Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjamo 16. izredno sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena ter drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanca: mag. Alenka Bratušek, Maša Kociper, mag. Barbara Žgajner Tavš, mag. Melita Župevc, mag. Jana Jenko, Marija Plevčak, Iva Dimic, Ivan Hršak in mag. Matej Tonin. Na sejo sem vabil predsednika Vlade gospoda Janeza Janšo k 25. točki dnevnega reda, guvernerja Banke Slovenije dr. Marka Kranjca k 26. točki dnevnega reda in predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 16. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v ponedeljek, 16. julija 2012, s sklicem seje. O predlogu bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Preden preidemo na odločanja o predlogu za širitev in odločanje o samem dnevnem redu, bi vas samo obvestil, da bomo časovnico nekoliko spremenili, da bomo danes sejo prekinili ob 23. uri, kajti delovna telesa so delo že opravila in ni nobene potrebe, da bi danes po 19. uri še zasedala. Bomo pa zato v petek začeli nekoliko kasneje, da še Mandatno-volilna komisija opravi svoje delo v zvezi z eno točko dnevnega reda. In seveda, ker bomo danes delali do 23. ure, računamo, da bomo tudi v petek nekoliko prej zaključili. Torej dnevni red. Predlogov za umik točk z dnevnega reda nisem prejel. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogu za širitev dnevnega reda. V skladu z dogovorom na 24. seji Kolegija, 13. julija 2012, predlagam Državnemu zboru, da dnevni red seje razširi z obravnavo Predloga zakona o Slovenskem državnem holding, nujni postopek. V zvezi s tem vas obveščam, da je Odbor za finance in monetarno politiko na 29. nujni seji dne 16. junija 2012 na podlagi 117. in 127. člena Poslovnika Državnega zbora opravil postopek za obravnavo dveh predlogov zakonov, ki urejata isto družbeno razmerje. Odbor je obravnaval poleg zakona o Slovenskem državnem holdingu, ki ga je po nujnem postopku Državnemu zboru predložila Vlada. Vključen je tudi Predlog zakona o upravljanju kapitalskih naložb Republike Slovenije, prva obravnava, ki sta ga v obravnavo Državnemu zboru predložila poslanka mag. Alenka Bratušek in poslanec gospod Jani Möderndorfer. Pravice in dolžnosti predlagateljev predloga zakona imata po Poslovniku tako Vlada kot predstavnik predlagateljev poslanskega predloga zakona. Želi besedo predstavnik Vlade kot predlagateljice zakona? Minister za finance? Ne. Predstavnika predlagatelja v dvorani ni. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Izvolite, gospod Veber, v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem! Naj povem, da v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli razširitve dnevnega reda, ki se nanaša na ustanovitev Slovenskega državnega holdinga. Gre seveda tako za vsebinske kot tudi proceduralne razloge. Če pogledamo vsebinske, lahko govorimo o tem, da bi Državni zbor v vsega 10 minutah odločal o usodi 12 milijard slovenskega premoženja in s tem seveda tudi dokončno zapečatil usodo državnega premoženja v Republiki Sloveniji. Kajti s tem zakonom gre vendarle za tretjo fazo privatizacije. Ta privatizacija je po našem mnenju povsem nedorečena oziroma sledi ozkim interesom bodisi političnim bodisi združb, ki spremljajo in želijo vplivati na politiko, da odloča v njihovo korist – tu imam v mislih Rimskokatoliško cerkev in njihove zahtevke za poplačilo denacionalizacije – in nenazadnje odločamo tudi o tem, kako in na kakšen način se bo posegalo v sredstva, ki so namenjena za zagotavljanje pokojnin. Torej, gre za sredstva, za katera pričakujejo prav vse državljanke in državljani v Republiki Sloveniji, da jih bodo pridobili, ko bodo stopili v tak status. To, da se ta zakon obravnava po nujnem postopku, in dejstvo, da imamo v Državnem zboru kot poslanska skupina na razpolago zgolj 10 minut, da razpravljamo o tem, gre seveda za povsem neustrezen pristop in želim pravzaprav povedati, da protestiramo proti takšnemu delu v Državnem zboru. Sicer ne preseneča, da Vlada ni želela niti predstaviti, zakaj vlaga in predlaga danes razširitev dnevnega reda s točko o Slovenskem državnem holdingu. In vse to kaže na to, da resnično gremo v razgradnjo države. Ne želimo razpravljati o tej razgradnji v vsega 10 minutah, zato da bi nekdo, ki ima očitno ozke interes, pri tem seveda zaslužil in najbrž za mnoga mnoga leta rešil svoj problem, zaradi katerega bomo vsi v Republiki Sloveniji še dolga dolga leta nosili resne posledice. Ne bomo podprli razširitev dnevnega reda. Hvala.
Še kdo v imenu poslanske skupine? Če ne, potem zaključujem razpravo o predlogu za širitev in prehajamo na odločanje. Prosim, če preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasovali bomo o širitvi dnevnega reda. Glasujemo. Sem prekinil glasovanje, bomo preverili, kaj je narobe. Deluje zdaj, gospod Jurša? Dobro. Še enkrat dajem predlog za širitev dnevnega reda na glasovanje. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 33. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Zbor bo navedeni predlog zakona kot 16.a točko dnevnega reda v skladu s časovnim potekom seje obravnaval po prekinjeni 27. točki dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda v celoti. Državnemu zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem, z razširitvijo, ki smo jo sprejeli. Obrazložitev glasu? Ne, pri določanju dnevnega reda tega ni. Glasujemo o dnevnem redu. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 34. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je dnevni red določen. Prehajamo na 25. TOČKO DNEVNEGA REDA – POROČILO O NEDOKONČANIH STRATEŠKIH PROJEKTIH PO MINISTRSTVIH. Proceduralno, gospod Möderndorfer, prosim.
Spoštovani zbor, predsednik, predstavniki Vlade, predsednik Vlade! Glede na kaotično stanje, v katerega nas je pripeljala koalicija, da prvič v zgodovini obravnavamo na izredni seji takšno število točk, in to na podlagi nerazumnih odločitev, istočasno imamo pred sabo na tej izredni seji še dve ustavni spremembi, imamo 11-milijardno ustanovitev holdinga, imamo spremembe ZUJF, ki ga je sproducirala ta koalicija, skratka, imamo niz odločilnih točk, ki jih obravnavamo na podlagi 10-minutnih razprav. Na podlagi navedenega se je Poslanska skupina Pozitivne Slovenije odločila, da pri taki demontaži parlamenta, za katero ste zaslužni tudi vi, prvi med enakimi, predsednik Državnega zbora, ki ste omogočili s svojo poslansko skupino, da je do tega sploh prišlo, smo se odločili, da ne bomo sodelovali in da v tem cirkusu lahko sami sebi pripovedujete tisto, kar mislite, da je prav, in prevzamete tudi odgovornost za te odločitve. Pri tem naj povem, da bomo sodelovali samo na zaprtem delu seje, pri tistem delu, kjer očitno ni moči, da bi javnosti naglas povedali, kakšna je situacija v državi, zato da se bomo lahko naprej odločali in sprejemali določene odločitve. Prav tako velja tudi za točko, kjer smo skupaj s Poslansko skupino SD vložili predlog spremembe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Samo eno vprašanje, gospod Möderndorfer. To seveda razumem kot obstrukcijo po drugem odstavku 65. člena Poslovnika. Ali lahko še enkrat precizirate, ali to pomeni odsotnost pri vseh točkah dnevnega reda, razen pri obravnavi Poročila o stanju v slovenskem bančnem sistemu in pri obravnavi zakona o uravnoteženju javnih financ? Smo pravilno razumeli?
Pravilno ste razumeli, ja. Hvala lepa.
Hvala. Kolegicam in kolegom samo v pojasnilo. Na petkovem kolegiju je bila sprejeta odločitev, da se razprava na tej izredni seji Državnega zbora opravi po drugem odstavku 67. člena Poslovnika. Sam sem predlagal, da se za dve točki dnevnega reda določi čas za razpravo po tretjem odstavku, torej daljši čas. Kolegij je ta predlog zavrnil, kar pomeni, da razprava teče skladno z odločitvijo, ki je bila sprejeta na Kolegiju. Smo pri 25. točki dnevnega reda – Poročilo o nedokončanih strateških projektih po ministrstvih. Pozdravljam predsednika Vlade gospoda Janeza Janšo, ministre, generalnega sekretarja Vlade in druge sodelavce Vlade! Vlada je to poročilo Državnemu zboru poslala na podlagi 239. člena Poslovnika Državnega zbora. 4. julija 2012 sem vam ga poslal v seznanitev. Ta točka dnevnega reda poteka tako, da predsednik Vlade obrazloži poročilo, razprave pa pri tej točki dnevnega reda skladno s Poslovnikom ni. Za obrazložitev poročila dajem besedo gospodu Janezu Janši, predsedniku Vlade.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Mislim, da je izjemno pomembno, da pred obravnavo točk dnevnega reda, ki so na tej izredni seji, nekoliko podrobneje pogledamo tudi to poročilo o strateških zamudah, ki jih je Slovenija pridelala v zadnjih letih ali pa v zadnjem obdobju, ker to dodatno utemeljuje potrebo po tem, da danes, čeprav z veliko zamudo, vendarle sprejmemo nekatere ukrepe. To poročilo o strateških zamudah je skupaj z informacijo o uresničevanju strategije razvoja Slovenije 2005–2013 in Resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007–2023 izhodišče za ugotovitev dejanskega stanja in tudi za nadaljnje ukrepe. Del teh ukrepov imate danes oziroma ta teden na tej izredni seji. Glede na to, da je Vlada začela s pripravo strategije razvoja Slovenije za obdobje po letu 2013, ko se sedanje izteče. Ta strategija bo seveda tudi osnova za uporabo oziroma črpanje evropskih sredstev v naslednji evropski večletni finančni perspektivi, smo se ob tem nujno, ne da bi to prej posebej načrtovali, srečali tudi z oceno tega, kaj je bilo doslej s te strategije uresničeno, ker je to potrebno vedeti, preden načrtuješ stvari za naprej. Seveda je pogled na poročilo o uresničevanju te strategije in ostalih strateških dokumentov, ki jih ima država v zadnjih letih, da približno tako prazno sliko, kot so tukaj klopi največje opozicijske stranke. Pravzaprav smo predelali toliko strateških zamud, da jih v prihodnjih letih ne bo možno v celoti nadoknaditi, niti odpraviti vseh negativnih posledic. Dejstvo je, da, če gremo po teh projektih, tudi tam, kjer problem niso bila sredstva, ni bilo narejeno praktično nič bistvenega. Sam pogled na poročilo, ki ste ga dobili že pred tedni, to zelo izčrpno ilustrira. Dejstvo je, da v tem času, ko je finančna suša in ko so investicijska sredstva omejena v glavnem na evropska sredstva, v tem času smo dolžni narediti vse, da odpravimo vse tiste ovire, ki onemogočajo ali pa otežujejo to, da bi vsaj ta sredstva koristno uporabili. Mislim, da je to prva naloga tako vlade kot zakonodajalca. Na tej seji imate danes veliko zakonov, ki odpravljajo te ovire in tudi bistveno izboljšujejo okolje v Sloveniji, da se v prihodnje ne bi v taki meri te ovire in zamude pojavljale. Če pogledamo bistvene, boste videli, da gre za stvari, ki bi jih lahko naredili že zdavnaj, da bi seja s približno takšnim dnevnim redom, kot je ta teden, moralo biti pred tremi leti ali vsaj pred dvema letoma. Bistveno lažje bi bilo nam vsem skupaj, zato nekako ne razumem te slabe volje, ki je bila sicer v normalnih razumljiva zaradi krajšega časa, zaradi izredne seje in tako naprej, ker nam pravzaprav nič drugega ne preostane. Če bomo še naprej odlašali, bo situacija še težja in če bomo še malo odlašali, bo nerešljiva. Mislim, da je ta hiša tiste, kjer bi se morali tega absolutno zavedati. Če grem na hitro preko resorjev. Na področju financ smo podedovali kot vlada, dve absolutno strateški zamudi, eno je nenesprejetje strategije upravljanja s kapitalskimi naložbami Republike Slovenije, o tem se v zadnjem času veliko govori, kaj naj bi se zdaj vse na hitro naredilo. Treba je povedati, da je Zakon o upravljanju kapitalskih naložb naročil prejšnji vladi, da to strategijo sprejme do 30. junija 2011. To ni bilo uresničeno, zaradi tega smo se mi lotili takoj na začetku mandata tega dela. Danes imate rezultat nekega celovitega koncepta, ki je rezultat tega premisleka, pred seboj v obliki zakona o Slovenskem državnem holdingu. In s tem skušamo odpraviti zamudo. Ta zakon bo omogočil oblikovanje celovite strategije, racionalno in pregledno upravljanje državnega premoženja in tudi odprodajo nestrateških naložb. Druga takšna zamuda, strateška zamuda, na področju financ bi bila lahko opisana z besedama finančni krč. Gre za tri stvari. Prvič gre za stanje v našem bančnem sistemu, ki je izjemno resno, o tem boste lahko slišali podrobnejšo oceno tudi s strani Banke Slovenije pod naslednjo točko. Potem gre za ta krč v slovenskem gospodarstvu, ki je v veliki meri prezadolženo in tudi kreditno nesposobno. Se pravi, številna podjetja, ki so v težavah, ne morejo najemati kreditov, ker jih niso sposobna tekoče odplačevati in jih ne bi mogla tudi, če bi finančni servis bolje deloval. In tretji razlog je zaostreno mednarodno gospodarsko okolje, ki se mu je treba tudi prilagajati. Z ustanovitvijo tega državnega holdinga, ki je v obliki zakona pred vami, bo uresničeno čiščenje bilanc bančnega sektorja. To bo povečalo kreditno sposobnost bank, to se bo prelilo v lažje kreditiranje podjetij, seveda tistih, ki so sposobna najemati kredite in jih tudi vračati. S tem bo izpolnjen eden od pogojev za odpravo kreditnega krča, ne pa vsi. Kako se bodo ti ukrepi prelili v gospodarsko rast, pa bo v veliki meri odvisno od doslej že sprejetih ukrepov za pospešitev rasti in v veliki meri tudi od teh ukrepov, ki so v obliki številnih zakonov pred vami na tej izredni seji. Dinamika prelivanja teh ukrepov v večjo rast pa je seveda odvisno tudi od mednarodnega okolja, glede na to, da je slovensko gospodarstvo izvozno. Vlada je sprejela še nekaj zakonodajnih rešitev, ki izboljšujejo regulacijo bančnega sistema, gre za zbiranje kapitala gospodarskih družb, kar olajšuje Predlog zakona o trgu finančnih instrumentov, ki je v postopku sprejema. Potem gre za zbiranje kapitala s strani finančnih institucij. To olajšujemo s predlogi novel Zakonov o hipotekarni in komunalni obveznici, z Zakonom o investicijskih skladih in družbah za upravljanje ter z Zakonom o bančništvu. Tako,da še na tej seji napadamo večji del teh problemov, ki so osnova za finančni krč v Sloveniji v zadnjih letih. Na področju gospodarstva gre predvsem za bistvene strateške zamude pri investiranju evropskih sredstev oziroma pri, napačno rečeno, črpanju evropskih sredstev. V preteklih letih so nastale velike zamude pri črpanju. Nekaj teh podatkov imate tudi na ekranu. Gre za zamude pri potrjevanju projektov in razpisov, za zamude pri sklepanju pogodb, za zamude pri izplačilih iz državnega proračuna in tudi za zamude pri povračilih iz proračuna Evropske unije. Ob prevzemu mandat je bilo od 4 milijard evrov kohezijskih sredstev, ki so bila na voljo, v državni proračun povrnjenih okoli 30 % oziroma 1,4 milijarde. Na področju evropskega teritorialnega sodelovanja smo tukaj na približno 20 %. Če izpustim podrobnosti, ki se deloma vidijo tudi iz teh pregledov na ekranu, je treba ugotoviti, da, če je bila dinamika uporaba investiranja evropskih sredstev približno takšna, kot je bila v mandatu 2004–2008 tudi v mandatu 2008–2012, bi potem moralo biti danes investiranih najmanj 500 milijonov več sredstev iz evropskih skladov, kar bi lahko pomembno omililo to finančno sušo, ki je vladala v Sloveniji. Največja tveganja so v okviru operativnega programa okoljske in prometne infrastrukture. Veliki okoljski in prometni projekti se ne izvajajo skladno s predvideno dinamiko in iz teh tabel vidite tudi, kje so glavne zamude. Ta vlada je sprejela urgentno, takoj ukrepe za pospešitev črpanja in za opravo zaostankov. Vrsta jih je. Vseh zamud ne bo mogoče nadoknaditi, vendar pa je zadnje stanje takšno, da smo prišli na pozitiven neto položaj do proračuna Evropske unije. Maja je bil ta v višini 68 milijonov evrov in junija 159 milijonov evrov. Največ strateških zamud je na področju prostora in infrastrukture. Ta resor ima v tej finančni perspektivi na področju prometne infrastrukture na voljo milijardo in 100 milijonov evropskih sredstev. Do konca lanskega leta je bilo na vseh projektih realiziranih zgolj 287 milijonov ali 26 % teh sredstev. Te strateške zamude ogrožajo pomen strateških prometnih koridorjev. Do konca obdobja finančne perspektive jih bo izjemno težko nadoknaditi, saj bi bilo za to potrebno 70 % teh razpoložljivih sredstev investirati oziroma realizirati v naslednjih treh letih. Znotraj tega so največje zamude na področju železniških projektov. Do leta 2015 je tukaj namenjenih 473 evrov evropskih sredstev. Realizacija med leti 2007 in 2011 je bila le 16,5 % oziroma 77 milijonov. Zamude na področju infrastrukture in prostora so praktično pri realizaciji vseh državnih prostorskih načrtov, ki so trenutno v obravnavi. Teh je preko 60. Največje strateške zamude so pri umeščanju v prostor železniške povezave v okviru prometnega koridorja na trasi Lyon–Kijev, in sicer na odseku med Divačo in državno mejo ter Trstom. Ta projekt je 50 % sofinanciran iz evropskih sredstev. Tukaj ni bil porabljen doslej še niti en milijon evrov, čeprav so vsi roki mimo. Potem, naslednja velika strateška prometna zamuda je tretja razvojna os. Tukaj ne v severnem ne v srednjem in ne v južnem delu zadeve niso šle nikamor v zadnjih letih. Postopki državnega prostorskega načrta so se začeli že leta 2005, vendar na nobeni od teh tras, se pravi, niti ne na enem kilometru tretje razvojne osi, postopki niso zaključeni s sprejemom državnega prostorskega načrta. Potem je tukaj tak velik projekt, obvoznica Škofljica. Postopek se je začel v letu 2005, še vedno pa ni opravljena niti razgrnitev trase niti ni sprejeta odločitev o najprimernejšem poteku trase. Zamuda za zamudo. Potem gre za umestitev ustrezne cestne povezave med obstoječo avtocesto in mejnim prehodom Jelšane. Kljub umestitvi dopolnjeni avtocestni program leta 1995 in v začetku priprave DPN v letu 2006 še vedno ni izbrana niti trasa bodoče povezave. Potem gre za velike zamude pri umeščanju v prostor pri hidroelektrarnah na spodnji in srednji Savi in tako naprej. Najpomembnejše pa so seveda zamude na področju obeh železniških koridorjev, V. in X., te zamude so pač podčrtano strateške, ker zamujenih aktivnosti v preteklih letih v kratkem času enostavno ni možno nadoknaditi, zaradi tega Sloveniji grozi, da jo bodo modernizacije teh evropskih koridorjev zaobšle. In to zaradi naše krivde. Tukaj je šlo za neustrezno pripravljenost projektov tudi za neustrezen nabor projektov, postopki umeščanja v prostor so rakrana. Veliko boste govorili tudi pri zakonih, ki skušajo te posledice oziroma pomanjkljivosti odpraviti, potem so tukaj revizijski postopki v postopkih javnega naročanja, ki so svoja zgodba pri teh zamudah, in tako naprej. Stanje najpomembnejših projektov na področju modernizacije železniške infrastrukture je prikazana tudi v posebni tabeli. To imate tudi v Poročevalcu. Upam, da ste si to ogledali. Na področju energetike v tej finančni perspektivi je na razpolago 160 milijonov evrov evropskih sredstev. Tukaj so bile sprejete štiri prednostne usmeritve. Sredstva se praktično niso črpala, delež črpanja konec leta 2011 je bil 10 %. Na vseh teh projektih tudi ne bo možno zagotoviti polnega črpanja, zato bodo potrebne premestitve na tiste projekte, kjer je absorpcija večja. Gre predvsem za energetsko sanacijo stavb v lasti lokalnih skupnosti, zato da sredstva ne ostanejo. Na področju izobraževanja, znanosti, kulture in športa imamo štiri takšne zamude pri pomembnih projektih. Gre za razvoj širokopasovnih omrežij na belih lisah, za razvoj mobilnih komunikacij četrte generacije, za nadaljnji razvoj digitalne radiofuzije in za novi zakon o elektronskih komunikacijah, ki bi moral biti sprejet že v lanskem letu. Ker ni bil sprejet je Evropska komisija najavila tožbo. Vlada to pospešeno pripravlja. Upamo, da bo jeseni na vaših mizah. Na področju kmetijstva in okolja gre za zaostanke pri izvedbi projektov na področju vodooskrbe, odvajanja in čiščenja odpadnih voda ter ravnanja z odpadki. Gre za projekte vredne v glavnem po nekaj deset milijonov evrov. Vsi projekti oskrbe s pitno vodo so vredni okoli 260 milijonov evrov – povsod so zamude. Odvajanje in čiščenje odpadnih vod 165 milijonov evrov – povsod zamude. Področje javnih služb, izvajanje dimnikarske dejavnosti – neizveden projekt izdelave evidenc kurilnih naprav velik problem, tudi vse ostalo v zvezi s to dejavnostjo. Neučinkovit projekt odprave večletnih zaostankov, več kot tisoč nerešenih primerov. Neizveden je tudi projekt ureditve in določitev metodologije za oblikovanje cen storitev obveznih javnih služb varstva okolja, kar povzroča velike težave. Ko gre za različne vrste rabe vode in vodnih zemljišč, je med 400 in 450 nerešenih vlog za rabo vode, ki so v povprečju nerešene že štiri leta. Na področju vodnih zemljišč je nerešenih 412 vlog. Tudi mnoge od teh čakajo leta. Pri kakovosti zraka gre za izjemno pomembno področje za kvaliteto življenja. Neizvedeni so programi kakovosti zraka za Ljubljano, Celje, Maribor, Kranj, Murska Soboto, Novo mesto in Zasavje. Ponekod je tematika tudi že pred sodiščem EU. Potem imamo nerealiziran zakonodajni del iz okoljskega področja, kjer je, mislim, 12 oziroma 15 uredb in zakonov, ki bi morali biti že davnaj sprejeti, pa niso in zaradi tega pač je kvaliteta življenja v mnogih delih Slovenije slabša. Potem imamo velike zaostanke na upravnih postopkih Agencije Republike Slovenije za okolje. Ta tabela je tukaj. Gre za tisoče nerešenih primerov preko roka. Pri obrambi se je prejšnja vlada ukvarjala tri leta s tem, ali bo prekinila ali ne bo prekinila pogodbo za nakup srednjeoklepnih kolesnih vozil 8X8, Ni sprejela nobene odločitve. Morala bi jo pač v prvem letu. Stanje je popolnoma kaotično. Pravosodje. Tu gre za velike sodne zaostanke. Čas za reševanje gospodarskih sodnih je štirikrat daljši od evropskega povprečja. To je pomemben vzrok za propade številnih podjetij in za plačilno nedisciplino. Velik gospodarski kriminal ni doživel nobenega epiloga v zadnjih letih. Vlada je pripravila spremembo zakonodaje za napad na te vzroke za te probleme še v tem letu. Pri zdravju so odprti projekti, pravzaprav vsi, ki bi morali biti v glavnem že zdavnaj končani. Zdaj je seveda tudi problem pomanjkanje finančnih sredstev, določene so nove prioritete, prednosti imajo projekti, ki jih lahko financiramo iz evropskih sredstev, to so predvsem urgentni centri. Tukaj so potem še ostale stvari, ki jih v poročilu niti nismo omenjali, ker ne zadevajo posamično nobenega resorja, ampak so zamude, ki pomembno vplivajo na rasti, na gospodarsko situacijo v Sloveniji, tudi na zaposlovanje. Eden takih velikih projektov o katerem se je veliko govorilo je projekt Emonika, to je izgradnja potniškega terminala v Ljubljani. Investicija je vredna blizu 300 milijonov v glavnem zasebnih sredstev. Projekt je bil namerno zaustavljen, da ne bi delal konkurence trgovskemu centru v Stožicah. To se je zgodilo tako, da je Mestna občina Ljubljana po že zaključnem razpisu zahtevala poglobitev tirov, nato pa še podražila komunalni prispevek za 50 %. Investitorjem so se skupni stroški povečali za najmanj 80 milijonov, projekt, ki bi moral biti že dokončan in približno 2 tisoč delovnih mest bi bilo v njem in veliko dela za gradbeništvo, se niti ni začel. Hkrati tudi trgovskega centra v Stožicah ni, je samo preko 100 milijonov evrov luknje zaradi kreditov, ki so jih podjetja blizu Mestne občine Ljubljana dobila za to v glavnem pri državnih bankah. Se pravi imamo dvojno škodo. Zakaj prihaja do takšnih zamud? Če bi sešteli vse te zamude in izračunali finančne učinke teh zamud, bi prišli do milijard. Če bi se vsaj polovica teh investicij realiziralo, bi bila gospodarska situacija danes v Sloveniji boljša, prihodki proračuna bi bili boljši, omejitve javne porabe bi bile lahko bistveno blažje, tako tiste, s katerimi smo se že srečali, kot tiste, s katerimi se bomo še srečali, vendar se to ni zgodilo. Torej, kje so vzroki? Običajno v tem parlamentu govorimo o nesposobnosti vlade, ko gre za takšne zamude. Gre tudi za to, absolutno, mislim pa, da so pri nas vzroki globlji, to ni edini problem. V Sloveniji se je v zadnjih letih nekako do popolnosti vzpostavil nek sistem, v katerem se vlada iz ozadja, pri vsakem projektu se iščejo koristi posameznikov ali pa posameznih interesnih skupin. Ko gre za projekte, ki se načrtujejo, ki so javno znani – in večina teh projektov, o katerih sem govoril, je takšnih –, se angažirajo številni lobisti, ti pokrijejo potem vse od uradnikov do strokovnjakov, pri velikih projektih še revizorje in protikorupcijsko komisijo, na koncu celo sodstvo, policijo, tožilstvo. Projekti čudežno stojijo, nemalokrat se ti različni posamični interesi tudi prepletajo ali pa so nasprotujoči. Ne glede na to, ali gre za prvi ali za drugi razlog, to povzroča zamude. Tukaj gre za interese tistih, ki bi radi zaslužili z dragimi študijami okrog umeščanja v prostor in okoljevarstvenih zahtev. Tega je izjemno veliko. Praktično vsaka sprememba zakonodaje doslej je zahtevala še neke dodatne študije in se je množilo število tistih, ki jih izdelujejo in potem gre še za revizije ocen in študij in tako naprej. Potem so interesi teh, ki bi radi zaslužili s spremembo namembnosti ali preprodajo zemljišč. Tudi to je danes že izdelan sistem v Sloveniji. Potem gre tukaj za interese, ki se najdejo v aneksih k osnovnim pogodbam, ki so za to po pravilu čim bolj odprte. Dražji je projekt, bolj odprta je pogodba in manj je možnosti, da bi bile pogodbe sklenjene na ključ, kot je to v navadi in običaj v tujini. V Sloveniji imamo prave strokovnjake za pripravo odprtih pogodb. Mislim, da bi to lahko izvažali, če bi to kdo hotel kupiti. Potem gre za namerno vlaganje – tudi te primeri se raziskujejo – pritožb in zavlačevanje, da tisti, ki vlaga pritožbe, kasneje izsiljuje umik takšne pritožbe proti plačilu in tako naprej. Problem, ki ga imamo mi kot vlada in zakonodajalec, ki smo se danes zbrali v tej dvorani, je v tem, da je večina teh blokad sistemsko omogočenih z namerno zapletenimi procedurami, ki so jih lobisti pravočasno vtaknili predvsem v uredbe pa tudi v zakonodajo. Ravno te procedure zaradi svoje nepreglednosti omogočajo korupcijo. To je bilo popolnoma jasno že leta. Protikorupcijska komisija se proti takšnemu urejanju in kompliciranju teh postopkov nikoli ni oglasila. Zdaj, ko se jih poenostavlja, pa se je oglasila, kar jo postavlja v zelo čudno luč. Vedno, ko se naredijo takšne ocene in se ugotovi, da nek projekt stoji tri leta, pa pravzaprav ne zna nihče natančno pojasniti, zakaj, in se potem išče razloge, ki se jih tudi najde, odpravljanje teh vzrokov na koncu pade na ministra, se pravi, na osebo, ki je vsak dan močno kritizirana, izpostavljena javnemu pritisku in včasih njihove družine tudi grožnjam, takšnim in drugačnim. In ta oseba, ki ima običajno še nižjo plačo od vseh tistih, ki so povzročili te zamude, mora potem to reševati in je, ne glede na to, katera vlada je, tudi edini, ki vsaj, če ne drugače, na volitvah politično odgovarja. Nihče drug v tej verigi doslej v glavnem ni odgovarjal. Torej imamo do potankosti izdelan in razpreden sistem blokad, ki uničujejo državo. Blokad, ki so na vseh nivojih, tudi sistemske, tudi v zakonih in tako naprej, tudi v delovanju interesnih skupin, včasih tudi tistih, ki jih imenujemo socialni partnerji. In na tej seji, spoštovani kolegice in kolegi, imate zakone, ki odpravljajo na stotine teh ovir in blokad. Ta ocena, ki izhaja iz teh strateških zamud pri projektih, je v veliki meri osnova za številne ukrepe, ki so v teh zakonih. In sprejetje te zakonodaje je vitalnega pomena za državo, res, vitalnega pomena. Večina zakonov je predlaganih po nujnem, morda kakšen po skrajšanem postopku. Kot sem dejal že prej, to bi v normalnih razmerah bil problem. Pomembne stvari spreminjamo. Če bi imeli čas, bi zagotovo ta zakonodaja zaslužila bistveno daljši čas za razpravo, še za kakšno analizo in tako naprej. Ampak, kot rečeno, bi morali te zakone obravnavati pred tremi leti, kakšnega pa tudi že bistveno prej, da ne bomo zdaj samo v prejšnji mandat stvari polagali, pa tega nismo storili, zato se pač zdaj mudi. Mogoče bomo kakšno ureditev jeseni ali pa prihodnje leto popravljali, ko bodo narejene analize učinkov, ampak to je bistveno bolje, kot da še naprej čakamo s tem paketom in konec leta že ne bo več važno, kaj bomo sprejeli. Nujnost sprejetja teh ukrepov je dodatno utemeljena še z našim javnofinančnim položajem. Letošnjega leta še nismo končali s proračunskim letom. To, kar smo pri Zakonu o uravnoteženju javnih financ bili prisiljeni popuščati, da ni prišlo do blokad, se bo poznalo na prihodkih. In leta še nimamo zaključenega, še za letošnje leto bo verjetno treba še kaj dodati. Ko boste dobili v zgodnji jeseni predloge proračunov za leto 2013 in leto 2014, boste videli, da smo z Zakonom o uravnoteženju javnih financ naredili samo polovico tega, kar je treba narediti in kar so druge države Evropske unije naredile že pred leti, da nas čaka še pomemben del naloge. Zato enostavno ne razumem teh razprav, ki so zdaj skoncentrirane na to, kako bi to racionalizacijo, ki smo jo že izvedli, še dodatno omilili. Jeseni boste videli, da imamo pred seboj bistveno hujši problem, in če bi šlo samo za nekaj privilegiranih pokojnin, to sploh ne bi bilo vredno razprave. Zaradi te situacije je rast nujnost, ti ukrepi, ki so danes na tej izredni seji, so predvsem ukrepi za rast. Če te rasti ne bo, bomo vsako leto zniževali porabo, pa ne bomo prišli iz krize. Nekje je treba rast začeti in zaradi tega ta izredna seja.
Predsedniku Vlade se zahvaljujem za to obrazložitev. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prekinjam 16. izredno sejo za 15 minut, da se pripravi vse potrebno za naslednjo točko dnevnega reda, ki bo potekala brez navzočnosti javnosti. Nadaljujemo ob 13. uri. Seja je bila prekinjena ob 12.44. /26. TOČKA DNEVNEGA REDA – INFORMACIJA O STANJU V SLOVENSKEM BANČNEM SISTEMU [[brez navzočnosti javnosti; od 13. ure do 15.59]] Seje se je nadaljeval ob 16.15.
Lepo pozdravljeni! Nadaljujemo z odprtim delom seje. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ministru za gospodarski razvoj in tehnologijo mag. Radovanu Žerjavu.
Lepo pozdravljeni, spoštovani poslanke in poslanci! Zakon o gospodarskih družbah določa temeljna statusna korporacijska pravila ustanovitve in poslovanja gospodarskih družb, espejev, povezanih oseb, gospodarsko-interesnih združenj, podružnic tujih podjetij in njihovega statusnega preoblikovanja. ZGD, kot mu pravimo, je zato deležen stalne pozornosti in je podvržen nenehnim zahtevam po spremembah in odpravi administrativnih ovir. Tako so predloge za spremembe v zadnjem času podale vse zbornice, Obrtna zbornica, Gospodarska zbornica, Ajpes in tudi nekateri drugi deležniki. S predlogom zakona se tako želi odpraviti nekatere nejasnosti, predvsem pa administrativna bremena, na katera opozarjajo posamezni deležniki. Poglavitne rešitve tega predloga zakona so naslednje. Prenašajo se objave po ZGD z Uradnega lista na spletno stran Ajpesa, kar bo za družbe pomenilo zmanjšanje stroškov. Predlog zakona črta poglavje, ki ureja tiho družbo in posledično spreminja tudi ostale člene, ki se nanašajo na tiho družbo. Dopolnjuje se člen, ki ureja nasprotje interesov, in sicer tako, da se na novo definira nasprotje interesov, po zgledu kodeksa za upravljanje javne družbe, ter odpravlja dileme v zvezi z dajanjem soglasij v primeru družinskih podjetij in določa izjeme v primeru poslov manjših vrednosti, 2 tisoč evrov za posamezni posel, za vse posle skupaj za eno družbo pa 24 tisoč evrov. Omogoča družbam plačilo nadomestila Ajpesu za objavo letnega poročila po objavi letnega poročila in ne več vnaprej. Skrajšuje rok za izbris espeja iz Poslovnega registra Slovenije s 15 na 3 dni. Omogoča se podjetniku, da še v času svojega življenja prenese podjetje ali del podjetja na svojega družinskega člana kot univerzalnega pravnega naslednika. Dviguje se zgornjo mejo letnih prihodkov, do katerih lahko podjetnik vodi knjige po enostavnem knjigovodstvu, z 42 tisoč evrov na 50 tisoč evrov. Predlaganim članom nadzornega sveta se nalaga dolžnost, da na skupščini, ki bo odločala o njihovem imenovanju, predstavijo svoje preteklo strokovno izpopolnjevanje in delo, ki ga opravljajo, ter vse okoliščine, ki bi lahko privedle do nasprotja interesov. Predlagani član nadzornega sveta lahko poda svojo predstavitev pisno, na skupščini pa predstavitev opravi predlagatelj. Nadalje, dodaja se prekršek za primer, če družba delnic nima izraženih v nematerializirani obliki. In še, zmanjšujejo se globe za majhne družbe za prekršek nepredložitve letnega poročila Ajpesu in globe za družbe, če Ajpesu ne predložijo podatkov o premoženjskem in finančnem poslovanju ter poslovnem izidu. Te spremembe smo pripravili, kot sem dejal, na osnovi pripomb in predlogov različnih deležnikov, v smislu poenostavljanja oziroma odpravljanja administrativnih bremen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora gospodu Matjažu Hanu.
Lepa hvala, spoštovana podpredsednica. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Odbor za gospodarstvo je na 13. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah. Kolegij predsednika Državnega zbora pa je na 23. seji sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Seji odbora so prisostvovali predsedniki nekaterih zbornic, predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo in pa predstavniki Ajpesa in Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in iz zakonodajnotehničnega vidika. Odbor je bil seznanjen tudi z naslednjim gradivom: z amandmaji poslanskih skupin SDS, Ljudske stranke, DeSUSa in Nove Slovenije k 7. členu predloga zakona, z amandmaji poslanca mag. Ivana Vogrina k 73., 158. do 167., 685. in 686. členu predloga zakona in s predlogom za amandma odbora Obrtno-podjetniške zbornice. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile tudi poslanske skupine koalicije, in sicer k 7., 11., 12., 15., 16., 20., 23. in 24. členu. Vodja Zakonodajno-pravne službe je glede pripomb službe iz pisnega mnenja v zvezi z ukinitvijo tihe družbe izpostavil pozitivne strani tihe družbe kot ene izmed oblik gospodarskih družb, v katerih se opravlja pridobitna dejavnost. Poudaril je, da je možnost zlorabe po mnenju službe preprečena že s tako imenovanim inštitutom spregleda pravne osebe. Glede pripomb službe v zvezi s prehodno ureditvijo je poudaril, da je ta ustrezno upoštevana z amandmaji poslanskih skupin koalicije. Pojasnil je tudi, da je večina konkretnih pripomb službe s posameznim členom predloga zakona upoštevana v amandmajih tudi tako imenovanih poslanskih skupin koalicije. V razpravi ob obravnavi posameznih členov predloga zakona so posamezni člani odbora in vabljeni izrazili podporo predlogu zakona zlasti z vidika odprave administrativnih bremen. Po opravljeni razpravi je odbor sprejel amandmaje odbora k 8. členu predloga zakona. Odbor je sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 7., 11., 12., 15., 16., 20., 23. in 24. členu predloga zakona. Odbor je glasoval še o vseh členih zakona in jih tudi sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je tudi sestavni del poročila odbora.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke mag. Marko Pogačnik.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani minister, kolegice, kolegi! Obstoječa sprememba zakona o gospodarskih družbah uvaja predvsem tiste spremembe, zaradi katerih se danes bremeni slovensko gospodarstvo. Predvsem je tukaj šlo za poslušanje predlogov Obrtne zbornice, Ajpesa. V poslanski skupini ocenjujemo, da bodo vse te spremembe vplivale na večjo konkurenčnost slovenskega gospodarstva, predvsem pa, da se bodo zmanjšala administrativna bremena, ki so v danem trenutku eden izmed največjih zaviralcev gospodarske rasti. Ocenjujemo zelo pozitivno, da se črta tudi instrument tihih družb ne glede na dejstvo, da so tihe družbe poznali že v rimskem zakonu, da jih pozna večina zakonov o gospodarskih družbah v evropskih državah, vendar nedvomno je to, da je Slovenija še vedno tranzicijska država in da v tranzicijskem obdobju bomo predvsem s tem zmanjšali konflikt interesov in pa predvsem oškodovanje državnega premoženja na osnovi znanih primerov iz preteklosti, ki so se pojavljali s tihimi družbami in pa tihimi družbeniki. Zaradi vsega tega bo Poslanska skupina SDS to predlagano spremembo zakona o gospodarskih družbah tudi podprla. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Socialnih demokratov gospod Matjaž Han.
Še enkrat lepa hvala. Jaz bom izredno kratek. V Poslanski skupini Socialnih demokratov sicer podpiramo cilj predloga zakona, s katerim se želi odpraviti nejasnosti in administrativna bremena, na katera opozarjajo predvsem posamezni deležniki v gospodarstvu. Predlog zakona vsebuje novosti, ki upoštevajo predlog Obrtne zbornice, Ajpesa in drugih deležnikov. Seveda pa nismo tako optimistični, da bo ta zakon odpravil nekonkurenčnost naših podjetij, vendar bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov zakon vendarle sprejeli. Opozorili pa bi Vlado, da tudi takšne zakone sprejme po rednih postopkih, da bo bistveno več možnosti za debato, za izmenjave stališč in da bo tudi strokovna javnost pri tem bolj sodelovala. Edino, kar se nam zdi sporno v tem zakonu, je črtanje instituta tihe družbe. Državni sekretar je povedal, da so v Sloveniji registrirane samo štiri take tihe družbe, in mi glede na prakso v Evropi ta institut ukinjamo, kar mislimo, da ni dobro, vendar bomo zakon vseeno sprejeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanske liste, gospod Rihard Braniselj.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi, minister! Danes posegamo v temeljni sistemski zakon na področju statusnega prava družb, ki ureja ustanavljanje, organiziranost in poslovanje gospodarskih subjektov. Do predlaganih sprememb je prišlo predvsem zaradi opozoril Obrtniško-podjetniške zbornice, Ajpesa in tudi Gospodarske zbornice ter drugih deležnikov in zainteresirane javnosti. V praksi so se namreč pokazale določene pomanjkljivosti in težave pri izvajanju veljavnega zakona. Obrtno-podjetniška zbornica je med drugim opozorila na pomanjkljivosti in težave ter potrebo po skrajšanju roka za izbris podjetnika iz Poslovnega registra Slovenije. Ajpes in prav tako Obrtna zbornica sta predlagali, da se omogoči podjetnikom in družbam plačevanje nadomestila za objavo letnih poročil po objavi in ne vnaprej, kot to določa veljavni zakon. Gospodarska zbornica je opozorila na nejasnost določenih členov veljavnega zakona v delu, ki ureja nasprotje interesov. Prav tako se objava iz Uradnega lista prenaša na spletno stran Ajpesa. S predlagano ureditvijo se tako v primeru, če Zakon o gospodarskih družbah nalaga dolžnost objave, to ne bo več objavilo v Uradnem listu, temveč na spletni strani Ajpesa v rubriki Objave po Zakonu o gospodarskih družbah. Predlog zakona tudi črta celotno poglavje o tihi družbi in strožje definira in sankcionira nasprotje interesov med družbo in njenimi organi nadzora in poslovodenja. Glavni cilj predlaganih sprememb in dopolnitev je tako odpraviti nejasnosti in administrativna bremena, na katere že dalj časa zgoraj navedeni opozarjajo in do katerih je v praksi prihajalo. Vse te omejitve so povzročile kar nekaj dvomov in zapletov v postopkih. V poslanski skupini Državljanske liste bomo predlog zakona podprli, saj menimo, da so predlagane rešitve nujno potrebne in bodo ne le v največji meri odpravile nejasnosti, na katere so opozorili zgoraj omenjeni deležniki, pač pa naj bi s tem gospodarskemu sektorju odpravili tudi dobršen del nepotrebnih stroškov in administrativnih ovir.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Franc Pukšič.
