Slijedi završna rasprava iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvaženi zastupnik Ante Prkačin.
Hvala, g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo izborna kampanja završava, sutra je izborna šutnja pa ću se malo osvrnuti i na ovo se događa. Naime, krenut ću sa nečim neuobičajenim, iznijet ću jedan prijepor iz stranke Domovinskog pokreta kojoj ja pripadam. Prijepor se skoro pretvori u sukob jer mi smo se lijepo dogovorili da ćemo odraditi hrabro, junački žestoko ali fer, bez niskih udaraca, bez podbacivanja bilo kome. Ja sam svoj dio posla radio sam, kažu da sam solidan individualac pa se onda nisam previše ni osvrtao na ostale, niti na predsjednik stranke Škoru koji najžešću bitku bije, međutim počelo se prvo potiho a onda i glasnije priča o prljavoj kampanji, da bih ja saznao da je to upućeno na našu adresu, da mi vodimo prljavu kampanju i to iz svih državnih medija za koje sam ja odavno rekao da su oni u rukama koji ne vole odnosno onih koji mre hrvatsku državu. Dakle, sastašmo se mi i poče vrlo žestoko i da mi kolege nisu objasnile o čemu se radi, tko zna kako bi ta naša rasprava završila. I lijepo sam rekao, mi u Domovinskom pokretu smo u sjajnoj situaciji kad sam objašnjavao zbog čega nam ne treba ni pomisao na prljavu kampanju, ali mi ne moramo ni siliti ni silovati niti iz suhe drenovine vodu cijediti, 400 vijećnika, veliki uspjeh, stranka osnovana prije godinu dana, naš predsjednik koji je zapravo najveća žrtva prljave kampanje, kad se tu pojavljuju, meni je saborska govornica pa da mu dat i da ja nisam ovaj koji sam sada, da sam onaj otprije 30 g. pa da im ja dam jedno 5 ukrasnih pridjeva ti koji objašnjavaju prvo, kako treba braniti Miroslava Škoru, kako je Škoru gubio, pogubio, izgubio itd. Čovjek koji je ušao u predsjedničku kampanju, onako s ulice pa dobio 24%. Pa znamo mi kako prolaze predsjednički kandidati, sa 0,2, sa 0,0 itd. Čovjek koji je uveo 16 zastupnika u hrvatski parlament, pa tko to učini, kako to učini, čovjek koji je ušao kako ja kažem, za zagrebačke izbore, koji je ušao u finale Wimbledona. Pa eto, na čast im koji to pričaju i koji o tome trabunjaju. A što se tiče prljavštine, ljudi su i podastrli dokumentaciju, gospodo draga, radi o ogromnom iznosu novca, ja se ne usudim to ni prenijeti ali u medijima imate. Radi se o preko 100 stotinu milijuna eura koji je neko od nekoga dobio. Zašto, kako? Pa oće li taj i taj novac vraćat sutra, pa bude li ga vraćao, vratit će ga sa 3 nule. Pa mislim, na to pitanje treba odgovarat, ne može se reć kampanja je prljava nego treba reći nije točno da smo mi taj novac dobili, isto tako jer prljava kampanja ako se platforma možemo bazira na antifašizmu, jesam ja taj njihov antifašizam osporio u jedno 7 teza? Što nisu jednu jedinu opovrgnuli? Jesam li rekao u srijedu kad govorim, da ih čekam u srijedu poslije novog govora, u četvrtak, u petak, kad god hoće, neka opovrgnu bilo što od onoga što sam ja rekao. Jesam li ih i poučio jer su neuki jer ne znaju da je u Hrvatskoj postojao antifašizam, jesam li ih učio, jesam li spominjao Marka Oreškovića koga su Srbi, partizani prodali, izdali Srbima, četnicima da ga zakolju u 10. mj. '41. g. ... [[Govornik se ne razumije.]] istinski antifašist se želio boriti protiv fašizma. Spomenuo sam im i Andriju Hebranga, svi znademo kako je Andrija Hebrang završio. Dakle da su oni pametni i da oni znaju, oni su mogli vrlo žestoko, ništa ne znaju, evo jel to, jel ovo govor mržnje? Pa ja ću argumentirat kad kažem. Oni da znaju, oni bi kolega rade, oni bi i vama krv popili, ja bi na njihovom mjestu rekao da su dva hrvatska komunista, Stevo Krajačić i Vladimir Bakarić, da su bolje zastupali hrvatske interese u Beogradu nego li Andrej Plenković u Bruxellesu. To bi bila priča, to bi govorilo da se radi o znalcima, da se radi o ozbiljnim ljudima. Ma ne ozbiljna ekipa fraze, parole i ništa više i oni promjena, pa oni su nastavak Milana Bandića, Milan Bandić nije naš nego njihov, iz istoga legla oni potječu. Ja tu čekam, čekam i čekam. A njih nema, Hvala lijepa.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Za otprilike 12 sati završava predizborna kampanja za ovogodišnje lokalne izbore i ulazimo u predizbornu šutnju, a onda u nedjelju odabiremo tko će biti župani, gradonačelnici i načelnici, naravno tamo gdje odluka nije donesena već u provom krugu. Prebrojat će se glasovi, razmotriti prigovori i žalbe, proglasit će se konačni službeni rezultati i svi izabrani moći će početi raditi. Odluka se čeka i u 4 najveća hrvatska grada, Zagreb, Split, Rijeka i Osijek i neki od tih rezultata će, jesu zanimljivi i široj javnosti, pogotovo onaj u Zagrebu jer u Zagrebu počinje svakako nova era upravljanja. A kad smo već kod neke nove ere, nakon što utihnu birališta i prebroje se glasovi, Hrvatsku čeka i još jedna stvar koja već dugo nije bila doživljena, čak 3.g. bez ikakvih predviđenih redovitih izbora. I to je dobar trenutak da konačno ozbiljno razmislimo o samim izborima, o načinu na koji se provode odnosno o izbornim zakonima. Izborni zakoni u Hrvatskoj jedna su od onih tema koja se redovito ponavlja, argumenti u tim raspravama su zapravo vrlo slični i na prvi pogled moglo bi se činiti da su samo neke manje razlike, a da se zapravo svi zajedno slažemo. Pa ipak, već godinama i desetljećima ništa se suštinski nije napravilo niti promijenilo i to bez obzira na to da niti vlast, niti oporba tko god to u nekom trenutku bio nije pretjerano zadovoljan sadašnjim izbornim zakonom, barem se tako tvrdi. Jedna od gorućih problema koju su svakako su izborne jedinice na parlamentarnim izborima. One su skrojene u neka davna vremena za vladajuću stranku i njezine posebne potrebe i prkose svim zakonima logike, zdravog razuma, ali i samog teritorijalnog ustroja RH. Osim njihovog kroja u međuvremenu je ogroman problem postao i njihova veličina odnosno nesrazmjer u broju birača. Prije više 10 godina već je i Ustavni sud uputio izvješće Hrvatskom saboru o uočenim pojavama neustavnosti i nezakonitosti kad su pravo izborne jedinice. Iako to izvješće nije pravno obvezujuće činjenica je da ga je Ustavni sud uputio Hrvatskom saboru i da se tiče ostvarivanja jednog od osnovnih prava u demokraciji onog od čega sve počinje, a to je pravo glasa. Zbog toga je sabor ipak trebao posvetiti ozbiljnu pažnju tom izvješću. Samo da podsjetim, Ustavni sud nas je prije 10 godina upozorio da broj birača po izbornim jedinicama nije u skladu sa zakonom. Razlike broja birača smiju biti najviše 5%, a mi u stvarnosti imamo i 25%-tne razlike. Jednostavno rečeno, saborske zastupnike biramo protuzakonito i tako već dulje vrijeme. Bilo bi dobro da gospodin Plenković i HDZ konačno razmisle o ovom i bez obzira da se u jadno vrijeme jako vole kititi nekim odlukama Ustavnog suda možda bi bilo zgodno da pročitaju izvješće o neustavnostima i nezakonitostima tog kod izbora. Naravno, ima i drugih problema s načinom izbora u Hrvatskoj. Puno je tu pitanja. Treba li nam uopće izborna šutnja, ima li ona više smisla u vrijeme digitalnih medija i društvenih mreža na kojima nema ni vremenskih, ni prostornih ograničenja? Možemo li konačno kroz sustav e-građanin početi davati potpise podrške za kandidature? Možemo li možda tako i glasati? I naravno pitanje kako osiguravamo da sastav sabora što bolje odgovara volji građana? Ostanemo li kod razmjernog sustava ili ćemo ići na neki drugi? Često se spominje tzv. njemački model kao uzor i on zaista je dobar jer daje mogućnost pojedincima da se natječu i dobiju podršku, ali ne ubija potpuno ulogu političkih stranaka koje su važne za stabilnost demokratskog poretka. U svakom slučaju 3 godine su pred nama bez ikakvih izbora. Bilo bi mudro da to vrijeme iskoristimo da obnovimo, doradimo i moderniziramo naše izborno zakonodavstvo.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Željko Sačić.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, hrvatska javnosti, dakle u ovom svečanom danu koji smo započeli sa polaganjem vijenaca herojima i u čast naše pobjedniče Hrvatske vojske, obiteljima poginulih i ja ću se referirati na 30-tu obljetnicu ustrojavanja naše Hrvatske vojske, pobjedniče vojske koja je, zahvaljujući kojoj smo ostvarili nakon 9 stoljeća neovisnu demokratsku slobodnu državu Hrvatsku. Kao sudionik tih doba i danas se živo sjećam tih dramatičnih trenutaka baš i uoči samih postrojavanja na Kranjčevićevoj kada sam kao pomoćnik zapovjednika AT Lučko zajedno sa generalnom Markačem zapovjednikom tadašnjim gospodinom Butorcom kada smo raspravili, donosili odluke koga ćemo poslati od naših heroja da budu na stadionu u Kranjčevićevoj upravo na čast i ponos hrvatskog naroda. Znali smo kakvu poruku šaljemo. E sad, s te pozicije gledano to je bio 28.5.'91., iza toga je nastalo znamo i sami kakva drama, krvoproliće, masakri, dvojbe, sumnje, strahovi, užas, Bogu hvala uz Božju pomoć, uz snagu hrvatskog naroda, naše Katoličke crkve, saveznika izvan Hrvatske, uspjeli smo savladati daleko moćnijeg neprijatelja. Izašli smo kao pobjednici, ratni pobjednici. To je strašno gordo, to je strašna obaveza za generaciju koja sudjelovala u takvoj ratnoj pobjedi gdje smo svoju žrtvu ovjenčali trajnom, vječnom slavom pobjednika na korist svih građana Hrvatske i hrvatskog naroda. I danas zaboli činjenica i danas nepravde koje proživljavamo ne možemo mi hrvatski domoljubi, hrvatski branitelji dovoljno procesuirati da je moguće da je netko toliko zloupotrijebio i zakone i Ustav, prekršio elementarna očekivanja svih nas koji smo se žrtvovali za hrvatsku državu bilo da je zakoračio debelo u kriminal, korupciju, u mnoge sfere nemoralnog, u dijelove koji su značili pa posebno u procesu detuđmanizacije 2001. godine žestoko, žestoko oponiranje svakome od nas koji smo stvarali hrvatsku državu vratio je kotač povijesti nazad. I onda dobimo tračak nade prije 2 dana u mnogim aspektima da idemo naprijed, da tu pobjedničku vojsku koju su razmontirali 2001. godine, koji su pod procesom detuđmanizacije stavili najveće, najhrabrije heroje, znači sa određenom malom, malim dijelom prljave vode izbacili su mnoštva nevine dječice, hrabre hrvatske djece koja je svoj život dala za Hrvatsku, izbacili su ih na put, na ulicu preko noći ti ministri tadašnji posebni, neka im bude nečasno zapisana njihova imena, prezimena, od ministra Radoša do gđe. Antunović i mnogi, mnogih drugih predsjednika koji su na tom nečasnom putu ostavili svoj odvratan trag, od predsjednika Mesića do Josipovića nadalje. i prekjučer tračak nade se pobijedi da ćemo, i imali smo jedan strašan iskorak na Odboru za obranu, danas će Vlada donijeti jednu odluku o suvremenizaciji strašnom iskoraku o odluci o tome da se sklopi ugovor o nabavci 12 ratnih višenamjenskih aviona i to je iznimna stvar. pored sveg drugog što ćemo uložit u Hrvatske oružane snage, bit ćemo jedna primjerena vojna sila ali bez ljudi nećemo ostvariti one potrebe, bez mogućnost da mladi ljudi ulaze u sustav, to nećemo moći ostvarit u djelu kako mi to ratni veterani zamišljamo. Stoga, zalažemo se da se otvori put za određeno služenje vojnog roka, određenih metoda, da li će to bit mjesečno, dvomjesečno, tromjesečno, nešto da se hrvatskim mladićima, naraštajima omogući da krenu putem slavnih naraštaja naših prethodnika na korist hrvatskog naroda. Hrvatski narod nikad ne smije ostati bez Hrvatske vojske.
Posljednje iznošenje stajališta Kluba zastupnika SDP-a, uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolege, poštovana javnosti. Dakle, godinu i pol dana hrvatski građani odgovorno se ponašaju prema novonastaloj situaciji, poštivaju sve mjere i sve odluke Stožera civile zaštite koje su ponekad bile i totalno apsurdne i svatko od nas borio se kako je najbolje znao i kako je najbolje umio, kako bi svi zapravo što bezbolnije i prebrodili i preživjeli ovu krizu. I nije bilo kalo. Mnogi su ostali bez posla, mnogi su zatvorili svoje obrte, zatvarale su se škole, roditelji i djeca koji žive i rade u različitim zemljama gledaju se i dalje samo preko Skypea a jedno vrijeme čak i oni koji žive u različitim općinama nisu se mogli prisustvovati niti sprovodu svojih bližnji. A onda odjedanput prije 2 tj., 16. svibnja, korona je bestragom nestala. Zanemarene su sve epidemiološke mjere sa svrhom što više glasova a da za to nitko nije preuzeo odgovornost, s tim da će na našim granicama gužve vjerovatno biti preksutra. Zašto? Zato jer je odlukom da na dan lokalnih izbora hrvatski državljani iz trećih zemalja mogu uć u zemlju bez ikakvih epidemioloških ograničenja te da se na takve putnike primjenjuje iznimka od odluke o privremenoj zabrani i ograničavanju prelaska državne prekograničnih prijelaza RH, točnije da mogu preć granicu bez posjedovanja PCR testa, bez potvrde o cijepljenju ili preboljenja bolesti COVID-19 s napomenom da se navedene osobe u ovom slučaju moraju vratiti u matičnu zemlju u vremenskom periodu od 12 sati. Tom odlukom stožer je otkrio svoju pravu svrhu tj., da je produžena ruka vladajućima. Tog 16. svibnja uputila sam otvoreno pismo nadležnima i institucijama ali reagiranja nije bilo. Stoga i danas još jednom s ove političke govornice želim ponovit da tražim od Stožera civilne zaštite da odmah izmijeni aktualne odluke o privremenoj zabrani i ograničavanju prelaska prekograničnih prijelaza te da odobri građanima RH jednom tjedno prelazak granice s dozvoljenim povratak unutar 12 sati i bez obveze testiranja tj. s istim uvjetima kako je 16. svibnja omogućen ulazak državljanima RH iz trećih zemalja. Zar nije nepošteni da naši građani koji žive u RH osobito oni u pograničnom području, a to znam jer dolazim iz mjesta koje je na granici, cijeli ovaj period od godinu i pol susreću se s problemom prelaska državne granice uvjetovane ili izolacijom ili korona testom koji nije mali trošak, osobito za one koji obilaze pa čak i na dnevnoj bazi, primjerice roditelje povratnike u BiH a kojima je odlukama stožera o obveznom testiranju ili izolaciji pri svakom prelasku granice otežana i umanjena mogućnost brige o svojim bližnjima. Pa tako djeca tih obitelji ne mogu doć do svojih starih i nemoćnih roditelja, baka i djedova koji se nalaze uglavnom i zabačenim mjestima u kojima nema niti prehrambene trgovine niti liječnika i ti su ljudi nažalost prepušteni sami sebi ili dobronamjernim susjedima ako ih uopće imaju. Još jedan od problema su i velike imovinske štete, provale i razbojništva između ostalog i od strane migranata koje se događaju zbog nemogućnosti obilaženja i održavanja domova izvan RH. Napominjem, zdravlje je na prvom mjestu ali isto tako moramo biti društvo jednakih mogućnosti i pravila se ne smiju mijenjat od prilike do prilike kako to kome u datom trenutku odgovara. Vjerujem da će se sa mnom složiti i većina hrvatskih građana i stoga ili uvažite ovakav prijedlog ili objasnite našim građanima zašto je ta odluka moguća samo na dan izbora a u tom slučaju i stožer i ministarstva zdravstva duguju odgovor svima nama. Gdje je nestala korona 16. svibnja i zašto već unaprijed znamo da je neće bit 30. svibnja? Hvala.
