6. rasprava bit će ona Kluba zastupnika Domovinskog pokreta u čije će ime govoriti poštovani kolega Ante Prkačin. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] jesam upaljen? Jesam u programu napokon. Ja danas nisam planirao govoriti, uskočio sam kao zamjena, danas sam planirao ispravljati krive navode, tako sam pretpostavio da će se stvari razvijati, da će bit u takvoj poziciji. Naime, načuo sam da je g. Pupovac s ove govornice kritizirao g. Škvoru i mene, specijalno mene zbog mojih stavova ovdje iznešenih o srpskoj pravoslavnoj crkvi. Iskreno rečeno, jedva sam to čekao jer da bi se bilo koji od onih mojih stavova osporio treba iznijeti laž, treba iznijeti falsifikat, a to poslovnik HS-a ne dozvoli, dakle danas sam planirao ispravljati krive navode. A kad sam već dobio priliku, gotovo i zapovijed da progovorim u ime kluba, tri teme su mi na umu. Jedna je amatersko ponašanje hrvatske politike prema non paperu, prema događanjima u BiH i prema BiH. drugo što mi se mota po glavi, to je jedno obećanje od prije tri, četiri mjeseca opet g. Pupovca obeća g. Zekanoviću čini mi se da će mu objasniti razliku između one nekadašnje hrvatsko-srpske koalicije i ove sada, odnosno usporediti jednu i drugu, bez obzira što je to upućeno bilo kolegi Zekanoviću, ja sam to nestrpljivo očekivao i ja sam se svakako namjeravao uključiti i u tu raspravu. I treća tema, ponoviti sve bitno o Srpskoj pravoslavnoj crkvi, toj sotonskoj instituciji, tom najpodmuklijem neprijatelju hrvatskom narodu u zadnjih 100 godina, kako sam rekao ovdje, ja bi bio nikakav čovjek kad to ne bih bio u stanju argumentirati. No, pošto vremena neće biti previše za ove teme, hajdemo usporediti dvije hrvatsko-srpske koalicije. Dakle, za one površnije poznavatelje povijesti, znaju nakon revolucionarne 1848. g. kad je Europa puna revolucija, a posebno u Habsburškoj Monarhiji i kad dolazi do velikog prijepora, pa i oružanih bitaka između austrijskog i ugarskog dijela Monarhije, pa se to smiruje i to se smiruje intervencijom Hrvata i Rusa. Pa nakon toga Austro-Ugarska Monarhija doživljava 2 teška vojna poraza, jedan 1859. g. kod Solferina, kad je, kolega Hrelja je pobjegao, ima jedna sjajna pjesma o, napisana o pogibiji hrvatskog vojnika u bitci kod Solferina. Nemam vremena za to, a nemam niti namjeru, međutim, vrlo zgodno je kad budete uzeli Zlatnu knjigu hrvatskog pjesništva, pogledajte je, a druga, isto tako teška bitka, još teži poraz je 1866. g. u bitci kod Sadove. Opet Austro-Ugarska Monarhija doživljava tešku katastrofu i to uvjetuje podjelu Austro-Ugarske Monarhije na dva dijela, na austrijski i ugarski dio i tu počinje hrvatska katastrofa jer je Hrvatska podijeljena. Istra i Dalmacija Austriji, a ostali dio Hrvatske Mađarskoj. U tim silnim borbama dolazi do krize dualizma. Hrvati tada, što je to kriza dualizma? Te organizacije Austro-Ugarske Monarhije kao dvojne države i Hrvati u jednom trenutku, jer prije toga mijenjaju strane, ali ne mijenjaju strane što su prevrtljivi, nego zato što su manji i manje moćan narod; u jednom trenutku su Hrvati spremni podržati Mađare. Dolazi do tzv. Riječke rezolucije, Frano Supilo i Trumbić iniciraju i inzistiraju da se podrži Ugare radi toga što su Ugari obećali Hrvatima da će u slučaju rasformiranja tog dualizma, da će omogućiti Hrvatima da spoje sve svoje krajeve. Nakon toga 20-tak dana, dolazi do Zadarske rezolucije gdje Srbi predlažu Hrvatima da, proglasite nas jednakopravnim u Hrvatskoj, pa ćemo vas, vidim ih .../nerazumljivo/... pa ćemo vas podržati, i nemoj me prekidati, molim te, ovaj. Dakle, pa ćemo vas podržati. Ali tada Srbi, odnosno posrbljeni hrvatski pravoslavci, njih je tada 25% u Hrvatskoj, oni imaju relativnu snagu i tada koalirati s njima, to je normalno, a danas je napravljena koalicija sa Srbima koji nemaju nikakve snage, koji su morali prvo vojno potući, morali, da smo se mi mogli s njima dogovoriti takvu koaliciji napraviti prije rata, čast svaka, a ova koalicija, povijest je prosuđivati ovu, kolege iz HDZ-a, povijest je prosuđivati ovu hrvatsko-srpsku koaliciju u ovom trenutku sada [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Molim lijepo.
Peti će govoriti poštovani kolega Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. „Jesi l živa staričice moja? Umiri se! Nemoj da te često viđaju onako zabrinutu i ne idi svaki čas na cestu u svom trošnom starinskom kaputu“, tako nekako ide jedna od najljepših pjesama posvećenih majci ruskog pjesnika Sergeja Jesenjinina, „Pismo majci“, Majci s velikim M, majci kojoj svi mi dugujemo nešto istinski ljudsko, humano, brižno i neslomljivo koje nosimo duboko, duboko zapisano u našem srcu što se jednom riječju zove ljubav. A onda su se našli Vlada i ovaj Sabor. Da, da, uvažene kolegice i kolege i Sabor kao zakonodavac, koji su tamo pred otprilike 2,5 godine odlučili taj jedinstveni, neponovljivi svijet majki podijeliti na dva dijela. Pa je jednim majkama koje su umirovljene nakon 1. siječnja 2019. dodan staž od 6 mjeseci za svako rođeno i posvojeno dijete i tako su im s pravom barem za malo povećane i onako premale mirovine. Super, hvale vrijedan potez, ali kao da mi u Hrvatskoj imamo neponovljivi talent za stvaranje nepravdi. Majke umirovljene do tog datuma ostale su bez majčinskog staža, premda su rađale i dojile i odgajale i brinule i noćima se dizale i danima radile na desetak frontova odjednom i to neke i u ona vremena kad ni hladnjaka ni perilice rublja ni sto drugih modernih čudesa nije bilo. Kako bi se ta očigledna nepravda što prije ispravila, podnio sam ovom Visokom domu prijedlog zakona kojim bi se priznao dodani staž za svako rođeno i posvojeno dijete i onim majkama koje su ranije umirovljene i za sada ostale bez dodanog majčinskog staža. Ne može i ne smije dijete onih majki umirovljenih nakon 1. siječnja 2019.g. vrijediti više od djece majki koje su se umirovile prije tog datuma. Ma nije tu sada stvar više ni u lipama, ni u kunama, nego u osjećaju duboke povrijeđenosti kod onih žena majki koje su ostale bez majčinskog staža. I naravno, nisam tražio ništa unazad. Naučio sam ja već odavno i ponešto prava, znam da nema retroaktivne primjene zakona nego od dana nakon što se ovdje te moje izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju rasprave i kad ih izglasamo, dakle kad zakon stupi na snagu. I pazite sad, Vlada je prošlog tjedna na svojoj sjednici dala negativno mišljenje na prijedlog zakona u kojem kaže, citira: „Vlada RH posebno ističe kako je neprihvatljivo povratno djelovanje prijedloga zakona“, tako kaže naša Vlada. Ma kakav je to retropasivni mozak u ministarstvu i u Vladi mogao prozvati retroaktivnom primjenom zakona, pravo na dodani staž koji će važiti u buduće, nakon donošenja zakona u Saboru? Pa do sada ljudi moji je takvih situacija bilo na desetke, uvijek smo nešto što je povoljnije davali svima, a ne samo nekima. Dodatak na mirovinu do 27% koji smo uveli 2007.g. priznato je i onim umirovljenima do 2007.g. Promjena polaznog faktora za prijevremenu, pravo na izbor povoljnije mirovine 2011., itd., itd. Gospodo, mogli ste jednostavno reći sto drugih stvari, ne damo majčinski dodatak i gotovo, imamo 76 glasova, ne interesira nas ta tema, nemamo novaca, ali ovako se blamirati i navesti nešto kao argument za odbijanje, nije vam baš na čast. I zato nemojte vrijeđati zdrav razum ni žena, ni građana, ni nas zastupnika, povucite to mišljenje, ispravite ga dok još nije kasno, priznajte grešku niko vam zamjeriti neće jer ovo nije pitanje novca ovo je pitanje ispravljanja nepravde prema majkama koje su nas rodile, koje su nas naučile što znači riječ ljubav, a bez toga sreće nema. Hvala vam lijepa.
Idemo na 9. raspravu, poštovana kolegica Dalija Orešković u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Proteklih dana imali smo se prilike naslađivati sa novootkrivenim aferama Vilija Beroša. Reći ću samo da sve ono o čemu se sada u medijima govori nije problem disfunkcionalnog zdravstva već prvenstveno disfunkcionalnog pravosuđa, disfunkcionalne države koja nije ustrojila funkcionalna operativna i efikasna tijela koja bi mogla afere pravovremeno, brzo i učinkovito istražiti, utvrditi odgovornost, a potom izreći sankciju na način da se presude u RH i izvrše. Isto mogu zaključiti o aferama svih prethodnih ministara, kako onih koji se još uvijek tu nalaze na traci, tako i onih koji su smijenjeni, a čiji epilog nismo vidjeli do današnjeg dana i nećemo ih vidjeti niti do kraja mandata ove vlade. Što je sa istraživanjem korupcije u poslijeratnoj obnovi na Banovini i na Baniji? Dakle, svojevremeno smo i oko toga dizali veliku prašinu, danas se o tome više niti jednu jedinu riječ ne čuje. Pa s obzirom da su lokalni izbori i da se vrlo često čuju razna obećanja ja bi predložila da u Gradu Zagrebu napravimo jedan spomenik, spomenik potkopanom povjerenju u hrvatsko pravosuđe. I reći ću jedan citat kojeg bi mogli staviti nad tu nadgrobnu ploču, a ona bi glasila ovako: Ovom presudom pojačat će se povjerenje građana u pravni poredak utemeljen na vladavini prava. Znate li iz koje presude je ovaj citat? Iz presude Mamićima. Braći Mamić koji su svoje dvostruko državljanstvo iskoristili za dvostruki bijeg od izvršavanja pravde u režiji i režimu RH, samo su posljednji u nizu. Pravosuđe koje je ustrojila HDZ-ova vlast, pravosuđe koje manje-više održava u ovakvom stanju HDZ-ova vlast, pravosuđe koje se nije u stanju reformirati čak niti kad vlast u državi preuzme do sada najjača oporbena politička snaga u ovoj državi. Zašto to govorim? Zato što mi se danima javljaju kolege odvjetnici, pa čak i neki suci koji su itekako svjesni stanja naše pravne prakse. I kada imamo situaciju da u ciframa od 35 milijuna kuna, od 50 milijuna kuna, od 80 milijuna kuna, za koliko je oštećen „Dinamo“ imamo situaciju da suci nisu bili toliko zdrave pameti da prepoznaju rizik od bijega od izvršavanja kazne zatvora dobro i debelo znaju da su mnogi od njih izricali sigurnosne mjere za 10-tak tisuća kuna, za 100-tinjak tisuća kuna, da su za te iznose i za te cifre ljudi bili čuvani u pritvoru gotovo do pravomoćnosti presude, da su se teške represivne mjere i čizme koristile kada se radi o običnim građanima koji nisu imali zaleđe političke stranke koju financiraju u kampanjama, međutim za sve one koji imaju dvostruku domovinu ova domovina nema učinkovit mehanizam za izvršavanje vlastite pravde i pravednosti. Koje je opravdano očekivanje od svih naših građana? Pa to da je HS zakonodavno tijelo koje kroji državu. Pa kako ste HDZ-ovci skrojili ovu državu u posljednjih 30.g.? Kad sam već puna kreativnih ideja ajmo onda i promijeniti naziv naše himne, nazovimo ju „Lijepa naša HDZ-ovina“. Ovih dana čulo se i od strane oporbe dal su spremni poduzeti korake u pravcu reforme pravosuđa. Moje pitanje glasi, znamo li što zapravo trebamo reformirati? Jer problemi u pravosuđu ne proizlaze samo iz strukture i organizacije sudova i neodgovarajućih postupovnih odredbi raznih grana našeg prava, od kaznenog, građanskog, upravnog i drugih. Proizlazi iz državnog ustroja i državnog kroja, proizlazi iz načina kako biramo strukturu vlasti od dna prema gore. I to će posebno doći do izražaja i na ovim lokalnim izborima. Ponovno smo propustili provesti sve što je trebalo provesti davnih dana, reformu izbornog zakonodavstva, reformu teritorijalnog ustroja, a najmanje što smo trebali učiniti je to da one teze i one prijedloge koje je uputilo Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa još prije nekoliko godina, koje govore o tome kako ne kontroliramo članove predstavničkih tijela na razini županija, gradova i općina, uvrstimo u nadležnost barem nekog tijela koje će moć kontrolirati na koji način se sredstva iz državnog proračuna izvlače u privatne džepove članova političkih stranaka.