Kolegice in kolegi, minister, podpredsednica! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah bomo v Slovenski ljudski stranki podprli. Pravzaprav gre za nekaj sprememb pri posameznih členih, ki, prvič, skrajšujejo roke za izbris iz evidence, potem omogočajo prenos podjetij podjetnika na njegove družinske člane in prenašajo določene pristojnosti na Ajpes in še nekatere druge spremembe. Tukaj so tudi spremembe na nekaterih področjih kazenskih določb. Pomembno pa je tudi višanje mere letnih prihodkov, do katerih bodo lahko podjetniki vodili enostavno knjigovodstvo. Pri tej spremembi je zelo zanimiva sprememba 274. člena, ki nalaga kandidatu za člana nadzornega sveta, da na skupščini pred svojo izvolitvijo predstavi svojo preteklo strokovno izpopolnjevanje in delo, ki ga trenutno opravlja, kot da to do zdaj že ne bi bilo. Glede na stanje v kakšnem smo, očitno nadzorni sveti svojega dela, svoje naloge v veliki meri niso opravili. To smo lahko slišali tudi pri prejšnji točki, ki je bila zaprta za javnost, za kar nas bo še bolela glava. Zadnja novost ali pa ena izmed novosti je tudi, da prepovedujemo, črtamo poglavje o tako imenovanih tihih družbah. Kot veste, že zdaj ne bi smele tihe družbe delovati z javnimi podjetji, ampak še več od tega, če se spomnite, leto nazaj in nekaj, ko smo opozarjali, da je bil direktor podjetja v večinske lasti države solastnik tihe družbe, tihi solastnik tihe družbe, in ta tiha družba je s tem javnim podjetjem poslovala. Ampak ta direktor ni bil samo to, bil je celo predsednik nadzornega sveta Nove Kreditne banke Maribor, ki pa je danes tudi v takšnih težavah, da boli glava celotno državo, tudi z njegovo odgovornostjo. Upam, ne samo zaradi tega zakona o gospodarskih družbah, ampak tudi zaradi vsega ostalega, da bo za svoja nečedna dejanja tudi kdo odgovarjal, med njimi tudi Danilo Toplek. Na koncu, za gospodarsko rast sigurno niso potrebne samo subvencije in nepovratni denar, finančne injekcije in tako dalje, zelo pomembno je, da je zakonodaja tako narejena, da poenostavlja postopke ter razbremenjuje in odpravlja nepotrebno administracijo. Zato bomo v Slovenski ljudski stranki, kot sem že omenil, zakon podprli, se pa zavedamo, da je to eden izmed manjših kamnov v tem mozaiku nadaljnjega razvoja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenija, gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala, gospa predsednica. Pozdravljeni gospod minister, državni sekretar, pozdravljam tudi vse poslanke in poslance! Predstavila bom stališče Poslanske skupine DeSUS. Predlagane spremembe na področju zakona o gospodarskih družbah ciljajo na izboljšanje poslovnega okolja. Predlog zakona upošteva ključna načela za večjo gospodarnost in poenostavitev postopkov. Na podlagi predlaganih sprememb se krepi tudi načelo preglednosti pri poslovanju družb in sklepanju poslov z drugimi družbami. Načelo zmanjšanja administrativnih obremenitev bo uresničeno s prenosom objav, ki jih za gospodarske družbe nalaga zakon, iz Uradnega lista na spletno stran Ajpesa, pri čemer bodo objave, ki jih nalaga zakon kot obvezne, brezplačne. Ostali akti, ki jih gospodarske družbe objavljajo v skladu s svojimi statutarnimi določili, bodo plačljive v skladu s plačilno tarifo Ajpesa, ki bo regulirana s strani Ministrstva za gospodarstvo. Seveda so tukaj pričakovanja, da bodo potemtakem stroški, ki jih danes nosijo poslovni subjekti v zvezi z objavami v uradnih glasilih, bistveno manjši. Predlog zakona rešuje nejasnosti na področju še odprtih vprašanj glede nasprotja interesov. Nova določba se tako izboljšuje na način, da bodo vsi tisti, ki so vodilni v podjetjih, torej poslovodstvo, direktorji, prokuristi, morali za sklepanje poslov z družbo, v kateri imajo sami ali njihova družina vsi skupaj desetino lastništva, nujno pridobiti soglasje nadzornega oziroma upravnega odbora družbe pa tudi, če je lastništva manj kot desetina, bodo morali o poslu obvestiti nadzornike oziroma upravni odbor v treh dneh po sklenitvi. Naslednja sprememba, ki jo rešuje ta novela, je prenos podjetnika, to je tako imenovanega espeja na družinske člane že za časa življenja podjetnika, kar bo precej olajšalo nadaljnje poslovanje zainteresiranim bodočim mladim podjetnikom, ki bi želeli prevzeti posle prednikov. V izogib manipulacijam v zvezi s prenosom firme je treba jasno povedati, da tako podjetnik kot prevzemnik odgovarjata za obveznosti iz naslova poslovanja. Še več je sprememb v tem zakonu, ki jih v Poslanski skupini DeSUS podpiramo. Zagotovo mednje sodi podrobna predstavitev kandidatov za člane nadzornih svetov in upravnih odborov, preden jih na mesto potrdi skupščina. Pozdravljamo tudi znižanje meje letnih prihodkov, do katerih lahko podjetnik vodi enostavno knjigovodstvo ter sorazmerno znižanje nekaterih glob za prekrške majhnih družb. Kar se tiče črtanja oziroma ukinitve tihih družb iz zakona in s tem iz našega poslovnega okolja, naj povem, da glede na številne zlorabe in izkoriščanja prikritih razmerij med družbeniki, ki se zdaj lahko dogajajo, je ukinitev tovrstnih razmerij ustrezna, če si želimo na ta način izogniti zlorabam in zagotoviti več transparentnosti v poslovnem okolju. Kot že povedano, Poslanska skupina DeSUS podpira rešitve, ki jih prinaša ta zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani gospod minister, državni sekretar, kolegice in kolegi! Dovolite najprej moje iskreno obžalovanje, da tukaj ni skoraj ene tretjine slovenskega parlamenta pod imenom Pozitivna Slovenija. Resnično obžalujem celotedensko obstrukcijo zelo pomembne seje Državnega zbora. Hvaležen sem vam, spoštovana podpredsednica, da vsaj vi predstavljate največjo poslansko skupino v Državnem zboru. Sedaj pa k zakonu. Gospodarstveniki imajo prav, ko pravijo, da naj jim država omogoči predvsem ugodno poslovno okolje, posle pa bodo že lahko sklepali in jih tudi izvajali sami. Zelo podobne odzive smo dobivali poslanci Nove Slovenije, ko smo se po različnih slovenskih regijah srečevali s podjetniki in jih povprašali po njihovih težavah. Pri pripravi novele Zakona o gospodarskih družbah smo zato poskušali slediti predvsem temu, da bi v danih okoliščinah z določenimi spremembami gospodarstvu čim hitreje zagotovili ustrezno poslovno okolje. S predlogom zakona se zato odpravljajo določene nejasnosti in slabosti obstoječe zakonodaje. Spremembe gredo predvsem v smeri zmanjševanje administrativnih ovir, na katere so opozorili najprej podjetniki, Obrtna zbornica Slovenija, Ajpes in tudi druga zainteresirana javnost. Naj naštejem nekatere novosti novele Zakona o gospodarskih družbah. Prvič. Novela zakona bo uvedla objavo letnega poročila družb, in sicer ne več v Uradnem listu, ampak na spletni strani Ajpesa, nadomestilo za objavo bo znatno nižje, kot je to bilo zdaj, plačalo pa se bo šele po objavi. Drugič. Skrajšuje se rok za izbris samostojnega podjetnika iz poslovnega registra. Tretjič. Zvišuje se meja letnih prihodkov, do katerih lahko podjetnik vodi enostavno knjigovodstvo. Četrtič. Uvaja se tudi možnost enostavnega prenosa dela podjetja ali pa podjetja v celoti na podjetnikove otroke oziroma njegove najbližje. Novela zakona je pripravljena z namenom, da olajša poslovanje tako velikim, kot tudi malim podjetjem in jim končno omogočijo okolje, v katerem se bodo lahko posvetili predvsem poslovnim idejam in njihovemu uresničevanju. Nova Slovenija bo pri tem skušala pomagati tako, da bo zakon v predlagani obliki tudi podprla. Podprli bomo tudi predlagani amandma in bomo tudi spremljali izvajanje Zakona o gospodarskih družbah v življenju in tudi predlagali morebitne potrebne spremembe v prihodnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker ugotavljam, da je bil vložen amandma, prehajamo na razpravo o 8. členu in vloženem amandmaju poslanskih skupin SDS, DL, SLS, DeSUS in NSi. V razpravo dajem 8. člen ter amandma k temu členu in prosim za prijavo, če bi kdo želel razpravljati. Ne vidim želje za razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O PREPREČEVANJU ZAMUD PRI PLAČILIH PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Zdaj ugotavljam, da predstavnika s strani Ministrstva za finance ni tukaj. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko, kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo članu mag. Marku Pogačniku.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 27. nujni seji 13. 7. kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o preprečevanju zamud pri plačilih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje po nujnem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 23. seji 10. 7. odločil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. Seji odbora so prisostvovali: predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance, Gospodarske zbornice Slovenije, Državnega sveta in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnitvi obrazložitve členov je minister za finance kot predstavnik predlagatelja zakona podal podrobnejšo predstavitev namena zakona in predlaganih rešitev. Zakon uvaja predvsem dve pomembnejši novosti, in sicer nov instrument zavarovanje plačil oziroma izvršnico ter sistem obveznega pobota. Izvršnica je listina z nepreklicnim pooblastilom podpisnika dolžnika, da lahko upnik pri banki, kjer ima dolžnik svoja sredstva na računu, poplača dolg, ki je na izvršnici naveden. Gre za močnejše zavarovanje plačil, saj omogoča poplačilo iz kateregakoli računa dolžnika. Zakon tudi predvideva nekaj administrativnih poenostavitev, med drugim je odprava najdaljšega dovoljenega 120-dnevnega plačilnega roka. Glede tehničnih sprememb, pa je minister omenil predvsem daljši rok za vpis obveznosti v večstranski pobot. V obvezni pobot tudi ne bo treba več prijavljati obveznosti, ki so nižje od 250 evrov. V skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora se je odbor opredelil do vloženih amandmajev poslanskih skupin koalicije in jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del tega poročila.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospa Romana Tomc.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Pred dobrim letom je bil v Državnem zboru sprejet Zakon o preprečevanju zamud pri plačilih in ambicija zakona je bila, da bo prispeval k normalizaciji poslovanja gospodarstva ter spoštovanju plačilnih rokov. Neplačevanje računov je namreč postalo zelo običajen način sodelovanja med poslovnimi partnerji. Razlogov za to je več, zakaj do plačevanja v rednih rokih ni prihajalo, in niso vsi špekulativne narave. Ali drugače povedano, niso imeli vsi neplačniki v ozadju nečednih oziroma goljufivih namenov. Glavni razlog za neplačila je bil takrat in je še vedno pomanjkanje denarja v obtoku. Vzroki za plačilno nedisciplino so torej mnogo globlji. Podatki Ajpesa kažejo, da se je situacija v gospodarstvu glede zamud pri plačilu od trenutka, ko je bil sprejet sedaj veljavni zakon, pa do danes še poslabšala. Povprečni znesek neporavnanih obveznosti, ki zapadejo dnevno, znaša skoraj 800 milijonov evrov. In to samo tistih, za katere so bili vloženi postopki za izvršbo, dejansko stanje je tako še mnogo slabše. Ali bo zakon, ki ga danes sprejemamo, prinesel izboljšanje, v tem trenutku še ne moremo vedeti, vsekakor pa je to korak naprej, saj odpravlja pomanjkljivosti, ki so bile zaznane pri izvajanju veljavnega zakona, med drugim odpravlja tudi maksimalen rok za plačilo in uvaja tako imenovano izvršnico kot instrument zavarovanja plačila. Izvršnica je zelo močno orodje, ki pa je lahko na drugi strani tudi ničvreden papir, če na računu dolžnika ni ustreznega kritja. Zato bodo morali podjetniki ob izdaji ali ob prevzemu izvršnice ravnati zelo skrbno in zelo odgovorno. Zavedati se morajo tako pozitivnih kot negativnih plati takšnega načina zavarovanja posla. V Poslanski skupini SDS ocenjujemo, da je predlog zakona ustrezna nadgradnja obstoječega sistema, korak naprej k izboljšanju plačilne discipline, zato ga bomo podprli.
Poslanska skupina Socialnih demokratov [[...]]Proceduralno. Gospod Matjaž Han, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Rad bi opozoril na eno dejstvo. Nam je bilo danes in v teh dneh povedano, da so v Sloveniji izredne razmere. Da je treba sprejeti nekatere zakone, ki so odločilni za to, da bomo pomagali gospodarstvu. Zato Socialni demokrati tudi vztrajamo na tej seji, kljub temu, da bi lahko obstruirali ali se šli določene igre. Vendar najmanj, kar pričakujemo od Vlade in pristojnega ministra, da ko gre za tako pomemben zakon, kot je reševanje plačilne discipline, da se nam pridružijo. Ta trenutek sem videl ministra, zato se mu zahvaljujem. Minister, hvala lepa, da ste prišli.
Hvala lepa. Sicer pa, gospod Han, 235. člen Poslovnika govori o tem, da ni obvezna prisotnost Vlade na sejah. Tu je jasno opredeljeno, da to ni nujno, je pa pravica zahtevati oziroma pogojevati. Zdaj je minister tukaj, ampak vam to vseeno povem. Drugače bi pa predlagala v zvezi z obstrukcijo – če se imenuje obstrukcija ali, kot pravite, druge igre, je odločitev vsake poslanske skupine, da ne bi bil občutek pri javnosti drugačen. Hvala. Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Matevž Frangež, izvolite.
Spoštovane in spoštovani! Glavna značilnost tega predloga zakona je uvedba izvršnice, izvršnice kot listine, ki vsebuje nepreklicno pooblastilo dolžnika njegovi banki, da izvršnico plača iz sredstev na njegovem računu oziroma da se imetniku, torej upniku, poplača iz sredstev na računu dolžnika. Socialni demokrati sicer pozdravljamo ta instrument, ugotavljamo pa, da je glede na obsežne pripombe, ki jih ima stroka, dvomiti v izvedljivost tega ukrepa. Bojimo se, da morebiti ideja, ki bi lahko pomagala k premagovanju plačilne nediscipline, v praksi ne bo zaživela zaradi tega, ker je instrument v zakonu izrazito nedodelan. Bojimo se tudi, da gre za nadaljevanje napake v diagnozi osnovnega problema. Ali imamo v Sloveniji problem s plačilno nedisciplino ali s "neplačevitostjo", torej z vprašanjem nesposobnosti tekoče poravnavati svoje obveznosti. Zaveza izvršnice je strožja od menične zaveze, saj z izdajo izvršnice dolžnik soglaša, da lahko upnik zahteva izpolnitev obveznosti iz izvršnice v breme denarnih sredstev, ki se vodijo na kateremkoli dolžnikovem računu pri kateremkoli ponudniku plačilnih storitev. Z izdajo izvršnice dolžnik tudi dopusti, da ponudnik plačilnih storitev, ki mu je bila izvršnica predložena v plačilo, na podlagi zakona onemogoči dolžniku razpolaganje z njegovimi denarnimi sredstvi, dokler izvršnica ni plačana. Predlog zakona torej uvaja novo orodje za zaščito upnikov po zgledu hrvaške zadužnice, četudi velja omeniti nekaj pomembnih razlik. Na Hrvaškem je to lahko tudi instrument, ki ga uporabljajo fizične osebe pri poravnavanju medsebojnih obveznosti oziroma terjatev. Vlada torej na ta instrument polaga veliko upov za izboljšanje plačilne discipline. Banka Slovenije na drugi strani pa meni, da predlagani instrument, kot je zasnovan v predlogu zakona, ne bo zagotovil boljših pogojev za doseganje večje plačilne discipline na trgu, ampak ima lahko številne negativne posledice, predvsem za dolžnike, pa tudi za upnike in širšo javnost. Na previdnost pri uvajanju instrumenta je nenazadnje opozorila v vladnem postopku obravnave tega zakona tudi Služba Vlade za zakonodajo. Previdnost pri uvajanju tega instrumenta svetuje tudi Notarska zbornica Slovenije. Očitno rokohitrsko obravnavanje zakona dejansko povzroča škodo gospodarstvu, ker dejansko ne upošteva težav iz prakse. Velja opozoriti še na en vidik, in sicer da ne bomo dosegali z novimi roki obratnega učinka. Da se torej plačilna nedisciplina ne bo zmanjšala, ampak povečala. Glede na super varčevalne ukrepe s strani vlade utegne biti namreč učinek ravno obraten. Vlada namreč sama povzroča plačilno nedisciplino in glede na dejstvo, da zakon ne omogoča več 120-dnevnega zgornjega plačilnega roka, se utegne zgoditi, da bodo predvsem večja podjetja stiskala manjša podjetja, podaljševala roke plačil in na ta način kljub dobrim namenom, velikim upom, ne bomo dosegli nič. Že kmalu se bomo lahko pogovarjali o tem, kakšni so učinki tega zakona. Socialni demokrati se bojimo, da vanj polagate preveč upov. Vam pa na poti do njegovega sprejema ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanske liste, gospod Rihard Braniselj.
Spoštovani minister, kolegice, kolegi! Glavni cilji, ki jih ambiciozen zakon o preprečevanju zamud pri plačilih želi doseči, so zmanjšanje plačilne nediscipline ter hitro in učinkovito poplačilo upnikov z uvedbo dodatnega inštrumenta zavarovanja plačil, uskladitev plačilnih rokov z določbami direktive, določitev nadzornega organa nad izvajanjem zakona in plačilne roke, ki tečejo od prejema računa dalje, zmanjšati administrativno in ekonomsko breme gospodarskih subjektov – kar je bila velika slabost dosedanjega zakona in je predstavljalo odmik od poslovne prakse –, določiti obveznosti izjem in pravila obveznega večstranskega pobota, uvedba mejnega zneska za obveznost pobota na 250 evrov po načelu ekonomičnosti ter urediti mednarodni element tako, da se zagotovi čim višja konkurenčnost slovenskega gospodarstva, urediti register menic protestiranih zaradi neplačila ter obveznosti s solidarnimi dolžniki in upniki. Nova določitev roka za vpis obveznosti v sistem obveznega večstranskega pobota pomembno olajšuje poslovanje računovodskih servisov in služb. Izvršnica nima ambicije menice ali akceptnega naloga, pač pa je popolnoma nov instrument, ki oba navedena inštrumenta dopolnjuje z vsemi svojimi vrednostmi in slabostmi. Gre za zahteven inštrument zavarovanja, za katerim naj posegajo previdno le najbolj prava vešči gospodarski subjekti, vsem ostalim pa ga tudi sicer ta zakon ne vsiljuje. Da pa bo dolžnik vseeno užival primeren nivo varnostne zaščite pred možnimi zlorabami izvršnice, predlog zakona določa strogo obličnost, obvezno overitev podpisa, ter vpis v register izvršnic pri Ajpesu. Izvršnica v ničemer ne posega v pravila insolvenčnih in izvršilnih postopkov, razen tega, da tudi sama predstavlja izvršilni naslov. In res je, gre za unicum v evropskem prostoru, kateremu pa velja dati priložnost. Zakon je dober. Obenem v celoti sledi zavezam tako iz koalicijske pogodbe kot programu naše stranke, zato bo Državljanska lista ta zakon podprla.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Janez Ribič.
Spoštovani! V noveliranem Zakonu o preprečevanju zamud pri plačilih poskušamo poseči v reševanje zelo obsežnega problema v slovenskem gospodarstvu – v plačilno nedisciplino. Tako sta poglavitni rešitvi tega zakona predvsem uvedba novega instrumenta zavarovanja plačil, tako imenovane izvršnice, ki je doslej pri nas nismo poznali. In drugo so spremembe, ki pomenijo bolj življenjsko in manj administrativno ureditev sistema obveznega pobota. Če se nekoliko dotaknem izvršnice, gre pri njej za listino, ki vsebuje nepreklicno pooblastilo podpisnika, to je dolžnika, da lahko upnik pri katerikoli slovenski banki, kjer ima dolžnik svoja sredstva na računu, poplača svoj dolg, ki je na izvršnici naveden. Čeprav gre za neobvezen instrument, pa smo tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke prepričani, da bo s tem instrumentom prišlo do določenih premikov v samih standardih poslovanja. Z izvršnico se bo vseeno začelo ločevati dobre plačnike od tistih malo manj zanesljivih, pričakujemo pa tudi, da se bodo nekoliko poenostavili in skrajšali postopki pri medsebojnih dolžniških razmerjih. Nekoliko se spreminja tudi uredite obveznega pobota, predvsem na podlagi preteklih izkušenj iz prakse, ta ureditev postaja bolj življenjska in praktična. Čeprav se mnogi ne navdušujejo nad tovrstnim reševanjem medsebojnih dolžniških razmerij in bi ga najraje ukinili, pa je vseeno tovrstni instrument predvsem malim podjetjem precej olajšal poslovanje. Spomnimo se, medsebojna zadolženost se je zmanjšala na leto za približno 900 milijonov evrov, kar ni zanemarljivo. Zakon kot dopolnitve tega instrumenta uvaja nekoliko drugačno vpisovanje obveznosti za pobot in določa minimalni znesek. Zelo jasno se določajo tudi nadzorni organi in pristojnosti davčne uprave Republike Slovenije. Navkljub številnim dobrim rešitvam velja opozoriti, da niti ukrep izvršnice niti popravki obveznega pobota ne rešujejo vseh problemov plačilne discipline. Kdor ima slabe namene oziroma se je že vnaprej odločil, da se bo izogibal plačilu, mu bo najbrž tudi izvršnica težko prišla do živega, kajti, če na računu dolžnika ni denarnih sredstev, potem tudi banke z izvršnico nimajo kaj vzeti. Da tistih, ki imajo račune izključno odprte v tujini, niti ne omenjam. Vprašanje je tudi problem zavarovanja terjatve v poklicih, kjer vlada zelo velika konkurenca, in bo praktično tisti, ki bo izrecno pri poslih zahteval izvršnico, manj konkurenčen. Takšne pripombe smo dobili s terena, da preprosto pri poslih, kjer za nek posel tekmuje 10, 20 malih podizvajalcev, bo preprosto v prednosti tisti, ki izvršnice ne bo zahteval. Ob tem v Slovenski ljudski stranki opozarjamo na dva bistvena problema, ki jih ta zakon ne zajema. Prvi je redno plačevanje s strani države in njenih družb pa tudi posrednih proračunskih porabnikov in občin. Dokler tam ne bo plačilne discipline, jo težko pričakujemo tudi drugje. In nenazadnje nujno moramo pospešiti postopke na sodiščih. Postopki izvršb in reševanja sodnih sporov s področja neplačil so absolutno predolgi. Ljudje še vedno po leto in več čakajo na rešitve primerov, ko na primer niso prejeli plačane storitve izdelka oziroma ne morejo sami izterjati dolžnika. Če je zadeva evidentna in jasna, da zadeva ni bila plačana, hkrati pa ima dolžnik premoženje, potem mora biti rešena po hitrem postopku, ne pa, da s številnimi pritožbami lahko dolžnik sam postopek zavleče za več let, ta čas pa lahko podjetje, ki ni prejelo plačila, že zdavnaj propade. S tem zakonom in z rešitvijo teh dveh problemov bi bili že zelo blizu omejitve plačilne nediscipline. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pa bomo omenjeni zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Plačilna nedisciplina postaja vse večji problem, ki se vidno odraža v vsesplošni nelikvidnosti poslovnih subjektov. Dlje trajajoča nelikvidnost pri enem podjetju, podobno kot pri dominah, na dolgi rok sproži verižni propad več podjetij. Upniki zaradi zamud pri plačilih potrebujejo zunanje financiranje, ki je težje dostopno v obdobju gospodarskega vpada, zamude pa so lahko celo vzrok za stečaj sicer zdravih podjetij. To dogajanje je prisotno že lep čas, še posebej pa je intenzivno v zadnjem obdobju, ko nas pesti še finančna oziroma gospodarska kriza. Pri tem so ranljivejša mikro, mala in srednja podjetja, ki v naši državi predstavljajo hrbtenico gospodarstva, medtem ko imajo veliki poslovni sistemi nekoliko več manevrskega prostora za izhod iz likvidnostnih težav. V Poslanski skupini DeSUS menimo, da sama podjetja in državni organi naredijo bistveno premalo za dosledno spoštovanje plačilnih rokov. Odpiramo pa tudi vprašanje, ali se je država oziroma vsakokratna vlada zadosti in ustrezno odzvala glede na zelo perečo problematiko in glede na to, da so vseskozi prisotna opozorila strokovnjakov, raznih inštitucij in tudi podjetnikov samih. Od osamosvojitve pa do danes je bilo sprejetih kar nekaj zakonov, ki urejajo to področje. Očitno pa do sedaj sprejeta zakonodaja ni privedla do pričakovanega izboljšanja stanja. Pred nami je zakon o preprečevanju zamud pri plačilih, v katerem se na novo lotevamo razvoja pravnega in poslovnega okolja z namenom boljšega reševanja problematike zamud pri plačilih. Kot izhaja iz predloga novele, se izboljšujejo sedanji ukrepi za boj proti plačilni nedisciplini in uvajajo se novi. Tako vpeljuje izvršnico, odpravlja omejitve plačilnih rokov pri gospodarskih subjektih in tehnično dopolnjuje sedaj veljavni zakon. Vpeljava novega instrumenta v boju zoper plačilno nedisciplino, torej izvršnice, je smiselna, saj bo poleg obstoječih to še dodaten inštrument za neposredno izterjavo dolga. Izvršnica vsebuje namreč nepreklicno pooblastilo podpisnika, torej upnika banki, da izvršnico poplača iz sredstev na kateremkoli računu dolžnika. V Poslanski skupini DeSUS ne pričakujemo, da bo ta nov zakon kar tako čez noč odpravil plačilno nedisciplino, ker je le-ta danes pri nas globoko zakoreninjena in še potencirana zaradi krize. Verjamemo pa, da bo pripomogel k izboljšanju stanja. V Poslanski skupini DeSUS bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Najlepša hvala, gospa podpredsednica. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovana gospoda ministra! Ja, govorimo o plačilni nedisciplini, vendar pri definiciji plačilne nediscipline moramo biti gotovo eksaktni. Ali govorimo o plačilni nedisciplini, če podjetje nima denarja in ne more svoje obveznosti plačati, denarja pa nima zato, ker nek kupec ni poravnal do tega podjetja svoje obveznosti iz tega, ker ta tudi nima denarja ali pa zato, ker je plačilno nediscipliniran. Plačilna nedisciplina gotovo negativno vpliva na likvidnost, konkurenčnost in razvoj gospodarskih subjektov ter zapleta njihovo finančno upravljanje. Upniki potrebujemo zaradi zamud pri plačilih zunanje financiranje, ki je težje ali pa težko dostopno v obdobju gospodarskega upada. Ob sprejetih ukrepih za oživitev gospodarske rasti je treba posebno pozornost posvetiti prav plačilni disciplini. Ob lokalnih obiskih poslancev Poslanske skupine Nove Slovenije, ki sem jih že omenjal, nas podjetniki, zlasti v malih in srednjih podjetjih, opozarjajo na nujne zakonodajne ukrepe na tem področju. Številna uspešna podjetja z dobrimi in perspektivnimi programi so pristala v prisilni poravnavi ali celo stečaju zgolj iz razloga neplačil oziroma nepravočasnih plačil njihovih kupcev. Sprejetje predloga zakona je torej nujno potrebno, da se zmanjšajo negativne posledice plačilne nediscipline za upnike in se tako preprečijo opisane težko popravljive posledice za gospodarske subjekte in posledično tudi za delovanje države. V zadnjih letih so bili sicer sprejeti številni predpisi, katerih namen je bil izboljšati poplačilo terjatev upnikov. Med ostalimi je bil noveliran tudi Zakon o izvršbi in zavarovanju. Vendar pa se je pokazalo, da navedene pobude niso bile dovolj, saj se težave v plačilni nedisciplini niso zmanjšale. Kot dodaten ukrep se zato uvaja izvršnica. Z izvršnico daje podpisnik, to je dolžnik, ki je gospodarski subjekt, banki pooblastilo, da plača obveznosti iz sredstev na njegovem računu, imetniku izvršnice, to je upniku. Na podlagi izvršnice lahko upnik zahteva izpolnitev obveznosti v breme denarnih sredstev, ki se vodijo na kateremkoli dolžnikovem računu, pri kateremkoli ponudniku plačilnih storitev. Izvršnica zaostruje položaj dolžnika, kljub temu pa dolžnik vseeno uživa primeren nivo varnosti in zaščite pred zlorabami izvršnice, saj predlog zakona določa, da izvršnica nima pravnih učinkov, če ni vpisana v register pri Ajpesu. Izvršnica se je kot učinkovit instrument za odpravo plačilne discipline že pokazala v dosedanji praksi, morda naj navedem tudi sam tukaj primere dobre prakse pri sosedih, na Hrvaškem. Zato pričakujemo, da bo v povezavi z ostalimi ukrepi za odpravo plačilne nediscipline izvršnica doprinesla k odpravi zamud pri plačilih. Zakon uvaja tudi nekatere tako imenovane tehnične rešitve, kot na primer glede dolžine in teka plačilnih rokov in glede minimalnega zneska za vključitev terjatve v obvezni večstranski pobot. Vse te novosti bodo po mnenju poslancev Poslanske skupine Nove Slovenije občutno pripomogle k izboljšanju razmer za zaposlovanje zlasti malih in srednjih podjetij. Zato bomo zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GRADITVI OBJEKTOV PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno predložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, tukaj lepo pozdravljam gospoda Zvonka Černača, ministra za infrastrukturo in prostor, in mu dajem besedo.
Spoštovani vsi prisotni, lep pozdrav tudi v mojem imenu! Letno poročilo Svetovne banke Slovenijo na področju pridobivanja ustreznih dovoljenj za graditev objektov trenutno uvršča na ne najbolj zavidljivo 81. mesto med 183. državami sveta. Poročilo Svetovne banke nam očita predvsem prekomerno število postopkov, potrebnih za pridobitev gradbenega dovoljenja in nerazumne roke pri tem. Ministrstvo za infrastrukturo in prostor je za to pri zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o graditvi objektov izhajalo prav iz razlogov odprave administrativnih ovir, skrajševanja in pocenitve postopkov. V okviru novele tega zakona mi dovolite, da izpostavim nekaj najpomembnejših poudarkov, ki izhajajo iz spremembe določb. Prvi poudarek je na odpravi obveznosti pridobitve projektnih pogojev, prepuščeno je investitorju, da si projektne pogoje pridobi, če tako oceni. Drugi, krajšanje rokov za izdajo soglasij, roki so postavljeni na 15, 30 oziroma 60 dni in jih ni mogoče podaljševati, kar je uveljavljeno skozi načelo molka organa. Dosledna uveljavitev tega načela molka organa tudi pomeni, da bo prišlo po preteku roka, v katerem bi se moral ustrezen organ odzvati na izdajo ali neizdajo soglasja, do take ali drugačne odločitve. Odločitve več ne bo mogoče upoštevati v samem postopku in bo postopek, ki je bil začet in ki bo tekel na podlagi načela molka organa, nadaljevan. Ena izmed bistvenih sprememb se nanaša na omogočanje večjega števila gradbenih posegov, brez da bi bila potrebna ustrezna upravna dovoljenja, gradbena dovoljenja. To smo dosegli skozi drugačno definicijo vzdrževalnih del, v okviru katere širimo ta nabor investicijsko vzdrževalnih del, poenostavljeno povedano, vse kar ne posega v konstrukcijo stavbe, je mogoče upravljati na podlagi vzdrževalnih del in brez pridobitve kakršnihkoli dovoljenj. Menimo, da bodo na eni strani ti ukrepi pripomogli pri hitrejšemu izvajanju posameznih dejavnosti, pa tudi k pospešitvi gospodarskega razvoja na tistem delu, kjer so bile te administrativne ovire prepreka učinkovitemu izvajanju oziroma izvrševanju posameznih gradbenih del. Pomembna je tudi določba, ki določa gradnjo samooskrbnih stavb. Tehnologija je v zadnjem obdobju izrazito napredovala, na drugi strani ni mogoče v vseh okoljih, kjer je gradnja mogoča zagotoviti priklop na obstoječe sisteme komunalne oskrbe. Iz tega razloga smo v zakonu omogočili gradnjo samooskrbnih stavb, ki v skladu z napredkom tehnologije posamezne elemente energetske samooskrbe črpajo iz tega naslova. Poenostavili smo postopek pri pridobitvi uporabnih dovoljenj, gre za enostanovanjske stavbe, kjer je po dosedanji zakonodaji to uporabno dovoljenje pomenilo nek dokument brez neke formalne vsebinske vrednosti. Iz tega razloga je zdaj prepuščeno investitorju, da se sam odloči, ali bo tako uporabno dovoljenje zahteval ali ne, ni več obveze po pridobitvi uporabnega dovoljenja za enostanovanjske stavbe, objekti se lahko uporabljajo brez tega dokumenta. Zelo pomembna je določba, ki govori o ukinitvi obveznosti revizije projektne dokumentacije. Glede te določbe moram povedati, da je bilo kar nekaj strokovnih pomislekov, tudi številne razprave na to temo, vendar je na koncu prevladalo prepričanje, da se je ta obveznost revizije v številnih primerih sprevrgla v neke postopke, ki so sami sebi namen, ki stanejo veliko, ne pomenijo pa dodatne garancije pri boljšemu projektiranju in konec koncev tudi ne odvezujejo odgovornosti projektanta za morebitne napake pri projektiranju. Za odpravo obveznosti te revizije je prepuščeno investitorjem, da se sami odločajo o tem, ali bodo revizijo projektne dokumentacije v primerih, ko menijo, da je to treba, predvsem v primerih ,ko gre za bolj zahtevne objekte, zahtevali ali ne. Še nekaj je teh določb v tej noveli zakona. Ne delamo si iluzij, da bo samo ta sprememba pripomogla k hitrejšemu umeščanju in pridobivanju gradbenih dovoljen, vendar menimo, da je to pomemben korak na tej poti. Predlagam vam, da novelo zakona podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za infrastrukturo in prostor, kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku, gospodu Danijelu Krivcu.
Spoštovana podpredsednica, spoštovana ministra, kolegice in kolegi! Odbor za infrastrukturo in prostor je na 10. nujni seji 12. julija kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o graditvi objektov, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po nujnem postopku predložila Vlada. Predstavnik predlagatelja je v dopolnilni obrazložitvi členov izpostavil, da so predlagane spremembe in dopolnitve zakona usmerjene v ukrepe skrajševanja in pocenitve postopkov ter odpravo administrativnih ovir. Poglavitne rešitve je že predstavil minister pred menoj. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je poudarila, da je Zakonodajno-pravna služba h predlogu zakona podala obsežno mnenje, pri čemer nekatere nomotehnične pripombe in pripombe pravno sistemske narave z vloženimi amandmaji niso bile v celoti upoštevane. Poudarila je, da predlagane rešitve nomotehnično niso v celoti dodelane, česar se ne da popraviti z amandmaji, saj bi bilo treba nekatere spremembe, ki jih prinaša predlog zakona, spremeniti ali dopolniti tudi člene, ki niso predmet noveliranja in vanje ni mogoče posegati. Podpredsednik Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj Jernej Verbič je poudaril, da komisija predlog zakona podpira, še posebej krajšanje rokov za izdajo soglasij ter načelo molka organa, kar je rezultat številnih preteklih opozoril na dolgotrajnost postopkov in neodzivnost pristojnih organov. Po daljši razpravi so člani iz opozicijskih poslanskih skupin izrazili nasprotovanje predlaganim spremembam in dopolnitvam veljavnega zakona. Po njihovem mnenju je sprejemanje predloga zakona po nujnem postopku neustrezno. Člani poslanskih skupin koalicije pa so v razpravi podprli predlagane rešitve v noveli zakona in izrazili prepričanje, da bodo pripomogle k skrajševanju postopkov in odpravi administrativnih ovir. Izrazili so prepričanja, da so postopki pridobitve gradbenih in uporabnih dovoljenj ter ostale z gradnjo povezane dokumentacije v zdaj veljavni zakonodaji nedorečeni in dolgotrajni, kar pa bo po sprejemu predlagane novele zakona ustrezno popravljeno. Po njihovem mnenju bodo predlagane rešitve pozitivno učinkovale na potencialne investitorje, zlasti tuje, katere so dolgotrajni postopki za pridobitev gradbene dokumentacije pogosto odvrnili od vlaganj v Sloveniji. V nadaljevanju je odbor sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin ter tudi dva svoja amandmaja. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Srečko Meh.
Spoštovani gospod minister, podpredsednica, gospe in gospodje! Pravzaprav bi bilo o tem zakonu treba reči to, da je zakon imel dober namen in da ta namen po vsej verjetnosti ne bo dosežen. Da je predlagan hiter postopek, da zaradi tega ni bilo možne dovolj strokovne razprave in stroka ima največ pripomb na vse tisto, kar je gospod minister zelo dobro povedal. Nekateri pravijo, da je zakon strokovno neusklajen in da zaradi tega ne bo zmanjšal rokov in da bo vnesel samo zmedo na to področje. Bom poskušal nekaj povedati. Predvsem pa gre moja pripomba na kratke naroke, v katerih ni bilo možno dovolj uskladiti vse, karkoli je bilo treba uskladiti. Poleg tega je gospod minister na odboru povedal, da bomo konec leta ali v začetku naslednjega leta zakon celovito spreminjali, kar pomeni, da tokrat ni celovito sprejet, saj ta zakon vpliva na Zakon o varstvu okolja, na Zakon o vodah, Zakon o prostorskem načrtovanju in na Zakon o umeščanju v prostor, na ureditev državnega pomena v prostor. Katere so pripombe? Zakonodajna služba ima na vse te zakone izjemno veliko pripomb, ki jih dobimo na same odbore, in zaradi tega ne moreš zelo angažirano oziroma dobro pogledati, kakšne so te pripombe. Pripombe pa so približno takšne. Javni natečaji, o katerih nekaterih pravijo, da bi morali biti projektni pogoji, javni interes. Ali je javni interes zagotovljen? Gradnja v lastni režiji, vzdrževalna dela za katera nekateri mislijo, da ni potrebnega gradbenega dovoljenja, da bodo zaradi tega vplivala na stabilnost. Potem revizija, o kateri gospod minister pravi, da ni bila vselej potrebna, pa se s tem strinja, in nekateri pravijo, da bi bilo prav. Gradbeno dovoljenje, od kod oziroma meja, zakaj. Nekateri opozarjajo, da bo sprejem zakona povzročil težko popravljive posledice tudi na področju okolja in voda. Pravzaprav je vprašanje potem tudi okoli omogočanja samooskrbe na območju, kjer je zagotovljena gospodarska javna služba, infrastruktura za oskrbo s pitno vodo, čiščenjem komunalne in odpadne vode, torej gre za premajhno izkoriščenost te komunalne infrastrukture. Gre tudi za soglasje za postavitev komunalne rabe in za nadzor. Pravzaprav pa je najpomembnejše v tem zakonu to, da gre za legalizacijo črnih gradenj med 1. 1. leta 1967 in 25. 6. 2003, brez presoje vplivov na okolje. Namreč, tukaj bi bilo treba še marsikaj narediti, ker so lahko v tem primeru posledice zelo velike. Gre tudi za to, da se pod krinko nujnosti strokovna in splošna javnost izključuje iz postopka, delajo se morda usluge interesnim skupinam, resne, kompleksne strukturne težave se bodo reševale s spremembami, torej na hitro, in se bodo s tem te strukturne težave še povečevale. Predlagane spremembe se le minimalno ukvarjajo s skrajšanjem rokov, v katerih bodo soglasodajalci izdali odločbe, torej ni sankcij za tiste, ki odločb ne bodo izdali. Že zdaj, ko so roki organov 60 dni, investitorji čakajo na soglasja tudi eno leto, recimo na odziv Agencije za okolje. Zaradi vsega tega Socialni demokrati tega zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanske liste, gospa Kristina Valenčič.
Hvala za besedo. Spoštovani! Že v letu 2010 je Ministrstvo za javno upravo izvedlo projekt Minus 25 %, katerega cilj je bil analizirati obstoječe predpise ter pripraviti ukrepe za odpravo administrativnih ovir in znižanje administrativnih bremen. Kot najbolj problematično se je pokazalo ravno področje okolja in prostora, ki zajema preko 700 predpisov. Tako investitorji, gospodarstvo, župani kot občani tarnajo nad togostjo, dolgotrajnostjo in kompleksnostjo postopkov za pridobitev gradbene dokumentacije. Obstoječa prostorska zakonodaja je prepogosto cokla v razvoju gospodarstva, zato so spremembe potrebne. Pred nami je prvi paket sprememb prostorske zakonodaje, o kateri bomo odločali v nadaljevanju te izredne seje. Spremembe ne predstavljajo revolucije na področju umeščanja in graditve objektov, ta nas še čaka, bodo pa te spremembe investitorjem pospešile in skrajšale administrativne postopke pridobivanja gradbene dokumentacije kot tudi pocenile sam postopek. Tako novela investitorjem ukinja obvezno pridobitev projektnih pogojev, investitorju ostaja le obveznost, da pridobi soglasja projektnim rešitvam v projektu za pridobitev gradbenega dovoljenja. Poenostavlja in skrajšuje se sam upravni postopek izdaja gradbenega dovoljenja, saj se vzpostavlja fikcija vročitve vabil in odločb. Ravno tako se šteje, da, če investitor sklene pogodbo z lastnikom zemljišča, s katero izkazuje pravico graditi, se ti stranski udeleženci strinjajo z gradnjo in se jim gradbena dovoljenja le vroči. V Državljanski listi še posebej pozdravljamo rešitve, ki omogočajo gradnjo samozadostnih oziroma samooskrbnih objektov tudi na stavbnih zemljiščih, ki še nimajo zgrajenih objektov minimalne komunalne oskrbe. Poenostavitev definicije vzdrževalnih del, za katere ni treba pridobiti gradbenega dovoljenje, s čim se omogoča enostavno energetsko prenovo objektov, ukinitev obveznega pridobivanja uporabnega dovoljenja za enostanovanjske objekte in večjo odgovornost projektantov. Zaradi vseh omenjenih rešitev bomo poslanci Državljanske liste predlog zakona podprli. Prava prevetritev in poenostavitev prostorske zakonodaje nas še čaka. Po ministrovih besedah se bo le-ta začela jeseni, v pripravo pa bo vključena tako strokovna kot druga zainteresirana javnost. V Državljanski listi poudarjamo, da je poleg postopkovne optimizacije treba poenostaviti tudi obrazce in vloge, vpeljati informatizacijo postopkov, vzpostaviti elektronski sistem izmenjave podatkov o postopkih priprave projektne dokumentacije, uvesti centralno zbirko upravnih aktov in vzpostaviti ter redno ažurirati celovito prostorsko in nepremičninsko evidenco.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Janez Ribič.