Evo, hvala, s ovim smo iscrpili raspravu i po ovoj točci. Kao što je jutros najavljeno, sjednicu nastavljamo u utorak, 1. lipnja u 9 i 30 Prijedlogom za pokretanjem pitanja povjerenja prof. dr. Viliju Berošu, ministru zdravstva u Vladi RH. Evo, svima sretan Dan državnosti. SJEDNICA PREKINUTA U 12,44 SATI Prvi je uvaženi zastupnik Rade Šimičević, iznošenje stajalište Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege, gledateljice i gledatelji. Evo, moja namjera je iznijeti podatke o ulaganju u Zadar i Zadarsku županiju, ali isto tako, pohvaliti ljude koji su radili i izrađivali projekte koje su grad Zadar i Zadarsku županiju učinili šampionima u povlačenju EU sredstava. Jako dobro znamo koliko treba savladati prepreka da bi se napravio jedan kvalitetan program koji će dobiti zeleno svjetlo od onih koji daju sredstva. I sam sam bio dio određenog projekta kad su se radile energetska obnova za 4 škole u Zadru, a čiji nositelj je bila Zadarska županija. Zadar je od samog početka predvodnik u povlačenju EU sredstava u Hrvatskoj, već godinama se nalazimo na vrhu, a prvi smo hrvatski grad koji je osnovao upravni odjel za EU fondove jer smo na vrijeme prepoznali važnost kvalitetnih priprema projekata i mogućnost koja nam se pruža putem EU projekata. Zbog svih ovih mogućnosti 2019. g. grad Zadar je proglašen i prvakom EU fondova. Pred nama je nova Financijska perspektiva EU od 2021.-2027. koja nudi još više razvojnih mogućnosti za naš grad i županiju, više od 24 milijarde eura su na raspolaganju u Hrvatskoj u sljedećim programskom razdoblju. Dio se odnosi na Nacionalni program oporavka kojim bi se državama članicama pomogao izlazak iz Covid krize, a tu je i redovita omotnica od 10 milijardi eura. Promišljenom pripremom projekata, jačanjem kapaciteta grada i gradskih institucija iskoristit ćemo priliku koja je pred nama baš kao što smo to činili u prethodnom razdoblju. Grad je u ovom programskom razdoblju dovršio ukupno 27 projekata, a trenutno je u provedbi 1,86 milijardi kuna kroz čak 276 projekata. Projekti uključuju sva područja, ja ću navesti samo neka koja su najvažnija u ovom trenutku za Zadar i Zadarsku županiju. Poboljšanje vodno-komunalne infrastrukture i aglomeracije Zadra, Petrčane, 315 milijuna kuna, izgradnje Centra za gospodarenje otpada Biljane Donje 266 milijuna, studentski smještaj i prehrana u novom Studentskom kampusu Sveučilišta u Zadru 67 milijuna. Treba još istaknuti centar za mlade čiji su radovi pri kraju, koji su koštali 40 milijuna kuna. Pravo i zahvaljujući EU fondovima, ulaganju u kulturnu baštinu bilo najveće do sada u gradu Zadru i Zadarskoj županiji. Tu govorim o obnovi Providurove i Kneževe palače, uređenju crkve sv. Nikole i šetnici na Muraju, a uskoro kreće i rekonstrukcija zadarske rive, na kojoj je zalazak sunca najljepši na svijetu. Tako je rekao Alfred Hitchcock. To mogu potvrditi svi oni koji su to vidjeli. U ovom razdoblju zaključujemo uređenje povijesne jezgre grada te nama se sada, pred nama predstoji iskoristiti puni potencijal za razvoj snažnog kulturnog turizma. Iz, mi smo jedini grad u Dalmaciji koji je imao rast od 7%, što opet možemo zahvaliti priljevu EU sredstava koji su poslužili kao učinkoviti alat za premošćivanje u ovoj krizi usred smanjenja proračunskih prihoda. Iz EU fondova ugovoreno je 3,36 milijardi kuna i to potpora za očuvanje radnih mjesta, mjere aktivne politike zapošljavanja, program „Zaželi“, ulaganje u cestovnu infrastrukturu, ulaganje u zračnu, pomorsku i prometnu infrastrukturu, razvoj poljoprivrede, izgradnja vrtića, gospodarenje otpadom, potpora za poduzetnike i obrtnike, za mjere socijalne politike, za zdravstvo, za obrazovanje i znanost, za kulturu, turizam i šport. Kroz ova ulaganja želi se postići slijedeće, siguran, solidaran i zdrav grad i županija, za grad i županiju, obitelji, misli se na muško i žensko, mlade i dostojanstven život starijih i potrebitih za Zadar kako snažni administrativno, gospodarsko i kulturno središte, pametni promet i zeleni grad za grad i županiju novih tehnologija i digitalne transformacije i digitalni grad e-Zadar. Za kraj želim zahvaliti svima koji su bili uključeni u izradu ovih programa koji su rezultirali boljoj mogućnosti za sve. Grad čine ljudi a mi smo grad koji raste i razvija se a pokazatelj je povećanje broja učenika u provom razredu za 80 učenika od 2018. do 2020., od 908 učenika do 988. Hvala lijepo.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta, uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege i poštovane građanke i građani koji nas pratite putem ekrana. U ovih 5 minuta samo bih nastavio izlaganje od par dana apsurde dakle našeg Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, na što smo sve trošili novce, a zapravo je to izgubljena prilika za ulaganje u privatni sektor koji bi nas trebao stvarno i izvuć iz ove gospodarske krize van. Ostaje još zadnji korak, to je onaj višegodišnji financijski proračun za kojeg se iskreno nadam da će bit uključeni ekonomisti i financijski stručnjaci koji izlazi iz sfere ekonomskih gurua g. Savića, ministra gospodarstva sadašnjega, tako i ostalih ekonomista koji su isključivo vezani za Vladu RH iz razloga što je prijeko potreban konsenzus za sve ono šta nas čeka, a ova bespovratna sredstva su bila izvanredna prilika da se fokusiramo i da uložimo sredstva u privatni sektor koji bi davao povrate. Ono što je interesantno, našao sam jednu stvar na 669 stranici Nacionalnog plana i oporavka, dakle Vlada RH sa bespovratnim sredstvima EU misli radit „Trg pravde“. Evo tako se zove „Trg pravde“. Ja sam ga nazvao i „Trg Vladimira Šeksa“ iz razloga što je ovo, misli se uložit nekakvih 700 milijuna kuna, što je zapravo 100 milijuna EUR-a, ništa drugo nego ova žičara koja se gradi tu na, na Sljemenu. Znači jedno centrirano mjesto gdje bi se skupili valjda svi sudovi i to bi trebalo dovest valjda do reforme pravosuđa. Pa neće nama reformu pravosuđa donijet dakle „Trg g. Vladimira Šeksa“ nego reformu pravosuđa će dovest činjenica da nam ročišta ne traju 10.g., da nam naši procesi ujedno i nisu kazne, da možda i svi ovi osuđenici možda će im država i trebat platit naknade za duševnu bol koju im je država nanijela s obzirom da procesi traju i preko 10.g.. Nadalje, elektronički sustav naplate cestarina, dakle i u prijašnjim već sredstvima odnosno strategijama Vlade RH, najveći ti projektni izvođači su bile HŽ i Hrvatske autoceste i nismo doveli do nekakvog gospodarskog rasta. Ono šta je zapravo sada već viđeni obrazac jest da nazoveš nešto razvoj gospodarstva, a zapravo dobiješ financiranje javnog sektora koje ne nosi apsolutno nikakve povrate. Kao i u prijašnjim strategijama najviše se ulagalo u infrastrukturu, HŽ infrastrukturu i autoceste, a zapravo ne vidimo od toga velike benefite. Samo za perspektivu, za ovaj novac od 500 milijuna možda su se mogla napravit dva, dva mosta i 40 vrtića u Zagrebu i diljem Hrvatske ili poduzetnički uložit primjerice u poduzeća po 20 milijuna kuna, što smo već govorili, što bi zapravo i onda davalo povrate kao što to i privatni sektor radi. Nadalje, postoji nešto što se zove Skela Križnica. Dakle svi smo mi svjesni činjenice da je skela na tom području RH prijeko potreban za suživot naših građana i da nema te skele 128 građana tog malog mjesta ne bi moglo prelazit rijeku Dravu. Međutim, s druge strane postavlja se opet pitanje financiranja, dakle da li je to stvarno prijeko potrebno da taj novac ide iz, iz bespovratnih sredstava EU ako nam se program zove Nacionalni plan oporavka i otpornosti. Dakle ako mi uložimo stvarno u Skelu 6 milijuna kuna ili milijun EUR-a, da li će to stvarno dovest do, do gospodarskog oporavka. Dakle, postavlja se pitanje zašto to ne financiramo iz proračuna odnosno proračuna lokalne samouprave i zašto ova bespovratna sredstva EU koja smo mogli uložit u sredstva odnosno u privatni sektor da dobijemo povrate da se ulažu u ovakve jedne projekte? Ono šta je ključ i ono šta je činjenica jest da iz svih ovih primjera zapravo vidimo da imamo propuštenu priliku, da smo bespovratna sredstva mogli uložiti u projekte sa povratima i jedino šta sad vidimo kao rješenje konstruktivno jest da se ekonomiste, financijske stručnjake, dakle bez obzira iz kojeg miljea dolazili, dakle da se što više tih ljudi uključi u konsenzus i da donesemo odluku na koji ćemo način ostala sredstva uložit jer sa ovim prvim valom šta smo predali sa 30.4.2021.g. smo dobrano propustili priliku uložit u Hrvatsku i vratit je na povrat gospodarskog oporavka. Evo ga, hala lijepa.
Hvala snimateljima. Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Budući da je u nedjelju 30. svibnja Dan državnosti, a danas obilježavamo Dan hrvatske vojske i Dan hrvatske kopnene vojske, te 30. obljetnicu ustrojavanja Zbora narodne garde, molim vas da minutom šutnje odamo počast svim hrvatskim braniteljima poginulima u Domovinskom ratu, prvom hrvatskom predsjedniku dr. Franji Tuđmanu, te svima onima koji su svoj život dali za našu domovinu. Nek im je vječna slava i hvala im. Poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo, na Dan državnosti obilježavamo konstituiranje prvog povijesnog demokratski izabranog višestranačkog sabora 30. svibnja 1990.g. kao predstavničkog tijela građana i nositelja zakonodavne vlasti u RH. Još uvijek se sa zanosom sjećamo toga dana kada smo učinili prvi korak prema ostvarenju višestoljetne težnje hrvatskoga naroda u stvaranju slobodne, neovisne i demokratske Hrvatske. Upravo 30. svibnja prvi hrvatski predsjednik dr. Franjo Tuđman u ovom visokom domu iznio je najvažnije državne ciljeve koji su stajali pred novom demokratskom vlasti Hrvatske. Jednu od prvih presudnih odluka donijeli su upravo zastupnice i zastupnici tog prvog saziva HS i prepoznavši prijelomni povijesni trenutak usvojili su Božićni Ustav RH. Na taj način uspostavljen je novi politički i pravni poredak države. Time je HS potvrdio povijesnu ulogu tijekom mnogih stoljeća očuvanja hrvatske državnosti i nacionalnog identiteta. Nakon toga donesena je odluka o raspisivanju Referenduma o državnoj samostalnosti Hrvatske. Odlučujući o budućnosti Hrvatske u tada dramatičnim okolnostima građani su se gotovo plebiscitarno izrazili o suverenoj i samostalnoj Hrvatskoj. Na osnovi neposredno iskazane volje građana na referendumu HS je donio odluku, ustavnu odluku o suverenosti i samostalnosti i Deklaraciju o proglašenju suverene i samostalne RH, a zatim i odluku o raskidu državnopravnih sveza sa bivšom državom. Hrvatsku državnost potvrdile su sve zemlje članice tadašnje Europske zajednice, a nakon toga i druge države i međunarodne organizacije, čime je ostvarena potpuna afirmacija hrvatske države u okviru međunarodne zajednice. Vojnim pobjedama u operacijama „Bljesak“ i „Oluja“, te mirnom reintegracijom hrvatskom Podunavlja zaokruženo je najvažnije razdoblje moderne hrvatske povijesti, ali uz visoku cijenu ljudskih života i žrtava brojnih naših branitelja i civila. Domovinski rat i njegove vrijednosti temelj su današnje Hrvatske. Stoga obilježavajući ovaj svečani dan s dubokim poštovanjem izražavam trajnu zahvalnost svim hrvatskim braniteljima i vojnicima, njihovim obiteljima, te svima koji su na različite načine sudjelovali u stvaranju, obrani i afirmaciji Hrvatske. Upravo zbog svih njih danas živimo u modernoj, slobodnoj i demokratskoj Hrvatskoj, članici EU i NATO-a koja svakim danom na svom bogatom nasljeđu gradi Hrvatsku za buduće generacije. Poštovane zastupnice i zastupnici, nakon što smo uz velike žrtve obranili domovinu, osigurali međunarodno priznanje, te ostvarili dva najveća strateška cilja i postali članicom EU i NATO-a moramo se snažnije okrenuti budućnosti Hrvatske. Kao što smo onda bili ujedinjeni i okupljeni oko uspostave i izgradnje hrvatske države, danas su pred nama drugi izazovi koji pozivaju na zajedništvo. Nitko od nas nije mogao predvidjeti ono što se dogodilo 2020.g., cijeli svijet pogodila je neviđena pandemija koronavirusa, a nas u Hrvatskoj dodatno i razorni potres. Hrvatska se suočila s najtežom kriznom situacijom poslije Domovinskog rata. To je promijenilo naše prioritete i natjeralo nas da preispitamo ciljeve koji su pred nama. Zaštita života i zdravlja naših ljudi, te obnova potresom razrušenih krajeva postali su najvažnije zadaće. No svjesni smo da se Europa i svijet rapidno mijenjaju i globalni utjecaji vidljivi su i u našem društvu. Razvoj sofisticiranih tehnologija i umjetne inteligencije, mobilnost mladih ljudi i demografija, pitanja sigurnosti, zaštite okoliša i ekologija postali su sve važnije teme. Vodeći računa o njima pri tom ne smijemo zaboraviti čuvati naše tradicionalne vrijednosti i kršćanske korijene koji su utkani u hrvatski narod. Poštovane zastupnice i zastupnici, pred nama je i ostvarivanje nekih novih nacionalnih ciljeva. Iduće je pred nama ulazak u Šengen koji je važan zbog sigurnosnih razloga, nakon toga ulazak u Eurozonu i OECD na čemu se intenzivno radi. Kao zastupnici sudjelujemo u dijalogu s europskim kolegama i institucijama i možemo utjecati na kreiranje europskih politika, to je i bio smisao našeg dugogodišnjeg puta za članstvom u EU. U narednom desetljeću želimo ostvariti viziju Hrvatske koja će se temeljiti na samodostatnosti našeg gospodarstva i izgradnji održivog društva, te provesti zelenu i digitalnu transformaciju Hrvatske, želimo osigurati ostanak naših ljudi u Hrvatskoj i stvoriti uvjete za obitelj i mlade da mogu raditi, posebno u ruralnim krajevima. Za tu transformaciju imat ćemo u idućim godinama na raspolaganju gotovo 30 milijardi EUR-a. Osnovne smjerove te transformacije zacrtali smo kroz Nacionalnu razvoju strategiju koju smo nedavno raspravljali u HS. Želimo staviti fokus na ulaganje u ljude, inovacije, očuvanje resursa, poboljšavanje standarda i životnih uvjeta naših građana. U isto vrijeme naše gospodarstvo i društvo želimo učiniti otpornim na krize, te dati dodatni poticaj ravnomjernom razvoju naših regija. Poštovane kolegice i kolege, zato na današnji dan valja podsjetiti da je naša zadaća donošenje modernih zakona i strategija koje će osigurati budućnost Hrvatske i bolje mogućnosti za naše građane. Iskoristio bih ovaj trenutak i pozvao sve nas saborske zastupnike na bolju suradnju, međusobno poštovanje i uvažavanje, te solidarnost. Pozivam vas da sve svoje rasprave u ovom povijesnom domu usmjerimo upravo na budućnost Hrvatske. I na kraju svim pripadnicama i pripadnicima Hrvatske vojske čestitam njihov dan, a svima vama i svim hrvatskim građankama i građanima te Hrvaticama i Hrvatima širom svijeta čestitam Dan državnosti uz završne riječi prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana tog povijesnog 30. svibnja 1990., „Neka nam živi i napreduje demokratska i suverena Hrvatska.“ Hvala vam. Želim vam samo reći da smo prije zasjedanja položili vijence na Mirogoju i povodom Dana hrvatske vojske i povodom Dana državnosti, zahvaljujem se svim kolegicama i kolegama koji su bili na Mirogoju, bilo je jedno veliko izaslanstvo, bili su svi potpredsjednici HS-a i predstavnici velike većine parlamentarnih stranaka i stranačkih klubova. I prije nego što krenemo sa radom samo još jedna obavijest, idući tjedan radit ćemo utorak i srijedu budući da je četvrtak Tijelovo nije radni dan i započet ćemo u utorak raspravom o Prijedlogu za pokretanje pitanja povjerenja Viliju Berošu ministru zdravstva u Vladi RH, a u srijedu u 12,00 sati bit će glasovanje. Sada ćemo krenuti sa radom kako je i najavljeno: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o nezakonitoj trgovini morskim putem kojim se primjenjuje čl. 17. Konvencije UN-a protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, drugo čitanje, P.Z. br. 141 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 207.a Poslovnika Hrvatskog sabora. Navedenim člankom propisano je da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani državni tajnik u MUP Žarko Katić. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče. Poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Proizvodnja, promet i uporaba odnosno zlouporaba opojnih droga je svakako jedno od najvećih zala suvremenog svijeta, možemo generalno reći da se proizvodnja, promet i zlouporaba droga generalno u svijetu povećavaju dakle ne smanjuju se i unatoč svim naporima policije, nacionalnih zemalja i međunarodna zajednica čini s tim u svezi rezultat još uvijek nije zadovoljavajući i mora se još puno raditi da se iskorijeni ili barem znatno smanji ovo zlo. U tom smislu je i točka dnevnog reda koja je pred vama pa mi dopustite da vam na nju dam kratki osvrt. RH je 8. listopada 1991.g. notifikacijom o sukcesiji postala strankom Konvencije UN-a protiv nezakonitog prometa opojnim drogama i psihotropnim tvarima iz 1988.g. Svrha ove konvencije je unapređenje suradnje između država stranka u borbi protiv nezakonitog prometa opojnim drogama i psihotropnim tvarima. Međutim, države članice Vijeća Europe koja je ujedno i sama potpisnica konvencije sporazumjele su kako će čl. 17. Konvencije koji se odnosi na nezakoniti promet morskim putem nadopuniti regionalnim sporazumom, dakle sporazumom zemalja Vijeća Europe kojim bi se provela i povećala učinkovitost odredbi toga članka. Naime, taj članak o postupanju na moru je specifičan što velik dio mora čini međunarodno more, otvoreno more koje nije pod jurisdikcijom nijedne zemlje i na tim dijelovima oceana i mora potrebno je posebno urediti postupanje policije. Stoga je 31. siječnja 1995. sastavljen Sporazum o nezakonitoj trgovini morskim putem kojim se primjenjuje i detaljnije razrađuje čl. 17. Konvencije, a koji je potom otvoren za potpisivanje državama članicama Vijeća Europe koje kao što sam rekao i sama stranka ove Konvencije. Odredbama sporazuma je između ostalog su propisane konkretne mjere koje svaka država stranka može poduzeti u svrhu osnovane sumnje da je na plovilu počinjeno relevantno kazneno djelo ili da je plovilo korišteno u te svrhe, dakle u svrhe nezakonite trgovine drogama. Sporazum je uz uvjet ratifikacije u ime Vlade RH potpisan 7. studenog 2007.g. u Strasbourgu potpisao je ga je tadašnji veleposlanik i predstavnik RH u Vijeću Europe g. Danijel Bučan. U ovom trenutku sporazum broji 15 država stranaka, neko će reći da je to možda malo u odnosu na broj država Vijeća Europe koji je negdje 50-ak, međutim sporazum su potpisale sve relevantne države koje imaju morsku granicu i koje imaju slobodan pristup otvorenom moru. Tako da i one države koje ga i mogu relevantno provoditi potpisale su sporazum i njegove su stranke. U skladu s odredbama sporazuma prilikom polaganja isprave o … RH će na sporazum priopćiti četiri izjave i jednu rezervu. Naime, RH će kao države zastave ocjenjivati i odobravati pojedinačno svaku radnju iz zaprimljenog zahtjeva države koja poduzima mjere u odnosu na plovilo u vodama izvan teritorijalnog mora bilo koje stranke, dakle države stranke. Nadalje, RH će kao država koja poduzima mjere svoje poduzimanje mjera činiti podložnim uvjetu da osobe koje su njezini državljani i ujedno osuđeni u državi zastave plovila, imaju mogućnost transfera u RH radi izdržavanja izrečene kazne. Uz to RH će odrediti tijela odgovorna za slanje i odgovaranje na zahtjeve kao i obavijesti o provođenju preferencijalne nadležnosti i za sva ostala priopćenja i obavijesti koja se zaprimaju temeljem sporazuma. To tijelo je Ravnateljstvo policije u okviru MUP-a. Jednako tako RH će izjaviti kako se podaci razmijenjeni između država stranaka temeljem sporazuma mogu isključivo koristiti u svrhu zbog kojih su dostavljeni. RH će izjaviti temeljem Članka 31. ovog sporazuma i rezervu kojom pridržava pravo da zahtjevi, ostala priopćenja i popratni dokumenti koji joj se šalju temeljem sporazuma budu prevedeni ili popraćeni na prijevod na hrvatski ili engleski jezik. Evo sukladno ovim napomenama izrađen je i sa stručne razine usuglašen i ovaj konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma koja Vlada evo šalje Hrvatskom saboru na potvrđivanje odnosno usvajanje. Konačno napominjem da je provedba ovog zakona u djelokrugu tijela državne uprave nadležnim za unutarnje poslove, za poslove obrane i poslove pravosuđa te njegova primjena neće zahtijevati dodatne troškove već će se aktivnosti vezane uz njegovu provedbu obavljati u okviru redovite djelatnosti te financirati iz redovitog poslovanja. Evo, poštovane zastupnice i zastupnici ovo je najkraće o prijedlogu zakona koji se nalazi pred vama. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku, idemo na replike, imam ih ukupno 6. Prvi je na redu kolega Ćelić.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče danas dok obilježavamo 30-tu obljetnicu ustroja Hrvatske vojske i čestitamo pripadnicima Ministarstva obrane njihov dan, rasprava o konačnom prijedlogu zakona je prigoda i da istaknemo uspjehe hrvatske policije u međunarodnim akcijama za borbu protiv krijumčarenja drogama. Kao što ste na samome početku rekli, proizvodnja je sve veća, europski kontinent je u ovom trenutku za krijumčare mjesto broj jedan za distribuciju droge i unatoč podacima o konzumaciji droga na našim prostorima koji nisu nimalo dobri ja bih rekao dakle ako se prisjetimo svih ti akcija od Falkuše, od situacije u luci Ploče od prije mjesec dana ipak možemo reći da je Hrvatska sigurna zemlja u kojoj se ne događaju ubojstva vezana uz krijumčarenje droga kao što je to slučaj u susjednim državama. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče, hrvatska policija ulaže znatne napore za suzbijanje zlouporabe droge i u tom slučaju i u tom smislu surađuje vrlo usko sa policijama drugih zemalja. Dakle, ovaj sporazum će tu suradnju u jednom segmentu svakako znatno pospješiti. A u pravu ste kad ste rekli da je hrvatska policija ili dojavila ili otkrila nekoliko važnih krijumčarskih lanaca i konkretnih slučajeva pa je poznat u zadnje vrijeme ovaj slučaj iz rujna prošle godine kada je uspješno provedena međunarodna akcija kriminalističke policije 88 milja od Kanarskog otoka La Palma gdje je zaplijenjena jedna tona opojne droge koja je na tržištu vrijedna oko 40 milijuna EUR-a. Prema tome, ta suradnja je stalna i to se čini na koristi i na sigurnost hrvatskih građana.
