva bo država namenila za financiranje upravnih, strokovnih, nadzornih in informacijskih nalog za področje varstva pred požarom, posebne oblike izobraževanja za varstvo pred požarom in gasilstvo, znanstvenoraziskovalno delo na področju varstva pred požarom, dejavnosti varstva pred požarom, kadar jih v javnem interesu zagotavlja država, sofinanciranje opreme, usposabljanja in delovanja operativnih gasilskih enot širšega pomena. S predlogom spremembe tretjega odstavka 58. člena Zakona o varstvu pred požarom se bo ob sočasni spremembi 5. člena Uredbe poleg zmanjšanja stroškov iz naslova financiranja gasilskega zavarovanja v višini 5,5 milijona evrov lokalnim skupnostim zvišal pritok požarne takse s sedanjih 6,3 milijona na 9 milijonov evrov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za obrambo, zato za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora, gospodu Samu Bevku. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Odbor za obrambo je na 20. seji 2. marca 2022 obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o varstvu pred požarom, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije posredovala Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 127. seji 21. januarja 2022 sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Vlade, Ministrstva za obrambo, Državnega sveta, Zakonodajno-pravne službe, Skupnosti občin Slovenije, Združenja občin Slovenije, Združenja mestnih občin Slovenije, Urada predsednika republike in Kabineta predsednika Vlade. Rok za vlaganje amandmajev se je iztekel v četrtek, 24. februarja 2022. V poslovniškem roku pa amandmaji niso bili vloženi. Predstavnik predlagatelja mag. Janez Žakelj, državni sekretar Ministrstva za obrambo, je v dopolnilni obrazložitvi pojasnil, da se s predlagano spremembo Zakona o varstvu pred požarom vzpostavljajo pogoji za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj, pripadnikov gasilske organizacije in standardiziranih gasilskih zavarovanj vozil, opreme in objektov, ki jih uporabljajo gasilske organizacije v okviru izvajanja svojih nalog, katerih financiranje je bilo z Zakonom o finančni razbremenitvi občin z občin preneseno na državo. S predlaganim zakonom se po navedbah državnega sekretarja predlaga spremembo spodnje meje odstotka sredstev požarne takse, ki se namenja za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah s sedanjih 70 % na 50 %. Sočasno bo s strani Vlade Republike Slovenije spremenjen 5. člen Uredbe o požarni taksi, in sicer tako, da se bo višina požarne takse iz 5 % povišala na 9 % od osnove za obračun požarne takse. Na ta način se bo zagotovilo potrebna oziroma zadostna sredstva za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj ter hkrati tudi višja sredstva za lokalne skupnosti, namenjena izključno za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe Lenča Arko Fabjan je povedala, da se s predlagano spremembo zakona, ki bo uveljavljena 15. dan po objavi v Uradnem listu, znižuje višina obsega letnih prihodkov požarne takse, za katero je določena namenska poraba. Pri tem iz obrazložitve oziroma predlagane zakonske spremembe, ki bo uveljavljena znotraj zaokroženega letnega obdobja, ki je že v teku, ni razviden vpliv te spremembe, na primer z vidika srednjeročnih programov in letnih načrtov varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami lokalnih skupnosti. Glede na to, da je vprašanje, ali sprememba morebiti posega v pričakovane pravice naslovnikov, ki so bile podlaga za uravnavanje njihovih ravnanj, in ali ta sprememba upošteva načelo zaupanja v pravo kot eno izmed ustavnih načel pravne države. Pri tem je nesporno, da se obseg pravic določen z zakonom lahko tudi zmanjša, vendar le z veljavnostjo za naprej. Državni svetnik in predsednik Komisije Državnega sveta za državno ureditev Rajko Fajt pa je povedal, da je Komisija Državnega sveta za državno ureditev izrazila podporo povečanju sredstev za lokalne skupnosti na področju gasilstva in s tem povišanju finančnih sredstev za nakup zaščitne in reševalne gasilske opreme in vzpostavitev standardiziranih gasilskih zavarovanj, ki jih bo glede na Zakon o finančni razbremenitvi občin krila država. V razpravi je večina članov odbora predlog zakona podprla. Ob tem jih je zanimalo, kako bodo dvig požarne takse občutili zavarovanci, ker se omenjena požarna taksa plačuje od premij zavarovanj za nevarnost požara. K predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za obrambo Državnemu zboru Republike Slovenije predlaga, da Predlog zakona o spremembi Zakona o varstvu pred požarom, skrajšani postopek, sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališče poslanskih skupin. Prvi dobi besedo gospod Jurij Lep. Predstavil bo stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Državni sekretar, kolegice in kolegi, lep dober dan še enkrat! Danes obravnavamo novelo Zakona o varstvu pred požarom, s katero se bodo vzpostavili pogoji za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj pripadnikov gasilske organizacije in standardiziranih gasilskih zavarovanj vozil, opreme in objektov, ki jih gasilske organizacije uporabljajo pri opravljanju svojih nalog in katerih financiranje je bilo z Zakonom o finančni razbremenitvi občin z občin preneseno na državo. Z namenom uresničitve določbe Zakona o finančni razbremenitvi občin se predlaga sprememba spodnje meje odstotka sredstev požarne takse, ki so namenjena za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah s sedanjih 70 % na bodočih 50 %. Hkrati naj bi Vlada spremenila tudi Uredbo o požarni taksi, in sicer tako, da se bo višina požarne takse iz 5 % povišala na 9 % od osnove za obračun požarne takse, s čimer se bodo zagotovila potrebna oziroma zadostna sredstva za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj in povečala sredstva za lokalne skupnosti, namenjene izključno za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah. Omenjena sprememba Zakona o varstvu pred požarom ter Uredbe o požarni taksi za leto 2022 in nadaljnja leta pomeni višji pritok požarne takse, ocenjen na 18 milijonov evrov, od katerih bo 9 milijonov evrov namenjenih za lokalne skupnosti za sofinanciranje nakupa gasilske opreme in gasilskih vozil, 9 milijonov evrov pa za širši namen, od tega 5,5 milijona evrov za financiranje gasilskih zavarovanj. Preostala sredstva bo država namenjala za financiranje upravnih, strokovnih, nadzornih in informacijskih nalog na področju varstva pred požarom, za posebne oblike izobraževanja, za varstvo pred požarom in za gasilstvo, za znanstvenoraziskovalno delo na področju varstva pred požarom ter za usposabljanja in delovanja operativnih gasilskih enot širšega pomena. S predlaganimi spremembami zakonodaje se v Poslanski skupini nepovezanih poslancev strinjamo, da se bo s tem po naših izračunih lokalnim skupnostim poleg zmanjšana stroškov zaradi financiranja gasilskih zavarovanj za več kot 5 milijonov evrov zvišal tudi pritok požarne takse s 6 milijonov evrov na 9 milijonov evrov. V naši državi imamo sicer skoraj 50 tisoč prostovoljnih in poklicnih gasilcev, ki vsako leto opravijo do 10 tisoč intervencij. Gasilke in gasilci so zares nepogrešljivi in praviloma vedno prvi na kraju vsakršnih nesreč, zato jih dojemamo kot junake, med nami pa uživajo posebno mesto in visoko zaupanje. Neprecenljiva je bila tudi njihova skupna vloga pri zagotavljanju kolektivne varnosti v času epidemije. Nepovezani poslanci se ves čas zavzemamo za izboljšanje stanje na področju gasilstva, vključno z izboljšanjem statusa in pravic tako poklicnih kot tudi prostovoljnih gasilcev. Smo tudi mnenja, da mora biti naš skupni cilj, da se zagotovi primeren zakonski okvir, ki bo zagotovil varne pogoje za delo gasilcev ter zadostno financiranje njihovega dela, kakovostne opreme in ustreznih intervencijskih vozil. Pomemben korak v to smer predstavlja tudi danes obravnavana novela Zakona o varstvu pred požarom, zato bomo nepovezani poslanci seveda podprli ta zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine SDS bo predstavil gospod Marijan Pojbič. Izvolite.
Spoštovani! Uvodoma moram povedati, da bomo v Poslanski skupini SDS predlog zakona soglasno podprli. Ker je bilo s strani Vlade že nanizanih dovolj argumentov, zakaj sprememba zakona, bom v stališču poslanske skupine ponovil tiste ključne argumenta, zakaj je prišlo do spremembe tega zakona. Vlada Republike Slovenije je v parlamentarno proceduro vložila Predlog zakona o spremembi Zakona o varstvu pred požarom z namenom, da se s predlagano spremembo vzpostavi pogoje za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj pripadnikov gasilske organizacije in standardiziranih gasilskih zavarovanj vozil opreme in objektov, ki jih uporabljajo gasilske organizacije v okviru izvajanja svojih nalog, katerih financiranje je bilo z Zakonom o finančni razbremenitvi občin – ZFRO z občin preneseno na državo. Z zakonom o finančni razbremenitvi občin, sprejetim decembra 2020, je bil med drugim dopolnjen tudi Zakon o gasilstvu, in sicer v 8. členu, ki določa, da država zagotavlja sredstva za standardizirana gasilska zavarovanja pripadnikov gasilske organizacije ter del sredstev za standardizirana gasilska zavarovanja vozil, opreme in objektov, ki jih gasilske organizacije uporabljajo pri opravljanju svojih nalog. Dopolnjen je bil tudi prvi odstavek 59. člena Zakona o varstvu pred požarom, ki zdaj določa, da se iz proračuna Republike Slovenije zagotavljajo sredstva tudi za standardizirana gasilska zavarovanja pripadnikov gasilske organizacije ter del sredstev za standardizirana gasilska zavarovanja vozil, opreme in objektov, ki jih gasilske organizacije uporabljajo pri opravljanju svojih nalog. S sprejetim drugim odstavkom 59. člena pa je določeno, da se sredstva za te namene zagotavljajo tudi iz sredstev Požarnega sklada. Predlaga se spremembo spodnje meje odstotka sredstev požarne takse, ki se namenja za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah s sedanjih 70 odstotkov na 50 odstotkov. Sočasno bo s strani Vlade Republike Slovenije spremenjen 5. člen Uredbe o požarni taksi, v nadaljevanju besedila uredba, in sicer tako, da se bo višina požarne takse s 5 odstotkov povišala na 9 odstotkov od osnove za obračun požarne takse in se bodo s tem zagotovila potrebna oziroma zadostna sredstva za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj ter hkrati tudi višja sredstva za lokalne skupnosti, namenjena izključno za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah. Sprememba tretjega odstavka 58. člena ZVPoz in 5. člena Uredbe o požarni taksi za leto 2022 in nadaljnja leta pomeni višji pritok požarne takse, ocenjen na 18 milijonov evrov, od katerih bo 9 milijonov evrov namenjenih za lokalne skupnosti za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah, in 9 milijonov evrov za širši namen, od tega 5,5 milijona evrov za financiranje gasilskih zavarovanja, financiranje standardiziranih zavarovanj s strani države. To velja za vse gasilske organizacije oziroma za celotno javno gasilsko službo, tako za prostovoljne kot za poklicne gasilce. Ostala sredstva bo država namenjala za financiranje upravnih, strokovnih, nadzornih, informacijskih nalog na področju varstva pred požarom. S spremembo predloga tretjega odstavka 58. člena ZVPoz se bo ob sočasni spremembi 5. člena Uredbe o požarni varnosti poleg zmanjšanja stroškov iz naslova financiranja gasilskih zavarovanj v višini 5,5 milijona evrov lokalnim skupnostim zvišuje pritok požarne takse s 6,3 milijona evrov na 9 milijonov evrov. Tako kot sem uvodoma že povedal, iz vseh zgoraj navedenih argumentov bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predloga zakona soglasno podprli.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Gregor Židan. Predstavil bo stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, predstavniki Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Tik pred volitvami je trenutna vlada na področju gasilstva pripravlja dva zakona, katera sedaj v Državnem zboru sprejemamo kot po tekočem traku, četudi so na pristojnem ministrstvu vsaj po mojem mnenju imeli dovolj časa, da bi predlagane rešitve v Državni zbor v obravnavo in sprejem posredovali že lansko leto. Novela Zakon o varstvu pred požarom posega v majhen del sicer 60- in nekaj več členski Zakon o varstvu pred požarom, ki je bil ‒ mimogrede ‒ sprejet leta 1993, od novele zakona iz leta 2001 pa velja že 20 let, da se del proračunskih sredstev, ki ne morejo biti manjši od 70 procentov ocenjenih letnih prihodkov požarne takse, nameni izključno za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah. Iz teh namenskih proračunskih sredstev se še sofinancira oprema, usposabljanje in delovanje operativnih gasilskih enot širšega pomena, sofinancira delovanje in opremljanje drugih gasilskih enot, sofinancirajo raziskave na področju varstva pred požarom. Prav tako se ta sredstva namenjajo za izobraževanje in usposabljanje za varstvo pred požarom in po sprejemu Zakona o finančni razbremenitvi občin še za standardizirana gasilska zavarovanja pripadnikov gasilske organizacije ter del sredstev za standardizirana gasilska zavarovanja vozil, opreme in objektov, ki jih uporabljajo gasilske organizacije v okviru izvajanja svojih nalog. Skratka, procent namenskih proračunskih sredstev za požarno varnost, namenjen za razvoj gasilstva na lokalni ravni, se s 70 procentov zmanjšuje na 50 procentov. Vlada je na podlagi podatkov za leto 2021 ocenila, da bo višina pritoka požarne takse približno 9 milijonov evrov in da država s 30-procentnim deležem, kar znaša okvirno 2,7 milijona evrov, ne bo mogla zagotoviti dovolj sredstev za standardizirana gasilska zavarovanja pripadnikov gasilske organizacije ter dela sredstev za standardizirana gasilska zavarovanja vozil, opreme in objektov, ki jih gasilske organizacije uporabljajo. Zato se ta procent izenačuje na 50 : 50. Ob tem pa predlagatelj navaja, da bo ta manko sredstev pridobil z uredbo tako, da bo višino požarne takse zvišala s 5 odstotkov na 9 odstotkov od osnove za obračun požarne takse, s čimer naj bi se zagotovila dodatna sredstva za izpolnjevanje zakonskih obveznosti. In prav z navedenim povišanjem požarne takse za 4 odstotke poslanci na matičnem delovnem telesu nismo prejeli odgovora, kako bo to vplivalo na zavarovance. Kajti, omenjena požarna taksa se plačuje od premij zavarovanj za nevarnost požara. Žal predstavniki predlagatelja tega podatka niso imeli. Ne glede na navedeno Socialni demokrati predlagani noveli Zakona o varstvu pred požarom ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo prestavil Andrej Černigoj. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, spoštovani kolegice in kolegi! Nova Slovenija – krščanski demokrati podpiramo vse napore, ki povečujejo učinkovitost odziva na naravne in druge nesreče. Verjamemo, da mora država usmerjati in podpirati čim bolj uravnotežen razvoj različnih prostovoljnih organizacij in društev s področja zaščite in reševanja, kot tudi njihovo čim bolj uravnoteženo prisotnost na celem ozemlju države. Zakon o spremembi Zakona o varstvu pred požarom predlaga spremembo odstotka sredstev požarne takse, ki so namenjene za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah s sedanjih 70 procentov na 50 procentov. Obenem bo Vlada spremenila Uredbo o požarni taksi, tako da se bo višina požarne takse s 5 procentov povišala na 9 procentov od osnove za obračun požarne takse. Sedanja koalicija je v Zakonu o finančni razbremenitvi občin v tej cenjeni dvorani že sprejela, da se standardizirana gasilska zavarovanja gasilcev, vozil, opreme ter objektov krijejo iz državnega proračuna, zato se določa nižji odstotek sredstev požarne takse, ki bodo namenjena izključno za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil in gasilske zaščitne ter reševalne opreme v gasilskih enotah, da se lahko razlika sredstev, približno 20 odstotkov, nameni za plačilo standardiziranih zavarovanj. V letu 2021 je bila višina sredstev požarnega sklada okoli 9 milijonov evrov, kar pomeni, da so lokalne skupnosti prejele 6,3 milijona evrov, država pa 2,7 milijona evrov za naloge širšega družbenega pomena. Finančna sredstva, potrebna za standardizirana gasilska zavarovanja gasilcev, vozil, opreme ter objektov, ki jih uporabljajo gasilske organizacije, so ocenjena na 5 in pol milijona evrov, kar pomeni, da trenutni delež ne zadostuje zanje. Pri obeh predvidenih spremembah se bodo sredstva, zbrana s požarno takso, predvidoma zvišala na 18 milijonov evrov, od katerih bo 9 milijonov evrov namenjenih lokalnim skupnostim. Se pravi, predvidoma zvišala na 18 milijonov evrov za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah in nenazadnje 9 milijonov evrov pa za širši namen na ravni države; torej od tega 5 in pol milijona evrov za financiranje gasilskih zavarovanj. Krščanski demokrati verjamemo, da bosta obe spremembi zagotovili zadostna sredstva za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj in povečali sredstva za lokalne skupnosti, namenjena za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah. Zato bo poslanska skupina soglasno podprla Predlog zakona o spremembi Zakona o varstvu pred požarom. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Mag. Branislav Rajić bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Hvala, podpredsednik. Spoštovani! Nedavno sprejeti Zakon o finančni razbremenitvi občin je prenesel obveznost financiranja gasilskih zavarovanj z občine na državo. Financiranje zavarovanj s strani države velja za vse gasilske organizacije, tako za prostovoljce kot za poklicne gasilce. Finančna sredstva se zagotavljajo iz posebnega Požarnega sklada, v katerega zavarovalnice vplačujejo 20 odstotkov od prejetih zavarovalnih premij za požarno varnost. Sredstva, zbrana v Požarnem skladu, se danes razdelijo tako, da se 70 odstotkov finančnih sredstev nameni občinam za sofinanciranje nakupa vozil in opreme, 30 odstotkov pa je namenjenih za posebne programe na državni ravni. Sklad je zbral 9 milijonov sredstev, od tega je treba 5 in pol milijonov nameniti za kritje stroškov zavarovanj, zaradi česar je postalo jasno, da sklad ne bo mogel ohranjati današnji način financiranja. Zato se z zakonom predlaga novo razmerje financiranja iz Požarnega sklada. Po novem bodo občine za sofinanciranje nakupa opreme prejele 50 odstotkov namesto dosedanjih 70 odstotkov , obenem pa bo Vlada z uredbo dvignila požarno takso za zavarovalnice s sedanjih 5 odstotkov na 9 odstotkov. Leta 2022 naj bi se zaradi predlaganih sprememb sredstva sklada podvojila; 50 odstotkov ali 9 milijonov bo namenjenih občinam za sofinanciranje nakupa gasilske opreme, preostalih 9 milijonov pa bo namenjenih financiranju gasilskih zavarovanj in za posebne programe na ravni državi. Obžalujemo, da Vlada že v postopku sprejema zakona ni naredila ustrezne računice, zaradi česar pravila igre za letošnje leto spreminja tik pred zdajci. Ker pa ne želimo dopustiti, da bi zaradi površnosti Vlade financiranje gasilskih zavarovanj postavljali pod vprašaj, bomo v Poslanski skupini SAB zakon podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Konkretno bo predstavila Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovani vsi prisotni! Danes je pred nami novela Zakona o varstvu pred požarom, ki vzpostavlja pogoje za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj pripadnikov gasilske organizacije in standardiziranih gasilskih zavarovanj vozil, opreme in objektov, ki jih gasilske organizacije uporabljajo pri opravljanju svojih nalog in katerih financiranje je bilo z Zakonom o finančni razbremenitvi občin z občin preneseno na državo. Z Zakonom o finančni razbremenitvi občin je bil med drugim dopolnjen tudi Zakon o gasilstvu, in sicer v členu, ki na novo določa, da država zagotavlja sredstva za standardizirana gasilska zavarovanja pripadnikov gasilske organizacije ter vozil, opreme in objektov. Sprememb je bil deležen tudi Zakon o varstvu pred požarom v delu, v katerem je določeno, da se sredstva za te namene zagotavljajo tudi iz sredstev Požarnega sklada, kar pa glede na ocenjeno višino sredstev požarne takse, s katero vsako leto razpolaga država za širši namen, in na določeno višino odstotka od osnove za obračun požarne takse, ne zadošča. Z novelo zakona se tako za uresničitev namena določb Zakona o finančni razbremenitvi občin predlaga spremembo spodnje meje odstotka sredstev požarne takse, ki se namenja za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah. Požarna taksa se tako s sedanjih 70 odstotkov spreminja na 50 odstotkov. Prav tako se višina požarne takse s 5 odstotkov povišuje na 9 odstotkov od osnove za obračun požarne takse, s čimer se bodo zagotovila potrebna oziroma zadostna sredstva za financiranje standardiziranih gasilskih zavarovanj in povečala sredstva za lokalne skupnosti, namenjena izključno za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah. Spremembe zakona za leto 2022 in nadaljnja leta pomenijo višji pritok požarne takse, ocenjen na 18 milijonov evrov. Od tega bo 9 milijonov evrov namenjenih za lokalne skupnosti za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah, 9 milijonov evrov pa za širši namen, od tega 5,5 milijona evrov za financiranje gasilskih zavarovanj. Organizirano gasilstvo je s svojo 150-letno tradicijo eden od najpomembnejših varnostnih sistemov na področju zaščite in reševanja oziroma varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami. Celovita ureditev tega področja je ključnega pomena, saj so navedena sredstva pomemben vir za posodabljanje gasilske opreme na lokalni ravni, s čimer se zagotavljata ustrezna operativnost in učinkovitost gasilskih enot, ki izvajajo javno gasilsko službo. V Poslanski skupini Konkretno bomo Predlog zakona o spremembi Zakona o varstvu pred požarom podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! V Sloveniji je poklic gasilca izredno spoštovan, ne glede na to, ali ga gasilci opravljajo profesionalno ali pa se posamezniki združujejo v prostovoljnih oblikah. Ravno ta prostovoljni duh je izreden in neverjeten, saj je število teh posameznikov izjemno veliko. Prostovoljni gasilci niso le osebe, ki sodelujejo na tekmovanjih, so dekleta in fantje, ki se aktivno pripravljajo, da hitro in ustrezno posredujejo v primeru nesreč. Žalosti nas, da so v preteklih letih gasilci morali zbirati sredstva za nakupe novih gasilnih vozil in opreme preko različnih gasilskih veselic in prostovoljnih prispevkov. Na njihove potrebe, ki so nenazadnje potrebe vseh nas, moramo opozarjati skozi celotno leto in se vedno znova truditi zagotoviti nova sredstva za njihovo financiranje. Določeni premiki so na tem mestu že bili opravljeni, slišimo mnogo pohval, vendar pa te spremembe niso namenjene gasilcem, temveč nam vsem, ki gasilce potrebujemo. Temeljni cilj Predloga zakona o spremembi Zakona o varstvu pred požarom je omogočiti urejanje standardiziranih gasilskih zavarovanj pripadnikov gasilske organizacije in standardiziranih gasilskih zavarovanj vozil, opreme in objektov, ki jih gasilske organizacije uporabljajo pri opravljanju svojih nalog. Oprema sama je izredno draga, zato mora biti tudi samo zavarovanje ustrezno. Predlagana sprememba tretjega odstavka 58. člena Zakona o varstvu pred požarom in 5. člena Uredbe o požarni varnosti za leto 2022 in nadaljnja leta naj bi pomenilo tudi višji pritok požarne takse, ocenjeno 18 milijonov evrov, od katerih bo 9 milijonov evrov namenjenih za lokalne skupnosti za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah in pa 9 milijonov evrov za širši namen, od tega 5,5 milijona evrov za financiranje gasilskih zavarovanj. Ta sredstva so še vedno izredno majhna, zato bi veljalo v prihodnjih letih tudi nagovoriti to vprašanje. Nobeno gasilsko društvo ne bi smelo biti podhranjeno tako finančno ne kot tudi ne z opremo. Na žalost se mnogokrat pomanjkljivosti pokažejo ravno pri reševanju. Tega nikakor ne smemo dopustiti, saj le dobro opremljeni gasilci lahko varno in ustrezno pomagajo in intervenirajo. V Poslanski skupini Desus bomo Predlog zakona o spremembi Zakona o varstvu pred požarom soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Jani Ivanuša. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim, še posebej predstavnikom Vlade! S predlogom zakona želi predlagatelj spremeniti višino odstotka sredstev, ki se zbere iz požarne takse in je namenjena za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah. Hkrati s spremembo višine odstotka požarne takse se bo spremenila uredba, ki pa določa višino požarne takse. Ker se bo povišala višina požarne takse, bo denarja seveda več. Po ocenah bodo sredstva razdeljena tako, da bo 9 milijonov evrov namenjenih za lokalne skupnosti za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter zaščitne in reševalne opreme v gasilskih enotah, preostalih 9 milijonov pa za širši namen, od tega 5,5 milijona evrov za financiranje gasilskih zavarovanj. Prav je, da se bo zbralo več sredstev za gasilsko dejavnost. Prostovoljna gasilska društva, predvsem na podeželju, veljajo za zelo povezovalno skupnost ljudi, kljub temu da imajo ti različne interese, jih povezuje solidarnost in humanitarnost. Ljudje zaupajo gasilcem in nanje se lahko vedno zanesejo. Veliko denarja se zbere iz prostovoljnih prispevkov, sploh takrat, ko se denar zbira za nakup novega gasilskega avtomobila in opreme. Upoštevajoč, koliko eno prostovoljno gasilsko društvo prinese družbi kot celoti, menimo, da bi morala država bolje poskrbeti za gasilsko dejavnost. Ljudje, ki opravljajo tovrstno delo, velikokrat svojega dela finančno niti ne ovrednotijo, saj to jemljejo kot poslanstvo. Najmanj, kar lahko stori država, je to, da zagotovi ustrezno opremo zanje in poskrbi za zavarovanja. Gasilstvo ima pri nas dolgoletno tradicijo in vsi kazalniki kažejo, da ta tradicija ne bo izumrla. Zelo smo prepoznavni v mednarodnem okolju na raznoraznih gasilskih tekmovanjih. Prostovoljna gasilska društva delajo ogromno na svojem podmladku, tako se bo ta tradicija dolgoročno le okrepila. Morda so gasilci občanom velikih mest nekoliko odtujeni, vendar je situacija na podeželju zelo drugačna. Tako kot je za vsako delovanje potreben denar, je denar nujen tudi tukaj. Problem, ki ga vidimo predvsem v mestih, je ta, da se predvsem velika podjetja v tednu požarne varnosti ne odločajo, da bodo pošiljala pošto. Gre namreč za prispevek nekaj centov, ki so strogo namensko za opremljanje društev in vključevanje mladih za delo v gasilstvu. Ker se prispevek na pošiljko dodatno zaračunava le pet dni v mesecu, in to kratko obdobje omogoča izigravanje roka oddaje pošiljke, menimo, da bi bilo smiselno, da se za celoten mesec požarne varnosti določi nujen prispevek na poštne pošiljke. Vlada bi morala razmisliti, da bi se višina tega prispevka v letu 2022 ustrezno dvignila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupina. K predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in tudi amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, zato zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POSEBNIH PRAVICAH ŽRTEV V VOJNI ZA SLOVENIJO 1991, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev dajem besedo mag. Janezu Žaklju, državnemu sekretarju Ministrstva za obrambo. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991 določa posebne pravice, ki jih zagotavlja Republika Slovenija osebam, ki so v vojni za Slovenijo 1991 kot pripadniki Teritorialne obrambe Republike Slovenije ali organov za notranje zadeve postali invalidi ter jim je na tej podlagi priznan status vojaškega vojnega invalida in njihovim družinskim članom. Družinski člani pripadnikov Teritorialne obrambe Republike Slovenije oziroma organov za notranje zadeve, ki so v osamosvojitveni vojni izgubili življenje, že imajo določene pravice v obstoječem zakonu, v predlagani noveli pa se dodaja novo kategorijo, in sicer družinske člane civilnih žrtev vojne za Slovenijo. Kategoriji sta primerljivi, saj je do civilnih žrtev prišlo zaradi aktivnega upora prebivalcev proti agresiji JLA in organov za notranje zadeve dotedanje SFRJ oziroma zaradi prisotnosti na območju vojnih položajev Teritorialne obrambe Republike Slovenije oziroma organov za notranje zadeve. Zato je treba tudi civilne žrtve šteti v širši kontekst boja proti agresorju. Naj spomnim, da se je prvo razmišljanje o spremembah v smeri vsebine tega zakona pojavilo že leta 2008, vendar pa do sedaj ni bil pripravljen predlog, ki bi bil z vsebinskega ter pravnosistemskega vidika ustrezen in hkrati imel opis finančnih posledic. To je storila ta vlada s predlogom zakona, ki se sedaj obravnava. Predlog zakona tako na enak način omogoča zakoncem oziroma zunajzakonskim partnerjem, otrokom in staršem civilnih oseb, ki so umrle, bile ubite ali pogrešane zaradi nasilnih dejanj, ali prisilnih ukrepov JLA, ali organov za notranje zadeve dotedanje SFRJ v času od 24. maja do 18. oktobra 1991 in so imele v tem času stalno prebivališče na območju današnje Republike Slovenije, da uveljavijo pravico do pavšalne odškodnine. Po razpoložljivih podatkih je bilo v času vojne za Slovenijo leta 1991 sedem civilnih žrtev, ki so imele v tistem času stalno prebivališče na območju današnje Republike Slovenije. Predlog zakona upošteva tudi dejstvo, da je zaradi časovne oddaljenosti tedanjih dogodkov nekaj družinskih članov že umrlo, zato daje pravico do nove pavšalne odškodnine po tem zakonu tudi njihovim dedičem prvega dednega reda v skladu s predpisi, ki urejajo dedovanje. S predlagano dopolnitvijo se družinskim članom civilnih žrtev prizna pavšalna odškodnina v enaki višini in pod enakimi pogoji kot družinskim članom padlih, in sicer za starše civilnih žrtev ter zakonce civilnih žrtev oziroma zunajzakonske partnerje civilnih žrtev, ki niso sklenili nove zakonske zveze oziroma zunajzakonske skupnosti, v višini 50 tisoč evrov, za otroke civilnih žrtev pa v višini 100 tisoč evrov. Pavšalna odškodnina se zmanjša za morebitno že prejeto odškodnino, prejeto na podlagi drugega zakona oziroma iz naslova izvensodne poravnave. Predlog zakona določa tudi rok za uveljavitev pravice, ki je identičen roku, določenim za ostale upravičence do pavšalne odškodnine, torej šest mesecev od uveljavitve novele tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za obrambo. Za predstavitev poročilo odbora dajem besedo predsedniku Samu Bevku. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Odbor za obrambo je na 20. redni seji 2. marca 2022 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 127. seji 21. januarja 2022 sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Rok za vlaganje amandmajev se je iztek v četrtek, 24. februarja, v poslovniškem roku pa amandmaji niso bili vloženi. Predstavnik predlagatelja mag. Janez Žakelj je v dopolnilni obrazložitvi pojasnil, da zakon določa posebne pravice, ki jih zagotavlja Republika Slovenija osebam, ki so v vojni za Slovenijo leta 1991 kot pripadniki Teritorialne obrambe Republike Slovenije ali organov za notranje zadeve postali invalidi, ter je njim in njihovim družinskim članom na tej podlagi priznan statusa vojaškega vojnega invalida. Družinski člani pripadnikov Teritorialne obrambe Republike Slovenije oziroma organov za notranje zadeve, ki so v osamosvojitveni vojni izgubili življenja, že imajo določne pravice v obstoječem zakonu. V predlagani noveli pa se dodaja novo kategorijo, in sicer družinski člani civilnih žrtev vojne za Slovenijo. Kategoriji sta primerljivi, saj je do civilnih žrtev prišlo zaradi aktivnega upora prebivalcev proti agresiji Jugoslovanske ljudske armade in organov za notranje zadeve dotedanje SFRJ. S predlagano dopolnitvijo se družinskim članom civilnih žrtev prizna pavšalna odškodnina v enaki višini in pod enakimi pogoji kot družinskim članom padlih, in sicer za starše civilnih žrtev ter zakonce civilnih žrtev oziroma zunajzakonske partnerje civilnih žrtev, ki niso sklenili nove zakonske zveze oziroma zunajzakonske skupnosti, v višini 50 tisoč evrov, za otroke civilnih žrtev pa v višini 100 tisoč evrov. Pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe je na seji odbora predstavila predstavnica Zakonodajno-pravne službe Lenča Arko Fabjan, ki je na kratko povzela dve vsebinski pripombi iz pisnega mnenja. Prva se nanaša na pavšalno odškodnino dedičem prvega dednega reda. Gre za to, da se v bistvu razlikuje med dediči tistega upravičenca, ki je umrl, potem ko je bil zahtevek za pavšalno odškodnino že vložen, in med dediči tistega upravičenca, ki je umrl še pred vložitvijo zahtevka. Prav tako pa je bila s strani predstavnice podana pripomba glede novega četrtega odstavka 3.a člena. V navedenem primeru ni jasno, za katero drugo odškodnino se zmanjša ta pavšalna odškodnina, in sicer ali za splošno odškodnino po pravilih obligacijskega prava ali pa za odškodnino po Zakonu o plačilu odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja. Slednja odškodnina je posebna javnopravna pravica, ki jo lahko zahtevajo le določeni upravičenci. Državni svetnik Rajko Fajt je povedal, da Državni svet predlog zakona podpira, saj ocenjuje, da je korektno in pošteno, da se s predlaganim zakonom priznajo enake pravice družinskim članom civilnih žrtev kakor tudi žrtvam v vojni za Slovenijo. V razpravi je večina članov Odbora za obrambo predlog zakona podprla. Kot predsednik Odbora za obrambo pa sem bil ob tem nekoliko kritičen, saj smo Socialni demokrati podobno rešitev predlagali že v lanskem septembru, a žal takrat ta predlog ni dobil večinske podpore v Državnem zboru. K predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za obrambo Državnemu zboru Republike Slovenije predlaga, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991 sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Boris Doblekar bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Z zakonom o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991 Republika Slovenija zagotavlja in določa posebne pravice osebam, ki so v vojni za Slovenijo 1991. leta kot pripadniki Teritorialne obrambe Republike Slovenije ali enot policije z oboroženim odporom branile voljo slovenskega naroda o osamosvojitvi ter so postali invalidi. Na podlagi tega zakona jim je priznan status vojaškega vojnega invalida. Družinski člani pripadnikov Teritorialne obrambe Republike Slovenije oziroma enot policije, ki so v osamosvojitveni vojni izgubili življenje, prav tako že imajo določene pravice v obstoječem zakonu. V predlagani noveli se doda nova kategorija oseb, ki so v vojni utrpele izgubo, in sicer družinske člane civilnih žrtev vojne za Slovenijo. V Slovenski demokratski stranki dajemo slovenski osamosvojitvi velik pomen in vrednote slovenske osamosvojitve tudi ščitimo. In tako moramo izkazati spoštovanje vsem, ki jim je vojna za osamosvojitev leta 1991 spremenila življenje ali jim vzela življenje, zato tudi pri tem zakonu in spremembah, ki jih prinaša predlog, ne moremo ostati ravnodušni. Kategoriji oseb sta primerljivi, saj je do civilnih žrtev prišlo zaradi aktivnega upora prebivalcev proti agresiji Jugoslovanske ljudske armade ter njihove prisotnosti na območju vojnih položajev Teritorialne obrambe Republike Slovenije oziroma organov za notranje zadeve, zato je seveda tudi civilne žrtve mogoče šteti v širši kontekst boja proti agresorju. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991 tako na enak način omogoča zakoncem oziroma zunajzakonskim partnerjem, otrokom in staršem civilnih oseb, ki so umrle, bile ubite ali pogrešane zaradi nasilnih dejanj ali prisilnih ukrepov JLA ali organov za notranje zadeve dotedanje SFRJ v času od 24. maja 1991 do 18. oktobra 1991, da uveljavijo pravico do pavšalne odškodnine. S predlagano dopolnitvijo zakona se družinskim članom civilnih žrtev prizna pavšalna odškodnina v enaki višini in pod enakimi pogoji kot družinskim članom padlih, in sicer za starše civilnih žrtev ter zakonce civilnih žrtev oziroma zunajzakonske partnerje civilnih žrtev v višini 50 tisoč evrov, za otroke civilnih žrtev pa v višini 100 tisoč evrov. Tako gre torej tudi pri civilnih žrtvah vojne za Slovenijo za ljudi, ki so izgubili življenje, zato da mi danes živimo v samostojni državi. Zaradi tega je predlog tega zakona tudi vreden podpore. Tokrat popravljamo nekako še tisto, česar pred časom s tem zakonom nismo zajeli. Zavedamo se, da se nikakor tudi ne spodobi vrednoti nobenega življenja s številkami in v denarju, ampak prav je, da smo ob pravem času na pravem mestu, da pomagamo tem svojcem civilnih žrtev, tako kot so bili pripravljeni v boju za osamosvojitev pomagati naši osamosvojitelji in tudi civilno prebivalstvo. V SDS bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posebnih pravicah žrtev vojnih za Slovenijo 1991 podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jože Lenart bo predstavil stališče Poslanske skupine LMŠ. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! »Zakaj ravno moj«, se je obupano spraševala mlada žena z otrokoma padlega soborca pod strelom ostrostrelca, ki smo ga tistega julijskega dne 1991 v žari položili k večnemu počitku na pokopališču v Slovenj Gradcu. Ja, zakaj ravno moj? Zakaj ravno naš? V desetdnevni vojni za osamosvojitev Slovenije so padle žrtve. Preveč, vendar bi lahko bilo žrtev še več. Odločen odpor in pogajanja za zeleno mizo so zaustavili desetdnevno vojno in seveda tudi nadaljnje žrtve. V vojni je bilo ubitih 12 slovenskih vojakov, 6 policistov, 183 je bilo ranjenih. Jugoslovanska vojska pa je ubila tudi 22 civilistov, med katerimi sta bila dva avstrijska novinarja. Leta 2019 je ob sprejemu svojcev padlih v vojni za Slovenijo premier Marjan Šarec spomnil na njihove boleče izgube in poudaril, da dati svoje življenje za domovino, je nekaj največjega, kar lahko človek stori. Tudi tedaj politika ni bila povsem enotna, je pa zato narod takrat stopil skupaj, je spomnil. Plebiscit je bil res izjemno dejanje slovenskega naroda in za osamosvojitev Slovenije zaslužen celoten narod in ne le samo posamezniki, je poudaril. Pri tem se sprašujemo, ali smo naredili za svojce žrtev v vojni vse, kar bi lahko naredili. Spomnimo se pekrskih dogodkov, kjer je 24. maja 1991 padla prva civilna žrtev za osamosvojitev Slovenije, to je dober mesec pred desetdnevno osamosvojitveno vojno, ki je bila uvod dogodkov v samostojno Slovenijo. V učnem centru Teritorialne obrambe v Pekrah pri Mariboru in v učnem centru na Igu pri Ljubljani se je 15. maja 1991 začelo usposabljanje oziroma služenje vojaškega roka prvih mirnodobnih slovenskih vojakov. Takratni čas je bil nemiren in zelo napet. Slovenci smo hoteli imeti samostojno državo in ker je Slovenija hotela vzpostaviti svojo samostojnost, je potrebovala tudi svojo vojsko. Pekrski dogodki so pokazali odločnost in odločenost civilnega prebivalstva Peker in občinskega vodstva Maribora, da bo zaščitil svoje sinove, mlade nabornike in branil samostojnost. Dogajanje v Pekrah je imelo seveda velik simbolen pomen. Pokazalo je resen namen, da bo Slovenija to, kar je sprejela na plebiscitu, tudi dejansko izvedla. V vojni, predvsem pa v obrambi, osamosvojitveni vojni pred agresorjem je moč, pomoč in sodelovanje civilnega prebivalstva bistvena za dvig morale. Tako je bilo tudi v času osamosvojitvene vojne. Osamosvojitev Slovenije leta 1991 pomeni uresničitev večstoletnih sanj in vseh, tudi najmanjših naporov, dejanj posameznikov iz vrst inteligence, kmetstva, delavstva, ki so bili zaradi javne opredelitve do Slovenije tudi preganjani in znani oziroma so ob tem izgubili svoje življenje. Predlagana novela zakona, ki je pred nami, ter vsi zakoni, ki vsebinsko obravnavajo enako ali sorodno tematiko, nas opominjajo, da so tudi to pot določeni posamezniki, tako vojaške kot tudi civilne osebe, za samostojnost Slovenije plačali najvišjo možno ceno, njihovi najbližji, svojci in prijatelji pa seveda pri tem utrpeli neizmerljivo žalost in nenadomestljivo izgubo. Ne glede na to, da ukrepi predlagane novele zakona, ki vzpostavljajo zakonsko podlago za izplačilo pavšalne odškodnine otrokom, staršem, zakoncem in zunajzakonskim partnerjem civilnih žrtev, ki so padle v osamosvojitveni vojni, predstavljajo zgolj simbolno gesto, slednje postavlja civilne žrtve tako ob bok vojaškim žrtvam in so tako prepoznane kot ključni in nepogrešljivi del aktivnega upora prebivalstva proti agresiji Jugoslovanske ljudske armade. Tako je pomembno, da v obravnavi žrtev v osamosvojitveni vojni Slovenije 1991 obravnavamo pripadnike Teritorialne obrambe Republike Slovenije, pripadnike Ministrstva za notranje zadeve, kot civilne žrtve in njihove svojce enakopravno, tako kot so tudi pristopili in delovali v času osamosvojitve.
Hvala lepa. Samo Bevk bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Na septembrski seji Državnega zbora 2021 smo obravnavali in sprejeli trojček zakonov, ki so urejali področje vojnih invalidov, žrtev in njihovih svojcev v vojni za Slovenijo leta 1991. Socialni demokrati smo predloge podprli. Med njimi je bila tudi novela zakona, ki sedaj omogoča vojnim invalidom vojne za Slovenijo 1991, da do konca leta 2022 uveljavijo status in pravice vojnega invalida in da so do posebne pavšalne odškodnine upravičeni tudi zakonci ali zunajzakonski partnerji, starši in otroci padlih. Smo pa Socialni demokrati predlagali še amandma, da se tudi družinskim članom po osebi, ki je kot civilna oseba umrla, bila ubita ali morebiti pogrešana zaradi nasilnih dejanj Jugoslovanske ljudske armade ali organov za notranje zadeve nekdanje SFRJ, uredi status žrtve vojnega nasilja in pravic po Zakonu o žrtvah vojnega nasilja. Glede na to, da družinskim članom padlih civilnih oseb po 30 letih država ni primerno uredila njihovega položaja, smo Socialni demokrati menili, da bi bilo pravično, da so tudi ti upravičeni do pavšalne odškodnine. Žal naš predlog ni bil sprejet, tudi zato, ker je predlagatelj vladno nepodporo utemeljil, da vsebina ne sodi v navedeni zakon. Spoštovani! Pred nami je torej nova novela Zakona o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991, ki ureja točno to, kar smo Socialni demokrati predlagali že septembra 2021. Ponavljam, to, kar danes obravnavamo kot vladni predlog, smo Socialni demokrati predlagali lani septembra, pa ste nas v tej hiši zavrnili! Vlada je januarja 2022 ugotovila, da so bile leta 1991 v vojni za Slovenijo tudi civilne žrtve. Ocenjujejo, da bo po tem zakonu do posebne pavšalne odškodnine upravičenih približno 15 otrok in 10 zakoncev ter staršev civilne žrtve vojne. Vojna za Slovenijo 1991. leta ostaja ena najpomembnejših obdobij v našem dolgem boju in prizadevanju za samostojnost in ustanovitev slovenske države, zato je edino prav, da se zakonske pravice, ki jih država daje vojnim invalidom, veteranom in žrtvam vojnega nasilja slovenske osamosvojitvene vojne, postavi po načelu pravičnosti. Samo tako lahko damo temu začetnemu obdobju naše državnosti pravi pomen in neprecenljivo vrednost. Politika bi se morala izogibati vsakršni možnosti politiziranja obdobja osamosvajanja in ustanavljanja slovenske države tudi tako, da se ljudem, ki se jim je življenje zaradi izgube svojcev ali poškodbe v boju za samostojnost Slovenije drastično spremenilo, sporoči, da njihovo žrtvovanje in trud nista bila zaman, da jih država ni zapostavila in da jih država ni pozabila. Socialni demokrati bomo predlog zakona podprli tudi zato, da se upravičencem iz te novele zakona omogoči do odškodnine, do katere so upravičeni ljudje, ki se jim je življenje zaradi izgube svojca ali poškodbe v boju za samostojno Slovenijo drastično spremenilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Andrej Černigoj. Izvolite.
Spoštovani gospod, podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, spoštovani kolegice in kolegi! Ustava Republike Slovenije v tretjem odstavku 50. člena vojnim veteranom in žrtvam vojnega nasilja zagotavlja posebno varstvo v skladu z zakonom. Eden izmed teh zakonov je Zakon o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991. V času osamosvojitvenih dogodkov in vojne za Slovenijo leta 1991 je prišlo tudi do civilnih žrtev, ki so svoje življenje izgubile v nesrečnih okoliščinah dogodkov, povezanih z bojem proti agresorju ‒ Jugoslovanski ljudski armadi in organom za notranje zadeve tedanje SFRJ. Do civilih žrtev je prišlo na krajih, kjer so se odvijali boji oziroma kjer je prišlo do upora prebivalstva proti agresorju. Te žrtve oziroma njihovi družinski člani do zdaj niso bili vključeni v okvir predmetnega zakona. Družinski člani pripadnikov Teritorialne obrambe Republike Slovenije, organov za notranje zadeve, ki so izgubili življenje v času osamosvojitvenih dogodkov in vojne za Slovenijo leta 1991, že imajo določene pravice v obstoječem zakonu, predlog pa dodajo novo kategorijo, in sicer družinske člane civilnih žrtev vojne za Slovenijo. Predlog zakona tako omogoča zakoncem oziroma zunajzakonskim partnerjem, otrokom in staršem civilnih oseb, ki so umrle, bile ubite ali pogrešane zaradi nasilnih dejanj ali prisilnih ukrepov JLA ali organov za notranje zadeve dotedanje SFRJ v času od 24. maja 1991 do 18. oktobra istega leta, da uveljavlja pravico do pavšalne odškodnine. Za starše, zakonce oziroma zunajzakonske partnerje civilnih žrtev ta znaša 50 tisoč evrov, za otroke pa 100 tisoč evrov. Če so upravičenci do pavšalne odškodnine že umrli, jo lahko uveljavijo njihovi dediči prvega dednega reda. Za konec bi radi v Poslanski skupini Nova Slovenija opozorili na rok za vložitev zahteve za pavšalno odškodnino, ki je šest mesecev od uveljavitve zakona. Naslednje. Prvi predsednik osamosvojitvene vlade gospod Lojze Peterle v svojih zapisih zapiše: »Osamosvojitev nas je povezala in izpeljali smo jo za vse, zato jo lahko skupaj praznujemo. Osamosvojitev je vrednota in svetinja, ki gre čez vse, kar se je dogajalo z nami v zgodovini. Ne ukinja razlik za nazaj, ponuja pa zavezujoč okvir za naprej.« Če resnično cenimo svojo lastno svobodo in samostojnost, moramo izkazati svojcem, ki so izgubili svoje bližnje, za njih nekaj najbolj svetega, spoštovanje predvsem pa priznanje. Zato bomo v Poslanski skupini Nova Slovenija – krščanski demokrati predlog Zakona o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991 soglasno podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil mag. Branislav Rajić. Izvolite.