Spoštovani gospe in gospodje! Novela Zakona o graditvi objektov je eden izmed pomembnejših zakonov, ki jih obravnavamo na tokratni izredni seji, saj bo imela uveljavitev najbolj neposredni učinek tako na slovenske kot tudi tuje državljane, ki se nameravajo podati v gradbene investicije. Bistveni namen rešitev, predlaganih v noveli Zakona o graditvi objektov, je torej poenostavitev in predvsem skrajšanje vseh postopkov, ki so povezani z dovoljenji za gradnjo objektov, kar bo po mnenju Slovenske ljudske stranke imelo pozitivni učinek predvsem na področju konkurenčnosti slovenskega gospodarstva. Tovrstne poenostavitve namreč postavljajo podlago za ponovni zagon investicijskega ciklusa ter posledični zagon določenih gospodarskih panog, predvsem gradbeništva, poleg tega pa sledijo v načelu odprave administrativnih ovir. Kaj konkretno prinaša predlagani zakon? Krajšajo se roki za izdajo vseh vrst soglasij, pri čemer se javno uveljavlja načelo molka organa, v kolikor soglasje ni izdano v roku. Uveljavlja se fakultativno odločanje investitorja pri pridobivanju projektnih pogojev. Pomembne spremembe so tudi na področju stranskih udeležencev v postopkih pridobivanja gradbenega dovoljenja. Vzpostavlja se fikcija vročitve vabil in odločb, kar bo imelo pozitivne učinke predvsem pri načrtovanju longitudinalnih objektov gospodarske javne infrastrukture. Odpravlja se obveznost pridobitve gradbenega dovoljenja pri spremembi namembnosti enostavnih in nezahtevnih objektov. Omogoča se tudi gradnja samozadostnih stavb na območjih, kjer še ni komunalne infrastrukture. S spremembo definicije vzdrževalnih del pa se odpravljajo dileme o tem, ali je za izvedbo vzdrževalnih del treba pridobiti gradbeno dovoljenje ali ne, kar bo omogočilo enostavnejše vzdrževanje stavb. S predlaganimi spremembami se odpravlja tudi obvezna revizija projektne dokumentacije, nad čemer v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke sprva nismo bili najbolj navdušeni, vendar smo po podrobnejšem razmisleku ocenili, da tovrstna ukinitev ne bo imela negativnega vpliva na varnost stavb in oseb, saj morajo že zdaj biti vsi projekti pripravljeni v skladu z zakonodajo. Konec koncev pa je za ustrezno izvedbo celotnega projekta odgovoren projektant. Naloga strokovnih organizacij, ki so pristojne za podeljevanje licenc, pa je, da same skrbijo za čim višji nivo strokovne usposobljenosti projektantov. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se popolnoma zavedamo, da predlagane rešitve niso čarobna palica, ki bi rešile vse probleme na področju graditve objektov, to zaradi kompleksnosti področja v tako kratkem času tudi ni mogoče. Menimo pa, da te rešitve pošiljajo pozitiven signal tako domačim kot tujim investitorjem, da država Slovenija odločno koraka v smeri razbremenitve gospodarstva ter izboljšanja njegove konkurenčnosti in odpravljanja administrativnih ovir za fizične in pravne osebe. Zato bomo poslanci Slovenske ljudske stranke novelo Zakona o graditvi objektov podprli. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospod Franc Jurša.
Podpredsednica, hvala lepa za besedo. Lep pozdrav ministru, še enkrat tudi vsem kolegicam in kolegom! Predlog novele Zakona o graditvi objektov spada v sveženj novel okoljskih zakonov, ki vsi sledijo cilju, da uporabnik investitor v primeru gradnje manjših, manj zahtevnih objektov v razmeroma kratkem času, z manj sredstvi kot doslej za razna soglasja pride do želenega cilja, da zgradijo objekt v celoti. Ta novela, ki je pred nami, uvaja rešitve, v smeri razbremenitev vseh ravni odločanja v postopkih izdaje dovoljenj gradenj. Zakon tako odpravlja obveznosti pridobitve projektnih pogojev, odločitve o tem je prepuščena projektantu, skrajšajo se roki za izdajo soglasij, uveljavlja se načelo, da specialni predpisi teh rokov ne morejo urejati drugače, ukinja se možnost prekinitve postopkov izdaje gradbenega dovoljenja v primeru izdaje soglasja o poteku roka, določajo se pravila glede sodelovanja stranskih udeležencev v postopku izdaje gradbenega dovoljenja z namenom pospešitve postopkov. Spremembe zakona med drugim tudi omogočajo gradnjo stavb, ki se samooskrbujejo, kadar se uporablja energetsko in okoljsko učinkovitejše rešitve ali kadar komunalna oprema ni zgrajena. Olajšuje se tudi energetska prenova stavba in uvaja pravilo, da se za enostanovanjsko stavbo na podlagi gradbenega dovoljenja izda uporabno dovoljenje samo, če investitor to izrecno zahteva. V naši poslanski skupini smo prepričani, da novela zakona predstavlja enostavnejšo, hitrejšo in cenejšo pot do izvedbe gradbene investicije, zato bomo poslanke in poslanca Poslanske skupine DeSUS predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! Novela Zakona o graditvi objektov v prvi vrsti predstavlja ukrep odprave administrativnih ovir pri pridobivanju soglasij v zvezi z izdajo gradbenega dovoljenja. Najpomembnejša novost je skrajšanje rokov za izdajo soglasij pri pridobivanju gradbenih dovoljenj in dosledno uveljavljanje načela "molk je odobritev". Kljub temu, da je že sedaj po določilih Zakona o splošnem upravnem postopku določen rok za izdajo zaprošenega soglasja, ki je 30 oziroma 60 dni, pa se soglasodajalci teh rokov niso držali, ne da bi bili zato kakorkoli sankcionirani. Na odločitev o vlogi za izdajo soglasij so morali investitorji čakati celo pol leta ali več. Tako je lahko postopek izdaje gradbenega dovoljenja, če je bilo udeleženih več soglasodajalcev, trajal celo več let. Zakonodajne spremembe za odpravo neupravičeno dolgotrajnih postopkov pri pridobivanju dovoljenje so nujne in potrebne, če je naš namen – in upajmo, da je to namen vseh nas –, da se kolo gospodarskega razvoja zažene naprej. Možnost pridobivanja gradbenih dovoljenj v razumnem času je potrebna tudi zaradi interesa tujih investitorjev, ki kot glavni razlog za to, da Slovenija ni zanimiva za tuja vlaganja, navajajo zapletene in dolge administrativne postopke pri pridobivanju različnih vrst dovoljenj, tudi gradbenih. K hitrejšim postopkom izdaje gradbenih dovoljenj bo prispevalo tudi zmanjšanje obremenitve upravnih organov z zadevami v zvezi s pridobivanjem dovoljenj za vzdrževalna dela na objektih in odpravo obvezne pridobitve uporabnega dovoljenja za enostanovanjsko hišo. Pozdravljamo tudi gradnjo samooskrbnih stavb, ki uporabljajo energetsko in okoljsko učinkovitejše rešitve. Ta oblika gradnje je glede na tehnološki razvoj možna in zaželena, pa tudi okolju prijazna. Po naših pričakovanjih bo veliko pripomogla k oživljanju podeželja in ohranjanju poseljenosti krajine. V številnih krajih je bila doslej ovira za nove gradnje pomanjkljiva komunalna oprema sicer zazidljivih zemljišč z vodovodom in kanalizacijo. Torej, dovolj razlogov, ki sem jih naštel, da bomo poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije novelo Zakona o graditvi objektov podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovana predsedujoča, gospod minister, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke z zadovoljstvom podpira Zakon o graditvi objektov, saj se s spremembami in dopolnitvami tega zakona skrajšajo in pospešijo administrativni postopki s področja graditve, hkrati pa se ti postopki za investitorja pocenijo. Kaj so glavne rešitve spremembe zakona. Ukinja se obvezna pridobitev projektnih pogojev, investitor oziroma odgovorni projektant se lahko samostojno odloči, ali pridobi projektne pogoje vseh soglasodajalcev ali le dela teh. Ukine se možnost prekinitve postopka izdaje gradbenega dovoljenja v primeru, da se soglasje izda po preteku roka za izdajo tega soglasja in tako uveljavi načelo molka organa po preteku roka za izdajo projektnih pogojev in soglasij brez izjem. Določajo se krajši roki za izdajo projektnih pogojev. S spremembo se onemogoči, da drugi področni predpisi za izdajo soglasij predvidijo drugačne roke. V vseh primerih izdaje gradbenega dovoljenja se ukinja obveznost razpisa ustne obravnave, tako da se odločitev o tem prepušča upravnemu organu, kar omogoča hitrejši način seznanitve strank z nameravano gradnjo. Vzpostavlja se fikcija vročitve vabil in odločb v postopkih izdaje gradbenih dovoljenj z objavo na oglasni deski in spletnih straneh stranskim udeležencem, ki jim vročitve zaradi različnih razlogov ni bilo mogoče opraviti. Če investitor z lastnikom zemljišča sklene pogodbo, s katero izkazuje pravico graditi, se šteje, da se ti stranski udeleženci strinjajo z gradnjo in se jim gradbeno dovoljenje le vroči. Sledi se evropskim tendencam po gradnji samooskrbnih objektov tako, da se omogoča gradnjo objektov na stavbnih zemljiščih, tudi če ta nimajo zgrajenih objektov minimalne komunalne oskrbe. Z natančnejšo definicijo objekta in jasnejšo opredelitvijo, kaj se šteje za povezanost s tlemi, se zmanjšuje število objektov, za katere je treba pridobiti gradbeno dovoljenje, posledično pa se pričakuje manjši pritisk nad gradbeno inšpekcijo. Z definicijo vzdrževalnih del se poenostavi razumevanje pojma vzdrževanje objekta in odpravi podvajanje definicije vzdrževalnih del. S spremenjeno dikcijo se med drugim omogoča enostavna energetska prenova objektov. Investitor lahko za odgovornega vodjo projekta imenuje katerokoli osebo, ki izpolnjuje pogoje za odgovornega projektanta, prav tako za odgovornega vodjo revidiranja in odgovornega vodjo gradbišča. S spremembo se uvaja pravilo, da se za enostanovanjsko stavbo, zgrajeno na podlagi gradbenega dovoljenja, izda uporabno dovoljenje le, če investitor izrecno to zahteva. Na podlagi tega zakona je omogočena legalizacija nekaterih objektov, seveda pod pogoji določb tega zakona. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke Zakon o graditvi objektov podpira.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PROSTORSKEM NAČRTOVANJU PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo gospodu ministru Zvonku Černaču.
Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim! Pred nami je tudi novela zakona o prostorskem načrtovanju. Cilj te novele je odprava nekaterih problemov pri pripravi občinskih prostorskih aktov, predvsem občinskih prostorskih načrtov, da bi se omogočila njihova čim hitrejša priprava in njihovo poznejše spreminjanje in dopolnjevanje ter s tem zagotovilo ustrezne pravne podlage za izvedbo občinskih razvojnih projektov in večja investicijska vlaganja. Namen zakona je tudi izboljšati vsebinske plati prostorskega načrtovanja in zagotoviti kvalitetno občinsko prostorsko regulacijo, ki se odraža v urejenosti oziroma neurejenosti slovenskega prostora. Naj omenim samo najbistvenejše spremembe tega zakona. Ukinja se postopek ugotavljanja usklajenosti OPN pred njegovim sprejemom. S tem dajemo neko večjo težo in suverenost lokalnim oblastem, ki so tako in tako odgovorne za postopke sprejemanja občinskih prostorskih načrtov. Ohranjamo pa seveda to regulatorno naravo oziroma nadzorstveno funkcijo. Uvajajo se vnaprejšnje splošne smernice državnih nosilcev urejanja prostora za pripravo občinskih prostorskih načrtov. Dosedanje smernice za vsak konkreten OPN pa bodo fakultativne. Na novo se uvaja presoja individualnih pobud za spremembo namembnosti zemljišč pred formalnim začetkom postopka. Na novo se uvaja poseben kratek postopek sprememb in dopolnitev občinskih prostorskih načrtov in občinskih podrobnih prostorskih načrtov. Pod določenimi pogoji se uvaja možnost spreminjanja podrobnejše namenske rabe, ki je določena v OPN z OPPN. Ne glede na veljavno sistemsko ureditev se v omejenem časovnem obdobju do 1. 1. 2015 dopušča manjše širitve, torej funkcionalne zaokrožitve območij stavbnih zemljišč, brez spreminjanja prostorskih aktov na podlagi sklepa občinskega sveta in po predhodnem mnenju dveh resornih ministrstev, Ministrstva za kmetijstvo in okolje in ministrstva, pristojnega za prostor. Uvaja se državni prostorski red kot zbirka pravil za urejanje prostora. In če so izpolnjeni določeni pogoji, lahko investitor zagotovi samooskrbo objekta s posamezno vrsto komunalne opreme, o čemer smo govorili že pri noveli zakona o graditvi objektov. Posebej bi želel izpostaviti 19. člen zakona, glede na to, da je bila tudi na odboru včeraj o njem obširna razprava. Na koncu tudi umaknjen amandma, ki je bil vložen s strani Poslanske skupine Socialnih demokratov, danes ponovno vložen k 29. členu. Mislim, da je bilo in da je verjetno še kar nekaj nerazumevanja okoli teh določb. Te določbe, če si jih preberete, so zelo jasne, decidirane in določajo, da je v primeru obstoječih pozidav dopuščena širitev tega območja pod pogoji, ki jih določa zakon, če se tako odloči občinski svet na pobudo investitorja in če se pridobi predhodno mnenje Ministrstva za kmetijstvo in okolje in ministrstva, pristojnega za prostor, pri čemer seveda veljajo tudi za območje širitve te pozidave, ki je omenjena na največ 5 tisoč kvadratnih metrov, iste določbe kot že veljajo v prostorskih izvedbenih aktih. Jaz sem včeraj na roke narisal, danes so mi to pripravili malo lepše, kaj to pomeni. To roza barvo vzemite, kot da je oranžna, poznate jo iz prostorskih načrtov. Tako zdaj v obstoječem aktu ta zadeva izgleda – obstoječi objekt. Zelena barva vemo, kaj je, prepoved posega. Gre za parcelo istega lastnika, gre za parcelo, kjer ta zelena bara ne pomeni nekega kvalitetnega kmetijskega zemljišča, pač pa pomeni neko zelenico, ki je v prostorskem aktu označena kot K1. In ta investitor želi prizidati objekt k obstoječemu. Dobil je neko naročilo, želi povečati proizvodnjo in seveda brez spremembe akta v ta zeleni del ne more poseči. Brez spremembe OPN, ki veste, da traja dve, tri, pet, sedem let, so mi rekli včeraj nekateri oziroma je bil slišan medklic na odboru. Skratka, želimo omogočiti investitorjem, ki imajo realne potrebe, da v takih primerih lahko nemoteno opravljajo svojo dejavnost. Ne želimo s to spremembo omogočati kakršnihkoli špekulativnih namenov in posegov. Temu je namenjena trostopenjska presoja tako na ravni občinskega sveta, presoja javnosti, ki bo v tem primeru izražena, in temu je namenjena presoja preko dveh ministrstev in temu je nenazadnje namenjena tudi neka nadzorstvena funkcija Državnega zbora, ki jo je sprejel včeraj v okviru obravnave tega zakona na ta način, da smo dolžni tekoče poročati o tem, kaj se na tem področju dogaja. Jaz moram reči, da osebno bom preprečil kakršnokoli zlorabo ali pa špekulacijo, ki bi bila nameravana preko tega člena, želim pa omogočiti vsem tistim, ki so zdaj ovirani, da te svoje aktivnosti lahko v razumnem času tudi opravijo. Vabim vas, da to novelo podprete. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za infrastrukturo in prostor kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Danijelu Krivcu.
Hvala za besedo, še enkrat. Lep pozdrav vsem prisotnim! Odbor za infrastrukturo in prostor je na svoji 11. nujni seji, dne 16. 7. kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prostorskem načrtovanju, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom, da se predlog zakona obravnava in sprejme po nujnem postopku. Državni zbor je na 5. redni seji, 9. 7., na zahtevo Pozitivne Slovenije ponovno odločal o odločitvi Kolegija predsednika Državnega zbora in sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom in z zakonodajnotehničnega vidika in podala konkretne pripombe k 5., 7., 15., 26., 29., 30. in 31. členu. Na seji odbora je predstavnica Zakonodajno-pravne službe obrazložila mnenje in poudarila, da so bile pripombe v večini upoštevane v vloženih amandmajih s strani poslanskih skupin koalicije. Uvodno obrazložitev k predlogu zakona je podal minister za infrastrukturo in prostor gospod Zvone Černač. Poudaril je, da je osnovni cilj Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prostorskem načrtovanju odpraviti probleme, ki se zaradi nekaterih neustreznih določb veljavnega zakona v praksi pojavljajo v postopkih priprave občinskih prostorskih načrtov. S tem bi se omogočila njihova čim hitrejša priprava, spreminjanje in dopolnjevanje pa tudi priprava, spreminjanje in dopolnjevanje drugih prostorskih aktov, s katerimi bi posamezne občine zagotovile ustrezne pravne podlage za izvedbo svojih razvojnih projektov ter večja investicijska vlaganja. Namen zakona je tudi izboljšati vsebinske plati prostorskega načrtovanja. Novela zakona predvideva racionalizacijo postopkov priprave ter spreminjanje in dopolnjevanje prostorskih načrtov in z njo povezane posamezne sistemske rešitve, ki bodo občinam pomagale pri pripravi splošnih prostorskih aktov v občini. Novela zakona prinaša tudi nekatere nove vsebinske sklope, zlasti na ravni države, namenjene uporabi na občinski ravni, predlagajo pa se tudi spremembe v sistemu razmerij in vsebin med občinskimi prostorskimi akti. Mnenje Državnega sveta je podal državni svetnik gospod Jernej Verbič. Poudaril je, da komisija predlog zakona podpira. Poročilo zainteresiranega delovnega telesa, Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje, je predstavil podpredsednik odbora gospod Zvonko Lah. Poudaril je, da odbor svojega amandmaja ni sprejel, je pa sprejel mnenje, s katerim matičnemu delovnemu telesu predlaga, da preuči prejete predloge strokovnih institucij za amandmaje, ki se nanašajo na problematiko prostorskega načrtovanja. V razpravi, v kateri so sodelovali nekateri predstavniki strokovnih združenj in društev, je bilo izpostavljeno, da so spremembe s področja graditve objektov in urejanja prostora sicer potrebne, so bili pa izraženi nekateri pomisleki, predvsem zaradi nujnega postopka pri spreminjanju zakonodaje. Odbor je v razpravi največ pozornosti namenil določbi 29. člena predloga zakona, ki omogoča, da občina v času, ko še nima sprejetega občinskega prostorskega načrta, občinski svet, dopusti manjšo širitev območja stavbnih zemljišč, kot so določena z veljavnimi prostorskimi planskimi akti občine. S tem bi se omogočila gradnja posamičnih objektov, ki predstavljajo funkcionalno zaokrožitev obstoječe prostorske ureditve. Gre za izjemno in začasno ureditev, ki velja za določeno obdobje, to je do 1. 1. 2015, kar pomeni, da tovrstnih širitev ne bo mogoče ponavljati. Varovalka je tudi 15-dnevni rok, v katerem se bo preverila skladnost sklepa občinskega sveta z veljavno ureditvijo. Odbor se je v skladu s 130. členom Poslovnika Državnega zbora opredelil do vloženih amandmajev. Odbor je po obravnavi amandmajev sprejel še naslednji sklep: "Odbor za infrastrukturo in prostor poziva Ministrstvo za infrastrukturo in prostor, da vodi evidenco širitev, določenih v 29. členu Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prostorskem načrtovanju, vključno z navedbo investitorja in o tem poroča v roku 6 mesecev." Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o členih predloga zakona in jih sprejel.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste, gospa Kristina Valenčič.
Hvala za besedo. Lep pozdrav še enkrat! Izvajanje gradbene zakonodaje, še zlasti umeščanje objektov v prostor, je v večini držav dolgotrajno in posledično drago, zato veliko podjetij opusti svojo idejo za investicijo. In Slovenija pri tem ni nobena izjema. Tovrstne ovire so lahko tako za domače kot za tuje investitorje bolj moteče kot davčni predpisi. Praksa kaže, da se težave s pridobivanjem soglasij in časovna zamudnost pojavljata predvsem pri postopkih priprave in sprejema prostorskih aktov in pridobivanju okoljevarstvenih dovoljenj in soglasij. Nosilci urejanja prostora se pogostokrat ne držijo določenih rokov za izdajo smernic in mnenj. Tako postopek razpade v vrsto parcialnih postopkov, v katerih nastopajo posamezni soglasodajalci, ki nimajo vedno predpisanih meril za odločanje, poleg tega pa se pojavljajo različne prakse in neusklajenost delovanja nosilcev prostora. Vse to vpliva na pripravo občinski prostorskih načrtov, ki potekajo izredno počasi, saj je po skoraj petih letih od uveljavitve zakona svoj OPN sprejelo manj kot 20 % vseh slovenskih občin. Občinske prostorske načrte občine nujno potrebujejo za izvedbo svojih razvojnih projektov in za večje investicije na svojem območju, ki bodo prinesle nova delovna mesta in večjo razvitost. Predlagane rešitve, ki jih prinaša novela, gredo v smeri racionalizacije postopkov priprave, kot tudi kasnejšega spreminjanja in dopolnjevanja občinskih prostorskih načrtov. Tako se opušča obvezna pridobitev posebnih smernic, le-te postanejo fakultativne, pridobivanje prvega mnenja državnih nosilcev urejanja prostora je prestavljena v zgodnejšo fazo, v samo pripravo osnutkov OPN. Tako bo na prvi razgrnitvi predloga občinskega prostorskega načrta zainteresirana javnost seznanjena tudi že z mnenji državnih nosilcev urejanja prostora, kar pomeni večjo verjetnost, da bo akt, kakršen se javno razgrinja, na koncu tudi sprejet. Odpravlja se tudi ugotavljanje usklajenosti OPN na ministrstvu, pristojnem za prostor, pred njegovim sprejemom. Poleg tega se uvaja skrajšan postopek priprave občinskega prostorskega načrta in občinskega podrobnega prostorskega načrta. Kot izjema in časovno omejena možnost pa se omogočajo tudi manjše širitve območij stavbnih zemljišč za namen gradnje posamičnega objekta, ki predstavlja funkcionalno zaokrožitev obstoječe pozidave. V Državljanski listi smo mnenja, da omenjene rešitve vodijo k poenotenju in racionalizaciji regulacije prostora, s čimer povečujemo pravno in investicijsko varnost, zato bomo poslanci Državljanske liste predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospa Jasmina Opec.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem skupaj! Prvi izmed dveh zakonov, s katerima se poskuša pospešiti dolgotrajne postopke prostorskega umeščanja tako na lokalnem, regionalnem kot tudi na državnem nivoju je predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o prostorskem načrtovanju, cilj katerega je hitrejša priprava in spreminjanje občinskih prostorskih načrtov ter ostalih prostorskih aktov, ki predstavljajo pravne podlage za izvedbo razvojnih projektov, ter povečevanje investicij na lokalnem nivoju. Poslanci Slovenske ljudske stranke se popolnoma zavedamo, da so na področju prostorskega načrtovanja potrebni večji in konkretnejši ukrepi, kot jih prinaša predlagana sprememba zakona, saj je treba začeti to področje urejati pri temeljih in od tam graditi navzgor, da se vzpostavi popolnoma nov sistem prostorskega planiranja, ki bo omogočil možnost dolgoročnega prostorskega razvoja Slovenije. Trenutno smo v situaciji, ko so potrebna dejanja. Visoko letečih besed brez učinkov je bilo v preteklih letih dovolj. Tudi leta 2009, ko smo sprejemali zdaj veljavno novelo Zakona o prostorskem načrtovanju, smo ocenjevali, da bodo predlagane rešitve pripomogle k pospešitvi postopkov priprave OPN, pa se v praksi zadeve niso kaj bistven spremenile in pričakovanih učinkov ni bilo. Tudi v primeru predlagane novele ni pričakovati, da se bodo stvari spremenile čez noč, saj je največji problem dolgotrajnih postopkov, poleg toge zakonodaje, kadrovska podhranjenost državnih nosilcev urejanju prostorov ter preveč birokratsko razmišljanje posameznih uradnikov, ki bdijo nad temi postopki. Je pa predlagana novela po mnenju poslancev Slovenske ljudske stranke pomemben korak k poenostavitvi in skrajšanju postopkov, ki se kaže predvsem v vzpostavitvi splošnih in posebnih smernic državnih nosilcev urejanju prostora ter z uveljavitvijo državnega prostorskega reda. Tako se bodo splošne smernice, ki jih bodo morali pripravljati vsi državni nosilci prostora, izdajale vnaprej in bodo služile kot podlaga za pripravo OPN. Izdajale se bodo za posamezna teritorialno zaključena območja in ne za vsako občino posebej, kot to velja zdaj. S tem se bodo postopki pred začetkom priprave OPN precej poenostavili in tudi občutno skrajšali, poleg tega pa bo to pripomoglo k bolj kakovostni regulaciji prostora. S ponovno uveljavitvijo državnega prostorskega reda se zagotavlja enotnejši pristop do ravnanja s prostorom, s čimer se razbremenjuje občine pri definiranju vsebinskega dela priprave OPN ter tudi upravne enote, ki so pristojne za izdajo gradbenih dovoljenj. Slednje bodo namreč lahko uporabljale pravila državnega prostorskega načrta neposredno. Poleg tega se spremembe nanašajo še na uveljavitev kratkega postopka sprememb in dopolnitev OPN, uveljavlja pa se tudi kriterialno tehtanje pobud za spremembo namenske rabe zemljišč v postopku priprave OPN, kar pomeni, da se bodo v nadaljnji postopek priprave OPN uvrstile le tiste pobude, ki bodo to tehtanje prestale. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke sicer podpiramo veliko večino predlaganih novosti, ki jih prinaša predlagana novela, edino težavo morda vidimo pri predlaganem 29. členu predloga zakona, ki daje občinam, ki še nimajo sprejetega OPN, možnost manjše širitve območja stavbnih zemljišč brez spremembe OPN. Po našem mnenju in tudi po mnenju strokovnih združenj predstavlja takšen poseg odmik od regulacije celotnega sistema. Se pa po drugi strani zavedamo, da obstajajo konkretni primeri investitorjev, ki zaradi počasnega postopka sprejemanja OPN po več let čakajo na širitev svoje dejavnosti ter posledičnega ustvarjanja novih delovnih mest, pa tega ne morejo realizirati. Kljub tem pomislekom bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagano novelo zakona o prostorskem načrtovanju podprli, saj menimo, da ureja najbolj aktualne probleme s tega področja.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije in gospod Franc Jurša.
Hvala za besedo in še enkrat lep pozdrav. Vsak predlog, ki odpravlja administrativne ovire bomo v naši poslanski skupini z veseljem podprli. Tudi s tem predlogom novele veljavnega zakona o prostorskem načrtovanju se odpravljajo tovrstne ovire. Ta med drugim predvideva racionalizacijo postopkov priprave ter spreminjanja in dopolnjevanja prostorskih načrtov in z njo povezane posamezne sistemske rešitve, ki bodo občinam pomagale pri pripravi splošnih prostorskih aktov občine in umeščanja konkretnih za občino razvojno pomembnejših posegov in prostorskih rešitev v prostor s podrobnejšimi prostorskimi akti. Dejstvo je, da postopki priprave občinskih prostorskih načrtov – tudi iz svoje lastne izkušnje vam lahko povem, da že več kot pet let tečejo nekateri postopki v lokalni skupnosti in je za navadne ljudi, občane, državljane nepojmljivo, da stvari tako dolgo tečejo in ne omogočajo razvoja tako lokalne skupnosti kot države, ki jih občine nujno potrebujejo za racionalizacijo svojih razvojnih projektov – potekajo prepočasi. Prav ta dolgotrajnost ovira hitrejši razvoj občin in posledično tudi razvoj države. Zato ta novela zakona, kot že rečeno, prinaša racionalizacijo postopkov, kar v Poslanski skupini DeSUS pozdravljamo in upamo, da bo novela resnično dosegla svoj namen. Kot sem že povedal, poslanke in poslanca Poslanske skupine DeSUS bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije in gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi, gospod minister! Naj spomnim, da smo v koalicijski pogodbi zapisali in se zavezali, da bomo poenostavili prostorsko načrtovanje občin ter odpravili administrativne ovire in krč, ki se je pojavil pri umeščanju objektov v prostor. Z novelo zakona o prostorskem načrtovanju sledimo ravno tem ciljem. Osnovni cilj predloga zakona je namreč odprava problemov v postopkih priprave občinskih prostorskih načrtov, ki se v praksi pojavljajo zaradi neustrezne obstoječe zakonodaje. S spremembo zakona želimo omogočiti čim hitrejšo in lažjo pripravo, spreminjanje ter dopolnjevanje občinskih prostorskih aktov, povečuje se prožnost sistema prostorskega načrtovanja, daje pa se tudi možnost za zakonito reševanje situacij, ki so jih občine do zdaj reševale dolgotrajno ali pa na meji zakonitosti. Posamezne občine si bodo tako lahko dokaj hitro zagotovile ustrezne pravne podlage za izvedbo svojih razvojnih projektov in večjih investicij. Na novo se uvaja tudi instrument presojanja pobud za spremembo namenske rabe zemljišč, ki bo razbremenil občine nadaljnjih postopkov, občanom pa dal pošten odgovor o ustreznosti njihove pobude. Med dobrodošle spremembe, ki bodo potencialnim investitorjem olajšale gradnjo, pa lahko štejemo tudi manjše širitve območij pozidave za industrijske, proizvodne in turistične objekte ter gradnjo samooskrbnih objektov na področjih, ki še niso komunalno opremljena. Nova Slovenija se je v svojem programu zavezala, da se bo zavzemala za razumno poenostavitev upravnih postopkov in debirokratizacijo. V luči sprememb, ki jih uvaja omenjena novela zakona, lahko rečemo, da gremo po poti uresničitve tega cilja, zato bomo poslanci Nove Slovenije ta zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in gospod Danijel Krivec.
Lep pozdrav vsem prisotnim! V Slovenski demokratski stranki bomo novelo podprli. Verjamem, da smo vsi, ki sedimo v tem državnem zboru v predvolilnem času govorili o tem, da je treba postopke na tem področju poenostaviti, da je treba iti v spremembe v tem smislu, da se birokratske ovire odpravijo in mislim, da so ti zakoni, ki jih imamo danes po nujnem postopku, ravno temu namenjeni. Tudi v dosedanjih razpravah, ki smo jih vodili na odborih, ni bilo zaslediti, da je neko načelno nasprotovanje temu, da se ta zakonodaja spreminja, največ pripomb je bilo na nujne postopke v primeru sprememb te zakonodaje. Vendar če se vprašamo in če pogledamo, da smo s v prejšnjih mandatih vso to zakonodajo spreminjali po rednih postopkih in da je to trajalo v nekaterih primerih po leto in pol, se boste verjetno vsi strinjali, da glede na naše zagotavljanje pred volitvami, da bomo te stvari uredili, nimamo časa eno leto in pol delati na teh spremembah. Mislim, da je tudi ministrstvo predvsem upoštevalo pri teh spremembah pripombe, ki so prihajale iz lokalnih skupnosti, z upravnih enot in vseh subjektov, ki to zakonodajo v resnici tudi uporabljajo. Velika razprava, ki se je vodila o 29. členu tudi na odboru, kjer smo pa na nek način uspeli vse tiste, ki so nekako dvomili o primernosti tega člena, prepričati, da so tudi svoj predlog amandmaja umaknili, daje slutiti, da tudi na plenarni seji ne bo težav pri sprejemanju tega zakona, ki bo omogočil dejansko skrajšanje teh postopkov, ki jih nekatere občine vodijo že od leta 2007 oziroma 2008, ko je bila ta zakonodaja sprejeta. Verjamem, da si vsak predstavlja investitorja, ki je dobil obljubo s strani lokalne skupnosti, županov, občinskih svetov, da bo neka zadeva urejena v roku leta, dveh, se spustil v kandidiranje na določene razpise – tako državne kot evropske, sedaj pa ne more tega objekta dejansko zgraditi, navkljub temu da ga je občinski svet in vsa zainteresirana javnost umestila v nek strateški dokument, ki pa še nima pravne veljave. Zato je tudi potreben ta 29. člen, da rešimo nekatere primere v Sloveniji, verjetno jih ni dosti, vendar so pomembni za nova delovna mesta in za to, da se nekatere stvari premaknejo z mrtve točke. Absolutno podpiramo ta zakon o prostorskem načrtovanju in tudi ostala dva zakona, ki pospešujeta postopke na tem področju umeščanja objektov v prostor in skrajševanja postopkov. Verjetno bo treba na tem področju še marsikaj postoriti in verjamem, da je minister na dobri poti, da bomo z novimi zakoni, ki jih bo ministrstvo pripravilo v jesenskem času, to zakonodajo še dodatno izboljšali in s tem omogočili, da se razvojni potencial v Sloveniji dejansko lahko umesti in razvije, tako kot je želja vseh nas, ki sedimo v Državnem zboru.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima besedo gospod Srečko Meh.
Še enkrat prijazen pozdrav, gospod minister in gospa podpredsednica! Hiteti, nujni postopki. Do 14. tega meseca so občine kot zainteresirana javnost imele možnost poslati pripombe. To je bila sobota. 15. je bila nedelja, 16. smo mi na odboru obravnavali spremembe zakona in danes v Državnem zboru obravnavamo zakon. Pri celi tej zadevi večino členov, ki jih ni veliko, lahko podpremo. Najbrž tudi sam 29. člen ni tako problematičen, če bi imeli analizo, če bi lahko ugotovili, kaj se pri tem 29. členu dogaja, kakšni so vplivi, kaj se bo zgodilo, kakšne napake se nam lahko zgodijo, kaj v resnici je zadaj. Gre seveda tudi za možnost, jaz sem pri prejšnjem zakonu govoril o možnosti legalizacije črnih gradenj, kar se lahko pojavi tudi tukaj za legalizacijo črnih gradenj, kar samo po sebi morda niti ni tako problematično, če te črne gradnje ne bi bile črne gradnje. Sedaj pa poglejte! 29. člen pravi, ne samo da posega na kmetijska zemljišča, kar je lahko problematično, se pa tudi strinjam, da so kmetijska zemljišča in so kmetijska zemljišča, pa vendarle to pomeni, da lahko občine do najkasneje 1. januarja 2015 dopustijo izjemoma manjšo širitev območja stavbnih zemljišč s sklepom občine. Ta širitev je lahko potem velika 5 tisoč kvadratnih metrov, ne da bi imeli tukaj neko posebno presojo, dajemo potem ministrstvom, s tem pa naredimo nepopravljivo posledico tudi lahko na samem zemljišču, ker zemljišča so lahko tudi kako drugače zaščitena. Zaradi vsega tega bi bilo prav, da se lahko pripombe, ki so legalne, legitimna in tudi dobronamerne, preverijo. To je razlog, zaradi katerega mi mislimo, da bi 29. člen bilo treba črtati. Posebej pa še zaradi tega, ker gospod minister napoveduje, gospod Krivec je o tem tudi govoril, da bomo v začetku naslednjega leta tudi ta zakon posebej preoblikovali in ga ponovno obravnavali in sprejeli. Pravzaprav je treba to narediti, ampak vmes se bo zgodilo vse tisto, kar se dogaja pri zakonu o graditvi objektov in predvsem kar se dogaja s tem zakonom. Ker ima lahko sprejetje tega zakona velika posledice na okolje, tako prostorske kot okoljevarstvene, in teh presoj ni, predlagamo sprejetje tega amandmaja, če pa ne, pa bomo temu zakonu nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in o vloženem amandmaju. Imamo amandma k 29. členu Poslanske skupine Socialnih demokratov. V razpravo dajem ta člen in ta amandma. Prosim za prijavo k razpravi. Imamo tri prijavljene za razpravo. Prvi na vrsti je gospod Srečko Meh.
K črtanju 29. člena sem na nek način svojo obrazložitev povedal, zato predlagam, da ta člen črtamo in potem gre lahko zakon tudi v nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister in ostali prisotni v tej lepi dvorani! Tudi Odbor za kmetijstvo, kakor je pred tem predsednik Odbora za infrastrukturo povedal, je kot zainteresirano delovno telo govoril o tem členu, govorim torej o 29. členu. Razprava je bila zelo burna. Ker ni možno drugače, dovolite, da vam kljub vsemu v bistvu povem glavne pomisleke, zakaj je tak člen, kot je, nesprejemljiv. Kot prvo, gospod minister, je prej tako lepo povedal, da poseg ne pomeni posega na kvalitetno kmetijsko zemljišče, pomeni na zelenice. To ste, gospod minister, v prvi verziji zakona tudi definirali kot boniteto do 40 bonitetnih točk. Z vašo čudovito koalicijo, ki deluje v tem državnem zboru kot valjar največje teže, moči in hitrosti, ste celo to povozili, tako da ste črtali edino resno omejitev, kako preprečiti, da ne bo posega na najboljša kmetijska zemljišča, ki jih v Sloveniji skorajda več ni. In je črtana edina resna omejitev v tem zakonu pri tem 29. členu, verjetno ste mislili takrat, ko ste rekli, ne pomeni kvalitetnih kmetijskih zemljišč, čeprav tudi to so kvalitetna kmetijska zemljišča in to je črtano. Dovolite, da vam omenim še stališča treh inštitucij, ki jih, predvidevam, spoštujete. Predstavnik Komisije za preprečevanje korupcije, ki generalno nasprotuje zaradi velikega tveganja koruptivnih dejanj pri tovrstnih posegih, je zelo lepo povedal, da komisija tudi opozarja, da že sama velikost površin, ki je zapisna v tej določbi, površina območja širitve obstoječe pozidave ne sme presegati 30 % obstoječe pozidave oziroma največ 5 tisoč kvadratnih površin, kar kaže na to, da ne gre za zelo omejen in majhen poseg v prostor. Tisto, kar je posebej zanimivo, oglasila se je tudi predstavnica varuhinje človekovih pravic in povedala, da predvidena rešitev, po kateri občinskega prostorskega načrta v prihodnje ne bo več treba usklajevati na pristojnem ministrstvu, ni ustrezna. Prav tako ni ustrezna rešitev, po kateri bo spreminjanje namenske rabe zemljišč mogoče brez predhodnega spreminjanja občinskega prostorskega načrta. Izrazila je tudi prepričanje, da predlagana novela daje zelo veliko pristojnost občinam in občinskim svetom, s čimer so vsekakor podane možnosti zlorab. Predstavnik partnerstva Odgovorno do prostora, da vas spoštovane poslanke in poslanci spomnim, to je nevladna organizacija, ki združuje slovenske strokovnjake s področja prostorskega urejanja, ne samo profesorje, ki jih tako zelo ne marate, ampak tudi tiste, ki delajo na terenu, je uvodoma poudaril, da njihovo združenje ostro nasprotuje sprejemanju novele zakona po nujnem postopku, ki z ničemer ni upravičen, temveč je samo onemogočil, da bi lahko strokovna javnost tvorno sodelovala pri pripravi besedila predloga zakona in se je strinjal tudi z mnenjem Komisije za preprečevanje korupcije, da predlagana določba 29. člena predloga zakona odpira široke možnosti za koruptivna dejanja. Spoštovani gospod minister, spoštovane poslanke in poslanci, morate vedeti, da tudi mi podpiramo namen in željo, ki je tukaj jasno izražena, da se administrativni postopki, ki so v Sloveniji preveč zapleteni, preveč oblasti je v rokah uradnikov, administratorjev, spremenijo. Vendar vi ste pa zanihali v drugo smer. Vi ste zanihali v to smer, ki je tako znana v sosednji državi, ki se imenuje Italija, ki je povzročila nenadzorovane posege v prostor, kar se med drugim pokaže tudi pri vsakem potresu, ki se tam zgodi. Hiše se rušijo, kakor da so iz papirja ali iz česa podobnega. Prav tako ta zakon kaže, da niste razumeli stališča predstavnika OECD, ki je v vaših vladnih prostorih, ta predstavnik pa ni nek uradnik tretje stopnje, ampak je bil generalni direktor Direktorata za okolje pri OECD, ki je zelo jasno nas vse, ne samo vas, učil, kako se varujejo naravni viri. Delate povsem in v celoti v nasprotju s tem, kar ste bili učeni od institucije, ki jo občasno navajate v vladnih prostorih. To je razlog, zakaj mi mislimo in vam predlagamo, da naš predlog, da ta škodljivi člen, dejansko škodljivi člen, ki omogoča in obstaja nevarnost, visoka neravnost, kar je tudi protikorupcijska komisija jasno povedala, koruptivnih dejanj v tej državi, da ta člen črtamo in na ta način mogoče tudi pokažete to, kar vedno javno in radi govorite, da vam včasih celo glas opozicije nekaj pomeni. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Sedaj se pa res sprašujem, ali smo včeraj sedeli na istem odboru z nekaterimi kolegi, ki danes govorijo drugače. Včeraj smo v razpravi na delovnem telesu pojasnili vse zadeve in s strani kolegov iz SD je bil umaknjen ta amandma, ker so razumeli zgodbo, o kateri želimo tu govoriti. In ne razumem predhodnika, ki govori o koruptivnosti in ne vem čem vse. Zanima me, ali občinski svet ne sprejema tudi OPN, podrobnejšega prostorskega načrta, se pravi celoten dokument lahko nek občinski svet sprejme, ne more pa sprejeti manjšega odmika isti občinski svet. Če mi zna kdo to razložiti,v čem je v manjšem delu koruptivnost večja kot v tistem delu, ko sprejema celoten prostorski dokument, ki je v pristojnosti občinskega sveta in občine. Upam, da se tega zavedamo. In v tem primeru 29. člena gre samo za manjši del, kjer rešujemo zatečeno stanje, ki sem ga prej pojasnil. Določene občine so v postopkih že kar nekaj let. V postopkih so tudi skozi javne razprave, skozi začetna mnenja soglasodajalcev prišle do določenih razširitev tudi v primeru posameznih gospodarskih subjektov ali pa drugih, ki jih rešujemo s tem členom, zato so ta območja že umeščena v njihov strateški dokument ali pa OPN, kot ga imenujemo, in to so v občinskem svetu na prvi fazi že potrdili, vendar v naslednjih fazah niso prišli do potrditve in do pravnoformalne veljavnosti tega dokumenta. To pomeni, da mora nek investitor zdaj čakati državo, ministrstva in razne soglasodajalce, da se to uredi. V tem primeru s tem rešujemo, ne povozimo ne občinskega sveta, ne soglasodajalcev, celo na vaš predlog je bila vgrajena še dodatna varovalka, in to kar dve, najprej to, da dve ministrstvi, ministrstvo za okolje in prostor oziroma zdajšnje ministrstvo za kmetijstvo in okolje da v 15 dneh mnenje na ta predlog občinskega sveta in ravno tako ministrstvo za prostor. Se pravi imata še dve dodatni varovalki v takih primerih širitve.Nadalje, zaradi jasnosti smo skozi razpravo na odboru umaknili teh 30 %, ki so lahko res za nekatere sporni in smo ohranili samo do največ 5 tisoč kvadratov. To pa niso tako velike povečave v določenih primerih. In res me čudi, da nekdo govori o tem, da je to koruptivno, v primeru, ko občinski svet sprejema celoten plan, je pa to v redu. Ne vem, če bi mi to kdo znal pojasniti. Ne vem, za koliko primerov v Sloveniji gre. Vemo pa za nekatere primere, kjer dejansko investitorji čakajo, pridobili so določena sredstva tako iz Evropske unije kot iz razpisov znotraj države, ne morejo pa postaviti manjšega prizidka zraven svoje obrtne delavnice, kamor bi postavili stroje. Ravno zaradi teh šrafur, ki jih imamo v prostorskih načrtih. Kdorkoli se je ukvarjal, bil župan ali pa bil nek svetnik ali pa podžupan, točno ve, kaj pomenijo ti dokumenti. In res se sprašujem, kdo se tukaj zdaj spreneveda. Po drugi strani občinski svet sprejme občinski prostorski načrt, na koncu ga izvaja upravna enota, ki izda gradbeno dovoljenje. Ampak v primeru, ko ima dvome, ne odloča upravna enota. Upravna enota zaprosi občino za mnenje o neki delikatni situaciji. Kdo ima torej pristojnost? Občina. Vi bi pa želeli zdaj to odgovornost in pristojnost, ki jo ima lokalna skupnost, odvzeti. In gre, še enkrat, za izjemne primere. In varovalke so v teh alinejah znotraj 29. člena jasno napisane. Tudi na to ste vi opozarjali in se je še dodatno prečistil ta 29. člen, da ima ja vse varovalke in da ne bi kdo dvomil o tem. Tudi na vašo pobudo je bilo dano to, da ministrstvo poroča in da javnost to spremlja, kje se bo podelilo na osnovi izjeme. Zato ne vem, zakaj ponovno vlagate amandma, ki ste ga včeraj po skupni razpravi umaknili in nismo odločali na koncu o tem. In vse te alineje dajo odgovore na vse to, kar ste vi zdaj omenjali v tej razpravi. In ne gre za nobeno koruptivnost. V nasprotnem primeru, če govorite o koruptivnosti v okviru občinskih svetov, je treba občinske svete ukiniti in nimajo pristojnosti tudi za osnovni dokument. Jaz upam, da se ne spuščamo tako nizko, da bi odvzemali pravice občinskih svetom. Vse varovalke, ki tukaj notri funkcionirajo, so zadosten razlog, da lahko tako izjemo dopustimo in omogočimo tistemu, ki dejansko čaka leta in leta, da dobi gradbeno dovoljenje, da mu tudi v končni fazi skozi neko izjemo, ki jo v ta zakon pripeljemo, tudi omogočimo na ta način. Ključna varovalka, ki jo ima občina in tudi ministrstva, je pri sprejemu generalnih prostorskih načrtov. In take izjeme, ki morajo iti skozi neko proceduro, ne omogočajo nekega nenačrtnega in nekega razvrednotenja v tem primeru. Kar se tiče pa tega bonitetnega razreda za kvalitetna in nekvalitetna zemljišča, pa vemo, da so to dejansko podatki iz let med 1970 in 1980, in da so določena zemljišča ovrednotena zelo visoko po boniteti, pa v resnici ne predstavljajo tako kvalitetnih zemljišč. Predstavljajte si eno kmetijo, ki ima 50 hektarjev, nekdo bi rad razširil svojo namembnost, hlev, naredil nek silos na svojem zemljišču in pri 50 hektarjih ne sme 200 kvadratov dodatno pozidati zraven nekega objekta, ker je tam šrafura in je zaščiteno v tem trenutku. Jaz ne vem, kako boste to razložili tistim, ki zdaj čakajo na izdajo določenih dokumentov. In še enkrat, vse varovalke so v občinskih svetih. Če jim zaupamo pri sprejemanju celotnega plana, jim bomo zaupali tudi pri manjši spremembi, pri obeh ministrstvih in pri postopku. Dejansko mora biti ta nameravana gradnja že v dokumentih, ki potekajo v razpravi na občinskih svetih, že v začetnih dokumentih. Zato tudi pravi v četrti alineji, da to ne sme biti v neskladju s strategijo, v nasprotju s strateškimi usmeritvami. To pa pomeni, da je že v nekem dokumentu, ki se sprejema, ki je v fazi sprejemanja na občinskem svetu in v proceduri. Tem ljudem bi radi omogočili, da pridejo do svoje gradnje in do svojega gradbenega dovoljenja. Hvala.