Hvala vam lijepo kolegice Orešković. Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u iznošenju stajališta i sada ćemo prije prelaska na dnevni red samo obavijest. Hvala vam lijepa, dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Kao i uvijek u srijedu, započinjemo sa slobodnim govorim odnosno iznošenjem stajališta klubova zastupnika i neovisnih zastupnika. Prvi je na redu danas Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Hrvatska je zemlja kontrasta. S jedne strane imamo ministre koji su kadri naručiti web stranicu koja košta milijun kuna, softvere, programe koji koštaju nekoliko milijuna kuna i još uz to ne rade, ne funkcioniraju, sustav pada. I to je najnormalnije, da netko troši proračunski novac kako mu padne na pamet. Slično je i u lokalnim samoupravama, slično je i u mom Šibeniku gdje se također proračunski novac troši na što god padne na pamet aktualnoj gradskoj vlasti. S druge strane, u tom mom istom Šibeniku, ne samo u Šibeniku, nego i u čitavoj Hrvatskoj, postoje 1000 i 1000 virtuoza preživljavanja. Ljudi koji žive gotovo bez novca. Svi smo puno puta čuli za blokirane, ovršene međutim, osim njih samih, nitko i ne zna o čemu se zapravo radi. Radi se o ljudima koji ne mogu upravljati sa svojim računima, radi se o ljudima kojima kada im bilokoja kuna prihoda dođe na račun, taj novac ide nekome. A o čemu se radi, odnosno odakle uopće dolazi dug tih ljudi, tih mojih Šibenčana ali naravno i svih drugih Hrvatica i Hrvata koji su upali u taj problem? To vam je najčešće dug prema Elektri, odnosno dug za struju. To je dug prema šibenskom vodovodu. To je dug prema telekomunikacijskim kompanijama. Dakle, ne radi se u velikoj većini slučajeva o nekakvoj greški, kapitalnoj investiciji gdje je čovjek dignuo neki novac i nije ga dobro uložio nego se radi o jednostavnom preživljavanju, o tome da čovjek u jednom trenutku nije, nema obitelj, nije mogla platiti račun za struju. Nije mogla platiti račun za vodu. Danas je nažalost ili na sreću i ovo postalo nešto što svi imamo i što svi koristimo, taj netko nije mogao platiti račun za telefon i onda ulazi u kategoriju blokiranih odnosno ovršenih. Ovih dana šibenski javni bilježnici su poslali 1000 i 1000 ovrha, 1000 i 1000 Šibenčana, otprilike njih 3000, 3000 šibenskih obitelji su ovršene. Dakle, novac koji su negdje uspjeli zaraditi, dobiti, u ovom trenutku zbog ovrhe ide FINA-i odnosno javnim bilježnicima odnosno ide tim znači posredno, i tima kojima je dug je napravljen. Ono što je bitno spomenuti za sve one koji ne znaju, nisu upoznati s problemom, od tih ovršenih nažalost neki jako dobro žive. Postoje razne tvrtke koje se bave naplatom ovrha. I onda imamo apsurd naše države Hrvatske da na račun tih mojih jadnih Šibenčana postoje neke tvrtke koje zarađuju milijune, neki pojedinci koji voze skupocjene automobile, neki pojedinci koji kada uđu u trgovinu ne moraju gledati gdje je popust, gdje je akcija. Ne moraju se sramiti svog siromaštva nego rade što god hoće. S druge strane, imamo jednu veliku populaciju ljudi koji su skrivaju, koji su rekao sam, umjetnici, virtuozi, preživljavanja a o njima se ne govori. Dakle, oni su jedna skupina koja se pokušava zapravo i u javnom prostoru što manje spominjati jer im nije pragmatično reći bilo kome, i na lokalnoj i na državnoj razini da trenutno u gradu Šibeniku, možda i 15% stanovnika ima situacija da ne može raspolagati svojim novcem, da ima 15% stanovnika koji jedva preživljava kraj s krajem. Dakle, u našem društvu imamo jedan veliki kontrast. S jedne strane imamo ministre, miljenike našega predsjednika Vlade koji će naručiti web stranice koje ne funkcioniraju za milijune kuna od svojih poznanika a s druge strane imat ćemo ljudi koji zbog toga što nisu na vrijeme platili svoje režije, struju ili vodu, doslovno nemaju za kruh.
Idemo na 3. raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Siniša Hajdaš Dončić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege. Da je neko drugo vrijeme mogli bi upotrijebiti malo alegorije kao stilske figure, te reći da se umjesto u 6. Aveniji u New Yorku cvjećarnica HDZ-ove grupe nalazi u Gornjoj Stubici. U Gornjoj Stubici se ne aranžiraju samo cvjetni aranžmani, već se zapravo sklapaju milijunski ugovori za informatizaciju društva i zdravstvenog sustava. Vili Beroš kojeg bi za potrebe ove priče mogli prigodno nazvati alanfordovskim imenom „Superhik“ ili „Milogled Bluff“ uništava zdravstveni sustav, uništava ono što je najopasnije, a to vam je da je ni 30% stanovništva Hrvatske siromašno ili u pragu siromaštva i upravo to daje bogatima, IT tvrtkama koja je vjerojatno od '91. rade nadogradnju nadogradnje zdravstvenih sustava koji uopće nisu kompatibilni. Vi ako otiđete u jednu bolnicu najčešće vas zapravo ne prate pretrage za drugu bolnicu, dakle informatički sustav u zdravstvenom sustavu u Hrvatskoj ne postoji. Ali nije vrijeme možda ni za alegorije, a niti za šale jer bi se zapravo tim informatičkim ugovorom trebala raditi platforma za cijepljenje koja je trebala biti državni prioritet br. 1 sada. A sada vidimo, jučer, prekjučer, da cijepljenje uopće u Hrvatskoj ne funkcionira. Ministar Beroš nekoć prikazivan kao super junak, Superman, Batman, ipak postaje Milogled Bluff i postaje dio koruptivne hobotnice koja svoje pipke i papke pruža gdje god se ukaže prilika, koja krade gdje stigne, pa tako nažalost i u ovoj covid krizi i tako nažalost na ljudskim životima. Danas, jučer, prekjučer, umire skoro pa autobus ljudi, dakle postajemo ono, ne znam da li postoji uopće empatija u društvu, da li su ljudi svjesni kolko ljudi umire od covida i da li su mjere koje su prezentirane i koje se provode zapravo jedine ispravne u Hrvatskoj. Slično, pazite što je zanimljivo, dakle slična muljaža se događaju u Zagrebačkoj županiji gdje suprug vlasnice cvjećarnice s početka ove naše priče radi kao šef informatičke službe doma zdravlja Zagrebačke županije. Vrlo simptomatično. Istovremeno, bolnice su bez lijekova, država ih ne plaća, cijepljenje se pretvara u kao i noćnu moru, reforma zdravstva kao što ste čuli je navodno na premijerovom stolu, ali zbog lokalnih izbora se ne provodi i sad će vam neoliberali početi priču o privatizaciji zdravstvenog sustava. Evo to je ono što očekujem slijedeće. Kapaciteti bolnica su pred da tako kažemo pucanjem, svim ovim reformama tzv. kozmetičkim do sada, šta se napravilo? Dakle, digle su se plaće, što je ok, ali nije porasla glavarina u zdravstvenom sustavu. Većina županijskih bolnica, a to je većina u Hrvatskoj vam troši 95% novaca koji dobije za plaće, pa naravno da onda nema ni za lijekove, naravno da nema ni za hladni pogon. I sad kolega je govorio prije o krivnji SDP-a ili HDZ-a, ali ja ću samo biti vrlo jasan HDZ Hrvatskom upravlja točno 23 godine. Ponavljam 23 godine. Ljudi moji 6 i pol tisuća ljudi je umrlo od Covida, 50-tak dnevno umire. Umjesto da se radi zdravstveni sustav svoj posao, što oni rade, namještaju natječaje informatičkim tvrtkama. Mislim sramota. Sukob interesa, kriminal, korupcija. Da se vratim na alegoriju, šta je to? Cvjećarnica, tko je u cvjećarnici gazda koja je pod navodnicima da ne ovrijedim …/nerazumljivo/… broj jedan, tko je gazda? Andrej Plenković. Šta on radi? Samo izlazi taj neki karakter, njega kao glavnog junaka, kao mozga svih HDZ-ovim operacija i vjerojatno ima onu malu crnu knjižicu koju ima sa sobom pa onda piše grijehe o svakome. Mislim da li uopće o Berošu trebamo pričati? On je i ovako i onako otpisan. Znači uskoro će otvoriti gospodin Plenković svoju stranicu kao što je otvarao za Kujundžića, Kuščevića, Žalac, Marić, Murganić, Dalić, da ne brajam dalje uskoro je vrijeme vjerojatno i za Vilija Beroša. Hvala.
Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Ivan Ćelić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Istraživanje provedeno krajem prošle godine na velikom reprezentativnom uzorku objavljeno u eminentnom časopisu Psihološka medicina, pokazuje nesklonost cjepivu među ljudima koji većinu svojih informacija o Covidu dobivaju s društvenih mreža, što se u potpunosti može objasniti negativnijim stavovima o cjepivu i jačim sumnjama u zavjeru. Pitanje za kreatore zdravstvenih politika, pa tako i u Hrvatskoj jest kako dugoročno vratiti temeljno povjerenje u interesu javnog zdravlja. Neki naši sugrađani smatraju da je odbijanje cijepljenja stvar ljudskih prava i sloboda. Po takvom stavu svatko ima pravo odlučivati o svome zdravlju i tijelu. Pokušajmo takav stav primijeniti na sigurnost u prometu. Npr. na sigurnosni pojas. Ima slučajeva, doduše, poprilično rijetkih, kad vezivanje ne pomaže, nego čak šteti, no, nemjerljivo su brojnije one situacije gdje pojas spašava život. Ili, vratimo se u medicinu, operacije žučnog mjehura relativno su česti kirurški zahvati, učestalost komplikacija pri tim operacijama je 0,5 do 0,7%. Je li to razlog da se odustane od operacije žučnog mjehura? Naravno da nije. Ista stvar je i s cjepivima. Unatoč rijetkim nuspojavama, cjepiva su bez presedana najveći domet učinka medicine na ljudsko zdravlje kojim su do sada spašene stotine i stotine milijuna ljudi. Takvih primjera ima nebrojeno. Mnogi sumnjaju u cjepiva jer su brzo napravljena, ranije se govorimo da su za razvoj cjepiva potrebne godine. Ovo je dobiveno za manje od 11 mjeseci. Ovakve sumnje zanemaruju ogromno ubrzanje znanosti. Economist piše da je za prvo očitanje genoma virusa 1976. g. bilo potrebno 10-tak godina. Genom Sars-CoV-2 pročitan je za nekoliko tjedana od objavljivanja vijesti o bolesti. Vjerojatno nikada ranije u povijesti nije tom brzinom toliko znanstvenika i sredstava bilo utrošeno za neko pojedinačno istraživanje. Nakon početnih rasprava o tome ima li dovoljno zaštitne medicinske opreme, o tome zašto se malo testiraju naši građani, preko prijedloga kako treba masovno testirati ističući primjer Slovačke koja s time nije polučila nikakav rezultat, preko opasnih optužbi i traženja osobne premijerove odgovornosti za umrle od nove koronavirusne bolesti, došli smo i do rasprava o cijepljenju. O svemu se može i treba raspravljati, no nije nevažno mjesto i vrijeme, nisu nevažni akteri rasprave, koja treba biti stručna i argumentirana. Za rezultate cijepljenja je potrebno određeno vrijeme, svi bismo voljeli da je od uvjetnog odobrenja EMA-e za prva cjepiva tih cjepiva bilo više, ali je opće poznato široj javnosti koji su uzroci nedolaska cjepiva kojeg je Vlada RH pravovremeno naručila u dovoljnim količinama. Svakim danom situacija je bolja, cjepivo u tjednim intervalima dolazi u desecima tisuća doza a naši građani se sve više odazivaju na cijepljenje, što se moglo vidjeti jučer na Zagrebačkom Velesajmu. Unatoč razlikama u političkim preferencijama, vjerujem kako su ispred svih nas realna očekivanja i nade da se konačno smanji broj mrtvih i da se ljudi oslobode ograničenja koja nam idu na živce i koja su skupa. Cijepljenje je tema koja pobuđuje različite emocije, pa nije ni čudo što i čelnici države i građani ponekad izgledaju napeto ili zabrinuto, ovdje govorimo o spašavanju ljudskih života. Vlada RH do 31. lipnja osigurala 3,1 milijun doza cjepiva. Vrijedi istaknuti kako je u prvoj fazi osigurano oko 750 000 dodatnih doza Pfizera. Isto tako, Vlada je osigurala oko 450 000 doza koje se također pomiču ranije u drugo tromjesečje. Dakle, u okolnostima kada postoji kašnjenje s dostavom AstraZenece, osigurano je u ovom razdoblju milijuna i 200 000 doza Pfizera. Na taj način stvorene su pretpostavke da se do 30. lipnja procijepi oko 50 do 55% populacije starije od 18 godina. Ministarstvo zdravstva zajedno s liječnicima županijskih zavoda za javno zdravstvo i obiteljskim liječnicima čija je uloga u ovom procesu nemjerljiva, čini sve kako bi do ljetne sezone bilo što više procijepljenih građana. Tako se stvaraju pretpostavke za uspješnu turističku sezonu ali i jedan normalniji i redovitiji način funkcioniranja gospodarstva. Zaključno, Vlada RH od početka globalne pandemije čini sve kako bi zdravstvena sigurnost naših sugrađanki i sugrađana bila na prvome mjestu, stoga samo mogu zaključiti našim sloganom, [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] „Misli na druge. Cijepi se!“ Hvala.
Idemo dalje, osma rasprava, Klub zastupnika Mosta i poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Narode koji ovo sada slušate, čuli smo 2Urbi et orbi“ narodu i svijetu, dobili informaciju od župana Bobana da su projekti u Splitsko-dalmatinskoj županiji ni manje ni više nego nešto manje od 13 milijardi kuna i da imamo projekata ugovorenih negdje nešto više od 6 milijardi i 300 milijuna kuna. Takvu laž i obmanu još nije čuo. Ja bih volio da je to istina, ja bi volio da ti projekti krenu, ja bi volio da ovdje pošaljemo poruku da moramo i oćemo da bude bolje u Splitsko-dalmatinskoj županiji a ja ću ispričati nekoliko primjera. Poglavito osvrnut ću se unazad 3 g. kada je bila sjednica Vlade u Splitsko-dalmatinskoj županiji, kada je obećano 2 milijarde kuna projekata koji su točno popisani. Ostvareno je, to građani znadu, narod zna, dosta im je mazanja očiju, ostvareno je nula, ništa. Krenut ćemo prema mojoj Cetinskoj krajini, prema Sinju. Zbog čega? Jer danas je u splitskom bazenu 3000 eura m2 stana a u zaleđu sa određenim projektima koji su već odavno predviđeni i pokrenuti, spojem brze ceste Sinja sa Split, Sinj postaje predgrađe Splita, pokrenuta je studija utjecaja na okoliš, to područje postaje najperspektivnije. Međutim, puno je bitnije od Vučevice do Kozjaka, nepostojećega tunela gdje Sanader Ante, potpredsjednik Sabora ima neke vrtače svoje, uložiti 40 milijuna kn za brzu cestu. Cetinski kraj, područje 50 000 ljudi, tada, tom cestom prije ćete doći od Sinja do Splita nego od iz jednog kraja, npr. ... [[Govornik se ne razumije.]] do Firula. I to područje u tom trenutku postaje najperspektivnije a i sad je najperspektivnije. Kad dolazimo do ključne točke Kukuzovci, jedino što su nam poslali projekti, to je štetni projekt, da iz Vrgorca preuze otpad 120 km sa odlagališta do Sinja, do sinjskog otpada Mojanka, odlagališta komunalnog, na štetu Sinja, cetinskog kraja, pitkih voda Cetine. Na tom području, Kukuzovci su ključna točka svih problema, imamo i gospodarski zonu i umjesto da je razvijamo s tom cestom, cestom života, 50 000 stanovnika, mi gradimo i dalje naslage otpada iz cijele Dalmacije, zbog čega? Zbog toga što je projekt Lećevica propao, 30 milijuna kn je utučeno, taj štetni projekat koji bi vode ugrozio. Idemo dalje. Imamo navodnjavanje, trebali smo imati navodnjavanje Sinjskog polja, 6 000 ha, znate li koliko je navodnjeno tu na tom području, u Splitsko-dalmatinskoj županiji u posljednje 4 godine? Nula, ništa. Čak i kanali koji postoje kao odvodnja, koji su napravljeni poslije II. svj. rata se ne čiste, ne održavaju, takvog primjera u Glavicama, ljudi ne mogu saditi kupus. Prometna infrastruktura, katastrofalna. Imamo u središtu Sinja, državnu cestu br. 1 gdje su škole, trgovački lanci, središte Sinja, kružni tok omeđen pješačkim prijelazom, gdje djeca odlaze u školu. Nudio sam rješenja, davao sam rješenja da bude podvožnjak ili nadvožnjak, nije prihvaćeno. Imamo kolaps od Hrvaca do Sinja, imamo gužvu. Proć kroz Sinj treba vam sat vremena, u jutarnjim satima, ugroženi su životi ljudi. I brojni drugi projekti koji su značajni, bitni i koji Sinj, cetinski kraj zaslužuju su bojkotirani a kad čujem ovo, puste milijarde, 12 milijardi a ništa se ne ostvaruje, osim hvalospjeva, obećanja ako ne budu ovi projekti ostvareni da će župan otići ovdje pred vladu i napraviti šator, od toga nema ništa. Doduše, učmale gradske, lokalne samouprave nisu ništa radile. Moj grad je grad borbe vrijedan i mi ćemo se nastaviti boriti i s tim ciljem sam ušao u sabor, sjećate se sa sinjskom kapicom. Hvala lijepo.
Sada ćemo ići na 4 raspravu, u ime Kluba zastupnika IDS-a govorit će poštovani kolega Marin Lerotić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, evo već godinu dana živimo u ovim ekstremnim uvjetima pandemije te ću iskoristiti priliku da se osvrnem na još jednu industriju koja je nažalost jako pogođena ovom krizom. Riječ je o event industriji tj. industriji raznih događaja poput festivala, koncerata, sajmova, konferencija, vjenčanja. Industriji kojoj je među prvima zabranjen ili ograničen rad i među zadnjima će im biti i dopušteno da nastave raditi što znači da su suočeni sa padom prihoda od gotovo 100%, a neki i 100%. Stoga je event industrija od Vlade i nacionalnog stožera traži hitan plan otvaranja i konkretne mjere pomoći. Budući da su zaposlenici u toj industriji u Hrvatskoj već godinu dana bez mogućnosti rada da se još uvijek ne događa ništa da bi se dovelo do nekih konkretnih pomaka i konkretne pomoći. Također naglasili su kako je upravo ovaj sektor najviše nastradao zbog pandemije te kako su neke druge europske zemlje poput Velike Britanije, Slovenije i drugih učinile sve kako bi im pomogle. Pitanje je što Hrvatska danas čini, što hrvatska Vlada danas čini da bi se spasila ova industrija koja je ujedno i jedan od pokretača hrvatskog turizma. Vidimo da se ujedinio cijeli sektor od organizatora festivala, evenata, vjenčanja, sajmova, cateringa, glazbenika, rental tvrtki i drugih kako bi ukazali na širinu pogođenosti. S obzirom da se do sada nije dobila nikakva adekvatna pomoć od Vlade, a ljetna sezona se približava zaposlenici iz ove industrije naglašavaju da ako prođe još jedna sezona bez jasnog plana i potpore da od hrvatske event industrije neće ostati apsolutno ništa. Event industrija broji 17.000 zaposlenika i izuzetno je važna kako u ekonomskom tako i u društvenom smislu. Osim na organizatore i zaposlenike također moramo misliti i na dolazeću turističku sezonu tj. turiste koje želimo privući u Hrvatsku, a festivali, koncerti i sajmovi itekako pridonose tome. Postavlja se pitanje zašto se u Hrvatskoj ne poduzimaju mjere za spas jedne ovako važne industrije po uzoru na druge europske zemlje kao što sam već spomenuo? Neki su osnovali fond za oporavak kojem je cilj financijski pomoći ugroženim poduzećima poput da ponovim Velike Britanije, Slovenije, Njemačke, Nizozemske ili Danske. One su poduzele određene mjere kako bi pomogle ovom sektoru na način da su izdvojeni posebni paketi pomoći u iznosima više milijardi EUR-a. Postoje državna financijska jamstva kako bi se organizatori mogli početi pripremati velike manifestacije te ukoliko manifestacije budu otkazane da poduzetnici imaju pravo na pokrivanje 70% troškova upravo iz tih jamstava. Što sprječava Hrvatsku da donese jedne takve mjere? Treba imati na umu da event industrija donese 22 milijarde kuna. Ponavljam, 22 milijarde kuna u državni proračun te se zaista nadamo da se neće dopustiti propast ove industrije koja uz financijske koristi pridonosi i pozitivnom imidžu Hrvatske. U tom kontekstu podržavamo korake i mjere koje su predložili organizatori manifestacija i zaposleni u tom sektoru kako bi pomogli event industriji. Potrebno je pokriti fiksne troškove poduzetnicima koji se bave ovom industrijom i otvoriti direktnu komunikaciju između nacionalnog stožera i predstavnika event industrije te osigurati potrebna financijska sredstava kroz fond oporavka po uzoru na neke druge europske države. Trebalo bi razmotriti uključivanje event industrije u Nacionalni plan oporavka i otpornosti kako bi im se osigurala potrebna sredstava jer očito je da u drugim zemljama postoje modaliteti i načini kako problem možemo riješiti, ali onda naša Vlada treba djelovati proaktivno, a ne da zatvaramo oči pred problemom koji imamo.
Idemo na drugu raspravu, neovisni zastupnik, poštovani kolega Milan Vrkljan, izvolite.
Vrijeme mi je išlo dok još nisam krenuo.
Kolega Vrkljan, samo vas molim, vrijeme nam je problem jer je, ne mogu nešto se pokvarilo, pa ću ja štopat evo 37:07, znači do 40, a krenulo je, dobro.