Druga replika kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, Konvencija UN-a protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihomotornim tvarima sastavljena je u Beču 20. prosinca '88. godine. Sporazum o nezakonitoj trgovini morskim putem tih istih tvari temeljem Članka 17. Konvencije UN-a sastavljen je u Strasbourgu 31. siječnja '95. koji je RH potpisala 7. studenog 2007. Molim vas da li imate informaciju o pristanku prihvaćanja Bečke konvencije odnosno 17. članka UN-a zemalja trećeg svijeta posebno zemalja u našem okruženju?
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče, nemamo sad ovdje konkretne informacije, možete ih dobiti pisanim putem o prihvaćanju u zemljama trećeg svijeta koje su vrlo često proizvođači opojnih droga i odakle na Europsko ili Sjeverno Američko tržište dolaze najveće količine droge. Svakako je potrebna suradnja ne samo među zemljama koje, na čija tržišta dolazi droga čije zemlje, nego i sa zemljama koje, gdje ona nastaje gdje se proizvodi. Rekao sam da je 15 zemalja Vijeća Europe, dakle europskih zemalja prihvatilo odnosno ratificiralo ovaj sporazum i on je u punoj primjeni. To su uglavnom zemlje koje dakle imaju pristup moru koje mogu i primjenjivati ovaj sporazum.
Treća replika kolegica Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Molila bih poštovanog predstavnika predlagatelja da pojasni koji se to segment suradnje unapređuje ovim zakonom. Naime, rekli ste da dobro surađujemo. Mene zanima kako to da sporazum iz '95. godine kojeg je hrvatski veleposlanik potpisao prije 14 godina dakle 2007., mi danas ovim zakonom transponiramo u naš pravni poredak. Htjela bih znati kojim povodom mi tek sad o tome raspravljamo, što se s time postiže, koja je relevantnost mehanizma koji je uspostavljen '95., a na temelju konvencije iz '88. i nije li se nakon ulaska Hrvatske u EU ipak puno toga promijenilo. Dakle, u konačnici želim da pojasnite kojim povodom mi sada donosimo ovaj zakon i potvrđujemo ovaj sporazum.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice, da točno je kao što sam rekao da je sporazum potpisan u ime RH 2007. godine. Zadnjih par godina dogodile su se određene operativne akcije i tražena je suradnja drugih država i u neke od tih akcija uključeni su bili hrvatski državljani ili hrvatska plovila i ukazala se potreba da se taj posao praktično operacionalizira i da bude lakša suradnja. Sporazum rješava niz pitanja, neka sam ovdje spomenuo, dakle oko, tijela koja su nadležna oko troškova, oko niza tajnosti, niza informacija koje u operativnom radu se pokazuju ključnim da bi jedna država mogla udovoljiti zahtjevu druge države za progon [[Upadica: Hvala.]] Hvala lijepa, broda.
Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, evo, ja podržavam svaki zakon koji se donosi u smislu sprječavanja zloupotrebe odnosno konzumacije opojnih droga i ovim putem želim pohvaliti hrvatsku policiju za sve ono što čini da bi na tržištu hrvatske države bilo što manje droga. Moje pitanje je vezano za period od ulaska u EU do danas, da li je na tržištu Hrvatske više droge ili manje i da li je sudjelovanje sa drugim međunarodnim čimbenicima lakše otkriti put droga? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovani g. zastupniče, kao što sam i rekao i proizvodnja i promet i uporaba, zlouporaba droga u svijetu je sve veća, međutim, mi se možemo, barem malo istaći, pohvaliti da je u odnosu, u prošloj godini za koju imamo konačne podatke, u RH zlouporaba, odnosno suzbijanje zlouporabe droga, odnosno broj kaznenih djela manji za 8% u odnosu na 2019. Prošle godine počinjeno je 2645 kaznenih djela, to čini oko 5% ukupnog broja kriminaliteta u RH, ali nismo sa time u potpunosti zadovoljni. RH i hrvatska policija suradnji vrši putem Europola, Interpola i na druge bilateralne sporazumima, ali smatrali smo da je potrebno ovakav Sporazum donijeli da bi se jedan specifičan segment suradnje na otvorenom, na međunarodnom moru mogao uspješno odvijati.
Sada je na redu poštovani kolega Sačić, izvolite.
Poštovani tajniče. Svakako da je hvalevrijedna inicijativa i dat ćemo mi kao Hrvatski suverenisti potporu ovom Zakonu, međutim, istodobno predlažemo i Predsjedništvu Sabora, a i vama u Ministarstvu unutarnjih poslova i svim relevantnim ministarstvima, da nam pripremite tematsku sjednicu o problemu zlouporabe droga u RH, on to zaslužuje, to je iznimno društveno opasno kriminalno područje. Ako možemo raspravljati na istoj razini o antikorupcijskim mjerama, onda moramo razgovarati i o mjerama koje se trebaju odnositi na preveniranje i represivno djelovanje odnosno na zlouporabu jer naša hrvatska policija svakako i naš represivni sustav mora imati punu potporu ovog društva u borbi protiv ove pošasti. Ogromne su štete i za ljudsko zdravlje, a najveće i najviše još i za financijski sustav RH.
Izvolite odgovor.
Poštovani g. zastupniče. Pred, vjerujem da će se uskoro pred ovim Visokim domom naći izvješće glavnog ravnatelja policije o radu policije u prošloj godini, ali svakako i ovaj jedan specifični, vrsta kriminaliteta, zaslužuje svoje mjesto da se o njoj puno više raspravlja. Znamo da u društvu postoje različita mišljenja o štetnosti droga, ali upozoravamo sve, posebno mlade ljude da se nikad ne odaju ovoj pošasti jer ona vodi u sve gora kaznena djela i često razara obitelj, zajednicu i cijelo društvo. Stoga je nikako ne smijemo podcijeniti i govorit ćemo o tome i informirati javnost koliko god bude potrebno. Hvala lijep.
I zadnja replika, kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, 2 kratka i brza pitanja. Da li ovaj Sporazum predviđa odnosno otvara mogućnost i za angažmane Hrvatske vojske, u ovom slučaju Hrvatske mornarice? To je prvo pitanje, dakle, osim policije, i drugo, na samome kraju Sporazuma spominju se i eventualne arbitraže, budući da ovdje u postupanjima na moru, naročito u međunarodnim vodama, dolazi do aktivacije mnogih stavki mnogih različitih zakona. Kako ćemo znati i moći regulirati eventualnu arbitražu? Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
G. zastupniče. U primjeni ovog Zakona, to sam i rekao uvodno, osim Ministarstva unutarnjih poslova i pravosuđa, bit će i Ministarstvo obrane, upravo oni su to i tražili, opravdano, da može Hrvatska mornarica, odnosno Obalna straža prilikom svojih ophodnji na hrvatskom teritorijalnom moru, ako ustanovi da postoji sumnjiva brod ili dobiju takve dojave ili su bliži možda, da oni djeluju i do dolaska policije. Ovaj Sporazum ima i svoj dodatak, kojim se regulira arbitraža i stranke Sporazuma mogu ustanoviti arbitražni sud koji se sastoji od 3 člana i rješavati sva sporna pitanja koja mogu nastati.
Zahvaljujem državnom tajniku, možete se vratiti na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a u čije ime će govoriti poštovani kolega Ivan Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Bečka konvencija sastavljena je u svrhu unaprjeđenja suradnje između država stranaka u međunarodnoj borbi protiv raznih aspekata nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima. Države članice Vijeća Europe usuglasile su se da bi za povećanje napora i unaprjeđenja suradnje trebalo nadopuniti čl. 17 Bečke konvencije sporazumom. Prema Europskom izvješću o drogama za 2020. g., brojni pokazatelji za tvari koje se najčešće konzumiraju upućuju na to da je dostupnost droga i dalje visoka. Uz povećanje učestalosti presretanja velikih količina kokaina, hašiša te u sve većoj mjeri heroina koji se prevoze morskim putem, često u intermodalnim kontejnerima, to izaziva zabrinutost u pogledu infiltriranja zločinačkih organizacija u logističke lance opskrbe pomorske rute i velike luke. Količina kokaina zaplijenjenog u EU 2018. je dosegnula gotovo 200 tona, što je najviša ikad zabilježena razina, količina heroina zaplijenjena u EU u komparaciji između 2017. i 2018. također je nažalost udvostručena, što je posljedica prije svega velikih pojedinačnih zapljena u luci Antwerpen. Turska godišnje zaplijeni oko 20 tona heroina godišnje i to zapravo pokazuje kako svaka ilegalna supstanca ima neki svoj sinosoidni tijek, u ovome trenutku heroin ne raste za razliku od konzumacije marihuane i stimulansa ali ovi podaci pozivaju na oprez. Malo koju branšu je kriza toliko snažno pogodila kao zrakoplovnu. Reklo bi se kod nas „dok jednom ne smrkne, drugom ne svane“. Početkom 2020. brodarska branša je također bila teško pogođena, očekivalo se da će to trajati mjesecima zbog problema oko proizvodnog procesa u Kini i globalne pandemije COVID-a, međutim u kolovozu prošle godine karte su se ponovno promiješale za kontejnersku branšu i od tada je potražnja za kontejnerskim prijevozom bila veća od ponude, što zapravo govori o preusmjeravanju sa zračnih ruta na morske rute. Droga je poput vode, ona će na ovaj ili onaj način pronaći svoj prolaz. U vremenu kada su putnički zrakoplovni letovi maksimalno reducirani, kada se granice strožije kontroliraju, krijumčari su droge našli nove prolaze. Sve nas je prije nepuna dva mjeseca osupnula vijest kako je u luci Ploče zaplijenjena rekordna količina kokaina. Prema policijskim izvješća radilo se oko 500 kg kokaina koji je dopremljen u kontejneru s bananama iz Latinske Amerike. Već je bio nagovještaj toga dakle, prije godinu dana, kada je na tim prostorima uhićen Talijan sa 25 kg kokaina i nakon toga je krenuo lančani slijed zapljena. Današnja rasprava u Hrvatskom saboru prigoda je zahvaliti djelatnicima MUP-a ali i carine na svim uspješnim akcijama u proteklih godinu dana koji su ostvarili u suradnji sa svjetski poznatim agencijama za suzbijanje trgovine narkoticima poput američke Agencije za droge, koja ima svoj ured u Zagrebu i naravno, EUROPOL-a. Kriminalci se jako lako prilagođavaju pandemiji, istaknula je europska povjerenica za unutarnje poslove Ylva Johansson, proizvode se i puštaju u promet nezapamćene količine kokaina koje su kriminalnim mrežama u Latinskoj Americi i u Europi, osigurale zaradu više od milijardu eura. Prema riječima Catherine De Bolle, direktorice EUROPOL-a, krijumčarenje kokaina hrani kriminalne strukture koje se služe svojim golemim resursima kako bi im filtrirale i potkopale gospodarstvo EU-a, javne institucije i društvo. Uhićenja krijumčara u važnim europskim lukama kao što su Antwerpen, Hamburg, Rotterdam omogućila su rekordne zaplijene droge poput zaplijene pošiljke od 23 tone kokaina potkraj veljače. Španjolska policija je u ožujku ove godine u Malagi u nastavku Operacije „Fero“ zaplijenila prvu narko podmornicu. Spomenuto je već prije krijumčarenje putem jedrilica i jahti, to je prva narko podmornica koja je izgrađena na europskom teritoriju, do sada su se takva plovila karteli koristili uglavnom na području i izrađivani su na području Latinske Amerike. U višegodišnjoj Operaciji „Fero“, uhićene su 52 osobe, zaplijenjeno je oko 3 tone kokaina i 700 kg hašiša. Ovo su samo neki od primjera o rekordnim zapljenama droga, osobito kokaina na prostoru EU-a koji oslikavaju ozbiljnost situacije vezane uz krijumčarenje droga. Sporazumom kojim se provodi čl. 17. Bečke konvencije, uređuju se sva glavna pitanja vezana uz suzbijanje nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima morskim putem. Namjera sporazuma da države članice Vijeća Europe u najvećoj mogućoj mjeri povećaju svoju suradnju na suzbijanju nezakonite trgovine morskim putem, u skladu sa međunarodnim pravom mora i u potpunosti poštujući načelo prava na slobodu plovidbe. Sporazumom se utvrđuje pravni okvir suradnje između stranaka u spomenutim stvarima, svaka stranka poduzima mjere potrebne za uspostavu njezine nadležnosti nad relevantnim kaznenim djelima kad je kazneno djelo počinjeno na plovilu koje plovi pod njezinom zastavom. Također, svaka stranka poduzima mjere potrebne za uspostavu njezine nadležnosti na relevantnim kaznenim djelima počinjenim na plovilu koje plovi pod njezinom zastavom ili ima registracijske oznake ili plovilo koje nosi bilokakvu drugu oznaku nacionalnosti, bilokoje od stranaka ovog sporazuma kao i kad se radi o plovilu kojeg nije poznata nacionalnost i koji po međunarodnom pravu nema nacionalnosti. Odredbama sporazuma propisuju se i konkretne mjere koje svaka od stranaka može poduzeti nakon dobivene autorizacije plovila stranke čije plovilo vije zastavu, u slučaju osnovane sumnje da je na plovilu počinjeno neko kazneno djelo ili da je isto korišteno u te svrhe, kao i način na koji se provodi nadležnosti u pojedinoj stvari, prikupljanje dokaza, povlaštena nadležnost, prodaja plovila, tereta, osoba i dokaza. Klub HDZ-a podržat će Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o nezakonitoj trgovini morskim putem kojim se primjenjuje čl. 17. i Konvencije UN-a protivne zakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima. Hvala.
Hvala i vama, pa ćemo sada preći na drugu raspravu. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani kolega Davor Dretar, izvolite.
Poštovani g. predsjedavajući, uvažene kolegice i uvaženi kolege. Cilj ovoga sporazuma i jest nužno poboljšanje i konkretiziranje načina suradnje država stranaka Bečke konvencije. Sukladno tome u ovome su sporazumu i odredbe koje predstavljaju temelj i vrlo važan međunarodni okvir za suradnju već spomenutih država članica Vijeća Europe u borbi protiv trgovine droge morskim putem. Sporazumom se utvrđuje i pravni okvir i institucionalne suradnje između država stranaka u svrhu poboljšanja suradnje u području suzbijanja nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima morskim putem u skladu s međunarodnim pravom mora i uz puno poštovanje načela prava na slobodu plovidbe. Bilo koja radnja poduzeta temeljem sporazuma vodi računa o potrebi da se ne miješa ili ne utječe na prava, obveze i provođenje nadležnosti obalnih država u skladu s međunarodnim pravom mora. Ima u ovom sporazumu još nekoliko zanimljivih dijelova, pa vjerujem da ih vrijedi ponoviti. RH shvaća odredbu čl. 6. sporazuma na način da će država zastave ocjenjivati i odobravati pojedinačno svaku radnju iz zaprimljenog zahtjeva kojim država koja poduzima mjere traži odobrenje da zaustavi i ukrca se na plovilo u vodama izvan teritorijalnog mora bilo koje stranke, te da poduzme neke ili sve druge radnje određene sporazumom. U skladu sa čl. 8. st. 2. sporazuma RH izjavljuje da kada djeluje kao država koja poduzima mjere svoje poduzimanje mjera čini podložnim uvjetu da osobe koje su njezini državljani, a predane su državi zastave na temelju čl. 15. i tamo osuđene za relevantno kazneno djelo imaju mogućnost transfera u državu koja poduzima mjere radi izdržavanja izrečene kazne. Gore navedene činjenice i odluke dio su ovog sporazuma, o čijem potvrđivanju danas raspravljamo i oko toga nema sumnje, postoji široki politički konsenzus svih stranaka i pojedinaca. Svi smo svjesni da je uporaba nedopuštenih droga zloporaba droga u općenitom smislu ogroman problem za pojedince, obitelj, zajednice i države diljem Europe i svijeta. Osim pogubnog utjecaja droge na zdravlje i društvo, tržište nedopuštenim drogama čini i veliki dio kriminalnih aktivnosti u europskom društvu, pa naravno i na globalnoj razini. Ilegalna trgovina drogom razgranat je međunarodni posao u kojemu nažalost sudjeluju i hrvatski državljani koristeći pri tom i plovila pod hrvatskom zastavom. U doba pandemije bolesti Covid-19 kada je većina zračnih luka bila ili je još uvijek u prekidu, kao i zračnih linija, morski su putevi dobili iznimnu važnost pri transportu nedozvoljenih opojnih sredstava. Krijumčari koriste svaku priliku, pa tako koriste i činjenicu da je jačim kontrolama granica usprkos u lukama manjak osoblja u carinskoj službi. Jedna od tehnika kaže da se droga skriva u brodovima, a onda lokalno prevozi super brzim gliserima koji pomoću snažnih motora mogu pobjeći eventualnom policijskom progonu. Ono što nas mora najviše zabrinuti jest činjenica da se ovakav način transporta opojnih sredstava ponekad odvija i uz znanje osoba koje bi po svojem zaposlenju morale biti najaktivnije pri zaustavljanju takvih pojava. Opasan pad morala koji je zadesio hrvatsko društvo u proteklih nekoliko desetljeća doveo je do iznimno zabrinjavajućih pojava da su u lancu trgovine drogom angažirani hrvatski državljani, a ponekad i državni službenici, ponekad samo kao promatrači, kuriri, a ponekad i kao organizatori sami. Svi smo svjesni i često se zgražamo kada čitamo o korumpiranim policajcima koji su organizirali lance šverca drogom, inspektorima koji su dojavljivali vrijeme i mjesto nadzora ili akcija, o korumpiranim carinicima koji su propuštali kontejnere bez izvršene kontrole i slično. Jasno je naravno da isključivo pojačanjem mjera nad takvim osobama, pri čemu naravno čestitam i hrvatskoj policiji i svim nadležnim službama na čišćenju kukolja u njihovim redovima moramo još jače raditi, moramo stvoriti i dobro plaćene, vrhunski uvježbane i opremljene kako policajce tako i carinike, te naravno i pripadnike hrvatske mornarice jer činjenica jest da su trgovci drogom, možemo ih čak u šali nazvati vrhunskim biznismenima i znat će iskoristiti svaku našu manu i svaki naš propust. Podsjećam i na važnost Zakona o zaštiti pomorskih brodova i luka o kojem smo nedavno ovdje raspravljali s posebnim naglaskom na sigurnosne protokole od kojih su eto u hrvatskim lukama ponekad pretvorene u vrata za prodor opojnih sredstava u Hrvatsku i naravno dalje u Europu. Dobra je vijest da nakon zaplijene ogromnih količina kokaina koji preko luke Ploče ulazi u Hrvatsku carinska uprava konačno donosi odluku da se nabavlja mobilni RTG uređaj za skeniranje sumnjivih kontejnera. Uglavnom su to kontejneri banana dopremljeni iz Južne Amerike u kojima se krijumčari kokain. U carinarnicu u Pločama stići će mobilni rendgenski uređaj vrijednosti 2 milijuna dolara koji će carinicima omogućiti bržu i učinkovitiju kontrolu kontejnera, što do sada nije bilo moguće, pa je luka Ploče mjesecima bila meka krijumčara kokaina. 2 milijuna dolara velik je iznos, ne treba zaboraviti niti troškove održavanja ovakve skupe tehnologije, no to je sasvim sigurno vrlo mala cijena koju treba platiti da bi se zaustavila navala opojnih droga na hrvatsko i europsko tlo, što nam naravno nameće i realni zaključak da bi nabavka takve opreme morala biti financirana od strane EU. Sam tekst sporazuma regulira i vrlo osjetljiva pitanja suverenosti brodovlja i osoba sa hrvatskim državljanstvom odnosno hrvatskom zastavom. Posebno su zahtjevna postupanja prema sumnjivim plovilima koja se nalaze u međunarodnim vodama. Svaka radnja poduzeta na temelju ovog sporazuma treba i vodi računa o potrebi da se ne miješa u ili ne utječe na prava i obveze te izvršavanja nadležnosti obalnih država u skladu s međunarodnim pravima mora. Ne smijemo zaboraviti niti situacije u kojima plovilo možebitno i nema zastavu odnosno da je bez državne pripadnosti, ali i tu je sporazum jasan. Stranka koja ima opravdane razloge sumnjati da je plovilo bez državne pripadnost ili koje je na neki način izjednačeno s plovilom bez državne pripadnosti na temelju međunarodnog prava uključeno ili se koristi za počinjenje relevantnog kaznenog djela obavještava one druge stranke za koje se čini da na njih to najviše utječe te od bilo koje takve stranke može zatražiti pomoć u onemogućavanju njegovog korištenja u tu svrhu. Stranka od koje se to traži pruža takvu pomoć u okviru sredstava koja su joj dostupna. Činjenica jest poštovane dame i gospodo da smo svi svjesni da je trgovinu drogom i njeno korištenje gotovo nemoguće iskorijeniti, ali da je naša dužnost i naša zadaća obaveza na prvome mjestu stvoriti pripadajući zakonski okvir koji će to onemogućiti te naravno kao država, još ću jednom ponoviti, uložiti u obuku i opremu vrhunskog policijskog ili bilo kakvog potrebnog kadra da se ta pošast zaustavi ili smanji na najmanju moguću mjeru. Budući da je tekst ovoga sporazuma već prošao prvo čitanje u HS-u, Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržat će ga i u drugome čitanju. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo sada na treću raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani kolega Nikša Vukas. Izvolite.