Hvala lepa. Še minister se je javil k besedi. Izvolite, gospod Zvonko Černač.
Hvala lepa. Če bi imeli neko normalno prostorsko zakonodajo, potem gotovo ta člen ne bi bil potreben. Vendar je nimamo. Upam, da jo bomo dobili na tak način, kot sem napovedal včeraj na odboru, da jo bomo do konca leta skozi javno razpravo stestirali, sprejeli in uveljavili v prvi polovici naslednjega leta. Celovita prenova je potrebna. Zaradi tega sem zadovoljen, da o tem postopku, ki je zdaj tekel relativno hitro, vendar kljub temu javno in ogromno pripomb tako s strani strokovne kot politične in ostale javnosti je bilo prejetih in veliko število teh pripomb gre v to smer, da je treba to zakonodajo v celoti prenoviti. To me veseli zaradi tega, ker še dva, tri mesece nazaj sem poslušal iz teh istih krogov glasove o tem, da to ni potrebno, da imamo dobro zakonodajo, samo izvajati jo je treba na ustrezen način. Imamo zelo restriktivno zakonodajo na tem področju, izjemno varovalno in zaščitniško, pa mi povejte, ali smo ob tej zakonodaji uspeli res zavarovati kmetijska zemljišča v preteklih letih. Ali ni bilo ravno ob tej zakonodaji dopuščenih največ sprememb namembnosti največjih kompleksov, največjih celo tukaj v okviru Mestne občine Ljubljana? Celi hektarji so bili spremenjeni za potrebe pozidave, in to ob tej izjemno restriktivni zakonodaji. Ali ni nekaj narobe s tem? In zdaj, ko govorimo o tem, da je treba blokado pri tistih, ki ne morejo delati svojih investicij, na nek način preprečiti, da bodo lahko vsaj nekaj naredili, je pa takoj v ospredju ta zaščitniški in koruptivni moment. Ravno nasprotno počnemo. Odpravljamo mehanizme za koruptivnost. S celovito prenovo jih želimo odpraviti do konca in s celovito prenovo, ki bo določala, kdo, v kakšnih rokih dobi dovoljenje in zakaj ga ne more dobiti. Sedaj pa je tako, da ni mogoče dobiti nekega dovoljenja v nekem okviru, razen če se ne nariše neka študija, utemelji itn. Ta študija pa stane nekaj deset, v nekaterih primerih nekaj sto tisoč evrov, potem je pa vse mogoče. Potem je pa vse mogoče, in to ob istih restriktivnih momentih. Zakaj v teh primerih ne poslušamo besed protikorupcijske komisije o dogodkih, ki se dogajajo na tem področju. Zakaj teh besed nismo poslušali pri milijonih evrov, ki so šli za revizije projektov, gradbenih dovoljenj na infrastrukturnih posegih, ki ne rabijo nobene revizije, kjer gre za sto tisoč evrov, da se neka dokumentacija, ki jo je moral izdelati nek projektant, ki ima licenco, ki je vpisan v register, da se še dodatno zrevidira. Vas vprašam, ali ima kirurg za seboj revidenta, da bo revidiral njegovo operacijo. Ali je odgovoren za to, da posel opravi tako, kot je treba. In če ga ne, da odgovarja, če ni strokovno naredil svojega posla. Nekaj podobnega mora veljati tudi na tem področju. Povsod po svetu je tako. Tisti, ki je izobražen, ki ima za to licenco, ki ima dovoljenje arhitekturne in ne vem še kakšne inženirske zbornice, žige, pečate, mora za ta del odgovarjati in tudi odgovarja, ne glede na 10 revizij, ki se kasneje lahko zgodijo. Ampak, oprostite, gospe in gospodje, ti zneski so šli v milijone evrov iz državnih jasli in iz državnega proračuna in vleki so posamezne postopke leta in leta, kajti neka revizija na nekem infrastrukturnem projektu, ki se mu reče železnica, traja tudi leto dni, zato da nekdo revidira, ali so nekateri dobro sprojektirani ali ne. In nekaj podobnega je tukaj glede bonitete 40 in tako naprej. Predstavljajte si, spoštovani gospodje, gospod Židan, da je to kmetija. Prej sem govoril o proizvodnem objektu, zdaj si pa predstavljajte, da je ta skica kmetija, velika 60, 50, 100 hektarjev. In predstavljajte si tega kmeta, ki ima zdaj v planu narisan ta del, kjer se lahko razvija, in ta del tukaj, kjer se ne more. Njemu pa konfiguracija, potrebe in vse ostalo narekujejo, da s tem manjšim delčkom zaide v K1 tudi najboljše bonitete. Ampak je to poseg tisoč metrov na 500 tisoč kvadratnih metrih. A ga bomo ovirali zaradi tega? Seveda ga oviramo. Po sedanji zakonodaji ga oviramo, če gre samo 1 meter v ta zeleni pas, ne sme nič početi. In teh primerov je kar nekaj. In to ni prav in tega ni nikjer, ne v Evropi, ne v svetu. Če nekdo na svoji zemlji želi nekaj početi in ne ovira in ne obremenjuje bistveno proizvodnje, ki se tam dogaja, mu mora biti dopuščeno, da te stvari počne. Normalna prostorska zakonodaja bi to morala tudi omogočati brez velikih debat in brez posebnih razprav o tem. Normalna prostorska zakonodaja bi morala določati, da v okviru neke kmetije, nekega kompleksa, se v okviru objektov, ki se tam dogajajo, lahko dogajajo novi posegi, ne glede na to, kakšna barva je nekje v nekem planu narisana, in to do določenega procenta. Seveda ne sme zdaj pa celega zemljišča ta kmet pozidati, bog ne daj, pa narediti neko turistično naselje, v okviru dejavnosti, dopustne dejavnosti, za dopolnitev te dejavnosti. Recimo, predstavljajte si, da je to zdaj en kmet, malo bolj napreden, tukaj ima poslopje pa, bi zraven rad naredil še neko gospodarsko poslopje, na vrhu pa, bog ne daj, apartmaje, da bi lahko turisti tudi prespali, pa da ne rečem še kaj bolj bogokletnega, pa še en bazen. Povsod, kjerkoli hodimo, vemo, da te stvari normalno funkcionirajo in se na normalen način odvijajo. V tem primeru prostorske zakonodaje, ki jo imamo trenutno mi v veljavi, pomeni, da če zapade v tako situacijo, je potrebno spremeniti OPN. To pomeni 5 do 7 let ali pa v najboljšem primeru, če bomo res naredili spremembo, računam v letu do dveh. Ampak še vedno je to 2 leti. Jaz mislim, da tudi ko bomo te spremembe delali, jih moramo napisati na tak način, da v takem primeru ta dejavnost ne sme biti otežena ali pa omejena. Ali pa v primeru, ko gre za nekoga, ki ima proizvodnjo. In kaj govori 29. člen? 29. člen govori, da izjemoma lahko občina dopusti manjšo širitev območja stavbnih zemljišč zaradi gradnje posamičnih objektov, ki predstavljajo funkcionalno zaokrožitev obstoječe pozidave. Funkcionalno zaokrožitev obstoječe pozidave – se pravi nek dodatek k nečemu, kar je že zgrajeno na stavbnih zemljiščih, če gre za dejavnosti kmetijske, proizvodne, industrijske, turistične in športne in da so izpolnjeni pogoji, da širitev tega območja ne posega v varstvena, zavarovana, degradirana, ogrožena in druga območja, na katerih je na podlagi predpisov vzpostavljen poseben pravni režim, da ta površina ne presega 5 tisoč, jaz ne bi nobene površine predpisal, oprostite, to je stvar občine, da regulira, kako, koliko, na kakšen način bo to dopustila v skladu s temi parametri, ampak v redu, 5 tisoč kvadratnih metrov, da širitev območja ni v nasprotju s strateškimi usmeritvami občine, da se o tem izjasnita dve ministrstvi, Ministrstvo za okolje in kmetijstvo in Ministrstvo za prostor, in da se te aktivnosti izvajajo v skladu s prostorskimi izvedbenimi pogoji, ki veljajo na območju obstoječe pozidave v tej občini. Jaz mislim, da je ta člen zelo jasen, zelo transparenten in da bo, žal, v maloprimerih olajšal nekatere situacije, ki preprečujejo izvedbo določenih gospodarskih in ostalih aktivnosti, ki, če hočete, tudi pomenijo odpiranje novih delovnih mest, ki so zdaj zaradi te rigidne zakonodaje na področju prostora zaprta.
Hvala lepa. Opazila sem več želja po razpravi, zato bom odprla čas, da se lahko prijavite. Izvolite, prijavite se, prosim, za razpravo. Imamo štiri prijavljene. Prvi je mag. Dejan Židan.
Hvala, predsedujoča. Mislim, minister, da ste vi zadnji, ki bi lahko o kmetih govorili, ker ostale poslanke in poslanci vedo, ko ste zakon poslali, ste mislili na vse, samo kmete ste izpustili. In smo šele na odboru imeli razpravo, zakaj ste v tem zakonu, ki najbolj tangira kmete, ker kmetje so tisti, ki imajo največ potreb, kmete izpustili? In potem na podlagi te razprave na odboru je prišlo – moram reči, da je pa tu velika vloga ne vaše stranke, ampak predvsem Virantove oziroma gospe Katarine Hočevar in Slovenske ljudske stranke oziroma gospoda Romana Žvegliča, da so vas ostali koalicijski partnerji uspeli prepričati, da če kdo ima interes, je to slovenski kmet, da se širi. In to je dobro. Ne bom več veliko govoril, ampak samo to bi vam rad položil na srce, kot se reče, prosim lepo, preberite si, kaj so vam predstavniki OECD govorili v vladni palači ne dosti tednov nazaj. Bila sta prisotna sicer dva ministra, vi niste bili, res pa je, da je to bilo samo za okolje, minister Turk je bil, pa minister Bogovič. Rekli so, da po izkušnjah OECD, kakršnakoli je formalna zaščita naravnih virov, vključno s kmetijskimi zemljišči, se izkaže, da se vedno najdejo poti za obvoz. To so povedali. In tudi v Sloveniji je bilo na žalost v zadnjih dvajsetih pa tudi sto letih zaradi tega dosti primerov izigravanja. Zato so rekli, da tisto, kar je nova izkušnja OECD in v katero smer gre sedaj tudi Evropa, je, da če izkoristiš naravni vir, moraš za to plačati. V svojem poročilu so poudarili, da Slovenija ima zgleden primer, to je Zakon o kmetijskih zemljiščih, ki ste ga pa vmes spremenili in tudi ta zgleden primer spremenili. Tisto, kar sem navajal o potencialni koruptivnosti, pa sem, spoštovane poslanke in poslanci, samo prebiral mnenje protikorupcijske komisije. In verjetno imamo to komisijo, dokler je ne ukinete, tudi zato, da včasih tudi poslanke in poslanci kaj preberemo. Nekoč verjetno, ko bo pa stopnja demokracije v tej državi še nekoliko večja, pa tudi zato, da poslanke in poslanci to tudi upoštevamo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Janko Veber, izvolite.
Hvala za besedo. Glede poseganja v kmetijska zemljišča, strinjam se, obstajajo nekje območja, ki imajo sicer status kmetijske rabe, vendar v naravi niso ravno najboljša kmetijska zemljišča. Ampak ta člen ne govori nič o tem. Ta člen govori zdaj o tem, da je lahko tudi najboljše kmetijsko zemljišče, pa se lahko poseže na to zemljišče brez težav. Vendar želim opozoriti naslednje. Širitev na 5 tisoč kvadratnih metrov ni tako majhna. V 3 tisoč kvadratnih metrov veliki proizvodni hali lahko počneš kar zelo resne programe, s 5 tisoč kvadratnimi metri se lahko približaš tudi stanovanjski soseski, ki pa ni ravno najbolj primerna za to, da ti s strojem pripelje tik do stanovanjske hiše ali pa do objekta neko dejavnost in imaš potem težave. V tem členu govorite samo o tem, da se upoštevajo prostorski akti in pogoji, ki veljajo za industrijsko cono. Ostalih vplivov v tem postopku ni. In to je problem, na katerega opozarja strokovna javnost, to je problem, na katerega opozarjamo mi, da postopek, po katerem to sprejemamo, ni primeren, ker ne moreš uveljavljati povsod teh izjem. Če pa se to sklicuje samo na industrijske, proizvodne, kmetijske, turistične in športne dejavnosti – kje so stanovanjske? Te so izključene. Lahko pa s to širitvijo na 5 tisoč kvadratnih metrov dejansko povečaš vpliv tudi na stanovanjsko sosesko. In to so resni problemi, ki jih je v prostoru treba upoštevati, analizirati in se potem temu primerno tudi ravnati. Ni problem se odločiti na pamet. Prepričan sem, da bodo občinski sveti po tekočem traku to sprejemali, sploh ne dvomim o tem, ampak problem nastaja potem dejansko v okolju, ker se bo ta širitev dovolila brez sodelovanja strokovne pa tudi ostale zainteresirane javnosti, ki jo bo to tangiralo. To vas pa ne zanima, ampak normalno v teh postopkih bi moralo biti, da je to tudi [[...]] [[znak za konec razprave]]
Hvala lepa. Gospod Franc Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Če bi nas ali vas, tiste, ki ste bili na oblasti, vedno tako skrbela, tako bolela glava za ohranjanje kmetijskih zemljišč, potem danes ne bi imeli avtoceste po sredi Savinjske doline, ampak po obronkih, in še marsičesa drugega ne, tako kot je narejeno, če ne bi diktirali posamezni lobiji. Tudi del avtoceste ne bi rabil biti na viaduktih, kot je danes, ker je seveda to stalo in ker to pomeni vzdrževanje in tako dalje. Ampak vendarle se strinjam, da je treba skrb za kmetijska zemljišča vendarle imeti, po eni strani, po drugi strani pa to, kar se je delalo vsaj zadnja dva mandata s prostorskimi plani občin, je bil višek svinjarije, ker enostavno niso mogli priti skozi. Poznam edino občino v tej državi, ki je sprejela prostorski plan, še preden jo je minister podpisal. Sprejela jo je v petek, podpisal je pa sklep v ponedeljek. In kaj se je zgodilo? Nič. Nič se ni zgodilo. Pa vendarle, da ne bom samo kritičen do tega. Tudi do tega amandmaja sem kritičen. Kritičen sem zato, ker ne razumem, zakaj bi moral veljati do leta 2015, ne razumem pa tudi, zakaj bi imel maksimalno omejitev tako veliko, to je skoraj eno nogometno igrišče, 110 x 60, Izven pa pozidati nekaj takšnega. Kaj pa bi pozidali? Za posamične industrijske, proizvodnje, kmetijske, turistične objekte se strinjam, če napišemo zraven še kmetijske turistične objekte, da ne damo možnosti mogoče res nekaterim špekulacijam, o katerih je tudi kolega Židan govoril. Tu bi kazalo spremeniti po mojem površino, leto in mogoče pri turističnih objektih omejiti na 20, 30 ležišč, nekaj takšnega. Če pa tako ostane ,pa je preveč splošno zapisano. Minister, tisto sliko, ki ste jo kazali, ja, se strinjam, meter, dva. Greva dalje, naj bo 20 metrov, naj bo 20 metrov po širini in 20 po globini in je to 4 are, ne pa 200 ali pa 25 metrov, ne pa 250 metrov. S tem pa se že več ne strinjam. 250 x 20 je 5 tisoč kvadratov, torej pol hektarja. Pol hektarja ni tako malo in ne gre tu po mojem samo za intervencijo, kjer niso prostorski plani, da niso, je seveda druga zgodba. Jaz verjamem, da bo minister prišel jeseni z zakonodajo, kjer se bodo lahko prostorski plani rešili vsaj naslednjega pol leta, kar se občin tiče. Da ne bodo nekateri birokrati, namreč 26 jih da soglasje, 1 birokrat pa ti ga ne da in zaradi tega ne dobiš prostorskega plana. Vse je urejeno, samo 1 birokrat reče ne, nima strokovne podlage, ampak ima neke druge, ker mogoče ni bila neka študija pri pravi inštituciji naročena, kjer je kakšen njegov ali njen sorodnik notri. Žal. Vesel sem, da se marsikatera bedarija že v tem zakonu ukinja in revizija nad revizijo nad čim vse ni potrebna. Res to ni potrebno in se z marsičem seveda strinjam. Pri tem amandmaju pa vendarle opozarjam. Pričakujem, da ga bomo znotraj koalicije nekoliko oklestili in popravili v tretjem branju. Drugače pa bi bilo seveda škoda, ker je pač sprememba dobra, ampak tako kot sem že omenil, gre za nekatere zadeve, ki so preohlapne in preširoke. Bojim se pa, če bi bil takšen, kot je, sprejet, pušča uzakonjeno sistemsko korupcijo, ki pa smo jo seveda v tej državi že tako ali tako navajeni. Prav uživale so prejšnje vlade, ko so sistemsko korupcijo uzakonjevale. In zato je danes država na točki, na kateri smo, zato smo danes imeli zaprto sejo in poslušali guvernerja Banke Slovenije, ki tudi svojega dela ni v petih letih naredil, ki bi ga moral. Kje je država? Saj ne gre za državo, gre za ljudi, ki v tej državi živijo. Nekateri že životarijo, nekateri pa še vedno živijo na visoki nogi. Bojim se, da bi še kakšen tajkun, ki ima svoje račune, prišel skozi to. Tisto 15-dnevno in občinski svet itd. O ja, marsikaj, ampak marsikaj se da za denar dobiti. Te izkušnje imamo vsi tisti, ki smo že dlje časa tukaj.
Hvala lepa. Minister, želeli ste besedo, izvolite.
Hvala lepa, še enkrat. Nobene sistemske korupcije ne bo zaradi tega 29. člena zakona. Jaz moram povedati, da bom naredil vse, da tudi ne bo veljal do 1. 1. 2015, ampak najkasneje do 30. junija prihodnje leto. Jaz upam, da bo nova zakonodaja lahko uveljavljena s 1. 7. prihodnje leto. Gre le za pomembno področje, ki ga ne bo mogoče sprejeti čez noč, mislim pa, da smo ga sposobni sprejeti, razpravo do konca letošnjega leta in ga sprejeti v začetku prihodnjega in potem uveljaviti nekje do sredine leta. Glede samih dejavnosti. Gospod Židan mi je očital, da ni bilo kmetijske, gospod Veber mi je očital, zakaj ni stanovanjske, nekateri so rekli, zakaj ni trgovske dejavnosti itd. Še enkrat naj povem, če bi bilo samo od moje volje odvisno, ne bi bilo v tem členu nobenih omejitev, ampak bi bila ta suverenost prepuščena lokalnim skupnostim. Jaz zaupam lokalnim skupnostim, zaupam županom. Najbolj gospodarno se morajo predvsem oni obnašati do svojega prostora, tudi njim je dana pristojnost, da kreirajo in sprejemajo občinske načrte. Če se ne obnašajo odgovorno do prostora, imajo največje negativne učinke v samem okolju. Vendar zaradi takih in drugačnih razlogov so seveda neke omejitve tukaj v zakonu, mislim pa, da je še vedno največja odgovornost na občinskih svetih in potem na ministrstvu, ki ga pokrivam sam, in na ministrstvu za kmetijstvo in okolje, ker moramo bedeti nad tem, da bi morebitne špekulacije, če bi se pri izvajanju tega člena pojavile, preprečili. In to bomo tudi naredili. Izključni namen je bil, da se blokade tam, kjer nastajajo, odpravijo in da se omogoča razvoj tistim, ki so sedaj v svojem razvoju zaradi predolge priprave v občinskih prostorskih načrtov, ki trajajo leta in leta, blokirani in ne vedo, kako in na kakšen način naj delajo naprej. To je bil izključni namen. Povedal pa sem konkretne primere, gospod Židan, glede kmetijske dejavnosti. Zakaj? Zaradi tega, ker sem v svoji poslanski praksi doživel tak konkreten primer. Ne boste verjeli, še zaradi manjše zadeve, kot sem jo tukaj omenil, zaradi tega, ker si je nekdo asfaltiral lastno dvorišče, ki je bilo, bog ne daj, tam v enem delu na K1, in ker bi potreboval gradbeno dovoljenje, ker je bila površina asfalta, ki ga je položil na lastno dvorišče sredi kmetije, preobsežna, ni mogel dobiti za to predvidenih evropskih sredstev. Drug konkretni primer nekoga, ki ima industrijsko delavnico in bi jo rad razširil in ker je en meter ob tem kmetijsko zemljišče, ni uspel dobiti gradbenega dovoljenja za to širitev. To so konkretni primeri, ki jih, verjamem, srečujete tudi vi sedaj, ko hodite po terenu in kjer vas ljudje opozarjajo, da nekatere stvari niso ustrezne in jih je treba na ustrezen način urediti. S prenovo zakonodaje pa mislim, da moramo priti do tega, da bo na nek način ta zakonodaja mehkejša, bolj fleksibilna v tem smislu, da bo omogočala nek normalen razvoj in na drugi strani tudi ustrezno varovanje v prostoru. Prej sem povedal, da pri tako restriktivni zakonodaji, kot jo mi imamo danes, se nam sredi posameznih vasi dogajajo bloki. Pri tej restriktivni zakonodaji imamo posamezna blokovska naselja v vaseh. Z enim samim členom bi lahko to odpravili, ki bi se glasil, da mora tipologija pozidave slediti obstoječi pozidavi v takšnem naselju. In ne bi bilo treba nobenih podrobnih določb in nobenih izjem in ne vem še česa, kar se sedaj s takšno ali drugačno interpretacijo zelo restriktivne zakonodaje omogoča. V tej smeri bo šlo naše razmišljanje naprej. Upam, da je ta usmeritev pravilna, seveda pa bomo tudi preko kontrolnih mehanizmov bedeli nad tem, da se te anomalije v bodoče ne bodo dogajale.
Hvala lepa. Gospod Zvonko Lah,izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! V zadnjem času smo se nekako zavedli, kako malo imamo kmetijskih površin in pri sprejemanju zakona o kmetijskih zemljiščih so skočili vsi. Kar naenkrat imamo premalo kmetijskih zemljišč in jih je treba zaščititi kot v Indiji svete krave. A nadomestila za spremembo kmetijskega zemljišča, ki je bilo do leta 2002 in potem odpravljeno, do lanskega leta nismo potrebovali, in to v času, ko je bilo pozidanih največ kvalitetnih kmetijskih zemljišč. V 10 letih naj bi izgubili 19 tisoč hektarjev kmetijskih zemljišč, ampak od tega jih je bila kakšna četrtina pozidanih. Kje so pa ostalo kmetijska zemljišča, se pa nihče ne sprašuje. Enostavno izginilo je. In povem vam, če mislite, da je nadomestilo za spremembo kmetijskega zemljišča edini varuh kmetijskih zemljišč, se motite. Ta trend pozidave se je skoraj ustavil in tega trenda ne bo več in tega davka z nadomestili tudi ne bo veliko. To, kar je prej minister kazal, tak primer imamo v občini, kjer sem bil župan, ko smo sprejeli OPN v nasprotju s takratnim ministrstvom, zato je bil tudi spremenjen zakon leta 2009, ker smo izkoristili molk organa in smo dali pri perspektivnih kmetijah zeleno "šrafuro", kdor se spozna na prostorske akte, kjer je možno graditi kmetijske objekte. In v moji vasi se sedaj gradi hlev za 70 krav ravno po zaslugi občinskega prostorskega načrta, ki je bil sprejet v nasprotju s takratnim ministrstvom ali pa vlado. Lahko vam prinesem sliko objekta in izsek iz OPN. Ta namen je tudi zdaj, da se omogoči določenim investitorjem. Hvala.
Hvala lepa. Vidim, da so še želje po razpravi. Želi še kdo razpravljati? Gospod Danijel Krivec, imate še nekaj sekund časa, izvolite.
Hvala za besedo še enkrat. Malo me čudi razprava nekaterih kolegov, za katere vem, da so bili dolga leta župani, da tako malo zaupajo svojim občinskim svetom ali na splošno lokalni samoupravi. Ampak v izogib tem vašim dvomom še eno dejstvo. Tudi takšna izjemna gradnja, kot se lahko zgodi skozi 29. člen, se mora naknadno umestiti v občinski prostorskih načrt. Se pravi, da so občinski sveti v vsakem primeru odgovorni za to, da korektno izpeljejo takšno izjemo in da jo kasneje tudi v planu potrdijo. Tako ne vem ,kje vidite vi tu strahove. Hvala.
Hvala lepa. Mislim, da smo izčrpali razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O UMEŠČANJU PROSTORSKIH UREDITEV DRŽAVNEGA POMENA V PROSTOR PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada in zato za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospod minister, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani! Še zadnjič danes okoli te prostorske zakonodaje. Zakon o umeščanju prostorskih ureditev državnega pomena v prostor je zakon, ki je bil sprejet v letu 2010. Namen tega zakona je bil takrat, da bi izboljšal, pospešil pripravo umeščanje, sprejetje aktov, ki določajo umeščanje prostorskih ureditev državnega pomena v prostor. Namen je bil torej dober, jasen, vendar se je žal v času izvajanja tega zakona v teh zadnjih dveh letih pokazalo, da na nekaterih delih je bil dosežen napredek, na nekaterih pa tudi ne. Na ministrstvu smo na tej osnovi tudi pripravili nekaj najbolj nujnih sprememb tega zakona, ki gredo v smeri nadaljnje optimizacije seznama nosilcev urejanja prostora in povečanja njihove odgovornosti, v smeri večje odgovornosti investitorja za strokovno učinkovito in pravočasno pripravo državnih prostorskih načrtov. Potem so spremembe, ki gredo v smeri delitve smernic na splošne in posebne smernice, kot je to določeno v zakonu o prostorskem načrtovanju, na skrajšanje oziroma poenotenje rokov ter ureditev situacij, ko nosilci urejanja prostora rokov ne upoštevajo, se pravi tudi tukaj dosledno spoštovanje postavljenih rokov. Potem so spremembe, ki gredo v smeri racionalizacije, tako časovne kot stroškovne, pri naročanju strokovnih podlag. Tako je temelj idejna zasnova, če ni postopka presoje vplivov na okolje, sicer idejni projekt. Potem so spremembe, ki gredo v smeri sočasne obravnave okoljskega poročila s strani varstvenih nosilcev urejanja prostora ter javnosti in občin v času javne razgrnitve. Nadalje so spremembe, ki gredo v smeri dosledne združitve prostorske in investicijske dokumentacije, spremembe, ki gredo v smeri olajšanja dela razlastitvenim upravičencem tako na državnem kot lokalnem nivoju, in spremembe, ki gredo v smeri dopolnitev vloge lokalnih skupnosti oziroma občin. Tudi te so predvidene, da skupaj z mnenjem podajo ustrezne projektne pogoje. Novela tega zakona predstavlja prvi korak pri celotni prenovi prostorske in gradbene zakonodaje. V okviru pripomb, ki so bile posredovane tako s strani strokovne kot politične javnosti in s strani lokalnih skupnosti, v okviru obravnave novele tega zakona je bilo zaznati, da je za odpravo vseh problemov, ki izhajajo iz nepreglednosti in zapletenosti normativne ureditve na področju prostorskega načrtovanja in graditve objektov, potrebna celovita prenova zakonodaje na tem področju. Kot sem že omenil, z javno razpravo bomo o tej celoviti prenovi začeli letos jeseni. Skušali bomo celotno zakonodajo prenoviti na ta način, da bo enostavna, pregledna, uporabna in uveljavljena v letu 2013. Nekatera izhodišča in predloge, ki so bili posredovani v okviru te novele, ki jo imamo danes na mizi, pa bomo poskušali v največji meri upoštevati in vgraditi v bodočo celovito spremembo zakonodaje na tem področju. Naj omenim še to, da na tem področju razmišljamo o tem, da bomo izhajali pri normativni ureditvi predvsem iz dveh zakonov, ne več, kot je bilo do zdaj. En zakon bo, ki bo določal graditev objektov, drugi zakon pa bo določal prostorsko načrtovanje in planiranje. Ne glede na to pa smo tudi že v teh dneh, tednih in mesecih vpeljali nekatere aktivnosti, katerih skupni cilj in tudi rezultat, ki se zdaj že kaže v teh zadnjih dneh, je ta, da so se nekateri postopki priprave prostorskih načrtov na državni ravni, se pravi državnih prostorskih načrtov, začeli odvijati hitreje. Zadnjič mi je mimogrede kolegica, ki pokriva to področje, dejala, da je bila na nekem sestanku in da je nekdo rekel, da zdaj pa to zgleda tako, kot da je začel polž galopirati. No, tam še nismo, ampak upam, da bomo počasi prišli do tega, da bomo lahko te postopke, ki so zelo pomembni z razvojnega vidika in tudi vidika racionalne uporabe investicijskih sredstev, pripeljali do te točke, do trenutka, ko se bo nek proces začel in do njegovega zaključka ne bo minilo več kot dve leti oziroma tri leta, ne tako, kot smo bili priča temu zdaj, ko so se akti sprejemali v 7 do 11-letnem obdobju. Predlagam, da tudi novelo tega zakona podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval Odbor za infrastrukturo in prostor kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo gospodu Danijelu Krivcu, predsedniku odbora.
Pozdrav vsem prisotnim. Odbor za infrastrukturo in prostor je na 11. nujni seji 16. 7. kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o umeščanju prostorskih ureditev državnega pomena v prostor, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po nujnem postopku predložila Vlada. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za infrastrukturo in prostor, Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, Zakonodajno-pravne službe in Gospodarske zbornice Slovenije. Vloženi so bili amandmaji poslanskih skupin koalicije. Predstavnik predlagatelja, minister za infrastrukturo in prostor Zvonko Černač, je v dodatni obrazložitvi členov poudaril, da predlagane spremembe in dopolnitve v predlogu zakona temeljijo na zmanjšanju porabe javnih sredstev, na rešitvah in racionalizaciji, ki omogoča časovne prihranke, ter na odpravi določenih nejasnosti in nedoslednosti, ki so se pojavile v času izvajanja veljavnega zakona in se s predlogom novele zakona odpravljajo. Izpostavil je zlasti naslednje predlagane rešitve: optimizacijo seznama nosilcev urejanja prostora, večjo odgovornost investitorja za strokovno učinkovito in pravočasno pripravo državnega prostorskega načrta, združevanje dokumenta identifikacije investicijskega projekta in pobude v izogib podvajanju in nejasnosti, časovno in strateško racionalizacijo pri naročanju strokovnih podlag, natančno opredelitev nalog pobudnika, izdelovalca, investitorja in koordinatorja, povečanje odgovornosti in zahteva po aktivnejšem sodelovanju državnih nosilcev urejanja prostora pri pripravi državnega prostorskega načrta, odpravo nejasnosti določb in notranje neusklajenosti zakona v zvezi z določbami o pridobivanju nepremičnin v postopkih pridobivanja nepremičnin in pravic na njih, odpravo nejasnosti o vlogi ministrstva, v čigar delovno področje spada prostorska ureditev. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je ob predstavitvi njihovega mnenja poudarila, da so pripombe, ki so jih podali k posameznim členom, v pretežnem delu ustrezno upoštevane v amandmajih koalicijskih poslanskih skupin. Podpredsednik Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj Jernej Verbič je poudaril, da se je komisija seznanila s predlogom zakona in podpira v njem predlagane rešitve. Predstavnik Gospodarske zbornice je poudaril, da Gospodarska zbornica Slovenije podpira predlagane rešitve v noveli zakona, zlati uvajanje večje odgovornosti investitorja za strokovno, učinkovito in pravočasno pripravo državnega prostorskega načrta, predvideno aktivnejše sodelovanje državnih nosilcev urejanja prostora ter racionalizacijo pri naročanju strokovnih podlag. V krajši razpravi so poslanci opozicije izpostavili nekatere pomisleke in vprašanja v zvezi s predlaganimi rešitvami v noveli zakona, na katere je minister podal dodatna pojasnila. V nadaljevanju je odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališča poslanskih skupin. Besedo ima poslanska skupina Slovenske ljudske stranke in gospa Jasmina Opec.
Hvala za besedo. Spoštovani! Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo podprla predlagani zakon, saj ocenjujemo novelo kot nujno in rešitve v njej kot pozitivne za zmanjšanje porabe javnih sredstev ter kot korak k racionalizaciji postopkov in odpravi določenih nejasnosti za lažje izvajanje zakona. Prostorsko načrtovanje in umeščanje objektov v prostor je zelo kompleksno in zelo pomembno, saj vpliva na kvaliteto življenja ljudi in pušča posledice v okolju, zato je zelo pomembno, da so pristojnosti in odgovornost natančno opredeljene in določene. Poseganje v prostor pomeni tudi poseganje v lastnino, v nepremičnine državljanov, zato zahteva čiste pravne rešitve in pravične postopke, saj lahko hitro trčimo ob človekove pravice in svoboščine. V demokratični pravni državi je treba zelo rahločutno odločati med tem, kaj je pomembneje, javni interes po razvoju ali človekova pravica do zasebne lastnine in nedotakljivosti premoženja. Zato je po našem mnenju pozitivno uvajanje večje odgovornosti investitorja za strokovno, učinkovito in pa seveda pravočasno pripravo državnega prostorskega načrta ter odpravo podvajanja pri pripravi dokumentacije. Veliko racionalizacijo glede časovnega poteka postopkov vsekakor pomeni tudi rešitev v 11. členu novele zakona, to je uvedba možnosti sočasne obravnave okoljskega poročila s strani varstvenih nosilcev urejanja prostora ter javnosti in občin v času javne razgrnitve osnutka državnega prostorskega načrta. Prepričani smo, da bi si tako rešitev želeli tudi na nivoju občin, ker se tem izgubljajo veliko dragocenega časa v tekmi za pridobitev investicijskih sredstev. Kot sem povedala v uvodu, bomo poslanci Slovenske ljudske stranke dopolnjen zakon z amandmaji koalicije podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije in gospod Franc Jurša.
Hvala za besedo. Tudi tokrat pozdravljam vse v dvorani. Pred nami je predlog novele zakona o umeščanju prostorske ureditve državnega pomena v prostor, katere cilj je dodatna optimizacija že uveljavljenega postopka umeščanja. Učinki zakona bodo vidni na povečanju odgovornosti investitorja za pripravo državnega prostorskega načrta, ki je eden od ključnih akterjev. Obenem pa predlog zakona oziroma predlagane rešitve temeljijo najprej na zmanjšanju porabe javnih sredstev, na rešitvah in racionalizaciji, ki omogoča časovne prihranke ter na odpravi določenih nejasnosti in nedoslednosti, ki so se pojavile v času izvajanja veljavnega zakona. Odpravljene so nejasnosti določbe notranje neusklajenosti zakona v zvezi z določbami pridobivanja nepremičnin in pravic na njih. V Poslanski skupini DeSUS pozdravljamo določbo, s katero se veča odgovornost investitorjev na strokovno učinkovito in pravočasno pripravo državnega prostorskega načrta, ki je eden od ključnih akterjev, saj je med drugim odgovoren tudi za pravočasno in strokovno izdelavo potrebnih strokovnih podlag. Prav tako menimo, da bo predlagana možnost sočasne obravnave okoljskega poročila s strani varstvenih nosilcev urejanja prostora ter javnosti in občin v času javne razgrnitve osnutka državnega prostorskega načrta pripomogla k hitrejši pripravi državnega prostorskega načrta. Kot ene najbolj pomembnih rešitev pa ocenjujemo tiste, s katerimi se povečuje odgovornost in zahteva za aktivnejšim sodelovanjem državnih nosilcev urejanja prostora pri pripravi državnega prostorskega načrta. Njihovo delo in pristojnosti se ne končajo s pripravo smernic in mnenj, ampak mora v celotnem postopku aktivno sodelovati tudi s pripravo konkretnih rešitev in predlogov ukrepov, česar pa se mnogi danes ne zavedajo. Delovanje se omeji le na tiste nosilce urejanja prostora, katerih sodelovanje je določeno tudi z drugimi področnimi predpisi. V Poslanski skupini DeSUS na podlagi naštetih in tudi drugih rešitev, ki jih prinaša predlog novele, ocenjujemo, da bi ob aktivni participaciji vseh vpletenih v postopek priprave državnega prostorskega načrta še dodatno pospešili postopke in zmanjšali porabo javnih in drugih financ, zato bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije in gospod Janez Vasle.
Spoštovani kolegice, kolegi, spoštovana gospa podpredsednica, vsi prisotni! Predlagana novela zakona posega na področje državnega prostorskega načrtovanja in bo omogočila predvsem časovne in finančne prihranke. Odpravljajo se pa tudi določene nejasnosti in nedoslednosti, ki so se pojavile v času izvajanja sedaj veljavnega zakona. Tako se na primer ukinja oddajanje različne dokumentacije v analogni obliki, postavlja se nov portal prostorskega informacijskega sistema, ki bo skrbel za dostopnost dokumentov v digitalni obliki. Z namenom, da se poveča učinkovitost, je Vlada optimizirala tudi seznam državnih nosilcev urejanja prostora in jim dodelila večjo odgovornost pri načrtovanju prostorskih načrtov. Pričakuje se, da bodo pozitivni učinki sprememb opazni tudi pri koordinaciji med občinami in ministrstvi ter drugimi udeleženci v postopkih prostorskega načrtovanja državnega pomena. Podobnih pozitivnih sprememb je še kar nekaj. V Novi Sloveniji menimo, da je nujno, da se zakonske določbe, ki v praksi ne zaživijo oziroma povzročajo več težav kot koristi, čim prej odpravijo in nadomestijo z ustreznejšimi rešitvami. Ker gre pri omenjenem zakonu predvsem za takšne vrste sprememb in za poenostavitev nekaterih birokratskih postopkov, bomo v Novi Sloveniji ta zakon podprli.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in gospod Zvonko Lah.
Spoštovana podpredsednica, gospod minister, kolegice in kolegi! V Sloveniji je prepočasno sprejemanje občinskih prostorskih načrtov in umeščanje prostorskih ureditev državnega pomena v prostor velika cokla razvoja. Po sprejetju Zakona o prostorskem načrtovanju v letu 2007 naj bi občine v dveh letih, to je do leta 2009, sprejele občinske prostorske načrte, vendar do danes, v roku petih let, to ni storilo niti 20 % vseh občin. Prejšnja vlada je leta 2009, ko je ugotovila, da je oteženo sprejemanje teh prostorskih aktov, sprejela vrsto ukrepov o delovanju državnih organov, da bi pospešila sprejemanje teh prostorskih aktov. Tudi Državni zbor je koncem leta 2009 sprejel dopolnitev zakona, ki je nekoliko pospešil priprave občinskih prostorskih načrtov, vendar pravih rezultatov ni bilo. Zato se sedanja vlada odločila korenito poseči v poenostavitev in skrajšanje postopka priprave in sprejemanje občinskih prostorskih načrtov s spremembo Zakona o prostorskem načrtovanju. Posledica tega pa je nujna sprememba tudi Zakona o umeščanju prostorskih ureditev državnega pomena v prostor, ker bi v nasprotnem nastala pravna praznina. Novela zakona uvaja sočasno obravnavo okoljskega poročila z razgrnitvijo osnutka državnega prostorskega načrta in s tem skrajšuje postopek. Rešuje tudi zapletene in dolgotrajne postopke pridobitve zemljišč in omejitve lastninske pravice, ki so bili do sedaj največja ovira za pripravo projektov, tudi tistih projektov, s katerimi naj bi črpali kohezijska sredstva. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo podprla spremembo in dopolnitev Zakona o uresničevanju prostorskih ureditev državnega pomena v prostor.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima besedo gospod Mirko Brulc.