Hvala. Spoštovani! Zakon v svoji osnovi uresničuje 50. člen Ustave, ki določa, da se vojnim veteranom in žrtvam vojnega nasilja zagotavlja posebno varstvo. Nedavno je Vlada, sicer še pod okriljem Ministrstva za delo, že pripravila novelo zakona, bistvo katere je bila uzakonitev pavšalne odškodnine, namenjene otrokom padlih žrtev v vojni, njihovim zakoncem in zunajzakonskim partnerjem ter njihovim staršem. Ker je v vmesnem času nekaj upravičencev že umrlo, je zakon določil, da pripada odškodnina tudi dedičem prvega dednega reda. Višina pavšalne odškodnine je določena v višini 100 tisoč evrov za otroke in 50 tisoč evrov za partnerje in starše. Finančne posledice zakona so bile ocenjene na tri milijone evrov. Četudi je imela Vlada še nekaj mesecev nazaj odklonilno mnenje, in sicer da bi takšno pavšalno odškodnino priznala tudi civilnim žrtvam vojne in njihovim potomcem na enak način, se je vsled bližajočih se volitev očitno premislila. Z zakonom omogoča plačilo pavšalne odškodnine tudi potomcem civilnih žrtev vojne. Med civilne žrtve vojne zakon šteje vse umrle, ubite, pogrešane zaradi nasilnih in prisilnih ukrepov JLA ali organov za notranja zadeve nekdanje SFRJ v času od maja 1991 do 18. oktobra 1991. Rok za uveljavitev pravice do pavšalne odškodnine se bo upravičencem iztekel v šestih mesecih od uveljavitve tega zakona. Državni proračun bo za ta namen zagotovil še dodatno dva milijona z razporeditvijo pravic iz splošne proračunske rezervacije. V Poslanski skupini SAB menimo, da je prav, da tudi s pravico do pavšalne odškodnine damo posebno težo dogodkom pred 30 leti. S tem izražamo poklon vsem tistim, ki so se borili za osamosvojitev Slovenije. Vendar želimo, da je zakon dovolj jasen in ni obremenjen s potencialno neustavnostjo zaradi neenake obravnave upravičencev v primeru dedovanja in tudi zaradi nejasnosti, vezane na odštevanje že prejetih odškodnin. Kadar soglašamo z zakonodajo, ki je nedorečena, dejansko preprečimo, da bi tisti, ki so upravičeni do izplačila, odškodnino tudi dobili. Nemalokrat smo bili priča tudi takšnim zakonom, ki jih je Ustavno sodišče bodisi zadržalo bodisi v celoti razveljavilo in zahtevalo njihovo uskladitev. To pa za upravičence ne pomeni nič dobrega. V Poslanski skupini SAB predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Zadnji dve leti sta pokazali, da s spodbudami različnih akterjev lahko pride do razdvojenosti slovenskega naroda bodisi zaradi ukrepov za omejevanje epidemije covid-19 ali pa samih predstavnikov izvršnih vej oblasti, vendar pa nas kljub takšni notranji razdvojenosti hitro povežejo stiske drugih. Zadnji dogodki v Ukrajini so ponovno pokazali, kako smo Slovenci srčen narod. V nekaj dneh so se aktivirali posamezniki in podjetja, ki so na prostovoljni bazi uredili prevoze ali prispevali prevozna sredstva in materiale za pomoč prizadetim civilistom. Boj za samostojnost je nam še kako znan in ne glede na to, da je od takrat minilo 30 let, je spomin še vedno svež. Državljanke in državljani smo leta 1991 v en glas zahtevali svobodno in neodvisno državo. Seveda je bil odziv tedanje skupne države negativen. Majhna država se je tako postavila v bran pred ogromno silo, ki nas je tedaj tehnološko in številčno močno presegala. Vendar pa takrat ena močnejših sil na svetu ni pričakovala takšnega odpora. Poleg članov Teritorialne obrambe so v prvih vrstah stali civilisti, ki so svoje življenje postavili na bojno linijo in okupatorju izrekli odločen »ne«. Civilisti, ki so bodisi logistično pomagali članom Teritorialne obrambe ali pa so s svojimi vozili in orodjem ovirali premike vojaških enot, so enako pripomogli h končni zmagi. Družinski člani pripadnikov Teritorialne obrambe Republike Slovenije oziroma organov za notranje zadeve že imajo določene pravice v obstoječem zakonu. Pravilno pa je, da se doda novo kategorijo tistih, ki so bili prav tako žrtve vojne za Slovenijo – civiliste in njihove družinske člane. Civilne žrtve morajo nujno biti vštete v širši kontekst boja proti agresorju. S tem predlogom bomo tako omogočili zakoncem oziroma zunajzakonskim partnerjem, otrokom in staršem civilnih oseb, ki so umrle, bile ubite ali pogrešane zaradi nasilnih dejanj ali prisilnih ukrepov JLA ali organov za notranje zadeve tedanje SFRJ, da uveljavijo pravico do pavšalne odškodnine. Po podatkih je teh žrtev bilo na srečo le sedem, vendar pa so njihove žrtve enake vsaki drugi, zato je prav, da njihovim družinskim članom vsaj tako povrnemo in po 30 letih pokažemo, da tudi njihova žrtev ni bila zaman. V Poslanski skupini Desus bomo tako podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Jani Ivanuša. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, še enkrat za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pred seboj imamo zakon, s katerim se omogoča pridobitev pavšalne denarne odškodnine zakoncem oziroma zunajzakonskim partnerjem, otrokom in staršem civilnih oseb, ki so umrle, bile ugrabljene ali pogrešane zaradi delovanja JLA v obdobju osamosvojitvene vojne. Sami menimo, da je prav, da tovrstne osebe dobijo pravično zadoščenje, in sicer kot neko nadomestilo v denarni obliki. Njihovo izgubo je nemogoče vrednostno ovrednotiti, kljub temu pa denarno nadomestilo za te oškodovance pomeni določeno zadoščenje. Žalostno je, da se tovrstni položaji urejajo več kot 30 let po tem, ko je do teh primerov prišlo. Želel bi izpostaviti, da pri urejanju tovrstne problematike ni moč očitati zakonodajalcu, da je pozabljal na te ljudi. Menimo namreč, da bi lahko ti oškodovanci poiskali pravično zadoščenje na sodišču že takoj, ko so nastopile določene duševne bolečine. Tovrstnega položaja ne bi bilo treba urejati v specialnem zakonu, temveč zadošča še podana pravna podlaga v civilnih predpisih, ki so ves ta čas veljali. Tako je v trenutku nastanka škode veljal Zakon o obligacijskih razmerjih, sedaj velja Obligacijski zakonik in oba zakona sta urejala pravico do denarne odškodnine v primeru duševnih bolečin v primeru smrti bližnjega. Vsebina zakona, ki ga imamo pred seboj, je čisto politična, saj gre za poudarjene dogodkov v letu 1991 s strani agresorja in moralno zavezo s strani osvoboditelja, da se povrne škoda čisto vsem prizadetim. Splošno odškodninsko pravo je po našem mnenju že ves čas dovoljevalo, da bi oškodovanci poiskali pravico na sodišču. Težavo vidimo v pavšalno določenem nadomestilu, saj se s tem posega v temeljno načelo odškodninskega prava, in sicer v višino odškodnine. Prav tako je 30-letno obdobje po nastali škodi takšen čas, ko je po našem mnenju pri veliki večini oškodovancev duševna bolečina izzvenela, ampak ker zasledujemo načelo socialne države, bo država ponovno iz proračuna financirala pavšalne zneske za škodo, ki je nastala pred več desetletij. Seveda se tukaj postavlja pod vprašaj, če tovrstne odškodnine sploh kdaj zastarajo ali ne. Zadeva bi se morala celostno urediti takrat, ko je bil zakon sprejet, in sicer v letu 1997. Vse kasnejše spremembe so plod določenih političnih preigravanj in nabiranje političnih točk, predvsem pa so všečne. Želimo si, da je tokratna novela zakona, ki ureja tovrstno problematiko, zadnja in da se je področje, kdo ve in kdo vse in zakaj vse je upravičen zaradi dogodkov med osamosvojitveno vojno v letu 1991, dokončno izčrpalo. Spomin na tiste čase naj se obeležijo z raznimi proslavami in državnimi prazniki. Trenutne izplačnike v proračun pa naj se prenehajo obremenjevati z vsemi mogočimi izplačili, ki so povezani z dogodki v letu 1991. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališče poslanskih skupin. K predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in tudi amandmaji k prehodni in končni določbi niso bili vloženi, zato zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O POMURSKI AKADEMSKO-ZNANSTVENI UNIJI V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina štirih poslancev s prvopodpisanim Ferencem Horváthom. Za dopolnilo obrazložitev predloga zakona dajem besedo najprej predstavniku predlagatelja Jožefu Horvatu. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani gospod državni sekretar, drage kolegice in kolegi! Predlagatelji Zakona o Pomurski akademsko-znanstveni uniji smo člani Kluba pomurskih poslancev; Ferenc Horváth je trenutno predsedujoči, Franc Jurša, Dejan Židan in jaz, Jožef Horvat. Pomurska akademsko-znanstvena unija je regionalna institucija, ki združuje doktorice in doktorje znanosti različnih ved, druge raziskovalke in raziskovalce ter vrhunske umetnice in umetnike. Velika večina pomurskih doktorjev znanosti živi in dela izven Pomurja. Ti trendi so glede na razmere razumljivi in jih realno tudi ni smiselno zaustavljati. Za nadaljnji razvoj Pomurja pa je zelo pomembno čim bolj zmanjšati negativne učinke, ki jih regija trpi zaradi odhoda vrhunskih strokovnjakov. Ena izmed možnosti je večja in bolj učinkovita medsebojna povezanost vseh pomurskih doktorjev znanosti in posledično tudi naša večja navezanost na domačo regijo, tako na profesionalni kot tudi na osebni ravni. Sledeč tem ciljem je bilo novembra 2002 ustanovljeno Združenje Pomurska akademsko-znanstvena unija ali PAZU, smo torej na pragu 20-letnice PAZU. PAZU je bila ustanovljena z namenom, da pomurske doktorice in doktorje poveže med seboj in s Pomurjem. Na moji klopi, kolegice in kolegi, je samo del zbornikov znanstvenih razprav članic in članov PAZU. Na spletni strani anali-pazu.si so objavljeni vsi zborniki. Gre za mednarodno recenzirane znanstvene periodične publikacije z mednarodnim uredniškim odborom in odprtim spletnim dostopom. Veliko prispevkov ima aplikativno vrednost v pomurskem gospodarstvu, ki zakon močno podpira, kakor tudi v vseh podsistemih naše družbe. Posebej izpostavljam aplikativno vrednost delovanja PAZU. Z Zakonom o PAZU bo ustanoviteljica postala Republika Slovenija, ustanoviteljske pravice in obveznosti pa bo izvrševala Vlada Republike Slovenije. Drage kolegice in kolegi! Predlog zakona o PAZU je konkreten prispevek k družbi znanja, s poudarkom na pomurski statistični regiji. Dejavnost PAZU je zelo pomemben komplement dejavnosti SAZU in prav v ničemer ne zmanjšuje nacionalnega pomena SAZU. Podpora zakonu pomeni majhen korak k družbi znanja in velik skok za razvoj Pomurja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo še drugemu predstavniku predlagatelja mag. Dejanu Židanu. Izvolite.
Gospod podpredsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, predstavnik Vlade in ostali prisotni, lepo pozdravljeni! Ja, pred nami je zakon, ki smo ga podpisali vsi poslanci, ki smo člani Kluba pomurskih poslancev. Dovolite, da vam naštejem nekaj razlogov, zakaj smo se podpisali pod ta zakon. PAZU, ki pomeni Pomurska akademsko-znanstvena unija ‒ unija ne pomeni akademija ‒, je v bistvu stičišče, kjer se srečujejo najvišje izobraženi ljudje, ki izvirajo iz Pomurja. To so ljudje, kjer je vedno nevarnost, da bodo v resnici delali, živeli in svojo energijo uporabljali nekje drugje. In zato je PAZU eden od redkih momentov, ki omogočajo, da nekateri ljudje ostanejo, nekateri pa se vračajo v Pomurje. Sam PAZU deluje skoraj 20 let. Takšno ime je tudi zato, ker je na to opozoril akademik, žal pokojni, dr. Anton Vratuša, ki je bil tudi član PAZU, in tudi nekateri drugi akademiki, ki so prav tako člani PAZU. Sam PAZU že v tem trenutku sistematično deluje. Dvakrat letno izdaja Pomurska obzorja, izdaja Anale dvakrat letno in izdaja še Nove anale, kjer gre za delitev na naravoslovje in družboslovje, tudi dvakrat letno. Izdaja zbornike konferenc, ki jih organizira. Sam PAZU tudi aktivno sodeluje v razvojnih projektih, ki so pomembni tudi za Pomurje, z drugimi znanstvenoraziskovalnimi institucijami v Sloveniji. To so razlogi, zakaj pomurski poslanci ta zakon enotno podpiramo. Če boste dali svoj glas, dovolite, da se vam v našem imenu tudi zahvalim. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Ivi Dimic. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je na prvem nadaljevanju 27. redne seje 2. marca 2022 obravnaval Predlog zakona o Pomurski akademsko-znanstveni uniji PAZU ‒, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Ferencem Horváthom. Predstavnika predlagatelja sta predstavila predlog zakona, predstavnik Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport pa je predstavil mnenje Vlade. Zakonodajno-pravna služba je predloženi zakon preučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika. Njena predstavnica je opozorila, da vzpostavljanje nove sui generis osebe javnega prava pomeni odstop od pravnosistemskih rešitev, v skladu z načelom pravne varnosti pa je določanje izjem od sistemske ureditve dopustno v strogo omejenem obsegu in restriktivno ob izčrpno podanih stvarnih, razumnih in utemeljenih razlogih. Pojasnila je, da je predlagana rešitev tudi izven sistemskega okvira politike skladnega regionalnega razvoja ter da povzroča neenako obravnavanje posameznih regij in položaja znanstvenikov in umetnikov z vidika zagotavljanja finančnih možnosti za njihovo povezovanje in delovanje. V nadaljevanju je opozorila na podvajanje nalog, ki jih opravljajo PAZU, SAZU in Inženirska akademija, kar povzroča pravno negotovost in nekonsistentnost pravnega reda ter na nejasnost in podnormiranost ureditve statusnih in drugih bistvenih vprašanj, ki se nanašajo na položaj PAZU. Svoje mnenje je podala tudi Komisija Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport, ki je predlog zakona podprla. Njen predstavnik je med drugim povedal, da komisija pozitivno ocenjuje pomen delovanja združenja PAZU, ki z različnimi dejavnostmi živi z regijo in v kateri delujejo tako visokošolski profesorji kot znanstveniki in je široko podprta za gospodarstveniki. Sledila je razprava, v kateri so članice in člani odbora menili, da je PAZU hčerinska družba, ki bo obogatila znanstvenoraziskovalni prostor. Pojasnili so, da regionalizacija pomeni možnosti za posameznika, saj je najbolje, da institucija obstaja tam, kjer živijo. Poleg tega se morajo viri znanja in gospodarski viri razpršiti po Sloveniji. Poudarili so, da digitalizacija omogoča dostopnost po vsej Slovenji, saj je le-ta premajhna, da bi lahko skoncentrirali dobre stvari na enem mestu. Izpostavili so, da ima Pomurje najmanj visokošolskih zavodov in paše v manj razvito pobmočje v Sloveniji ter da PAZU že sedaj dobro sodeluje tudi s SAZU. Ob koncu so še pojasnili, da je PAZU močno povezan s Pomursko gospodarsko zbornico ter da je prav, da si po skoraj 20 letih organizacija uredi status tudi pravnoformalno. Svoje stališče in mnenje sta podala tudi predstavnika SAZU in Pomurske gospodarske zbornice. Odbor je sprejel amandmaje poslanca Jožefa Horvata ter predlog za amandmaje odbora ter v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona.
Hvala lepa. Mnenje vlade bo predstavil državni sekretar Ministrstva za izobraževanje, znanost in šport Damir Orehovec. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovane poslanke, poslanci! Vlada Republike Slovenije je dne 18. januarja letos podala pisno mnenje k Predlogu zakona o Pomurski akademsko-znanstveni uniji, ki ga je Državnemu zboru predložila skupina poslancev. V mnenju je predlog zakona podprla, je pa opozorila na neke nedoslednosti, ki jih je predlog vseboval, zato je bilo predlagano, da predlagatelji preučijo podane pripombe in zakon ustrezno dopolnijo. To se je seveda zgodilo, predlagatelji so besedilo zakona nadomestili z novim besedilom, v katerem so mnenje Vlade upoštevali. Torej amandmaji, ki so bili sprejeti na matičnem odboru Državnega zbora, so prav tako odpravili pomanjkljivosti, na katere je opozorila Zakonodajno-pravna služba, odbor je pa glasoval in tudi zakona soglasno podprl. Torej predlog zakona, v katerem predlagatelji opredeljujejo naloge, članstvo, upravljanje ter ureditev financiranja Pomursko akademsko-znanstvene unije Vlada podpira.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališče poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Željko Cigler. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Kolegice in kolegi! Predlog zakona, ki ga imamo danes pred nami, o Pomursko akademsko-znanstveni uniji naj bi z ustanovitvijo te imel namen pospeševanja in pa kakovost rasti znanstvenih ved in njihovo učinkovitejše vključevanje v znanstveni, kulturni in pa gospodarski razvoj pomurske regije, kakor tudi podporo in večanje znanstvene kulture med prebivalci. Če kdo, se tudi Socialni demokrati zavedamo pomena znanosti v družbi in smo jasen in glasen zagovornik razvoja Slovenije kot družbe znanja in zagovorniki internacionalizacije znanja ter odprte in odlične znanosti, kar ta predlog zakona gotovo prispeva v to usmeritev. Tudi zato smo si v tem mandatu močno prizadevali za sprejem Zakona o znanstvenoraziskovalni in inovacijski dejavnosti, ki se je pripravil v času ministrovanja ministra za izobraževanje Pikala. Aktivno in odločno tudi zagovarjamo odprto in odlično znanost in si tudi z amandmaji prizadevamo, da tudi v Resoluciji o znanstvenoraziskovalni in inovacijski strategiji Slovenije, ki jo bomo prav tako sprejemali na tej seji našega državnega zbora, kot družba večjo pozornost in pa vlogo namenimo razvoju znanosti, raziskovanju in pomenu teh dveh sektorjev v družbi zaradi tega, ker iz njiju izhaja kvalitetnejše življenje, blagostanje in sigurno najprej drugačno obnašanje do okolja in narave; skratka za trajnostni razvoj. Iz tega naslova seveda lahko razumemo prizadevanja pomurske regije za večjo vlogo znanosti v okviru regionalnega okvirja. Hkrati tudi razumemo pomisleke o drobljenosti znanosti in njenih institucij po regionalnem principu ter opozorila o reševalnih padalih, ki bi si jih naj poskušali zagotoviti člani odhajajoče vladne ekipe. Vlada nam je danes sicer povedala, da zakon podpira in tudi korektno opozarja na določene probleme in nejasnosti, ki jih uzakonitev zakona, ki ga danes obravnavamo, lahko prinese. Ampak kljub temu je pozitiven odnos do projekta. Je pa izjemno pomembno stališče, ki ga je na matičnem odboru predstavil predstavnik Slovenske akademije znanosti in umetnosti, ko je opozoril, da se bodo z uveljavitvijo predloga zakona odprla vrata vsem ostalim regijskim ustanovam, tako da se bo njihovo število lahko precej povečalo, še posebej, če bo ta podpora imela tudi sistemske temelje. Torej, da država iz javnih sredstev sofinancira razvoj znanosti in raziskovanja po vseh regijah v Sloveniji; tako tam, kjer se ta zadeva šele začenja, oziroma tam, kjer že nekaj časa obstoja. Povedal bi, da sta tako predstavnik Slovenske akademije znanosti in umetnosti in Inženirske zbornice v primerjavi s Pomursko akademsko-znanstveno unijo vseslovenski ustanovi in da so naloge med SAZU in pa PAZU, če rečemo tej ustanovi, ki jo sedaj ustanavljamo, v veliki meri identične, kar se le delno spreminja tudi z amandmaji, ki so bili dani k predlogu zakona. Spoštovani, Slovenija potrebuje odlično in odprto znanost in v Socialnih demokratih smo prepričani, da je edini način za razvojni preboj in napredek v novem znanju in inovacijah. Temu primerno bomo tudi glasovali v primeru tega zakona. Ko se pa govori o tem, da je treba odpreti vsem ostalim podobnim ustanovam v Sloveniji vrata, bi rad opozoril, da že 20 let ali pa malo manj v Sloveniji funkcionirajo regijska študijska središča na Ptuju, v Sežani, v Celju. In samo za Celje bi rekel, da iz tega ven tudi podpiram osebno ta projekt, ki je tu pred nami. Poglejte, 3 tisoč 200 študentov študira v 46 višje-, visokošolskih programih, tudi doktorski, magistrski študiji so notri. Povezujejo pa se, ko se je ustanavljal ta regijski inštitut, in tako je tudi po ostalih delih Slovenije, tako občine, gospodarska, obrtna zbornica in izobraževalni sektor. Zato je take predloge in projekte absolutno treba podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Hvala lepa. Združevanje in povezovanje znanstvenega in sploh intelektualnega potenciala je eden od ključnih dejavnikov za hitrejši družbeni in gospodarski razvoj, ki temelji na znanju in inovacijah. Pomurje kot regija z najmanj visokošolskimi zavodi zato potrebuje institucijo, ki bo gonilo za pospeševanje rasti znanstvene kulture in spodbujanja nadaljnjega znanstvenega, kulturnega in gospodarskega razvoja pomurske regije. Vlaganje v znanje je vedno dobra naložba, posebej pa to velja za manj razvita območja, kamor se še vedno uvršča Pomurje, kjer je izobraženost prebivalstva najnižja v Sloveniji. V Pomurju se je pred 20 leti na regionalni ravni oblikovalo Združenje Pomurska akademsko znanstvena unija. Njegov namen pa je bil povezovanje posameznic in posameznikov v pomurski regiji, katerih akademsko in umetniško delo odločilno prispeva k razvoju regije. Delovanje združenja presega raven zgolj druženja posameznikov in že 20 let pomembno vpliva na regijo, zato potrebuje bolj trajno in institucionalizirano obliko delovanja. Predlog zakona tako predvideva ustanovitev Pomurske akademsko-znanstvene unije oziroma PAZU, ki bo pravna oseba javnega prava, njena ustanoviteljica pa bo Republika Slovenija. V Sloveniji že obstajata dva podobna primera institucij, in sicer Inženirska akademija Slovenije in Slovenska matica, po katerih se tudi zgleduje predlagani zakon in ureditev PAZU. Pomurska akademsko-znanstvena unija bo združevala vrhunske znanstvenike in umetnike, ki so rojeni ali imajo stalno prebivališče v Pomurju oziroma s svojim delom in ravnanjem izražajo pripadnost Pomurju. Izvolitev za člana PAZU bo nacionalno in družbeno priznanje. Med ključnimi nalogami PAZU bo sodelovanje pri oblikovanju regionalne in nacionalne politike znanstvenoraziskovalne dejavnosti, umetniškega ustvarjanja in izobraževanja, organiziranje izobraževanja in raziskovalnega dela tudi v sodelovanju z univerzami in drugimi znanstvenoraziskovalnimi organizacijami, zlasti na področju, ki so pomembna za razvoj Pomurja, sodelovanje pri obravnavi splošnih družbenih in gospodarskih vprašanj, obravnavanje temeljnih in aplikativnih vprašanj znanosti in umetnosti ter inovativnosti in organiziranosti gospodarstva z znanstvenoraziskovalnega vidika, predlaganje ukrepov za dvig inovativnosti in pospeševanje prenosa raziskovalnih dosežkov v gospodarstvo. Področje delovanja PAZU ne bo poseglo v delovno področje Slovenske akademije znanosti in umetnosti ali Inženirske akademije Slovenije, temveč bo z njima komplementarno. Današnji predlog podpira tudi Pomurska gospodarska zbornica, ki s sedanjim združenjem PAZU tesno sodeluje. Izpostavljajo izjemno podporo PAZU pri izvajanju projektov, vezanih na krepitev kadrovske strukture v Pomurju, s posebnim poudarkom na promociji in strokovnem razvoju deficitarnih poklicev. Pomurska gospodarska zbornica zato podpira predlog zakona in meni, da je PAZU zelo smiselno in tudi institucionalno podpreti, saj v Pomurju ni javnih raziskovalnih zavodov in visokošolskih ustanov. Z ustanovitvijo PAZU bo Slovenija dobila institucijo, ki bo usposobljena za pripravo pobud in oceno programov raziskovalne, razvojne in izobraževalne politike pomurske regije, kar je ključno za razvoj Pomurja. Poslanci Nove Slovenije – krščanski demokrati želimo spodbuditi razvoj Pomurja, zato bomo Predlog zakona o Pomurski akademsko-znanstveni uniji soglasno podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SAB bo predstavil mag. Branislav Rajić. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani gospod državni sekretar! Predlog, ki je danes na mizi, ni nov. Že leta 2008 so namreč pomurski poslanci vložili podoben predlog, ki ni bil sprejet. Cilj danes obravnavanega zakona je po vzoru Inženirske akademije Slovenije in Slovenske matice ustanovitev pomurske znanstvene unije, katere namen bi bil pospeševanje kakovostne rasti znanstvenih ved in njihovo učinkovitejše vključevanje v znanstveni, kulturni in gospodarski razvoj pomurske regije, pa tudi podpora in večanje znanstvene kulture med prebivalstvom. Z zakonom bi uredili naloge, članstvo, upravljanje in tudi financiranje PAZU, kot ji krajše rečejo. Med nalogami PAZU je moč najti tudi ustanavljanje zavodov na področjih izobraževanja, znanosti, raziskovanja in kulture v Pomurju. Za začetek dela akademije bi bila po oceni predlagatelja potrebna proračunska sredstva v višini 100 tisoč evrov na leto, zagotovilo bi jih tudi Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Sčasoma bi se PAZU financirala tudi iz članarin in sponzorskih sredstev, njen status sprejema skupščina, Vlada pa bi dajala soglasje le k financiranju. V SAB razumemo prizadevanja za razvoj posameznih regij na različnih področjih, kljub temu pa predlog, o katerem bomo glasovali, odpira nova pravnostatusna vprašanja v razmerju do organizacijskih oblik institucij, ki že delujejo na nacionalni ravni. Prav tako ne moremo mimo pomislekov in opozoril Slovenske akademije znanosti in umetnosti in Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Problematizirata naslednje: z zakonom se nekonsistentno posega v že sistemsko pravno urejeno področje, izpostavlja se vprašanje o utemeljenosti ustanavljanja regijskih akademij znanosti in umetnosti, pa tudi če se imenujejo unije, zlasti opredeljene naloge PAZU, ki se večinoma prekrivajo z nalogami SAZU in Inženirske akademije Slovenije, kar bi lahko povzročilo kolizijo med institucijama in nejasnost glede hierarhije pristojnosti. Predlog zakona ne omejuje pristojnosti PAZU, hkrati pa pogojuje članstvo z regijsko pripadnostjo, pri čemer predlog ne predvideva temeljnih znanstvenih in umetniških kriterijev za članstvo v uniji. Naslednje. Ustanovitev PAZU bi pomenila precedenčni primer, ki bi spodbudil nastanek tudi drugih tovrstnih regijskih institucij: štajerske, primorske, notranjske. Predlagana rešitev, ki omogoča ustanovitev osebe javnega prava zgolj za eno območje v Republiki Sloveniji, ostala območja pa so iz tega izključena, je tako vprašljiva tako s pravnosistemskega vidika kot tudi z vidika načela enakosti. Enačenje nacionalnih institucij z regijskimi na istih področjih ni mogoče, saj so institucije na nacionalni ravni ustanovljene in delujejo po kriterijih, ki veljajo za celotno državo. Kadar se z zakonom iz utemeljenih razlogov določi ustanovitev sui generis pravne osebe javnega prava, mora zakon tudi jasno in celovito urediti njen položaj, njene statusne značilnosti, razmerja do ustanovitelja in financiranje. Ureditev statusnih in drugih bistvenih vprašanj v predlogu zakona pa je podnormirana, nedodelana in nejasna. Izpostavljamo še neustrezno obrazložitev členov, ki večinoma le povzemajo besedilo členov. V SAB se zavedamo želje predlagateljev, da se v Pomurju znanost povzdigne na višji organizacijski nivo s sistemskim financiranjem za konkretno delovanje, a je vseh pomislekov tako vsebinskih kot pravnih preveč, da bi zakon lahko podprli. Poslanci SAB zakonu ne bomo namenili podpore. Hvala.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič bo predstavila stališče Poslanske skupine Konkretno. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane, spoštovani! Danes obravnavamo Predlog zakona o Pomurski akademsko-znanstveni uniji, katerega namen je pospeševanje in kakovostna rast znanstvenih ved ter njihovo učinkovitejše vključevanje v znanstveni, kulturni in gospodarski razvoj pomurske regije. Eno temeljnih vodil stranke Konkretno je sodelovanje za odgovoren družbeni in gospodarski razvoj v prihodnjih desetletjih, da bomo sposobni zadržati naše mlade doma in jim pomagati razvijati njihove potenciale. Prav zato smo v predlogu zakon prepoznali velik potencial za pomursko regijo, ki je, tako kot marsikatera druga, v mnogokaterem pogledu zapostavljena. Pomurska akademsko-znanstvena unija deluje že sedaj, ampak kot združenje. V 20 letih delovanja so s spodbujanjem in pospeševanjem znanosti in umetnosti ter s svojo dejavnostjo pomembno prispevali k razvoju znanstvene misli in umetniške ustvarjalnosti v Pomurju. Prav zato se lahko strinjamo s predlagatelji, da je potrebno oblikovati trajnejšo in institucionalizirano obliko njenega delovanja. PAZU je zdaj regionalna institucija, ki združuje doktorje znanosti različnih ved. Obenem motivira člane, da svoje delo čim bolj usmerijo v napredek Pomurja, kar bo zagotovo prispevalo k večji prepoznavnosti in s tem omogočilo nove priložnost. Pomembno je tudi to, da delovanje PAZU ne bo posegalo na delovno področje Slovenske akademije znanosti in umetnosti ali Inženirske akademije Slovenije, ampak se bo z njima dopolnjevalo. Mladi potrebujejo priložnost in možnost, da se po uspešno dokončanem študiju vrnejo v domače okolje. Znanje potrebujemo povsod, ne samo v večjih mestih, in do ljudi v Pomurju bi bilo zelo nepravično, če bi predlog zakona, ki ga podpirata tako Vlada kot tudi Pomurska gospodarska zbornica, zavrnili. Še posebej ob dejstvu, kot je tudi direktor Pomurske gospodarske zbornice izpostavil, da PAZU pomurskemu gospodarstvu predstavlja edino vez z univerzama v Mariboru in v Ljubljani. V stranki Konkretno smo se zavezali, da želimo ohraniti način življenja, ki uteleša slovenske sanje. Naša programska prioriteta je, da bodo mladi v svojem domačem kraju dobili stanovanje in službo, si ustvarili družino ter razvijali svojo kariero. Navezanost na svoj domači kraj je ena izmed temeljnih potez slovenskega načina življenja. Ne moremo glavnine našega prebivalstva skoncentrirati v štirih velikih slovenskih mestih. Tudi ustanovitev Pomurske akademsko-znanstvene unije je eden od korakov, da preprečimo beg možganov v večja mesta in/ali tujino ter jih vrnemo v domače okolje. V Poslanski skupini Konkretno bomo Predlog zakona o Pomurski akademsko-znanstveni uniji podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! Pomurska akademsko-znanstvena unija je regionalna institucija, ki deluje že od leta 2002 in bo v kratkem praznovala 20 let svojega delovanja. Združuje preko 180 posameznic in posameznikov v pomurski regiji, katerih akademsko in umetniško delo odločilno prispeva k razvoju regije. Gre torej za dolgoletno združevanje in delovanje številnih pomurskih znanstvenikov in umetnikov na območju najbolj severovzhodne, najbolj ravninske statistične regije Slovenije. Statistični podatki to območje postavljajo iz glave slovenske kure na rep države. Izstopa redka poseljenost, negativen prirast, najmanj ugodna starostna sestava prebivalcev, visoka brezposelnost. Pod državnim povprečjem so višina plač, ocena kakovosti življenja, število študentov in tako naprej. Ta regija nikoli ni sodila med bogate regije, se ji pa v zadnjem času pišejo boljši časi, le da je za prodor potrebno nekoliko več inovativnosti in k temu veliko pripomorejo tudi znanstveniki in umetniki s tega območja. Zato poslanci Poslanske skupine Desus podpiramo to obliko združevanja strokovnjakov znanstvenih ved, saj se zavedamo njihovega pomena za družbeni in gospodarski razvoj. Ali je smiselno to združevanje in povezovanje formalizirati v smislu ureditve njenega delovanja na zakonski ravni, je bilo glavno vprašanje pri zavzemanju našega stališča o tem predlogu. Večina nas mislim, da je. Dejstvo je, da je Pomurska akademsko-znanstvena unija osrednja znanstvenoraziskovalna in izobraževalna institucija, ki je že od samega začetka neposredno močno povezana z gospodarstvom na lokalni ravni in širše. Zato bi jo kazalo tudi institucionalno podpreti oziroma zakonsko urediti. Zavedamo se tudi pomislekov oziroma vseh podanih kritik: ustanovitev osebe javnega prava zgolj za eno območje, vsebinsko prekrivanje določenih nalog, ki jih sedaj opravlja Slovenska akademija znanosti in umetnosti in druge. A večina nas je zavzela pozitivno stališče glede delovanja Pomurske akademsko-znanstvene unije in posledično tudi pozitivno stališče glede normiranja tega združenja. Predlog zakona je bil tekom postopka deležen kar precejšnjega amandmiranja v smeri podanih pripomb, tako da je dopolnjen predlog, ki opredeljuje obliko združevanja, naloge, članstvo, upravljanje in financiranje za nas v večjem delu sprejemljiv. V skladu s tem bomo poslanci Poslanke skupine Desus tudi glasovali. Znanost in gospodarstvo namreč gresta vedno z roko v roki. Spodbujanje znanosti, kulture in umetnosti tako vedno rezultira v spodbujanje in rast gospodarskega razvoja. Zato je vsakršen napor v tej smeri več kot dobra naložba, še posebej to velja za izpostavljeno regijo na skrajnem severovzhodu naše države. Hvala.