Gospodine predsjedniče HS-a, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Donošenjem ovog zakona prethodio je dugačak put koji je započeo još u prosincu 1998.g. u Beču kada je sastavljena Konvencija UN-a protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima tzv. Bečka konvencija sa svrhom unapređenja suradnja između državnih stranaka u međunarodnoj borbi protiv raznih aspekata nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima. RH je 8. listopada 1991.g. temeljem notifikacije o sukcesiji postala strankom Bečke konvencije. Daljnji korak u uspješnoj realizaciji pojedinih odredbi Bečke konvencije poduzele su države članice Vijeća Europe koje su stranke Bečke konvencije želeći u najvećoj mogućoj mjeri povećati napore i suradnju o suzbijanju nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima murskim putem te su se sporazumjele kako je čl. 17. Bečke konvencije potrebno dopuniti sporazumom kojim bi se realizirala i povećala njegova učinkovitost. Slijedom toga 1995.g. sastavljen je Sporazum o nezakonitoj trgovini morskim putem kojim se primjenjuje čl. 17. Konvencije UN-a protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima te je i otvoren za potpisivanje državama članicama Vijeća Europe koje su stranke Bečke konvencije sa mogućnošću da Odbor ministara Vijeća Europe u skladu sa čl. 28. sporazuma nakon savjetovanja sa državama strankama sporazuma, pozove i bilo koju državu stranku Bečke konvencije koja nije članica Vijeća Europe da pristupi sporazumu. Sporazum je stupio na snagu 1. svibnja 2000., a RH je isti potpisala 7. studenog 2007. uz uvjet unutarnje ratifikacije. U ovom trenutku sporazum broji 15 država stranka. Cilj sporazuma je nužno poboljšati i konkretizirati načine suradnje država stranaka Bečke konvencije, sukladno tome sporazum sadrži odredbe koje predstavljaju temeljni važan međunarodni okvir za suradnju država članica Vijeća Europe u borbi protiv trgovine drogom morskim putem u skladu s međunarodnim pravom mora i uz puno poštovanje načela prava na slobodu plovidbe. Slijedom navedenog odredbama sporazuma prepisuju se definicije, opća načela suradnje i nadležnosti, operativne zaštitne mjere, pitanja troškova i naknade štete, uspostave odbora za praćenje te konkretne mjere koje svaka od država stranka može poduzeti u slučaju osnovane sumnje da je na plovilu počinjeno relevantno kazneno djelo ili da je isto korišteno u te svrhe. Bilo koja radnja poduzeta temeljem sporazuma vodi računa o potrebi da se ne miješa ili ne utječe na prava, obveze i provođenje nadležnosti obalnih država u skladu sa međunarodnim pravom mora. Zadnji korak u implementaciji odredbi sporazuma je donošenje Zakona o potvrđivanju Sporazuma o nezakonitoj trgovini morskim putem kojim se primjenjuje čl. 17. Konvencije UN-a protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima. Predmetnim zakonom koji se nalazi pred nama sukladno čl. 140. st. 1. Ustava RH u propisanoj proceduri potvrđuje se odnosno ratificira već potpisani sporazum kako bi njegove odredbe u smislu čl. 141. Ustava RH postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH koji su po svojoj pravnoj snazi iznad zakona, ali ispod Ustav RH. S obzirom na prirodu samog postupka potvrđivanje međunarodnih ugovora koji je uređen Zakonom o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora, a kojim država i formalno izražava spremnost biti vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne može mijenjati ili dopunjavati tekst međunarodnog ugovora, predlaže se sukladno čl. 207. Poslovnika HS-a ovaj konačni prijedlog zakona raspraviti i prihvatiti u jednom čitanju. Čl. 3. zakona utvrđuje se da će se prilikom polaganja isprave o ratifikacije RH na sporazum priopćit izjave u skladu sa člancima 6., 8., 17., 23., 24. sporazuma te rezervu u skladu sa čl. 19. sporazuma, a da je provedba samog zakona u djelokrugu tijela državne uprave nadležnih za unutarnje poslove te poslove obrane i pravosuđa. Zakon stupa na snagu osmoga dana od dana objave u Narodnim novinama, a na dan stupanja na snagu zakona sporazum iz Članka 1. ovog zakona nije na snazi u odnosu na RH te će se podaci o njegovom stupanju na snagu objaviti sukladno odredbi Članka 30. stavka 3. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora. Slijedom iznesenog Klub zastupnika SDP-a podržava donošenje ovog zakona koji je usmjeren na jačanje suradnje između država stranaka sporazuma s ciljem zaštite društva od teških kaznenih djela, u ovom slučaju zaštite od nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima morskim putem svjesni da bez kvalitetne suradnje sa drugim međunarodnim subjektima ne možemo umanjiti opasnosti štete koje proizlaze iz svakodnevne prisutnosti droge na našim ulicama. Hvala vam.
Hvala. Idemo sada na Klub zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana kolegica Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice zastupnice i zastupnici, pa evo što su na temelju prijedloga ovog zakona koji je dostupan putem web stranice Hrvatskog sabora i na temelju svega onoga što smo danas izgovorili u ovoj sabornici imali prilike čuti i shvatiti naši građani. Prvo to da postoji Bečka konvencija iz 1988., zatim da su članice Vijeća Europe davne 1995. zaključile da je potreban poseban sporazum kako bi se dodatno ojačala međunarodna suradnja članica Vijeća Europe u provedbi Bečke konvencije. Iz izlaganja Kluba zastupnika HDZ-a saznali smo da je dostupnost droga i nadalje visoka i da se kriminalne organizacije lako infiltriraju u logističke lance opskrbe. Saznali smo i to da postoji dobra suradnja sa tijela koja se protiv međunarodne trgovine droge bore, pa tako sa američkom agencijom za drogu i se Europolom koji su između ostalog uključili da se ove kriminalne skupine lako i brzo prilagođavaju pandemiji. Pitanje je koliko se brzo i lako okolnostima prilagođavaju države članice koje evo nakon 25 godina konačno ratificiraju jedan međunarodni sporazum koji bi trebao biti strah i trepet kriminalnim organizacijama. Predstavnik HDZ-a rekao je da su primjeri rekordne zapljene dokaz koliko je situacija ozbiljna. Pa ja bi rekla da situacija jest ozbiljna ali mi smo neozbiljni. Jer ako i postoji odgovor na pitanje koji su to mehanizmi suradnje koji očito postoje svih ovih 25 godina zakazali, mi odgovor na to pitanje u ovoj raspravi poštovani predlagatelju nismo čuli, a ja bi ga voljela znati. Mene zanima kako to da nam baš sada treba pravni okvir koji je osmišljen prije 25 godina, a neki drugi model suradnje koji bi bio primjeren i krojen prema potrebama vremena u kojem mi živimo i prema aktualnoj situaciji. Meni se ipak čini da se u posljednjih 25 godina svijet promijenio, no birokratski mentalitet očito nije. Hvala.
Hvala i vama. Želi li još završno predstavnik predlagatelja? Ne, onda zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prelazimo sada na drugu točku dnevnog reda, pod: a) Prijedlog Odluke o razrješenju članica Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije i b) Prijedlog Odluke o imenovanju članice Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju Članka 23. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Molio bih predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, poštovani državni tajnik Ivo Milatić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti utvrđeno je da Hrvatskom energetskom regulatornom agencijom upravlja upravno vijeće koje ima 5 članova od kojih je jedan predsjednik upravnog vijeća, a 1 njegov zamjenik. Predsjednika i članove Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije imenuje Hrvatski sabor na način propisan odredbom Članka 23. stavka 3. zakona. Predsjednika i članove upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije imenuje se na vrijeme od 7 godina s mogućnošću još jednog izbora. Na temelju Članka 26. stavka 1. točke 1. zakona mandat predsjednika i članova upravnog vijeća Hrvatske regulatorne agencije prestaje odlukom o razrješenju koju donosi Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH nakon isteka razdoblja na koje je predsjednik ili član upravnog vijeća imenovan. Kako je dosadašnjoj članici Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije mr.sc. Sonji Tomašić Škevin dana 15. studenog 2020. godine istekao mandat na koji je imenovana Vlada RH je na sjednici održanoj 22. travnja 2021. godine utvrdila Prijedlog Odluke o razrješenju članice Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije s danom 15. studenoga 2020. godine radi isteka mandata. Na istoj sjednici Vlada RH je na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu utvrdila i prijedlog odluke o imenovanju dr.sc. Alenke Kinderman Lončarević članicom Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Sukladno Članku 23. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti postupak imenovanja započeo je objavljivanjem javnog poziva za predlaganje kandidata koji je sadržavao uvjete za izbor predsjednika i članova upravnog vijeća, rok u kojem se dostavlja kandidatura i potrebna dokumentacija za dostavljanje kandidature. Prikupljanje kandidatura za člana upravnog vijeća provelo je Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Na javni poziv pristiglo je 8 prijava, a za koje je utvrđeno da su potpune te da kandidati ispunjavaju uvjete predmetnog javnog poziva. Povjerenstvo Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja obavilo je razgovor s kandidatima dana 22. prosinca 2020. g. te je sastavilo Izvješće o provedenom javnom pozivu. Na temelju provedenog javnog poziva, predložena je dr. sc. Alenka Kinderman Lončarević, mag. ing. naftnog rudarstva, koje je stečeno na Sveučilištu u Zagrebu na Rudarsko-geološko-naftnom fakultetu, a koje je također, stekla akademske stupnjeve i to mag. sc. naftnog rudarstva na Sveučilištu u Zagrebu na Rudarsko-geološko-naftnom fakultetu i dr. sc. iz energetike na Universita' di Roma La Sapienza u Italiji. Svoj radni vijek započinje kao pripravnica u kutinskoj Petrokemiji, a od 1997. započinje svoj rad u Energetskom institutu Hrvoje Požar, prvo kao mlađi istraživač od 1997. do 2002., a od 2004. do 2019. kao stariji istraživač i zamjenica voditelja Odjela za planiranje energetskih sustava, da bi od 2020. g. započela obnašati dužnost voditelja Odjela za planiranje energetskih sustava i glavnog stručnjaka u Institutu. Predložena kandidatkinja je od 2010. predavač-stručnjak na raznim radionicama i seminarima na Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju. Također, ima široko međunarodno iskustvo na raznim projektima, autorica je 73 publikacije, na temelju čega se zaključuje da se istaknula znanstvenim i stručnim radom na području energetike te da je svojim javnim djelovanjem i dostojna biti članom Upravnog vijeća Agencije. Stoga Vlada RH predlaže HS-u da prihvati predloženu kandidatkinju. Hvala lijepa na pozornosti.
Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Željko Sačić.
Poštovani glavni državni tajniče, mi imamo na Odboru za ratne veterane jednu pritužbu od strane jednog kandidata, g. Dalibora Mikulića, koji je se nama požalio predstavkom da vi kao nadležno ministarstvo, odnosno povjerenstvo, niste uvažili činjenicu postojećih odredbi Zakona o hrvatskim braniteljima prilikom njegove kandidature, odnosno evaluaciji i vrednovanju njegovih svih ostalih referenci. Pa vas molim, što o tome znadete i da li ste vi doista zanemarili i zašto ste zanemarili važeću odredbu Zakona o hrvatskim braniteljima u ovom slučaju?
Hvala na pitanju uvaženi saborski zastupniče Sačić. Poznato mi je da je g. Mikulić izrazio svoju žalbu. Taj cijeli proces je između ostalog, i trajao ovako dugo zato što je u to, taj proces obrazlaganja i dokumentacije i svega ostaloga, svakako, on je i sukladno zakonu dobio rješenje na temelju kojeg je odbijena njegova žalba. Ono što ja mogu reći, mi smo uvjereni u Ministarstvu da smo ovaj, da smo taj postupak proveli po zakonu i jednostavno da je to jedino bilo moguće rješenje, svjesni toga da smo morali uvažiti i Zakon o braniteljima, a u rješenju je to sve jasno ovaj, u, i u obrazloženju rješenja se sve jasno i rečeno.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan. Prije svega, moram upozoriti hrvatsku javnost da ovdje se obmanjuje hrvatsku javnost o proceduri i o cijelom procesu koji se odvija na vrlo sumnjivi način. Moje prvo pitanje, zašto je Vlada Prijedlog odluke o razrješenju članice Upravnog vijeća i imenovanju nove članice, uputila tek 22. travnja ove godine, što znači da je više od 6 mjeseci nakon zakonskog roka uputila taj zahtjev, to znači da praktički sve odluke ovog tijela od 15. studenog prošle godine su upitne i druga stvar, zanima me je li istina da je predložena nova članica Upravnog vijeća Alenka Kinderman Lončaević u sukobu interesa jer je navodno njezin suprug u 3 Nadzorna odbora HEP-ovih tvrtki kćeri, to se prema Zakonu o regulaciji energetskih djelatnosti striktno zabranjuje, da član ili njegovo porodica budu istodobno u upravi, nadzornom odboru ili bilo kojem drugom tijelu u energetskim tvrtkama.
Odgovor.
Hvala. Što se tiče ovaj, sumnjivog načina, nema tu nikakvog sumnjivog načina, mi smo jasno, transparentno ovaj postupak odradili. On je trajao, kao što sam rekao, zato što su bile i žalbe i sve se to nekako razdužilo. Što se tiče funkcioniranja Upravnog vijeća, nikakvih tu problema nije bilo zato što su preostala 4 člana sasvim dovoljna za funkcioniranje Vijeća. Svaka odluka Vijeća je trebala imati minimalno 3 glasa jer je zakon rekao da svaka odluka, da bi bila legitimna, mora imati natpolovičnu većinu ukupnog broja vijećnika, znači da je funkcionirala HERA bez ikakvog problema. Sjetite se da smo imali nekad situaciju da su bila samo 3 člana HERA-e. A što se tiče sukoba interesa, Zakon o sukobu interesa je jasan i dobili smo čak i službeno tumačenje, u slučaju kad gđa. bude izabrana ovdje od ovog cijenjenog Doma, njezin suprug mora dati ostavke na mjesta koja nisu kompatibilna sa ovom funkcijom.
Povreda Poslovnika, Katarina Peović.
Dakle opet se obmanjuje javnost. Iz Statuta HERA-e jasno dakle piše, Upravno vijeće odlučuje većinom glasova svih članova Upravnog vijeća, dakle ne većinom prisutnih članova, već većinom svih članova i druga stvar, na samom procesu dakle odabira članova Upravnog vijeća, ključna je stvar da oni moraju priložiti i izjavu kojom tvrde da nisu niti oni niti članovi njihovih obitelji u upravnom vijeću, nadzornom odboru neke regulatorne agencije, odnosno neke institucije koja je povezana s tim.
Ovo je bila čista replika, a ne povreda Poslovnika, izričem vam opomenu. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani državni tajniče, mene zanima kakav je osjećaj stajati pred HS-om i obrazlagati nešto što je nezakonito pred tijelom koje je donijelo taj zakon. Ovdje ste naveli veliki broj neistina, prva neistina je činjenica da ste natječaj raspisali 13. 11., a mandat je gospođi trebao isteći 15. 11. iste godine, tako da onaj rok od 30 dana koje je Vlada trebala ispuniti o razrješenju, niste mogli ispuniti nikako u ova dva dana. Moje pitanje vam je kako možete uopće doći pred Hrvatski sabor koji je donio zakon i predlagati nešto što je nezakonito, što nije ispoštivali niti zakon niti proceduru koju je ovaj Hrvatski sabor donio? Evo, hvala lijepo.