Pozdravljeni! Bom zelo mirno nastopil, da ne bo minister na mene kričal, kot je kričal na kolega, našega bivšega ministra za kmetijstvo. Besedilo novele Zakona o umeščanju prostorskih ureditev državnega pomena v prostor je bilo objavljeno od 11. 6. do 14. 6., se pravi tri dni. V obrazložitvi nujnega postopka Vlada med drugim piše, da bo uvedba predlaganih rešitev pomenila poenostavitev postopkov. Odpravljajo se torej administrativne ovire, ki so bile opažene v praksi. Lepo. Ampak v tem dokumentu niso opredeljene niti ni presoje posledic na gospodarstvo. Se pravi, ni potrebe po nujnem postopku. Gospodarska zbornica Slovenije je v dopisu predsedniku Vlade 11. junija napisala, da pozdravlja namero pospešitve odprave administrativnih bremen iz birokratiziranih upravnih postopkov, posebej pa poudarja, da se lahko s prenagljenimi, strokovno neutemeljenimi spremembami v zakonodaji, ki niso dogovorjene v dejanske upravne postopke umeščanja v prostor, ki so že ob veljavni zakonodaji skrajno kritični, naredi veliko škode, dosti več kot koristi. Poglejte, danes je že 16. izredna seja Državnega zbora in vseh tistih, ki so predlagali današnjo sejo, jih ni. Se pravi, niso to tako nujni zakoni, pozicijskih poslancev ni in ne bodo vplivali ti zakoni na gospodarsko situacijo v državi, kot je napovedano, kajti očitno ni zanimanja za te zakone. Jaz berem, vsako minuto se spreminjajo zadeve, tudi na internetu, pred minuto in nekaj, minister Hojs pravi, da podaja predlog, da bi višino pokojnine vezali na število otrok. Ne nazadnje bodo upokojencem ugotavljali tudi plodnost. To piše. Norca se delate iz te države, Erjavec pravi, olimpioniku Miru Cerarju bo treba preveriti stanje in mu potem določiti pokojnino. Ljudje dragi, zakaj sedimo danes tukaj, pojdite še vi štirje na morje, uživajte in ne imejmo teh ljudi, volivk in volivcev za to, kar vi mislite, da so. Vse to se nam bo maščevalo. Ti zakoni niso nujno potrebni, lahko bi jih obravnavali po postopkih, kot so v navadi. Minister je napovedal celovito presojo in zdaj delamo zakone za dva ali tri mesece. Mi v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne moremo podpreti takih akcij. Žal mi je. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanske liste in gospa Kristina Valenčič.
Hvala za besedo, spoštovani. Zadnji v paketu sprememb prostorske zakonodaje, ki ga obravnavamo na tej izredni seji, je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o umeščanju prostorskih ureditev državnega pomena v prostor. Cilj tega predloga je dodatna optimizacija že uveljavljenega postopka umeščanja prostorskih ureditev državnega pomena v prostor, kar naj bi prineslo nižjo porabo javnih sredstev ter odpravilo določene nejasnosti in nedoslednosti, ki so se pojavile v času izvajanja tega zakona in bodo omogočale skrajšanje postopkov. Nedopustno je, da traja umeščanje infrastrukturnih projektov v prostor več let, celo desetletij, še težje sprejemljivo pa je neodgovorno vodenje priprave in same izvedbe posamezne državne investicije, ki se po pravilu konča še z bistveno podražitvijo prvotno ocenjene vrednosti projekta. Jasno je, da je treba takemu načinu negospodarne porabe javnega denarja narediti konec. S spremembami tega predloga zakona se bo povečala odgovornost investitorja za pripravo državnega prostorskega načrta, povečala se bo odgovornost državnih nosilcev urejanja prostora, hkrati pa se racionalizira tudi postopek celovite presoje vplivov na okolje. Odpravlja se podvajanje investicijske in prostorske dokumentacije ter še nekatere druge pomanjkljivosti sedanje ureditve, ki bodo pospešile pripravo državnih prostorskih načrtov. Predlagane spremembe bodo torej omogočale bolj odprto in pregledno umeščanje objektov državnega pomena v prostor in povečale odgovornost investitorja za strokovno, učinkovito in pravočasno pripravo državnega prostorskega načrta ter za gospodarno porabo javnega denarja, zato bomo v Državljanski listi omenjeni predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujemo to drugo obravnavo. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri v okviru glasovanj in s tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU OKOLJA PO NUJNEM POSTOPKU Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo ministru gospodu Francu Bogoviču. Izvolite.
Lep dober dan, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana podpredsednica! Kratka obrazložitev ob zakonu o varstvu okolja. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja, govorimo o nujnem postopku, vsebuje nekatere spremembe in dopolnitve veljavnega zakona o varstvu okolja, ki bodo spodbujale razvoj gospodarstva ter pripomogle k zmanjševanju administrativnih ovir in administrativnih bremen. S predlaganimi spremembami bo podaljšana veljavnost okoljevarstvenih dovoljenj tudi za tiste dejavnosti in naprave, ki niso IPPC, s petih na deset let. Iz podatkov iz upravnih evidenc Agencije Republike Slovenije za okolje je zdaj veljavnih tisoč 143 takšnih okoljevarstvenih dovoljenj, izdanih na podlagi 82. in 86. člena Zakona o varstvu okolja. Vsa ta dovoljenja bi bilo treba v naslednjih letih podaljševati, kar pomeni izjemno administrativno breme tako za Agencijo Republike Slovenije za okolje kakor tudi za imetnike dovoljenj. Predlagani zakon spreminja ureditev glede ostanka emisijskih kuponov iz rezerve za nove naprave iz državnega načrta razdelitve emisijskih kuponov za obdobje 2008–2012, ki jih do konca leta 2012 ne bo mogoče razdeliti. Veljavna ureditev je določala, da se ti razveljavijo, po novem pa bo o njihovem razpolaganju odločala Vlada Republike Slovenije na predlog ministra, pristojnega za varstvo okolja. Razpolaganje z emisijskimi kuponi vključuje njihovo uporabo za izpolnitev mednarodno sprejetih obveznosti glede zmanjševanja emisij toplogrednih plinov, prenos v naslednje obdobje, razveljavitev ali pa tudi prodajo. Vlada bo o načinu razpolaganja odločila glede na izpolnjevanje mednarodno sprejetih obveznosti glede zmanjševanja emisij toplogrednih vplivov v okviru kjotskega sporazuma in EU. S predlagano spremembo bo učinkoviteje urejen tudi javni sektor na področju izvajanja obveznih občinskih gospodarskih javnih služb na področju ravnanja s komunalnimi odpadki, pri čemer bodo upoštevane možnosti, da se del ravnanja s komunalnimi odpadki ureja tudi v okviru proste gospodarske pobude, če to ni v nasprotju z zahtevami varstva okolja in zdravja ljudi. Predlog zakona je bil v skladu z določbami 34.a člena veljavnega zakona v javni obravnavi 14 dni, saj gre za manjše zakonske spremembe. Ministrstvo je pri pripravi končnega besedila zakona v največji možni meri upoštevalo mnenja drugih ministrstev in vladnih služb pa tudi javnosti, ki so se nanašala na predlagane spremembe. Mnenja in predloge, ki so se nanašali na druge dele zakona, bo ministrstvo preučilo in ustrezno upoštevalo pri pripravi predloga zakonskih sprememb, ki bodo pripravljene jeseni 2012 letos predvsem zaradi prenosa zahtev direktive o sistemu trgovanja s pravicami do umestitev toplogrednih vplivov in direktive o industrijskih emisijah ter zahtev komisije, ki jih ta uveljavlja v okviru postopkov ugotavljanja kršitev evropskega prava. Hvala.
Hvala lepa ministru za predstavitev. Sledi predstavitev, ki je bila na Odboru za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje, matičnem delovnem telesu. Prosim predsednika mag. Židana, da predstavi stališče odbora.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani minister s sodelavci! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu okolja na 10. nujni seji 16. julija 2012. Na seji odbora so poleg predstavnikov ministrstva za kmetijstvo in okolje in Zakonodajno-pravne službe sodelovali predstavniki zainteresirane javnosti in nevladnih organizacij. V skladu s 145. členom Poslovnika Državnega zbora je bil predlog zakona poslan tudi v mnenje lokalnim skupnostim. Do izteka roka, to je do 13. julija 2012, nobena od lokalnih skupnosti Državnemu zboru svojega mnenja ni posredovala. Odbor je sprejel mnenje Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, ki ga je na seji predstavil njen predsednik. Komisija Državnega sveta zakon podpira. Posebej pozorno je obrazložil stališče komisije do spremembe 149. člena veljavnega zakona o varstvu okolja. Povedal je, da se s predlagano rešitvijo občine strinjajo. S spremembo tega člena se namreč med obvezne občinske gospodarske javne službe v varstvo okolja uvršča zbiranje in obdelava določenih vrst komunalnih odpadkov, s čimer se omogoča, da se bo del ravnanja s komunalnimi odpadki lahko urejal tudi v okviru proste gospodarske pobude. Ob tem je ponovil stališče komisije, ki ga je podalo ob obravnavi poročila o okolju v Republiki Sloveniji leta 2009, da bi morali veljavni sistem spremeniti tako, da bi podjetja, ki imajo dovoljenja za ravnanje z odpadno embalažo, del sredstev namenjala izvajalcem gospodarske javne službe zbiranja odpadkov za pokrivanje stroškov ločenega zbiranja odpadne embalaže. Predstavnik Komisije za preprečevanje korupcije je opozoril na zelo kratek čas, ki je bil v postopku priprave in sprejemanja predloga zakona namenjen javni razpravi, ter da sprejemanje ukrepov za oživljanje gospodarstva ne bi smelo iti na račun demokratičnega dialoga med vsemi deležniki v postopku priprave in sprejemanja zakonodaje. Predstavnica varuha človekovih pravic je poudarila potrebo po spremembi Zakona o varstvu okolja, hkrati pa dodala, da niso najbolj prepričani, ali so spremembe, ki jih predvideva predlog zakona, tudi tiste, ki so najbolj nujne, in ali so to tisti ukrepi, ki bodo resnično pomagali pri oživljanju gospodarstva. Glede na predlagane rešitve za ostanek emisijskih kuponov iz rezerve za nove naprave pa se je vprašala, ali takšna prodaja sledi tudi ostalim ciljem, kot so na primer okoljski cilji, cilji trajnostnega razvoja in upoštevanje previdnostnega načela. Stališče Zveze ekoloških gibanj Slovenije je predstavil njen predsednik. Povedal je, da pozdravljajo podaljšanje veljavnosti okoljevarstvenih dovoljenj tudi za tiste dejavnosti in naprave, ki niso IPPC, torej ne povzročajo onesnaževanja okolja večjega obsega, vendar bi vse skupaj s podaljšanjem s 5 na 10 let morali okrepiti nadzor. Nadzor pa bi lahko okrepili samo z reorganizacijo inšpekcijskih služb. Podpirajo tudi spremembo ureditve glede na ostanke emisijskih kuponov iz rezerve za nove naprave. O vsebini posameznih členov in vloženem amandmaju člani odbora niso razpravljali. Odbor se je opredelil do vloženega amandmaja koalicijskih poslanskih skupin k 7. členu, ki odpravlja nekatere nomotehnične in redakcijske pomanjkljivosti, na katere je opozorila Zakonodajno-pravna služba, in ga sprejel. Odbor je glasoval še o členih predloga zakona in jih tudi sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma. Hvala.
Hvala lepa za vašo predstavitev. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej ima besedo Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev in gospod Franc Jurša.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Lep pozdrav ministru in sodelavkama! Novela Zakona o varstvu okolja podaljšuje veljavnost okoljevarstvenih dovoljenj tudi za tiste dejavnosti in naprave, ki ne sodijo v IPPC, celovito preprečevanje in nadzor onesnaževanja, s 5 na 10 let in tako določa poenotenje veljavnosti teh dovoljenj. Spreminja se ureditev glede ostanka emisijskih kuponov iz rezerve za nove naprave iz državnega načrta razdelitve emisijskih kuponov za obdobje 2008–2012. O njihovem razpolaganju bo odločala Vlada glede na izpolnjevanje mednarodno sprejetih obveznosti glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v okviru kjotskega sporazuma in Evropske unije. Del ravnanja s komunalnimi odpadki se bo lahko urejal tudi v okviru proste gospodarske pobude, če to ne bo v nasprotju z zahtevami varstva okolja in zdravja ljudi. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli, saj predstavlja enega izmed pozitivnih učinkov tudi zmanjšanje obremenitve državnega proračuna, ker bo s predlaganim podaljšanjem okoljevarstvenega dovoljenja zmanjšano tudi število upravnih postopkov.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo gospod Janez Vasle.
Še enkrat lepo pozdravljeni! Spoštovane kolegice in kolegi, podpredsednica, minister! V Poslanski skupini Nove Slovenije skupaj s koalicijskimi partnerji uresničujemo obljube, ki smo jih zapisali v koalicijski pogodbi in se zavezali, da jih bomo izvedli v tem mandatu. Novela Zakona o varstvu okolja je eden izmed predlogov, ki bodo spodbudili razvoj gospodarstva ter pripomogli k zmanjševanju administrativnih ovir in bremen. V Novi Sloveniji menimo, da se vloga države izraža v postavitvi takšnih pogojev, da postane varovanje okolja in narave za posameznika razvojna priložnost in ne breme, ki zavira. Ukrepi, ki so predlagani, in sicer podaljšanje okoljevarstvenih dovoljenj za podjetja, ki niso onesnaževalci okolja večjega obsega, možnost, da se nepodeljeni emisijski kuponi iz rezerve za nove naprave prodajo na trgu in s tem ustvarijo proračunski prihodek ter učinkovitejša ureditev občinskih gospodarskih javnih služb varstva okolja, gredo v pravo smer. Pri uveljavljanju predlaganih rešitev se nam zdi zelo pomembno tudi, da jih podpirajo občine. Zaradi teh navedenih prednosti bomo poslanci Nove Slovenije omenjeno novelo zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in gospod Zvonko Lah.
Še enkrat spoštovana ministra, kolegice in kolegi! Zakon o varstvu okolja ZVO-1 je bil sprejet leta 2004 in nato zaradi prenosov ustreznih direktiv Evropske unije v pravni red Republike Slovenije z enakim razlogom dopolnjen še v letih 2006, 2008 in 2009. S tokratno spremembo in dopolnitvijo zakona želi Vlada poenotiti veljavnost okoljevarstvenih dovoljenj, bolj racionalno urediti obvezne javne gospodarske službe varstva okolja in omogočiti delovanje svobodne gospodarske pobude, kadar je to v skladu z zahtevami varstva okolja in zdravja ljudi tudi mogoče. Prav tako je cilj predlaganega zakona, da država racionalno in v skladu z mednarodno sprejetimi obveznostmi glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov uredi razpolaganje z ostankom emisijskih kuponov iz rezerve državnega načrta razdelitve emisijskih kuponov za obdobja 2008–2012. Po sedaj veljavnem zakonu je k zahtevi za izdajo okoljevarstvenega soglasja treba priložiti idejno zasnovo, ker tako piše v zakonu in upravni organ tudi zahteva, kljub temu da je investitor imel izdelan idejni projekt, ki je višjega ranga, pa je vseeno moral izdelati tudi idejno zasnovo. Sedaj pa bo k vlogi za pridobitev soglasja lahko priložil tudi projekt, ki je izdelan na višji ravni. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o varstvu okolja podprla.
Hvala lepa. Predsednik odbora mag. Dejan Židan bo predstavil še stališče v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovana podpredsednica, danes mi dajete nekam neobičajno pogosto besedo. Zelo vam hvala. Poslanska skupina Socialnih demokratov tega zakona ne bo podprla. Dogovorili smo se namreč, da pri vseh zakonih, za katere je protikorupcijska komisija dala mnenje, da je nujno, da se predlogi zakonov zadržijo, dajo v javno razpravo, postavijo jasni roki in pripravijo vsebinske utemeljitve posameznih rešitev, bomo sledili mnenju protikorupcijske komisije. Dovolite, da vam nekaj preberem in vas prosim, da me pozorno spremljate. Ni sporno, da so spremembe zakonodaje s področja urejanja okolja, prostora in tudi kmetijstva v nekaterih delih celo nujne, saj so obstoječe rešitve pomanjkljive in jasno je, da moramo odpraviti birokratske ovire. Pri tem pa je treba poudariti, da morajo biti te spremembe domišljene, predvsem pa sprejete na transparenten način tako v smislu medresorskega usklajevanja kot v smislu omogočanja javne razprave. Dejstvo je, da sta priprava k uvodu navedenih zakonov in predviden postopek sprejemanja te postulate kršila. Komisija skozi svoje postopke ugotavlja, da gre pri regulaciji okolja in prostora tako na državni še posebej pa na lokalni ravni za korupcijsko izrazito izpostavljeno področje, na katerem deluje veliko zasebnih interesov in lobijev. Hkrati pa gre pri okolju in prostoru za problematiko, pri kateri je prisoten izrazit javni interes, saj gre za dolgoročna vprašanja, povezana s preskrbo čiste pitne vode, življenjskim prostorom, obdelovalno zemljo in podobno. Dolžnost države je, da ta tveganja obvladuje in zavaruje javni interes z načinom in pristopom k spremembi omejenih zakonov ta dolžnost po mnenju komisijeni izpolnjena. Obenem pa tako ravnanje med drugim tudi ni v duhu zakona o integriteti in preprečevanju korupcije, ki od vseh državnih organov in nosilcev javnih funkcij zahteva zavzemanje za krepitev transparentnosti, vladavine prava ter odpravlja tveganja za nasprotje interesov in korupcije. Ob tem pa, spoštovane poslanke in poslanci in spoštovani minister, dovolite, da vam še ponovno postavim vprašanje. V času nedomišljene, prehitre ukinitve Sveta za zaščito okolja Republike Slovenije v tem državnem zboru, ki je posledica napačne odločitve vodstva tega državnega zbora, kateremu je koalicija sledila, je bilo namignjeno, da bo pristojno ministrstvo dobilo podoben svet kot posvetovalni organ tega ministrstva pri spremembi zakona. To sedaj iz tega zakona ni razvidno, in je to tudi dodaten razlog, da tega zakona ne podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Katarina Hočevar v imenu Poslanske skupine Državljanske liste, izvolite.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni tudi z moje strani, ministra, podpredsednica, kolegi in kolegice! V Državljanski listi spremembe in dopolnitve zakona o varstvu okolja podpiramo, ker ocenjujemo, da so le-te pripravljene v smeri spodbujanja gospodarstva in da pomenijo manj administrativnih ovir za naša podjetja. Temeljne rešitve v noveli so tri, in sicer se v prvi vrsti veljavnost okoljevarstvenih dovoljenj za nekatere naprave in obrate iz dosedanjih pet let podaljšuje na deset. Po podatkih ministrstva za kmetijstvo in okolje to pomeni tisoč 150 dovoljenj, ki bi jim veljavnost potekla in bi jih bilo treba podaljševati. Nadalje se spreminja ureditev in možnost z razpolaganjem emisijskih kuponov iz rezerve, teh je prav tako po podatkih pristojnega ministrstva 430 tisoč, kar pomeni, da bi se v primeru odprodaje v podnebnih sklad vplačalo približno 2 milijona evrov več sredstev. Novela daje možnost sistemske podlage, drugačne ureditve gospodarskih javnih služb, in sicer bo zbiranje nekaterih vrst komunalnih odpadkov izvzeto iz sistema obvezne gospodarske javne službe in bo ta dejavnost urejena v okviru proste gospodarske pobude. Te spremembe in dopolnitve v Državljanski listi pozdravljamo, saj pomenijo poenostavitev postopkov za naše državljane in podjetja, zato bomo poslanci in poslanke Državljanske liste novelo zakona o varstvu okolja podprli.
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica Državnega zbora. Spoštovana ministra s sodelavci, spoštovani gospe in gospodje poslanci! Pred nami je še ena novela zakona iz sklopa ukrepov za spodbujanje gospodarstva in administrativne razbremenitve državne in lokalne uprave. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se strinjamo, da se veljavnost okoljevarstvenih dovoljenj podaljša s pet na deset let, saj bo to časovno in finančno razbremenilo podjetja in občine in zmanjšalo zamude na Agenciji Republike Slovenije za okolje. Podpiramo tudi spremembo ureditve glede dopustnosti prodaje ostanka emisijskih kuponov iz rezerve za nove naprave iz državnega načrta razdelitve emisijskih kuponov od leta 2008 do leta 2012. Prav tako pa novela uvaja sistem, po katerem se bo lahko ravnanje z odpadno embalažo uredilo na način, da bi lahko tudi komunalna podjetja na objektih, zgrajenih iz evropskih ali občinskih sredstev, opravljala del storitev ravnanja z odpadno embalažo, kar seveda podpiramo. Komunalna podjetja imajo namreč veliko stroškov z zbiranjem te vrste odpadkov, ki jih običajno prenesejo v ceno storitev. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo predlagano novelo zakona o varstvu okolja podprli, ob dejstvu, da se pripravljajo večje spremembe in dopolnitve Zakona o varstvu okolja, v okviru katerih se bo še letos uredilo tudi vprašanje okoljevarstvenega dovoljenja ter delovanje inšpekcijskih služb. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VODAH PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo ministru. Gospod minister, izvolite.
Pozdravljeni še enkrat! Predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o vodah sodijo v okvir ukrepov za spodbujanje gospodarstva, ki jih je sprejela Vlada Republike Slovenije v letu 2012 in se nanašajo na področje voda. Predlagani zakon ureja najbolj pereče vprašanje na področju vodovarstvenih območij, poenostavlja postopek podeljevanja in prenosa vodnih pravic ter ureja način uveljavljanja izjem od doseganja okoljskih ciljev v primeru posegov v javnem interesu v skladu z vodno direktivo 2000/60/ES. Največ sprememb se nanaša na postopke podeljevanja vodnih pravic. Zaradi izboljševanja poslovnega okolja se za nekatere vrste rabe voda, za katere je treba pridobiti koncesijo, določi obveznost pridobitve vodnega dovoljenja. Tako je obveznost pridobitve vodnega dovoljenja po novem določena za neposredno rabo vode za pristanišče in sidrišče, ne glede na to, ali je zgrajeno v javnem ali zasebnem interesu, prav tako se vodno dovoljenje podeli za gojenje tako morskih kot sladkovodnih organizmov ter za gojenje teh organizmov v stoječih in tekočih vodah. Iz koncesije se na vodna dovoljenja prenašajo tudi nekatere vrste rabe vode za proizvodnjo električne energije. Prenos posameznih vrst rabe s koncesij na vodna dovoljenja bo imel za posledico poenastavitev izvedbe postopka, pri čemer bo stopnja varovanja ciljev upravljanja voda ostala enaka. Namreč pogoji, pod katerimi se vodna pravica lahko podeli, ostajajo enaki ne glede na to, ali se vodna pravica podeli z vodnim dovoljenjem ali koncesijo. Z novim modelom je odpravljena administrativna ovira s tem, da se vodno dovoljenje za posebno rabo vode, kadar ne gre za izvajanje dejavnosti, izdano fizični osebi, glasi na vsakokratnega lastnika oskrbovane nepremičnine, vodno dovoljenje se prenese avtomatično s pridobitvijo lastninske pravice po samem zakonu. S tem so odpravljene težave s spremembami lastništva oskrbovanega objekta. Tako je bilo do sedaj treba ob vsakokratni menjavi lastnika pridobiti novo vodno dovoljenje. Novost je tudi možnost, da se s podzakonskim predpisom opredeli vrsta rabe, za katere ne bo treba pridobiti vodne pravice, temveč bo treba takšno rabo samo evidentirati. Pri tem gre za primere vrste in količine vode, ki dejansko nimajo vpliva na vodni režim in stanje voda. Tudi ta določba gre v smeri poenostavitve postopkov do uveljavljanja posebne rabe vode. Urejena so najbolj pereča vprašanja na področju vodovarstvenih območij, ki se nanašajo na neplačevanje nadomestil za izpad dohodka iz kmetijske dejavnosti. Obveznost sklepanja pogodb z navedbo rokov je sedaj urejena na zakonski ravni, obenem pa je dodana tudi sankcija za prekršek, če do sklenitve pogodbe na strani zavezanca ne pride. Obveznost zavezanca je s tem prenesena iz civilne tudi v upravnopravno sfero. Novost je tudi opredelitev suhega zadrževalnika in dodana pravna podlaga za povrnitev škode v primeru nastopa poplavnega dogodka na območju suhega zadrževalnika. V veljavni ureditvi področja voda je manjkala tudi ureditev postopka uveljavljanja izjem od doseganja okoljskih ciljev v primeru posegov v javnem interesu v skladu z vodno direktivo 2000/60/ES, kar je sedaj ustrezno urejeno z novo določbo. Predlagana dopolnitev omogoča, da se organizira del javne službe, ki obsega odstranjevanje plavja s površinskih voda in čiščenje gladine površinskih voda ter preprečevanje onesnaževanja vodnih zemljišč, ki se izvaja na morju oziroma posredovanje v primeru nenadnih onesnaženj morja pri Upravi Republike Slovenije za pomorstvo. Uprava Republike Slovenije za pomorstvo zagotavlja varnost pomorskega prometa, vzdržuje signalizacijo na morju in razpolaga z določenim številom plovil, ki jih je mogoče skupno s plavili, s katerimi razpolaga koncesionar, ki sedaj opravlja javno službo vzdrževanje vodnih in priobalnih zemljišč, učinkovito in racionalno uporabiti v organizaciji Uprave Republike Slovenije za pomorstvo. Na ta način se bodo v večji meri izkoristile tudi kadrovske in druge zmogljivosti. Bistveno se bo povečala tudi pripravljenost za posredovanje v primeru nenadnega onesnaženja morja oziroma nesreč na morju. Na področju vodovarstvenega nadzora pa je upoštevano dejstvo, da so na področju nacionalnih poklicnih kvalifikacij pripravljeni poklicni standardi za vodovarstvene nadzornike, zato opravljanje izpitov v okviru ministrstva, pristojnega za okolje, ne bo več potrebno.
Hvala lepa ministru Francu Bogoviču. Predlog je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje kot matično delovno telo. Predsednik mag. Dejan Židan ponovno imate besedo za predstavitev stališča odbora.
Spoštovana predsedujoča, še enkrat pozdravljeni poslanke in poslanci, pozdravljena oba ministra s sodelavci! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je kot matično delovno telo zakon obravnaval na 9. nujni seji 12. 7. 2012. Sodelovali so predstavniki Ministrstva za kmetijstvo in okolje, Zakonodajno-pravne službe in predstavniki strokovne in zainteresirane javnosti, ki so odboru tudi posredovali svoje pisne pripombe. Predsednik Komisije za preprečevanje korupcije je opozoril na postopkovno problematičnost, in sicer v smislu samega postopka priprave in sprejemanja predloga zakona kot tudi v smislu omejenega časa za javno razpravo. Predstavnika Kmetijsko-gozdarske Slovenije sta opozorila, da sta za zbornico ostali nerešeni dve vprašanji. Prvo se nanaša na denarna nadomestila za kmetovanje na vodovarstvenem območju in zagotavljanja nadomestnih zemljišč, drugo pa kmetovanje na priobalnih zemljiščih, kjer je predpisan prav tako vodovarstveni režim. Predstavnik Ribiške zveze je povedal, da imajo dve ključni pripombi izraženi v petih amandmajih. Prva se nanaša na problematičnost prehoda s koncesij na vodna dovoljenja za hidroelektrarne z inštalirano močjo, manjšo od 10 megavatov, druga pa na področju ribiških družin in vodnih pravic. Menijo namreč, da za izvajanje ribolova, za katero ima ribiška družina koncesijo, ni treba dodatnih vodnih pravic. Predstavnik Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je povedal, da komisija podpira rešitve, s katerimi se poenostavljajo postopki podeljevanja vodnih pravic. Predstavnica Zbornice kmetijskih in živilskih podjetij je predlagala sprejetje amandmaja, ki določa, da izjemoma koncesije ni treba pridobiti za rabo vode, če je pridobljeno vodno dovoljenje v skladu s 118. členom zakona. Predstavnica varuha človekovih pravic je izpostavila nekaj pomislekom do predloga zakona, ki so predvsem povezani z vprašanjem zagotavljanja nadzora nad izvajanjem zakonskih rešitev. V razpravi o posameznih členih in vloženih amandmajih so člani odbora iz opozicijskih vrst izrazili ogorčenje, da se predlog zakona obravnava in sprejema po nujnem postopku, ki da ni niti obrazložen niti utemeljen. Opozarjali so na izključitev javnosti iz priprave zakona. Zatrjevali so, da predlog zakona olajšuje ekonomsko izrabo vod, na stranski tir pa postavlja druge rabe vod, da je v predlogu zakona zelo malo določil, ki ščitijo javni interes, ter da bodo izvajalci javne službe oskrbe s pitno vodo nadomestila za izpad dohodkov iz kmetijske dejavnosti na vodovarstvenih območjih morali prenesti neposredno v ceno vode. Opozorili so tudi, da predlog zakona močno posega v pristojnost lokalnih skupnosti ter da ukinja konferenco za vode, ki vključuje širok krog zainteresirane javnosti. Poudarjeno je tudi bilo, da ima zakon namen, da rešuje problematiko tisoč 600 hektarjev zemljišč na vodovarstvenih območjih, povsem pa spregleda mnogo večji problem, to je 14 tisoč hektarjev zemljišč, ki so priobalni in so neusklajeni z drugimi evropskimi državami. Koalicijski poslanci pa so opozorili predvsem na dejstvo, da smo do sedaj delali na tem področju počasi, po rednih postopkih in šli po poti, ki je bila, žal, napačna. Zastavili so vprašanje, zakaj nikogar ne zanima, koliko vlog za male hidroelektrarne je bilo v preteklih letih posredovanih pristojnemu ministrstvu, in to za lokacije, kjer so včasih že na primer stali mlini, ter zakaj nikogar ne zanima, kako dolgo te vloge čakajo na ministrstvu in kakšne odgovore vlagatelji zdaj dobivajo. V teh kriznih časih se vodijo nerazumno dolgi postopki, zato je praktično nemogoče priti do ustreznih dovoljenj. Izpostavili pa so tudi problematiko nadomestil za kmetovanje na vodovarstvenih območjih, saj sedanja praksa v bistvu pomeni, da so lastniki takšnih zemljišč dobesedno razlaščeni. Odbor je na podlagi pripomb Zbornice kmetijskih in živilskih podjetij v skladu s 113. členom Poslovnika sprejel amandma k 12. členu. V imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije so bili predloženi amandmaji Ribiške zveze Slovenije, ki pa niso bili sprejeti. V okviru razprave se je odbor opredelil tudi do vloženih amandmajev in sprejel vse amandmaje koalicijskih poslanskih skupin, zavrnil pa je amandmaje Poslanske skupine Socialnih demokratov. Odbor je glasoval o členih predloga zakona in jih tudi sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi sprejeti amandmaji. Hvala.
Hvala lepa za vaše poročilo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanska skupina Nove Slovenije in gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, gospoda ministra s sodelavkami! V Novi Sloveniji se zavedamo, da smo na področju varstva voda in drugih pomembnih okoljskih vprašanjih v preteklosti dosegli pomembne rezultate, hkrati pa smo sprejeli zapletene upravne postopke, ki pogosto niso usklajeni z ekonomskega, socialnega in ekološkega vidika. Zato smo že pred volitvami obljubili, da si bomo prizadevali za njihovo izboljšanje in poenostavitev. Novela zakona o vodah, ki sodi v okvir ukrepov za spodbujanje gospodarstva, prinaša ravno to – poenostavitve in odpravo težavnih in dolgotrajnih ter dragih postopkov na številnih področjih. Ljudje po vsej Sloveniji nam izrekajo podporo pri teh naših prizadevanjih, saj zanje to pomeni odpravo nesmiselnih blokad. Poleg poenostavitve postopka podelitve vodnega dovoljenja za rabo vode za lastno oskrbo s pitno vodo, prenosov določenih vrst rabe vode s koncesij na vodna dovoljenja in uskladitve z evropsko zakonodajo v Novi Sloveniji posebej pozdravljamo natančnejšo opredelitev obveznosti izplačila nadomestil na vodovarstvenih območjih. S strani upravičencev do prejema nadomestil za zmanjšanje dohodkov iz kmetijske dejavnosti na vodovarstvenih območjih je namreč v preteklosti prihajalo do večkratnih opozoril na neizvajanje obveznosti izplačevanja nadomestil s strani nekaterih zavezancev iz zelo različnih razlogov. V Novi Sloveniji menimo, da je prav, da tisti, ki ima izpad dohodka iz kmetijske dejavnosti na vodovarstvenih območjih, kjer je kmetijska proizvodnja močno omejena, od izvajalca gospodarske javne službe dobi pravično odškodnino. Tisti zavezanec, ki se plačilu takšne odškodnine neupravičeno izmika, pa naj bo učinkovito sankcioniran. Zaradi vsega navedenega bomo poslanci Nove Slovenije novelo zakona o vodah podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima besedo gospod Tomaž Lisec.
Spoštovana ministra, podpredsednica, kolegi, kolegice! Pred nami je novela zakona o vodah, ki prav tako sodi v okvir ukrepov za spodbujanje gospodarstva, ki jih zdaj sprejemamo. Tako se bodo na tem področju uredila najbolj pereča vprašanja na področju vodovarstvenih območij, poenostavil se bo postopek podeljevanja vodnih pravic in naredila poenostavitev prenosa vodnih pravic ter uredila uveljavitev izjem od doseganja okoljskih ciljev v primeru javnega interesa. Že v koalicijski pogodbi smo se zavezali, da predstavljajo vode dobrino, ki je ključnega pomena za zdrav razvoj Slovenije. Prav tako smo se zavezali, da bomo v primerih omejitev kmetovanja na vodovarstvenih območjih zagotovili ustrezna nadomestna kmetijska zemljišča s strani Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov, kjer je seveda le-to možno, sicer pa z odškodninami. Prav tako smo se zavezali za izvedbo programov poplavne varnosti ter da bomo urejali problematiko vodnih zadrževalnikov. Novela, ki jo obravnavamo, se dotika prav teh perečih problemov, ki nastajajo v praksi na terenu. Poleg tega je treba posebej izpostaviti, da je bilo upoštevano zlasti načelo odprave oziroma zmanjšanje administrativnih ovir. Tako se z zakonom poenostavljajo in pospešujejo postopki podelitve vodnih pravic za lastno oskrbo s pitno vodo. Izvedel se bo prenos določenih vrst rabe vode s koncesij na vodna dovoljenja z namenom izboljšanja poslovnega okolja z odpravo težavnih in dolgotrajnih ter dragih postopkov za pridobitev koncesije. Do sprememb prihaja, ker se je v praksi izkazalo, da je postopek podelitve koncesije preveč zamuden in predstavlja dokaj dolgo in drago administrativno breme za potencialne uporabnike vode in tudi za organ, ki ga podeljuje. Tako se vodno dovoljenje po novem podeli za rabo vode za pristanišče in sidrišče, ne glede na to, ali je zgrajeno v javnem ali zasebnem interesu. Ravno tako se to vodno dovoljenje podeli za vsakršno gojenje, ne glede na to, ali gre za gojenje morskih ali sladkovodnih organizmov oziroma ali gre za gojenje v obstoječih ali tekočih vodah. Iz koncesij se prav tako izvzamejo tudi vrste rabe voda, pri katerih gre za rabo vode za proizvodnjo električne energije v hidroelektrarni z instalirano močjo, manjšo 10 megavatov. Naj povem, da stranka SDS ne podpira amandmaja SD k temu členu. V Poslanski skupini SDS podpiramo tudi rešitve v smeri, da se bo na področju vodovarstvenih območij bolj natančno opredelila obveznost izplačila nadomestil. Tako je izplačevanje nadomestil predvideno za izpad dohodka iz kmetijske dejavnosti na vodovarstvenih območjih, kjer je zaradi vodovarstvenih režimov kmetijska proizvodnja močno omejena in so kmetijska gospodarstva, ki jim je le-ta dejavnost osnova za preživetje, zaradi tega v neenakem položaju v primerjavi s kmetijskimi gospodarstvi izven teh območij. Upravičenec za ta nadomestila je tisti, ki zemljišča dejansko obdeluje, torej najemnik ali zakupnik zemljišča, ki izpolnjujejo ukrepe vodovarstvenega režima in so se mu zaradi teh ukrepov bistveno poslabšali pogoji za pridobivanje dohodka. Ta nadomestila izplačujejo izvajalci javne službe oskrbe s pitno vodo na podlagi pogodb z upravičenci in ne na podlagi določb. Te rešitve bodo po našem mnenju prinesle pozitivne spremembe posebej vsem tistim, ki živijo oziroma živimo ob vodah, predvsem vsem tistim, ki se vsakodnevno srečujemo z različno problematiko ob izgradnji hidroelektrarn na spodnji Savi. Ta zakon prinaša pozitivne rešitve, zato ga bomo v stranki SDS podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima besedo gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Lep pozdrav tudi v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, kjer menimo, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o vodah nikakor ne bi smeli obravnavati po nujnem postopku in nikakor nismo pričakovali, da bomo razpravljali lahko o tem zakonu vsega 10 minut ali mogoče 15, če štejemo še čas za poslansko skupino, ki jo imamo za predstavitev svojega stališča. Želimo opozoriti na dejstvo, da vendarle je voda vir življenja in če obvladujemo problematiko voda, potem se ni bati, da bomo imeli kjerkoli na kakšnem drugem področju težave. Dejstvo pa je, da če narediš napako na območju, na katerega ima vpliv voda, je dokazano, da je voda še vedno te napake kaznovala. Ti učinki niso majhni, ampak so običajno tudi uničujoči. Dejstvo je, da je na spornost nujnega postopka in na izključevanje javnosti in še posebej onemogočenje vključevanja strokovne javnosti opozorila tudi Komisija za preprečevanje korupcije. In tudi to je eden od zakonov, ki bo na široko odprl vrata korupciji in klientalizmu. To je nekaj, proti čemur se prav gotovo moramo boriti, kajti dokazano je, da je to dejansko najbolj škodljiv način za obvladovanje gospodarstva in tudi sicer interesa države in ljudi. Če pa želimo slediti interesu posameznikom, pa seveda je klientalizem in koruptivno ravnanje še kako dobrodošlo. Skrbi nas, ker s tem zakonom, trdimo, uvajamo tudi sistemsko korupcijo na področju voda. Vse skupaj se dogaja pod pretvezo zmanjševanja birokratskih ovir, vendar dejansko gre za bistveno manj transparentno odločanje o podeljevanju vodnih pravic ter tukaj odpiramo dejansko tudi vrata sistemski korupciji. Z zakonom se nekritično dopušča in uničuje kar obsežno okolje, trajno in grobo se bo lahko posegalo v okolje in prostor. Naj povem, da izjemno spoštujem vodnogospodarske objekte, tudi sam prihajam s tega strokovnega področja, ampak vendarle se tudi zavedam, kaj takšen objekt lahko povzroči v okolju, če ga umestimo v prostor zgolj zaradi ekonomskih interesov. Popolnoma nesprejemljivo za nas je, da se podeljujejo vodne pravice za hidroelektrarne z instalirano močjo do 10 megavatov. To je zelo velika kapaciteta, zelo velik poseg v okolje in gre v tem primeru tudi za dejstvo, da ne glede samo na to, da se bo uničilo v veliki meri okolje in spremenile bivanjske razmere v tistem okolju, tudi občine ne bodo deležne koncesijske dajatve iz naslova izkoriščanja vodnega vira. Torej gre tudi za grob poseg v razvojne možnosti občin. Ob dejstvu, da ta zakon ni bil posredovan v mnenje lokalnim skupnostim, samo dokazujemo, kako neprimeren način obravnavanja tega zakona predlaga Vlada in je bil sprejet tudi na Kolegiju s strani vodij poslanskih skupin koalicijskih strank. Ne samo, da se degradira okolje, da se lahko ogrozi varnost ljudi in zmanjša število obstoja številnih habitatov, zmanjša se tudi prihodek občin iz naslova koncesijske dajatve, ki se deli na državo in na občine, vse pa seveda v interesu kapitala. Predlagali smo tudi že na matičnem odboru, ki je obravnaval ta zakon, da se sredstva sklada za vode ne uporabljajo več za gradnjo vodne infrastrukture, ki se jo gradi v okviru energetskih objektov, bodisi akumulacijskih bazenov ali regulacija iztočnih odsekov vodotokov do akumulacijskih bazenov, kajti dejstvo je, da z Zakonom o ustanovitvi Slovenskega državnega holdinga bo Vlada razprodala energetiko in nam bodo ostale neurejene reke, občine brez sredstev in obubožani ljudje brez ustreznih ekonomskih podlag, da kakorkoli rešimo interes množic v naši državi. Tega zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Državljanske liste ima besedo mag. Katarina Hočevar.
Lep pozdrav še enkrat. V Državljanski listi spremembe Zakona o vodah ocenjujemo kot ustrezne z vidika poenostavitev, ki so se pokazale v preteklosti kot problem administrativnih ovir. Spremembe se nanašajo na pet področij, ki se s to novelo poenostavljajo. V prvi vrsti želi predlog sprememb urediti vprašanje na področju vodovarstvenih območij ter poenostaviti postopke podeljevanja vodnih pravic in prenosa vodnih pravic ter urediti uveljavitev izjem od doseganja okoljskih ciljev v primeru javnega interesa. Poenostavljajo se postopki podeljevanja vodnih pravic za lastno oskrbo s pitno vodo. Izveden bo prenos določenih vrst rabe vode s koncesij na vodna dovoljenja z namenom izboljšanja poslovnega okolja z odpravo težavnih in dolgotrajnih ter dragih postopkov za pridobitev koncesije. Na področju vodovarstvenih območij se natančneje določa in opredeljuje obveznost izplačila nadomestil, ki je do sedaj v praksi povzročala težave. Gre tako za omejevanje z vidika črpanja vode, se pravi z vidika kmetovanja, kakor tudi za novo predvidene posege v izgradnjo suhih zadrževalnikov. V praksi so nedorečeni in komplicirani postopki na tem področju povzročali zamik in celo odvračanje od investicij na področju rabe vode. Tudi pri zakonu o vodah v Državljanski listi vidimo več koristi od morebitnih negativnih posledic, ki pa jih ima lahko vsaka sprememba zakonodaje, pa čeprav bi jo sprejemali po rednem postopku.