Hvala lepa. Jani Ivanuša bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Lep pozdrav še enkrat, še posebej državnemu sekretarju! Idejo o Pomurski akademsko-znanstveni uniji v Slovenski nacionalni stranki podpiramo in pozdravljamo. Slovenija ni samo Ljubljana in tega se premalo zavedamo. Pomurska akademsko-znanstvena unija bo regionalna institucija, ki bo združevala oziroma združila doktorje znanosti različnih ved. Unija bi lahko imela pomembno vlogo pri pospeševanju rasti znanstvene kulture in spodbujanju nadaljnjega znanstvenega, kulturnega, gospodarskega razvoja pomurske regije, kar pa je tudi cilj obravnavanega predloga. Ne smemo pozabiti, da je ravno združevanje in povezovanje znanstvenega in sploh intelektualnega potenciala eden od ključnih dejavnikov hitrejšega družbenega in gospodarskega razvoja. To pa vsekakor pomurska regija potrebuje. Na regionalni ravni je že ustanovljeno Združenje pomurska akademsko znanstvena unija. Ta že 20 let pomembno deluje in vpliva v regiji. Sedaj pa je čas za korak naprej in za trajnejšo obliko njenega delovanja. V kolikor bo predlog zakona sprejet, se bo v Sloveniji vzpostavila tudi pravna ureditev za Unijo, ki bo primerljiva s podobnimi evropskimi ureditvami. Z ustanovitvijo Unije bo Slovenija tako dobila institucijo, ki bo usposobljena za pripravo pobud in oceno programa raziskovalne, razvojne in izobraževalne politike pomurske regije. Kot že rečeno, bo Slovenska nacionalna stranka podprla predlog. Hvala lepa za poslušanje.
Hvala lepa. Jurij Lep bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Državni sekretar, kolegice in kolegi, lep dober dan! Uvodno bi želeli izpostaviti, da si Prekmurje vsekakor zasluži uravnotežen in enakomeren razvoj z ostalimi regijami po državi. To je naša država prepoznala že zdavnaj. Zakon o razvojni podpori pomurske regije je bil sicer za časovno omejeno obdobje sprejet že leta 2010. Ukrepi razvojne podpore so bili namenjeni ustvarjanju novih delovnih mest in ohranjanju obstoječih, vzpostavljanju razvojne infrastrukture ter odpravljanju posledic gospodarske in finančne krize v pomurski regiji. Razumljiva je tudi potreba po povezovanju na akademsko-znanstvenem področju, zato na simbolni ravni dajemo vso podporo združevanju ljudi z najvišjimi akademskimi naslovi, ki čutijo s Pomurjem, kot bi rekel kolega Horvat. Vendar je po drugi strani nujno, da na predmetni zakon, ki ga danes obravnavamo, pogledamo tudi z racionalnega in ne le politično-čustvenega vidika. Objektivno dejstvo je, da je glavni namen predlaganega zakona reustanovitev Pomurske akademsko-znanstvene unije kot pravne osebe javnega prava z vsemi ugodnostmi, ki izhajajo iz tega. PAZU, kot se reče kratko, namreč zdaj deluje kot društvo, njena javnopravna subjektiviteta pa se nanaša na financiranje iz državnega proračuna. S tem v resnici ne bi bilo nič narobe, če bi bila predlagana ureditev resnično primerljiva in utemeljena in ne bi v neprivilegiran položaj postavljala preostalih regijski akademski prostor in Slovensko akademijo znanosti in umetnosti kot almo mater znanstveno-akademskega udejstvovanja nacionalnega pomena. Sprašujemo se, ali to pomeni, da bo vsaka regija lahko ustanavljala svojo najvišjo znanstveno-akademsko sfero. Ali bi bila takšna regionalizacija resnično optimalna za znanstveno-akademski duh naše države Slovenije? In nikakor ne drži, kot navaja predlagatelj, da bi PAZU deloval po primerljivem vzorcu kot Slovenska matica ali Slovenska inženirska akademija. Obe instituciji delujeta na območju celotnega slovenskega prostora, nobena od njiju pa svojega članstva ne omejuje na podlagi kriterija regionalna pripadnosti. Zato je rešitev, ki omogoča ustanovitev zgolj za eno območje, vprašljiva s pravnosistemskega vidika in vidika načela enakosti. Pri tem pač ne moremo upoštevati samo čustvene navezanosti na pomursko regijo. Poslanke in poslanci imamo reprezentativni mandat in smo predstavniki celotnega ljudstva naše države. Nekako se ne moremo znebiti občutka, da gre za izkoriščanje sistema za zasebne ambicije nekaterih funkcionarjev te vlade. To ni prava pot regionalizma, še posebej, če vzamemo v obzir še nekatere druge neljube poskuse aktualne vlade na področju visokega šolstva in znanosti. Spomnimo se protikoronske zakonodaje, ki je omogočila podaljševanje akreditacije visokošolskim zavodom, ki so bili zvesti največji vladni stranki, pa je Ustavno sodišče na srečo izvajanje zakona zadržalo. Spomnimo se statusnega preoblikovanja Visoke šole za upravljanje podeželja Grm iz zasebnega v javni zavod, podeljevanja koncesij zasebnim zavodom za izvajanje študijskih programov neuspešnim oziroma nezakonitim odstavljenim članov Upravnega odbora Agencije za raziskovalno dejavnost in zadnji poskus statusnega preoblikovanja zasebne Fakultete za industrijski inženiring Novo mesto. To so dejstva, ki govorijo sama zase in zagotovo ne v prid predmetnemu predlogu zakona. Očitno vladajoča koalicija na področju visokega šolstva in znanosti svoje cilje lažje in bolj smelo uresničuje znotraj javne kot pa zasebne sfere. Najbrž zato, ker je sistem bolj stabilen in finančno predvidljiv in je od njega mogoče pridobiti pač več koristi. A takšen način razmišljanja je v osnovi ozek in škodljiv predvsem za javno področje. Zato tudi Predlog zakona o Pomurski akademsko-znanstveni uniji, žal, ni dobra popotnica, ki bi vzbujala zaupanje v delovanje Vlade oziroma koalicije na tem področju. Zato v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev, tako kot že uvodoma, tudi na koncu našega stališča poudarjam, da nikakor ni problem v tem, da se združujejo ljudje z najvišjimi akademskimi naslovi, ki čutijo s Pomurjem. To združevanje in sodelovanje uspešno poteka že skoraj 30 let in mu nihče ne oporeka. Problem pa je, ko je edini kriterij za članstvo rezidenčna in ne meritokratska pripadnost. Zakonu sicer ne bomo nasprotovali, prav tako pa ga zaradi izpostavljenih dilem pač ne moremo podpreti. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Mojca Škrinjar bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala za besedo. S predloženim zakonom se formalizira povezovanje in delovanje znanstvenikov in umetnikov, katerih delo odločilno prispeva k razvoju pomurske regije. Delovanje regionalne institucije, ki združuje članice in člane, doktorje znanosti različnih ved, bo pospeševalo razvoj znanstvenega, kulturnega in gospodarskega razvoja pomurske regije, hkrati pa delovanje nove institucije nikakor ne bo zmanjševalo pomena ali obsega dela Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Zakon tako omogoča enakomernejši razvoj regij, kar je splošen razvojni cilj Slovenije, ki načeloma uživa konsenz strokovne in druge javnosti kot tudi vseh političnih strank. Toda ta razvojni cilj, ki ima že dolgo mesto v vseh strateških dokumentih, dejansko ne živi popolnoma, kajti če bi bil udejanjen, bi bile vse regije približno enakomerno razvite. To seveda ne drži. Ni dovolj zapisati visokoletečih ciljev, treba je prepoznati probleme, jih spremeniti v izzive in uvesti prave ukrepe. PAZU bo tako postala vodilna sila, ki bo pomurski regiji, ki ne sodi med bolj razvite, dodala tisto upanje, ki je temelj za ustvarjalnost in vztrajnost ljudi na vseh področjih, pa naj bo to primeroma gospodarskem, storitvenem, kmetijskem, izobraževalnem ali umetniškem področju. Pomurski učenci bodo v bolj razvitem okolju lažje dosegali boljše rezultate na nacionalnem preverjanju znanja, dijaki pri maturi, več se jih bo odločilo za študij, ki ustreza njihovim talentom. Če naj Slovenke in Slovenci dosegamo ambiciozne cilje tako pri vključenosti v univerzitetni študij kakor tudi dosegati pomemben delež v gospodarskih rezultatih, mora biti v to vključen ustrezen delež pomurskih ljudi vseh generacij v času njihovega aktivnega dela in študija. Pomurska akademsko-znanstvena unija je izhodišče za novo energijo, ki bo to s čudovito naravo obdarjeno regijo uvrstila v hitro napredujoč, blaginje poln del Evrope. Zato bomo v Slovenski demokratski stranki podprli predloženi zakon, saj približuje cilj enakomernejšega razvoja Slovenije, ki pa je v interesu vseh Slovenk in Slovencev. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DRŽAVNEM SVETU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložil Državni svet. Predlog zakona je kot matično delovno telo na 30. seji 15. februarja 2022 obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel, je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Mag. Bojana Muršič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Državni svet je v zakonodajni postopek vložil predlog zakona, katerega glavni namen je odpraviti protiustavnost, ki jo je ugotovilo Ustavno sodišče, hkrati pa po mnenju predlagatelja na celovit način ureja volilni spor. Odpravljajo pomanjkljivosti v zvezi z jasnostjo in določnostjo postopkov volilnega spora. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o državnem svetu, ki za sprejem potrebuje dvotretjinsko večino vseh poslank in poslancev, se vsebinsko deli predvsem na določbe, ki urejajo volilne postopke v zvezi s seznamom izvoljenih predstavnikov v volilno telo, torej elektorjev, in s predlogi kandidatov za člane Državnega sveta ter na določbe, ki urejajo volilni spor. Poleg navedenega predlog zakona predvideva tudi nekaj drugih manjših sprememb, ki so povezane bodisi s posodobitvijo izrazoslovja bodisi z uskladitvijo obstoječih določb z novimi določbami. Kljub želji predlagatelja, da uredi zakon, ki ureja področje delovanja Državnega sveta, je Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora opozorila, na primer najprej na določnost, na določeno nejasnost pri urejanju aktivne legitimacije za vložitev ugovora oziroma tožbe. Posebej pa so bile podane še pripombe k posameznim členom in izraženo opozorilo na neusklajenost predloga zakona glede vprašanja možnih kandidatur s številom kandidatur za člane Državnega sveta. Vlada predlog podpira, je pa nenavadno, da Vlada oziroma pristojno ministrstvo ni pripravilo zakonskega predloga, ki bi to materijo ustrezno tudi uredil. Glede na to, da je za Zakon o državnem svetu potrebna dvotretjinska večina vseh poslank in poslancev, bo treba seveda ta predlog zakona pred vložitvijo usklajevati absolutno širše, saj je zanj potrebna dvotretjinska večina. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Blaž Pavlin. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. S predlagano spremembo Zakona o državnem svetu, ki ga predlaga Državni svet, naj bi se celovito uredil tako predhodni kot naknadni volilni spor za volitve v Državni svet. V zvezi s tem se naj v bodoče smiselno ne bi uporabljal Zakona o volitvah v državni zbor. Prav tako je Državni svet s predlogom zakona želel uresničiti odločbo Ustavnega sodišča ter tako odpraviti protiustavnosti, ki jih je ugotovilo Ustavno sodišče, predlog zakona na Odboru za notranjo politiko, javno upravo in lokalno samoupravo pa ni prejel zadostne podpore. Med drugim bi se s predlogom zakona na celovit način urejal volilni spor pri volitvah v Državni svet, posodablja določene izraze in usklajuje z drugimi zakoni. Predlog zakona tudi podrobneje ureje postopanje volilne komisije in Državne volilne komisije v posamezni fazi volitev ter podaljšuje čas za posamezna volilna opravila. Ključna rešitev je, da Državni svet ne bo več odločal o spornih izvolitvah, saj se bo Državni svet zgolj seznanil z izidom volitev. Mandati se ne bodo več potrjevali, Državna volilna komisija pa bo pripravila akt o izidu volitev, v katerem bo odločila tudi o morebitnih ugovorih. Do konstituiranja Državnega sveta bo prišlo, če bo v omenjenem aktu ugotovljena izvolitev najmanj polovice članov Državnega sveta. Volilni postopki v zvezi s predlogi kandidatur za člana Državnega sveta se urejajo smiselno enako kot postopki pri potrjevanju seznamov elektorjev. Posebej je urejen volilni spor in postopek pravnega varstva v zvezi z volitvami elektorjev in posebej v zvezi z volitvami članov Državnega sveta. Predlog zakona ne posega v strukturo zastopanja interesov, odnose med interesnimi skupinami ali v vlogo Državnega sveta. Predlagane rešitve volilnega spora so v predlogu zakona po našem mnenju načeloma sprejemljivo zastavljene ‒ tukaj mislim predvsem na predhodni volilni spor. V Novi Sloveniji menimo, da bi bilo glede ureditve področja volilnega spora treba odpreti strokovno razpravo o ureditvi tega področja. Prepričani smo, da je treba to področje urediti tako, da bo ustrezno in enotno veljalo za vse volitve; tako za volitve v Državni zbor in Državni svet kot tudi za volitve v Evropski parlament in lokalne volitve. Pri posameznih volitvah pa je vsekakor potrebno upoštevati specifičnih posameznih volitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Branko Grims bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Spoštovani! Vsem zbranim prav lep pozdrav. Državni svet Republike Slovenije je skladno z odločbo Ustavnega sodišča želel urediti določene postopke pri volitvah, predvsem možnost pritožbe in podaljšanje rokov, tako da bi v celoti upošteval sodbo Ustavnega sodišča. Žal je prišlo do, bodimo direktni, direktnega nagajanja levega dela opozicije, ki jim sedanji Državni svet očitno predstavlja trn v peti, zato so glasovali proti in ustrezni predlogi niso bili sprejeti. Odpira pa to vprašanje, katerega vsi dobro poznamo, prej ali slej bo potrebno 10 soglasij in te stvari urediti za celoto, za vse, skladno z odločbo Ustavnega sodišča. To je naloga, ki nas še čaka. Žal se v tem delu ni mogla izpolniti, ker ustreznega kvoruma, ki bi omogočal sprejetje tega zakona, zaradi tega ravnanja opozicije ni bilo mogoče doseči. Hvala. Srečno.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OMEJEVALNIH UKREPIH, KI JIH REPUBLIKA SLOVENIJA UVEDE ALI IZVAJA SKLADNO S PRAVNIMI AKTI IN ODLOČITVAMI, SPREJETIMI V OKVIRU MEDNARODNIH ORGANIZACIJ V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Državni sekretar na Ministrstvu za zunanje zadeve Gašper Dovžan bo predstavil stališče oziroma obrazložil predlog Vlade. Izvolite.
Spoštovani gospod predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Ob trenutnem dogajanju v Ukrajini se še posebej zavedamo vrednot, kot so mir, varnost, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracija in pravna država in seveda, da te vrednote niso samoumevne. Mednarodna skupnost ima v primeru ogrožanja navedenih vrednot, o čemer priča trenutna situacija v Ukrajini, mehanizme, preko katerih s prisilo namesto s silo poskuša takšne kršitve preprečevati ali odpravljati in siliti države za pogajalsko mizo. Eni od takšnih mehanizmov so tudi omejevalni ukrepi oziroma mednarodne sankcije, ki se lahko uvedejo proti določenim državam in drugim subjektom, kadar se v mednarodnih organizacijah, katerih člani smo, tako sprejmejo takšne odločitve zaradi kršitev že omenjenih vrednot. Omejevalni ukrepi so torej pomembno orodje zunanje politike in zato je izjemnega pomena tudi njihovo učinkovito izvajanje; torej tisto, kar je bistveno, da se prepreči ogrožanje že omenjenih temeljnih vrednot. V Sloveniji smo se s sankcijsko politiko pravzaprav srečali že v 90. letih prejšnjega stoletja, ko smo pričeli z izvajanjem omejevalnih ukrepov Organizacije združenih narodov, potem pa smo tekom pogajanj za vstop v Evropsko unijo sprejeli tudi prvi Zakon o omejevalnih ukrepih, nato pa po vstopu v Evropsko unijo v letu 2006 sprejeli še trenutno veljavni Zakon o omejevalnih ukrepih. Trenutno veljavni zakon velja že več kot petnajst let in v tem času pravzaprav ni doživel nobene novele, saj se je načelna ureditev pravzaprav izkazala kot primerna, kot ustrezna, kar je v glavnih okvirih potrdilo tudi mednarodno ocenjevanje, ki ga je bila Slovenija deležna s strani Sveta Evrope, ki ocenjuje države pri izvajanju omejevalnih ukrepov na področju financiranja terorizma in pa boja proto proliferaciji jedrskega orožja. Treba je tudi ugotoviti, da se je v času veljavnosti zakona na mednarodni ravni število omejevalnih ukrepov precej povečalo, tako je bilo v času uveljavitve veljavnega zakona v letu 2006 v Evropski uniji v veljavi manj kot 20 sanacijskih režimov, sedaj pa jih je preko 40. Tudi sama Evropska unija je precej povečala svojo sankcijsko dejavnost in sprejela zajeten seznam omejevalnih ukrepov, ti so se spreminjali tudi po vsebini. Poleg standardnih ukrepov, kot so zamrznitev sredstev pa prepoved izvoza orožja in omejevanje potovanj, so se uveljavili tudi drugi ukrepi, kot so, denimo, prepoved izvoza blaga z dvojno rabo, omejevanje plačilnega prometa, pa tudi prepovedi izvoza in uvoza raznovrstnega blaga, zlasti luksuznega blaga in visoke tehnologije. Trenutni ukrepi, ki jih spremljamo in so sprejeti zoper Rusko federacijo, so v tem smislu najboljši primer razvoja omejevalnih ukrepov, saj gre za najkompleksnejše ukrepe, ki smo jih do sedaj sprejemali. Zaradi vse te kompleksnosti, o kateri govorim, pa se je tudi sedanja ureditev v zakonu izkazala kot ne dovolj učinkovita. Največja težava je pravzaprav bilo, da je bilo potrebno vsakič sproti prilagajati pristojnosti posameznih organov za izvajanje sankcij in določati tudi prekrškovne sankcije. To je povzročalo seveda precejšnje zamude pri sami implementacij sankcij, premajhno odzivnost torej in pa tudi precejšnjo administrativno breme za posamezne resorje, zlasti za Ministrstvo za zunanje zadeve, ki je v vlogi koordinatorja. No, in zato smo se odločili za normativno poenostavitev tega sistema in smo predlagali zakon, ki ga imate pred seboj. Vidim, da sem svoj čas nekako prekoračil [[…]]
Gospod državni sekretar, čas je potekel že. Prosim, če počasi zaključite.