Hvala, da odgovorim na ovo prethodno oko povrede Poslovnika. Reko sam jasno, odluke su se donosile sa 3 glasa minimalno, to znači natpolovična većina ukupnog broja, nisam reko ukupnog broja prisutnih nego 3 glasa minimalno. I točno je da je gospođa trebala dati izjavu, ona je dala izjavu, spomenula svoga supruga i točno je sukladno zakonu i proceduri rekla što će se dogoditi kao bude izabrana. I temeljem toga smo i dobili očitovanje Povjerenstva za sukob interesa. Znači, taj dio napravljen po proceduri a što se tiče opservacije, osjećam se dobro pred ovim Saborom i ne mislim da radim nešto protuzakonito, prihvaćam kritiku da smo eventualno malo zakasnili sa procedurom i tu duboko se u ime Vlade RH ispričavam ovom domu, ali to je jedino šta ovdje je „sporno“. Nismo ugrozili upravnog vijeća jer spomenuti ću, 2,5, 3 g. je [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] upravo vijeće radilo samo sa tri.
Slijedeća povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Viste povrijedili Poslovnik kada ste predlagaču dali da govori o onome što ga ja nisam pitao. Mislim, ja sam postavio jasno pitanje, on je odgovarao na nešto što je kolegica iznijela prije toga u svojoj povredi Poslovnika i mislim da ste ga trebali upozoriti i vratiti na temu. Evo, hvala lijepo.
Dobro, u pravu ste, ... [[Govornik se ne razumije.]] odgovorio je i dio na vaš upit. Odgovorio je i na vašu repliku, ali u pravu ste da sam ga trebao upozorit na to jer je odgovarao na povredu Poslovnika. Slijedeća replika, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, moram priznati da se kad je ova rasprava počela, osjećam kao u onom vicu „Ženo, da li vjeruješ više svojim očima ili mojim riječima?“. Dakle, zakon je apsolutno jasan, vi ste zakasnili, vi znate da su članovi upravnog vijeća imenovani na 7 g. i točno znate kad kom ističe mandat i točno znate kad treba raspisati natječaj, prema tome, već ste tu zakasnili. Pri tom, pred Ustavom smo svi jednaki, ali očito određene procedure mogu ići na ovaj način, a određene na onaj način. Ono što vas ja jasno pitam, gdje je ministar? Ministar je taj koji je trebao biti tu i braniti ovakvu odluku, to je prva stvar. Druga stvar, zašto niste raspisali natječaj, odnosno zašto ministar nije raspisao sukladno zakonu, dakle ministar u ovom nije poštivao zakon. Hvala.
Odgovor.
Reko sam i preuzeo na sebe odnosno na ministarstvo krivnju da smo jednostavno zakasnili iz određenih objektivnih razloga koji sad jednostavno su u ovom času irelevantni, činjenica je da smo zakasnili ali proceduru smo proveli onako kako se radilo i radi svih ovih godina otkad postoji ovaj zakon, ova agencija i otkad ovaj cijenjeni dom odlučuje o ovim članovima upravnog vijeća, bilo o njihovom razrješenju, bilo o njihovom imenovanju.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Žarko Tušek, izvolite.
Evo, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo da s obzirom da se rasprava danas po ovoj točci dnevnoga reda zapravo nastavlja sa rasprave koja je bila na matičnom tijelu Odbora za gospodarstvo, dozvolite mi i nekoliko riječi kao predsjednika odbora i tumačenje cijele te rasprave i same zakonske regulative i parlamentarne prakse koja iz regulative zadnjih 8, 9 g. postoji. Da sad ne govorimo uvodni dio oko obrazloženja osobe koja se razrješuje i osobe koja se imenuje, važno je da se neke stvari danas pojasne. Od sastava upravnog vijeća od trajanja mandata pa do postupka imenovanja i razrješenja, sve to je regulirano Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti. I na odboru sam kao što sam reko, oko toga otvorila jedna vrlo dinamična rasprava, prije svega oko tumačenja čl. 23., 24., 27. Zakona kojeg sam spomenuo. Od djela zastupnika naglašavam, dovedena je u pitanje procedura, na način da li je Vlada RH trebala dostaviti Hrvatskom saboru prijedlogom odluke o imenovanju članice upravnog vijeća ili je bilo dovoljno dostaviti obrazloženu listu kandidata prema čl. 24. stavku 1. Zakona, temeljem koje bi postupak intervjua sa kandidatima proveo matični odbor Hrvatskog sabora i utvrdio prijedloge odluke a u ovom slučaju radi se o Odboru za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Nije na Odboru za gospodarstvo, kolegice i kolege da tumači odredbe zakona. Da li se u odredbi htjelo izraziti jedno a u stvarnom tekstu je napisano drugo, no odbor je proveo postupak na temelju prakse dostavljanja prijedloga i odluke o imenovanju i razrješenju od strane Vlada kakva je unazad 8 g., znači praksa koju smo imali na protekloj sjednici Odbora za gospodarstvo nastavljena je u proteklih 8 godina. Naime, Zakon o regulaciji energetske djelatnosti je na snazi od 2012. g. a izmjene i dopune zakona iz 2018.g., znači posljednje izmjene i dopune zakona nisu se odnosile, naglašavam, na odredbe koje se tiču upravnog vijeća ili bilo kakvih postupaka. Dakle, ministarstvo koje je tada bilo nositelj zakona, jer znamo da je stupio na snagu u listopadu 2012.g. odnosno tadašnja vlada i tadašnja parlamentarna većina uveli su praksu predlaganja HS i imenovanja i razrješenja članova upravnog vijeća HERA-e kako je to stiglo u parlamentarnu proceduru i sada, a znači dotira od 2012.g. Ovo je važno za naglasiti, što je zakonodavac htio i izrekao i kako zakonodavan tumači zakonski tekst pokazuje upravo kroz postupanje koje je postalo ustaljena praksa i ustaljena procedura u HS. Pa tako od 2013.g. do 2016.g. imamo 4 postupka imenovanja i razrješenja po prijedlozima vlade, a zadnji prijedlozi i postupak koji je prethodio ovoj točci bio je 2018.g., evo ja ih imam ovdje sve, sve te postupke i sve potpise predsjednika HS-a od koja prva 4 potpisuje predsjednik HS, uvaženi bivši predsjednik HS g. Josip Leko. Odredbe zakonskog teksta trebamo sagledavati sustavno, a ne jednu po jednu u svom kontekstu, a praksa ih tumači u smislu postupanja predlaganja kakvo je stiglo u saborsku proceduru i ovaj puta. No opet bih se vratio na raspravu na odboru. Da li je takva praksa dobra ili nije, da li su odredbe zakona jasne ili nisu. Postoji procedura vjerodostojnog tumačenja zakona ili predlaganje izmjena zakona, sve to ima svoje trajanje. No sada Odbor za gospodarstvo nije imao razloga postupati protivno dugogodišnjoj parlamentarnoj praksi i praksi Vlade RH koju su inicirali upravo oni koji su taj zakon i donijeli. Također, što se tiče zakonitosti odluke HERA-e, a što je također bilo predmet rasprave budući da upravno vijeće nije imalo jednog člana nekoliko mjeseci isto nije dovedeno u pitanje. Upravno vijeće odlučuje većinom glasova svih članova upravnog vijeća, a za što je u svakom slučaju dovoljna 3 člana. Sasvim je jasno da se ovdje radi o instruktivnom roku koji ne odgađa postupanje predlagatelja, u ovom slučaju radi se o Vladi RH, a ne o nekom prekluzivnom roku koji bi bio tada zakonski definiran i koji bi vladu onemogućio u postupanju. Naravno, i to su predlagatelji rekli da bi bilo bolje da je to provedeno u okviru zakonski kao što je definirano, ali taj instruktivni rok ne odgađa postupanje, a samim time ne dovodi u upitnost zakonitost rada HERA-e u mandatu kada nije imalo jednoga člana. Sličnu praksu HS, evo da se malo još samo proširim, ima i kod izbora članova DKOM-a i kod Zakona o elektroničkim medijima, izbora vijeća za elektroničke medije, isto identično kao i u slučaju HERA-e. Razlika je recimo u Zakonu o HRT-u gdje jasno piše da sabor bira, a to znači da sabor i raspisuje i provodi javni poziv i utvrđuje listu kandidata i predlaže, što ovdje nije slučaj za komparaciju ako uspoređujemo te postupke i zakonodavni okvir i parlamentarnu praksu koju u ovom slučaju imamo. Tako da eto postoji mogućnost da se u vremenu koje je ispred nas taj Zakon o izmjenama i dopunama promijeni, ali ono kako se sada postupa isključivo je parlamentarna praksa koja proizlazi iz zakona iz 2012.g. po kojoj se postupalo 6 puta, od koja 4 odluke su donijete u vremenu vlade Zorana Milanovića i vremenu predsjedanja HS predsjednika HS g. Leke. Eto tek toliko da malo pojasnimo stvar da se ona ne mistificira nego da realno sagledamo situaciju. Okej rasprava je argumentirana, ali u ovom trenutku smatramo da je praksa kakva je, kakva je bila ustaljena bila je ovaj puta na Odboru za gospodarstvo i u tom smislu mislim da su sve ove odluke zakonite i da smo postupali u skladu duha tumačenja zakona iz 2012.g.. Hvala vam lijepa.
Evo prije nego otvorim raspravu, obavještavam vas da ćemo po završetku ove točke prijeći odmah na iznošenje stajališta klubova. Imamo povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani predsjedavajući, predsjednik odbora je povrijedio čl. 238. iznoseći stvari koje ne stoje. Nije logika HS da ako je netko griješio jedanput da onda tu grešku treba repetirati cijelo vrijeme. A jednu stvar niste spomenuli, da je 2018. promijenjen Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti kojima se upravo htjelo osigurati neovisnost agencije od politike. I da ste to stavili u svoju raspravu tada biste došli do potpuno drugačijeg zaključka od ovog do kojeg vi dolazite da neku grešku koja se je desila ponavljate unedogled.
Dobro, ovo je već bila replika vaša uvaženom predsjedniku.
Nije jer smo o tom raspravljali na odboru.
Vidim da je bila rasprava i na odboru žestoka, pa onda u tom smislu ovo nije bila vaša povreda Poslovnika, nego replika. Dobivate opomenu. Zastupnik Tušek, povreda Poslovnika.
Znam da ću dobiti opomenu, ja ću isto reći da kao što je i kolega Brumnić rekao, ispričavam se ostalim kolegicama i kolegama na ovoj opaski, da iznosi neistine. Da, govorite stvari koje nisu činjenica, izmjene i dopune zakona iz 2018.g. uopće u ničemu ne reguliraju proceduru o kojoj mi danas raspravljamo i koja je sa vaše pozicije sporna, a sa naše pozicije nije sporna u ovom trenutku. Znači, ničime, znači to na neki način obmanjujete javnost i stvarate teme gdje teme nema. Znači izmjene i dopune zakona iz 2018.g. uopće o ovome ne govore.
Evo sami ste najavili opomenu, pa dobivate opomenu. Otvaram raspravu po klubovima, prvi je Klub zastupnika Centra i GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Kad iz izvršne vlasti dođete u zakonodavnu odnosno kad ste u izvršnoj vlasti, pa onda dođete, imate priliku biti i sjediti u parlamentu onda nekako imate i nekakvu i zadršku, imate i nekakva razumijevanja i za neke stvari bez obzira kad ste oporba, što ne bi bilo uobičajeno da imate razumijevanje, nekako znate probleme koji se susrećete i razumijete. No postoji trenutak kad treba reći dosta, e to je upravo ovaj trenutak. Nemojte od saborskih zastupnika raditi blesavce, nemojte činiti ovo što činite. Mi sada imamo paralelno državu u kojoj imamo jednu priču, dakle priča vezana uz predsjednicu odnosno predsjednika Vrhovnog suda gdje je naš premijer okolo hodao i rekao da je nedopustivo da neće nikako glasati za nju jer ona ne poštuje zakone RH iako je vrlo upitno što je trebala poštivati ili bilo šta. Iza toga je pred odbor došlo, Odbor za pravosuđe i Odbor za pravosuđe je rekao pozvat ćemo svih pet kandidata i o njima ćemo raspravljati odnosno saslušati. Paralelno s tim imamo Vladu na čelu sa premijerom Plenkovićem koja je 22. travnja 2021.g. donosi odluku da se sa 15. studenim 2020. da je istekao mandat na koji je imenovana članica upravnog vijeća. Dakle, isti taj g. Plenković i ista ta Vlada nema nikakav problem da s 22. travnjem donese odluku da nešto prestaje s 15. studenim. Pa možda nam donesu odluku da je korona prestala, a to nismo ni znali. Dakle, imamo taj paralelni sustav. Jednako tako bilo je osam kandidata i ja uopće neću u svojoj raspravi se ni na jednog kandidata referirati ili kandidatkinju, imamo osam kandidata i Vlada nama predlaže i tako dolazi na odbor, kandidata odnosno kandidatkinju koja je izabrana i daje Saboru da Sabor o tome odlučuje. Možete u Saboru biti dizači ruku, možete biti poslušnici i klimati, ali morate znati kada ste dizači ruke i kad klimate zašto klimate. Mi ne želimo biti dizači ruke i ne želimo klimati i želimo da se u ovoj zemlji poštuje procedura za sve, a procedura bi bila nije slučajno da se imenuju članovi na sedam godina, zašto se imenuju na sedam godina i to u različita vremena im počinje mandat, da bi uvijek neko bio ko ima iskustva, da ne bi došao dakle da ne bi startali svi u isto vrijeme da se ovakvi prijepori ne dese. Niko nije došao negdje kasno jel je kasno krenuo jel je to bilo predaleko, nego zato što je kasno krenuo. Dakle, mrtva hladna ta ista Vlada i to isto ministarstvo tek 13. studenog upućuje poziv za članove upravnog vijeća iako znaju da im jednim ističe 15. studenog, šta bi u dva dana sve bilo riješeno i sve odluke donešene. Pristojno ministarstvo bi dalo provelo razgovor s kandidatima, dalo bodovne liste kao što je, dalo na svoj Odbor za gospodarstvo da svi kandidati dođu, da Odbor za gospodarstvo zauzme određeni stav i ja ne vidim razloga zašto i mi jednako tako kao i u nekim drugim slučajevima ne bi imali priliku glasati za kandidata koji hoćemo. Ali ne, ovaj premijer Plenković i ova Vlada tumači zakone točno onako kako njima odgovara. U jednom slučaju seciramo u javnosti govorimo o čemu je riječ, a u drugom slučaju to što je 15. studeni prestao mandat nema važno, to što smo 22. travnja donijeli odluku da s 15. studenim nekom prestaje mandat nije važno, to što smo mi samo dostavili Saboru rangliste i rekli ovo je najbolji kandidat birajte njega. Nisu saborski zastupnici dizači ruku, nisu saborski zastupnici guske u magli. I ako ćete dić ruku i ako ćete glasat za nekog dajte barem znajte za kog, a minimum svega je poštivati proceduru. Ako Vlada ne poštiva proceduru, ako premijer ne poštiva proceduru, kako očekujete od ljudi da to rade? Kako će naši građani poštivati bilo kakve procedure pa reći će zašto govorimo o problemu u pravosuđu? Pa zato što nije važno, zato što ništa nije važno. Samo je važno kako veliki vođa kaže i kako oni koji klimaju velikom vođi i klanjaju se će glasat. Dakle, ovo je jedan primjer kako ne radit. Nas danas u Saboru ima malo, uobičajen petak ako nema glasanja ima nas malo, kad je glasanje onda se točno zna i kako se dođe i glasa i ne misli o tome što se glasa ili ne glasa, ja tu zaista i čitam drugi krug je izbora, očito je panika na terenu i dobro da je panika i dobro da tako bude i da izbori budu zanimljivi, ali ljudi moji, dakle ponašate se prema nama kao da smo djeca koja su došla sa ceste i kojim tu možete dati bilo šta i oni moraju klimati i reći da. Pri tom zakon je iz 2012. i izmjena je bila 2018., pa ako nešto nije valjalo imali ste vlada Zorana Milanovića je bila 12. vlada, danas imamo 15. vladu, danas govorimo o 15. vladu i za sve vam je kriva vlada Zorana Milanovića. Pa mogli ste izmijeniti u proteklih pet, šest godina sve zakone koje ste htjeli, mogli ste regulirati sve jer svaki put imate ruke ljudi koji će glasat. Vi da danas odlučite glasat, da danas nije petak nego subota i da vam g. Plenković kaže da, danas treba glasat da je subota imate ruke koje će to izglasat. Mi možemo kričati do sudnjeg dana da je danas petak, a ne subota vi ćete to napravit. Ovo je pokazatelj kako vas uopće nije briga za građane, kako vas uopće nije briga za bilo šta. Briga vas je samo da HDZ i da HDZ-ovci imaju sigurne sinekure. I nema napretka ove zemlje, nema iskoraka naprijed dok tome ne kažemo kraj. Naš predsjednik odbora, ja sam isto u Odboru za gospodarstvo i vidim da nas tu ima nekoliko koji smo u Odboru za gospodarstvo, predsjednik Odbora za gospodarstvo je na zadnjem odboru kad je uvaženi zastupnik Brumnić pitao pa šta je smisao ovog odbora znate šta je odgovorio, možete to pročitati u novinama, kaže to što ja vas moram slušat odnosno možda karikiram, pa je li to predsjednik jednog odbora. Dakle, mi jedan o drugom možemo mislit šta god hoćemo, možemo mislit da su neki previsoki, drugi preniski, neki prestari, neki premladi, neki dobro govore, neki loše govore, možemo si i moramo razlikovat, moramo se i svjetonazorski razlikovati, moramo se u idejama razlikovat jer jedna zemlja može ići samo naprijed ako se razlikujemo u idejama i ako sve zajedno, ako svi isto mislimo onda smo Sjeverna Koreja pa nemamo nikakav problem, isto mislimo i tko uspije uteć, uteć će. Ja ne želim uteći ove zemlje, ne želim uteći iz ovog sabora, želim jasno i glasno progovoriti. Vi koji me dugo poznate ili koji ste imali prilike sa mnom biti ovo je meni drugi saziv da ne računam onaj kratki, vi znate da sam ja razumna, znate da imam razumijevanja i za niz stvari za koje kao oporba čak i ne bih trebala imati razumijevanja ali imam iz onog uvoda kojeg sam rekla, ali moramo biti pristojni. Moramo biti pristojni jedni prema drugima, čak i možemo se ne slagati s nečijom diskusijom, ali moramo biti pristojni, ako nismo pristojni onda tu imamo jedan ozbiljan problem. Stoga, gospodin, ovo je poruka, gospodinu Plenkoviću, ovo nije poruka ministru, ministar je samo napravio ono što mu je gospodin Plenković rekao. Da ministar ima snage i kuraži došao bi tu i on bi branio zašto su kasnili, zašto je odluka na Vlada s 22. travnjem da se netko razrješuje s 15. studenim nakon i ako ovo prođe. Neće više biti niti jednog razloga da onda nam u ovom saboru ne prolaze i neke druge stvari. Pristojna vladajuća stranka bi ovaj prijedlog povukla i barem bi proceduru pred Odborom za gospodarstvo napravila onako kako treba. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava je u ima Kluba Domovinskog pokreta, uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Poštovani gospodine predsjedavajući, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, evo lijepo je nakon duge pauze čuti i vidjeti gospodina Tušeka. Nismo ga čuli, niti vidjeli mjesec dana u kampanji u Zagorju iz kojeg dolazi jer je bio maknut na stranu, a evo ga sada ovdje došao je braniti imenovanje očigledno resor za koji je vrhunski stručnjak. Drago mi je da sam ga ponovno ovdje vidio i čuo. Kako je rekla moja poštovana prethodnica igramo se sabora, igramo se demokracije, igramo se politike naročito mi na ovoj oporbenoj strani hrvatskog parlamenta, Hrvatskog sabora jer nas je eto 75-toro. 76 veličanstvenih uvijek će donijeti odluku koja njima odgovara. Pa samo da podsjetim da za ravnatelja knjižnice postave vodoinstalatera ne ulazeći naravno u načitanost poštovanog gospodina, možda je to jedan od najpismenijih i najkulturnijih predstavnika tog uvaženog obrta, ali svi to dobro znamo da bez knjižice, stranačke knjižice napretka nema naročito tamo gore visoko na malo višim balkonima i na višim sferama hrvatskoga društva. Prije neki dan priznao nam je to i jedan visoki zagrebački dužnosnik gospodin Pavle Kalinić koji je rekao da je to normalno. Njemu je to postalo normalno, nažalost tek nakon što je njego šef preselio u neke druge dimenzije i on pomalo osjeća svoj politički kraj i odjedanput postaje brižan i trezven političar koji shvaća hrvatsku realnost. Tako eto i poštovani kolega Tušek koji ovdje brani političko imenovanje očigledno jest vraćen u osnovnu školu i mora sada za svoju stranku odrađivati početničke poslove. No, vjerujem da će vas uskoro krenuti prema boljemu. Prijedlog imenovanja člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije mora se provoditi sukladno važećim zakonima, a postupak koji ministarstvo na čelu s ministrom Čorićem do sada provelo jednostavno nije u skladu sa Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti. Zakon je jasan, Članak 24. u stavku 1. izričito nalaže da je Vlada RH dužna najmanje 30 dana prije isteka mandata člana upravnog vijeća predložiti Hrvatskome saboru da razriješi s dužnosti istog tog člana odnosno članicu upravnoga vijeća kojem ističe mandat i dostaviti obrazloženu listu kandidata za izbor novog člana upravnog vijeća. Da podsjetim, poštovanoj gospođi Sonji Tomašić Škevin mandat je istekao još prošle godine 15. studenog, Vlada je poslala prijedlog odluke na plenarnu sjednicu 30. travnja ove godine. Vlada kasni punih 6 i pol mjeseci. Ne treba nas to naravno niti čuditi kada smo prije nekoliko dana raspravljali o Izvješću pučke pravobraniteljice za 2018. godinu. Javni poziv objavljen je 13. studenoga prošle godine u Narodnim novinama, odnosno 2 dana prije isteka mandata poštovane gospođe Tomašić Škevin. Nadalje, vrlo je upitno i tumačenje Članka 23. stavak 3. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti na način kako ga tumači ova, a i prethodne vlade. Je li ili nije Vlada nadležna predlagati saboru kandidate ili samo obaviti prikupljanje prijava i provjeriti jesu li pravovaljane. O tome bi se trebao očitovati Odbor za zakonodavstvo, pojasniti te utvrditi proceduru kako se u budućnosti ne bi dovodili u situaciju da zakon tumačimo na ovaj ili onaj način no naši vladajući već su nam mnogo puta pokazali da za njih zakon baš i ne vrijedi. Zakone, dame i gospodo donosi ovaj dom, Hrvatski sabor. Ukoliko postoje nedoumice vezane za tumačenje i primjenu zakona onda ih treba pojasniti i iste otkloniti ovdje i na ovome mjestu, a ne u nekim zatamnjenim kancelarijama ili podzemnim klubovima za privilegirane. Nadalje, među pristiglim pravovaljanim prijavama na natječaj, pozornost je privukla prijava g. Dalibora Mikulića. Obratio nam se, ukazao je na činjenicu da je hrvatski branitelj. Te informacije u životopisu g. Mikulića koji je stigao u materijalu za ovu točku dnevnoga reda, nema. Stoga ostaje nejasno zašto je zastupnicima u HS-u ova informacija uskraćena i to od strane nadležnog ministarstva. Da podsjetim, temeljem Zakona o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji, čl. 102., branitelji imaju prednost pod jednakim uvjetima prilikom zapošljavanja u javnim ustanovama kojima je osnivač ili jedan od osnivača RH. Često slušamo nažalost kako su branitelja povlaštena skupina u našem društvu i kako imaju brojne privilegije. Stigmatiziraju se, na njih se nabacuje blato. Pritom se zaboravlja da bez žrtve hrvatskih branitelja nikada ne bismo imali niti našu državu i pitanje je kako bi uopće išla povijest na ovim prostorima. I u ovom Visokom domu su hrvatski branitelji na koje apeliram da inzistiraju na provođenju Zakona o braniteljima, ne samo u ovome slučaju, već u brojnim slučajevima kada branitelji ne mogu ostvariti svoja prava. Naši zakonu su dobri ili manje dobri, ali postoje brojni slučajevi kada se ne provode. Na samom početku pitao sam, ne poštuju se rokovi propisani Zakonom o regulaciji energetske djelatnosti. Pa onda, logično pitam, a zašto se u ovom konkretnom slučaju ne poštuje Zakon o braniteljima? Kada čitamo zakone, učinit će se kako braniteljima teče med i mlijeko, kako imaju ogromna prava oni i njihove obitelji, kako su privilegirana skupina u društvu, a stvarnost je potpuno drugačija. Ovo o čemu ovdje govorim, samo je jedan od brojnih primjera koji pokazuju da branitelji nisu niti povlašteni niti na bilo koji način privilegirani. Donosimo zakone koji njima daju brojna prava. Slušamo i u ovom Domu, da je to previše, a istina je da branitelja ta prava teško ili nikako ne mogu ostvariti. Zaključno, Domovinski pokret neće podržati Prijedlog Vlade, tj. nadležnog ministarstva.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženog zastupnika Zvane Brumnića.