Može? Hvala. Ja ću danas govorit o zdravstvu. I naravno da je i za očekivati i normalno da ja govorim o zdravstvu. Danas 2021. g. hrvatsko zdravstvo je dužno 158milijardi kn a ono što je najtragičnije, da je u zadnjih 10 mj. taj dug porastao sa 10 milijardi na 15 milijardi kuna. Ako to malo uzmete u kontekst društva u kome živimo, to je 5 peljeških mostova. U zadnjih 20 g. ko je vodio zdravstvenu politiku u RH? To je bio HDZ i SDP. HDZ je doveo nas do toga do duga od 15 milijardi kuna i stalno se u javnosti pokreću i podržavaju lažne rasprave o prihodima u zdravstvu, tako da je u to uvučen i sami ministar Marić nesvjestan da u stvari sudjeluje u jalovoj raspravi, a on je prije par dana uložio jednu milijardu kuna u dugove zdravstvenog sustava, što je manje od 10% toga duga, što govori o tome koliko je problem velik. U isto vrijeme rasprave o rashodima u zdravstvenom sustavu se izbjegavaju zato što to direktno dovodi do rasprave o kadroviranjima u zdravstvenom sustavu, a to je ključni problem zdravstvenog sustava. Iz svega se vidi da nema strategije reforme zdravstvenog sustava jer 80% duga u zdravstvenom sustavu nastaje kao posljedica neorganiziranog rada u 5-6 velikih KBC-a. U isto vrijeme ništa se ne poduzima da se dio i novca i procesa zdravstvenog sustava premjesti u primarnu zdravstvenu zaštitu gdje se u stvari najjeftinije može iskoristit svaki dolar uložen. Mi smo jedna od rijetkih zemalja koja nema praćenja ishoda liječenja i praćenje ishoda pojedinog lijeka na tržištu. Kao posljedica toga mi smo zemlja u EU sa najviše amputacija potkoljenica kao posljedica dijabetesa. U isto vrijeme i SDP je dio te strategije koja se provodi u zdravstvu. Tako je SDP, ako se sjećate, 2001. do 2004. imao onaj famozni projekt bolnice Koprivnica gdje je 40 milijuna kuna, što svjetska banka, što proračun RH, uložili u jedan propali projekt, a voditelj tog projekta je bio Stipe Orešković koji je tada bio direktor HZJZ i po ničim kompetentan da vodi jedan ovaj, ovakav sustav. Međutim, koje su bile njegove kvalifikacije? Do trenutka kad je izabran na tu poziciju on je bio poznat samo po tome da je bio Titov omladinac i predsjednik omladine u prošlom režimu. Rezultat njegovog rada je da je državni proračun oštećen za 40 milijuna dolara, 70% novca je isplaćeno njegovim prijateljima kao intelektualni rad, a svjetska banka je nakon kratko vremena izašla iz tog projekta jer je vidjela da je to praonica novca. Isti taj Stipe Orešković u trenutku kad Sanader dolazi na čelo HDZ-a, odlazi u EPH i tamo pravi dug 700 milijuna kuna, tako da su ga kolege u medicinskoj struci zvali „mister milijarda kuna“. Jer kad tome pridodamo nakon što je on osnovao M plus investicijsku grupu i dobio novac od tvrtki koje posluju sa proračunom tj. 3 mirovinska fonda i jedan državni fond uložili su u njegovu tvrtku 97 milijuna kuna. Postavlja se pitanje zašto državni fondovi ulažu u tvrtke sa rizičnim poslovanjem? Inače to vam je Call, Call centar, to je ono kad se javite operateru, pa vam se javi, možete zamislit kako je to važan posao. Zatim zašto se ulažu novci, državni novci u tvrtke čiji je vlasnik imao niz propalih projekata i zašto HDZ kad je na vlasti daje poslove odnosno novac iz proračuna kadrovima iz SDP-a? Odgovor je vrlo jednostavan, SDP i HDZ su iste sestrinske stranke, imaju isti svjetonazor, sljedbenici su komunističkog režima i vodi ih UDBA, KOS i djeca komunističkih moćnika. Rezultat svega toga je da je Hrvatska danas propala, nema reformi, a cvate kriminal, korupcija i nepotizam.
Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u iznošenju stajališta i sada ćemo prije prelaska na dnevni red samo obavijest. U dnevni red 7. sjednice uvrstio sam dvije nove točke i to na temelju čl. 242. st. 4. Poslovnika „Prigovor protiv stegovne mjere udaljenja sa sjednice“ koji je podnijela zastupnica Dalija Orešković i na temelju čl. 236. st. 5. Poslovnika „Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav o zahtjevu za mišljenje o povredi čl. 238. Poslovnika HS“ kojeg je podnio zastupnik Domagoj Hajduković. Sada ćemo prijeći na raspravu prema predviđenom dnevnom redu, prvo je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dentalnoj medicini, drugo čitanje, P.Z. br. 47. Predlagatelj je vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Molio bih sada predstavnika podnositelja da dodano obrazloži navedeni prijedlog zakona. S nama je poštovani državni tajnik Željko Plazonić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici, cilj je ovoga zakona regulirati zanimanje dentalnog higijeničara te im na taj način omogućiti pristup tržištu rada. U pružanju dentalne skrbi sudjeluju zdravstveni radnici, doktori dentalne medicine, dentalni tehničari i dentalni asistenti koji su ujedno i članovi Hrvatske komore dentalne medicine. Ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o dentalnoj medicini regulirat će se i članstvo dentalnih higijeničara u Hrvatsku komoru dentalne medicine. Naime, od 2016. godine upisane su prve generacije dentalnih higijeničara na sveučilišni preddiplomski izvanredni studij dentalne higijene te su 3 generacije završile svoje školovanje i to pri Medicinskom fakulteta Sveučilišta u Osijeku te stekli akademski naziv prvostupnika dentalne higijene. Sveučilišni preddiplomski studij dentalne higijene završila je i jedna generacija studenata u Rijeci pri Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci, a sada na Fakultetu dentalne medicine. Dentalni higijeničari neće biti dio mreže zdravstvene službe, niti će biti ugovorni subjekti HZZO-a. Njihovo prisustvo na tržištu rada doprinijet će proširenju usluga i dati dodatnu kvalitetu naročito i u zdravstvenom turizmu. Predloženim zakonom propisuje se rad dentalnih higijeničara kao izvan timskih zdravstvenih suradnika. Također, propisuje se dozvola za rad, uvjeti za njezino izdavanje. Provedba ovog zakona nema financijski učinak na Državni proračun RH. Osim navedenoga ovim prijedloga izmjena i dopuna Zakon o dentalnoj medicini usklađuje se i sam naziv nadležne komore koji sada u zakonu glasi Hrvatska dentalna komora do sada, a sada će glasiti Hrvatska komora dentalne medicine. Slijedom ovoga izvedenoga, navedenoga predlažem usvajanje ovog zakonskog prijedloga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo replike pa ga molim da ostane za govornicom. Prvi je na redu poštovani kolega Kirin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, struka dentalnih higijeničara je prepoznata kao nužna i neophodna u dentalnim ordinacijama velikog dijela zemalja EU. Jasno i kod nas je sazrela ideja i kao što ste spomenuli 2016. godine prva generacija upisuje pri Medicinskom fakultetu u Osijeku preddiplomski sveučilišni studij dentalne higijene. Jedna generacija je završila i u Rijeci. Da li imate informacije osim jasno definiranih zakonskih okvira kako funkcionira rad dentalnih higijeničara kod nas u stvarnosti sada? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kako sada funkcionira rad dentalnih higijeničara, to je posao koji sada obavljaju jednim dijelom dentalni asistenti, a drugim dijelom i liječnici dentalni specijalisti. Prema tome, taj dio posla je za sada za njih rezerviran. Da li netko može danas, ne može zakonski nikoga zaposliti sa završenim preddiplomskim studijem dentalne medicine, na ovaj način ćemo mi rasteretiti i dentalne asistente i specijaliste dentalne medicine njihovih rutinskih poslova koji će prijeći u nadležnost dentalnih higijeničara i time će se osloboditi navedeni dijelovi tima da rade sofisticiraniji posao koji zahtjeva viši nivo stručnoga znanja.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, jasno je iz ovog prijedloga zakon i ono što ste vi naveli da zapravo dentalni higijeničari nisu dio tima koji pokriva HZZO, dakle oni će zapravo morati zaraditi za svoj rad. Kad gledate iz postojećeg zakona Članak 36r. onda je točno navedeno koje su zadaće odnosno poslovi dentalnog higijeničara. Od tih 5 navedenih, zapravo 4 posla idu u onu košaricu usluga koje pruža HZZO. Dakle, od 4 odnosno 5 izbjeljivanje zubi bi recimo bilo ono što bi sigurno mogla dentalna ordinacija pacijentu naplatiti. E sad, vi ste rekli da će posla za dentalne higijeničare biti, ja ću u raspravama kasnije govoriti što je nekakav problem da se dentalni higijeničar zaposli u pojedinačnoj ordinaciji, ali gdje vi vidite da će oni prvo imati svoje mjesto zaposlenja, da li su to poliklinike sa više ordinacija, da li je dentalni turizam, gdje vi vidite da će se prvo zaposliti tih 88, 86 ljudi? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Mi do sada imamo registriranih završenih 88 studenata odnosno diplomanata preddiplomskog studija dentalne higijene. Po uputama i po podacima iz dentalne komore s kojima mi raspolažemo postoji velika potreba za takvim kadrom i to u svim strukturama dentalne medicine kao takve. Znači i u privatnim poliklinikama i u stomatološkim ambulantama, pa čak i van toga recimo u preventivnom djelovanju koje je isto jedan dio posla kojim će dentalni higijeničari obavljati. Tako da ne vidim uopće zapreke niti bojazni da se taj profil naših mladih stručnjaka neće naći i zaposliti u tržištu rada za koje su oni praktično i educirani.
Kolega Karlić, izvolite.
Hvala. Poštovani državni tajniče, obzirom da je predloženim zakonom propisano da rad dentalnog higijeničara kao izvan timskog zdravstvenog suradnika znači on nije plaćen od HZZO-a zanima me naravno da li će tamo gdje bude već to su poliklinike ili neke ambulante stomatološke koje imaju veliki broj korisnika lakše sigurno zaposliti takvog djelatnika. Interesira me tko će odlučiti odnosno donijeti odluku koja je cijena rada tog dentalnog higijeničara odnosno kolika će biti plaća? Da li će svaka ambulanta ili će morat biti određeno nečim, zakonom, komorom? Hvala.
Odgovor.
Plaćanje dentalnih higijeničara će biti dogovor između zaposlenika i onoga koji ga unajmljuje da kod njega radi. To će biti njihov osobni ja bih rekao dogovor, nemamo tu zakonske regulative na koji način će netko nekoga plaćati jer to su izvantimski radnici koji rade s obzirom na to koliko jedna poliklinika, jedna ambulanta ima uopće potreba za takvim kadrom.
I zadnja replika, kolega Ćelić, izvolite.
Hvala, g. predsjedniče. Poštovani državne tajniče, karijes je najraširenija bolest od koje boluje gotovo 90% cjelokupnog pučanstva, čak 90% bolesti usne šupljine se može prevenirati. U kontekstu zubne putovnice Nacionalnog programa više se govori proteklih mjeseci o COVID putovnici, ali u kontekstu Nacionalnog programa zubne putovnice i Nacionalnog programa za preventivu i zaštitu oralnog zdravlja u kojoj ste između ostalog i vi involvirani, zanima me kako vi vidite ulogu dentalnih higijeničara u provođenju tih nacionalnih preventivnih programa? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Mi već čitav niz godina imamo kako i sami rekoste, putovnicu koja na neki način registrira trenutačno stanje zubiju kod djece, u dječjim vrtićima, u razredima, u prvim razredima osnovne škole i tu mi na neki način sada i spoznajemo koliko je karijes u toj populaciji razvijen i što nam predstoji u borbi protiv daljnjeg širenja te najčešće bolesti iako ne mislim da je ona 90%, ali nema veze, u svakom slučaju je jako, jako raširena i ono što mi naročito pratimo a to je taj tzv. cap indeks koji nije za sada na onom nivou koji bismo mi htjeli imati. Međutim nije ni samo karijes bitan. Bitno je oralno zdravlje kao takvo jer se danas jako dobro zna, na osnovu mnogih studija da je upravo oralno zdravlje ne samo važno kao lokalno zdravlje nego i sistemsko zdravlje jer mnoge sistemske bolesti imaju izvorište upravo u samim ustima [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Prema tome, to je itekako značajno.