V glavnem, da skrajšam. Vse te težave, ki sem jih nekako navedel, skušamo v tem zakonu razrešiti. Pričakujemo, da bo prinesel večjo učinkovitost, hitrejše odzivanje, boljše tudi kaznovanje morebitnih kršitev sankcij in boljši nadzor, ki je predpogoj tudi za kaznovanje, tako da vse te pomanjkljivosti odpravlja. Skratka, z vladne strani še enkrat prošnja za podporo, zlasti v teh časih, ko se soočamo z največjo sankcijsko aktivnostjo v sodobni zgodovini. Verjamemo, da bo tudi ta zakon po sprejetju in uveljavitvi podobne primere vključno z aktualno sankcijsko politiko zoper Rusijo olajšal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Moniki Gregorčič. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki Vlade! Odbor za zunanjo politiko je na 104. seji 15. februarja obravnaval Predlog zakona o napotitvi oseb v mednarodne civilne misije in mednarodne organizacije, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo posredovala Vlada. Članice in člani so prejeli gradivo: mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta za mednarodne odnose in evropske zadeve, ki predlog zakona podpira, ter predloge amandmajev poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 1., 2., 3., 4., 5. in 6. členu za amandmaje odbora s ciljem uskladitve z mnenjem Zakonodajno-pravne službe. Minister za zunanje zadeve dr. Anže Logar je v dopolnilni obrazložitvi pojasnil, da veljavni zakon omejevalne ukrepe opredeljuje kot omejitve oziroma obveznosti v razmerju do držav, ozemeljskih entitet, gibanj mednarodnih organizacij in oseb. Namen teh omejevalnih ukrepov je vzpostavitev ali ohranitev mednarodnega miru in varnosti, zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, razvoj oziroma utrjevanje demokracije in pravne države ter doseganje drugih ciljev v skladu z mednarodnim pravom. Te cilje pa določajo pravni akti Organizacije združenih narodov, Evropske unije in drugih mednarodnih institucij. Zlasti so pomembni ob krizah, ko ti omejevalni ukrepi postanejo pomembno orodje zunanje politike. Za zagotavljanje mednarodnega miru in varnosti oziroma kot sredstvo za preprečevanje varnostnih eskalacij. Ker kot je bilo že povedano, veljavni zakon v 15-letnem obdobju ni bil noveliran, medtem pa je močno naraslo število in obseg omejevalnih ukrepov, se je obstoječa ureditev na izvedbeni ravni izkazala za veliko upravno obremenitev Ministrstva za zunanje zadeve. Na operativni ravni je to že vplivalo na izgubo časa pri takojšnji uveljavitvi ukrepov. Zato ta novela omogoča večjo operativnost in učinkovitost sistema izvajanja omejevalnih ukrepov. Kot enega izmed ključnih ciljev te novele je minister izpostavil tudi prenos določb o prekrškovnih sankcijah. Naslednje pomembno področje, kjer predlog novele povečuje učinkovitost, pa je zakonska določitev pristojnih organov za odločanje o vlogah. Minister je v zaključku poudaril, da so glavne pridobitve te novele poenostavitev in večja učinkovitost izvajanja omejevalnih ukrepov s takojšnjo uveljavitvijo dopolnitev sankcijskih seznamov OZN in izvajanja na ravni EU ter tudi določitev nadzora nad izvajanjem omejevalnih ukrepov ter določitev glob za kršitve pravnih aktov Evropske unije. Odbor za zunanjo politiko je pri obravnavi upošteval mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je k predlogu zakona pripravila pisno mnenje. Njihove pripombe so se nanašale na jasnost in ustrezno sistematiko določb, na pravilnost sklicev in skladnost ureditve s sistemskimi zakoni, s sprejetimi amandmaji pa so bile te pripombe ustrezno naslovljene in odpravljene. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe pa še naprej ostaja relevantna pripomba k 1. členu glede ustavne skladnosti določila v zvezi z javno objavo predpisov. Članice in člani odbora o predlogu zakona niso razpravljali. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel vse predlagane amandmaje ter v skladu s 128. členom Poslovnika glasoval o vseh členih predloga zakona ter jih sprejel. Ob 16 navzočih članih je 10 članic oziroma članic glasovalo za in je bilo besedilo predloga zakona sprejeto brez glasu proti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na vrsti je predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Blaž Pavlin. Izvolite.
Hvala lepa. Lep pozdrav še enkrat! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o omejevalnih ukrepih, ki jih Republika Slovenija uvede ali izvaja skladno s pravnimi akti in določitvami, sprejetimi v okviru mednarodnih organizacij, je v obravnavo posredovala Vlada Republike Slovenije. Zakon splošno sistemsko ureja področja omejevalnih ukrepov. Omejevalni ukrepi po tem zakonu so omejitve oziroma obveznosti v razmerju do držav, ozemeljskih entitet, gibanj, mednarodnih organizacij in oseb, katerih namen so vzpostavitev ali ohranitev mednarodnega miru in varnosti, zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, razvoj oziroma utrjevanje demokracije in pravne države ter doseganje drugih, z mednarodnim pravom skladnih ciljev, ki jih določajo pravni akti OZN, Evropske unije in drugih mednarodnih organizacij, ki zavezujejo Republiko Slovenijo, ali pa omejitve oziroma obveznosti, ki jih v te namene Republika Slovenija uvede na drug način, skladno z mednarodnim pravom oziroma pravom Evropske unije. Dosedanja ureditev se je izkazala za primerno podlago za izvajanje omejevalnih ukrepov, kar je v glavnem potrdilo tudi mednarodno ocenjevanje odbora Sveta Evrope, se je pa v času veljavnosti zakona na mednarodni ravni število omejevalnih ukrepov proti državam in subjektom precej povečalo. V času uveljavitve zakona leta 2006 je bilo v Evropski uniji manj kot 20 sankcijskih režimov, zdaj pa je teh režimov že več kot 40. Omejevalni ukrepi so se v tem času spreminjali tudi vsebinsko, poleg standardnih ukrepov, kot so zamrznitev sredstev, prepoved izvoza orožja in omejevanje potovanj, so se ali se še uporabljajo ukrepi, kot so, na primer, prepoved izvoza blaga z dvojno rabo, omejitve glede plačilnega prometa, prepoved izvoza in uvoza raznovrstnega blaga in tehnologije. Predlog zakona, ki ga danes obravnavamo, uvaja spremembe in dopolnitve veljavne ureditve področja omejevalnih ukrepov, ki morajo biti usklajeni z obstoječimi pravnimi akti OZN, Evropske unije in drugih mednarodnih organizacij, ki zavezujejo Slovenijo. Z zakonom se bo povečalo administrativno breme Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo kot vstopne točke pri upravnih postopkih za izdajo dovoljenj in pri pomoči nadzornim organom v zvezi s prepoznavanjem blaga s potrebno koordinacijo z drugimi organi, ki so vsebinsko pristojni za blago in namen uporabe pod omejevalnimi ukrepi. Ministrstvo za zunanje zadeve v ta namen predlaga dodelitev dveh novih delovnih mest na to ministrstvo. Hkrati predlaga tudi dodelitev dveh dodatnih zaposlitev na Ministrstvu za zunanje zadeve za izvedbo še neizvedenega sklepa Vlade glede akcijskega načrta za izboljšanje učinkovitosti sistema preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma v Republiki Sloveniji. Novozaposlena bosta skrbela za izvajanje koordinacij na področje omejevalnih ukrepov. Poslanci Nove Slovenije bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Branko Grims. Izvolite.
Hvala za besedo. Vsem lep pozdrav! Grob, brutalen napad Rusije na Ukrajino je prebudil Evropo in to je edino, kar je v tej zgodbi pozitivnega. Pokazal pa je tudi, da je še vedno potrebno uporabljati vse tiste metode, za katere bi želeli, da niso predmet našega vsakdanjika. Se pravi metode, ki pomenijo učinkovito obrambo, ki pomenijo obliko mednarodne prisile, ki pomenijo uveljavljanje mednarodnega prava z dodatnimi sredstvi. Pred nami je zakon, ki bo sankcije, ki so bile s strani Evrope izrečene Rusiji – tokrat v mnogo mnogo ostrejši obliki kot kadarkoli sankcije v preteklih letih proti katerikoli drugi državi in so zato tudi bistveno bolj učinkovite ‒, naredil še bolj ustrezno orodje za uveljavljanje mednarodnega prava. Je edino orodje, ki je na razpolago mednarodni skupnosti, v kolikor ne poseže po tisti skrajni, kateri se reče, da je nadaljevanje diplomacije z drugimi sredstvi in za katero sem trdno prepričan, da si je nihče ne želi. Se pravi, sankcije so potrebne in očitno bodo potrebne še dolgo časa. Zato da bi bilo njihovo sprejemanje hitrejše, enostavnejše in bolj učinkovito, je Vlada Republike Slovenije pripravila ustrezen zakon. Ta zakon je v interesu mednarodnega miru, je v interesu Slovenije, je v našem skupnem interesu in v SDS ga bomo soglasno podprli.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Lista Marjana Šarca bo predstavila Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav! Namen novele Zakona o omejevalnih ukrepih, ki jih Republika Slovenija uvede ali izvaja skladno s pravnimi akti in odločitvami, sprejetimi v okviru mednarodnih organizacij, je posodobiti trenutno obstoječi zakon, ki je bil sprejet leta 2006, in tako slediti priporočilom Sveta Evrope. Po trenutnem zakonu je morala Vlada Republike Slovenije sankcije OZN in EU sprva predpisovati v podzakonskih aktih, kar je vplivalo na daljši čas uveljavitve sankcije. Sankcije se tako niso mogle pričeti veljati takoj. Z današnjo novelo se bo čas uveljavitve sankcij tako skrajšal, saj tudi ne bo potrebno predpisovati posebnih podzakonskih aktov. Poleg tega bo to pomenilo tudi manjšo upravno breme za MZZ. V primeru posodobitve seznama oseb na sankcijskih seznamih pa se bo le-ta posodobil takoj. Novela bo tudi bolj jasno in pa podrobneje uredila pristojnosti organov glede na področje sankcij ter določila globe za kršitve pravnih aktov EU. Uveljavljanje sankcij pa se je od leta 2006 na ravni EU povečalo, in sicer kar za dvakrat. Ne pozabimo, da je obravnavana zakonodaja še posebej pomembna v obdobju sprejemanja sankcij in posodabljanja seznamov oseb, vezanih na aktualno stanje med Rusijo in Ukrajino. Na EU ravni je tako včeraj prišlo do dogovora o sprejemu četrtega sklopa sankcij proti Rusiji. Še posebej pomembno je, da pričnejo sankcije veljati takoj tudi v Republiki Sloveniji. S tem tako preprečimo morebitne prenose premoženja fizičnih in pravnih oseb, ki so vezane na omejevalne ukrepe. Vendar v LMŠ moramo posebej izpostaviti tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je izpostavila, da lahko sankcije pričnejo veljati takoj le, če so sprva objavljene v Uradnem listu EU ali v Uradnem listu Republike Slovenije. Tako po mnenju Zakonodajno-pravne službe objava aktov na spletni strani Varnostnega sveta Združenih narodov ne zadosti zahtevam 154. člena Ustave Republike Slovenije glede objave predpisov v Republiki Sloveniji, zato bomo v LMŠ z vidika obveščenosti javnosti, vezano na takojšnjo uveljavitev sankcij in pa posodobitev sankcij OZN, pri glasovanju vzdržani. Hvale lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Meira Hot. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Socialni demokrati današnjemu predlogu zakona, ki uvaja nekatere sistemske spremembe pri izvajanju mednarodnih sankcij v Sloveniji, ne bomo nasprotovali. Slovenija omejevalnih ukrepov ne sprejema sama, temveč skupaj z drugimi članicami Evropske unije, saj spada v večini primerov sprejemanje sankcije izključno pod pristojnost Evropske unije. Evropska unija tako sprejema neposredno uporabljive veljavne uredbe, ki lahko vključujejo tudi sankcije, ki jih določi Varnostni svet Združenih narodov. Naloga Slovenije pa je, da sprejete sankcije ustrezno in učinkovito izvršuje znotraj svojega pravnega reda in teritorija. Mednarodne sankcije so običajno sprejete proti državam, gibanjem, mednarodnim organizacijam ali osebam, ki kršijo mednarodno ali humanitarno pravo, ki ogrožajo mednarodni mir ali varnost oziroma množično kršijo človekove pravice in temeljne svoboščine posameznim družbenim skupinam. Cilj sprejetih sankcij mora biti, da se državam ali organiziranim skupinam, ki kršijo mednarodni pravni red, onemogoča kakršnokoli nadaljnje financiranje agresivnih dejanj, kakor so vojna agresija, teroristični napadi ali izvajanje množičnega nasilja nad manjšino v državi. Socialni demokrati smo zato ob sprejemanju Deklaracije o Ukrajini izpostavili, da podpiramo sankcije, ki jih je do sedaj Evropska unija sprejela proti Putinu in njegovemu krogu oligarhov, ki ga podpirajo v tej nesmiselni vojni v Ukrajini. Evropska unija je ravno včeraj sprejela že četrti paket sankcij proti Rusiji, ki razširja seznam ruskih oligarhov in poslovnežev, povezanih s Putinovim režimom, pa tudi ruskih podjetij, ki logistično in materialno podpirajo rusko agresijo nad Ukrajino. Polega tega pa sankcije vključujejo tudi prepovedi izvoza luksuznega blaga iz Evropske unije v Rusijo, s čimer se posluša neposredno oškodovati rusko elito, ki ima neposredno korist zaradi klientelističnih povezav z aktualno rusko oblastjo. Socialni demokrati bomo še naprej podpirali takšne mednarodne sankcije, ki bodo imele največji učinek na Putina in njegove podpornike, ki so najbolj odgovorni za rusko invazijo nad Ukrajino, saj so edini, ki lahko to vojno tudi najhitreje ustavijo. S predlaganimi spremembami zakona naj bi se tako poenostavila in izboljšala učinkovitost izvajanja mednarodnih sankcij v Sloveniji. V veliki meri predlagane spremembe sledijo priporočilom Odbora Sveta Evrope za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, nekatere spremembe zakona pa se predlagajo zaradi preteklih izkušenj z izvajanjem pravil v praksi. Ali bodo predlagane spremembe zakona, ki so v večji meri tehnične narave, resnično prinesle večjo poenostavitev in učinkovitejše izvajanje mednarodnih sankcij v Sloveniji, bo pokazal čas in njihovo izvajanje v praksi. Pri čemer pa bi bilo glede na opozorilo iz gospodarstva nujno potrebno izboljšati sistem obveščanja in informiranja slovenskih podjetij o spremembah pri seznamu držav, podjetij in oseb, proti katerim so bile sprejete sankcije, saj bi lahko slovenska podjetja zaradi slabe obveščenosti nevede poslovala z njimi, ter tako tvegala, da bodo zaradi tega kaznovani. Premajhna informiranost predvsem o možnih izjemah pri poslovanju z njimi pa lahko privede tudi do tega, da se bodo slovenska podjetja po nepotrebnem izogibala poslovanja z njimi in s tem izgubljala potencialne poslovne priložnosti. Zato bi bilo primerno, da se vzpostavi primeren sistem obveščanja o sprejetih sankcijah in njihovih spremembah, da ne bi prihajalo do nepotrebnih zapletov ali izgube poslovnih priložnosti pri poslovanju z državami, proti katerimi so bile sprejete mednarodne sankcije. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O NADZORU VESOLJSKIH DEJAVNOSTI V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade Simonu Zajcu, državnemu sekretarju na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, dober dan! Slovenija je od leta 2016 pridružena članica Evropske vesoljske agencije, kar je omogočilo, da se je tudi v Sloveniji začelo razvijati področje vesoljske tehnologije. Kot je razvidno iz pregleda, ki je bil posredovan Državnemu zboru v tem tednu, je slovenski vesoljski sektor sicer še majhen, vendar izkazuje zelo veliko rast. V letu 2020 sta bila tako že izstreljena prva slovenska satelita, mikrosatelit Nemo HD z videom in nanosatelit Trisat z inovativno minimizirano strojno opremo, v pripravi pa so že naslednji sateliti, dva naj bi bila izstreljena še v letošnjem letu. Področje vesolja je na mednarodnem nivoju urejeno s pogodbami, katerih podpisnica je tudi Slovenija. Pogodba o vesolju tako državam nalaga obveznost izvajanja nadzora nad vsako vesoljsko dejavnostjo, ki se izvaja na njenem teritoriju ali pa s strani njenih državljanov. Konvencija o registriranju pa določa, da je potrebno satelite uradno vpisati v centralni register vesoljskih objektov pri Združenih narodih, za vpis v ta register pa je potreben predhoden vpis v nacionalni register. Predlog zakona o vesoljskih dejavnostih ureja to področje v skladu z mednarodnim pravom. Da bo Republika Slovenija lahko izvajala svojo obveznost nadzora nad vesoljskimi dejavnostmi, predlog zakona določa, da vesoljske dejavnosti ni dovoljeno opravljati brez dovoljenja. To bo po preverjanju v zakonu določenih pogojev izdalo Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Ker gre lahko tudi za potencialno tvegane dejavnosti, osnutek zakona vključuje tudi obveznost sklenitve zavarovanja. To se lahko vnovči v primeru nesreče, za katero bi na podlagi mednarodne ureditve odgovarjala Republika Slovenija, ta zahteva pa se opusti za manj tvegane vesoljske dejavnosti, kot je, recimo, izstrelitev majhnega satelita, ki ob zaključku življenjske dobe v celoti izpari v atmosferi, saj je to zavarovanje za operaterja velik strošek. Predlog zakona poleg tega še oblikuje komisijo, ki bo obravnavala predloge za izdajo dovoljenja. Predvideva sodelovanje z drugimi resorji pri preverjanju izpolnjevanja pogojev, predvideva možnost, da se Evropsko vesoljsko agencijo lahko zaprosi za mnenje glede tehničnih lastnosti predlagane vesoljske dejavnosti, oblikuje postopke za spremembo prenosa ali preklic dovoljenja, kot nadzorni organ predlaga MGRT in predvideva kazni za kršitev določb zakona. Mednarodna obveznost Republike Slovenije je, da vodi nacionalni register izstreljenih vesoljskih objektov, zato ta zakon ustanavlja register ter določa elemente, ki se v register vpisujejo. Zakon vključuje tudi prehodno določbo, ki se smiselno uporablja za vesoljske dejavnosti, ki se že izvajajo ali se bodo začele izvajati v roku dveh mesecev, če ima upravljavec že podpisano pogodbo z izstreljevalcem. Po sprejetju zakona bo v roku dveh mesecev pripravljena še uredba, ki bo podrobneje opredelila vsebino, zahteve, kriterije in pogoje za pridobitev dovoljenja ter postopek vpisa v register. Odbor za gospodarstvo je potrdil predlagane amandmaje in s tem spremenil ime zakona v Zakon o vesoljskih dejavnostih, zakon dopolnil z navedbo kriterijev, ki se upoštevajo pri izpolnjevanju pogojev, ter omejil določbo o nadzoru nad prostori, kjer se dejavnost izvaja. Nadzor je potreben, ker gre za tvegane dejavnosti, ki lahko povzročijo veliko finančno škodo Republiki Sloveniji. Obstoječi izvajalci vesoljskih dejavnosti v Sloveniji na predlagano določbo niso imeli pripomb. Tako, spoštovani, razvoj vesoljski tehnologij v svetu je vedno hitrejši in se bo seveda tudi nadaljeval in se ne bo ustavil. Trenutna situacija v Ukrajini je sicer tudi za ta sektor hud udarec, vendar bo le še povečala težnje po avtonomnosti in dodatnem razvoju. Tudi v Sloveniji so se podjetja in raziskovalne institucije uspešno vključili v ta razvoj, kar nas postavlja pred dejstvo, da je potrebno področje ustrezno pravno urediti. Predlog zakona naslavlja ključna vprašanja in s tem oblikuje temelje za nadaljnji razvoj tega visoko tehnološkega področja, zato predlagam, da predlog danes podprete. Hvala.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za gospodarstvo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici, Mojci Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Odbor za gospodarstvo je na 18. seji 1. marca 2022 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o nadzoru vesoljskih dejavnosti, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila Vlada. Odboru je bilo predloženo naslednje gradivo: mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance z dne 23. 12. 2021. V poslovniškem roku so amandmaje vložile poslanske skupine SDS, NSi in Konkretno, in sicer k naslovu, k 5. in k 17. členu predloga zakona z dne 23. 2. 2022. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo in Zakonodajno-pravna služba. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo predstavil glavne cilje in poglavitne rešitve predloga zakona, kot glavna cilja je izpostavil zakonsko ureditev tega področja v skladu z mednarodnimi pogodbami ter ureditev področja nadzora nad vesoljskimi dejavnostmi, ki potekajo na območju Slovenije ali se izvajajo s strani slovenskih državljanov oziroma pravnih oseb. Med drugimi cilji je izpostavil ureditev načina in postopka pridobitve dovoljenja za izvajanje vesoljskih dejavnosti, vzpostavitev nacionalnega registra izstreljenih vesoljskih objektov ter zagotavljanje okoljske varne vesoljske dejavnosti. V primeru škode, povzročene z vesoljsko dejavnostjo, je poudaril pomembnost določitve obveznosti zavarovanja ter vzpostavitev odgovornosti upravljavca vesoljskega objekta. V nadaljevanju je predstavnik Zakonodajno-pravne službe pojasnil, da je večina pripomb iz pisnega mnenja upoštevanih z vloženimi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin. V razpravi so navzoči pozdravili razvoj na področju vesoljske dejavnosti in predlog zakona večinoma podprli. Državnemu sekretarju z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo so dali pobudo za posredovanje gradiva o številu slovenskih podjetij, ki delujejo na področju vesoljskih dejavnosti, njihovih prihodkih, številu zaposlenih in njihovi dodani vrednosti. V razpravi je bil izražen dvom glede upoštevanja vseh pripomb Zakonodajno-pravne službe z amandmaji koalicijskih poslanskih skupin ter opozorilo glede morebitnega prekomernega nadzora nad upravljavcem vesoljske dejavnosti. Razpravljavci so opozorili tudi na problematiko vesoljskih smeti ter izpostavili potrebo po čimprejšnjem in celovitem mednarodnem reševanju tega problema. Po opravljeni razpravi je odbor v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vložene amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k naslovu zakona, k 5. in 17. členu ter jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora bilo pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni tudi sprejeti amandmaji. Hvala.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati bo predstavil Andrej Černigoj. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, spoštovani kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji verjamemo, da bo naslednja pomembna ločnica med uspešnimi in manj uspešnimi državami prav na področju razvoja novih tehnologij. Kultura inovacij vodi v prihodnost. Kultura inovacij pomeni, da smo kot družba odprti za novosti, da podpiramo ustvarjalnost, razvijamo talente in ustvarjamo okolje, kjer lahko pridejo do izraza. Pa vendar, novi znanstveni, gospodarski ali tehnološki izumi so smiselni le takrat, kadar služijo človeku. Razvoj tehnologije potrebuje ne le skrb za tehnološko etiko in kulturo, ki jo lahko dosegamo zgolj s spodbujanjem stalnega izobraževanja na tem področju, ampak tudi ustrezno regulativo, ki ne sme nesorazmerno ovirati razvoja in svobode. V Sloveniji je prišlo do hitrega razvoja vesoljskega sektorja prav zaradi vključitve v Evropsko vesoljsko agencijo. Do danes sta bila razvita in izstreljena že dva satelita. Pri dogovorih o izstrelitvah satelitov med upravljavci, Evropsko vesoljsko agencijo in ponudniki izstrelitev se preverja tudi spoštovanje mednarodnih zavez, kar ureja ta predlog zakona. Sprejetje predloga bo zato omogočilo slovenskim podjetjem in institucijam, da enakopravno delujejo na svetovnem vesoljskem področju. Slovenija je v skladu s Konvencijo o mednarodni odškodninski obveznosti za škodo, ki jo povzročijo vesoljska letala, odškodninsko odgovorna za škodo, ki jo njena vesoljska dejavnost povzroči tretjim državam. Zato se s predlogom zakona vzpostavlja nadzor nad vesoljsko dejavnostjo, ki se izvaja na območju Slovenije, ali s strani državljanov Slovenije, ali pravnih oseb s sedežem v Sloveniji. Predlagana ureditev pa ob tem vseeno spodbuja konkurenčnost in razvoj te nišne industrije. Krščanski demokrati podpiramo zmagovalno razmišljanje in ne turobnosti. Verjamemo, da potrebujemo družbeno kulturo inovacij in napredka. Ker mora biti Slovenija odprta za odgovorne inovacije in usmerjena v prihodnost na eni strani, predlog pa prinaša nujno regulacijo tega področja, ki pa ostaja sorazmerna na drugi strani, bomo v Poslanski skupini Nova Slovenija – krščanski demokrati podprli predlog zakona o vesoljski dejavnosti.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Konkretno bo predstavila Mojca Žnidarič. Izvolite.