Poštovani kolege, poštovani predsjedavajući, poštovani predstavnici Vlade RH. Ja ću počet s jednom rečenicom koju sam rekao na odboru, stvarno me zanima koji je smisao u ovom trenutku ove rasprave, ali koji smisao dolaziti na odbor, imati odbor, dolaziti na sjednice HS-a, govoriti, ako to što govorite i na što ukazujete na odboru i u HS-u nekome prođe kroz jedno uho, izađe na drugo i radi dalje ono što vrlo često i sam kaže da ne valja. Poštovani kolega Tušek, postoji razlog zašto govorimo u ovoj dvorani, postoji razlog zašto se odbori održavaju u ovoj zgradi, a ne u nekakvoj kleti. Postoji vrlo jasan razlog, a to je da hrvatski građani vide o čemu raspravljamo i zašto o tome raspravljamo. Ja ne mogu shvatiti, to sam postavio u replici svoje pitanje, da netko ispred Vlade RH, koja je ustvari izabrana u ovom Saboru, onda mandat vuče iz ovog Sabora, dođe i govori o nečemu što je nezakonito, što je suprotno onom što je HS donio. Da li se radi o nekakvom zakonu, intenciji, želji, ali o nečemu što je ovaj Sabor izglasao i po čemu bi hrvatska Vlada i sve institucije u ovoj zemlji trebale funkcionirati. Nadovezat ću se na kolegu koji je govorio prije mene kad je spomenuo hrvatske branitelje. Ovo je drugi put da isti ministar ima problem sa poštivanjem Zakona o hrvatskim braniteljima. Ako se ne varam, imao ga je i kod imenovanja jedne gospođe, ne, ne, vas, ministar, imenovanje jedne gospođe u nacionalnom parku. Ja ne ulazim da li je taj zakon dobar, loš, da li radi ono što smo htjeli da radi, ali ga imamo. I hrvatska Vlada koja provodi hrvatske zakone bi ga trebala poštivati. Postavite si pitanje što će napraviti hrvatski građani koji gledaju ovakav Sabor i ovakvu Vladu koja jasno iskazuje želju za nepoštivanje i neprovođenje zakona. Pa valjda, ako najviše tijelo smatra da zakone ne treba poštivati, dosta je teško očekivati od onih ispod da te iste zakone poštuju. Predsjednik HS-a je danas došao ovdje ujutro očito se slikati, ali je na kraju svojeg izlaganja rekao nešto što me, onako, potaknulo. Kaže, poziva na uvažavanje i poštivanje. Ja bi se s njim u potpunosti složio, ali onda danas pod drugom točkom koju raspravljamo ovdje u HS-u, pokazujemo potpuno nepoštivanje prema zakonima koje smo donijeli i potpuno nepoštivanje saborskih zastupnika, onih koji odlučuju. Nije netko stavio bez razloga u zakon da HS odlučuje tko će biti u ravnatelj ili u upravnom vijeću agencije. Imao je vjerojatno neki razlog zašto je to stavio jer je isto tako mogao staviti da to imenuje Vlada, nema nikakve zapreke, mogla je Vlada to imenovati, ali netko je očito želio da o tome razgovaraju saborski zastupnici i da imenuju ono najbolje što smatraju. Ovdje stvarno ne želim ništa reći o samim kandidatima jer je predlagač kad je došao na odbor rekao da su svi hvale vrijedni i da su svi odlični. Evo ja ću reć isto tako da smatram da su svi odlični. Neki dan smo u ovom saboru bili svjedoci toga da je Odbor za, čini mi se, pravosuđe pozvao na razgovor sve kandidate koji su se prijavili za Vrhovni sud RH neovisno što jasno piše da to predlaže predsjednik države, inače to mogu i shvatit, da bi dva dana nakon toga na Odboru za gospodarstvo na pitanje zašto kandidati nisu došli da vidimo tko su ti kandidati, da porazgovaramo s njima i da onda odaberemo najboljeg, dobili odgovor da mi nemamo šta o tome raspravljati, da mi možemo samo glasati o tome što je predložila vlada, a vlada je prema članku zakona trebala dostaviti listu kandidata rangiranu. Ako netko treba dostaviti nama listu kandidata rangiranu onda valjda mi nakon toga možemo o tome ponešto i progovoriti, postavit nekome pitanje zašto je nekoga rangirao na jedan način, nekoga na drugi, šta je uzeo u obzir. Ja se slažem, netko mi je poslije odbora rekao, a to sam i primijetio da gospođa koja je ovdje predložena ima stvarno respektabilan broj znanstvenih radova, što bi trebalo pokazati da je stručna i sposobna i ja se mogu s time složit. Ovako kako to vlada radi, vlada u stvari pokazuje potpunu nesposobnost upravljanja. Predlagač je ovdje rekao postojali su objektivni razlozi kašnjenja. Kada znate proceduru, kada tu proceduru znate 7.g. unaprijed onda jedini, al stvarno jedni objektivni razlog kašnjenja je nesposobnost. Evo, ja više neću, ja ovakvu proceduru ne mogu podržat. Kažem, uopće ne bi želio da netko shvati da o osobi koja je predložena mislim nešto loše, štoviše mislim da je svih 8 kandidata zaslužilo biti kandidati za tu funkciju, ali ovo što vlada radi i odnos kojim se odnosi prema HS je sramotan. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženog zastupnika Tomislava Okroša.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnikom, cijenjene zastupnice i zastupnici. Pred nama je rasprava o Prijedlogu odluke o razrješenju članice upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije i rasprava o Prijedlogu odluke o imenovanju članice upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Osnivač HERA-e je RH, a HERA je za svoj rad odgovorna HS. HERA-om upravlja upravno vijeće koje ima 5 članova od kojih je jedan predsjednik upravnog vijeća, a jedan njegov zamjenik. Predsjednika i članove upravnog vijeća imenuje HS na vrijeme od 7.g. s mogućnošću reizbora. Na temelju odredbe čl. 26. st. 1. toč. 1. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti predsjednika i članove upravnog vijeća HERA-e mandat prestaje odlukom o razrješenju s dužnosti koju donosi HS na prijedlog Vlade RH, a nakon isteka razdoblja na koje je predsjednik ili član upravnog vijeća HERA-e imenovan. Kako je dosadašnjoj članici upravnog vijeća HERA-e, magistri znanosti Sonji Tomašić Škevin dana 15. studenoga 2020.g. istekao mandat na koji je imenovana, Vlada RH je na sjednici održanoj 22. travnja 2021.g. utvrdila prijedlog odluke o razrješenju članica upravnog vijeća HERA-e s danom 15. studenoga 2020.g. zbog isteka mandata. Na istoj sjednici Vlada RH je na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu utvrdila i prijedlog odluke o imenovanju doktorice znanosti Alenke Kinderman Lončarević članicom upravnog vijeća HERA-e. Doktorica znanosti Alenka Kinderman Lončarević doktorirala je na području energetskih znanosti na Sveučilištu Roma „La Sapienza“ u Italiji 2011.g.. Ima 20.g. iskustva rada u Energetskom institutu „Hrvoje Požar“, a njena profesionalna domena odnosi se na energetsku statistiku i energetsko planiranje. Doktorica znanosti Alenka Kinderman Lončarević ima dugogodišnje iskustvo u razvoju metodologija za prikupljanje podataka o energiji, izradi energetskih bilanci, izradi proračuna krajnje potrošnje energije, analizi pristupačnosti cijena, te energetskog siromaštva i predviđanja potražnje za energijom, kao i u drugim područjima. Uključena je u mnoge međunarodne projekte čiji je cilj usklađivanje praćenja nacionalnih energetskih standarda sa standardima EU i međunarodnim standardima, a posebno je aktivna u zemljama na području inogejta, zemljama ECS-a, te afričkim i azijskim zemljama. Sudjeluje u projektima tehničke pomoći i izgradnji kapaciteta u ministarstvima, statističkim uredima, energetskim tvrtkama, energetskim institutima, agencijama i drugima kao predavač na raznim radionicama i treninzima. Zaključno, Klub zastupnika HDZ-a podržat će prijedlog odluke o razrješenju članice upravnog vijeća HERA-e, kao i prijedlog odluke o imenovanju članice upravnog vijeća HERA-e. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Ja ni u raspravi u ime kluba, a ni sad neću spomenuti imenom i prezimenom niti jednog jedinog kandidata, osam kandidata je, državni tajnik koji je imao prilike razgovarati s njima je nama na odboru rekao da su svi kandidati dobri, prema tome nemam razloga da ne vjerujem i mislim da je tome tako. Ali ono što apsolutno želim reći u pojedinačnoj raspravi, a to je nema nama spasa. Postoji vam ona jedna narodna, „U dobru se ne uzvisi, a u lošem se ne ponizi“, ovo je pokazivanje moći, ovo je pokazivanje možemo što hoćemo. Ponavljam još jedanput, dakle s jedne strane premijer Plenković je pravnik, imamo vrlo često imamo prilike ga slušati gdje on je taj koji se zalaže za zakon koji govori da zakone treba poštivati, što nam ne treba on reć, to svi zajedno znamo, a onda kad se obuče u ulogu premijera Vlade to ne čini. Vlada je 22. travnja donijela odluku da se razrješuje članica Upravnog vijeća HERA-e sa 15. studenim, mrtvo hladno nije imala niti jedan problem i onda još malo čekalo da bi se vidjelo tko će biti sljedeći. Dakle, ja uopće ne dvojim da osoba koja će doći na čelu bit članica Upravnog vijeća HERA-e, zadovoljava sve kriterije i sve uvjete, ali ljudi moji nemojmo od Sabora raditi cirkus, nemojmo od saborskih zastupnika se ponašati kao je apsolutno nevažno što govore, da je apsolutno nevažno kako rasprave idu i ovako i onako ja imam 76 glasova odnosno ruku pa može proć sve. Ovo pokazuje da Vlada ne poštuje vlastite zakone. Zakoni se ovdje donose, zakoni se donose u ovom Saboru. Vladu, premijera baš briga. Ministar resorni koji je bio zadužen nije imao ni dovoljno ni snage ni energije ni truda ni da ne kažem nešto drugo da dođe tu i da on ovo brani. Možda upravo dogovara prodaju INA-e ili kupnju INA-e jer je to tamo za jedan Božić obećano pa pretpostavljam da evo bilo bi dobro da za sljedeći Božić tu nešto napravimo. Ne može biti vlada Zorana Milanovića kriva za sve, zakon je iz 2012., dopunjen 2018., imali ste dovoljno i vremena i energije i truda da taj zakon promijenite. Postoji razlog zašto članove upravnog vijeća, pojedinih agencija bira Sabor, bira Sabor. Nije uloga Sabora i saborskih zastupnika da budu dizači ruke po nalogu šefa. Da ste poštivali proceduru, da ste imali elementaran odnos prema oporbi, prema sebi, prema sebi jer neće imati niko nikakav problem da u sljedećem slučaju točno govori obrnuto da kaže tu se nije poštovao zakon pa ne može biti predsjednica uopće niti doć do toga da se raspravlja da ona može bit predsjednica Vrhovnog suda jer eto ona nije poštivala zakon jer nije dala svoju kandidaturu na vrijeme. To smo slušali neki period, pri tom g. Plenković zajedno sa Vladom ne poštiva zakon koji je doneseo ovaj Dom i ne trepne okom i ne vidi nikakav problem. E ja vam moram reći da ja tu vidim problem i to ne samo jedan problem, tu vidim nekoliko problema. Kad krenete krivo, sve što krene krivo nikad ne može završiti pravo, doći će sljedeći put neko drugi i sljedeći put ćemo to napravit. Dakle, da ste poštivali proceduru mi bi vam i dalje rekli Vlada je 15., 22. da se je na odbor pozvalo sve koji su bili, da date mogućnost da saborski zastupnici glasaju izbjegli bi sve ovo i opet bi izabrali onog kojeg vi hoćete, pa vi imate 76 ruku, pa s tih 76 ruku možete raditi, doslovno pokazujete što hoćete. Vi danas da ste odlučili da u 12,00 bude glasanje ste mogli izglasati što hoćete i još s obrazloženjem ovim ili onim. Nemojte to raditi, nemojte to činit, to se obija nama svima o glavu, a na kraju će se obiti i vama. Hvala lijepo.
Imamo repliku, uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice Mrak Taritaš. Ono što je ključno u vašoj raspravi za mene je dizači ruku. Nažalost ovaj HS se pretvorio u jedan dom gdje bez obzira tko je na vlasti ima svoje dizače ruku. Svatko tko ima Vladu, tko formira Vladu ima svoje dizače ruku i uvijek donosi svoje odluke i u ovom Saboru se donose odluke samo one koje Vlada želi. Nažalost, očito je problem u sustavu koje imamo u RH i tko god dođe na vlast uvijek će imati dizače ruku. Očito da moramo mijenjati sustav da ovaj Dom nije ovisan o Vladi RH i da nitko ovdje nema svoju većinu s kojom može donositi. Tek tada ćemo donositi prave zakone, tek tada ćemo imati prave rasprave, tek tada ćemo postati nekakva demokracija. Danas to nismo bez obzira tko vlada. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, vi ste u replici otvorili jedno puno šire pitanje. Ja sam svoju pojedinačnu raspravu počela rečenicom i konstatacijom nema nama spasa. Mi smo sad dakle za malo više od 12 sati će biti izborna šutnja, drugi krug izbora gdje se biraju još oni čelnici koji nisu izabrani u prvom krugu i tri godine smo bez izbora. S Izbornim zakonom nije zadovoljan nitko. Jer u svakom jednom trenutku vladajući a u drugom trenutku oporba i kad mijenja taj zakon, mijenja ga onda pred izbore kad vidi da neke stvari nisu u redu. Jel nam se čini svima zajedno da imamo pred sobom 3 g., ajdemo reć da nemamo 3 g. nego da imamo 1 g. u kojoj ajdemo konačno promijeniti Izborni zakon jer sam sigurna da u Izbornom zakonu imaju niz stvari oko kojih se možemo složit jer svak uvijek će netko bit vladajući a neko će bit oporba i neko će misliti ovako, ali je najgore kad ne poštujemo procedure.
Slijedi pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Milan Vrkljan.