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič ima besedo v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Spoštovana ministra, gospe in gospodje! Naslednja v paketu ukrepov za spodbujanje gospodarstva je novela zakona o vodah, glavni namen katere je predvsem poenostavitev postopkov ter odpravljanje administrativnih ovir. Tako se poenostavljajo postopki podelitve vodnih pravic za lastno oskrbo s pitno vodo, in sicer na način, da se bo vodno dovoljenje avtomatično preneslo na lastnika oskrbovalnega objekta, in to takoj po pridobitvi lastninske pravice. Naslednja zelo pomembna sprememba je tudi prenos posameznih vrst rabe vode s koncesij na vodna dovoljenja, saj je postopek pridobivanja koncesij za rabo vode ena izmed večjih težav na okoljskem področju. Tako se bodo po novem vodna dovoljenja podeljevala za vsa pristanišča in sidrišča za gojenje, bistvena pa je sprememba, da se s koncesij na vodna dovoljenja prenašajo tudi hidroelektrarne z instalirano močjo ,manjšo od 10megavatov. Vsi namreč vemo, da so na področju koncesij za hidroelektrarne veliki zaostanki, zato je takšna rešitev nedvomno dobrodošla. Poleg tega se tudi zaostrujejo sankcije glede neplačevanja nadomestil za zmanjšanje dohodka iz kmetijske dejavnosti na vodovarstvenih območjih, saj bodo zavezanci za izplačilo nadomestila strožje nadzorovani in tudi dosledneje sankcionirani. Prav tako predlagane spremembe opredeljujejo tudi možnost dopustnih izjem pri doseganju predpisanih okoljskih ciljev na področju voda za poseganje v prostor, če gre za javni interes. Poslanci Slovenske ljudske stranke menimo, da se bo s predlaganimi rešitvami ustrezno sledilo ciljem zakona, obžalujemo pa, da v predlog zakona ni bila vključena še sprememba 65. člena, ki zadeva kmetovanje na priobalnih zemljiščih, na kar je opozorila tudi Kmetijsko-gozdarska zbornica. Kljub temu ocenjujemo, da je predlagana novela Zakona o vodah dobra in njene rešitve odpravljajo marsikateri glavobol, zato jo bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke tudi soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije ima besedo gospod Franc Jurša.
Še enkrat prav lepo pozdravljam vse, tudi ministra Žerjava. Prej sem ga pozabil pozdraviti. Predlagane spremembe Zakona o vodah stremijo k ureditvi najbolj perečih vprašanj na področju vodovarstvenih območij, in sicer k poenostavitvi postopka podeljevanja vodnih pravic in ureditvi prenosa vodnih pravic ter izjem od dosedanjih okoljskih ciljev v primeru javnega interesa. Med drugim se bodo poenostavili tudi postopki podeljevanja vodnih pravic za lastno oskrbo s pitno vodo, uredile določene vrste rabe vode s koncesij na vodna dovoljenja z namenom odprave težavnih in dolgotrajnih ter dragih postopkov za pridobivanje koncesij. Z novelo zakona se tako predlaga, da posebna raba vode, zlasti ko gre za rabo vode za osebne namene, nima negativnih vplivov na vodni režim. Pristojni organ dovoli njeno rabo z vpisom v register, če pa je potrebno vodno dovoljenje, se postopek nadaljuje v skladu že uveljavljeno ureditvijo. V povezavi z dolgotrajnimi postopki pridobivanja koncesije se je predlagatelj odločil, da za določene vrste rabe vode ne bo več treba pridobiti vodne pravice v obliki koncesije, ampak bodo zadoščala vodna dovoljenja. Vodno dovoljenje bi se tako podelilo za rabo vode za pristanišče in sidrišče, zgrajeno v javnem ali zasebnem interesu, za vsakršno gojenje morskih ali sladkovodnih organizmov oziroma gojenje v obstoječih ali tekočih vodah. Iz koncesij se izvzemejo tudi vrste rabe voda za proizvodnjo električne energije v hidroelektrarnah z instalirano močjo, manjšo od 10 megavatov. V Poslanski skupini DeSUS podpiramo rešitve, ki jih prinaša predlog zakona, še posebej pa tiste, s katerimi se poenostavljajo postopki podeljevanja vodnih pravic, saj je postopek podeljevanja koncesij prezahteven in velikokrat onemogoča investitorje oziroma otežuje prenos vodnih pravic.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Imamo pa kar nekaj vloženih amandmajev, zato prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Najprej odpiram razpravo. 12. člen in spremenjen amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Odpiram čas za prijavo. Prijavljena sta dva razpravljavca, mag. Židan in gospod Janko Veber. Izvolite, mag. Židan.
Sedaj se slišimo bolje. Še enkrat pozdrav vsem ostalim! Poglejte, po naši oceni se ravno pri tem amandmaju vidi, da obstaja nevarnost privatizacije naravnih virov, zato je vložen ta amandma. Nas zelo žalosti, namesto da se to področje pusti takšno, kakršno je, seveda s tem, da se zmanjšajo administrativne obremenitve, naj bi se raje uredilo področje priobalnih pasov, ki so desetkrat večja težava za slovenskega kmeta kakor so vodovarstvena območja prvega reda. Mi ne sprejemamo tudi stališča, ki je bilo podano na odboru, da je to tako zelo zahtevno področje, da je treba imeti izredno veliko časa. Je zahtevno področje, v vsakem primeru je pa dosti manj zahtevno področje, kakor je urejanje 10 milijard vrednega slovenskega premoženja, ki ga premetavate iz dneva v dan in je možno zakone tudi napisati čez noč. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod Veber.
Hvala za besedo. Če sem prav razumel, 12. člen, amandma. Glede 12. člena moram priznati, da smo bili prijetno presenečeni, da se je vsaj Ribiška zveza Slovenije v tem kratkem času, ko pravzaprav ni bilo mogoče vključevanje strokovne javnosti v pripravo tega zakona, vendarle opredelila do tako pomembnega vprašanja, kot je umeščanje 10 megavatih hidroelektrarn v prostor na podlagi vodnega dovoljenja. Dejstvo je, da je podelitev koncesije za izgradnjo velike hidroelektrarne, govorimo o veliki hidroelektrarni, ne o malih hidroelektrarnah, bistveno bolj zahtevna, hkrati pa tudi veliko bolj transparentna in izčisti prenekatera vprašanja, ki jih je treba vendarle uskladiti, preden hidroelektrarno umestiš v prostor. Eden od zelo konkretnih predlogov pri tem amandmaju je ta, da dejansko ne govorimo o tem, da se vodno dovoljenje lahko dodeli za gradnjo 10 megavatnih hidroelektrarn, ampak do enega megavata. S tem bi ostali nekako konsistentni s tem, kar mogoče razumemo za malo hidroelektrarno in manj zahteven poseg v prostor, hkrati pa seveda tudi bistveno manj prizadenemo lokalne skupnosti, ki zagotovo bodo imele zelo velike težave, če bodo prilagajale svoje prostorske možnosti hidroelektrarni. Hkrati pa tudi pri gradnji vsakega energetskega objekta vsaka lokalna skupnost pričakuje, da bo lahko tudi sodelovala pri delitvi dobička. Izkušnje, ki jih zagotovo tudi minister na tem področju, pri energetiki, ima, kažejo, da se lokalne skupnosti zelo težko odrečejo dajatvam, ki jih dobivajo skozi koncesije in zaradi degradiranega okolja – jedrska elektrarna je samo ena tistih, brez katerih, sem prepričan, območje, v katerega so vključene lokalne skupnosti, ki so upravičene, da dobijo del sredstev zaradi degradacije tega območja, težko izvajajo svoje razvojne naloge in težko ostanejo dovolj zanimive in konkurenčne v primerjavi z ostalimi, če ne bi bilo teh sredstev. Ravno s to odločitvijo, da se za 10 megavatov ne plačuje več koncesijska dajatev, se grobo posega tudi v pristojnosti občin. Ta zakon, kot sem že povedal tudi ob predstavitvi stališča poslanske skupine, ni bil poslan v obravnavo lokalnim skupnostim, kar ocenjujem, da je tudi ena grobih napak predsednika Državnega zbora, kajti to je v njegovi pristojnosti, da dodeli zakon v mnenje lokalnim skupnostim, če zelo konkretno posega v pristojnosti lokalnih skupnosti. In če nekomu odvzameš znaten del prihodkov, je to neposreden poseg tudi v pristojnosti lokalnih skupnosti. Samo v tem primeru se kaže cela vrsta nedorečenosti in predvsem škodljivosti takšnega načina obravnavanja Zakona o vodah, torej po nujnem postopku, brez sodelovanja strokovne javnosti, brez sodelovanja lokalnih skupnosti. In če k temu dodamo tudi dejstvo, da se sicer ukinjajo konference za vodo, kjer se daje možnost, da tako nevladne organizacije, lokalno prebivalstvo kot sicer predstavniki lokalne samouprave, gospodarstva, lahko sodelujejo pri obravnavanih posegih v prostor na področju voda, govorimo o tem, da bo pravzaprav nekako stihijsko prepuščeno Agenciji Republike Slovenije za okolje, da se odloča o tem, s kom bo kontaktirala, na kakšen način bo kontaktirala in kako bo pripeljala postopek do konca, ko bo odločala o tem, komu bo podelila vodno pravico za izgradnjo 10-megavatne hidroelektrarne. Menimo, da če je že kaj potrebno v tem zakonu vendar popraviti in ustaviti ta interes kapitala, je pri tem amandmaju to mogoče doseči. Mislim, da smo vsaj tu lahko nekako dokazali, da poskušamo vendarle upoštevati pripombe strokovne javnosti in ostalih, ki bodo zagotovo prizadeti, če se ta amandma ne bo sprejel. Tako pričakujem, gospod minister, da boste podprli ta amandma in se opredelili v korist okolja, v korist ohranjanja kvalitete voda, v korist ljudi in ne boste podpirali samo ozkega in grobega interesa kapitala. Hvala.
Hvala lepa. Minister je želel besedo. Izvolite.
Mislim, da je nujno treba pojasniti nekatere stvari, ki so bile zdaj izrečene. Okoljsko ministrstvo se nikakor ne želi in se ne podreja nekim interesom kapitala, ampak želimo v postopkih ostati še naprej transparentni, prav tako pa tudi v ničemer ne delati kakšnih bližnjic, s katerimi bi se lahko kdo okoriščal, kot ste v svojem izvajanju omenili, pa tudi v uvodu ste omenili, da že napol prodajamo slovensko energetiko, kar seveda ni res. Kar se tiče umeščanja v prostor, tu govorimo o podelitvi vodnega dovoljenja oziroma prej je bila za to potrebna koncesija. Postopek v ničemer ne posega v prostorsko umeščanje. Tisti, ki bo želel zgraditi malo hidroelektrarno, bo moral najprej z občino uskladiti umestitev v prostor, pridobiti gradbeno dovoljenje za ta objekt, namesto da bi mu bila prej na Vladi podeljena koncesija, bo sedaj pridobil vodno dovoljenje v okviru Agencija Republike Slovenije za okolje. Tudi kar se tiče okolja, se v ničemer ne spreminja, kajti iste pogoje je treba zagotoviti tako za vodno dovoljenje kakor za koncesije. Ti pogoji so zapisani v 109. členu zakona, in sicer če bi ogrožala zdravja ljudi, ogrožala naravno ravnovesje vodnih virov in vodnih ekosistemov, omejevala urejanje voda, znatno ovirala splošno rabo ali oskrbo s pitno vodo, škodljivo vplivala ali ogrožala območje, varovano po predpisih o upravljanju narave in tako dalje. Mi s tem, ko določimo, da se za vodno pravico ni treba več prijaviti in pridobiti podeljeno koncesijo, podpisano koncesijsko pogodbo, ampak da se dobi ta pravica do rabe vode z vodnim dovoljenjem, v ničemer ne spreminjamo umeščanja objekta v prostor. Gre zgolj za upravni postopek, v katerem se dobi pravica rabe vode, ki mora izpolniti te pogoje. Tudi kar se tiče nadomestil občinam, v ničemer se ne spreminja. Edino v zakonu za spodnjo Savo so v zakonu, opredeljene koncesije, sicer pa se v zakonu o vodah določijo vodna povračila in tudi v tem zakonu je sedaj s to spremembo urejeno tako, da za tiste objekte, za katere je danes podeljena koncesija in se na osnovi stare koncesijske pogodbe plačuje vodno povračilo, je šest let časa, da se izda vodno dovoljenje, v vmesnem času pa se po sedanji koncesiji plačuje tisti delež, do katerega so upravičene občine. Tako v nobenem primeru ne govorimo o tem, da bi na ta način posegali v prostorsko umestitev ali pa tudi v vire lokalnih skupnosti na tem področju. Naslednje, kar je pomembno glede na izkušnje, glede na vloge, ki so prihajale na Ministrstvo za okolje, lahko rečemo, da so te tako imenovane male hidroelektrarne, o katerih govorimo in za katere so se doslej vlagale vloge za podelitev koncesije, ravno v tem razponu od enega do deset megavatov. Ponavadi dosti bližje enega kot deset. Za te večje hidroelektrarne nad deset megavatov pa sta v slovenskem prostoru po mojem vedenju zgolj dve reki, ena je Sava, druga je Mura, in da gre praktično za kategorijo teh malih hidroelektrarn, znotraj katerih, kot je bilo že rečeno, ne prihaja do teh večjih tudi ne okoljskih vplivov, vendar vsa presoja gre po enakem postopku, ali se pravica do rabe vode podeli po vodnem dovoljenju ali kot doslej koncesijski pogodbi. Naj izkoristim tudi to, ker je bilo postavljeno vprašanje glede teh javnih razprav in pa Sveta za okolje, ki je bil 14. junija v Državnem zboru ukinjen. Takrat so bili vsi naši zakoni že v javni predstavitvi. Mi nismo prejudicirali odločitve Državnega zbora, zato nismo vnašali v ta zakon, govorim o zakonu o okolju, je pa bila tam tudi pobuda oziroma obljuba, da bomo proučili možnost v okviru zakona, ki ga bomo v letošnjem letu še enkrat odprli. Se opravičujem, podpredsednica, za ta izhod še malce k drugemu zakonu.
Hvala lepa. Je še kakšna želja po razpravi? Vidim dva prijavljena. Bomo vseeno odprli čas za razpravo. Prosim, če se prijavite, če je morda še kdo zainteresiran. Najprej bo razpravljal gospod Tomaž Lisec in nato Janko Veber.
Hvala, predsedujoča. Predlagatelji amandmaja so sami zapisali, da postopek podeljevanja koncesije je bolj zapleten in dolgotrajen, kot je za vodna dovoljenja. Vsi tisti, ki živimo ob hidroelektrarnah, se s tem absolutno strinjamo. Potem pa pridemo do drugega dela stavka, kjer govorijo, da je pa bolj pravičen do vseh zainteresiranih koristnikov naravnih dobrin. Tukaj pa mi zahajamo na neko splošno argumentacijo, na neko področje že malo da ne floskul, kjer v bistvu zmagajo argumenti moči, ne pa nekih posebnih argumentov. Čudim se, da v bistvu predlagatelji amandmajev vztrajajo pri obstoječih rešitvah, kljub temu da nam okolje, kot je že minister rekel, dovoljuje neke večje posege. Vem, da oni nasprotujejo vsem interesom, ker takoj s tem povežejo neko korupcijo, ampak me zanima, kje so bili v vseh teh dosedanjih mandatih vladanja, ker niso nikjer zaznali nekega interesa in problema korupcije. Hvala bogu, da v Sloveniji sploh še obstaja kakšen interes po kakšne kapitalu, da sploh kdo še želi delati na kakršnem koli področju, pa tudi če je to na izgradnji malih hidroelektrarn. Prej je bilo omenjeno, kako se s tem, da se povečuje moč malih hidroelektrarn, omejujejo razvojne možnosti oziroma degradira se okolje. Ravno nasprotno. Če bi predlagatelji povedali primere iz sosednjih držav, Nemčije, Švice in Avstrije, bi videli ogromno teh primerov v praksi, kako pomembne so male hidroelektrarne pri razvoju manjših krajev oziroma manjših naselij. Mislim, da tega argumenta, kako se omejujejo razvojne možnosti, v praksi niti nikjer ne zasledimo. Potem je bilo tu par očitkov: gre za velik poseg, gre za velike kapacitete, kako je številka 10 večja kot 1. Mislim, da to vemo vsi tisti, ki smo naredili vsaj nekaj razredov osnovne šole. Gre v bistvu za čisto navadne floskule brez kakršnih koli argumentov. Potem bi se rad odzval tudi na besede gospoda Vebra glede razprodaje energetike. Tu v bistvu nima verjetno nobenih dokazov. Gre za neko famo oziroma neko bojazen, ki pa se ne bo uresničila. Ko sta se v Sloveniji ustanavljala dva energetska stebra, so marsikateri od tistih, ki sedaj nasprotujete malim hidroelektrarnam, tudi nasprotovali tema dvema stebroma, ki sta prinesla v slovenski prostor veliko dobrega. Rekli ste, da gre za razprodajo energetiko. Po mojem osebnem mnenju, upam, da bo čim prej prišel kakšen tujec v slovensko energetiko, da strici iz ozadja ne bodo več lomastili po velikih, manjših ali srednjih elektrarnah, niti po jedrskih elektrarnah. Tisti, ki smo se kdaj peljali po Švici, Avstriji, Nemčiji in še kje drugje; če se kje ustavite ob kakšni manjši hidroelektrarni, ne gre za degradiran prostor, ampak poleg tega, da se urejajo vode, se ureja tudi okolica in lokalni prebivalci – vsaj s tistimi, s katerimi sem se jaz srečal v tujini – so vsi zelo zadovoljni zaradi manjše cene energije in zaradi boljšega življenja. Ti argumenti, ki jih predlagatelji amandmaja navajajo, sem rekel, so včasih za las privlečeni. Hvala.
Gospod Janko Veber, izvolite.
Hvala za besedo. Ravno zaradi razprav koalicijskih poslancev pa tudi ministra bi bilo res dobro, da v Državnem zboru ne razpravljamo 10 minut o tako pomembnem zakonu in tako pomembnih temah, ampak si vzamemo resnično več časa in sprejemamo po normalnem postopku. Če bi sprejemali ta zakon po normalnem postopku, bi se vključevali strokovna javnost in vsi zainteresirani. Verjemite mi, danes bi imeli povsem drugačno stališče o tem, za kakšno spremembo zakona o vodah gre. Kar se tiče energetike. To, kar minister govori, da se ne bo prodalo preko slovenskega državnega holdinga in energetike. Poglejte, po čisto enostavni logiki bo šlo za naslednje. Energetska podjetja so ta hip blazno donosna v Sloveniji. Najbolj donosna podjetja! Če se želi pokriti slabe naložbe bank, če se želi pokriti tajkunske kredite, če se želi pokriti interes Rimskokatoliške cerkve, denacionalizacijo, je samo holding tisti, ki bo lahko izčrpaval energetska podjetja in ta ne bodo več ustvarjala dobička, ampak bodo vse dividende šle in ves dobiček bo šel za poplačilo tega. Ko bo energetika izčrpana, jo boste poceni prodali. Tako kot so se prodajala vsa naša pomembna podjetja tu v Sloveniji, ki so se privatizirala na podlagi tajkunskih prevzemov in podobnih postopkov. Ljudje so na cesti, posamezniki pa so obogateli. To je sistem reševanja energetike! Zato je zelo pomembno, da tudi pri zakonu o vodah ne govorimo o vodnem dovoljenju – ni enako, gospod minister, ni enako niti umestiti v prostor niti sicer izpeljati postopek, če je vezan na koncesijo ali pa na podelitev vodnega dovoljenja. Ni enako. Če trdite, da je enako, da ni nobenih razlik, potem pustite zakon tak, kot je. Ampak ga spreminjate ravno na tem področju. Je tako? Če govorimo o tem, da bodo občine dobivale enako, kot če je koncesijska dajatev. Oprostite, Zakon o varstvu okolja zelo jasno govori, da se ta koncesijska dajatev deli na lokalno skupnost in na državo. Je tako? Če ne, si ga pa preberite, ampak ta zakon dejansko o tem govori. Če ne gre za koncesijo, seveda ni treba spoštovati tega zakona. In kdo ima interes, da daje manj občini? Kapital. Kapital ima interes, da daje čim manj državi, kapital ima interes, da daje čim manj občini; in za to gre, kakor koli obračate! Resnično bi vas z velikim veseljem soočil z mnogimi argumenti – kdo ima prav, ali imate vi ali imamo mi. Še enkrat vas sprašujem, zakaj vlagate ta zakon po nujnem postopku, če menite, da je vse tako kristalno jasno in da ni treba vključevati širše javnosti niti strokovne javnosti v ta postopek. Zakaj menite, da slovenska stroka pri Zakonu o vodah ni potrebna?! Vem, da se je v 20 letih oziroma sploh v obdobju samostojne Slovenije na področju voda delalo mačehovsko. Nihče se ni resno ukvarjal s problematiko voda. Vsi so ukvarjali s tem, kako je mogoče čim prej izkoristiti bodisi za v polnilnice bodisi energetske namene in tako naprej. Nihče se ni ukvarjal s poplavno varnostjo, nihče se ni ukvarjal s kvaliteto okolja, nihče se ni ukvarjal resno s kvaliteto voda. Samo nadaljujete to, kar je bilo že začeto v Sloveniji; in to je slabo in škodljivo.
Minister, izvolite, besedo imate.
Spoštovani poslanec Veber, vsaj v enem delu mislim, da imam kar zelo veliko pravico, da vam repliciram: v tistem delu, ko govorite o privatizaciji slovenske energetike. Prvič. Povedal sem, da ta zakon nima nobene zveze s privatizacijo slovenske energetike. Vi v tej razpravi govorite o drugem zakonu. Kar pa se tiče podeljevanja koncesij v Republiki Sloveniji. Mislim, da ste bili 1995. leta poslanec, jaz sem bil takrat župan v enem okolju, v katerem so nekateri lobisti, ki so bili kasneje celo ministri stranke, kateri pripadate, lobirali za avstrijske koncesionarje. Sam sem bil predmet tega lobiranja, takrat še ni bilo zakona o lobiranju in v koalicijsko pogodbo leta 1996 se je zapisalo na osnovi moje intervencije, da se podeli koncesija za izgradnjo spodnje Save v interesu slovenske elektroenergetike. Z imeni in priimki naprej ne bom šel; če želite, tudi lahko, vendar pa, oprostite, nisem pravi naslov, da mi boste očitali, da želim kakršnemu koli tujemu kapitalu narediti vstop na prostor energetike, ker sem doslej, ste že prej omenili tudi že za katero drugo področje, ker sem na področju energetike kot lokalni politik kar precej deloval in dokazal prav nasprotno. In prav nobene skušnjave nimam, da bi kot minister podlegel kakršnim koli skušnjavam korupcije in teh stvari, o čemer toliko govorite tudi vi pri sprejemanju tega zakona. V tem delu lahko rečem, da temu močno nasprotujem in tudi verjamem, da nimate za to prav nobenega razloga. Kot sem že omenil, zakon, ki smo ga pripravili, je posegel v celo vrsto upravnih dovoljenj, pri katerih se je v življenju pokazalo, da je cela vrsta postopkov, ki so dolgotrajni. V prejšnjem mandatu, ko se pri vodnih dovoljenjih oziroma pri podelitvi koncesij za male hidroelektrarne ni uspelo narediti nič drugega, se je sprejela ena uredba, s katero se je lahko izdalo 107 negativnih odločb preko noči na eni seji vlade že v januarju letošnjega leta. Zato mislim, da bi bilo prav, da smo posegali v nekatere stvari, kjer bomo tudi Agencijo za okolje razbremenili nekaterih drugih postopkov. Danes so bili predstavljeni zaostanki in v sklopu teh ureditev v tem zakonu želimo predvsem to, da se ti postopki, kot pri podeljevanju – ne vem, prej smo imeli pri predstavitvi, da imamo zakon takšen, da če se lastnik zamenja in ima črpališče za vodo, za katero mora dobiti dovoljenje, pa se samo lastnik menja, pa je treba obnavljati postopke. Temu so bile v veliki meri namenjene te rešitve. Tudi pri sami podelitvi vodne pravice za obratovanje malih hidroelektrarn ne gre za nobene bližnjice niti na prostorskem delu niti na okoljskem delu. Mislim, da ni nobenega razloga, da bi amandma, ki je bil predlagan in smo ga tudi že obrazložili na odboru, tu na seji podprl.
Hvala lepa. Je še kakšna želja po razpravi k temu členu oziroma amandmaju? Časa je še omejeno malo. Ker ne vidim želje po razpravi, gremo naprej, na naslednji člen. V razpravo dajem 17. člen in amandma poslanskih skupin koalicije. Odpiram razpravo za ta člen oziroma ta amandma. Tisti, ki imate še čas, se lahko prijavite. Torej, k temu členu oziroma o tem amandmaju očitno ne bomo razpravljali in razpravo k temu členu zdaj zaključujemo. Prehajamo k novemu členu in v razpravo dajem 26.a člen in amandmaja poslanskih skupin koalicije. Sprašujem, če želi kdo še razpravljati. Ne vidim želje po razpravi in zato zaključujemo to razpravo in prehajamo na naslednji člen. V razpravo dajem 27. člen in amandma poslanskih skupin koalicije. Še enkrat sprašujem, če želi na to še kdo razpravljati. Ne vidim želje po razpravi, zato zaključujem [[...]]Prosim? K 26.a členu sem odprla razpravo, ni bilo želje po razpravi, amandma je bil vložen, je bil omenjen, tudi 27. Zaključili smo z odprtimi členi, zaključujemo razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam tudi to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O KMETIJSTVU, VLOŽENEM PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnitev obrazložitev predloga zakona dajem besedo ministru gospodu Francu Bogoviču. Izvolite.
Cilj predlaganega zakona je predvsem odprava administrativnih ovir in zmanjševanje stroškov za postopke uveljavljanja ukrepov skupne kmetijske politike, hkrati pa povečanje učinkovitosti izvajanja ukrepov in zagotavljanja namenske porabe sredstev. Ključne vsebinske spremembe so sledeče: v celem zakonu se predpisi Skupnosti nadomestijo s predpisi Unije, ureja se obveznost kmeta, da ima za vse ukrepe en transakcijski račun, če ga ne bo posredoval, pa ima agencija možnost, da ga pridobi iz registra transakcijskih računov, nerezidenti lahko sporočijo račun v tujini. Določa se procesna določba, ki omogoča predvsem izvajanje predpisov EU, kadar je treba stranki odvzeti upravičenje ali zahtevati vračilo sredstev. Podaljšuje se rok s 6 mesecev na 1 leto, ko lahko agencija v primerih, kadar je odločba izdelana samodejno s pomočjo informacijskega sistema in je v njej nepravilno ugotovljeno dejansko stanje ali napačno uporabljen materialni predpis, celotno odločbo odpravi in izda novo odločbo. Prav tako se agenciji omogoča, da kadar pristojni organ na podlagi dokončnega poročila ali drugega končnega akta pristojnega nadzornega ali revizijskega organa ugotovi, da so bila sredstva dodeljena v nasprotju s predpisi Unije ali predpisi Unije niso bili v celoti pravilno uporabljeni, svojo odločitev odpravi in jo nadomesti z odločbo. Podaljšuje se objektivni rok za obnovo pri vseh obnovitvenih razlogih s 3 mesecev na 5 mesecev, razlog je v velikem številu primerov. Na novo se določa možnost, da stranka svoje obveznosti vračila sredstev poravna v treh trimesečnih obrokih in določa tudi postopek, kako se to izvede. Omogoča se, da v primeru neupravičeno izplačanih sredstev ali odvzemov neutemeljeno dodeljenih upravičenj, ki ne presegajo zneska, določenega v skladu s predpisi Unije, to je 100 evrov, da se odločba ne izda, kar je tudi v skladu z evropskimi uredbami. Zmanjšujejo se sankcije v primeru neizpolnitve obveznosti iz odločbe o pravici do sredstev v primeru ukrepov programa razvoja podeželja s 5 na 2 let – prepoved prijave na nove razpise, o tem govorimo – in to samo na tisti ukrep, na katerega je bil tudi prvič prijavljen. Uvaja se dolžnost stranke, da poroča o uresničevanju ciljev in izpolnjevanju obveznosti, prav tako je predvidena možnost, da se s podzakonskim predpisom določijo sankcije za neizpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz pravice do sredstev, s tem da so obveznosti določene pri posameznem ukrepu kmetijske politike. Omogoča se, da so sheme kakovosti, ki so bile oziroma bodo vzpostavljene na podlagi predpisa Unije, priznane tudi po Zakonu o kmetijstvu in da za njih ni treba voditi novih postopkov. Določa, da organizacije za kontrolo in certificiranje lahko opravijo kot javno pooblastilo tudi izdajanje dovoljenj za uporabo semen ali vegetativnega razmnoževalnega materiala, ki niso pridelani s postopki ekološke pridelave. Določa, da agencija iz davčnih evidenc lahko pridobi podatke o davčnem in nerezidentskem statusu subjekta. Določa se, da ministrstvo v evidenci subjektov vodi in prevzame iz zbirk podatkov tudi podatke za fizične osebe o vrsti pokojninskega in invalidskega zavarovanja, kadar so obvezno zavarovani kot kmetje, ali člani kmečkih gospodarstev, ali kot druge osebe, ki v Republiki Sloveniji samostojno opravljajo kmetijsko dejavnost kot edini ali glavni poklic, ali kadar so prostovoljno vključeni v obvezno zavarovanje na podlagi opravljanja samostojne kmetijske dejavnosti. Te podatke ministrstvo nujno potrebuje predvsem za načrtovanje in kontrolo ukrepov kmetijske politike ter za spremljanje in analiziranje ukrepov finančnih pomoči. Nadalje določa, da so pridelovalci hmelja dolžni podatke o pridelanih količinah prijaviti do 15. oktobra v letu pridelave hmelja. Določa sistem registracije obratov in registracijo obratov, ki se ukvarjajo s pridobivanjem olja iz plodov oljk ali iz oljčnih tropin.
Hvala lepa, minister, za dopolnilno obrazložitev. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku mag. Dejanu Židanu. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, še enkrat pozdrav poslanke in poslanci, pozdrav obema ministroma in sodelavcem! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo. prehrano in okolje je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijstvu obravnaval na 9. nujni seji 12. 7. 2012. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za kmetijstvo in okolje, Zakonodajno-pravne službe, Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravno službe, ki je poleg splošnih pripomb podala tudi konkretne predloge k predlogu zakona, ki so bili večinoma upoštevani v amandmajih koalicijskih poslanskih skupin. V razpravi je predstavnica Zakonodajno-pravne službe dodatno pojasnila, da amandmaji koalicijskih poslanskih skupin sicer večinoma upoštevajo pisne pripombe iz njihovega mnenja, kljub temu pa so nekatera vprašanja ostala še naprej odprta, na primer v 3., 4., 7., 8., 13. in k 17. členu predloga zakona. Predstavnik predlagatelja zakona v razpravi na seji odbora ni podal dodatnih pojasnil k pripombam Zakonodajno-pravne službe v zvezi z navedenimi členi. Odbor se je seznanil z mnenjem Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki predlog zakona podpira. Odboru je bil predložen tudi amandmajski predlog Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije za novi 10.a člen, s katerim je zbornica predlagala ureditev financiranja javnih služb na področju kmetijstva. V razpravi je predstavnik zbornice opozoril, da je zaradi narave dele javne službe kmetijskega svetovanja, ki v prvi polovici leta izvaja subvencijsko kampanjo, več kot polovico dela opravljeno že v prvih šestih mesecih tekočega leta. Pomanjkanje finančnih sredstev povzroča pri izvedbi nalog velike težave tudi zaradi neracionalnega najemanja kreditov in plačila dragih obresti komercialnim bankam, da se premosti čas, ko država ne plača opravljenih nalog. Da bi rešili nemogoč in diskriminatoren položaj, v katerem se zaradi neurejenega financiranja vsako leto znova znajdejo izvajalci javnih služb v okviru Kmetijsko-gozdarske zbornice, je zbornica predlagala, da odbor sprejme amandma odbora k novemu 10.a členu, s katerim bi vse do sprejetja programa dela javne službe, ki so financirane iz proračuna Republike Slovenije na podlagi pogodbe med izvajalci javnih služb na področju kmetijstva in ministrstvom, pristojnim za kmetijstvo, zagotovilo izvajanje začasnega financiranja v skladu s predpisi, ki urejajo to področje. V zvezi s tem predlogom amandmaja je minister za kmetijstvo in okolje pojasnil, da ministrstvo takšni rešitvi nasprotuje, ker financiranje zbornice ni predmet tega zakona, temveč zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije. Tako bo vprašanje financiranja zbornice za prihodnje leto urejeno v noveli Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije, ki bo v zakonodajni postopek vložen predvidoma prihodnje leto. V zvezi z navedeno razpravo je odbor soglasno sprejel predlog sklepa, s katerim predlaga Ministrstvu za kmetijstvo in okolje, da še v letu 2012 uredi financiranje javnih služb na področju kmetijstva, ki jih izvaja Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije, za čas, ko nimajo sprejetega programa dela. O vsebini posameznih členov in vloženih amandmajih člani odbora niso razpravljali. Odbor je na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe in Ministrstva za kmetijstvo in okolje sprejel dva redakcijska amandmaja. Odbor se je opredelil do vloženih amandmajev koalicijskih poslanskih skupin in jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval še o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerem so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del poročila odbora. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Tomaž Lisec.
Spoštovani! Stranka SDS ima v svojem programu zapisano: "Kmetijstvo mora v Sloveniji postati pomembna gospodarska dejavnost, ki bo zagotavljala hrano vsem prebivalcem, nova delovna mesta in s tem ohranjanje poseljenega podeželja. Ukrepi na področju kmetijstva morajo upoštevati tako tržne zakonitosti kot tudi skrb za zdravje ljudi, okolje in socialno ravnovesje." Nadalje imamo v programu predvidene posamezne ukrepe in cilje. In kar nekaj teh ciljev in ukrepov povzema tudi sedanji Zakon o kmetijstvu, ki je pred nami. V Poslanski skupini SDS podpiramo ukrepe, ki izhajajo iz novele zakona, saj menimo, da je to še eden v vrsti zakonov s področja kmetijstva, ki so naravnani k razvoju oziroma celo obstoju kmetijstva oziroma podeželja. S prejšnji teden sprejetim Zakonom o kmetijskih zemljiščih smo dosegli, da se zmanjšajo nadomestila za spremembo namembnosti, kar bo olajšalo gradnjo vsem tistim, predvsem mladim, ki želijo ostati na podeželju. Kasneje bomo z Zakonom o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov želeli zaščititi slovenske proizvode oziroma jim dvigniti ceno z ustrezno promocijo. S tem zakonom pa olajšujemo, skrajšujemo, poenostavljamo in urejamo marsikatere probleme in težave, s katerimi se slovenski kmetje ukvarjajo in jim jemljejo čas, namesto da bi se ukvarjali z dejanskim delom na kmetiji. V Poslanski skupini SDS podpiramo, da se izplačila ukrepov kmetijske politike upravičencem nakazujejo samo na en skupen transakcijski račun. Podpiramo, da se določi pristojnost prvostopenjskega organa, da z odločbo odvzame upravičenja ali odloča o vračilu sredstev za ukrepe kmetijske politike. Podpiramo, da se določa možnost obročnega odplačevanja dolgov upravičencev. Prav tako menimo, da je smotrno, da se z zakonom določa, da se za vračilo neupravičeno izplačanih sredstev ali odvzem neutemeljeno dodeljenih upravičenj, ki ne presegajo 100 evrov, odločbe ne izda. Podpiramo tudi, da se omogoča, da lahko agencija po svoji uradni dolžnosti samodejno pridobi podatke o davčnem in rezidentskem statusu subjekta. Prav tako podpiramo, da morajo pridelovalci hmelja podatke o pridelanih količinah prijaviti do 15. oktobra v letu pridelave hmelja ter da se določa sistem registracije obratov, ki se ukvarjajo s pridobivanjem olja iz plodov oljk ali oljčnih tropin. V Poslanski skupini SDS smo imeli nekaj pomislekov glede rešitve o podaljšanju sedanjega roka s 6 mesecev na eno leto, ko agencija lahko stranki odločbo odpravi in izda novo odločbo, a smo s strani pristojnega ministrstva pridobili ustrezne odgovore, zakaj do takšne rešitve prihaja, kajti to olajšuje dejansko stanje. Prav tako smo zaradi mnogih, predvsem javnih polemik o netransparentnosti porabe evropskih subvencij imeli posamezne pomisleke glede skrajševanja obdobja prepovedi kandidiranja za ukrepe razvoja podeželja s 5 na 2 leti v primeru namerne vložitve napačne vloge, namerne nepravilnosti in kadar stranka sredstva uporablja v nasprotju z nameni, za katere so bila dodeljena, ali je pa celo ta sredstva pridobila nezakonito. Poleg tega se znižujejo tudi sankcije ob neporočanju o doseganju ciljev in izpolnjevanju obveznosti iz pogodb o pravici do sredstev. Ampak bili smo pomirjeni, ko smo dobili zagotovilo, da gre za ureditev, ki je urejena enako na celotni evropski ravni, kar morda kaže na velik vpliv kmetijske politike. Sam osebno bi bil pri tem ukrepu glede sankcij pri nepošteni porabi subvencij bolj radikalen, a kot že omenjeno, gre za skupno evropsko politiko. Da je zakon dober, kaže očitno tudi dejstvo, da poleg nomotehničnih pripomb Zakonodajno-pravne službe nanj ni bi bilo vsebinskih pripomb stroke niti opozicije. Da zaključim: zakon prinaša veliko sprememb, ki bodo slovenskega kmeta razbremenile birokratskih postopkov, olajšale delo, zato ga bomo v Poslanski skupini SDS z veseljem podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovana predsedujoča! Še enkrat pozdrav vsem prisotnim, tudi tebi Katarina. Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira ta zakon. Dobili boste naše glasove, spoštovani minister. Tudi ta zakon ni predmet obravnave protikorupcijske komisije. Tudi to je razlog, da boste dobili naše glasove. Ta zakon želi zmanjševati administrativne ovire, ki jih je na našem področju, na področju kmetijstva preveč. Tukaj boste imeli našo podporo tudi naprej. Želimo pa si, gospod minister, da boste storili tudi to, kar ste dali obljubo in zavezo tako nam kakor slovenski javnosti v vašem poslanskem odgovoru. Vezano je na to akcijo, pri katerih se je slovenskega potrošnika zavajalo, da je jogurt Na planincah slovenskega porekla, kar smo potem ugotovili, da ni. Dali ste zavezo, da boste spremenili ta zakon, torej Zakon o kmetijstvu, kjer bo bolj jasno napisano, katere tovrstne prakse v Sloveniji niso dovoljene. Tako bodo vaši inšpektorji lažje, bolj učinkovito in na nek način tudi bolj grobo lahko ukrepali proti tistim, ki mislijo, da Slovenija ni del srednje Evrope, ampak je del neke druge Evrope, nekateri temu rečejo vzhodne Evrope. Tako, gospod minister, predlagam, da čim prej tudi to obljubo izpolnite. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Katarina Hočevar v imenu Poslanske skupine Državljanske liste.
Ponovno lepo pozdravljeni! V Državljanski listi spremembe Zakona o kmetijstvu razumemo kot poskus in prizadevanje Ministrstva za kmetijstvo in okolje, da se na tem področju odpravijo administrativne ovire, ki jih še lahko umestimo v tako imenovani okvir manjših sprememb. Upravni postopki v Sloveniji so prenormirani. To gotovo drži, tudi za postopke ukrepov skupne kmetijske politike, ki jih izvaja Agencija za kmetijske trge in razvoj podeželja. Akreditacija s strani Evropske komisije in dejstvo, da je samo v lanskem letu izplačala 224 milijonov evrov našemu kmetijstvu, imata tudi negativen predznak. V izogib nepravilnostim pri revizijah in s tem tudi denarnim kaznim ni bila prioriteta, katero administrativno oviro odpraviti, temveč se je bolj zasledoval cilj, da se ugodi bruseljskim uradnikom in slovenskemu kmetijstvu zagotovi denar. Zato nas v Državljanski listi še posebej veseli, da se kar precejšen del sprememb Zakona o kmetijstvu nanaša na poslovanje tega organa v sestavi ministrstva in odpravo administrativnih ovir med poslovanjem agencije in resornim ministrstvom. Tako se določa obveznost upravičencev, da za vsa izplačila v okviru ukrepov skupne kmetijske politike uporabljajo samo en transakcijski račun. Hkrati ima agencija možnost, da ga pridobi preko registra transakcijskih računov. Nadalje se podaljšuje rok, ko lahko agencija odločbo odpravi in jo nadomesti z novo. Ta sprememba je še posebej pomembna pri administrativnih postopkih, če povemo podatek, da ta državni organ letno izda preko 150 tisoč odločb, te so v velikem delu izdane preko informacijskega sistema in je verjetnost raznih nepravilnosti večja. Omogoča se obročno odplačevanje dolga upravičencev ter se skrajšuje obdobje prepovedi kandidiranja za ukrepe razvoja podeželja s petih na dve leti ter znižuje sankcije v primeru neporočanja o doseganju ciljev in izpolnjevanju obveznosti iz pogodb o pravici do sredstev. Ker je vodilo Državljanske liste enostavna in debirokratizirana Slovenija, bomo spremembe tega zakona z veseljem podprli. Obenem pa opozarjamo, da bo v prihodnosti v okviru tega zakona nujno potrebno definirati pravni status kmetije, ki ga v slovenskem pravnem redu nimamo urejenega. Takšna pravna praznina v praksi, sploh pa ob koriščenju sredstev v okviru ukrepov skupne kmetijske politike, povzroča veliko nejasnosti in ne nazadnje zlorab. Nedopustno je namreč, da ob vseh prenormiranih zahtevah na tem področju dopuščamo, da se na primer na ukrep diverzifikacije v nekmetijske dejavnosti na kmetijah lahko prijavi nekdo, ki na upravi enoti registrira KMG-MID na podlagi zemljišč, na katerih redi dve kokoši. Ali poenostavljeno povedano: pomagajmo z javnim evropskim in nacionalnim denarjem tistemu, ki prideluje hrano za trg. Današnje spremembe in dopolnitve Zakona o kmetijstvu pa bomo, kot že rečeno, poslanci in poslanke Državljanske liste podprli.