Lep pozdrav vsem še enkrat! Danes je pred nami Predlog zakona o vesoljski dejavnosti, katerega glavni cilj je urediti nadzor nad vesoljskimi dejavnostmi na območju Slovenije na plovilu ali zrakoplovu, registriranem v Republiki Sloveniji, in za vesoljske dejavnosti, ki jih izvajajo državljani Republike Slovenije ali pravne osebe s sedežem v Republiki Sloveniji. Področje vesoljske tehnologije se trenutno v Sloveniji razvija pretežno v okviru sodelovanja z Evropsko vesoljsko agencijo, kateri se je Slovenija pridružila leta 2016. Namen tega sodelovanja je krepiti slovenski tehnološki sektor in omogočiti nove možnosti za razvoj in mednarodno sodelovanje. V nekaj več kot petih letih članstva je bilo z Evropsko vesoljsko agencijo podpisanih 48 pogodb s strani 15 slovenskih podjetij in institucij v skupni višini približno 11,4 milijona evrov. Podjetja so v luči tega sodelovanja razvijala satelite in instrumente, aplikacije za uporabo satelitskih podatkov za najrazličnejše namene, razvijala so specializirane nadzorne sisteme, sisteme za hitro obdelavo podatkov, še posebej za obdelavo in skladiščenje velikih količin podatkov, ki jih dobivamo iz vesolja. Razvijala so nove materiale, 3D tiskanje in postopke za obdelavo materialov, da se omogoči njihova uporaba v težkih razmerah v vesolju. Slovenski znanstveniki so na podlagi podatkov Evropske vesoljske agencije raziskovali še neznana področja vesolja. Predlog zakona, ki je danes pred nami, z namenom nemotenega izvajanja obveznosti Republike Slovenije določa, da vesoljske dejavnosti ni dovoljeno izvajati brez dovoljenja. To bo po preverjanju pogojev, ki so določeni v zakonu, izdalo Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Ker gre lahko pri tem tudi za potencialno tvegane dejavnosti, osnutek zakona vesoljskih dejavnostih vključuje tudi obveznost sklenitve zavarovanja. Predlog zakona poleg tega tudi oblikuje komisijo, ki bo obravnavala zahteve, oblikuje postopke za spremembo, prenos ali preklic dovoljenja, kot nadzorni organ predlaga Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo in predvideva kazni za kršitev določb zakona. Predlog zakona predvideva tudi sodelovanje z drugimi resorji pri preverjanju izpolnjevanja pogojev za pridobitev dovoljenja. Prav tako predvideva možnost, da lahko za mnenje glede tehničnih lastnosti predlagane vesoljske dejavnosti zaprosimo Evropsko vesoljsko agencijo. Ker je mednarodna obveznost Republike Slovenije, da vodi nacionalni register izstreljenih vesoljskih objektov, zakon ustanavlja tudi tak register ter določa elemente, ki se v register vpisujejo. Evropska vesoljska industrija je močna in konkurenčna ter je vir novih delovnih mest in poslovnih priložnosti za podjetnike. Po podatkih Evropskega parlamenta že zdaj več kot 10 procentov BDP Evropske unije temelji na storitvah, povezanih z vesoljem. Evropa kot celota je pomemben svetovni akter na področju vesoljskih tehnologij. Ima močno in konkurenčno industrijo, na primer, za proizvodnjo satelitov in nosilnih raket ter s tem povezane storitve oziroma operacije. Tudi z vidika digitalnega gospodarstva ima vesolje vedno večjo vlogo. Vesoljski podatki lahko pomagajo okrepiti vodilno vlogo industrije na področju interneta in avtomatizirane vožnje ter omogočajo natančnejše spremljanje emisij toplogrednih plinov, kar bo povečalo učinkovitost podnebnih ukrepov. V Poslanski skupini Konkretno se zavedamo pomena vesoljske industrije za našo prihodnost in pomena celovite ureditve področja vesoljske dejavnosti v Sloveniji, zato bomo Predlog zakona o vesoljskih dejavnostih podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe in gospodje! Republika Slovenija je v obdobju od leta 2010 do konca leta 2020 v svoji relaciji do Evropske vesoljske agencije prešla od statusa sodelujoče države do statusa pridružene članice. S podpisom nadgrajenega pridružitvenega sporazuma pa so bile definirane nove aktivnosti na področju vesoljskih tehnologij. V tem desetletju sta se intenzivno razvijali infrastruktura in znanje za ekonomsko učinkovit razvoj in uporabo vesoljskih tehnologij. Dokazan je njihov velik potencial za doseganje družbenoekonomskih in okoljskih koristi na širokem področju uporabe; od kmetijstva, gozdarstva, urbanizma, pomorstva, varnosti in ekologije pa do integriranega upravljanja z naravnimi energetskimi viri ter opazovanja naravnih nesreč. Septembra 2020 sta bila poslana v vesolje v zemeljsko orbito na višino okrog 500 kilometrov prva dva slovenska satelita. To je nedvomno dokaz, da pri nas obstajajo upravljavci vesoljskih objektov, ki imajo potrebno strokovno usposobljenost, tehnično znanje in zadostna finančna sredstva za opravljanje te dejavnosti. Zakonski predlog, ki ga danes obravnavamo, je pravzaprav določitev osnovnega regulatornega okvira za sedanje stanje v tej veji gospodarstva, predvsem pa potreba po bodočem urejanju perspektivne, hitro razvijajoče se panoge. Pred začetkom izvajanja vesoljske dejavnosti bo treba pridobiti dovoljenje. Dovoljenje bo izdano, če bodo izpolnjeni strokovno-tehnični in finančni pogoji. Upravljavec bo moral pred izstrelitvijo vesoljskega objekta v vesolje skleniti zavarovanje za škodo, ki bo lahko povzročena z vesoljsko dejavnostjo, najmanj v višini 60 milijonov evrov za škodni dogodek za čas izvajanja dejavnosti. V fazi oblikovanja zakonskega besedila se je to izkazalo kot največji problem, saj gre v resnici za zelo pomemben omejitveni dejavnik oziroma visok vstopni prag, ki pa je bil nato nekoliko razrahljan z uvedbo oprostitve zahteve po zavarovanjih, kadar gre za dejavnost z majhnim tveganjem. Mnenja o izpolnjevanju pogojev bo pridobilo ministrstvo, pristojno za tehnologijo od pristojnih organov šestih ministrstev in Slovenske obveščevalno-varnostne agencije, pri presoji izpolnjevanja tehničnih pogojev pa bo za mnenje zaprošena tudi Evropska vesoljska agencije. Minister bo oblikoval komisijo, ki bo obravnavala predloge za izdajo dovoljenj, na podlagi mnenje te komisije pa bo minister izdal dovoljenje ali pa bo zavrnil predlog upravljavca. Vzpostavljen bo nacionalni register izstreljenih vesoljskih objektov, ki bo podlaga za vpis v register pri Združenih narodih. Določajo pa se tudi pogoji, kdaj mora upravljalec obveščati ministrstvo o dogodkih in dejstvih, povezanih z izpolnjevanjem pogojev o obstoju nesreče ali nevarnosti, o okoliščinah, ki onemogočajo upravljanje ali operativni nadzor na vesoljskim objektom, ali pa o prenehanju vesoljske dejavnosti. Slovensko gospodarstvo razvija dejavnosti in proizvode, s katerimi pridobiva priložnosti za učinkovito vključitev na trge visokih tehnologij in pridobitev referenc na področjih materialov in strukturnih komponent, telekomunikacij, vodenja satelitov ter avtomatskega procesiranja podatkov. Možnost konkurenčnega sodelovanja pri vesoljskih raziskavah pa nima samo gospodarskega pomena. Omogoča tudi učinkovitejše soočanje z vsemi pomembnejšimi družbenimi izzivi, kot so prilaganje podnebnim spremembam, upravljanje z obnovljivimi viri energije, izboljšanje samooskrbe s hrano in varovanje pred naravnimi nesrečami. V državnih proračunih za letošnje in prihodnje leto so programi Evropske vesoljske agencije ovrednoteni s tremi milijoni in pol in štirimi milijoni in 300 tisoč evri. Realno je pričakovati, da se bodo odhodkovne potrebe na tem področju v prihodnosti občutno povečale. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo podprli Predlog zakona o vesoljskih dejavnostih. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Jani Ivanuša. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim še enkrat, še posebej predstavnikom Vlade! Naslov Predloga zakona o nadzoru vesoljskih dejavnosti laičnemu Slovencu ne pove kaj dosti, zato je vsebina toliko bolj dojemljiva. Področje vesoljske dejavnosti je čedalje bolj pomembno za našo državo kot tudi izven naših meja. Zgodovinsko gledano je današnja vesoljska tehnologija prišla zelo daleč. V desetih letih od 2010 pa do 2020 je Slovenija stopnjevala pristop k Evropski vesoljski agenciji, ki zaobjema nove aktivnosti na področju vesoljske tehnologije. Konec leta 2021 je tako postala 100 članica pomembnega mednarodnega telesa za urejanje področja vesolja in s tem pridobila dostop do pomembnih informacij, kar zadeva zakone in mednarodnega urejanja tega področja. Naši državljani se bodo zagotovo želeli slišati tudi kaj več o ključnih trendih za prihodnost. Članstvo v Odboru Združenih narodov za miroljubno uporabo vesolja je za nas odlična odskočna deska za promocijo in širšo prepoznavnost slovenskega vesoljskega sektorja. Naša podjejta in institucije lahko na ta način izkoristijo možnost predstavitve na številnih dogodkih. Vodenje registra vesoljskih objektov je pomembno ravno zaradi registracije slovenskih satelitov, ki so že bili in še bodo izstreljeni v bodoče. Menimo, da imajo zaposleni v vesoljskem sektorju vrhunsko znanje ter da jim kreativnost in inovativnost nista tuji. Verjamemo, da jih slednje vodi do potrebnih sprememb in izboljšav na tem področju. Marsikateri Slovenec tudi ne ve oziroma prvič sliši, da je Slovenija v zadnjem obdobju dosegla kar nekaj odmevnih rezultatov. V letu 2020 sta bila, denimo, v vesolje izstreljena dva prva slovenska satelita, gledano pod črto se vesoljski sektor v Sloveniji širi hitro in uspešno razvija tudi, ker se naša podjetja osredotočajo na nične oziroma visoko tehnološke proizvode in storitve. Nič ni pa tudi brez uspešnega sodelovanja z Evropsko vesoljsko agencijo in Nacionalno upravo za aeronavtiko in vesolje Združenih držav Amerike in ostalimi deležniki na tem področju. Hvala za poslušanje.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine SDS bo predstavil mag. Dejan Kaloh. Izvolite.
Predsedujoči, hvala. Spoštovani državni sekretar Zajc, spoštovani kolegi in kolegice ter vsa, zakonu primerno, slovenska vesoljna javnost! Danes torej obravnavamo Predlog zakona o vesoljskih dejavnostih. V letu 2016 je s podpisom pridružitvenega sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Evropsko vesoljsko agencijo Republika Slovenija postala pridružena članica Evropske vesoljske agencije. Oktobra 2020 pa je bil podpisan nadgrajen pridružitveni sporazum med Vlado Republike Slovenije in Evropsko vesoljsko agencijo, ki vključuje nove aktivnosti na področju vesoljske tehnologije. Zaradi vključitve Republike Slovenije v Evropsko vesoljsko agencijo je prišlo do hitrega razvoja vesoljskega sektorja v Sloveniji. Slovenska podjetja in institucije so se začele aktivno ukvarjati tudi z razvojem satelitov in drugih vesoljskih objektov. Pri dogovorih o izstrelitvah satelitov med upravljavci, ESA in ponudniki izstrelitev se preverja tudi spoštovanje mednarodnopravnih zavez, kar ureja Predlog zakona o vesoljskih dejavnostih. Sprejetje predloga zakona bo zato omogočilo slovenskim podjetjem in institucijam, da enakopravno delujejo na svetovnem vesoljskem področju. Naj spomnimo, da sta bila po vključitvi Republike Slovenije v Evropsko vesoljsko agencijo razvita in v Zemljino obrito izstreljena že dva domača satelita. S tem je tudi Slovenija postala država, ki je z lastnim znanjem odšla med zvezde. Z namenom učinkovitega nadzora države nad vesoljskimi dejavnostmi se v predlogu zakona določajo pogoji, pod katerimi se upravljavcem izda dovoljenje za izvajanje vesoljske dejavnosti, ter se vzpostavlja register izstreljenih vesoljskih objektov. Ena izmed bistvenih rešitev predloga zakona je določba 4. člena, ki določa, da je pred začetkom izvajanja vesoljske dejavnosti potrebno pridobiti dovoljenje. Postopek se vodi kot upravna zadeva, dovoljenje pa se izda, če so izpolnjeni pogoji iz 5. člena, ki zagotavljajo, da je vesoljska dejavnost varna in ne povzroča škodljivih posledic tako na Zemlji kot v samem vesolju. Cilji predloga zakona so naslednji: urediti področje vesoljskih dejavnosti v skladu z mednarodnimi pogodbami, h katerimi je pristopila Republika Slovenija, urediti način in postopek pridobitve dovoljenja za izvajanje vesoljske dejavnosti v Republiki Sloveniji, zagotavljati okoljsko varno vesoljsko dejavnost, ki ne bo povečevala količine vesoljskih odpadkov, urediti prenos in preklic izdanega dovoljenja za izvajanje vesoljskih dejavnosti na območju Republike Slovenije, določiti obvezno zavarovanje za škodo, povzročeno z vesoljsko dejavnostjo, ter vzpostaviti odgovornost upravljavca vesoljskega objekta za škodo, ki jo povzroči vesoljski objekt na Zemlji, plovilu ali zrakoplovu v letu ter v samem vesolju. S tremi koalicijskimi amandmaji se na matičnem delovnem telesu 1. marca 2022 spremenilo samo ime zakona, kakor se je tudi ustrezno dopolnila sama vsebina predlaganega zakona. Zakon je najprej bil o nadzoru vesoljske dejavnosti in je tako postal Zakon o vesoljski dejavnostih, saj predlog zakona v 1. členu določa pogoje in postopek za izdajo dovoljenja za izvajanje vesoljske dejavnosti ter ureja registracijo izstreljenih vesoljskih objektov, obveznosti upravljavca, odgovornost za škodo, ki jo povzročijo vesoljski objekti, in nadzor nad izvajanjem tega zakona. Seveda je s tem na več mestih presegel sam pojem nadzora. Pri pripravi predloga zakona, kot smo danes že slišali, so brezplačno sodelovali tudi zunanji strokovnjaki s področja vesoljskega prava in predstavniki ESE, se pravi, Evropske vesoljske agencije. V pripravi zakona je poleg ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo bilo vključenih tudi več javnih uslužbencev iz drugih resorjev, ki urejajo bodisi sorodna področja – letalstvo – bodisi poznajo področje kot uporabniki – Arso ‒ kot primer. Tako predlog zakona pomeni tudi strokovno dovršeno zakonsko materijo in seveda v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo soglasno podprli Zakon o vesoljskih dejavnostih. Hvala za vaš posluh.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine SD bo predstavil Soniboj Knežak. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Spoštovani državni sekretar, kolegice, kolegi! Slovenija sicer nima vesoljskega programa in ne namerava poslati rakete na Luno, a je del Zemlje, ki jo obkroža eno vesolje. Slovenke in Slovenci sicer nimamo svojih astronavtov, imamo pa vrsto podjetij in strokovnjakov, ki so pomemben del prizadevanj za človeška potovanja v vesolje. Pred nekaj leti je Slovenija postala članica Evropske vesoljske agencije. Od takrat se tudi vesoljska dejavnost tudi pri nas vse bolj razvija. Slovenska tehnologija je že v vesolju, ljudje slovenskih korenin so tam že bili. Pri veliki večini vesoljskih projektov gre za resnično mednarodna prizadevanja, katerih del so tudi naša država, naša podjetja in naši ljudje. Človeška dejavnost v vesolju ima posledice za vse človeštvo. Vsakodnevno uporabljamo stvari in storitve; od telefonov, navigacij, ki brez vesoljskih dejavnosti ne bi bile mogoče. Vesoljske dejavnosti ni mogoče urejati zgolj po pravilih posameznih držav, zato raziskovanje in uporabo vesolja določa več mednarodnih konvencij, katerih pravice in obveznosti veljajo tudi za Republiko Slovenijo. Zato so tudi vsakršna nacionalna pravila lahko pripravljena le v teh konvencijskih okvirjih. Zakon, ki ga je predlagala Vlada, pripravilo pa Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, uzakonja osnovna načela nadzora vesoljskih dejavnosti in pravila registracije vesoljskih objektov. Ureja pravila za pridobivanje dovoljenj za opravljanje vesoljske dejavnosti, njegov pomemben del pa je tudi odškodninska odgovornost v primeru povzročitve škode. Prav je, da tudi Republika Slovenija sprejme ustrezna pravila za nadzor dejavnosti, povezanimi z raziskovanjem, uporabo in potovanjem v vesolje. Kljub svoji majhnosti in omejeni moči mora zagotoviti svojim ljudem in gospodarstvu vključenost v raziskovalne, proizvodne in organizacijske verige, znotraj katerih se izvaja ta dejavnost. Pomembne pa so tudi obveznosti, ki jih prevzemamo. Želimo si, da nadzor ne bo dušil inovativnih subjektov pri njihovem raziskovanju in delu. Opozarjamo pa tudi, da pri vesoljskih dejavnostih obstajajo resna tveganja za okolje in ljudem škodljive posledice. Ena od njih so gotovo tako imenovane vesoljske smeti, ki nastajajo zaradi pretirane in neusklajene rabe vesolja. Tudi na tem področju moramo kot del človeštva prevzeti svoj del odgovornosti. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo nasprotovali sprejetju tega zakona. Hvala.
Hvala tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O OSKRBI S TOPLOTO IZ DISTRIBUCIJSKIH SISTEMOV, REDNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade Blažu Košoroku, državnemu sekretarju na Ministrstvu za infrastrukturo. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani poslanke in poslanci! Torej, nekatere določbe predloga zakona so enake določbam v trenutno veljavnem Energetskem zakonu, nekatere pa so spremenjene ali dodane z namenom izboljšanja določb na osnovi izkušenj pri izvajanju zakona. Temeljni cilj predloga zakona je samostojno urediti področje distribucije toplote in plinov iz distribucijskih sistemov, ki niso povezani s katerim od prenosnih sistemov, torej so lokalni izolirani distribucijski sistemi in zato predstavljajo naravni monopol tudi v primeru prodaje samega energenta. Drugi cilji predloga zakona, ki so povezani s tem temeljnim ciljem, so še: učinkovito zagotavljanje pravic končnih odjemalcev, varstvo pravic gospodinjskih odjemalcev, zagotoviti primerno organizacijo sistema distribucije toplote, zagotoviti učinkovito izvajanje nalog distributerjev in izvajanje gospodarskih javnih služb v javnem interesu, zagotavljanje primerne regulacije cen toplote za odjemalce in zagotavljanje zanesljive in učinkovite distribucije ter omogočanje povečevanje deležev obnovljivih virov v distribuciji toplote in plinov. Predlogi v osnutku zakona poskušajo ujeti ravnotežje med varovanjem odjemalca v odnosu do monopolnega dobavitelja in dovolj svobode pri oblikovanju poslovnega dela distributerja toplote za ekonomsko vzdržno in tehnično moderno distribucijo. Zakon s tako spremenjenim kriterijem širi možnost izbire občine za tržno distribucijo kot obliko izvajanja distribucije toplote. Zakon predlaga izločitev distribucije pare iz regulacije cene, kot je to že v veljavi za daljinsko hlajenje, saj je odjemalcev na teh sistemih relativno malo in je pogajalska moč na obeh straneh izenačena. Zakon dopušča tudi manjšim sistemom, da se še naprej določa cena toplote v skladu z metodologijo in soglasjem agencije za izhodiščno ceno. Metoda regulacije cen toplote iz sistemov daljinskega ogrevanja na osnovi pričakovanih stroškov in izhodiščne cene ostaja enaka dosedanji. Predlog zakona pa uvaja možnost dodatka k ceni oziroma tarifni postavki, ki jo na osnovi soglasja koncedenta določi distributer. Na ta način se lahko delno nadomesti regulacija donosa in lahko še naprej ohranja enotna regulacija stroškov izvajanja gospodarske javne službe za vse distributerje toplote, torej velike in manjše, ter hkrati omogoči distributerjem, da korigirajo ceno toplote. Končna cena toplote bo tako kljub regulaciji upravičenih stroškov skozi preračun izhodiščne cene možno v soglasju s koncedentom prilagoditi lokalnim potrebam in značilnostim energetske oskrbe tako z dodatkom za dvig cene kot znižanjem količine cene s subvencijo. Oboje bo transparentno prikazano tudi odjemalcu na računu. Zakon vzporedno z distribucijo toplote kot do sedaj ureja tudi distribucijo energetskih plinov iz lokalnih nepovezanih omrežij, saj je zaradi značilnosti distribucije sistem urejanja podoben. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Mihaelu Prevcu. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je na 36. seji 24. 2. 2022 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o oskrbi s toploto iz distribucijskih sistemov. V dopolnilni obrazložitvi je v imenu predlagatelja državni sekretar Ministrstva za infrastrukturo Aleš Mihelič izpostavil, da so nekatere določbe predloga zakona enake določbam v trenutno veljavnem Energetskem zakonu, nekatere pa so spremenjene ali dodane z namenom izboljšanja določb na osnovi izkušenj pri izvajanju zakona. Obstoječa zakonska ureditev je dopolnjena glede posameznih vsebin, za katere se je izkazalo, da so pomanjkljivo urejene ali potrebujejo nadgradnjo in prilagoditev glede na izkušnje in nove cilje na področju energetike. Poudaril je, da predlog zakona med drugim pokriva področje distribucije toplote in plinov iz distribucijskih sistemov, ki niso povezani s katerim od prenosnih sistemov, torej so lokalno izolirani distribucijski sistemi in zato predstavljajo naravni monopol tudi v primeru prodaje samega energenta. Predlagane določbe poskušajo ujeti ravnotežje med varovanjem odjemalca v odnosu do monopolnega dobavitelja in dovolj svobode pri oblikovanju poslovnega modela distributerja toplote za ekonomsko vzdržno in tehnično moderno distribucijo. Predlog zakona tako s spremenjenim kriterijem širi možnost izbire občine za tržno distribucijo kot obliko izvajanja distribucije toplote. Predlaga se izločitev distribucije pare iz regulacije cene, kot je to že v veljavi za daljinsko hlajenje, saj je odjemalcev na teh sistemih relativno malo in je pogajalska moč obeh strani izenačena. Poleg tega se predvideva dvig kriterijev za obvezno regulacijo cene toplote, pri čemer pa dopušča manjšim sistemom, da še naprej določajo ceno toplote v skladu z metodologijo in soglasjem Agencije za energijo in izhodiščno ceno. V kratki razpravi je bilo iz Poslanske skupine SAB poudarjeno, da je ob trenutnih razmerah enormnega povišanja cen energentov na svetovnem trgu in ob dodatnem zaostrovanju razmer zaradi geopolitične krize v vzhodni Evropi pomembno spoznanje, da moramo za cenovno konkurenčno energetsko oskrbo poskrbeti sami. Daljinski sistemi oskrbe s toploto so eden od načinov zagotavljanja lastne samooskrbe in energetske varnosti, zato je prav, da vsaj mesta pospešeno gradijo toplovodna in daljinska omrežja ter identificirajo in na njih priklapljajo vse proizvajalce toplote, na primer tudi tiste, ki bi lahko v omrežje oddajali toploto kot stranski produkt proizvodnega procesa. V zvezi z vsebino predloga zakona pa je bilo iz Poslanske skupine Levica izpostavljena sprememba kriterija, kdaj mora biti regulirana cena toplote za daljinsko ogrevanje iz distribucijskih sistemov, pri katerih distributerji izvajajo gospodarsko javno službo distribucije toplote. Po novem bo namreč cena regulirana za sisteme, na katere je priključenih več kot 500 gospodinjski odjemalcev. Do sedaj je namreč kriterij regulirane cene veljal za sistem, na katere je priključenih več kot 100 gospodinjskih odjemalcev, zato je bila izražena bojazen, da bi se lahko sprememba kriterija odrazila v deregulaciji trga in posledično višjih cenah za odjemalce. Po razpravi je odbor sprejel več amandmajev koalicijskih poslanskih skupin in nato glasoval še o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Branislav Rajić. Izvolite.