Hvala lijepa, možete se vratiti na mjesto, državni tajniče [[Upadica Plazonić: Hvala lijepo.]] Mi smo gotovi s replikama pa idemo sada vidjeti žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu i prvi na redu govorit će poštovani kolega Ivan Ćelić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala, g. predsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Važećim Zakonom o dentalnoj medicini utvrđuje se ustrojstvo te uvjeti za obavljanje djelatnosti dentalne medicine. U pružanju dentalne skrbi pacijenata sudjeluju zdravstveni radnici koji su ujedno i članovi Hrvatske komore dentalne medicine i cilj predloženih izmjena jest regulirati zanimanje dentalnog tehničara te im omogućiti pristup tržištu rada čime će se doprinijeti zaštiti oralnog zdravlja i povećanju kvalitete zdravstvenih usluga u dentalnoj zdravstvenoj zaštiti. Danas je struka dentalnih higijeničara prepoznata kao nužna i neophodna u dentalnim ordinacijama velikog djela zemalja EU-a pa je i Hrvatska komora dentalne medicine bila inicijator postupka utvrđivanja kurikuluma te standarda kao kvalifikacija za zanimanje dentalni higijeničar. Uvjeti za rad dentalnih higijeničara do sada nisu bili uređeni niti jednim propisom kao ni statut Hrvatske komore dentalne medicine, još uvijek bez ovih zakonskih izmjena ne predviđa članstvo dentalnih higijeničara. Zato su bile nužne izmjene i dopune važećeg zakona kako bi se obuhvatio novi profil zdravstvenih radnika. Zanimanje dentalnog higijeničara pojavljuje se od trenutka kada je utvrđeno da oralno zdravlje može biti promovirano kroz redovnu profesionalnu preventivnu zaštitu. Motivacija pacijenata, edukacija o kontroli plaka, profesionalna profilaktička zaštita i ne kirurška paradontna terapija, zahtijevaju vrijeme i praktičnu stručnost te ih doktori dentalne medicine rijetko provode. Pokret oralne higijene započeo je 1843. g. u SAD-u kada su pojedini američki doktori dentalne medicine počeli angažirati asistente za preventivne usluge. Osnivač tj. otac dentalne higijene bio je dr. Alfred Fones koji je prepoznao važnost očuvanja oralnog zdravlja i važnost edukacije djece o pravilnom održavanju oralne higijene zbog prevencije dentalnih bolesti. Dentalni higijeničari su zdravstveni djelatnici sa završenim sveučilišnim preddiplomskim studijem dentalne higijene. Već je rečeno dakle da od 2016. g. su u RH upisane prve generacije dentalnih higijeničara. Nakon završetka studija, stječe se akademski naziv prvostupnika dentalne higijene. Osposobljeni su da provode programe promocije oralnog zdravlja, prevencije bolesti usne šupljine te edukacije o važnosti održavanja oralne higijene. Kao zdravstveni radnici, dentalni higijeničari mogu primijeniti svoja znanja i vještine u različitim područjima kliničke prakse, stručnim i znanstvenim istraživanjima, javnom zdravstvu te brojnim oblicima promicanja zdravlja i prevencije bolesti. Dentalni higijeničari rade u timu s doktorima dentalne medicine i ostalim članovima zdravstvenih profesija kako bi omogućili oralnu zdravstvenu skrb pacijentu koja je povezana s općim zdravljem. Prema Europskom paradontološkoj udruzi, dentalni higijeničar može čistiti i polirati zube, čistiti kamenac i naslage, aplicirati profilaktičke materijale na zube, postavljati privremen ispune ili krunice, prikupljati podatke, davati opsežne savjete vezane uz oralnu higijenu i brigu o usnoj šupljini, uzimati otiske i određene ortodontske dužnosti, dakle ima jako puno aktivnosti koje dentalni higijeničar može raditi. Zahtjev za dentalnim higijeničarima je porastao proteklih desetljeća, edukacija za dentalne higijeničare u Europe se konstantno unaprjeđuje pa se uloga i opseg postupaka koje obavlja dentalni higijeničar neprestano mijenjaju. Veća očekivanja vezana uz oralno zdravlje kao i svijest o povezanosti između oralnog i općeg zdravlja, pridonose sve većoj potrebi za ovim zanimanjem. U bolje razvijenim europskim zemljama, veći dio pacijenata, osobito djecu i mlade, tretiraju samo dentalni higijeničari. Dentalni higijeničari pomažu u rasterećenju doktora dentalne medicine obavljanjem zahvata za koje su školovani, zbog sve većeg broja posjeta pacijenata. Prevencija bolesti mekih tkiva i potpornog aparata zuba te gubitka trajnih zuba jako su važni kod očuvanja općeg zdravlja pa su zato potrebni rutinski pregledi koji daju dentalnim higijeničarima mogućnost usporedbe zdravstvenog stanja osobe. Nutricionistički savjeti u prevencija karijesa i savjeti o prestanku pušenje kod sprečavanja paradentoze i karcinoma u području usne šupljine, promoviraju opće zdravlje pacijenta što je još jedna važna uloga dentalnog higijeničara. Slijedom navedenog očekuje se kvalitetnija dentalna skrb s obzirom da je dentalni higijeničar u odnosu na dentalnog asistenta samostalniji u obavljanju svojih poslova. Njegova djelatnost obuhvaća pripremu pacijenta za pregled kod doktora dentalne medicine, upoznavanje pacijenta s preventivnom oralnog zdravlja, čišćenje mekih i tvrdih naslaga, izbjeljivanje zubi te sve ostale pomoćne radnje i poslove prema uputama i nalogu doktora dentalne medicine. Također s obzirom da će se predloženim zakonom regulirati zanimanje dentalnog higijeničara, isti će imati učinak na otvaranje novih radnih mjesta, a učinak je razmjeran broju osoba koje završe školovanje te se potencijalno uključuju na tržište rada. Između prvog i drugog čitanja bili su uglavnom nomotehničke izmjene. Klub HDZ-a podržat će Konačni prijedlog izmjena i dopuna Zakona o dentalnoj medicini.
Druga rasprava Klub zastupnika SDP-a poštovana kolegica Andraja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Cilj predloženog zakona je regulirati zanimanje dentalnog higijeničara, omogućiti im pristup tržištu rada i time će se doprinijeti zaštiti oralnog zdravlja i povećanju kvalitete zdravstvenih usluga u dentalnoj zdravstvenoj zaštiti i to podržavamo. Struka dentalnih higijeničara prepoznata je kao nužna i neophodna u dentalnim ordinacijama velikog dijela zemalja EU. Slijedom toga je Hrvatska komora dentalne medicine bila inicijator pokretanja postupka utvrđivanja kurikuluma i standarda kvalifikacija za zanimanje dentalni higijeničar. Do sada uvjeti za rad dentalnih higijeničara nisu uređeni niti jednim propisom, osim toga dentalnih higijeničari do sada nisu niti članovi Hrvatske komore dentalne medicine, stoga je jasno i nužno da se naprave izmjene i dopune važećeg Zakona o dentalnoj medicini da se time obuhvati novi profil zdravstvenih radnika odnosno dentalnih higijeničara. Ovime se također regulira rad dentalnih higijeničara kao izvan timskih zdravstvenih suradnika. Regulira se i njihovo članstvo u Hrvatskoj komori dentalne medicine, propisuje im se dozvola za rad, sad se izdaje na šest godina te uvjeti za izdavanje te dozvole. Osim toga, osniva se strukovni razred dentalnih tehničara i strukovni razred dentalnih asistenata i dentalnih higijeničara. Kao što smo čuli u odnosu na prvo čitanje ovaj konačni prijedlog Zakona je nomotehnički dorađen, mi smo podržali u prvom čitanju, podržat ćemo i u ovom konačnom prijedlogu. Dakle, ovim zakonom se regulira zanimanje dentalnog higijeničara i omogućuje im se pristup tržištu rada. Aktualno raspolažemo podatkom da su završile tri generacije studenata pri Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Osijeku kao Sveučilišni preddiplomski izvanredni Studij dentalne higijene i stekli su akademski naziv prvostupnika dentalne higijene, osim toga završila je i jedna generacija preddiplomskog studija pri Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Rijeci, dakle na Fakultetu dentalne medicine 88 završenih mladih ljudi dentalnih higijeničara čeka evo svoju priliku. I drugi fakulteti pokazuju interes za otvaranjem studija. Dakle, dentalnih higijeničari neće biti ugovorni subjekti HZZO-a znači oni stupaju na otvoreno tržište rada i moraju zaraditi svoju plaću mimo košarice usluga koju pokriva HZZO. U svakom slučaju ove izmjene su korak naprijed i oslanjaju se na praksu brojnih europskih zemalja, ali ima prostora za poboljšanje. Strukovne komore naglašavaju da će se kroz poslove dentalnih higijeničara doktori dentalne medicine osloboditi nekih od poslova kao što je npr. čišćenje, izbjeljivanje zubi, priprema pacijenata za pregled, preventiva oralnog zdravlja itd., pa onda slijedom svega ovoga što smo čuli i o čemu govorimo očekujemo kvalitetniju dentalnu skrb s obzirom da je dentalni higijeničar u odnosu na dentalnog asistenta samostalniji u obavljanju svojih poslova i dakle očekujemo bolje oralno zdravlje stanovništva. Također možemo vidjeti iz ovog konačnog prijedloga da provedu ovog zakona nema financijski učinak na državni proračun RH jer dentalni higijeničar nije dio onog najužeg tima kojega čine doktor dentalne medicine, medicinska sestra odnosno tehničar odnosno dentalni asistent. E sad ono što sam navela zapravo i u replici, prema čl. 36.r postojećeg zakona navedeno je da djelatnost dentalnog higijeničara obuhvaća pet onih osnovnih većih stavki. 1. Priprema pacijenata za pregled kod doktora dentalne medicine, 2. Upoznavanje pacijenata s preventivom oralnog zdravlja, dakle način čišćenja zubi, uporaba dentalnog konca, dentalnih četkica itd., 3. Čišćenje mekih i tvrdih naslaga s mekih i tvrdih tkiva, 4. Izbjeljivanje zubi, 5. Sve ostale pomoćne radnje i poslove prema uputama i nalogu doktora dentalne medicine. Kad pogledate onaj popis DTP postupaka, dakle košaricu usluga koje pokriva HZZO od ovih pet zapravo četiri spada u košaricu usluga. Znači jedino ono što se u ordinaciji dentalne medicine može de facto naplatit pacijentu je izbjeljivanje zubi, dal je to karbamid peroksidom, laserom itd. Koliko imam informacija s terena, a dosta sam razgovarala s kolegama, neki doktori dentalne medicine naplaćuju čišćenje kamenca, mnogi ne, ali ovo izbjeljivanje zubi bi zapravo jedino bilo ono što bi se naplaćivalo. Dakle, dentalni higijeničari će morati dodatno zaraditi za svoj rad. Budući da ordinacije dentalne medicine imaju različiti broj pacijenata od 1600, 2500, 2700 oni se pokrivaju iz iznosa glavarine po pacijentu, iz hladnog pogona uz naplatu usluga koje nisu na popisu košarice usluga koje HZZO pokriva i jasno je da će onda nositelj tima dakle doktor dentalne medicine morati osigurati plaću za dentalnog higijeničara naplaćivanjem nekih usluga koje pruža dentalni higijeničar. Nadalje, dentalni higijeničar budući da radi pod nadzorom doktora dentalne medicine, dakle s njim mora biti za vrijeme radnog vremena, mora imati drugu opremljenu radnu jedinicu, stolicu, sisaljku itd., kako bi mogao raditi, dakle to je onaj dio tehnički dio koji je