Poštovani g. predsjedajući, dame i gospodo. Ja ću svoje izlaganju pokušati s istom rečenicom koja je moja prethodnica Mrak-Taritaš rekla i ono neosporno i neoborivo govori trenutka naše demokracije a demokracija je procedura, nema nama spasa. Ja ovdje neću danas govoriti jer sam prije 2 dana govorio o ovoj temi vrlo iscrpno i mislio sam da će Odbor za gospodarstvo izvući nešto do toga što sam ja govorio i neće uletiti kao što je rekla Mrak-Taritaš, ko guske u maglu nego da će barem proceduru poštovati. Ja ovdje neću govoriti o tome što je ministar napravio jer to nije problem ministra, ovo je problem predsjednika Sabora Jandrokovića koji definitivno dovodi do urušavanja digniteta Hrvatskog sabora. Ministar Čorić je imao po zakonu nakon što je europska direktiva došla u Hrvatsku 2018. g. i izglasan je u ovom parlamentu zakon kojim se sve izborne aktivnosti HER-a moraju provoditi kroz ovaj Sabor. Sabor je nadređen HERA-i a ne izvršna vlast. I to je bila jasna poruka da se želi jedna takva agencija izvući iz pozicije da izvršna vlast na nju ima utjecaj. Sve ono što je trebao ministar Čorić napraviti i vi državni tajniče, bilo da ne raspišete natječaj kako su moji prethodnici govorili nego da objavite javni poziv. S druge strane, ja moram upozoriti i moje prethodnike koji su govorili, ministarstvo nije smjelo i ne smije praviti nikakvu rang listu i nikakvo bodovanje kandidata. Ministarstvo je trebalo donijeti samo jednu odluku, izdvojiti one kandidate koji imaju uvjete. I tu predsjednik Sabora Jandroković dozvoli nasilje nad Hrvatskim saborom. G. Tušek, ja znam da ste vi mali kotačić i da ste preplašeni od vaših pretpostavljenih šefova, ali morali ste reć da vama ministar ne može napraviti rang listu i poslati je u Odbor za gospodarstvo i da vi tamo pokušate to braniti, nametnuti ostalim članovima tog odbora. Vi ste to morali reći. to je vaša struka. Ne možete radit, to je što ste vi napravili, to je u maniru učenika, krvnika hrvatskog pravosuđa Vladimira Šeksa. Vi ste njegov sljedbenik i nasljednik i provodite i dalje takvu politiku i nemojte to raditi. Predsjednik Sabor je trebao inzistirati da Odbor za gospodarstvo o tome raspravi i da u ovaj Sabor donese ili dovede svih 8 kandidata da o njima raspravimo a nije se vi kao predsjednik odbora, niste poštovali zakon RH koji kaže da ukoliko imate 8 jednakih kvalitetnih kandidata, da kandidat koji je hrvatski branitelj i koji je nezaposlen, ima nedvojbenu prednost pri izboru, a ovo nezaposlen ne znači da je kandidat nekvalitetan, on je izuzetno kvalitetan, on je na međunarodnom tržištu u zadnjih 20 godina radio u najvećim svjetskim kompanijama koje se bave energetikom i ovim problemima, ali je imao zakonsku obavezu kad izlazi iz takvog sustava godinu dana bit nezaposlen. Vi ste to znali. Vi ste to sve zatajili na Odbor za gospodarstvo. Vi ste falsificirali papire, vi ste najveći krivac a predsjednik Jandroković je kriv što vam dozvoli da to radite, ovo je njegov dom, ovdje je on gazda, ovdje nije gazda ni ministar ni predsjednik Vlade, a osim toga, predsjednik Sabora ima dužnost štititi dignitet saborskih zastupnika, regulirati odnose između Vlade i Sabora i voditi brigu o tome da Sabor nikad ne dođe u inferiorni položaj jer on je stup ovoga društva. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika i dvije replike. Prvo je povreda Poslovnika, uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Kolega je povrijedio čl. 238. Poslovnika jer se ponašao onako kako se ne bi trebali ponašati u ovoj sabornici, vrijeđati ljude koji su isto tako bili zastupnici u ovom Hrvatskom saboru na vrlo ružan način govoreći o njima. G. Vrkljan, ako imate nešto protiv g. Šeksa, bilo bi dobro da se s njim suočite i onda kad se on može braniti, s njim raspravite to što mu imate za reć a na ovakav način ovdje u Hrvatskom saboru blatiti ljude, mislim da je to suprotno Poslovniku i nije etično. Hvala.
Vrijeme.
Baš vam hvala na pitanju …
Molim vas, [[Upadica Vrkljan: Ne, imate repliku sad.]] Imate dvije replike, Žarko Tušek, replika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Vrkljan evo ja ću uistinu birati riječi. Vi niste prema birali riječi, ja ću prema vama birati riječi poštujući vaše godine, vašu akademsku struku i vas kao kolegu zastupnika. Gledajte znači postoji zakon iz 2012. godine još jedanput naglašavam iz tog zakona proizlazi parlamentarna praksa koja je vrijedila u Hrvatskom saboru u proteklih 9 godina. Odbor za gospodarstvo Hrvatskog sabora na kojem sam ja čelu ne može i nema okvire tu praksu mijenjati. Zna se koji odbor donosi vjerodostojno tumačenje zakona i zna se kako se zakon može promijeniti ukoliko se smatra da on u bilo kojem segmentu ne odgovara činjenicama tj. onome što vi tumačite kao duh zakona. To vam želim reći. A u kontekstu ove, ovih vaših opasaka oko hrvatskih branitelja itd., ja uistinu mogu samo reći da cijenim i poštujem svakog hrvatskog branitelja i svakog čovjeka koji je dao nešto za ovu domovinu, pogotovo hrvatske branitelje ali prijedlog kandidata smo dobili od predlagatelja to je Vlada RH [[Upadica: Vrijeme.]] sukladno tumačenju duha zakona [[Upadica: Vrijeme.]] kao što je to bilo i do sada.
Molim vas imamo [[Upadica: Ako niste znali tumačenje članka trebali ste pitati Odbor za zakonodavstvo.]] gospon Vrkljan imamo još jednu repliku gospon Vrkljan. Imamo još jednu repliku, a imamo prije toga povredu Poslovnika.
Pa evo ja ću iskoristit priliku da ipak odgovorim na ovo. Ja vas razumijem, opet ću vam ponovit istu stvar. Vi ste u podređenom položaju, vi ste jedan kotačić koji niste samostalni. Vi ne možete donosit samostalne, samostalno odluke, ali proceduru morate provodit. Ako niste sigurni koja je procedura postoji Odbor za zakonodavstvo pa ste trebali dan ranije se sastat, otić tamo reći imam određene primjedbe, imam određena negodovanja, imam određene prijave da se nešto dobro ne radi i molim tumačenje tog zakona i onda se ne bi pozivali za 2012. nego bi se pozivali na uredbu EU koja je nama nametnuta '18. godine i taj zakon se vi trebate pozivati. Nemojte se pozivati na '12.-tu i Milanovića, pustite Milanovića, '18. godina je ključna za ovaj izbor danas o kome mi govorimo.
Imamo povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Gospodine predsjedavajući povrijedili ste Članak 239., naime morali ste izreći opomenu kolegici Jelkovac jer ona je u svojoj povredi Poslovnika govorila o tome da je kolega Vrkljan vrijeđao zastupnike ili ih omalovažavao, a zapravo je branila gospodina Šeksa zbog tvrdnje koju je iznio kolega zastupnik rekavši da je Šeks krvnih hrvatskog pravosuđa što je opća poznata činjenica u Hrvatskoj.
Dobro, to je bilo njeno mišljenje da je bila povreda. Ja nisam prihvatio vi ćete sad odgovoriti jel imate gospodine Vrkljan slijedeću repliku, uvaženi zastupnik Željko Lenart pa ćete onda odgovoriti i ovo.
Zahvaljujem. Ja ću se na onu nema nama spasa evo kroz jedan vic prokomentira to. Učiteljica u školi pitala djecu što su im roditelji po zanimanju i sad oni obrazlažu, moj tata bravar, drugi stolar, treći radi nešto sa strujom, došla do Ivice, kaže Ivica sramežljivo je muška striptizeta. Naravno panika u školi, tata u školu, pita tata Ivicu pa dobro Ivice kako si mogao reći da sam ja muška striptizeta kad znaš da nisam. Kaže on tata oprosti, ali kako da im kažem da si ti saborski zastupnik. Hvala.
Odgovor, ako imate, dobro, ako nemate hvala vam na vašoj raspravi. Slijedi pojedinačna rasprava uvažene zastupnice Karoline Vidović Krišto.
Ja bi samo jednu malu opasku, gledajte meni je drago da vi branite Šeksa s tim, vi govorite kako razmišljate, vaš mentalni sklop.
Možete odgovorit Lenartu, Lenartu.
Ali isto tako …
Možete Lenartu odgovorit, ne možete odgovarat sad njemu.
Da, da, vama odgovaram, a mogu kolegicu gledat, ali isto tako prije par dana na Udbini jedna naša kolegica je kad joj je Šeks onako sunizno što bi rekli jer više nije u poziciji u kojoj je došao se pozdravit pa je onda pitao kao nešto onda mu je ona rekla ja sam ušla u politiku upravo radi vas i takvih kao vi. A ja bi vas pozvao, a gledat ću vas da prije 3 dana kad smo govorili ovdje i kad smo zaboravili na referendum o neovisnosti RH da ste tada se javili pa branili dr. Franju Tuđmana i rekli da je to njegovo nasljedstvo kad sam vas ja pitao a što je ostalo od nasljedstva Franje Tuđmana u HDZ-u. Tad ste šutjeli [[Upadica: Vrijeme.]] a Šeksa branite. Hvala.
Više nemate replika, nemate više. Imamo povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa. Kolega je povrijedio Članak 238. Poslovnika jer se ponašao onako kako nije uobičajeno po pravilima Poslovnika i obraćao se meni temeljem moje povrede Poslovnika sada kada je trebao odgovarati na repliku kolegi zastupniku, tako da smatram da je prekršio time Poslovnik. A kolega ja kad god budem imala nešto za reći ja ću također vama reći. Hvala.
Ja sam upozorio kolegu tako da vi ste napravili povredu Poslovnika, izričem vam opomenu. Slijedi pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo kada plaćate porez u Hrvatskoj i zakasnite samo jedan dan za taj vam se dan zaračunava zatezna kamata. I možete se postaviti na trepavice ali ćete je morati platiti. Bilo koji poduzetnik koji sudjeluje u javnim natječajima biva automatski diskvalificiran ako ima porezni dug i 1 lipu. Ali hrvatska Vlada, ministri Čorić, Marić i Andrej Plenković za njih zakoni ne vrijede. Upravno vijeće HERE ima 5 članova i članici Sonji Tomašić Škevin mandat je istekao 15. studenog prošle godine, a Vlada je tek nakon više od 6 mjeseci predložila novu članicu. Jednostavno hrvatska Vlada ne poštuje ni rokove, ni zakonske obveze. Ta bahata ignorancija hrvatskih zakona je još jedan dokaz da oni koji su dužni skrbiti za poštivanje zakona oni ih prvi i krše. Druga činjenica koja je bitna u ovom izboru je sam predsjednik Upravnog vijeća HERE Tomislav Jureković koji je službeno pod istragom u slučaju vjetroparka Krš-Pađene i državne tajnice Rimac. I tu je državna tajnica odmah po otvaranju istrage razriješena, a g. Jureković iako pod istragom je još uvijek na svojoj funkciji. Kad uzmete činjenicu da je HERA jedna od glavnih krivaca za postupke u slučaju vjetroparka Krš-Pađene onda je jasno da je taj Jurković vjerojatno još uvijek u poziciji jer previše zna, a tog se znanja njegova Plenković, Ćorić i Marić očigledno jako boje. HERA bi prema hrvatskom zakonu trebala regulirati i skrbiti za zakonito funkcioniranje energetike u Hrvatskoj, a oni koji trebaju skrbiti za tu zakonitost su sami pod istragom da su kršili zakone. Postavlja se logično pitanje dame i gospodo, što će nam onda ta HERA s visoko plaćenim članovima vijeća kad svejedno ne rade svoj posao i ne poštuju zakone? Najbolji dokaz jest vjetropark Krš-Pađene na kojemu su dubiozne strukture uz pomoć te HERA-e hrvatske građane oštetili za više od 2 milijarde kuna. Sam prijedlog za imenovanje Alenke Kinderman Lončarević je također sporan jer ponovno dolazimo do hrvatske rak rane, nepotizma. Njezin suprug je jedan od glavnih ljudi u HEP-u i najbliži suradnik direktora HEP-a, Frane Barbarića. Frane Barbarić je bio član uprave HEP-a za vrijeme Ive Sanadera, ali s obzira na to da je zavičajno povezan s premijerom Plenkovićem, to mu nije štetilo, te je postavljen za predsjednika uprave HEP-a. A kad uzmemo zadaće HERA-e koja ima nadležnosti i nad samim HEP-om onda se postavlja pitanje kako će predložena kandidatkinja biti objektivna prema HEP-u ako joj je muž sada u samom vrhu toga HEP-a? Među kandidatima je g. Lahorko Wagmann koji je osim što ima impresivan životopis bio i sudionik Domovinskog rata, ali njega Plenković nije predložio za člana upravnog vijeća. To me iskreno ne čudi. Ovoj bi vladi naime g. Wagmann bio poželjan da je bio sudionik Domovinskog rata, ali ne na hrvatskoj obrambenoj već na onoj drugoj agresorskoj strani. Uostalom, sam državni tajnik u nadležnom Ministarstvu gospodarstva Mile Horvat zvani „Topdžija“ je bio pripadnik srpskih terorističkih postrojbi u Baranji za vrijeme okupacije. Mi se čudimo zašto Hrvatsku zaobilaze globalni investitori. Razloge sam upravo navela, a oni se zovu „otvoreno ismijavanje zakona i zdravog razuma od strane hrvatske vlade“. Slijedom navedenog protiv sam izbora i ove Plenkovićeve kandidatkinje jer hrvatski građani s tim izborom dobivaju još jednog dužnosnika kojeg će plaćati svojim porezima, al on neće raditi sukladno zakonima za Hrvatsku i za njezine građane već za korumpiranu vladajuću strukturu. No budite sigurni da će u Hrvatskoj vrlo skoro doći vrijeme vladavine prava i jednakost pred zakonom svih njezinih građana. To će ujedno značiti polaganje računa za sve nepravde koje vladajući moćnici nanose hrvatskim građanima. I konačno, to će stvoriti preduvjete za pravednu i sretnu Hrvatsku.
Slijedeća pojedinačna rasprava, zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Vidim da mi je vrijeme krenulo već puno prije nego što sam krenula govoriti, pa samo upozoravam na to. Znači, postavila sam dva pitanja. Jedno pitanje je bilo vezano uz nepoštivanje rokova, drugo pitanje je bilo vezano uz nepoštivanje procedure. Znači, odgovor državnog tajnika da su tu neki objektivni razlozi kašnjenja prisutni, moramo čuti onda razloge koji su to razlozi objektivni. Prije svega moram reći da stoji u čl. 21. Statuta HERA-e da upravno vijeće odlučuje većinom glasova svih članova upravnog vijeća, dakle ne većinom prisutnih članova već većinom svih članova, prema tome imamo više od 6 mjeseci neregularne vladavine odnosno neregularnog upravnog vijeća. Sve odluke koje ovo tijelo donosi obavljajući funkciju dakle od 15. studenog do danas se može dovesti u pitanje. Odgovor dakle predsjednika Odbora gospodarstva Žarka Tušeka da je riječ o ustaljenoj praksi i duhu tumačenja je nevjerojatno. Znači to je ono što nas je dovelo do toga „kaj bi ti štel biti“ jel, to su ustaljene prakse i to su načini odlučivanja koje više ne treba podržavati. Zašto sam postavila drugo pitanje odabira kandidatkinje Lončarević, mi ovdje svakako nismo stvarno i ne bismo trebali biti arbitri ko je najbolji kandidat jer nismo stručni za to, mi možemo samo govoriti o zakonskom okviru, a ovdje zakonski okvir također nije poštovan. Dakle kaže čl. 25. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti „član upravnog vijeća i članovi njegove uže obitelji ne mogu biti članovi uprave i nadzornih odbora“, nije dopušteno dakle to. Čl. 24. st. 5. i 6., čl. 25. st. 1. i 2. zakona kaže da trebaju dati izjavu da nisu u sukobu interesa. Znači ta izjava, sad smo ovdje čuli, je dana, ali je evidentno da je kandidatkinja u sukobu interesa ako njezin suprug sjedi u 3 nadzorna odbora HEP-a. Znači, mislim to je naprosto tako. Ne možete vi nakon provedene procedure ponovo mislim suprug dat otkaz i izać iz tih nadzornih odbora, pa je sve u redu jel, nego u tom trenutku stvari nisu bile u redu jel. E sad, postoji niz znači kalkulacija i sa drugim članovima, dakle da li je neko imao prednost ili nije, ali ostavit ću to po strani jer mi je već i oduzeto nešto vremena u početku kojeg imam i ovako malo, pa ću reć zašto je ovo sve važno. Znači, može se postaviti pitanje i same procedure kod drugih članova koji su se javili, koji su željeli bit članovi tog upravnog vijeća. Važno je zato što se u tu aferu koja je baš mislim Hrvatska je bila da tako kažemo određena tom aferom 2020.g. slučaja Josipe Rimac, pojavljuje dakle i sam predsjednik Upravnog vijeća Tomislav Jureković kojem je USKOK stavljao na teret da je pod pritiskom bivše tajnice u Ministarstvu uprave Josipe Rimac tvrtki C.E.M.P. Milenka Bačića nelegalno odobrio status povlaštenog proizvođača električne energije i time mu omogućio značajno više proizvodnu cijenu električne energije od tržišne, ali i državne subvencije. Iako se ljudima nekad ne čini da je takva energetska regulativa izuzetno važna i da je HERA toliko moćna institucija, ali uistinu su takve regulatorne institucije ključan segment funkcioniranja liberalnih kapitalističkih i liberaliziranih kapitalističkih ekonomija gdje igraju ulogu neovisnog arbitra u tim tripartitnim odnosima državne vlasti korporativnog sektora i potrošača i u ovom slučaju, kao i nizu drugih slučaja, mi imamo tzv. neovisne odluke arbitra koji su itekako ovisni i o tome korporativnom sektoru i o državnoj vlasti koja tom korporativnom sektoru ide u korist. Prema tome, važno je da se pravila na domaćem energetskom tržištu određuju vrlo jasno, da regulatori poput HERA-e budu pod lupom, dakle, mi bismo trebali i samu proceduru od početka do kraja dovesti u pitanje i postaviti pitanje rujna gdje će se opet ponoviti ista ova situacija 1. rujna jer 1. listopada ističe mandat upravo predsjedniku tog Vijeća, Tomislavu Jurekoviću, do kraja 1. rujna, znači, 1. rujna bi se trebala pokrenuti procedura za izbor, a opet se neće ... [[Govornik se ne razumije.]] procedura jer Sabor ide na dvomjesečnu stanku, sjednica je tek 15.9. i opet ista situacija koja pravno nije regulirana i koja će nas dovesti opet u mutnu situaciju, nejasnu situaciju samog Upravnog vijeća.
Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Rada Borić.
Pa evo, više ... [[Govornik se ne razumije.]] i nadoknadim znamo da u Saboru ponekad ima, imaju klubovi mogućnost da drugima daju dodatno vrijeme, zanima me upravo ovo o čemu ste sada govorili, dakle, mi ćemo vrlo brzo morati odraditi i razgovarati o još jednoj čelnoj osobi. Kakve su procedure je ključ, pa evo, dajem vam još malo prilike da nam to pojasnite.