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica Državnega zbora. Spoštovani gospod minister, spoštovani gospod državni sekretar Uroš Rožič, poslanke in poslanci! Nocojšnji maraton nadaljujemo z novelo Zakona o kmetijstvu, ki tako kot večina današnjih zakonskih predlogov sledi načelu odprave administrativnih ovir in razbremenitve gospodarstva, v tem primeru kmetijskih gospodarstev. S predlaganim zakonom se tako določa, da se upravičencem do izplačil ukrepov kmetijske politike sredstva nakazujejo na samo en transakcijski račun; določa se tudi možnost obročnega odplačevanja dolga upravičencev; za vračila neupravičeno izplačanih sredstev ali odvzem neutemeljeno dodeljenih upravičenj, ki ne presegajo višine 100 evrov, se ukinja izdajanje upravnih odločb; skrajšuje se obdobje prepovedi kandidiranja za ukrepe razvoja podeželja s petih na dve leti; v primerih odprave in nadomeščanja upravnih odločb na podlagi nadzorstvene pravice pa se rok za izdajo podaljšuje s šestih mesecev na eno leto, s čimer se finančno in materialno razbremenjuje Ministrstvo za kmetijstvo in okolje, ki je v tem primeru drugostopenjski organ odločanja. Za pridelovalce hmelja se zaradi učinkovitejšega nadzora nad certificiranjem hmelja določa novi rok za prijavo podatkov o pridelanih količinah, to je 15. oktober. Za pridelovalce oljčnega olja pa se določa tudi sistem registracije obratov, kjer olje pridelujejo. Nič novega ne bom povedal, če rečem, da predlagane spremembe v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo. Ocenjujemo namreč, da se z njimi finančno razbremenjuje tako stranke v postopkih kot tudi pristojno ministrstvo, kar je nedvomno vredno vseh pohval, zato bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kmetijstvu soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Jurša v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, nocoj je menda že osmič, in dober večer vsem skupaj. Novela Zakona o kmetijstvu stremi predvsem k odpravi administrativnih ovir in zmanjšanju stroškov za postopke uveljavljanja ukrepov skupne kmetijske politike, hkrati pa k povečanju učinkovitosti izvajanja ukrepov in zagotavljanju namenski porabi sredstev. Predlog zakona je povezan z že veljavnim proračunom, ki zmanjšuje sredstva za izvajanje ukrepov. Poleg navedenega novela prinaša tudi zmanjšanje stroškov pristojnega ministrstva s prenosom izdajanja odločb na druge pooblaščene organe, zmanjšanje števila pritožb na drugi stopnji, odpravo novih postopkov za nekatera semena kakovosti, zmanjšanje stroškov agencije, večjo neposredno uporabo uradnih evidenc, zmanjšanje števila pozivov k dopolnitvi vlog in podobno. Kot smo že večkrat danes rekli, bomo v naši poslanski skupini predlog zakona podprli, predvsem v tem primeru, ko zmanjšujemo birokratske ovire, saj menimo, da bodo predlagane spremembe omogočale zmanjšanje stroškov državnega proračuna za izvedbo ukrepov kmetijske politike ter predvsem zmanjšale stroške za stranke, saj nekaterih podatkov ne bo treba pošiljati. Kmetje bodo enostavno in preprosto lahko več delali na svoji kmetiji pa manj v svojih pisarnah oziroma kuhinjah, kjer izpolnjuje te papirje.
Hvala lepa. Še gospod Janez Vasle v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Upam, da bodo maratonci kmalu stekli svoj zadnji rok. Še enkrat, pozdravljeni! Predlagana novela Zakona o kmetijstvu spada v tisti paket zakonov, za katere menimo, da imajo možnost vpliva na odpravo administrativnih ovir in zmanjševanje stroškov oziroma odpravljajo nekatere pomanjkljivosti dosedanje zakonodaje. V Novi Sloveniji se zavzemamo za sodobno kmetijstvo, ki bo zagotovilo največjo stopnjo prehranske samooskrbe v Sloveniji. Zavzemamo se za proizvodnjo kmetijskih pridelkov, ki bo zagotavljala kakovostno in cenovno dostopno hrano za vso prebivalstvo. Te cilje pa trenutno veljava zakonodajo ovira, saj na mnogih področjih uvaja nadstandard na prehranskem področju s strožjimi predpisi kot v sosednjih državah in v EU. Poleg tega je sama zakonodaja preobsežna in s tem nepregledna za uporabnika. Rešitev je v uskladitvi zakonodaje z EU in omejitvi postavljanja dodatnih zahtev. Posamezniki in podjetja bodo tako imeli pri poslovanju manj ovir, s tem nižje stroške, hkrati se bodo ob preglednejši zakonodaji lažje držali pravil, ki jih ta nalaga. V Poslanski skupini Nove Slovenije pozdravljamo predloge sprememb Zakona o kmetijstvu, ki bodo našim kmetom končno olajšali administrativne postopke in uvedli bolj normalne razmere. Med drugimi ukrepi bi tukaj izpostavil predvsem skrajšane prepovedi prijave na nove razpise v primeru neizpolnitve obveznosti iz odločbe o pravici do sredstev v primeru ukrepov razvoja podeželja s petih na dve leti. Znižuje se tudi sankcije v primeru neporočanja o doseganju ciljev in izpolnjevanju obveznosti iz pogodb po pravici do sredstev, in sicer z 10 % na 5 % dobljenih sredstev. Nekateri kmetje, ki so bili podvrženi tem sankcijam, je zaradi nenamerne napake ali zamude to nesorazmerno obremenilo in jih postavljajo v neenak položaj v primerjavi z ostalimi. Med drugim se bo poenostavil tudi sistem shem kakovosti za živila, kjer ne bo več podvajanja postopkov, organizacije za kontrolo in certificiranje pa bodo lahko izvajale kot javno pooblastilo tudi izdajanje dovoljen za uporabo semen ali vegetativnega razmnoževalnega materiala, ki niso pridelani s postopkom ekološke pridelave. Zakon prinaša mnogo dobrih rešitev, predvsem pa olajšav za slovenskega kmeta, zato ga bomo poslanci Nove Slovenije podprli. Hvala lepa.
Hvala, gospod Vasle. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujemo drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O PROMOCIJI KMETIJSKIH IN ŽIVILSKIH PROIZVODOV, KI JE BIL VLOŽEN PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada in za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo ministru gospodu Francu Bogoviču. Izvolite.
Glede na to, da prihajam iz Krškega, kjer je poleg nuklearne tudi spidvej, lahko rečem, da tečem zadnji, četrti krog, tako kakor je bilo rečeno nocoj. In v tem četrtem krogu vam podam osnovne konture Zakona o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov. S Predlogom zakona o spremembah Zakona o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov se na novo ureja opravljanje strokovnih nalog, določenih v 27. členu veljavnega zakona. Ministrstvo za kmetijstvo in okolje predvideva, da bo na način, kot ga predpisuje v noveli zakona, lažje operativno izpeljal izvedbo zakona. Spremembe zakona določajo, da strokovne naloge iz 27. člena zakona izvaja Ministrstvo za kmetijstvo in okolje. Ministrstvo pa lahko posamezne strokovne naloge iz prvega odstavka 27. člena zakona izvede tudi s pomočjo zunanjega izvajalca, ki bo izbran na podlagi predpisov, ki urejajo javna naročila. Taka rešitev nadomešča veljavno, ki je predvidevala, da se izvajalca celega paketa strokovnih nalog iz 27.a člena za obdobje 6 let izbere na javnem razpisu. Glede na to, da se izvajanje strokovnih nalog iz 27. člena Zakona prenese na ministrstvo, pa posledično nekaterih strokovnih nalog ministrstvo ne more izvajati, ker je to v koliziji z ostalimi veljavnimi predpisi z delovnega področja ministrstva. Tako se iz obsega strokovnih nalog po 27. členu zakona črtajo naslednje strokovne naloge: priprava specifikacij iz nacionalne sheme kakovosti in prostovoljne označbe ter razvoj in tržno upravljanje pridobljenih označb za nacionalne sheme kakovosti in prostovoljne označbe. Te naloge bodo prevzela združenja proizvajalcev. Tak postopek je na ministrstvu, neodvisen od zakona, predviden že z obstoječo zakonodajo v Zakonu o kmetijstvu in Pravilniku o postopkih zaščite kmetijskih pridelkov. Glede na spremenjene pristojnosti ministrstva kot izvajalca strokovnih nalog se posledično spreminja tudi vloga Sveta za promocijo kmetijskih in živilskih proizvodov pri pripravi strateškega načrta in izvedbe programa promocije. Svet med svojimi nalogami nima več priprave usklajenega predloga strateškega načrta promocije, ker tega pripravi ministrstvo, pač pa predloži ministrstvo usmeritve za pripravo strateškega načrta in za program promocije. Prav tako bo po novem zaradi spremenjenih vlog pri izvajanju promocije Svet za promocijo na podlagi letnega poročila, ki ga pripravi ministrstvo, spremljal izvajanje programa promocije. V veljavnem zakonu pa svet predlaga ministru letno poročilo o izvajanju programa promocije.
Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje. Za predstavitev poročila dajem besedo mag. Dejanu Židanu, predsedniku odbora.
Hvala, spoštovani predsednik. Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je Predlog zakona o spremembah Zakona o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov kot matično delovno telo obravnaval na 10. nujni seji 16. 7. 2012. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za kmetijstvo in okolje, Zakonodajno-pravne službe, Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Kmetijsko-gozdarske zbornice in Zadružne zveze Slovenije. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretne pripombe k 1., 2. in 3. členu predloga zakona, pripombe so bile ustrezno upoštevane v amandmajih koalicijskih skupin in jih je odbor tudi sprejel. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki predlog zakona podpira. Člani komisije so izrazili prepričanje, da so bile nekatere realizirane promocije slovenske hrane v preteklosti zelo uspešne in so prispevale k temu, da je slovenski potrošnik spremenil svoje odnos do slovenskih proizvodov in do v Sloveniji pridelane hrane. V razpravi je sodeloval tudi predsednik Zadružne zveze Slovenije, ki predlog zakona prav tako podpira. Opozoril pa je, da obstaja sicer nekaj pomislekov predvsem glede poseganja v segment trženja mleka, ki sedaj poteka organizirano preko zadrug. Stališče Kmetijsko-gozdarske zbornice je predstavil njen direktor, zbornica predlog zakona podpira, izraža pa pomislek glede amandmaja koalicijskih poslanskih skupin k 3. členu, s katerim se črta določba, po kateri izvajalce posameznih strokovnih nalog lahko izbira ministrstvo na podlagi predpisov, ki urejajo javna naročila. Zaradi črtanja te določbe bi po mnenju zbornice lahko bil zakon manj operativen. V okviru razprave so člani odbora podprli novelo zakona in poudarili, da je ta nujna, da bi se lahko veljavni zakon začel dejansko izvajati v praksi in na ta način prispeval k vzpostavitvi konkurenčne sposobnosti slovenskih agroživilskih podjetij in kmetijstva ter posledično povečanju ravni prehranske samooskrbe v Sloveniji. Nekateri člani odbora, ki predlog zakona sicer podpirajo, pa so izrazili bojazen, da bi lahko prihajalo v praksi do težav pri zbiranju prispevkov od primarnih kmetijskih proizvodov, ki so namenska sredstva za skupno splošno promocijo in sredstva za promocijo kakovosti in prostovoljnih označb. Nekateri so tudi izrazili dvom o tem, da bo samo s spremembo štirih členov, kolikor jih vsebuje novela zakona, mogoče doseči cilj, ki ga zasleduje novela zakona, to je čim hitrejše izvajanje določb zakona v praksi. V razpravi so bila postavljena tudi nekatera vprašanja, na katera je državni sekretar z Ministrstva za kmetijstvo in okolje podal obširna pojasnila. Odbor se je opredelil do vloženih amandmajev koalicijskih poslanskih skupin in jih sprejel. Odbor iz razprave ni oblikoval in sprejel svojih amandmajev. Odbor je glasoval še o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del poročila odbora. Hvala.
Stališča poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Robert Hrovat.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Proizvodnja, pridelava in predelava kmetijskih in živilskih proizvodov v Sloveniji predstavlja pomemben ekonomsko-družbeni dejavnik. Z vstopom Slovenije v Evropsko unijo se je povečal uvoz agroživilskih proizvodov na slovenski trg, tako da so konkurenčni pritiski na domače ponudnike že povzročili poslabšanje ekonomskega položaja nekaterih proizvodnih sektorjev. Vstop Slovenije v Evropsko unijo pa je po drugi strani spodbudil tudi nove možnosti intenzivnejšega nastopa slovenskih ponudnikov agroživilskih proizvodov na enotnem trgu Evropske unije, vendar so zaenkrat rezultati skromni. Pada nam število kmetijskih gospodarstev, razdrobljeno imamo parcelno strukturo, pada nam delež samooskrbe, zarašča se kulturna in kultivirana krajina. Skratka, večina kazalcev, če ne celo skoraj vsi, so na področju kmetijstva negativni ali pa vsaj blizu temu. Lansko leto smo sprejeli Zakon o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov. V Slovenski demokratski stranki smo bili veseli, da se dolgoročno vzpostavlja konkurenčna sposobnost slovenskih agroživilskih podjetij in kmetijstva, na drugi strani pa bi se povečala tudi samooskrba Slovenije na področju hrane. Žal je bila rešitev, da izvedbeni del promocije izvede organizacija, ki bo izbrana na razpisu, nedomišljena in v praksi očitno neizvedljiva. Svet za promocijo je sicer sestavljen iz predstavnikov nevladnih organizacij, in sicer so trije predstavniki s strani kmetijskega prostora, trije predstavniki s strani živilskopredelovalne industrije in dva predstavnika Vlade. Kje pa se zadeva zaplete – na delu, kjer v zakonu piše, da operativno najbolj pomembno dokumentacijo, to je strateško promocijo in potem izvedbeni načrt, pripravi organizacija, ki bo izbrana na javnem razpisu oziroma natečaju. Razpis je bil. Prijavili sta se dve organizaciji, vendar je prejšnji minister razpis razveljavil zaradi domnevne kolizije interesa. Če želimo, da sicer dober zakon zaživi v praksi, je treba sprejeti spremembo zakona, ki izvedbeni del promocije prenaša na zaposlene na ministrstvu. Zavedamo se, da ta rešitev ni najoptimalnejša, vendar v danih razmerah edina realno mogoča, če želimo, da se v Sloveniji začne s pravo promocijo kmetijskih in živilskih proizvodov. V Slovenski demokratski stranki bomo zakon podprli.
V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov mag. Dejan Židan.
Še enkrat pozdravljeni prisotni in prisotne! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo tudi ta zakon podprli. Strinjamo se, da je ta rešitev kompromis, ampak izkazalo se je, da med tremi možnostmi. Ena možnost je ustanovitev samostojne agencije za promocijo hrane, kateri smo Socialni demokrati nasprotovali, saj bi glede na majhnost slovenskega prostora porabila preveč zbranega denarja za svoje delovanje. Rešitev z javnim razpisom se v slovenskem prostoru ne izkaže kot dobra, saj so javni razpisi prezapleteni, mogočih je preveč pritožb, tako da je ta rešitev, ki jo zdaj minister in ministrstvo predlagajo, za nas sprejemljiva in jo podpiramo. Ob tem bi radi poudarili naslednje podatke. V zadnjih letih se je občutljivost slovenskega potrošnika, kar je dobro, do slovenskih kmetijskih proizvodov, prehranskih proizvodov, bistveno izboljšala. Verjetno poznate podatek, da če je pred dvema letoma bilo za 34 % Slovencev pomembno, da je proizvod domač, da je slovenskega porekla, je v tem trenutku nas, kot takšnih kupcev že 46 %. Upamo, da se bo ta trend nadaljeval in potem bo slovenska kmetijska in prehranska proizvodnja varna. Prav tako nas je razveselil podatek, ki ga je pred nekaj dnevni objavil Eurostat, in to je naslednje, da 72 % Slovencev resno razmišlja o hrani in zlasti o nevarnosti, ki jo lahko povzroči prehranska kriza. Verjamem, da bo ta sprememba zakona, podobno, kot je bilo tudi prvič, sprejeta soglasno v Državnem zboru. S tem bo slovensko kmetijstvo in proizvodnja hrane dobila pozitiven signal, da se vsaj na tem področju politične stranke ne prepirajo, ampak skupno podpirajo slovensko kmetijstvo in slovenskega kmeta. Hkrati pa pričakujem, da bo Vlada dala na postavko promocije nekaj denarja. Nam nič ne pomaga sprejeti program, sprejeti Zakon o promociji slovenskih kmetijskih proizvodov, če pristojni minister kmetijskemu ministru pobere ves denar za promocijo. Tako, gospod minister, upam, da bo tudi minister za finance nekoč spoznal, kako pomembna je promocija slovenskih proizvodov in kako pomembna je slovenska hrana za slovenski prostor. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Državljanske liste gospa Polonca Komar.
Spoštovani kolegice in kolegi, ki danes še vztrajate tukaj! Promocija je pomembna, pa če so še tako težki finančni časi, si mačehovskega odnosa do promocije enostavno ne smemo in ne moremo privoščiti. Tista podjetja, ki se tega zelo dobro zavedajo, so običajno tržno uspešnejša, prodornejša in bolj prepoznavna. Ohraniti blagovno znamko, povečati tržni delež, odkriti tržno nišo ali pa zgolj spomniti kupce, da nam ni vseeno za njihovo odločitev. Vse to zmoremo s pravilnim promoviranjem izdelkov in storitev in ko govorimo o kmetijskih in živilskih proizvodih, ni nič drugače. Potrebna je celo veliko večja mera senzibilnosti in občutja varnosti. Imamo Zakon o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov, vendar ga ne moremo izvajati. Nespretnost?! Neznanje?! Kakor koli že, za zdaj je zakon le napisana beseda. Z javni razpisom je bilo nemogoče izbrati ponudnika, ki bi bil sposoben opraviti zelo zahtevne naloge iz naslova promocije. Zato se je zakonodajalec odločil, da pospeši in omogoči izvedbo zakona na način, da strokovne naloge iz zakona, ki so zapisane v 27. členu, prenese na Ministrstvo za kmetijstvo in okolje. Na ta način bo najhitreje in s čim manj dodatnimi finančnimi sredstvi omogočena konkurenčnost slovenskim agroživilskim podjetjem. Promocija je naložba za prihodnost. Tega se v Državljanski listi zelo dobro zavedamo. Z zaupanjem, da bo Ministrstvo za kmetijstvo in okolje v najboljši mogoči meri izvajalo določila zakona in tako omogočilo jasen, transparentne, pravičen in učinkovit način promoviranja kmetijskih in živilskih proizvodov, bomo predlog zakona v Državljanski listi podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Janez Ribič.
Spoštovani! Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli novelo zakona, saj se bo z njo sploh omogočilo izvajanje lani sprejetega Zakona o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov. S tem bo strokovne naloge iz 27. člena zakona prevzelo ministrstvo, kar je trenutno najboljša in najhitrejša rešitev. Zato pa je treba nekatere naloge prenesti na združenje proizvajalcev, da ne bo izvajanje teh nalog v koliziji z drugimi pristojnimi ministrstvi. Tako bodo združenja proizvajalcev odgovorna za pripravo specifikacij za nacionalne sheme kakovosti in prostovoljne označbe ter razvoj in tržno upravljanje pridobljenih označb za nacionalne sheme kakovosti in prostovoljne označbe. Glede na spremenjene pristojnosti ministrstva je zato nujno spremeniti tudi vlogo Sveta za promocijo pri pripravi strateškega načrta in izvedbenega programa promocije. Svet med svojimi nalogami tako ne bo imel več priprave usklajenega predloga strateškega načrta promocije, ampak bo pripravil ministru le usmeritve za pripravo strateškega načrta in za program promocije ter namesto predložitve poročila le spremljal izvajanje programa promocije. Najpomembnejše pri noveli tega zakona pa je, da se omogoči učinkovita in hitra izvedba zakona, saj praksa iz preteklosti kaže, da promocija učinkovito spodbuja potrošnika, da bo raje posegel po slovenskih proizvodih in mu bo slovenska hrana postala pomembnejša od cenenih uvoženih izdelkov. Pravilno in hitro izpeljana promocija slovenskih izdelkov je zato zelo pomembna za slovenskega kmeta in za vse pridelovalce slovenske hrane, ki težko konkurirajo v poplavi cenejših živilskih proizvodov. Nekateri pomisleki, ki se pojavljajo glede poseganja v že ustaljeno organizacijo proizvodnje mleka in mesa, ne smejo pomeniti ovire za hitro in učinkovito izvajanje zakona in promocijo slovenskih proizvodov, ki bo pospešila samooskrbo Slovenije, kar je trenutno za nas strateškega pomena. Kasneje, ob izvajanju zakona pa bo mogoče oceniti, ali so potrebne še dodatne spremembe in dopolnitve. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke torej želimo, da novela čim prej zaživi in jo bomo z veseljem podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine DeSUS gospod Franc Jurša.
Predsednik, hvala za besedo. Pred nami je novela Zakona o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov, s katerim se na novo ureja opravljanje strokovnih nalog. Za načrtovanje in izvajanje promocije kmetijskih in živilskih proizvodov ter obveščenost potrošnikov, kar je v javnem interesu, se z zakonom pooblasti ministrstvo. Od predhodnika pa smo že slišali, da brez tega, da bi Ministrstvo za kmetijstvo in okolje dobilo ustrezna sredstva od Ministrstva za finance, ne bo promocije. Za posamezne strokovne naloge promocije pa zakon vseeno še vedno predvideva izbor izvajalcev z javnim razpisom, kljub temu da v preteklosti izbira izvajalca strokovnih nalog za promocijo za 6-letno obdobje na podlagi javnega naročila ni bila izvedljiva, saj se je na trgu z javnim razpisom ni našlo ustreznega izvajalca, ki bi v eni osebi lahko opravil vse razpisane strokovne naloge, določene z zakonom. Predlagatelj, z njim pa vsi mi, ki želimo, da bi ta zakon končno zaživel in dosegel postavljene cilje, upamo, da se bo vsaj za posamezne strokovne naloge promocije našlo ustreznega izvajalca preko javnega razpisa. Sicer pa se v predlogu novele natančneje določajo pristojnosti Sveta za promocijo pri pripravi strateškega načrta promocije. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli v upanju, da čim prej doseže svoj namen.
Hvala. Še Poslanska skupina Nove Slovenije, gospod Janez Vasle.
Ko mi štirje krožimo, je to živ primer kolobarjenja, kar se tudi uporablja v kmetijstvu. In če dobro kolobarimo, potem imamo tudi dobre pridelke. Vprašam vas – za Dejana vem, da sam prideluje zelenjavo, tako jo ima blizu in takrat, ko je zelenjava najbolj bogata in ko si jo sam utrgaš, ampak nekateri jo moramo pa tudi kupiti ali pa jo pridelamo na svojem vrtu. Lahko jo tudi kupimo pri bližnjem kmetu ali pa nam jo celo dostavijo na dom. Lahko gremo ponjo tudi v nakupovalne centre in v teh centrih pa prevladuje španska, italijanska zelenjava, prevladuje z drugih celin, iz južne Afrike, iz Azije, iz Južne Amerike in tako naprej. Tukaj preide pa ta stvar zdaj v igro, da zahteva našo pozornost na poreklo, na bližino te hrane in da pri tej hrani damo prednost domačim, slovenskim proizvodom. V Novi Sloveniji vseskozi poudarjamo, da smo predvsem posamezniki, potrošniki tisti, ki bomo odločilno prispevali k napredku in razvoju slovenskega kmetijstva, najprej pa moramo spremeniti svojo miselnost, prenehati kupovati drugorazredne, uvožene živilske proizvode in se odločiti za nakup veliko kvalitetnejše domače hrane, ki je gotovo bolj zdrava in ima nižji ogljični odtis. S sprejemom predlagane novele Zakona o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov bomo omogočili in pomagali, da bo slovenski potrošnik skozi različne oblike promocije domačih pridelkov in proizvodov razvil pozitiven odnos do domače hrane. V Novi Sloveniji ocenjujemo, da ima Ministrstvo za kmetijstvo in okolje usposobljene ljudi in dovolj resursov, da bo lahko kompetentno izpeljalo te naloge, ki pa žal v času trenutno veljavnega zakona v praksi niso bile nikoli izvedene. Nesmiselno bi bilo podaljševati čakanje in ponavljati razpis po sedaj veljavnem zakonu, saj bi to pomenilo izgubljen čas in priložnost za slovenske pridelovalce hrane. Zakon v postopku uživa široko podporo nevladnih organizacij, naj tu omenim le Kmetijsko-gozdarsko zbornico Slovenije in Zadružno zvezo Slovenije, in tudi zato ga bomo poslanci Nove Slovenije podprli. Hvala lepa.
Hvala. Tako samo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Amandmajev nimamo, tako da zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo opravili jutri zvečer v okviru glasovanj. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SPODBUJANJU SKLADNEGA REGIONALNEGA RAZVOJA Predlog zakona je po nujnem postopku v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo za dodatno obrazložitev dajem predstavniku Vlade, ministru mag. Radovanu Žerjavu.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Spoštovane poslanske in poslanci! Spremembe Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja so predlagane na treh področjih, in sicer na racionalizaciji administrativnih postopkov, na izboljšanju sistemskih rešitev, ki so se po uveljavitvi tega zakona marca lani izkazale kot težko izvedljive, praktično neizvedljive, in pod tretje, kot nadgradnja regionalne politike za potrebe črpanja evropskih sredstev v novem programskem obdobju 2014–2020. Racionalizacija administrativnih postopkov bo dosežena na naslednje načine: z vzpostavitvijo pravnih podlag za združitev dveh skladov, Slovenskega regionalno-razvojnega sklada in Slovenskega podjetniškega sklada v en javni sklad; z odpravo evidence regionalnih menedžerjev, ki se v zakonitem roku ni vzpostavila – torej, ta evidenca –; z odpravo Sveta za teritorialno usklajevanje razvojnih pobud, ki na ministrski ravni sploh ni zaživel, njegove naloge prevzame Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, ki je ves čas to tudi počelo; s črtanjem obveznosti občin, da ustanovijo regionalne razvojne agencije kot javni zavod, saj bi to pomenilo dodatne stroške za občino, česar pa v luči te finančne krize preprosto ni mogoče zahtevati. Uvajamo pa obveznost večinskega javnega deleža v lastniški sestavi regionalnih razvojnih agencij. In z določbo, da dogovore za razvoj regij sklepata ministrstvo, pristojno za regionalni razvoj, in razvojni svet regije. Doslej je moralo to čez daljšo vladno proceduro, kar je vse skupaj samo še zapletalo. Sistemske rešitve bodo izboljšane pri oblikovanju razvojnega sveta regije. Odpravljeno je namreč obvezno sprejemanje odloka o ustanovitvi razvojnega sveta regije na občinskih svetih ter poenostavljanje volitev članov sveta. Izboljšanje bo pri načinu odločanja razvojnega sveta regije. Spremenjeno je namreč dosedanje razmerje glasov med predstavniki občin, gospodarstva in nevladnega sektorja. In pod tretje, s ponovno uvedbo sveta regije, v katerem so zastopani vsi župani v regiji in potrjujejo ključne odločitve, ki imajo tudi finančne posledice za proračune občin. Pod tretje sem navedel nadgradnjo regionalne politike za črpanje evropskih sredstev v obdobju 2014–2020, in ta bo zagotovljena z uvedbo kohezijskih regij na teritorialni ravni NUTS 2 – torej, vzhodna in zahodna kohezijska regija bosta zaživeli ne le na papirju, ampak tudi dejansko v praksi. Zagotovljena bo z uvedbo razvojnega sveta kohezijske regije, ki bo imel vpliv na sprejemanje odločitev o vsebini in izvajanju programov EU v kohezijski regiji in njegovega sekretariata, ki sicer spada pod ministrstvo, pristojno za regionalno politiko. Obstaja pa tudi možnost prenosa organov uprave na za določene programe Evropske unije v eno ali drugo kohezijsko regijo. S tem mislimo predvsem uveljavljati načelo decentralizacije tudi na tem področju. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za gospodarstvo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo gospodu Matjažu Hanu.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Dober večer! Če je bilo prej malo kmetijstva, bo sedaj še malo gospodarstva. Odbor za gospodarstvo je na 13. nujni seji 16. tega meseca kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja. Odbor je bil pred sejo seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, z mnenjem Sveta Pomurske madžarske samoupravne narodne skupnosti, mnenjem Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, mnenjem Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, pripombami Skupnosti občin Slovenije, mnenjem Združenja občin Slovenije in s predlogom amandmaja Zavoda Centra za informiranje, sodelovanje in razvoj nevladnih organizacij. Predsednik Državnega zbora je predlog zakona poslal tudi v mnenje italijanski in madžarski narodni skupnosti ter lokalnim skupnostim. Zakonodajno-pravna služba je v mnenju opozorila, da predlog zakona vnaša pomembne sistemske spremembe v veljavni zakon glede subjektov oziroma nosilcev spodbujanja skladnega regionalnega razvoja in posledično spreminja oziroma posega v razmerje med njimi. Na podlagi konkretnih pripomb ZPS so koalicijski poslanske skupine vložile amandmaje k predlogu zakona, za katere je Zakonodajno-pravna služba ocenila, da večinoma sledijo njenim pripombam. Na odboru so bile v razpravi izražena različna mnenja. Člani opozicijskih poslanskih skupin pa so nasprotovali sprejemanju hitrih odločitev brez predhodnih temeljnih analiz stanja in širše razprave v okviru strokovne javnosti. Prav tako so menili, da združevanje treh agencij v novo agencijo ali dveh skladov v nov sklad, v konkretnem primeru Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo in Javnega sklada Republike Slovenije za regionalni razvoj in razvoj podeželja ne bo vplival na zmanjševanje stroškov ali povečevanje konkurenčnosti gospodarstva, na večjo podpor razvoju in raziskavam ter učinkovitejšemu črpanju evropskih sredstev s ciljem višje stopnje gospodarske rasti. Namesto s spodbujanjem razvoja se bodo te institucije, po njihovem mnenju, ukvarjale predvsem z reorganizacijo in z administriranjem. Na seji so posebej opozorili tudi na neustrezno zastopanost predstavnikov gospodarstva in nevladnih organizacij v regijskih razvojnih svetih, vendar je prevladovalo mnenje, da se v občinah ne želijo prevladujoče vloge tujih subjektov ali preglasovanja pri ključnih odločitvah o regionalnem razvojnem programu in odločanje o prioritetah, za katere občine prevzemajo tudi politično odgovornost pri izvajanju regionalnih razvojnih programov. Člani koalicijskih poslanskih skupin so na drugi strani menili, da novela zakona prispeva k racionalizaciji administrativnih postopkov, prinaša izboljšanje sistemskih rešitev in spremembe na področju nadgradnje regionalne politike za potrebe črpanja evropskih sredstev v programskem obdobju 2014–2020. Podprli so tudi oblikovanje pravnih podlag za združitev Slovenskega regionalnega razvojnega sklada in Slovenskega podjetniškega sklada v en javni sklad, s čimer se bo po njihovih ocenah namensko premoženje povečalo za okoli 150 milijonov evrov. Podprli so tudi druge predlagane spremembe, še posebej uvedbo dveh kohezijskih regij za uspešno vključevanje Slovenije v kohezijsko politiko Evropske unije. Odbor je sprejel koalicijske amandmaje in svoj amandma ter zagotovil usklajenost med seboj povezane novele Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja in novele Zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Hkrati je zagotovil tudi njihovo istočasno uveljavitev. Odbor je sprejel vse člene predloga zakona. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerem pa so vključeni tudi sprejeti amandmaji. Lepa hvala.
Hvala. Na vrsti so stališča poslanskih skupin. Najprej gospod Srečko Meh v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani gospod predsednik, gospod minister, gospe in gospodje! To pa je zakon, ki bi ga lahko sprejeli po hitrem ali nujnem postopku, zato ker dejansko lahko vpliva na razvoj, na odpiranje novih delovnih mest in ker omogoča tudi občinam oziroma regionalnim svetom, da lahko posegajo v tisto, kar v posameznem območju menijo, da je pomembno za ta razvoj. Zato predlog zakona o spodbujanju skladnega razvoja omogoča združitev obeh skladov v enoten sklad, kar se nam zdi dobra rešitev. Gre torej za aktivnost v okviru prizadevanja Vlade Republike Slovenije za racionalnejšo organiziranost ministrstev, organov v sestavi vladnih služb, javnih agencij in javnih zavodov. Na tem področju so torej nujne sistemske spremembe, tako da sta združena javna sklada korak v nakazano smer. V to bi bili prepričani tudi Socialni demokrati. Zakon tudi predlaga spremembe, ki bodo omogočile lažje oblikovanje in učinkovitejše odločanje organov regije ter delovanje regionalnih in razvojnih agencij; seveda ob tem, če bodo te agencije, kot je že bilo rečeno, imele tudi prave programe in menedžerje. To pa je tudi po mnenju Vlade potrebno, da so pri oblikovanju razvojnih svetov in pri oblikovanju regionalnih razvojnih agencij po letu in pol izvajanja Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja rešitve tako zahtevne, da v zakonskem roku ni bil oblikovan noben razvojni svet regije in v skladu z zakonom ni bila ustanovljena nobena regionalna razvojna agencija. Večinoma gre torej za poenostavitve. Predlaga se črtanje evidence regionalnih menedžerjev, ki v zakonitem roku zaradi zahtevnosti pogojev tudi ni bila vzpostavljena. Socialni demokrati podpiramo predlagano združitev skladov pod pogojem, da ne bo združitev skladov povzročila spremembe načina financiranja regij. Glede vključitve regionalne politike v kohezijsko politiko EU, ki predlaga dopolnitve sistema na ravni dveh kohezijskih regij, pa Socialni demokrati menimo, da je možnost za črpanje evropskih sredstev v manj razvitih kohezijskih regij. Predlagano rešitev Socialni demokrati podpiramo, Vlado pa opozarjamo, da če ne bo pripravljenih večjih projektov, ki bodo črpala kohezijska sredstva, potem večjih koristi za delitev kohezijskih regij ne bo. Glede na novo finančno perspektivo 2013–2020 je delitev na dve kohezijski regiji smiselna. Socialni demokrati bomo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja, vendar pričakujemo, da bo Vlada tudi pripravila nove ukrepe za spodbujanje skladnega regionalnega razvoja. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Državljanske liste mag. Truda Pepelnik.
Spoštovane kolegice, kolegi, predsedujoči, minister! Pristopi držav, ki so danes uspešne v zmanjševanju razvojnih razlik, so usmerjeni predvsem v ustvarjanje pogojev za izboljšanje gospodarske vitalnosti regij. Prav tak pristop spodbuja nastajanje in rast novih podjetij, spodbuja poslovno fleksibilnost, fleksibilnost zaposlovanja in pridobivanja potrebnih znanj ter partnerstvo med gospodarskimi subjekti in regionalni in nacionalnimi institucijami znanja. Med drugim je nova regionalna politika usmerjena tudi na razvoj institucionalne podpore posameznikom, lokalnim skupnostim in regijam za hitro in uspešno prilagajanje spremembam. Cilj predlaganega zakona, ki je danes pred nami, sledi ciljem lani sprejeta zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja, to je krepitev razvojne moči regij na podlagi lastnih razvojnih potencialov in globalnih priložnosti. Del sprememb, ki jih je predvidel lani sprejeti zakon, se je v določeni meri začel izvajati, a velik del je obstal zaradi neuresničljivosti in nadgradenj v praksi. Naj na kratko naštejem nekaj bistvenih ciljev nove zakonodaje o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja. Eden od ciljev je racionalizacija administrativnih postopkov in dodatno varčevanje pri uporabi javnih sredstev; nadalje izboljšanje sistemskih rešitev, ki so se po uveljavitvi lani v marcu sprejeta Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja izkazale za težko izvedljive, in ne nazadnje nadgradnja regionalne politike za njeno vključitev v kohezijsko politiko Evropske unije v novem programskem obdobju 2014–2020. Med drugim bo sprejem predloga zakona omogočil združitev Javnega sklada Republike Slovenije za regionalni razvoj in razvoj podeželja in Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo v notranji javni sklad. V Poslanski skupini Državljanska lista smo prepričani, da bodo spremembe, ki jih prinaša novela, še kako dobrodošle, zato bomo glasovali za predlo zakona. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo, predsednik Državnega zbora. Spoštovani minister s sodelavcema, gospe in gospodje poslanci! Novela Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja je še eden v vrsti zakonskih sprememb v smeri racionalizacije administrativnih postopkov in porabe javnih sredstev. Spremembe so dokaj obsežne in še izboljšujejo sistemske rešitve zakona ter odpravljajo nekatere ugotovljene pomanjkljivosti iz prakse. Zakonska novela je tudi usklajena z Združenjem občin Slovenije, ki je aktivno sodelovalo pri pripravi zakona. Zakon podpira tudi Državni svet, kar je glede na naravo zakona še posebej pomembno. Poleg administrativnih sprememb, ki so bile že omenjene v predstavitvi, je ena izmed bistvenih značilnosti tega zakona tudi priprava pravne podlage za pripojitev Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo k Javnemu skladu Republike Slovenije za regionalni razvoj in razvoj podeželja. Tu je vredno izpostaviti, da se na tem mestu izpolnjuje tudi ena izmed zavez koalicije, da bo z združevanji poskušala iskati tako administrativne kot organizacijske prihranke. Čeprav je bilo na omenjeno združitev iz tega zakonskega predloga veliko negodovanja, predvsem, da ne gre za podobno materijo, se v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke s tem ne moremo strinjati. Novi javni sklad bo aktivno vpet tako v podjetništvo kot v regionalni razvoj in razvoj podeželja, kar gre velikokrat z roko v roki. Bistveno pri združitvi pa je združevanje sredstev skladov. Namreč, s slabimi 150 milijoni evrov sredstev oblikujemo bistveno močnejši sklad, ki bo tudi lažje konkuriral za sredstva pri tujih bančnih institucijah. Multiplikacijski učinek spodbud, ki jih bo podeljeval skupni sklad pa se bo še povečeval. Sklada ostajata locirana v Ribnici in Mariboru. Tako bosta zaradi združitve aktivnosti omogočila še ugodnejšo dostopnost svojih storitev. Tretja, za poslance Slovenske ljudske stranke zelo pomembna sprememba je nadgradnja regionalne politike za njeno uspešno vključitev v kohezijsko politiko Evropske unije v novem programskem obdobju 2014–2020. Takšna sprememba obsega določitev omejitev pri prestopanju mejnih občin v drugo razvojno regijo ter uvedbo razvojnega sveta kohezijske regije kot organa odločanja. Končno pa bosta zaživeli tudi vzhodna in zahodna kohezijska regija, ki sta do sedaj veljali samo na papirju. Pri zelo slabem izkoriščanju evropskih sredstev v zadnjih letih je zelo pomembno, da smo obrnili fokus in namenjamo črpanju evropskih sredstev že danes veliko več pozornosti z usmerjenostjo tudi v prihodnjo finančno perspektivo. Kot je bilo že večkrat rečeno, so v teh finančno zaostrenih časih dobro izkoriščena evropska sredstva še kako pomembna pri novem zagonu slovenskega gospodarstva. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo zakonski predlog podprli. Hvala.
V imenu Poslanske skupine DeSUS gospa Marjana Kotnik Poropat.
Lep dober večer, gospod predsednik, minister in sodelavci, lepo pozdravljeni tudi poslanke in poslanci! Pred nami je novela veljavnega zakona o skladnem regionalnem razvoju, ki jo je Vlada pripravila po komaj enem letu njegove veljavnosti. V tem letu se je pri izvajanju zakona pokazalo kar nekaj slabih oziroma nefunkcionalnih določb, zato se Vlada loteva njihovih popravkov. Zakonska novela tako med drugim predvideva oblikovanje pravnih podlag za združitev slovenskega regionalnega razvojnega sklada in slovenskega podjetniškega sklada v en javni sklad. S tem se bo namensko premoženje povečalo za 150 milijonov evrov. Novela predvideva tudi odpravo evidence regionalnih menedžerjev, odpravo sveta za teritorialno usklajevanje razvojnih pobud, črtanje obveznosti občin za ustanovitev regionalnih razvojnih agencij kot javnih zavodov ter določbo, po kateri dogovore za razvoj regij sklepata ministrstvo, pristojno za regionalni razvoj, in razvojni svet regije. Novela Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja predvideva tudi izboljšanih sistemskih rešitev, ki so se po uveljavitvi zdaj veljavnega zakona izkazale za težko izvedljive. Sistemske rešitve bodo tako med drugim izboljšane pri načinu oblikovanja razvojnega sveta regije z odpravo sprejemanja odloka o ustanovitvi razvojnega sveta regije na občinskih svetih ter poenostavitvijo volitev članov sveta. Izboljšave se obetajo tudi pri načinu odločanja razvojnega sveta regije s spremembo dosedanjega razmerja glasov med predstavniki občin, gospodarstva in nevladnega sektorja. Po spremembi bo javnemu interesu, ki ga zastopajo predstavniki občin, zagotovljena večina. Ponovno se uvaja tudi svet regije, v katerem so zastopani vsi župani v regiji. Svet potrjuje ključne odločitve, ki imajo tudi finančne posledice za proračun občine. Izgradnja regionalne politike za njeno uspešno vključitev v kohezijsko politiko Evropske unije v novem programskem obdobju 2014–2020 bo zagotovljena z določitvijo omejitev pri prestopanju mejnih občin v drugo razvojno regijo, z uvedbo dveh kohezijskih regij na teritorialni ravni NUTS 2, vzhodna in zahodna, ter z uvedbo razvojnega sveta kohezijske regije kot organa odločanja na ravni kohezijske regije in njegovega sekretariata. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dober večer voščim, kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister s sodelavcema! V obdobju krize so posamične slovenske regije, zlasti obmejna področja, utrpela veliko izgubo delovnih mest, posledično je prišlo celo do povečanja razvojnih razlik med posameznimi regijami. Sedanje zaostrene gospodarske razmere v državi zahtevajo prilagoditev upravnega okvira na področju spodbujanja skladnega regionalnega razvoja. Skrb za skladen regionalni razvoj nosijo država in lokalne skupnosti, in sicer država preko skladov, lokalne skupnosti pa preko regionalnih razvojnih agencij. Slovenija ima pravzaprav srečo, da v tem mandatu skrb za skladen regionalni razvoj pokriva minister, ki prihaja iz tipične periferne slovenske regije, ki tako zelo dobro pozna vse pluse in minuse takih regij. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja vzpostavlja ustrezno pravno podlago za racionalizacijo administrativnih postopkov in dodatno varčevanje. Ena izmed novosti – teh je kar nekaj in nimam časa, da bi vse naštel –, ki jih uvaja ta novela zakona, je združevanje Javnega sklada RS za regionalni razvoj in podeželje in Javnega sklada za podjetništvo v enoten javen sklad s skupnim finančnimi potencialom okoli 150 milijonov evrov. Na ta način se zmanjšuje število organov v sestavi ministrstev in racionalizira delo državne uprave. Združen enoten javni sklad pa bo kapitalsko močnejša institucija in kot taka bolj pripravljena za večje finančne spodbude mikro, malim in srednje velikim podjetjem. Tako okrepljena institucija bo tudi lažje konkurirala s sredstvi v tujini, zlasti pri Evropski investicijski banki. Obstoječi sistem regionalnih razvojnih agencij in njihov dosedanji način organiziranosti pristojnosti in odločanja ne ustreza sodobnim izzivom časa. Treba je krepiti razvojne moči regij na podlagi njihovih lastnih potencialov in globalnih priložnosti. Sedanje regionalne razvojne agencije bodo morale pričeti z novim konceptom dela, usmerjenim predvsem v medsebojno povezovanje in sodelovanje, zlasti na področjih, ki celovito rešujejo problematiko v neki širši regiji oziroma ima vpliv na razvoj širše regije. Slovenija namreč potrebuje močnejše regionalne razvojne agencije, ki bodo zagotavljale konkurenčen razvoj sosednjim regijam v evropskih državah in bodo lahko zastopale slovensko gospodarstvo in kulturo v širšem evropskem prostoru. Novela zakona dopušča oblikovanje regionalnih razvojnih agencij v različnih pravnoorganizacijskih oblikah bodisi kot družbe z omejeno odgovornostjo, kot zavode, javne zavode, agencije, vendar vselej z obveznim večinskim javnim deležem. Na ta način se zagotavlja v regionalnih razvojnih agencijah javni interes, ne da bi sočasno pretirano obremenjevali občinske proračune, pravnoorganizacijska oblika pa bo prilagojena razvojnim potrebam posamezne regije. Zakonodajne spremembe, o katerih odločamo, so primerljive spremembam, ki so jih do sedaj že uvedle druge evropske države na področju regijske politike in so se že prilagodile globalizacije in vplivu politike Evropske zveze. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije bomo to novelo zakona podprli, saj pričakujemo, da bodo novosti, ki jih novela prinaša, pomembno vplivale in doprinesle k spodbujanju skladnejšega regionalnega razvoja. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti dr. László Göncz.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Dober večer vsem skupaj, spoštovani gospod minister, državna sekretarka, državni sekretar, kolegice in kolegi! V poslanski skupini bova predlog zakona podprla, ker veljavno zakonodajo bistveno nadgradi z vidika racionalizacije administrativnih postopkov, izboljšanja sistemskih rešitev ter uspešnosti črpanja evropskih sredstev v prihodnjem programskem obdobju 2014–2020. Zdi se nam smotrno, da se v okviru racionalizacije administrativnih postopkov združita Javni sklad RS za podjetništvo in Javni sklad RS za regionalni razvoj in razvoj podeželja v eno javno ustanovo oziroma v en javni sklad. Ker se v okviru oziroma s posredovanjem slednjega kot posebna, specifična dejavnost izvaja tudi spodbujanje programov avtohtonih narodnih skupnosti oziroma programov z narodnostno mešanega območja v povezavi z ustvarjanjem gospodarske osnove madžarske in italijanske skupnosti, smo v sodelovanju s pristojnimi organizacijami omenjenih skupnosti predlagali dopolnitev prvotnega besedila predloga zakona tako, da v svetu regij, ki zajemajo narodnostno mešano območje, ob županih omogočimo tudi možnost sodelovanja predsednikoma svetov krovnih organizacij narodnih skupnosti. V zvezi s tem smo opravili poglobljeno strokovno razpravo s predstavniki Ministrstva za gospodarstvo in tehnologijo, ki je bila vsebinsko koristna in formalno uspešna. Brez širšega poglabljanja v to vsebino naj zgolj poudarim, da se je v dosedanjih obdobjih v omenjenih regijah preslabo izkoriščala priložnost na področju gospodarstva z vidika prisotnosti avtohtonih narodnih skupnosti. Žal se je ta danost oziroma objektivna okoliščina premalo upoštevala kot dodana vrednost narodnostno mešanega območja. Zato je pomembno, da v bodoče to stanje tudi normativno popravljamo oziroma nadgrajujemo nekako v kontekstu pred kratkim realizirane slovensko-italijanske predsedniške bilaterale, ko sta obe strani poudarjali, da narodne skupnosti niso stroški niti za državo niti za regijo, temveč priložnosti in investicije v dobrobit vseh prebivalcev območja. Na osnovi poudarjenega sva s poslanskim kolegom Battellijem vložila amandma k 9. členu zakona, v okviru katerega sva torej predlagala dopolnitev tretjega odstavka v smislu, da svet regije, kjer živita italijanska in madžarska narodna skupnost, poleg županov sestavljata tudi predsednika svetov dveh krovnih organizacij. Na pristojnem matičnem odboru je bil amandma podprt, kar je pomembno tako z vidika ohranjanja in razvoja narodnih skupnosti kot tudi zaradi dodatne razvojne možnosti celotnega območja. V zvezi z uskladitvijo besedila predloga zakona je bilo zaradi sprejetja omenjenega amandmaja treba vložiti uskladitveni amandma, kar so koalicijske stranke tudi storile. Ta amandma bova seveda tudi z veseljem podprla kot tudi amandma koalicije k 6. členu. Hvala lepa.