potreban da bi dentalni higijeničar mogao raditi u nekoj ordinaciji, pa se onda postavlja pitanje da li će onaj pojedinac, doktor dentalne medicine, zapravo si moći priuštiti ako ništa drugo, iz ovih tehničkih razloga zaposliti dentalnog higijeničara? Vjerojatno će onda prva linija gdje će se moći zapošljavati biti poliklinike, dentalni turizam itd., a svakako bi bilo dobro da se više ordinacija dentalne medicine udruži u tzv. grupnu praksu poput Ordinacije obiteljske medicine, što je premalo prisutno, o tome sam prije par dana govorila, gdje bi recimo 5 ordinacija, recimo više njih u sklopu doma zdravlja, pogotovo gdje su na istoj lokaciji, gdje bi dom zdravlja lakše uložio u tu dodatnu jedinicu za rad nego recimo pojedinac u svojoj ordinaciji i onda bi ta grupa imala jednog dentalnog higijeničara, pa bi mogli participirati, dakle u radu te ordinacije petinu radnog vremena i onda bi svaka ta ordinacija sudjelovala u petini plaće. Također bih ovdje iznijela i problem koji su mi isto naveli neki doktori dentalne medicine. Dakle, ugovorni stomatolozi koji bi htjeli zaposliti na vlastiti trošak dodatnog stomatologa susreću se s problemom da on može obavljati usluge samo iz sfere privatno, dakle što se naplaćuje jer je upravo vodeći doktor dentalne medicine dužan odraditi sve ugovorene pacijente koji su se k njemu zapisali i pružiti im usluge s popisa DTP postupaka koje je propisao HZZO bez da im naplaćuje, pa je onda i tu prepreka za širenje dijapazona usluga i broja zaposlenih u ordinaciji. Vratimo se još malo na dentalnog higijeničara. On definitivno ima važnu ulogu u postizanju i održavanju optimalnog oralnog zdravlja. Najvažnija njihova uloga je prevencija. Dakle, oni bi mogli brinuti o oralnom zdravlju i van ordinacije, dakle u školama, u vrtićima, u domovima za starije i nemoćne, u bolnicama, recimo u JIL-u, dakle intubirani bolesnicima itd., ali kako njihov rad mora biti pod nadzorom liječnika dentalne medicine u praksi će de facto biti orijentirani na rad upravo u tim ordinacijama dentalne medicine. Tijekom javnog savjetovanja uz onaj u prvom čitanju bilo je više prijedloga zainteresiranih da dentalnim higijeničarima po uzoru na druge zemlje Danska, Finska, Norveška, Island, Švicarska, Švedska, Kanada itd., treba omogućiti da kao izvan timski zdravstveni suradnici mogu raditi neovisno od doktora dentalne medicine i imati vlastitu praksu, kao što privatno mogu raditi dentalni tehničari koji imaju manji stupanj obrazovanja, ali to za sada naš Zakon o zdravstvenoj zaštiti ne omogućava. U Nizozemskoj dentalni higijeničari imaju pristupačnije i povoljnije cijene za svoje usluge od doktora dentalne medicine. I tamo se korištenje liječnika dentalne medicine obzirom na dugotrajnost i troškove školovanja smatraju prevelikim troškom za preventivno djelovanje, a upravo dentalni higijeničari oslobađaju liječniku vrijeme za kurativu i tako dovode do smanjenja troškova u zdravstvu. Naš zdravstveni sustav premalo ulaže u preventivu i upravo bi dentalni higijeničari trebali naglasak staviti na motivaciju i edukaciju pacijenata o pravilnom održavanju oralne higijene. Djelatnost dentalnih tehničara je rehabilitacija usne šupljine i izrada neophodnih dentalnih protetskih nadomjestaka koji su dio zdravstvene zaštite, zdravstvenog osiguranja i zdravlja populacije. A obzirom da dentalna zdravstvena zaštita obuhvaća i preventivnu i kurativnu dentalnu zdravstvenu zaštitu i prava na dentalna pomagala onda bi se zapravo jednom smišljenom raspodjelom zadaća i poslova upravo moglo poraditi na tome da nam oralno zdravlje naših stanovnika bude bolje jer se zaista sa stupnjem prisutnosti karijesa i sa bolestima usne šupljine ne možemo pohvaliti. Godišnje se troši 1,2 milijarda kuna na stomatološku zaštitu i upravo je različitim zakonskim izmjenama i reformama koje nam slijede, nadamo se, ćemo vjerojatno onda zapravo i pružiti našim stanovnicima bolju zdravstvenu zaštitu uključujući i stomatološku zaštitu. Imam tu još dosta toga što sam si pripremila za govoriti, ali tu ću se onda javiti u pojedinačnoj raspravi i malo još dodatno razraditi temu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Idemo sada na izlaganje poštovanog kolege Silvana Hrelje, Silvano Hrelja o, to je Klub zastupnika HSS-a i HSU-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Dakle, ovdje smo da razgovaramo o sadržaju zakona, ali i o formi. O formi zakona ja bih pito, upito se ovdje javno što bi na ove nazive na ova zanimanja rekli naši jezičari? Zašto smo mi nazive „zubna higijena“, „zubni asistent“, „zubni higijeničar“, „zubni tehničar“, koji su uobičajeni baš u formi zakona morali, morali promijeniti. Je da je pitanje forme, ali je i pitanje pokazivanja odnosa prema vlastitom, vlastitom jeziku, a to baš nam nije na, na čast. Dakle, naravno što se tiče sadržaja ovdje nema dvojbe, ovdje se uvodi „dentalni higijeničar“ ili „zubni higijeničar“ člana, dakle nije član tima, ali on dobiva pravo građanstva i pravo legalnog i legitimnog rada, školovan je za to, prema tome nije izvan sustava, postaje dio, dio sustava. Ne radi se o nekom velikom broju, oni se uvode u sustav, a šta će od toga biti to je upravo kolegica Andreja Marić raspravljala i mislim da njezina rasprava ima svoju težinu za promišljanje za budućnost jer nama doista nedostaje u preventivnoj zaštiti ljudi takvog karaktera, dakle radi se ipak o manjoj složenosti poslova u zubnoj, u zubnoj ordinaciji u timu i pitanje je odnosno ono gdje ću postaviti dilemu je slijedeće pitanje. Ta dilema je vezana uz tvrdnju da ovaj zakon ne iziskuje više novaca iz državnog proračuna. Gledajte, do sada smo imali jedan standardni broj takvih usluga, onoliko koliko su stomatolozi stigli učiniti tih usluga dentalne higijene i one su naplaćene od HZZO-a. Te usluge se naplaćuju od HZZO-a. Sad ako uđe u sustav 84 čovjeka točno u timovima koji su veći, koji su jači, koji imaju više pacijenata te usluge će porasti što znači da će biti i veći zahtjev za naplatom tih usluga od HZZO-a što je meni normalno. To neće biti ništa strašno, ništa epohalno, ništa veliko, ništa, ništa značajno. To ne može u odnosu na budžet HZZO-a biti neki, neki veliki problem, ali zašto kažemo eksplicite da neće biti mogućih povećanja troška, a recimo biti će minimalno povećanje troškova. A opravdanje zašto uvodimo dentalnog higijeničara u sustav je više nego evidentno da se time bavi i širi mreža tih jednostavnijih poslova u toj djelatnosti. Vjerojatno počinjemo sa dentalnim higijeničarom koji nije član tima, vjerojatno će u nekim, u nekom budućem vremenu on dobiti još i dodatne zadaće i postati član tima. Ja nemam ništa protiv toga da se jedna djelatnost tako razvija. U ovom trenutku je bitno konstatirati samo da prvostupnik dentalne higijene ili zubne higijene, zubni asistent i zubni higijeničar ne mogu samostalno raditi, to je ograničavajući faktor. Pretpostavljam da su i predlagatelji zakona išli sa oprezom u cijeli ovaj ciklus, dakle i tu nalazim neko, neko opravdanje dok ovaj zubni tehničar može raditi, raditi samostalno. Dakle, neke kategorije otprilike obrazovne na istoj, na istoj razini. U svakom slučaju mislim da je ovaj prijedlog zakona koji je raspravljen u prvom i drugom čitanju dobio određene nomotehničke poboljšice, pogodan za usvajanje u Hrvatskom saboru i Klub zastupnika HSS-a i HSU-a uz ove primjedbe, uz ove dileme koje će ostati za nas i za neko vrijeme buduće u svakom slučaju će ovaj zakon podržati. Hvala lijepa.
Idemo dalje, sada su na redu pojedinačne rasprave. Prvi je poštovani kolega Mladen Karlić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o dentalnoj medicini. Cilj predloženog zakona je regulirati zanimanje dentalnog higijeničara te im omogućiti pristup tržištu rada, a čime će se doprinijeti zaštiti oralnog zdravlja, povećanje kvalitete zdravstvenih usluga i dentalnoj zdravstvenoj zaštiti. Mislim da je evo već kroz uvodna izlaganja i državnog tajnika i kolega jako dobro obrazloženo i mislim da smo dobro proširili ovu temu upravo sa svim problemima koji postoje da ono što je najvažnije dentalni higijeničar po definiciji zdravstveni djelatnik osposobljen da provodi programe promocije oralnog zdravlja, prevencije bolesti usne šupljine te edukacije važnosti održavanja usne šupljine. Ovo je jako važno jer mislim da upravo prevencija ne samo na području oralne medicine nego u svim područjima bi zapravo trebalo biti najvažniji segment i da bi on svojim kvalitetnim radom doprinjeo smanjenju troškova u zdravstvu, boljem zdravstvenom stanju i mislim da na tome moramo svi zajedno poraditi upravo da ta prevencija bude što kvalitetnija na svim područjima. Ovo je jedan oblik koji bi ako zaživi, ako doživi ono što bi trebao, sad je to početak znači sa 80 i nešto djelatnika doprinijeti evo upravo oralnom zdravlju, od početka od vrtića, osnovnih škola pa do onih starijih koji upravo u tom dijelu, segmentu nisu obrazovani i ne znaju kako održavati oralnu higijenu. Naravno ako se tu uključi i zdrava prehrana koja je isto tako bitna, to je već jedno proširenje tog područja preventive u zaštiti zdravlja organizma. I zato je važno da ovaj prijedlog zakona prihvatimo naravno, mislim da će to biti i zakon koji će biti jednoglasno prihvaćen i da ćemo time prvenstveno omogućiti ovim novim njih 80-tak, znači nove 3 generacije dentalnih higijeničara koji su završili svoje školovanje u Osijeku da nađu svoj posao i jedna generacija pri Medicinskom fakultetu u Rijeci, tako da omogućimo znači na tržištu rada da dođe do novog zapošljavanja odnosno osiguranja radnih mjesta. Ono što je meni evo važno, pitao sam državnog tajnika upravo za plaću zato što koliko sam vidio da komora dentalne medicine znači određuje najnižu cijenu rada doktora dentalne medicine, najnižu cijenu rada dentalnog tehničara, mislim da bi trebalo odrediti i najnižu cijenu rada dentalnog higijeničara, a naravno da će onda dalje sa onim svojim ravnateljem ili onim liječnikom s kojim bude sklopio ugovor dogovorit se koja će to biti plaća za koju će raditi ovaj dio posla. Evo, mislim da je ovo jedan dobar, kvalitetan prijedlog koji ćemo naravno svi podržati. Hvala.
Ostanite, imate jednu repliku kolega Kirin izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi zastupniče pojavom dentalnih higijeničara očekuje se kvalitetnija dentalna skrb. Dentalni higijeničar je samostalniji u svom radu i obavljanju posla nego dentalni asistent. Da li će po vašem mišljenju temeljem organizacije obavljanja poslova dentalnog higijeničara njihov rad biti potpuno prema uputama i pod nadzorom doktora dentalne medicine i uloga Hrvatske komore dentalne medicine?