Hvala kolegice Borić. Ono što je važno napomenuti, dakle, i u ovoj samoj proceduri imali situaciju u kojoj je 22. prosinca već razgovor sa kandidatima odrađen gdje je bio državni tajnik prisutan, gdje smo opet imali u medijima upite kako se ta procedura provela s obzirom da smo imali jednog kandidata iz same HERA-e, Lahorko Vagman koji je bio zaposlenik HERA-e i direktor Sektora za električnu energiju, koji je imao više bodova, recimo od Lončarević koja ga je preskočila na usmenom razgovoru i mnogi upozoravaju da usmeni razgovor, znači kad dobiješ jako puno bodova samo na netransparentnoj proceduri gdje nije jasno po kojem se kriterijima određuje tko je najbolji već upitan, a stara članica Sonja Tomašić Škevin je također, se kandidirala i dobila veliki broj bodova, ali nije prošla sigurnosnu provjeru, vjerojatno zato jer je bila zamjenica predsjednika Upravnog vijeća Tomislava Jurekovića. Da je dobila novi mandat, 14 godina bi bila na tom mjestu, tako da neki postavljaju pitanje nisu li ti mandati [[Upadica: Vrijeme.]] predugački od 7 godina?
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Dalija Orešković. Nje nema, gubi pravo. .../nerazumljivo/... pojedinačna rasprava uvaženog zastupnika Željka Tušeka. Žarka Tušeka.
Hvala vam lijepa potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Neću isto duljiti jer nema niti potrebe, vjerojatno se oko ovog svega skupa ne možemo, a niti se ne trebamo se složiti. Više je tu bilo detalja sa pozicije pojedinih kolega zastupnika koji su me ponukali da se javim u pojedinačnoj raspravi, nekima sam htio i osobno odgovoriti, neću odgovarati onima osobno, pogotovo onih koje znam 15-tak, 20-tak godina u životu i vrlo dobro poznajem i njihov stručni i profesionalni put pa nešto oni znaju i o mojem životnom i profesionalnom putu pa eto, oni sebe smatraju kompetentnim govoriti o ovoj temi, a mene recimo, smatraju nekompetentnim govoriti o ovoj temi. Ja ne govorim o temi, ja govorim kao predsjednik Odbora za gospodarstvo HS-a i samo bih htio naznačiti još jedanput o čemu se u suštini u materiji radi i imam još jedan mali detalj, na kraju ću se osvrnuti na jedan komentar kolegice Anke Mrak-Taritaš, potpredsjednice mojeg Odbora gdje imam potrebu također, reagirati, tako da ne bi nešto slučajno ostalo u nedoumici u zraku. Znači naglašavam, ovaj zakon je donesen 2012. g. Valjda su pojedinci, valjda je parlamentarna većina, valjda je Vlada koja je pisala taj zakon, znala što piše, ja mislim da su vjerojatno znali što pišu. S obzirom da su 2013. g. po tom zakonu po prvi puta postupale, znači 2012. g. su donijeli zakon, 2013. g. su po prvi puta postupali. U toj Vladi koja je donijela tj. predlagala ovaj zakon, sjedila je i, tada ministrica, Anka Mrak-Taritaš. I vjerojatno su i njezini politički kolege iz njezine stranke, itd., sjedili u parlamentarnoj većini koja je po tom zakonu postupala i donosila prijedlog odluke o imenovanju i razrješenju, prvi puta 2013. g. Odbor za gospodarstvo HS-a nakon te, tog donošenja zakona pa do danas, u svakom postupku imenovanja i razrješenja provodi istu proceduru, sukladno zakonu iz 2012. g. I do dana današnjeg nikada na taj dio nije bilo nikakve kritike i nije se otvarala polemika, što ne znači da se ne može otvarati. Dapače, ali je malo licemjerno ukoliko to otvaraju ljudi koji su ovo kreirali i koji su praksu koja u HS-u postoji sprovodili ovdje i kreirali. Ja kao predsjednik Odbora za gospodarstvo postupao sam na sjednici Odbora za gospodarstvo sukladno praksi koju je hrvatski parlament i Odbor za gospodarstvo realiziralo proteklih 9 godina, samo na taj način. Postoji Odbor za zakonodavstvo koji može dati vjerodostojno tumačenja zakona, također, postoji i HS kojemu se mogu predložiti izmjene i dopune ovoga zakona pa ćemo o tome raspraviti. Ja bih samo htio da se demistificira uloga mene kao predsjednika Odbora za gospodarstvo i ljudi koji su članovi tog Odbora za gospodarstvo. Također jednu stvar bi samo htio reći, tu je kolega Brumnić drago mi je da se vratio ovdje u sabornicu, kolega Brumnić kao i moja uvažena kolegica potpredsjednica odbora Anka Mrak Taritaš kao i kolega Pavić koji je Bogu hvala ovdje sa nama jer je bio kao što znamo jedno vrijeme bolestan, nije bio niti na sjednicama odbora zbog bolesti, znači svi dobro znaju kako predsjednik Odbor za gospodarstvo vodi sjednicu Odbora za gospodarstvo, evo da ne govorim o sebi, ali da li je tolerancija rasprave na maksimalnoj razini, da li se … koriste nekakve grube riječi, da li se ikoga diskreditira ja mislim da iole pošten i čovjek koji ima bilo kakve vrijednosti koji je član Odbora za gospodarstvo to ne može reći za mene kao predsjednika Odbora za gospodarstvo i na način koji mi kao radno tijelo funkcioniramo. Ali znate, naivan i bedak vele u Zagorju su vam nekad najbolji prijatelji, pa eto u toj naivnosti ponekad idem sa nekakvom dozom poštovanja prema kolegama koji očito tu dozu poštovanja ne uvažavaju prema meni pa onda eto jednu opasku, opasku na toj sjednici Odbora za gospodarstvo gdje sam rekao kolegi Brumniću, a rekao sam mu ovdje sam da slušam tebe smatraju kao nekakav moj diktatorski potez ili znak moje netolerancije o tome je govorila kolegica Anka Mrak Taritaš ja to moram ovdje reći. To je bilo jedno dobacivanje kolegijalna prepreka u jednoj slobodnoj raspravi u kojoj je kolega Brumnić dobro zna da često krši pravila rasprave, voli prekidati druge sugovornike u riječ, a ja mu to toleriram iz sjednice u sjednicu uvažavajući da je odbor ipak jedno drugačije radno tijelo i da na tom radnom tijelu ipak postoji jedna slobodnija razina diskusije i rasprave. A nekakvo nepoštovanje i nekolegijalnost ili neuvažavanje sa moje pozicije zasigurno postoji prema nikome u tom odboru i to članovi i članice Odbora za gospodarstvo dobro znaju. To sam imao potrebe ovdje reći javno s obzirom da eto se to izvuklo, a zapravo sa realnim tokom sjednice i sa nekim našim međuljudskim odnosima na samoj sjednici nema apsolutno nikakve veze. Eto hvala vam lijepa.
Prva replika uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Evo uvaženi zastupniče, neko od kolega je maloprije ispričao neku priču o saborskim zastupnicima, ja ću isto jednu. Moj prijatelj crta karikature i sad dođe čovjek kod doktora kaže, nema mozga, nema srca, nema duše, a živ je mislio je na četnike koji su napadali Hrvatsku i sad nakon 30 godina nitko nije napao Hrvatsku. Moje pitanje prema vama kolega isto tako čudim se kolegici koja je toliko agresivna u iznošenju stavova svojih da nam nema budućnosti, da nam nema spasa, a ona je upravo kreirala taj zakon o kome govorimo sad i svu krivnju svaljuje na ovu trenutnu Vladu, pa kako komentirate njezin nastup. Hvala lijepa.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegi. Pa evo vi ste sami komentirali, tako neiskreno, nije mi to baš logično, ali Bože moj, svašta je moguće u hrvatskoj političkoj parlamentarnoj praksi pa je moguće i to da ljudi zaborave apsolutno sve što su radili, kako su radili, kako su postupali. I nije čak sporno da danas potenciraju eventualnu raspravu o izmjenama, to nije sporno samo je sporno ako se današnjoj parlamentarnoj većini, vama kolegice i kolege i današnjoj Vladi imputira nešto što nije adekvatno činjenicama i što nije adekvatno istini i gdje se zapravo manipulira sa istinom i činjenicom, a to je po meni na neki način nekorektno. Ali eto svako neka radi po svojoj savjesti.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolega u ovoj Vladi se ništa ne imputira, ova Vlada je pokazala potpunu nesposobnost ovime što nije bila u stanju poštivati niti rokove u ovom zakonu. Ali ono što želim naglasiti, na odboru sam tražio da što niste bili dali na glasanje, da se pozovu svi kandidati, to niste dali na glasanje jer u tom trenutku niste imali većinu u odboru, a potpuno je pravo i odbora i HS-a i to piše u zakonu, ovdje se dostavlja lista svih kandidata rangirana onako kako ju je rangiralo ministarstvo, a odlučuje HS i samo je to tema vašeg nepoštivanja ovog zakona jer to piše u zakonu i toga ste svjesni i samo ste to trebali poštivat. HS može ne provest raspravu o nečemu i samo glasat, a može i provest raspravu. Ono što sam ja tražio na odboru da mi provedemo raspravu o bodovanju kandidata i da nakon toga uputimo prijedlog prema HS-u, ništa drugo.
Odgovor.
Ok, to što ste rekli tako stoji, vi ste tako debatirali i to je činjenica. Razlika između gdje HS imenuje nekoga ili gdje HS bira, uistinu je suštinska razlika u proceduri i vi to dobro također znate. Ja ne želim braniti ovaj zakon, kolega Brumnić ja ne branim to razumijete, ja vam samo govorim o tome što smo mi tada radili, na koji način smo radili, kada je zakon kreiran i kako se po njemu postupalo. Ukoliko vi smatrate da taj zakon treba mijenjati možete to učiniti, apsolutno eto.
Slijedi replika uvaženog zastupnika Željka Pavića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Tušek evo samo da vas ispravim, ja sam bio prisutan na sjednicama doduše preko linka, nisam bio fizički prisutan, ali sam bio preko linka i znam šta se dešavalo na tim sjednicama. Zapravo moja replika je vezana za tezu koja se ovdje pokušava nametnuti, a to je da zakon ne valja. To nije točno. Znači na sjednici odbora kolega Brumnić je rekao da se zakon ne poštuje. To što prethodni sastavi Odbora za gospodarstvo nisu taj zakon poštivali to nas ne sprečava da ga poštujemo. Ako unutra piše da postupak odabira počinje na način da ministarstvo raspiše natječaj i prikupi ponude, a nakon toga ostalo rješava Sabor onda je na nama da to mi raspravimo na Odboru za gospodarstvo i da damo prijedlog prema Saboru za koga i kako će se glasati. Znači zakon je dobar, ali se ne poštuje.
Odgovor.
A ne znam šta bi, mislim vrtimo se u krug već polako svi zajedno oko toga svega skupa. Vi dobro znate što sam ja htio reći u kontekstu vašeg prisustva na sjednici, Bože moj živimo u istom gradu, gotovo smo i susjedi tako da eto drago mi je da je sve ok i da ste sada i fizički sa nama.
Slijedi zadnja replika, zastupnica Katarina Peović.
Pa ne znam meni je stvarno nevjerojatno da tu komentirate na ovaj način pitanja zastupnika, da vi nekom prigovarate jer nije dovoljno puta bio na sjednicama Odbora za gospodarstvo, da vi kolegi Brumniću prigovarate jer da upada u riječ, pa kao da svi nismo vidjeli vaš sramotni razgovor, kaj bi ti štel biti, ali ostavimo to po strani. Ovdje uopće nije riječ o tome da se mijenja zakon, ja nisam bila u toj većini koju prozivate koja je donosila taj zakon ali ovdje nije riječ o tome da se mijenja zakon nego već po deseti valjda put da se držimo zakona. Znači utvrđeno je i to su čak prihvatili i oni s vaše strane da se krši zakon jer se ne krši procedura, jer se krše datumi. Znači ako je 22.4. donešena odluka o smjeni onih sadašnjih i imenovanju nove članice, znači više od 6 mjeseci je Upravno vijeće HERE u sivoj zoni. I sad koliko puta to moramo reći znači to je valjda [[Upadica: Vrijeme.]] utvrđeno.
Poštovana kolegice Peović o činjenici da se u zakonskom roku nije imenovao, razriješio i imenovao član Upravnog vijeća HERE ja mogu samo reći da je to pogreška. Da i slažem se tu sa vama i to su rekli predstavnici predlagatelja. Ja nisam niti jedne riječi oko toga govorio, ja nisam to niti branio, niti ne znam šta. Istina i Bog ne radi se o prekluzivnom roku znači Vlada ne gubi pravo postupanja ako nije imenovala u zakonskom okviru ali to ne znači da je to dobro. Ja to nisam rekao razumijete. A ovo što ste rekli za kolega Pavić vi niste stvarno razumjeli niti kontekst o čemu sam ja govorio niti ne znate da smo uistinu kolega Pavić i ja susjedi i kolege iz istog grada. Ja sam, nisam rekao da on nije bio na sjednicama nego da mi je kao čovjeku drago da je fizički sa nama, a na obje sjednice odbora protekle bio je prisutan preko video linka i sudjelovao aktivno u tim raspravama. Ja sam samo to rekao, ništa drugo.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika.
Znači 238., omalovažavanje zastupnika i zastupnica, rekli ste da vi niste branili zakon. Kad ste izašli za govornicom kao predsjednik Odbora za gospodarstvo citiram rekli ste, to je ustaljena praksa to je u duhu tumačenja zakona, ako to nije obrana zakona onda ne znam što je. Znači to su vaše riječi. To je ustaljena praksa samo tamo gdje nema nikakve prakse koja bi se mogla nazvati zakonodavno niti zakonsko.
Ovo je bila čista replika, izričem vam opomenu, to je vaša druga opomena. Slijedi pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo ja ću početi prvo sa možda riječima koje bi trebao izgovoriti prisutni tajnik, a to je da neke tvrdnje koje su ovdje iznesene u vezi nezakonitih odluka koje su navodno donesene u HERI zbog toga što u zakonu piše da se neke odluke, da se odluke treba izglasati većinom svih članova upravnog vijeća. To što jedan član nije bio prisutan to ne znači da nisu izglasane većinom svih članova upravnog vijeća zato što ukoliko imamo 5 članova upravnog vijeća, ukoliko su 3 glasala za, onda su te odluke zakonite i to trebamo ispraviti i to trebamo jasno reći tako da gospodine tajniče vi ste tu u pravu. Mislim da je to točno, mislim da ste u pravu. Tako da to moramo jasno ovoga izreći, da ne bi bilo, da ne bi ovoga ispalo da su se donosile nekakve nezakonite odluke na temelju kojih se mogu nakon toga ne znam koji poslovi sklopiti i ne znam što napraviti. Ono što mi je žao, žao mi je što smo zapravo na ovoj sjednici odbora skrenuli pozornost da se zakon ne poštuje i skrenula se teza pa je ispalo da zakon nije dobar. S time se ne slažemo, zakon je dobar, smatramo da je dobar, ali ga moramo poštivati. Isto tako smo rekli ukoliko nešto nije trenutno dobro, ako nismo sigurni ajmo to provjeriti na Odboru za zakonodavstvo pa nakon toga dati prijedlog. Međutim, niti to se nije poštivalo, to se nije ovoga prihvatilo kao takvo i išlo se sa prijedlogom sa kojim se došlo ovoga pred sabor, nažalost to je zapravo prijedlog jedne osobe koja bi trebala biti članica upravnog vijeća. Da li su navodi točni da je kolegica trenutno u sukobu interesa ne znamo, ja to nisam provjeravao ali ako to naši kolege saborski zastupnici tvrde, mislim da nemamo razloga da to ovaj ne prihvatimo kao činjenicu i kao istinu. Ono što me smeta, smeta me još i neki istupi i neki stavovi koji zapravo nisu dobri za ovaj sabor. Ako se zakon kršio ranije ne znači da ga moramo kršiti i mi u ovom sazivu. Ajmo ono što se radilo prije pogrešno, ajmo to ispraviti. Moramo poštivati zakone, mi ih donosimo i ako ih mi nećemo poštivati, a tko će ih poštivati. Ako mi nećemo skrenuti pozornost na to da se zakon ne poštuje, tko će skrenuti pozornost na to. Znači na nama je da te greške ispravimo i da krenemo pravim putem. Sad očito više ne možemo natrag, procedura je pokrenuta, prijedlozi su tu i mislim da to više ne možemo ispraviti osim ukoliko ne podnesemo prigovor Odboru za zakonodavstvo, pa se onda tamo ovoga donese drugačija odluka, ali mislim da za sada to nije izgledno. Žao mi je što se drugačije raspravlja od onoga što sam zapravo kad sam dolazio u sabor mislio kako će se raditi, što će se raditi, na koji ćemo način komunicirati, zato što kad smo tu bili razgovarali o nekim temama skrenuo sam pozornost da nema smisla da razgovaramo o onome što je bilo ranije zato što razgovaramo o budućnosti znači razgovaramo o zakonima koji će se poštivati u budućnosti. Nažalost evo naš pokojni kolega odmjereni i umjereni saborski zastupnik g. Tuđman je potvrdio tu moju tezu i rekao je da trebamo više raspravljati o odborima, da trebamo biti konkretniji na odborima, pa ako trebaju sjednice trajati i 2 dana na odboru, a ovdje ćemo imati samo iznimno onda rasprave na našim plenarnim sjednicama. I tako bi se trebalo raditi. Struka da bude u prvom planu i onda tu dolazimo sa konkretnim prijedlozima. Žao mi je što se to ponovo desilo u našem sazivu, žao mi je što ćemo morati glasati na način na koji ćemo morati glasati, doći ćemo na glasanje sa pred, nekim uvjerenjem da nešto nije dobro. Da li ćemo uopće prisustvovati glasovanju, to je upitno, ali ovo stvarno nema smisla. Takve greške moramo ispraviti u startu. Hvala.
Imamo dvije, jednu replika. Prva replika uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo nekako sam ponukana bila javiti se i replicirati vam jer ste opetovano ovdje iznijeli prijedlog da bi Odbor za zakonodavstvo kroz vjerodostojno tumačenje trebao dati svoje mišljenje o ovoj situaciji. Moram vam reći kao predsjednica Odbora za zakonodavstvo da institut vjerodostojnog tumačenja zakona ne predviđa da mi kao Odbor tumačimo kako koju odredba zakona primijeniti. To nije smisao tog instituta i u ovoj situaciji Odbor nema uopće mogućnost vjerodostojno tumačiti jer odredbe zakona su ovdje potpuno nama jasne i nemamo tu što kroz taj institut davati tumačenje. Hvala.
Pa evo drago mi je da ste rekli da su odredbe zakona jasne pa vas onda pitam zašto ih onda ne poštujemo? Ako mi možete na to odgovoriti. Hvala.
Sljedeća replika uvažene zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolega, ja se ne bih s vama složio da se više ništa ne može napraviti, može se napraviti, nakon ove rasprave, može se ova točka povući s glasanja, provesti onu proceduru jer prvi dio procedure je proveden, proć' kroz Odbor, proć' kroz Sabor i nakon toga što će većina izglasati, izglasat će, ali poštujući odredbe zakona. E, hvala lijepo.
Odgovor.
Slažem se s vama, ja sam to rekla s obzirom na to da znam kako funkcionira većina i znam što će se desiti. Hvala.
Hvala. S ovim smo .../nerazumljivo/... iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sad idemo na iznošenje stajališta, kao što je najavljeno u ime klubova zastupnika. Zahvaljujem državnom tajniku.