Hvala. In še v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi, minister z ekipo! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja je Državnemu zboru v obravnavo po nujnem postopku predložila Vlada. Predlagane spremembe in dopolnitve zakona se nanašajo na tri področja: na racionalizacijo administrativnih postopkov, izboljšanje sistemskih rešitev, ki niso zaživele v praksi, in nadgradnjo regionalne politike za potrebe črpanja evropskih sredstev v novem programskem obdobju 2014–2020. Racionalizacija administrativnih postopkov bo dosežena z vzpostavitvijo pravnih podlag z združitvijo Javnega sklada Republike za regionalni razvoj in razvoj podeželja in Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo v en javni sklad, z odpravo evidence regionalnih menedžerjev, ki se v zakonitem roku ni vzpostavila, ter odpravo sveta za teritorialno usklajevanje razvojnih pobud, ki na ministrski ravni ni zaživel. Njegove naloge bo prevzelo Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Racionalizacija administrativnih postopkov bo dosežena tudi s črtanjem obveznosti občin, da ustanovijo regionalne razvojne agencije, kot so javni zavodi, kar bi pomenilo dodatne stroške za občine. Uvaja pa se obveznost večinskega javnega deleža v lastniški sestavi regionalnih razvojnih agencij. Dogovore za razvoj regij bodo odslej sklepala ministrstva, pristojna za regionalni razvoj, in razvojni sveti regij. Odpravljena je obveznost sprejemanja odlokov o ustanovitvi razvojnega sveta regije na občinskih svetih in poenostavljene volitve članov sveta. Izboljšan je tudi način odločanja razvojnega sveta regije. Spremenjeno je dosedanje razmerje glasov med predstavniki občin, gospodarstva in nevladnega sektorja. Javnemu interesu, ki ga zastopajo predstavniki občin, je zagotovljena večina. Sistemske rešitve bodo izboljšane tudi s ponovno uvedbo sveta regije, v katerem so zastopani vsi župani v regiji. Svet regije namreč potrjuje med drugim odločitve, ki imajo finančne posledice za proračune občin v posamezni regiji. Nadgrajuje se tudi regionalna politika za črpanje evropskih sredstev v obdobju 2014–2020, ki bo zagotovljena z uvedbo kohezijskih regij na teritorialni ravni NUTS 2. Tako bosta vzhodna in zahodna kohezijska regija zaživeli tudi v praksi. Uvaja se tudi razvojni svet kohezijske regije, ki bo imel vpliv na sprejemanje odločitev o vsebini in izvajanju programa Evropske unije v kohezijski regiji. Obstaja tudi možnost prenosa organov upravljanja za določene programe Evropske unije v eno ali drugo kohezijsko regijo, kar bi prispevalo k decentralizaciji uprave. Predlog zakona tako odpravlja predvsem sistemske ovire in oblike organiziranja, ki niso zaživele v praksi delovanja občin. Novela zakona prispeva k racionalizaciji administrativnih postopkov, oblikuje pravne podlage za združitev Slovenskega regionalnega razvojnega sklada in Slovenskega podjetniškega sklada v en javni sklad, s čimer se po ocenah namensko premoženje poveča za okoli 150 milijonov evrov. Treba pa je poudariti, da si v občinah ne želijo prevladujoče vloge drugih subjektov ali preglasovanja pri ključnih odločitvah v regionalnem razvojnem programu in odločanju o prioritetah. Zaradi vsega navedenega v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke novelo zakona podpiramo.
Hvala. To so bila stališča poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in amandmajih. Imamo dva amandmaja. Najprej dajem v razpravo 6. člen in amandma poslanskih skupin koalicije. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] V razpravo dajem 15. člen in amandma poslanskih skupin koalicije. Ni volje za razpravo, zato jo zaključujem. O amandmajih bomo odločali jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O SPODBUJANJU TUJIH NEPOSREDNIH INVESTICIJ IN INTERNACIONALIZACIJE PODJETIJ, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo ministru mag. Radovanu Žerjavu.
Hvala lepa, predsednik. Cilj spremembe Zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij in internacionalizacije podjetij je, da se pripravi ustrezna pravna podlaga za javno agencijo, ki bo nastala z združitvijo Javne agencije Republike Slovenije za podjetništvo in tuje investicije, po domače Japti, Slovenske turistične organizacije – STO, in Javne agencije za tehnološki razvoj Republike Slovenije – TIA. Namen združitve izvajalskih institucij Japti, TIA in STO v novo agencijo je povečati učinkovitost promocije in zagotoviti spodbujanje tehnološkega razvoja in inovativnosti, seveda pa vsekakor znižati tudi stroške delovanja vseh treh agencij, ki so v tem trenutku razmetane na treh koncih Ljubljane, s stroški, ki so povezani s tem. Gre pravzaprav za redakcijsko spremembo, če temu tako rečem, zakona, kjer besedno zvezo "javna agencija za spodbujanje tujih neposrednih investicij in internacionalizacije podjetij" nadomeščamo z besedno zvezo "dejavnosti spodbujanja tujih neposrednih investicij in internacionalizacije podjetij izvaja javna agencija za področje turizma, tujih investicij, tehnološkega razvoja podjetništva in internacionalizacije". Torej gre za pravno podlago, da pride do združitve teh treh agencij. Seveda pa bo operativne dokumente, ki so za to potrebni, pripravilo ministrstvo v naslednjih tednih in mesecih. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo. Besedo ima predsednik odbora gospod Matjaž Han za predstavitev poročila.
Hvala lepa. Odbor za gospodarstvo je na 13. nujni seji obravnaval Predlog zakona o spremembah Zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij. Kolegij predsednika je na zadnji seji 5. 7. 2012 sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Seji odbora so prisostvovali predstavniki ministrstva, Gospodarske zbornice Slovenije, Javne agencije za podjetništvo in tuje investicije, Obrtno-podjetniške zbornice in naše Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine koalicije k 1., 1.a., 2. in 3. členu. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je na seji glede pripomb službe iz pisnega mnenja opozorila, da je treba paziti na medsebojno usklajenost predlaganih zakonov, ki urejajo združevanje omenjenih institucij. V zvezi z amandmajem poslanskih skupin koalicije k 3. členu je opozorila na podvajanje z besedilom amandmaja k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o podpornem okolju in izpostavila tudi na potrebo po spremembi uveljavitvenega roka zaradi uskladitve z ostalimi zakoni, ki urejajo združevanje institucij. Odbor je na podlagi omenjenih pripomb Zakonodajno-pravne službe sprejel dva amandmaja odbora, in sicer prvega k amandmaju poslanskih skupin koalicije in k 3. členu in drugega k 4. členu predloga zakona. Odbor je glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih tudi sprejel Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je tudi sestavni del poročila odbora.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo. Spoštovani! Tudi ta novela zakona, kakor novela Zakona o podpornem okolju za podjetništvo in novela Zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja je povezana z odločitvijo, da se vsebinsko in organizacijsko preoblikujejo institucije, ki izvajajo ukrepe pristojnega ministrstva na področju pospeševanja konkurenčnosti, raziskav in tehnološkega razvoja, podjetništva in inovativnosti, turizma in internacionalizacije gospodarstva. Sprememba zakona torej predstavlja pravno podlago za združitev dveh agencij, in sicer Javne agencije Republike Slovenije za podjetništvo in tuje investicije ter Javne agencije za tehnologijo Republike Slovenije ter Slovenske turistične organizacije v novo javno agencijo. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke vemo, da je to odločitev narekovala nujnost, da se odpravi podvajanje dela teh institucij in optimizira njihovo delo, da se združi izvajanje sorodnih dejavnosti, zagotovi bolj pregledno delovanje in omogoči tesnejše vsebinsko povezovanje delovnih procesov, kar bo povzročilo tudi znižanje stroškov delovanja. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zaradi spremenjene organizacije, poenotenih in celovitih ukrepov in povečanja učinkovitosti delovanja nove javne agencije pričakujemo pozitiven učinek na javnofinančnih sredstvih. Ocenjujemo ali pa ocenjeno je, da bo država na račun združevanja prihranila v prvi fazi 5 % in po zaključku optimizacije vseh procesov in kadrovskih resursov 10 % sredstev, kar je zgolj razlog več, da podpremo ta predlog zakona. Hvala.
V imenu Poslanske skupine DeSUS gospa Marjana Kotnik Poropat.
hvala za besedo, gospod predsednik. Vlada je v zakonodajno obravnavo hkrati predložila tri predloge zakonov, s katerimi želi vsebinsko in organizacijsko preoblikovati izvajalske institucije na področju pospeševanja konkurenčnosti, raziskav in tehnološkega razvoja, podjetništva in inovativnosti, turizma ter internacionalizacije gospodarstva. Odločitev o združevanju Javne agencije Republike Slovenije za podjetništvo in tuje investicije, Javne agencije za tehnologijo in Slovenske turistične organizacije v novo agencijo ter Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo in Javnega sklada Republike Slovenije za regionalni razvoj in razvoj podeželja v enotni javni sklad bo po navedbah Vlade racionalizirala in optimizirala njihovo delo, znižala stroške delovanja ter imela ugodne javnofinančne učinke. V Poslanski skupini DeSUS razumemo in podpiramo tako odločitev, saj se odpravlja podvajanje pri delu teh institucij in optimizira njihovo delo, združuje se izvajanje sorodnih dejavnosti, zagotavlja se večja transparentnost delovanja ter omogoča tesnejše vsebinsko povezovanje delovnih procesov, kar se bo odrazilo tudi v slovenskem gospodarstvu in pri znižanju stroškov delovanja zdaj kar petih institucij na tem področju. Spremembe tega zakona in Zakona o spodbujanju razvoja turizma so potrebne, ker v obstoječi ureditvi ni pravne podlage za delovanje združene agencije, ki bo nastala s spojitvijo Javne agencije Republike Slovenije za podjetništvo in tuje investicije, Javne agencije za tehnološki razvoj Republike Slovenije in Slovenske turistične organizacije. Nova javna agencija, ki bo torej pod svojim okriljem združila prej omenjene tri, bo kot strokovna in avtonomna organizacija lahko zagotavljala bolj učinkovito in transparentno izvajanje ukrepov razvojne politike ter stalen razvoj kakovostnih storitev za uporabnike. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog tega in ostalih dveh vsebinsko povezanih zakonov podprli v upanju, da čim prej dosežejo svoj namen. Hvala lepa.
V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, gospod minister! Gospodarska in finančna kriza nas silita v iskanje rešitev, s katerimi bi nam uspelo gospodarske kazalce obrniti navzgor. Pri tem je Vlada postavljena pred različne dileme in omejitve, ki jih pred njo postavlja trenutno slovensko in globalno okolje. S spremembami in dopolnitvami Zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij in internacionalizacije podjetij želi Vlada pripraviti temelje za novo javno agencijo, ki bo nastala z združitvijo dveh obstoječih agencij. Pričakujemo, da se bodo s to združitvijo pojavili določeni sinergijski učinki, ki bodo lahko dali spodbudo dodatnemu tehnološkemu razvoju in inovativnosti v slovenskem gospodarstvu. V Novi Sloveniji smo mnenja, da se je na krizo treba odzvati proaktivno in da je treba intenzivno iskati odgovore na izzive, ki jih pred nas postavlja globalno gospodarsko okolje, kjer je inovativnost še posebej cenjena in nagrajena. Menimo, da bi bila novoustanovljena agencija lahko nekakšen spodbujevalec razvojno inovativne miselnosti v Sloveniji, zato bomo predlagano spremembo zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala. Slovenska demokratska stranka, gospa Patricija Šulin.
Dober večer. Kolega Han, delite z mano isto usodo, tako da mi je v veselje. Predsedujoči, hvala za besedo. Pozdrav vsem prisotnim! Pregled organiziranosti izvajanja razvojnih politik je pokazal potrebo in usmeritve za preoblikovanje izvajalskih institucij na področju spodbujanja podjetništva, tehnološkega razvoja, inovativnosti, turizma, internacionalizacije in tujih neposrednih investicij. Zakon o spremembah Zakona o spodbujanja tujih neposrednih investicij in internacionalizacije podjetij določa, da se Javna agencija za podjetništvo in tuje agencije, Javna agencija za tehnološki razvoj in Slovenska turistična organizacija spojijo v novo agencijo, ki bo pokrivala skupno področje turizma, tujih investicij, tehnološkega razvoja, podjetništva in internacionalizacije. Z uresničevanjem poslanstva bo neposredno pripomogla k poslovni uspešnosti slovenskega gospodarstva in k izboljšanju njegove konkurenčnosti. Če primerjamo tovrstne agencije nekaterih evropskih držav, ki delujejo na področju podjetništva, inovacij, tujih investicij in turizma, ugotovimo, da so vsa področja združena na enem mestu. Združitev izvajalskih agencij bo na področju spodbujanja podjetništva, tehnološkega razvoja, inovativnosti vodila v povezano in celovito izvajanje nalog, večjo učinkovitost izvajanja nalog, večjo strokovno in upravljavski avtonomijo agencij in večjo prepoznavnost agencije za uporabnike. Nova agencija bo delovala na področjih, kot so finančne spodbude podjetjem, promociji slovenskega gospodarstva in Slovenije kot turistične destinacije, zagotavljanje ugodnega podpornega okolja, upravljanja znamke Slovenije, sodelovanja v Evropski uniji in mednarodnem prostoru, s čimer bo vključevala v mednarodne razvojne projekte in povezave na področjih, ki bodo prispevali k razvoju novih politik in instrumentov za podjetništvo in inovativnost. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da bo nova agencija učinkovit in uspešen center za promocijo Slovenije, strateški partner slovenskega gospodarstva za trženje in pospeševanje prodaje ter splošno promocijo Slovenije doma in v tujini. Celotnemu slovenskemu gospodarstvu bo nudila odlično poslovno platformo za privlačno in konkurenčno trženje slovenskega gospodarstva na globalnem trgu, zato bo Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke zakon o spremembah Zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij in internacionalizacije podjetij podprla.
V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov še gospod Matjaž Han.
Še enkrat lep dober večer! Vidim, da ste ženske še bolj vztrajne in vzdržljive kot moški. Ker nekateri sedimo že v tem Državnem zboru dva dni od jutra do večera, želim biti kar se da racionalen in bom v imenu poslanske skupine povedal stališče glede vseh treh zakonov, ki so na nek način vsebinsko povezani; in sicer glede Zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij, Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju razvoja turizma in Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Ko smo Socialni demokrati pregledali vse tri zakone iz Ministrstva za gospodarstvo, katerih cilj je seveda združitev posameznih javnih skladov in agencij, mislimo, da kljub temu da gre po številu členov za manjše spremembe, pa vendar ne gre za manjše spremembe. Gre za statusna preoblikovanja z vsemi pravnimi posledicami. Morda se bodo izkazala kot dobra, vendar pa nisem prepričan, da ima predlagatelj, v tem primeru Vlada, sedaj pripravljena vsa vprašanja in vsa vprašanja tudi razdelana. Že samo dejstvo, ko po eni strani trdijo, da ne bo nobenih posledic za proračun, temveč obratno, prihranki zaradi optimizacije procesov – govorijo od 5 do 10% – potem pa na drugi strani med slabostmi združevanja agencij in zavoda zapišejo, da bodo potrebni dodatni kadri na investicijah in zagotovitev proračunskih sredstev na posebni postavki, kaže, da te rešitve niso nujno najboljše. Drugo, kar nas moti, v Socialnih demokratih se postavlja smiselnost vključevanja STO v takšno organizacijsko strukturo, ne zaradi povezovanja v skupne službe, ampak z vidika zagotavljanja prioritete. Če vemo in se hvalimo, kako je turizem uspešen, potem mu moramo dati tudi možnost, da se še naprej razvija. Upamo, da se bo vendar ta zgodba dobro izšla, vendar pa Socialni demokrati ne bomo nasprotovali združitvi Slovenske turistične organizacije, tehnološke agencije in javne agencije za podjetništvo. Upam pa, minister, da bo ta združitev pomagala nasploh gospodarstvu. Hvala lepa.
Hvala. Zaključili smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Amandmajev nimamo. Zaključujemo drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje bomo opravili oziroma o predlogu zakona bomo odločali jutri v okviru glasovanj. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SPODBUJANJU RAZVOJA TURIZMA. Predlog je po skrajšanem postopku v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Spet ima besedo mag. Radovan Žerjav, minister za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Tako kot pri prejšnjem zakonu, tudi pri Zakonu o spodbujanju razvoja turizma in pri naslednjem zakonu, upam, da ga bomo še danes uspeli obravnavati, torej pri Zakonu o podpornem okolju za podjetništvo, pri vseh treh zakonih gre dejansko za statusno preoblikovanje treh agencij v eno skupno agencijo, skratka za združitev. Gre za pomembno spremembo, ampak vendar znotraj zakona, bom rekel, bolj za redakcijsko kot kar koli drugega. Hvala lepa.
Hvala. Odbor za gospodarstvo, gospod Matjaž Han. Ja, turizem. Je že malce težko slediti [[...]]
Ne, ne, ampak moram reči, da nimam poročila. Odbor za gospodarstvo je na 13. nujni seji kot matično delovno telo tudi obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju razvoja turizma. Kot po navadi smo vabili vse zainteresirane. Zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju opozorila, da je namen predloga zakona pripraviti pravno podlago za združitev dveh agencij in javnega zavoda v novo javno agencijo. Ker so te osebe javnega prava urejene v različnih zakonih, ki jih je v zakonodajni postopek vložila Vlada, je zato treba paziti, da bodo vsi predlogi zakonov med seboj usklajeni ter da bodo tudi vse spremembe istočasno uveljavljene. Zato so bili tudi podani amandmaji koalicije in smo tej želji oziroma zahtevi Zakonodajno-pravne službe tudi ugodili. V razpravi o členih predloga zakona in o amandmajih so bila izražena različna mnenja. Stroka je opozorila, da gre za združitev treh organizacij, ki izvajajo ukrepe na področju Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na področju promocije in razvoja turizma, spodbujanje inovacij, konkurenčnost in tujih investicij, zato je pomembno, da turizem oziroma slovenska turistična organizacija v novi agenciji ohrani vse dejavnosti na področju promocije in razvoja turizma. Na nek način sta jim to državni sekretar in minister za gospodarstvo tudi obljubila. S strani opozicije je bilo posebej opozorjeno, da se v javnosti poraja dvom o smiselnosti tovrstnega združevanja agencij in zavoda, da bo posledično turizem znova izgubil pomen in ne bo mogel svojih funkcij opravljati na način, kot je zapisano v nedavno sprejetih strateških dokumentih. Odbor je sprejel amandmaje koalicije na svoj amandma ter vse člene predloga zakona. Odbor je z njim zagotovil usklajenost in istočasno uveljavil spremembe v povezanih predlogih zakona. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni tudi vsi sprejeti amandmaji.
Hvala. Gremo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Spoštovani! Turizem je nedvomno ena izmed najbolj perspektivnih gospodarskih panog, ki pri sebi skriva še precej potencialov. Čeprav je predlagana novela namenjena odpiranju pravnih možnosti za združevanje treh pravnih oseb, in sicer Javne agencije za podjetništvo in tuje investicije, Javne agencije za tehnološki razvoj in Slovenske turistične organizacije, se lahko za začetek na tem mestu osredotočimo na naloge in poslanstvo slednje, torej Slovenske turistične organizacije, na kratko STO. Kot sem že na začetku izpostavil, je turizem tista panoga, kateri velja v prihodnosti nameniti še več pozornosti. STO je namreč ena izmed najproduktivnejših javnih organizacij, zato v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo namen predlagatelja, da v predlogu zakona ostaja dikcija nacionalne turistične organizacije, saj bo novoustanovljena agencija opravljala vse naloge STO, prav tako pa se bo vključevala v vse mednarodne turistične organizacije. Kljub temu da je bilo v preteklih letih na področju razvoja slovenskega turizma in njegove promocije v tujini storjeno veliko, je težko reči, da je to vse, česar smo sposobni. Kljub gospodarski krizi obstajajo na svetu še območja z velikim številom potencialnih turistov, pri tem lahko omenim kot primer Rusijo, kjer se Slovenija že nekaj časa uspešno promovira, rezultati v obliki povečanega števila gostov pa se že kažejo. Ob tem velja poudariti, da so res bila v letošnjem rebalansu sredstva STO in vsem ostalim državnim organom in izvajalskim institucijam nekoliko zmanjšana tako kot večini državnim porabnikom, vendar je ministrstvu vseeno uspelo zagotoviti program dodatne promocije turizma, ki je težak 5 milijonov evrov, predvsem s pomočjo uspešnega črpanja sredstev iz evropskih skladov. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo obveznosti do našega programskega načrta kot tudi koalicijske pogodbe, s katero smo se jasno zavezali k združevanju tistih javnih organizacij, kjer je to smiselno. V Slovenski ljudski stranki ocenjujemo, da je predlagana združitev Japtija, Javne agencije za tehnološki razvoj Republike Slovenije in Slovenske turistične organizacije logična posledica te zaveze, ki bo omogočila optimizacijo njihovega dela, združitev sorodnih dejavnosti in večja preglednost delovanja, zaradi česar se bodo stroški delovanja nove agencije znižali. Vse tri organizacije imajo vsaj del delovnih nalog, ki sledijo promociji Slovenije, vendar, ker je trenutno sodelovanje med njimi nezadostno, večkrat rezultati niso optimalni. Primer, ki se večkrat zgodi, je, da pripeljemo tujega investitorja v Slovenijo, potem pa ne vemo več, kaj se z njim dogaja, kako bi mu pomagali, da bi do investicije tudi dejansko prišlo, in s kakšnimi ovirami se pri tem sploh srečuje. Prepričani smo, da bo v teh gospodarsko nekoliko bolj zaostrenih razmerah skupen, organiziran in bolj centraliziran nastop v promocijske namene naše države toliko bolj učinkovit. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo zaradi navedenih razlogov predlagano novelo Zakona o spodbujanju razvoja turizma tudi podprli. Hvala.
Hvala. Poslanska skupina DeSUS, gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo. Spoštovani vsi prisotni! Kot je bilo že predstavljeno v stališču Poslanske skupine DeSUS glede predloga sprememb Zakona o spodbujanju tujih neposrednih investicij in internacionalizacij podjetij, bo Poslanska skupina DeSUS podprla oba zakona, ki tehnično izpolnjujeta namen Vlade, da pod okrilje ene javne agencije združi področja, ki jih trenutna opravljata dve javni agenciji, to je Javna agencija Republike Slovenije za podjetništvo in tuje investicije in Javna agencija za tehnološki razvoj ter Slovenska turistična organizacija. Spremembe tega zakona pomenijo pravno podlago, da se naloge, ki jih zdaj izvaja Slovenska turistična organizacija, prenesejo v upravljanje na novo predvideno javno agencijo. Namen te nove agencije bo še naprej služil poslanstvu, ki so ga doslej imele Slovenska turistična organizacija in obe že imenovani agenciji. S temi spremembami, ki jih bomo, kot rečeno, v Poslanski skupini DeSUS podprli bo nova agencija učinkovit in uspešen center za promocijo turizma, strateški partner slovenskega gospodarstva za trženje in pospeševanje prodaje ter splošno promocijo Slovenije doma in v tujini. Hvala.
Hvala. Nova Slovenija in gospod Jožef Horvat.
Kolegice in kolegi, gospod minister! Dovolite mi, da najprej moram izraziti resnično pohvalo našim opozicijskim prijateljem Socialnim demokratom. Moja statistika namreč kaže, da je vaša udeležba na današnji seji bila najboljša od vseh poslanskih skupin in si zaslužite aplavz, ampak po seji. Zdaj pa k resni zadevi. V Novi Sloveniji vidimo turistično panogo kot pomemben del gospodarstva, ki lahko z relativno majhnimi finančnimi vložki v kratkem času ustvari veliko novih neposrednih delovnih mest in še vsaj dvakrat toliko posrednih delovnih mest. Turizem vidimo kot veliko priložnost za gospodarski razvoj, ohranjanje kulturne in naravne dediščine, prostora, razvoja prometnic in poseljenosti podeželja. Turizmu moramo po našem mnenju dati nov zagon s povezovanjem vseh igralcev na trgu, večjih in manjših, povezovanjem različnih krajev in dogodkov ter čim močnejšim vključevanjem gostov v dogajanja. Ravno zato smo se v koalicijski pogodbi partnerji zavezali, da bomo sprejeli takšne rešitve, s katerimi bomo zasledovali cilj povečanja dviga konkurenčnosti in obsega turistične dejavnosti z generiranjem povpraševanja po Sloveniji kot turistični destinaciji. Novela Zakona o spodbujanju razvoja turizma uvaja širše organizacijske spremembe, to je združitev Javne agencije Republike Slovenije za podjetništvo in tuje investicije – JAPTI, Javne agencije za tehnološki razvoj Republike Slovenije – TIA, in Slovenske turistične organizacije – STO v novo javno agencijo, ki bo opravljala strokovne naloge, ki jih je do sedaj opravljala Slovenska turistična organizacija kot javni zavod. Ta združitev bo odpravila podvajanje pri delu teh institucij in optimirala njihovo delovanje ter omogočila tesnejše vsebinsko povezovanje delovnih procesov, kar se bo odrazilo tudi na znižanju stroškov delovanja. Turizem smo ljudje; v želji, da bomo tudi mi vsi kar najboljši promotorji svoje države, bomo poslanci Nove Slovenije novelo Zakona o spodbujanju razvoja turizma podprli. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Lepo pozdrav vsem, ki še vztrajate! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju razvoja turizma odpira pravne možnosti za združevanje agencij oziroma dveh agencij in zavoda v eno organizacijo. Po mnenju Vlade je nujno, da dikcija nacionalne turistične organizacije v zakonu ostane, ker bo tudi nova agencija izvajala njene naloge in se vključevala v vse mednarodne turistične organizacije. Zato je mnenja, da je tudi pri novi agenciji nujno to navesti kot dejavnost. Zaradi priprave vseh pravnih podlag in ker so te osebe javnega prava rojene v različnih zakonih, je v zakonodajni postopek vloženih več predlogov sprememb zakonov, katerih predlagatelj je Vlada. Vlada mora zato paziti, da bodo vsi predlogi zakonov med seboj usklajeni ter da bodo tudi vse spremembe istočasno uveljavljene. Gre za združitev treh organizacij, ki izvajajo ukrepe na področju Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo na področju promocij in razvoja turizma, internacionalizacije, spodbujanje inovacij, konkurenčnosti in tujih investicij, poslanstvo Slovenske turistične organizacije promocije slovenskega turizma v tujini, pospeševanje trajnostnega razvoja turizma in zagotavljanja nujne trženjske podpore za slovensko turistično gospodarstvo da lahko uspešno trži slovensko turistično ponudbo. V procesu združevanja je zelo pomembno, da turizem oziroma Slovenska turistična organizacija v novi agenciji ohrani vse dejavnosti na področju promocije in razvoja turizma. Spojitev Japtija, TIE in STO-ja v novo javno agencijo pomeni poenostavitev, preglednost, učinkovitost in racionalizacijo poslovanja, učinki pa bodo tudi v zmanjšanju stroškov in povečanju neposrednih tujih investicij. Doseženo bo enovito in celovito nastopanje, ki bo oblikovno, informacijsko in komunikacijsko učinkovitejše na podlagi enotnega informacijskega sistema. Glede na vse povedano v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke zakon in novelo zakona podpiramo.
Hvala. Še v imenu Poslanske skupine Državljanske liste mag. Truda Pepelnik.
Še enkrat vsem skupaj dober večer. Spoštovane kolegice, kolegi, predsedujoči, minister! Predlagana sprememba in dopolnitev zakona vsebinsko in organizacijsko preoblikuje institucije z združitvijo dveh javnih agencij in zavoda. S preoblikovanjem se bo tako zagotovila večja preglednost delovanja ter omogočilo tesnejše vsebinsko povezovanje delovnih procesov, kar bo prispevalo k znižanju stroškov delovanja. Na račun združevanja se po zaključku optimizacije vseh procesov in kadrovskih resursov ocenjuje prihranek med 5 in 10 %. Nova agencija bo zagotavljala učinkovitejše in transparentno izvajanje ukrepov razvojne politike ter stalen razvoj kvalitetnih storitev za uporabnike ter bo strateški partner slovenskega gospodarstva za trženje in pospeševanje prodaje in promocije Slovenije doma in na tujem. Ker bodo poglavitne rešitve združevanja javnih agencij in javnega zavoda odpravile podvajanje pri delu teh institucij in optimizirale njihovo delo ter pripomogle k racionalizaciji in večji preglednosti javne uprave in ker združitev ne predvideva porabe proračunskih sredstev, temveč se bodo stroški delovanja celo znižali, bomo v Poslanski skupini Državljanske liste predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala. Predstavitev stališč poslanskih skupin je zaključena. Prehajamo na razpravo o členu in edinem vloženem amandmaju, ki pa je takšen, da si težko predstavljam kakšno veliko debato o njem. V razpravo torej dajem 1. člen in amandma poslanskih skupin koalicije k 1. členu. Želi kdo razpravljati? Ne. Potem zaključujem razpravo. O amandmaju bomo glasovali jutri v okviru glasovanj. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PODPORNEM OKOLJU ZA PODJETNIŠTVO. Predlog zakona je predložila Vlada po skrajšanem postopku. Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa, predsednik. Zakon o podpornem okolju za podjetništvo obsega oboje – združitev obeh javnih skladov, torej Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo in Javnega sklada Republike Slovenije za regionalni razvoj in razvoj podeželja, na eni strani in združitev vseh treh agencij, o katerih smo govorili pri predhodnih dveh zakonih, torej Javnega agencije za podjetništvo in tuje investicije, Javne agencije za tehnologijo in Slovenske turistične organizacije. Podobno kot pri predhodnih zakonih gre za pravno osnovo, da pridemo do teh združitev. Operativno bo seveda zadeva urejena z ustanovitvenimi akti, kjer bodo zadeve detajlnejše definirane. Hvala lepa.
Hvala. Matično delovno telo je Odbor za gospodarstvo. Predsednik gospod Matjaž Han.
Ravno tako je Odbor za gospodarstvo na 13. nujni seji obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Seji so prisostvovali Ministrstvo za gospodarski razvoj, Javni sklad Republike Slovenije za podjetništvo, Gospodarska zbornica, Obrtno-podjetniška zbornica, Slovenska turistična organizacija in naša Zakonodajno-pravna služba. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe. Amandmaje k predlogu zakona pa so vložile poslanske skupine koalicije k 1., 2., 3., 6., 7. in 8. členu in poslanca mag. Stanko Stepišnik in mag. Borut Ambrožič k 6. členu. V razpravi so posamezni člani odbora izrazili dvom o smiselni predlagane reorganizacije ter opozorili na možnost njenih negativnih posledic, zlasti z vidika problematike dolgoročnih posojilnih pogodb skladov, izgub pridobljenih sredstev, kadrov ter stroškov blagovne znamke novega sklada. V okviru razprave o 6. členu je predlagatelj amandmaja predstavil razloge za vložitev amandmaja k 6. členu, in sicer bi bila po njegovem mnenju bolj smiselna spojitev obeh skladov in ne pripojitev enega sklada k drugemu. Po opravljeni razpravi je odbor z namenom uskladitve uveljavitvenega roka z ostalimi zakoni, ki urejajo združevanje institucij, sprejel amandma odbora k 9. členu predloga zakona. Odbor ni sprejel amandmaja poslancev Stepišnika in Ambrožiča. Odbor je glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih tudi sprejel. Hvala lepa.
Hvala. Sledijo stališča poslanskih skupin. Najprej v imenu Poslanske skupine DeSUS gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo. Tudi tokrat lepo pozdravljeni vsi! Ta predlog zakona je zadnji od treh, ki predvidevajo prestrukturiranje treh javnih agencij pod okriljem ene in dveh javnih skladov s pripojitvijo enega k drugemu in ki delujejo na področju podjetništva, turizma, tehnološkega razvoja ter inovativnosti v smislu podpornega okolja za potrebe gospodarstva. Kot je bilo že povedano, se vsi ti zakoni, ki jih imamo v obravnavi na tem področju, nanašajo na prestrukturiranje izvajalskih organizacij s teh področij z namenom zagotavljanja učinkovitejšega in bolj transparentnega izvajanja ukrepov razvojne gospodarske politike ter stalnega razvoja kakovostnih storitev za uporabnike. Namen predloga zakona, ki ga pravkar obravnavamo, je preoblikovanje Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo in Javnega sklada Republike Slovenije za regionalni razvoj v enega, ki bo celovito pokrival področje podpore, rasti in razvoja podjetij in podjetništva z zagotavljanjem virov financiranja predvsem v obliki finančnega inženiringa na eni strani ter dopolnilno regionalnega razvoja in razvoja podeželja na drugi strani. Od te združitve se pričakuje pozitivni učinek na javna sredstva ter povečanje učinkovitosti delovanja združenega javnega sklada. V Poslanski skupini DeSUS se strinjamo, da bo združeno namensko premoženje obeh sedanjih javnih skladov omogočalo lažji in transparentnejši dostop podjetij do finančnih virov. Hkrati enotno delovanje na enem mestu po naši oceni pomeni tudi izboljšanje dostopa do informacij o finančnih spodbudah za deležnike in, kar je še pomembneje, pričakovati je tudi uspešnejše črpanje sredstev strukturnih skladov Evropske unije. Poslanke in poslanci DeSUSa podpiramo ta predlog zakona. Hvala.
Hvala. Nova Slovenija, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, gospod minister! Predlagana novela Zakona o podpornem okolju za podjetništvo spada v paket zakonov, ki jih je treba spremeniti, če želimo postaviti temelje za nove organizacijske strukture, ki bodo delovale na področju pospeševanja konkurenčnosti podjetništva in turizma. Seveda same strukture gotovo ne bodo dovolj, pomembni in najpomembnejši so ljudje, za katere bo najbrž letošnji dopust nekoliko krajši, pa naj ne zamerijo mojim pričakovanjem oziroma zahtevam. Po mnenju strokovnjakov ima Slovenija v primerjavi z drugimi državami še vedno relativno slabo razvito podporno okolje za podjetništvo. Z združevanjem nekaterih že obstoječih agencij in skladov se pričakujejo določeni sinergijski učinki, hkrati pa se bo racionaliziralo sedanje delovanje dela javnega sektorja, kar je bila tudi ena od koalicijskih zavez na začetku našega mandata. Vseeno je treba poudariti, da pri tem zakonu prednostni cilj ni le varčevanje, pač pa in predvsem optimizacija organizacij, ki bodo morale svoje delovanje usmeriti v iskanje rešitev za zagon slovenskega gospodarstva. Ena izmed nalog nove agencije in javnega sklada bo gotovo natančna identifikacija konkurenčnih prednosti, ki jih ima Slovenija pred drugimi državami, ter uresničitev potencialov, ki jih ima Slovenija na področju turizma. Prav slednji ima lahko velik pomen pri reševanju gospodarske in finančne situacije, v kateri se nahajamo že več kot tri leta. Skrajni čas je, da naredimo tudi nekatere strukturne spremembe in poskušamo z nekaterimi novimi pristopi najti odgovore na izzive, ki jih je pred nas postavila kriza. V Poslanski skupini Nove Slovenije pričakujemo, da bosta združena agencija in nov javni sklad svoje poslanstvo v smeri celovite podpore rasti in razvoja podjetništva opravljala lažje kot doslej, zato bomo ta zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine SDS gospa Romana Tomc.
Hvala lepa, predsednik. Kolegice in kolegi, ki ste še tukaj! Še stališče Poslanske skupine SDS glede predloga zakona o podpornem okolju za podjetništvo. Zavodi, agencije in skladi ter drugi posredni proračunski uporabniki pomembno dopolnjujejo dejavnost ožje državne uprave in so pri njenem delovanju nujno potrebni. Problem pa nastane, če se vsebina dejavnosti, ki jo posamezne institucije opravljajo, prekriva ali pa je organiziranost zastavljena preveč na široko. Takšnih primerov ni malo, kajti posebej v zadnjih letih so se takšne institucije ustanavljale precej radodarno. V kontekstu reorganizacije državne in javne uprave pa, kot smo danes že večkrat slišali, Vlada predlaga zakon, ki bo dal predvsem pravno podlago za to, da se bodo lahko preoblikovale tri agencije in dva javna sklada v enoten javni sklad in v enotno javno agencijo. Prav gotovo bi za vsako izmed teh agencij ali skladov lahko našli razloge, ki utemeljujejo njihovo samostojnost. Seveda pa obstaja še več razlogov, ki govorijo v prid njihovemu združevanju. Gre za institucije, ki opravljajo enakovrstno ali podobno dejavnost in bodo z njihovo združitvijo doseženi, kot smo že tudi slišali, sinergijski učinki, predvsem za podjetja, za njihove uporabnike torej, hkrati pa bodo za državo na drugi strani manjši stroški. Z združitvijo obeh skladov bo vzpostavljena enotna točka za pridobivanje ugodnih finančnih virov, z združitvijo agencij pa bo zagotovljena večja preglednost delovanja in učinkovitost poslovanja. Zato ker menimo, da je pozitivnih učinkov za združevanje veliko, bomo v Poslanski skupini SDS predlagani zakon podprli.
Hvala. In samo še gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. In potem smo več ali manj zaključili za danes. Če se sploh splača prekinjati do zjutraj.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovani! V zakonodajni postopek je poleg Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o podpornem okolju za podjetništvo vloženih več predlogov zakonov, ki se nanašajo na pripravo pravnih podlag za združitev dveh skladov, in sicer Javnega sklada Republike Slovenije za podjetništvo in Javnega sklada Republike Slovenije za regionalni razvoj in razvoj podeželja, ter združitev dveh agencij, in sicer Javne agencije za podjetništvo in tuje investicije ter Javne agencije za tehnološki razvoj in javnega zavoda Slovenska turistična organizacija v novo javno agencijo. V Slovenski ljudski stranki predlog za združevanje podpiramo, saj gre po našem mnenju za prilaganje izvajalskih institucij podjetniškemu sektorju in hkrati za povezovanje virov sredstev ter informacij v enovito ponudbo na tem področju. Na tak način bo vzpostavljena enotna točka za pridobivanje ugodnih finančnih virov za razvoj podjetništva oziroma za regionalni razvoj, kar se nam zdi zelo pozitivno in predvsem praktično. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke računamo, da bo združevanje skladov in agencij privedlo do večje učinkovitosti in preglednosti delovanja, do znižanja stroškov poslovanja in do zmanjšanja javnofinančnih odhodkov. Nastala bo močnejša javna institucija, ki bo lažje konkurirala za sredstva na trgu in bo močnejša partnerica bančnemu sistemu. Poslanci Slovenske ljudske stranke menimo, da slovensko podjetništvo to potrebuje, zato bomo podprli predlagano novelo. Hvala.
Hvala. To so bila stališča poslanskih skupin. Amandmajev nimamo, tako da zaključujemo drugo obravnavo. Tretjo obravnavo oziroma odločanje o predlogu zakona bomo opravili jutri v okviru glasovanj. Zdaj, ali hočemo kolege presenetiti pa kar nadaljevati, pa jutri zjutraj ob osmih, ko pridemo, smo mi že vse opravili, končali? Saj pravim, dobro, prav, da ne bo kakšnih velikih presenečenj za kolege zjutraj. Prekinjam to točko, prekinjam sejo na tej točki in nadaljujemo jutri zjutraj ob 8. uri z 2. točko dnevnega reda, z obravnavo ustavne spremembe – Državni svet. Lahko noč!