Pa mislim da je jako važno da onaj, ona ordinacija dentalne medicine ili poliklinika ili koja ima posebno veliki broj osiguranika da ima ovakvu, da ima ovakvog zaposlenika koji će preuzeti jedan dio posla, koji će smanjiti, mi smo svjesni sad da već i u dentalnoj medicini postoje liste čekanja, da se pacijenti naručuju i po mjesec dana za pregled zuba odnosno bolesti zuba, tako da upravo mislim da bi sa ovim djelatnicima mogli postići to da smanjimo taj pritisak, da osiguramo bržu zdravstvenu zaštitu i kvalitetniji rad. A mislim da je na komori evo upravo da regulira i da zaštiti i ovaj novi oblik odnosno novog djelatnika koji postoji odnosno zanimanje koje smo osigurali. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Karliću. Idemo na drugu pojedinačnu raspravu, poštovana kolegica Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo čuli smo zapravo koja je važnost i uloga dentalnih higijeničara. Mislim da je jako važno da ministarstvo, Komora dentalne medicine promoviraju ulogu dentalnih higijeničara i među svojim kolegama, ali i u cjelokupnoj javnosti i da se naglasi njihova važnost da rade uz osnovni tim u dentalnoj medicini, tako da se nadam da će i ministarstvo zapravo promovirati njihov značaj i njihovu važnost. Htjela bih samo par stvari još reći za one koji se možda nisu više bavili detaljnije bavili ovom temom, vezano uz ovu košaricu usluga koje pruža HZZO odnosno uz usluge koje bi mogao pružati dentalnih higijeničar, a koje zapravo ne bi se mogle pokriti iz košarice usluga. Dakle, prema postojećim pravilnicima osigurana osoba našeg zavoda u skladu sa Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju ostvaruje pravo na teret sredstava zavoda na navedenu dentalnu zdravstvenu zaštitu u zdravstvenim ustanovama i kod zdravstvenih radnika privatne prakse koji su uključeni u mrežu javne zdravstvene službe odnosno koji imaju sklopljen ugovor s HZZO-om. I sad ta dentalna zdravstvena zaštita obuhvaća postupke i usluge koji su svrstani u nekoliko razina. Kad si malo to pogledate šifra započinje sa DM uz pripadajući troznamenkastu brojku i to sve možemo naći u Pravilniku o dentalnoj zdravstvenoj zaštiti iz obveznog zdravstvenog osiguranja. Prvo, postoji nulta razina dakle kurativa i preventiva za sve osigurane osobe koju svaka ugovorena ordinacija dentalne medicine mora pružiti svakome ko se kod nje prijavio kao redovni pacijent. Onda postoje DTP prve razine preventiva za djecu do 18.g. pa onda osigurane osobe starije od 18 godina, pa onda postoje DTP-ovi prve razine kurativa za djecu do 18 godina odnosno za sve osigurane osobe i onda treća stavka u toj cjelokupnoj stomatološkoj zaštiti je za sve osigurane osobe protetika i onda još DTP prve razine protetika za osigurane osobe starije od 18 godina i zapravo svaka ta usluga ima određeni svoje bodovanje na temelju kojega si ordinacije dentalne medicine ostvaruju onaj dijapazon poslova koji oni rade i pružaju osiguranim osobama. U navedenom pravilniku naveden je i popis ortodonskih anomalija i postupaka u djelatnosti ortodoncije za osigurane osobe do navršene 18.godine života koje se mogu ostvariti na teret zavoda. E sad osigurana osoba ostvaruje pravo i na dentalno pomagalo, popravak dentalnog pomagala, pravo na ortodonsku napravu i popravak ortonske naprave prama pravilniku. I sad iz te ukupne svote koju uprihodi ordinacija dentalne medicine plaća se i rad i materijal i dentalnog tehničara u postupcima koji su vezani uz ortodonciju. Kad pogledate koji je to dijapazon cijena to je od 65 kuna za rad i materijal pri izradi studijskih modela za fiksnu ortodonsku napravu za jednu čeljust pa do 595 kuna dakle rad i materijal dentalnog tehničara pri izradi mobilne ortodonske naprave za obje čeljusti. A iz ovoga svega što uprihodi ordinacija dentalne medicine tu će se naravno morati napraviti nekakva računica kako će se financirati i dentalni higijeničar. Jedna stavka koju su mi također rekli liječnici dentalne medicine što ih muči da nema principa nasljeđivanja ordinacije kad doktor dentalne medicine odlazi u mirovinu, znači u punom opsegu posložena ordinacija, a taj problem stoji i dalje. Sljedeća stvar koju su neke jedince lokalne i regionalne samouprave svakako poradile za svoje stanovnike je pružanje svojevrsnih nadstandarda, pa tako recimo u Međimurskoj županiji od početka listopada 2017.g. Međimurci mogu imati dežurni stomatološki tim za koji su se javile različite ordinacije dentalne medicine. Mi imamo recimo 52 ordinacije dentalne medicine koje su dio mreže ordinacija dentalne medicine, a imalo bi prostora zapravo i za više tih ordinacija odnosno za više upisa pacijenata upravo ako bi i postojala nekakva mogućnost da dentalni higijeničari uđu u tu cijelu priču, da postoji nekakav financijska računica kako bi se zapravo doktori dentalne medicine onda manje bavili preventivom, a zapravo više kurativom za koju nažalost još uvijek ima posla, tako da je potrebna snažnija prevencija koja bi ljude osvijestila da ne čekaju zadnji trenutak, da ne dođu to toga da nastane karijes, da nastanu problemi, da moraju biti hitna stanja, a u svemu tome, o tome ću još završno govoriti što mi se osobno sviđa je pitanje zubne putovnice odnosno Nacionalnog programa za njegu odnosno čišćenje zubi tako da ću o tome još kasnije nešto reći.
Hvala vam. Imamo dvije replike, prvi je kolega Šimić, izvolite.
Poštovana kolegice Marić. Pa u današnjoj raspravi više puta je spomenuta samostalnost rada dentalnog higijeničara, da li smatrate da su sadašnje kompetencije koje se navode dovoljno dobro određene i da li smatrate da u budućnosti moguće da se kompetencije dentalnih higijeničara mijenjanju sukladno odlukama Hrvatske komore dentalne medicine?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Možete pročitati recimo za prvo čitanje onda imate tamo u javnom savjetovanju neko je bio napisao nekih 70-ak stavki i zapravo kompetencija koje može raditi dentalni higijeničar. Svatko kod nas u zdravstvu, vi sami znate, kad završimo fakultet nismo još uvijek sposobni baš potpuno sami raditi, znači mora biti nekakav nadzor da li liječnika u redovnoj zdravstvenoj zaštiti ili nadzor doktora dentalne medicine, ali u svakom slučaju nakon tog nekakvog početnog snalaženja, ajmo tako reći, u praksi vjerujem da će se kako će zapravo i vrijeme pokazati da će i dentalni higijeničari definitivno imati svoje mjesto, još širi dijapazon ovih poslova koji su navedeni ovdje tu u ovom Članku 36r., tako da vjerujem da će biti posla za njih. Hvala.
Kolegice Nađ, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Marić, istakli ste važnost prevencije. Mislim da je to vrlo važno kod vrtićke i djece nižih razreda. Da li taj dentalni higijeničar može sam odlaziti u vrtiće ili u niže razrede osnovne škole i zapravo govoriti o potrebi prevencije o načinu pranja zubi i sl. ili mora sa njim ići i liječnik dentalne medicine? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Znači jednim dijelom sam se toga dotakla gdje bi dentalni higijeničari mogli raditi, spomenula sam da bi mogli raditi u vrtićima, u školama, u bolnicama itd., međutim sad postojeći zakonski okvir ne predviđa da oni budu potpuno samostalni mimo doktora dentalne medicine. Obzirom da je kako se slažemo preventiva vrlo jasna i mora krenuti zapravo od najranije dobi, a ono što ću kasnije još malo se za tu zubnu putovnicu osvrnuti, dakle za taj program zubne putovnice imaju mjesto doktori dentalne medicine, dakle timovi i privatnici i oni koji su pod mrežom HZZO-a, a s njima će onda moći nadamo se jel ići i dentalni higijeničari koji će zapravo biti onda dio tog tima koji radi prevenciju dakle u vrtićima odnosno u školama. Tako da samom, sami po ovome za sad ne mogu ići, ako sam ja dobro shvatila, mislim da jesam, ali uz doktora dentalne medicine da.
Hvala vam lijepa. Sada će govoriti poštovani kolega Hrvoje Šimić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, pa evo pred nama je u tijeku rasprava o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dentalnoj medicini koja ima za cilj definirati jedno novo zanimanje, novu struku dentalnog higijeničara. Gdje seže povijest dentalne higijene? Pa seže u sredinu 19. stoljeća na područje SAD-a gdje je po prvi puta i definiran Zakon o dentalnoj higijeni koji je donesen u New Yorku 1916. godine, a taj snažan utjecaj iz SAD-a širi se i na područje Europe te se dentalna higijena prvi puta spominje na području Europe u Norveškoj 1924. godine. Povijest obrazovanja dentalnih higijeničara kao što je već i rečeno je u 2015. godini gdje je u gradu Osijeku na Medicinskom fakultetu otvoren prvi preddiplomski sveučilišni studij dentalne higijene. Drugi je otvoren u 2017. na, u sklopu Medicinskog fakulteta u Rijeci i evo do sada je sveukupno 4 generacije studenata završilo ovaj studij i u roku od 6 semestara steklo stručni naziv prvostupnice odnosno prvostupnika dentalne higijene. Dosadašnjim Zakonom o dentalnoj medicini u pružanju dentalne skrbi sudjelovali su doktori dentalne medicine, dentalni tehničari te dentalni asistenti koji su ujedno bili i članovi Hrvatske komore dentalne medicine. Cilj ovog predloženog zakona je regulirati upravo ovo novo zanimanje, omogućiti mu pristup tržištu rada i naravno doprinijeti dodatno zaštiti oralnog zdravlja. Struka dentalnih higijeničara prepoznata je kao nužna i neophodna slijedom čega je i Hrvatska komora dentalne medicine postavila kurikulum te standard kvalifikacija za ovo zanimanje o čemu nam govori i strategija komore dentalne medicine iz, koja se odnosi na razdoblje 2017. do 2025. godine. Do sada dentalni higijeničari nisu bili niti članovi Hrvatske komore dentalne medicine te je stoga nužno upravo dopunama važećeg zakona omogućiti profiliranje ovog novog zanimanja. Provedba ovog zakona kao što je već rečeno neće imati negativni učinak na državni proračun već će omogućiti otvaranje novih radnih mjesta, a dentalni higijeničar će za početak raditi kao izvan timski zdravstveni suradnik te neće biti dio fiskalnog opterećenja na financijski plan HZZO-a. Djelatnost dentalnog higijeničara obavljat će se prema uputama i pod nadzorom doktora dentalne medicine kao što smo također čuli što je izuzetno bitno, a obavljat će se i obuhvaćati ponajprije preventivne postupke pripremu pacijenta za pregled kod doktora dentalne medicine, upoznati pacijente sa pravilnim načinom obavljanja higijene usne šupljine, pravilnim načinom čišćenja i pranja zubi te uporabu zubnog kamenca, te uporabu zubnog konca te pravilnu uporabu dentalnih četkica. Ono što je novo to je da će samostalno moći obavljati čišćenje mekih i tvrdih naslaga te raditi izbjeljivanje zubi. Moramo reći za ova dva postupka da je sukladno postupniku HZZO-a u DTP-u skidanje kamenca bilo moguće 2 puta godišnje na trošak HZZO-a, dok je izbjeljivanje zubi jedan nadstandard koji se posebno plaćao. I na kraju u odnosu na tekst prvog čitanja prijedloga zakona ovaj konačni tekst zakona je dorađen i upravo su njime propisani pravni lijekovi u postupku izdavanja dozvole za rad dentalnom asistentu i dentalnom higijeničaru te su dorađene sve prekršajne odredbe za obavljanje djelatnosti izvan opsega određenog odobrenjem za samostalni rad te prekršajne odredbe u odnosu na čuvanje profesionalne tajne te vođenje propisane evidencije i dentalne dokumentacije. Hvala lijepa.
Hvala vam, imate 2 replike pa vas molim da ostanete. Prvi je kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče, evo sad ste na kraju rekli da je prijedlog zakona dorađen i da je kvalitetan i bolji u odnosu na prvo čitanje. I ovdje govorimo o dentalnom higijeničaru koji je samostalan u svom radu, ali ja mislim da je izuzetno važno da on ima stručnu kontrolu i zašto je važno da dentalni higijeničar ima nadzor doktora dentalne medicine u svom radu? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Evo poštovani kolega, s obzirom da se radi o jednom novom zanimanju, jednoj novoj struci, da se radi o zapravo novoj djelatnosti, izuzetno je nužno da ona u početku bude pod nadzorom, pod nadzorom onoga ko je zapravo nositelj tima a to je doktor dentalne medicine koji je educiran i za pravilno uzimanje anamneze, da ne kažem i komunikaciju sa drugim liječnicima koji sudjeluju u liječenju pacijenta jer pacijent nije došao dok stomatologa samo sa problemom vezanim uz oralnu šupljinu i problem sa zubima već kao što je državni tajnik spomenuo, uvijek se tu nalazi i drugih komorbiditeta koji modu predstavljati određenu ugrozu, zato je upravo bitan ovaj nadzor u početku. Hvala.
I druga replika, kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, i vi ste očito proučili pravilnik pa vidite onda koje usluge zapravo idu, preko DTP-a koje se zapravo jedino mogu naplatiti. Izbjeljivanje zubi definitivno ne ide u ovu košaricu usluga međutim ovo čišćenje kamenca ide. Međutim, očito u praksi postoji nekakva siva zona jer čak i kod onih ugovornih ordinacija dentalne medicine, neki naplaćuju čišćenje kamenca, neki ne. Kako bi vi taj problem riješili? Mislite li da je to možda nekakav globalni problem ili da su to samo pojedinci, imate li vi kakvih saznanja u vezi toga? Znači, izbjeljivanje zubiju se naplaćuje, čišćenje se ne bi smjelo ali se nekada naplaćuje. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa, poštovana zastupnice. Pa naravno da bi svi ugovorni subjekti koji imaju ugovor sa HZZO-om trebali poštivati sve što ono što su svojim potpisom i garantirali, naravno da treba poraditi i upoznavati pacijente, korisnike svih naših usluga upravo sa pravima, naravno i obavezama i na taj način ponajprije bi spriječili i nekakvu moguću zlouporabu.