Hvala. Spoštovani! Pričujoči zakon je še eden v vrsti zakonov, ki se z izločitvijo področne ureditve odcepljajo iz preobsežnega Energetskega zakona. Že ob obravnavi vseh drugih enakovrednih in enakovrstnih predlogov smo v SAB razčlenitev pozdravili, saj je dejstvo, da je bil Energetski zakon zaradi svoje vsebinske obsežnosti in obravnave številnih področij slabo pregleden. Varna in zanesljiva oskrba z električno energijo je dolžnost vsake države in tudi v Sloveniji moramo za to poskrbeti sami. Ravno kriza, ki jo živimo, priča o tem, da so daljinski sistemi ogrevanja lahko eden od načinov zagotavljanja lastne samooskrbe in energetske varnosti. Prav je, da vsaj mesta pospešeno gradijo toplovodna daljinska omrežja in naj priklapljajo čim več uporabnikov. Prav tako morajo identificirati vse proizvajalce različne toplote, torej vse tiste, ki bi lahko odvečno toploto tudi kot ostanek ali stranki produkt proizvodnega procesa oddajali v omrežje. V mestih se ne sme nikoli več zgoditi, da daljinsko ogrevanje ne bo daleč najbolj ekonomsko ugoden, zanesljiv in varen način ogrevanja. To mora končno postati samoumevno. Videli smo, kaj se zgodi, ko pride do anomalij na trgu. Cene ogrevanja in gretje sanitarne vode lahko narastejo tudi za 300 odstotkov. Nedavni poziv Vlade, da Evropska unija prekine dobavo plina iz Rusije, pri tem pa ne ponudi nobenih alternativ, odpira številna vprašanja. Ne smemo pozabiti, da je primarni vir ogrevanja številnih sistemov oskrbe s toploto prav zemeljski plin. Ali naj poziv Vlade razumemo kot poziv, da se naj sprijaznimo, da nas bo zeblo? Primerjava z 10 vrstami rogljičkov je več kot povedna in skrb vzbujajoča. Pričakujemo, da bo na podlagi tega zakona pripravljen pravilnik o energetskih konceptih lokalnih skupnosti. Sedanja kriza je pokazala, da slednji niso dovolj dodelani in da gre v večini za generične produkte, ki na izzive tržnega gospodarstva ali na anomalije, ki se v tržnem gospodarstvu zgodijo, ne odgovarjajo. Če preletimo energetske koncepte občin na področju oskrbe z daljinsko toploto, redkokje zasledimo zahteve po diverzifikaciji virov ogrevanja. V stranki SAB zato želimo, da se zanašamo na domače vire, pri čemer izpostavljamo lesno biomaso in razvoj sintetičnih plinov, kot je vodik. Daljinsko ogrevanje tako ni zgolj izključno domena večjih mest, kot je denimo Maribor, ogrevajo se lahko tudi skupine blokov, kot je v manjših mestih: Slovenske Bistrica, Slovenske Konjice, Zreče, Rogaška Slatina in tako naprej. V stranki SAB smo trdno prepričani, da moramo za energetsko varnost, oskrbo in cenovno konkurenčno oskrbo poskrbeti sami. Tudi zato obljubljamo, da bomo po volitvah poskrbeli za ustanovitev tretjega energetskega stebra, ki bo predvsem promoviral izrabo obnovljivih virov energije. Podjetje s koncesijo za izgradnjo obnovljivih virov energije bo pospešilo izgradnjo proizvodnih objektov zelene energije. Tako bomo ostali energetsko samooskrbni, varni in neodvisni. V Poslanski skupini SAB menimo, da bo zakon pomembno prispeval k reševanju omenjenih vprašanj, zato ga bomo soglasno podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani državni sekretar s sodelavcem, spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona o oskrbi s toploto iz distribucijskih sistemov, ki ga danes obravnavamo po skrajšanem postopku, je še en iz niza zakonov, ki se prenaša iz veljavnega Energetskega zakona, za katerega se je izkazalo, da je zaradi njegove obsežnosti čedalje težje zagotavljati pravočasen prenos direktiv v slovenski pravni red, pa tudi sicer je tako obsežno materijo težko novelirati. Od sprejetja Energetskega zakonika so se v praksi pokazale določene pomanjkljivosti, spremenila pa se je tudi časovna komponenta, tako da predlog zakona med drugim zasleduje tudi nove cilje, ki so se vzpostavili v tem obdobju. Zadnje čase smo priča velikim in hitrim spremembam na področju energetike, žal predvsem negativnim. Že kar nekaj razprave smo namenili tako imenovani energetski revščini. Pokazalo se je, kako nujno je, da država zaščiti ranljive skupine prebivalstva ter se aktivno postavi v vlogo regulatorja. Učinkovitost zagotavljanja pravic končnih odjemalcev in varstvo pravic gospodinjskih odjemalcev je področje, ki smo mu dolžni nameniti še posebno pozornost. Besedilo danes obravnavanega predloga zakona temelji na dosedanji ureditvi oskrbe s toploto in drugimi energetskimi plini, hkrati pa v naš pravni red prenaša paket EU predpisov Čista energija za vse Evropejce. Predlog zakona pokriva tako področje distribucije toplote kot tudi lokalna plinska omrežja, ki imajo naravni monopol in niso povezana z javnim plinovodnim omrežjem v Sloveniji ter na njih ni možno izvajati javne gospodarske službe oskrbe s plinom. S spremenjenim kriterijem se širi možnost izbire občine za tržno distribucijo kot obliko izvajanja distribucije toplote. Predlaga se izločitev distribucije pare iz regulacije cene, kot je to že v veljavi za daljinsko hlajenje, saj je odjemalcev na teh sistemov relativno malo in je pogajalska moč obeh strani izenačena. Nadalje se predlaga dvig kriterija za obvezno regulacijo cene toplote, pri čemer pa dopušča manjšim sistemom, da še naprej določajo ceno toplote v skladu z metodologijo in soglasjem Agencije za energijo na izhodiščno ceno. Ostaja metoda regulacije cene toplote iz sistemov daljinskega ogrevanja na osnovi pričakovanih stroškov in izhodiščne cene enaka kot doslej, uvaja pa se možnost dodatka k ceni, tarifni postavki, ki jo na osnovi soglasja občine določi distributer. Na ta način se ohranja enotna regulacija stroškov izvajanja gospodarske javne službe za vse distributerje toplote in obenem omogoči distributerjem fleksibilnost pri določanju tarif. V Poslanski skupini Desus se s predlaganimi rešitvami strinjamo in bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Dušan Šiško. Izvolite.
Hvala, spoštovani podpredsednik. Lep dober dan, spoštovani državni sekretarji, čeprav sem vas tudi v Krškem v ponedeljek pogrešal. Energetski zakon je preobsežen in predvsem nepregleden, zato se bo z zakonom izvzelo področje distribucije toplote in plinov iz distribucijskega sistema ter se urejalo kot samostojen zakon. Zakoni morajo biti jasni, pregledni in razumljivi za Slovence. Oskrba s toploto se nam zdi prava izbira za urbana oziroma mestna središča, kot je, recimo, naša prestolnica. Gre namreč za način ogrevanja stavb, kjer se toplota prenaša od večjega vira toplote k porabnikom, in sicer po cevnem omrežju. Energetika Ljubljana, recimo, z daljinskim ogrevanjem oskrbuje več kot 64 tisoč 500 uporabnikov, kar je več kot dobrodošlo. Ocenjujemo, da je daljinsko ogrevanje za Slovence udobno, prijazno do okolja, cenovno ugodno, zanesljivo in varno, hkrati pa omogoča enostavno vzdrževanje in prihranek prostora. V Slovenski nacionalni stranki menimo, da je varna in zanesljiva oskrba za naše končne odjemalce odgovornost naše države in tudi lokalnih skupnosti. Vseprisotna energetska kriza, ki je slehernega Slovenca globoko udarila po žepu, je nedvomno pokazala številne anomalije oziroma ranljivost našega sistema. Skozi zakon se sledi načelu stroškovne učinkovitosti, načelu spodbujanja vključevanja obnovljenih virov v distribucijo toplote in plinov, načelu varstva potrošnikov in drugim načelom. Za naše državljane se nam zdi zelo pomembno četrto poglavje, ki določa obveznosti distributerja v javnem interesu. To v praksi pomeni, da morajo distributerji v javnem interesu zagotavljati varno in zanesljivo dolgoročno načrtovanje ter oskrbo s toploto in plini. Poudarjamo, da moramo poskrbeti tudi za nediskriminatorno obravnavo naših odjemalcev in ravno tako za nujno oskrbo gospodinjskih odjemalcev. Do slednjega so upravičeni gospodinjski odjemalci oziroma ranljivi državljani, ki si zaradi svojega premoženjskega stanja, nizkih dohodkov, socialnih in bivalnih razmer ne morejo zagotoviti drugega vira energije za ogrevanje. Takih gospodinjstev je po našem prepričanju, sploh v sedanjem času, kar precej. Res pa je tudi, da tisti posamezniki, družine, ki so še kako potrebni pomoči, se ne želijo izpostavljati in prositi zanjo, ker jim je to izpod časti. Veseli nas, da predlog zakona sledi zakonodajnemu svežnju Čista energija za vse Evropejce. V luči spodbujanja naših odjemalcev k učinkoviti rabi energije pričakujemo manj emisij toplogrednih plinov v Sloveniji, kar bo imelo pozitiven vpliv na podnebne spremembe. Za Slovence se bo pokazal blagodejen vpliv tudi na področju reševanja energetske revščine, kajti predlog zakona krepi socialne vidike z učinkovitim zagotavljanjem varstva ranljivih odjemalcev. Če vse skupaj strnem, predlog zakona prinaša številne prepotrebne rešitve, ki sledijo zadnjim ciljem in so v prvi vrsti dobre za dobrobit slovenskega naroda.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Franci Kepa. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav sekretarjema, kolegice, kolegi! Predlagatelj navaja, da je obstoječa zakonska ureditev pomanjkljivo urejena in da potrebuje nadgradnjo in prilagoditev glede na izkušnje in nove cilje na področju energetike. Zakon pokriva področje distribucije toplote in plinov iz distribucijskih sistemov, ki niso povezani s katerim od prenosnih sistemov in zato predstavljajo naravni monopol tudi v primeru prodaje samega energenta. Zaradi obsežnosti Energetskega zakona-1 postaja materija, ki jo zakon ureja, čedalje bolj nepregledna, čedalje težje pa je zagotavljati tudi pravočasen prenos direktiv v slovenski pravni red. Iz tega razloga se zakonska ureditev energetike, ki je sedaj zajeta v enem zakonu, po vsebini deli na več samostojnih zakonov, ki bodo sledili strukturi pravnega urejanja teh vsebin v aktih sekundarne zakonodaje Evropske unije. Predlog zakona celovito ureja področje oskrbe s toploto s plini iz nepovezanih zaključenih distribucijskih sistemov in s tem izloča iz Energetskega zakona-1, četrti del Energetskega zakona-1, ki ureja toploto in druge energetske pline iz zaključenih distribucijskih sistemov. Cilji: samostojno urediti področje distribucije toplote in plinov iz distribucijskih sistemov, ki niso povezani s prenosnim sistemom, določiti primerno ravnotežje med varovanjem odjemalca v odnosu do monopolnega dobavitelja in dovolj svobode pri oblikovanju poslovnega modela distributerja za ekonomsko vzdržno in tehnično moderno distribucijo iz sistemov, učinkovito zagotavljanje pravic končnih odjemalcev, varstvo pravic gospodinjskih odjemalcev, zagotoviti primerno organizacijo sistema distribucije toplote, zagotoviti učinkovito izvajanje nalog distributerjev in izvajanje gospodarskih javnih služb v javnem interesu, zagotavljanje primerne regulacije cen toplote za odjemalce in zagotavljanje zanesljive in učinkovite distribucije ter omogočanje povečevanja deležev obnovljivih virov v distribucijo toplote in plinov. Predlog zakona temelji na dosedanji ureditvi oskrbe s toploto in drugimi energetskimi plini iz Energetskega zakona-1 in zato večinoma tudi prenaša vsebinsko enake določbe. Predlog zakona ne predvideva dodatnih podzakonskih predpisov. V Slovenski demokratski stranki omenjeni predlog zakona podpiramo. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Soniboj Knežak. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Spoštovani državni sekretar, kolegice, kolegi! Področje oskrbe s toploto, ki ga sedaj samostojno ureja s Predlogom zakona o oskrbi s toploto iz distribucijskih sistemov, ki ga imamo poslanke in poslanci danes pred seboj, je trenutno urejena v EZ-1. Energetski zakon, EZ-1 še vedno ureja področje energetike in prenaša v slovenski pravni red obsežno zakonodajo Evropske unije s področja energetskega prava. Iz EZ-1, kateremu bi lahko dejali kar krovni zakon energetike, je bilo do sedaj s sprejemom Zakona o učinkoviti rabi energije izločeno področje energetske učinkovitosti, s sprejemom Zakona o spodbujanju rabe obnovljivih virov pa področje rabe obnovljivih virov energije. Predlagatelji med razloge za sprejem zapišejo, da zaradi obsežnosti EZ-1 ostaja materija, ki jo zakon ureja, čedalje bolj nepregledna, čedalje težje pa je zagotavljati tudi pravočasen prenos direktiv v slovenski pravni red. Iz navedenega razloga se zakonska ureditev energetike, ki je sedaj zajeta v enem zakonu, po vsebini deli na več samostojnih zakonov, ki bodo sledili strukturi pravnega urejanja teh vsebin v akciji sekundarne zakonodaje Evropske unije. Če dobro pomislimo, smo zaradi enakih razlogov sprejeli že dva samostojna zakona na področju energetike. Predlagatelji so zapisali, da je temeljni cilj zakonskega predloga samostojna ureditev področja distribucije toplote in plinov iz distribucijskih sistemov, ki niso povezani s prenosnim sistemom. Med cilje predloga spada tudi določitev primernega ravnotežja med varovanjem odjemalca v odnosu do monopolnega dobavitelja in dovolj svobode pri oblikovanju poslovnega modela distributerja za ekonomsko vzdržno in tehnično moderno distribucijo iz sistemov, ki niso neposredno ali posredno povezani s prenosnimi sistemi. Zakonski predlog pa prinaša tudi cilje in rešitve, ki bodo zagotovili učinkovito zagotavljanje pravic končnih odjemalcev, varstvo pravic gospodinjskih odjemalcev, zagotavljanje primerne organizacije sistema distribucije toplote. Zagotovilo se bo učinkovito izvajanje nalog distributerjev in izvajanje gospodarskih javnih služb v javnem interesu, primerne regulacije cen toplote za odjemalce in zagotavljanje zanesljive in učinkovite distribucije ter omogočilo povečevanje deleža obnovljivih virov v distribucijo toplote in plinov. V Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo vsakršne napore in aktivnosti, ki gredo v smeri, da se zakonodaja na različnih področjih uredi na način, da je le-ta pregledna in razumljiva. Tako kot v prejšnjih primerih, ko so se določena področja Energetskega zakona-1 samostojno uredila, tudi v tem primeru, ko se samostojno ureja področje oskrbe s toploto iz distribucijskih sistemov, rešitvam in ciljem ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Mihael Prvec. Izvolite.
Še enkrat hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Predlog zakona o oskrbi s toploto iz distribucijskih sistemov temelji na dosedanji ureditvi oskrbe s toploto in drugimi energetskimi viri, zato večinoma prenaša vsebinsko enake določbe. Namen zakona je zagotoviti konkurenčno, dostopno in trajnostno usmerjeno oskrbo s toploto iz distribucijskih sistemov, ki niso povezani s prenosnimi sistemi, omogočiti razvoj učinkovitih in konkurenčnih sistemov daljinskega ogrevanja in hlajenja skladno z usmeritvami iz nacionalnega podnebnega načrta, obenem pa zagotoviti učinkovite mehanizme regulacije cen toplote in varstvo odjemalcev. Dejavnost distribucije toplote in dejavnost distribucije plinov se lahko opravlja kot izbirna lokalna gospodarska javna služba, kjer občina določi pogoje in način opravljanja gospodarske javne službe v skladu s predpisi, in kot tržna distribucija, kjer mora distributer predhodno pridobiti soglasje občine. Zakon določa regulirano oblikovanje cene le v primeru izvajanja gospodarske javne službe, ne pa v primeru izvajanja tržne distribucije. Zaradi pristojnosti občine pri načrtovanju energetskih sistemov na njenem območju in hkrati z namenom spodbujanja malih distribucijskih sistemov je v zakonu nekoliko dvignjen kriterij za možnost odločitve občine za izvajanje tržne distribucije, in sicer na 500 gospodinjskih odjemalcev. Zakon tudi določa, da mora distributer zagotoviti merjenje porabe toplote na odjemnem mestu v skladu s predpisi o učinkoviti rabi energije za vse prevzemne točke v distribucijski sistem. Predlog zakona podrobneje določa regulacijo in metodologijo za oblikovanje cene toplote, upravičene stroške distributerja, postopek za pridobitev soglasja agencije, pravila ločenih računovodskih evidenc in način obračunavanja dobavljene energije. V Novi Sloveniji – krščanski demokrati smo prepričani, da bosta večja prožnosti pri gradnji novih sistemov daljinskega ogrevanja in spodbujanje odjemalcev k učinkoviti rabi energije doprinesla k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. Večja prožnost pri gradnji novih manjših sistemov daljinskega ogrevanja bi lahko tudi pospešila vlaganje v izgradnjo omenjenih naprav. Predlog zakona pa vsekakor bolj učinkovito zagotavlja varstvo ranljivih odjemalcev, zato bomo poslanci Nove Slovenije – krščanskih demokratov zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 30. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 14.45. Hvala lepa. (Seja je bila prekinjena ob 14.14 in se je nadaljevala ob 14.45.)
Kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Državni zbor bo glasovanje opravil po naslednjem vrsten redu 3., 6., 10., 11., 12., 17., 19., 20., 23., 8., 4., 5., 15., 16., 22., 26., 27., 28., 29., 30., 31., 44. in 1. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijstvu v okviru nujnega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona ter na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o voznikih, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 2. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga zboru, da na podlagi drugega odstavka 153. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o voznikih. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o varstvu pred požarom, skrajšani postopek. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker tudi amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. (Za je glasovalo 52.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posebnih pravicah žrtev v vojni za Slovenijo 1991 v okviru skrajšanega postopka. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker tudi amandmaji k prehodni in končni določbi niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti nihče. (Za je glasovalo 68.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o Pomurski akademsko-znanstveni uniji v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmaja, sprejetega na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 11. (Za je glasovalo 43.)(Proti 11.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 19. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o omejevalnih ukrepih, ki jih Republika Slovenija uvede ali izvaja skladno s pravnimi akti in odločitvami, sprejetimi v okviru mednarodnih organizacij v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. (Za je glasovalo 46.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. [[nemir v dvorani]] Prosim za pozornost! Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o nadzoru vesoljskih dejavnosti v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. [[nemir v dvorani]] Prosim za pozornost vseeno! Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. (Za je glasovalo 51.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 23. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o oskrbi s toploto iz distribucijskih sistemov v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o priložnostnih kovancih v okviru skrajšanega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmaja, sprejetega na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 15. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je na drugo obravnavo Predlog zakona o spremembi Zakona o divjadi in lovstvu v okviru skrajšanega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda amandmajev z dne 14. marca 2022. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SD k 1. členu pod številko 1. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 1. členu. Če ta amandma ne bo sprejet, postane navedeni amandma brezpredmeten. Če pa bo ta amandma sprejet, postane amandma Poslanske skupine Levica k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 43. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 1. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 41. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Ker amandma Poslanske skupine SD k 1. členu pod številko 1 ni bil sprejet, je postal amandma istega predlagatelja k 1.a členu brezpredmeten. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 22. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o morskem ribištvu v okviru skrajšanega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 2. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijskih zemljiščih v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 7. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. točko dnevnega reda, to je na drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o agrarnih skupnostih v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 14. marca 2022. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 43. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Levica k 11. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 42. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaja k dopolnjenemu predlogu zakona nista bila sprejeta, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 25. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo z 22. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga Zakona o varstvu okolja v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 14. marca 2022. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k 18. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 41. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 22. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 24. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti eden. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti eden.]] Amandma je sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 24. členu, 25. členu, oprostite. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 59. členu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Amandma je sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k 59. členu pod številko 2. Obrazložitev glasu. V imenu poslanske? Janja Sluga, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Nepovezani poslanci smo že k obravnavi tega zakona na matičnem delovnem telesu pripravili in vložili amandmaje, ki se nanašajo na sanacijo v preteklosti onesnaženih območij po Sloveniji. Takrat seveda za amandmaje odbora celotno podpoglavje, ki pa jih je seveda koalicija po stari dobri navadi zavrnila. Opozorila bi, da je že ob obravnavi zakona o sanaciji Celjske kotline celotna koalicija kot tudi je minister odgovarjal na vse očitke z odgovorom, da bo ta zakon o varstvu okolja, ki ga imamo danes na mizah, rešil celotno problematiko sanacije v preteklosti onesnaženih območij. Temu seveda ni tako. Šlo je enostavno za zavajanje, zato smo nepovezani poslanci celotno problematiko sanacije v preteklosti onesnaženih območij zaokrožili v takrat 16 členov. Ker je koalicija to na matičnem odboru zavrnila, pa smo sedaj pripravili amandma k 59. členu v 13. novih odstavkih, ki po naši oceni zajema vse tisto, kar je najbolj nujno, zato da ustvarimo predpogoj, da se na tem področju dejansko začne ukrepati. Država je tista, ki bi morala z odlokom razglasiti določena območja v Sloveniji za degradirana. To bi morala storiti že zdavnaj, pa tega ni storila. Naši amandmaji pravijo, da to mora storiti. S tem je izpolnjen zakonski predpogoj, ustvarjena zadostna obvezujoča pravna podlaga, da bi se na tem področju začelo dogajati tisto, kar bi se moralo dogajati že dobrih 25 let. Za območje Celjske kotline je namreč že toliko časa javno znano, kako nevarni materiali so se odlagali v Celjski kotlini, kako so nevarni za zdravje. Država pa razen pod prisilo, torej za Bukovžlak, za sanacijo vrtcev kot posledice moje prve vložitve zakona, do danes sama od sebe ni naredila nič. Zato bomo mi seveda te amandmaje, ki so pripravljeni, navkljub temu, kar je zatrjeval minister, podprli.
Hvala lepa. Želi še kdo? Ne želi nihče več, zato glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 41. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 41.]] Amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 84. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 106. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 112. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 113. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 119. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 126. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 130. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k 183. členu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 40. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k 183. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 40. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 224. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 243. členu. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 307. členu. Če ta amandma ne bo sprejet, postane navedeni amandma brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 246. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 247. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. (Za je glasovalo 43.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 259. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. (Za je glasovalo 43.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 260. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 1. (Za je glasovalo 43.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 262. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. (Za je glasovalo 42.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 264. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. (Za je glasovalo 43.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 265. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. (Za je glasovalo 43.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD in nepovezanih poslancev k 274. členu. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajema istega predlagatelja k 275. in 312. členu. Če ta amandma je bo sprejet, postaneta navedena amandmaja brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. (Za je glasovalo 27.)(Proti 46.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Ker amandma poslanskih skupin LMŠ, SD in nepovezanih poslancev k 274. členu ni bil sprejet, sta postala amandmaja istega predlagatelja k 275. členu pod številko 1 in 312. členu brezpredmetna. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 75. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 1. (Za je glasovalo 41.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 277. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. (Za je glasovalo 43.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 297. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanske skupine SDS, NSi in Konkretno k 302. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 307. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da amandma je sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno k 312. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 12. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Imate postopkovni predlog? Ja. Zmago Jelinčič, imate besedo. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Samo ena opomba tistim, ki bodo pripisovali zakon oziroma ki so pisali, v slovenskem jeziku se evro piše e-v-r-o, ne pa e-u-r-o. Samo toliko.
Se bo to upoštevalo verjetno pri redakciji. Zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in ker je predlagatelj predloga zakona v uvodni obrazložitvi predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 27. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Je sprejet? Okej. Je sprejet. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 22., 24., 25., 59., 84., 106., 112., 113., 119., 126., 130., 224., 243., 246., 247., 259., 260., 262., 264., 265., 275., 277., 297., 302., 307. in 312. členu dopolnjenega predloga zakona. Na podlagi tretjega odstavka 138. člena Poslovnika sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje. Vidim, da ne. Ugotavljam, da k predlogu za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnem zbora v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 2. (Za je glasovalo 44.)(Proti 2.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE SVETA EVROPE PROTI TRGOVINI S ČLOVEŠKIMI ORGANI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave predloga zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. (Za je glasovalo 79.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE SVETA EVROPE O PONAREJANJU MEDICINSKIH IZDELKOV IN PODOBNIH KAZNIVIH DEJANJ, KI OGROŽAJO JAVNO ZDRAVSTVO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave predloga zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. (Za je glasovalo 72.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO HELENSKE REPUBLIKE O MEDSEBOJNEM VAROVANJU IZMENJANIH TAJNIH PODATKOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave predloga zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. (Za je glasovalo 73.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 29. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI MEMORANDUMA O SOGLASJU MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO ZDRUŽENIH DRŽAV AMERIKE O FULBRIGHTOVEM PROGRAMU IZMENJAV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave predloga zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti 1. (Za je glasovalo 75.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 30. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN REPUBLIKO AVSTRIJO O PRENEHANJU VELJAVNOSTI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN REPUBLIKO AVSTRIJO O MEDSEBOJNEM SPODBUJANJU IN ZAŠČITI NALOŽB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave predloga zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 31. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONZORCIJSKEGA SPORAZUMA ELIXIR O USTANOVITVI EVROPSKE INFRASTRUKTURE ZA VEDE O ŽIVLJENJU IN BIOLOŠKE INFORMACIJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Vidim, da državnega sekretarja ni. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave k predlogu zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 44. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLINE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za imenovanje Magde Teppey na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predsedniku Sodnega sveta Vladimirju Horvatu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci! Sodni svet Republike Slovenije predlaga Državnemu zboru Republike Slovenije v imenovanje gospo Magdo Teppey, višjo sodnico na Višjem sodišču v Ljubljani, na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Potrebo po razpisu tega sodniškega mesta je narekovala upokojitev enega vrhovnega sodnika, predvsem ta, in pa siceršnja potreba po popolnitvi gospodarskega senata Vrhovnega sodišča. Moram poudariti, da so trenutno od specialistov v petčlanskem senatu, torej gospodarskem senatu tega sodišča, zgolj trije specialisti, ki delajo v polnem obsegu in je zato treba ta gospodarski senat Vrhovnega sodišča čimprej popolniti. Prvenstveno gre tudi v tem primeru za odločanje v zadevah gospodarskega pravnega področja. Sodni svet je opravil vse tri faze kandidacijskega postopka, izmed vseh prijavljenih kandidatov oziroma kandidatk pa je kot najprimernejšo izbral kandidatko Magdo Teppey, ki je svojo poklicno pot začela v gospodarstvu, nato pa sodniško funkcijo nastopila leta 1998 kot okrožna sodnica na Okrožnem sodišču v Ljubljani. Razporejena je bila na oddelek za gospodarsko sodstvo in oddelek za gospodarske prestopke. Na mesto višje sodnice na Višjem sodišču v Ljubljani je bila imenovana leta 2008, kjer ves čas dela na gospodarskem oddelku. Kvaliteto njenega dela potrjuje tudi zadnja pravnomočna ocena sodniške službe, s katero je bilo ugotovljeno, da izpolnjuje pogoje za hitrejše napredovanje. Njene delovne sposobnosti so zelo dobre, enako je ocenjeno njeno strokovno znanje. Sodne odločbe so prepričljivo obrazložene ter napisane v lepem slovenskem jeziku. Izkušnje, ki jih je pridobila v dolgoletni sodniški karieri, ji omogočajo suvereno odločanje. Ob vsemu izkazanemu znanju se redno dodatno izobražuje doma in v tujini, osebnostno je prijazna in nekonfliktna, vedno pripravljena pomagati pri reševanju strokovnih vprašanj. Poleg samega sodniškega dela, dovolite, da izpostavim tudi nekaj njenih izvensodnih dejavnosti, ki pa so seveda prepletene in povezane tudi z opravljanjem sodniške službe. Tako izpostavljam sodelovanje v projektih: analize slovenske sodne prakse s področja intelektualne lastnine, Urada za intelektualno lastnino in Urada Evropske unije za intelektualno lastnino. Njeno članstvo v delovni skupini tudi tu, v Državnem zboru, za pripravo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnem poslovanju v postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, njeno članstvo v različnih komisijah za opravljanje strokovnih izpitov, mediatorstvo, razsojanje na listi Častnega razsodišča Gospodarske zbornice Slovenije, predavanja na posvetih in seminarjih v organizaciji Centra za izobraževanje v pravosodju Ministrstva za pravosodje in drugih organizatorjev ter aktivno udeleževanje sodniških forumov in konferenc s področja intelektualne lastnine pri Evropski patentni organizaciji in Uradu Evropske unije za intelektualno lastnino. Seveda ji pri tem sodelovanju na vrhunski mednarodni ravni pomaga njeno dobro poznavanje več tujih jezikov: italijanskega, angleškega, francoskega in hrvaškega. Dolgoletne izkušnje s sojenjem na področju gospodarskih sporov so seveda tisti dejavnik, ki so dali prednost izbrani kandidatki. Posebej še enkrat poudarjam, da jo odlikuje poznavanje zahtevnega področja prava intelektualne lastnine. Takšnega strokovnjaka na Vrhovnem sodišču trenutno nimamo in ga tudi zelo zelo potrebujemo. Je članica Razširjenega pritožbenega senata Evropskega patentnega urada. Njeno sodniško delo kljub temu izstopa tako glede storilnosti kot tudi po kakovosti. Na razgovoru na Sodnem svetu so bili njeni odgovori suvereni, prepričljivi, poglobljeni in strokovno argumentirani. Njen nastop je bil profesionalen, podajala je jasne odgovore ter zavzela trdna stališča glede strokovnih vprašanj in zapletenih pravnih dilem. Vse navedeno so pomembne kvalitete sodnika, ki bi v reševanje prevzel strokovno najtežja in večplastno zapletena pravna vprašanja, ki se obravnavajo na Vrhovnem sodišču. Zato jo Sodni svet kot najprimernejšo predlaga v imenovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije imenuje Magda Teppey. Mandatno-volilna komisija Državnemu zboru predlaga, da predloga sklepa ne sprejme. [[oglašanje iz dvorane]] Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine Maša Kociper. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik. Naša poslanska skupina SAB bo seveda imenovanje vrhovne sodnice Teppey soglasno podprla. Kdor je prisluhnil obrazložitvi, je lahko videl, da gre za izjemno strokovnjakinjo, gospodarsko sodnico od leta 1998, strokovnjakinjo za intelektualno lastnino in profil sodnika, ki ga na Vrhovnem sodišču ni in ga izjemno potrebujejo. Zato si lahko zamislite moj šok, ko je na Mandatno-volilni komisiji po tako izpeljanem postopku, po vseh teh pogojih, ki jih je sodnica morala izpolnjevati, koalicijska večina ali pa, bom rekla, SDS, ker za druge ne vem, brez obrazložitve zavrnila imenovanje te sodnice. Brez obrazložitve! V preteklosti smo imeli obrazložitve, iz katerih smo se lahko naučili, da določenih vrhovnih sodnikov niso podprli samo zato, ker so v enem od številnih stotih Kanglerjevih postopkov, ena sodnica, reva, v senatu, ki je glasoval o izločitvi sodnika, odločala. Ta greh jo je preprečil v njenem kariernem napredovanju, da bi postala vrhovna sodnica. Kaj je naredila sodnica Teppey, ki je vso gospodarsko kariero, vso sodniško kariero delala na gospodarskem področju? Torej ni sodila o kazenskih zadevah, ni mogla soditi na Kanglerju, ne Janši, ne ne vem komu – kaj se jim je zamerila, da je ne podprejo, ne bomo nikoli vedeli. Poslanci so me podučevali, da je seveda njihova pravica, da obrazložijo, ali nekoga bodo podprli ali ne, kar verjetno drži, ko pa nekdo, tako kvalificiran kot je Sodni svet, da en tako obrazložen predlog, ga še dodatno podkrepi ‒za vrhovnega sodnika, ne za nekega okrajnega sodnika –, se mi pa zdi, da si tak sodnik vsaj zasluži, da izve, zakaj ne bo imenovan. Tako vas pozivam vse, da se držite strokovnih kriterijev, da ste korektni do ljudi, ki niso nič naredili narobe, in da sodnico podprete, kot je to predlagal tisti, ki v naši državi predlaga imenovanja sodnikov. Hvala.
Hvala lepa. Preden dam besedo naprej, bi prosil za mir v dvorani. Drugič, pa bi lepo prosil, da obrazložite glas poslanske skupine, ne da imate razpravo. Besedo ima še Matej Tašner Vatovec za obrazložitev stališča poslanske skupine.
Najlepša hvala, podpredsednik. To stvar, ki se je zgodila na Mandatno-volilni komisiji, ko je pač večina poslancev komisije odrekla podporo kandidatki, ki jo predlaga Sodni svet, bi lahko z neko anekdoto prikazali s tem, kar se dogaja v Rusiji. Dve leti nazaj je predsednik Putin predlagal zakonodajnim organom spremembo ustave, po kateri bi lahko sam ne samo nastavljal, to je bilo že prej tako določeno, ampak tudi odstavljal sodnike. Mislim, da ta trenutna koalicija oziroma predvsem SDS na tak način razume pravosodje oziroma neodvisnost sodne veje oblasti. Skozi glasove v Državnem zboru lahko določajo, kdo bo imenovan za sodnika, in to je seveda nesprejemljivo. Ta situacija na Mandatno-volilni komisiji je še en od razlogov, zakaj je potrebno to spremeniti, dejansko osvoboditi sodno vejo oblasti in Sodni svet bi moral biti tisti, ki ima izključno pristojnost imenovanja sodnikov. To, da zaradi nekih kapric oziroma nekih preteklih zamer določena večina v Državnem zboru odreče podporo kandidatu ali kandidatki Sodnega sveta, je pač politično obračunavanje s sodstvom in je seveda nesprejemljivo. V Levici bomo kandidatko soglasno podprli.
Hvala lepa. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 35. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 35.]] Predlog oziroma sklep je sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za imenovanje mag. Aleksandre Hočevar Vinski na sodno mesto sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predsedniku Sodnega sveta Vladimirju Horvatu. Izvolite.
Hvala lepa ponovno za besedo. Spoštovani! Sodni svet Republike Slovenije predlaga Državnemu zboru v imenovanje gospo mag. Aleksandro Hočevar Vinski, višjo sodnico na Višjem delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani [[…]] [[nemir v dvorani]]
Prosim za mir v dvorani! Izvolite.
[[…]]na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Gre za delovno-socialno področje, torej če bo imenovana, bo sodnica delala na Delovnem in socialnem oddelku. Tudi tu je bil razpis potreben zaradi upokojitve, že izvršene upokojitve enega sodnika. Tudi tu imamo trenutno na Vrhovnem sodišču le tri specialiste na tako občutljivem področju, kot je delovno in socialno področje. Kandidatka, ki jo je Sodni svet izbral, se je zaposlila na Višjem sodišču v Ljubljani kot strokovna sodelavka na Delovnem in socialnem sodišču, nato pa leta 2005 na Višjem delovnem in socialnem sodišču. Sodniško funkcijo je nastopila leta 2007 na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani, leta 2015 pa je bila imenovana na mesto višje sodnice na Višjem delovnem in socialnem sodišču. Ves čas deluje na Oddelku za individualne in kolektivne delovne spore. Sodnica je tako že 14 let, 29 let pa skupaj deluje v sodnem sistemu. Tudi tu iz zadnje ocene sodniške službe izhaja, da kandidatka izpolnjuje pogoje za hitrejše napredovanje. Je odgovorna in zanesljiva sodnica, pri svojem delu je nepristranska in s tem varuje ugled sodstva. Do sodelavcev in sodnega osebja ima korekten odnos. Aktivna je tudi kot izpraševalka na različnih pravniških državnih izpitih in tudi, kar bi rad še posebej poudaril, kot članica Izpitne komisije za preizkusni izpit za odvetnike iz drugih držav. Sodelovala je pri oblikovanju Vodnika po posebnostih v delovnih in socialnih sporih, ki je bil izdan v oktobru 2018. V Delovni skupini za implementacijo novele Zakona o pravdnem postopku in Zakona o nepravdnem postopku, ki sta bila sprejeta v tem državnem zboru, je sodelovala kot predstavnica delovnega in socialnega sodstva. Njene sodne odločbe so jedrnate, z jasnimi in trdno oblikovanimi stališči, pozitivno odstopa od povprečja primerljivih sodnikov. Tudi tu je Sodni svet z njo opravil razgovor. Opravila ga je odlično. Njeni odgovori so odražali poglobljeno strokovno znanje, zmožnost hitrega razmišljanja ter poznavanja aktualne sodne prakse in problematike na področju, na katerem bo delovala, če bo imenovana. Njeno izražanje je bilo spoštljivo, ves čas izjemno strokovno, podkrepljeno z inovativnostjo in kreativnostjo pri izražanju misli. Osebni nastop kandidatke je bil umirjen, suveren in prepričljiv – na nivoju, ki se pričakuje od kandidata za vrhovnega sodnika. Izkazala je potrebno splošno širino in sposobnost empatije, ki je zelo pomembna na tem sodnem področju, pri čemer je prišel do izraza tudi njen čut za pravičnost. Zato jo Sodni svet predlaga v imenovanje za razpisano mesto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije imenuje mag. Aleksandra Hočevar Vinski. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. (Za je glasovalo 74.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Novem mestu. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev mag. Tanje Tušek v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Novem mestu. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predsedniku Sodnega sveta Vladimirju Horvatu. Izvolite.
Sodni svet predlaga v izvolitev mag. Tanjo Tušek na mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Novem mestu. Tu je bil razpis potreben zaradi premestitve sodnice z okrajnega na okrožno sodišče v Novem mestu in je bilo zato nujno treba zapolniti prosto sodniško mesto okrajnega sodnika na tem sodišču. Povečan pripad zadev ‒ še posebej bi tu rad poudaril, kar bo sledilo tudi pri naslednjih predlogih ‒, je prineslo to postcovidno obdobje, ko je zelo zelo naraslo število nerešenih zadev. In tudi tu zaradi povečanega pripada zadev tega ni mogoče reševati z nadpovprečno storilnostjo sodnikov na zapolnjenih sodniških mestih, še zlasti ne na daljši rok. Mag. Tanja Tušek se je odlikovala, to ste lahko prebrali iz gradiva, z nadpovprečnimi ocenami tako pri diplomi in tudi pri pravniškem državnem izpitu. Po njem se je istega leta zaposlila kot strokovna sodelavka na Okrožnem sodišču v Novem mestu, kjer je razporejena na Pravdno gospodarski in Družinski oddelek. Poleg tega, da se je zelo usposobila za opravljanje sodniške službe, je od januarja 2020 dalje tudi vodja vpisničarjev, samostojnih sodniških pomočnikov in strokovnih sodelavcev na Pravdno gospodarskem in Družinskem oddelku. Zaradi njenega zanimanja, in to bi še posebej poudaril, za evropsko pravo in znanja tujih jezikov pa je tudi kontaktna točka pri Evropski pravosodni mreži za Okrožno sodišče v Novem mestu. Kandidatka je pridobila dolgoletne in bogate delovne izkušnje ter široko strokovno znanje na vseh področjih civilnega in gospodarskega prava, kar potrjujejo vsakoletne odlične ocene njenega dela. Poleg tega je pridobila tudi znanstveni naziv magistrice prava, objavlja tudi prispevke in v okviru nalog na omenjenem vodstvenem mestu pa kandidatka uspešno predaja znanje tudi novim sodelavcem v obliki izvajanja usposabljanj na delovnem mestu in usklajevanju praks znotraj oddelka. Še posebej pomembno za vsakega sodnika je, da pri svojem delu izkazuje poštenost, pravičnost, nepristranskost in strokovni pogum. Vse to krasi tudi predlagano kandidatko. Kandidatka je pozitivno odstopala tudi pri razgovoru s člani Sodnega sveta ter pokazala strokovno pravilen, suveren, premišljen in umirjen pristop k reševanju pravnih problemov. S svojim zelo dobrim poznavanjem civilnega pravnega področja, dobro sposobnostjo analitičnega razmišljanja, seznanjenostjo s sodno prakso ter jasnim, natančnim izražanjem je prepričala tudi nas, članice in člane Sodnega sveta, ki smo soglasno zaključi, da je ona najprimernejša kandidatka in jo zato predlagamo v izvolitev na razpisano sodniško mesto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Novem mestu izvoli mag. Tanja Tušek. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Črnomlju. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev Mateje Mihalič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Črnomlju. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predsedniku Sodnega sveta Vladimirju Horvatu. Izvolite.
Hvala lepa ponovno za besedo. Sodni svet predlaga Državnemu zboru v izvolitev v sodniško funkcijo gospo Matejo Mihalič na mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Črnomlju. Tudi tukaj je v zadnjem času zelo pogost razlog za razpis novega sodniškega mesta izpolnitev pogojev za upokojitev enega sodnika, do upokojitve pa bo prišlo v kratkem času. Razen tega na tem sodišču delajo samo štiri sodniki, ki rešujejo tudi vse prekrškovne zadeve Okrajnega sodišča v Trebnjem. Ob tem bi rad poudaril zgolj v informacijo, da prekrškovno področje postaja zelo zahtevno, kompleksno, široko in da prekrškovnih sodnikov v sodnem sistemu v zadnjem času precej primanjkuje. Mateja Mihalič se je zaposlila kot strokovna sodelavka na Okrožnem sodišču v Novem mestu. Najprej je bila razporejena na Izvršilni oddelek Okrajnega sodišča v Novem mestu, kjer je opravljala v okviru zakona tista procesna dejanja, ki ji dajejo dobro podlago tudi za opravljanje sodniške službe. Od januarja 2019 do konca maja 2021 je bila razporejena na Pravno gospodarski in Družinski oddelek Okrožnega sodišča v Novem mestu. Od junija 2021 pa je zaposlena na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani v zunanjemu oddelku v Novem mestu, kjer izdeluje osnutke odločb, odloča o predlogih za izdajo sklepov o začasnih odredbah in ugovorih zoper slednje ter o različnih procesnih vprašanjih. Pridobila si je širok obseg strokovnega znanja in izkušenj s praktično vseh področij sodnega dela na civilnem področju. Vseskozi je ocenjena odlično, je organizirana, samostojna in natančna. Njeni pisni izdelki so izredno kvalitetni, napisani v lepem jeziku, strokovni, jedrnati in prepričljivi. Vse to izkazuje tudi posledično seveda njen odličen pritožbeni rezultat. Seveda ne gre mimo pozitivnih osebnostnih lastnosti in socialnih veščin. Pri svojem delu je kandidatka odgovorna, zanesljiva, preudarna in predana, v komunikaciji s sodelavki in s strankami pa jasna, razumljiva in spoštljiva, z vsemi zaposlenimi je v zelo dobrih odnosih ter zaradi svoje prijetne narave in pozitivne naravnanosti priljubljena in spoštovana. Tudi na razgovoru s člani Sodnega sveta se je vse to potrdilo, znala je hitro prepoznati bistvena pravna in dejanska vprašanja, sprejeti pravilne pravne odločitve in jih ustrezno argumentirati. Na vprašanja je odgovarjala jedrnato in natančno ter izkazala za sodnika potrebno širino v smislu splošne in pravne razgledanosti, strokovnosti in suverenosti. Tudi v tem primeru je Sodni svet natančno preveril vse te lastnosti, ki so potrebne za uspešno opravljanje sodniške službe, in jo je zato predlagal v izvolitev na razpisano sodniško mesto. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Črnomlju izvoli Mateja Mihalič. Začenjamo z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču na Jesenicah. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev Irene Žnidarčič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču na Jesenicah. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predsedniku Sodnega sveta Vladimirju Horvatu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Gospo Ireno Žnidarčič predlaga Sodni svet v izvolitev v sodniško funkcijo na mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču na Jesenicah. Tudi tu se sodišče, kot sem že prej omenil, sooča s problematiko obvladovanja pripada na področju prekrškovnih zadev. Da bi se v prihodnosti na tem sodišču zagotovilo nemoteno reševanje prekrškovnih zadev, je treba tudi tu problematiko reševati z novimi sodniki. Sodni svet je gospo Ireno Žnidarčič, ki je najprej posvetila svoje delo notariatu, nato pa nadaljevala svojo kariero v sodstvu in se zaposlila kot strokovna sodelavka na Okrajnem sodišču na Jesenicah, ocenil kot najbolj primerno kandidatko od prijavljenih in na razgovor povabljenih kandidatov in kandidatk. Treba je posebej poudariti, da kandidatka v okviru opravljanja nalog strokovne sodelavke prav tako že samostojno vodi naroke v izvršilnih in zapuščinskih zadevah, kar je vsekakor vselej dobra popotnica za začetek opravljanja sodniške službe. Seveda tudi tu opravlja samo tista procesna dejanja, ki jim strokovnim sodelavcem dovoljuje zakon. Njeno dosedanje delo na Okrajnem sodišču na Jesenicah je deležno samih pohval. Ima široko strokovno znanje in delavnost. Iz njega izhaja, da se je kandidatka izkazala s prizadevnostjo in natančnostjo in dobro organiziranostjo. Posebej se je izpostavila njena dobra sposobnost reševanja pravnih vprašanj, saj so bila pravna sredstva zoper odločbe, pri katerih je izdelala osnutke, zavrnjena. Njeni pisni izdelki izkazujejo sposobnost dobrega pisnega izražanja in analitičnega razmišljanja. Izkazala se je kot nepogrešljiva sodelavka in jo štejejo njeni sodelavci kot zelo primerno kandidatko za prosto sodniško mesto. Tudi na razgovoru s članicami in člani Sodnega sveta se je odlično izkazala, bogato strokovno znanje je izkazala z jasnimi in konciznimi odgovori, hkrati pa je z njimi izkazala tudi široko splošno razgledanost. Na vprašanja je odgovarjala umirjeno, jasno in preudarno ter rešitve podkrepila tudi z relevantno sodno prakso in znanjem, ki ga je pridobila tudi pri reševanju primerov v okviru notariata in seveda v zadnjih letih na sodišču, zato jo Sodni svet predlaga kot najprimernejšo na razpisano sodniško mesto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilno komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču na Jesenicah izvoli Irena Žnidarčič. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Trbovljah. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev Sabine Kastelic Peršin v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Trbovljah. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predsedniku Sodnega sveta Vladimirju Horvatu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo tudi pri tem današnjem zadnjem predlogu. Sodni svet v izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajno sodišče v Trbovljah Državnemu zboru predlaga gospo Sabino Kastelic Peršin. Tu je bil razpis potreben, kot piše v predlogu oziroma utemeljen z razpoložljivimi podatki in kazalniki poslovanja Okrajnega sodišča v Trbovljah v letu 2020. To pomeni seveda v bolj razumljivem jeziku, zaradi nastalih zaostankov, zaradi postcovidnega obdobja, kar sem omenil že prej. Gospa Sabina Kastelic Peršin od leta 2013 dalje nabira delovne izkušnje na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije, kjer se rešujejo najzahtevnejša pravna vprašanja na najvišji stopnji sodne presoje. Kvaliteta njenega dela je potrjena tudi z napredovanjem v naziv pravosodne svetnice, pri čemer je njeno osrednje delo po vsebini enako delu sodnika poročevalca. Poročila so skrbno podprta z izsledki pravne literature in sodne prakse, so natančna in odgovorna. Je tudi strokovna sogovornica, ki brani predlagana stališča, a hkrati prisluhne nasprotnim argumentom, kar je vselej zelo dobrodošlo tudi pri sodniškem odločanju. Tak dialog se prav zato lahko kvalitetno odrazi v končnih odločbah. V komuniciranju je spoštljiva, v strokovnih razmišljanjih pa odločna in samoiniciativna. Zaradi vseh opisanih lastnosti je osebnostno in strokovno usposobljena za sodniško delo. Tudi pri razgovoru na Sodnem svetu se je prepričljivo predstavila, njen nastop je bil umirjen in suveren. Izkazala je, da je njeno poznavanje civilnega prava na visoki strokovni ravni, saj je na vprašanja odgovarjala pravilno, s subsumiranjem relevantnih okoliščin konkretnega primera pod relevantno abstraktno premiso, pri čemer je svoje razmišljanje podkrepila s poznavanjem aktualne sodne prakse in s tem potrdila, da gre za zrelo in izkušeno pravno strokovnjakinjo. Zato jo Sodni svet predlaga na razpisano sodniško mesto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Trbovljah izvoli Sabina Kastelic Peršin. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju članov Sveta Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o imenovanju članov Sveta Fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju članov Sveta za radiodifuzijo. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o imenovanju članov Sveta za radiodifuzijo, ki jim mandat začne teči 28. aprila 2022. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 35. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na vprašanja poslank in poslancev. Glasovanje bomo opravili na podlagi pregleda predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika Vlade in ministrov z dne 15. marca 2022, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza (Ivana) Janše na poslansko vprašanje Zmaga Jelinčiča Plemenitega v zvezi z akutnimi izzivi, s katerimi se sooča Republika Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 3, proti 73. [[Za je glasovalo 3.]] [[Proti 73.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Janeza (Ivana) Janše na poslansko vprašanje Janje Sluga v zvezi z ukrepi za blažitev draginje. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 39. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo mag. Mateja Tonina na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi s sklenitvijo izvedbenih aktov za nakup vozil boxer. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 41. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za okolje in prostor mag. Andreja Vizjaka in ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje Sama Bevka v zvezi s sanacijo rudarske škode in degradiranega okolja v mestu Idrija ter ureditvijo odlagališča za odpadke, obremenjene z živim srebrom. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 40. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje Marka Bandellija v zvezi z visokimi cenami pogonskih goriv. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 39. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za javno upravo Boštjana Koritnika in ministra za notranje zadeve Aleša Hojsa na poslansko vprašanje Janija Ivanuše v zvezi z volilno kampanjo. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 5, proti 65. [[Za je glasovalo 5.]] [[Proti 65.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor [[…]] [[nemir v dvorani]] Prosim še malo miru! Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi z obsegom in časovnico izgradnje doma starejših in varovanih stanovanj ter predvidenega izvajanja storitev na območju nekdanje vojašnice v Škofji Loki. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 40. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Vojka Starovića v zvezi z vavčerji za pripravo na partnerski odnos in zakonsko zvezo. [[nemir v dvorani]] Prosim še za malo miru. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 39. (Za je glasovalo 33.)(Proti 39.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve Aleša Hojsa na poslansko vprašanje Nataše Sukič v zvezi s političnimi pritiski in vmešavanjem v preiskovalne postopke Nacionalnega preiskovalnega urada. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 40. (Za je glasovalo 35.)(Proti 40.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca in ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje Primoža Siterja v zvezi s prestrukturiranjem regije, kot jo navaja Zakon o postopnem zapiranju Rudnika Trbovlje–Hrastnik. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 40. (Za je glasovalo 34.)(Proti 40.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje mag. Branislava Rajića v zvezi s izkoristkom sredstev Eko sklada za priključitev sončnih elektrarn. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 40. (Za je glasovalo 32.)(Proti 40.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi s projektom drugi tir. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 40. (Za je glasovalo 32.)(Proti 40.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve Aleša Hojsa na poslansko vprašanje Violete Tomić v zvezi s postopki pridobivanja statusa mednarodne zaščite za begunce. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 42. (Za je glasovalo 31.)(Proti 42.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje Janeza Poklukarja na poslansko vprašanje mag. Branislava Rajića v zvezi z vrnitvijo koncesije ene od ortodontk v podravski regiji. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 40. (Za je glasovalo 33.)(Proti 40.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo mag. Mateja Tonina in ministra za zdravje Janeza Poklukarja na poslansko vprašanje Violete Tomić v zvezi s helikoptersko nujno medicinsko pomočjo. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 39. (Za je glasovalo 31.)(Proti 39.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi z Letališčem Edvarda Rusjana. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 40. (Za je glasovalo 33.)(Proti 40.) Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za okolje in prostor mag. Andreja Vizjaka na poslansko vprašanje Boštjana Koražije v zvezi z načrtovanim odstrelom rjavega medveda v letu 2022. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 41. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 30. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Lep popoldan in srečno pot domov!