Zahvaljujem, gotovi smo sa replikama pa nastavljamo dalje sa pojedinačnom raspravom. Poštovana kolegica Dalija Orešković, izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Pa lijepo je predstavnik predlagatelja sa papirića pročitao kako je mudri Alfonso zaključio i prepoznao važnost dentalne higijene za očuvanje dentalnog zdravlja. A i lijepo su svi zastupnici iz redova HDZ-a naglasili kako je cilj i svrha ovog zakona to da jednu novu profesiju, jedno novo zanimanje učinimo dostupnim na tržištu rada. A to je zapravo sva suština, sva problematika kojom se ovaj zakon bavi. A ja postavljam pitanje, nije li licemjerno kada iz redova HDZ-a neko postavi pitanje u replici, zašto je važno da stomatolog ima dentalnog higijeničara u svom timu kada samim ovim zakonom i to se posebno ističe, nismo previdjeli da dentalni higijeničar ulazi u onaj paket koji je pokriven troškovima HZZO-a i hvalimo se time da ovaj zakon nema nikakav učinak na državni proračun pa ćemo zapravo dentalne higijeničare pustiti da im se otvori tržište rada gdje će oni zapravo svoja radna mjesta tražiti kod privatnika odnosno u privatnim stomatološkim ambulantama? Meni je žao što se zapravo jedino kolegica Marić u ime Kluba zastupnika SDP-a potrudila razgovarati sa našim stomatolozima, neovisno o tome u kakvom obliku obavljanja svoje djelatnosti funkcioniraju i rade pa da ih pitaju kakve su stvarne mogućnosti i kakav je stvarni prostor za otvaranje radnog mjesta dentalnog higijeničara. I ja ću samo napomenuti opasnošću da ponovno dobijem opomenu da se ne držim teme, da si Hrvatski sabor ne smije dozvoliti biti toliko površan koliko su površni predlagatelji zakona, da ne smijemo samo čeprkati po površini. Dakle, ako otvaramo zakonsku mogućnost nekome da pristupi tržištu rada, onda se trebamo pitati a kakve su stvarne mogućnosti da se netko na tom tržištu rada zaposli. I gdje su problemi, gdje su poteškoće stomatolozima u privatnoj praksi da stvore financijsku mogućnost i financijski prostor za osnivanje nekog novog radnog mjesta u svom timu. Dakle, ništa nismo govorili o članstvu u komori. Izgleda da će ovo zakona ta komora imati puno više koristi nego od samih svojih članova u smislu dentalnih higijeničara a pogotovo od ovog zakona neće imati nikakve koristi sami korisnici jer je pitanje koliko ćemo uopće dentalnih higijeničara uposliti, koliko je ordinacija koje imaju financijski prostor za plaćanje jedne osobe čije usluge ionako može obavljati netko drugi ... [[Govornik se ne razumije.]] koje se financijski više isplati. Ja ću spomenuti dva primjera, konkretna životna primjera što su meni rekli stomatolozi koji se bore na samom tržištu, dakle imaju svoje privatne prakse. Imamo situaciju da jedan stomatolog obavlja svoju uslugu u okviru doma zdravlja i plaća zakupninu otprilike, zakupninu i režije u iznosu od 3000 kn županiji. Istovremeno, ima vlastito trgovačko društvo u kojem ima čitav niz uređaja za koje su podignuti krediti, krediti se otplaćuju, neki od njih podignuti su i putem HAMAG Bicro model sufinanciranja. I gdje je nastao problem? Pa problem je u tome što je ordinacija u domu zdravlja u vlasništvu županije derutna, sa nikakvom opremom, a privatna ordinacija zapravo pruža onaj standard koji bi korisnici usluga i trebali imati. Sukladno Pravilniku o minimalnim uvjetima u pregledu prostora radnika i medicinske tehničke opreme za obavljanje zdravstvene djelatnosti, ne postoji mogućnost da se ordinacija koja je u zakupu županije smjesti u privatni prostor u kojem se stomatološke usluge daju u okviru jednog trgovačkog društva. Dakle, naši pravilnici kažu da su to dva pravna subjekta, pa iz tog razloga da bi uopće to moglo bit u nekom istom prostoru moraju postojati odvojeni ulazi, odvojene čekaonice, odvojeni sanitarni čvorovi, pa ćemo onda doći do toga da osoba koja je dovedena u takvu situaciju zbog pravilnika koji ne razumijeva stvarno tržište na terenu one koji idu na teret zdravstvenog osiguranja idu na jedna vrata, a privatnici na druga. Dakle, ako nismo u stanju osloboditi privatnike od ovakvih nerazumnih pravila teško da ćemo doći do situacije da se može zaposliti jedan zdravstveni tehničar. Hvala.
Hvala vam lijepa. Došli smo do kraja s pojedinačnim raspravama i idemo sad na završne rasprave. Javio se Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Andreja Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora. Dakle, poštovani državni tajniče, shvatili ste da imate u ovom trenutku podršku za donošenje ovog zakona, međutim nadam se da ćete uvažiti kao ministarstvo sve ono što ste čuli i danas i prošli puta u raspravi, ali i sve ono što je rečeno tijekom javnog savjetovanja jer je tu bilo i dosta dobrih prijedloga i zapravo iznošenja tekućih problema koji za sada postoje na terenu. Smatramo da je ovo tek prvi korak, dakle ti mladi ljudi su završili obrazovanje, sad im tek donosimo zakon koji im omogućuje da uopće dođu do posla i da krenu na tržište rada, ali smatram kao liječnica u prvom redu da konačno moramo shvatiti što je zapravo cost benefit danas. Znači, prvo je preventiva i staviti naglasak na preventivu, a onda tek na kurativu, a kod nas je obrnuto. Znači, mi smo tolko loši što se tiče općenito zdravlja odnosno sad oralnog zdravlja ako o tome danas govorimo, da je zapravo jako važno da što više damo upravo naznaku i važnost onima koji će provoditi prevenciju. Dakle, na temelju ovih naših loših zdravstvenih pokazatelja i lošeg oralnog zdravstvenog stanja sva sreća pa je eto donesen ovaj program pod nazivom „zubna putovnica“ koji se provodi kod nas od 2017.g. i što je dobro, usmjeren je poboljšanju oralnog zdravlja i zdravstvenog ponašanja i školske i predškolske djece s ciljem da se rano otkrije i prevenira karijes. Dakle, obavezni pregledi koji se provode da bi se izdao taj obrazac „zubna putovnica“ uključuju, čisto evo da znate, pregled prije upisa u vrtić, znači stomatološki pregled s izdavanjem obrasca „zubna putovnica“ kao prilog pedijatrijskom uvjerenju uz obveznu sanaciju karijesnih lezija mliječnih zubi ako postoje. Drugo, pregled prije upisa u 1. razred osnovne škole uz obveznu sanaciju karijesnih lezija mliječnih i trajnih zuba i pregled u 6. razredu osnovne škole. Dakle, to je upravo prilika da se i roditelji i djeca upoznaju sa važnošću prevencije odnosno što ranije sanacije problema. Već smo govorili i u replika je bilo nekakvih pitanja ko sve može sudjelovati u tim programima prevencije. Dakle, tu je velika uloga doktora dentalne medicine, svakako će tu i dentalni higijeničari obzirom da ne mogu samostalno ići, ali će moći ići zapravo na teren u sklopu odnosno zajedno sa doktorima dentalne medicine i što više raditi na prevenciji. U ovom programu „zubna putovnica“ mogu sudjelovati i oni doktori dentalne medicine koji nemaju ugovor s HZZO-om, ne znam kakvi su podaci s terena, u kojoj mjeri zapravo oni i sudjeluju u tome svemu. A uz ovaj program „zubna putovnica“ svakako je potreban i nastavak programa nacionalnog četkanja zubi u vrtićima i osnovnim školama, to je iznimno važno za djecu od najranije životne dobi, a obzirom kako sam rekla kako nam je loše oralno zdravlje, mislim da bi se i neki odnosno mnogi odrasli trebali zapravo pobrinuti da malo više porade na svojim zdravim navikama. Tako da evo zaključno kako smo već i rekli u ime kluba, znači podržavamo ovaj zakon, ali molimo da usvojite sve ono što smo predložili i da idete korak više, dakle da se taj dijapazon preventivnih pretraga i pregleda zapravo stavi u košaricu u kojoj će moći participirati i dentalni higijeničari jer kako sam rekla prema onome što znam koji su tehnički problemi na terenu bojim se da neće baš sve pojedinačne ordinacije dentalne medicine si moći priuštiti niti prostor u kojem će taj dentalni higijeničar raditi, niti u startu nekakvu jedinicu za rad. Pa evo korak po korak, valjda će se onda i širiti lepeza onih koji će zapošljavati dentalne higijeničare jer u krajnjoj liniji mladi ljudi su i na školovanju i dalje, pa će i dalje završavati, neće biti samo 88. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem. Javio se i državni tajnik, poštovani Željko Plazonić, kako bi još zaključno govorio u ime predlagatelja, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Ja baš nemam običaj da na kraju prijedloga jednog zakona uzmem riječ, ali pošto je ova diskusija bila vrlo ja bih rekao intenzivna i pošto se čulo puno puno informacija onda moram prije svega iskazati na početku veliko zadovoljstvo da se vama draga kolegice Marić sviđa „zubna putovnica“ jer iz 2017.g. je to u stvari proizvod Ministarstva zdravstva i našega Povjerenstva za oralnu higijenu i oralno zdravlje, pa ne bih htio da to preuzimam sebi na čast, al ja sam jedan od tih tvoraca te „zubne putovnice“ i mi smo išli kroz nekoliko županija u promociju te „zubne putovnice“ i objašnjavati što i kako i na koji način s njome raditi i čemu je ona cilj. Ja bi samo naglasio da osim dentalnih higijeničara i onih svih zadataka koje oni po zakonu smiju obavljati, dentalna higijena i oralno zdravlje je u stvari dio elementarne kulture zdravlja svakog građanina RH iz jednostavnog razloga što oralno zdravlje ima neizrecive negativne posljedice na čitav niz sistemskih bolesti koje do sada nisu bile prepoznate da imaju jedan od svojih etiloških momenata i u oralnom zdravlju. O detaljima nažalost mi nemamo dovoljno vremena da vam govorim, al to je činjenica da ćemo sa poboljšanjem oralnog zdravlja imati značajne uspjehe i na mnogim medicinskim disciplinama drugih sistemskih bolesti, to je ono što je važno. I sada na kraju pošto sam ja razgovarao i sa stomatolozima gotovo neću reći svakodnevno, ali vrlo često, ali sam razgovarao i sa studentima koji su završili Studij dentalne higijene, ja bih koristio ovu priliku da se u njihovo ime zahvalim svima vama na podršci ovom zakonu i mogućnosti otvaranja njihovoga zaposlenja na tržištu rada zdravstvenih usluga. Eto, hvala vam lijepo.
Ostanite imate repliku jednu, kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Moram konstatirati da je meni zapravo jako drago što je vama drago što sam ja vas pohvalila. Dakle, ja uopće sad ne gledam tko je tu nečiji lik i djelo, ali evo drago mi je ako ste vi u tome sudjelovali. Ja kao prvo kao liječnica gledam dal je nešto dobro ili nije dobro. Znači stalno vam naglašavamo prevencija je naravno broj jedan, to znate i sami, mi u tome još kaskamo, kost benefit analize su nam nula bodova i oko covid i oko bilo kojeg problema kojeg se dotaknemo pa evo onda se nadam da će i ova široka rasprava vam biti na korist i da ćete što prije krenuti sa reformama u cijelom zdravstvu, a ne samo u području dentalne medicine. Hvala.
Izvolite odgovor.
Ja se zahvaljujem vama što smo se zajednički usaglasili jer se radi o nečemu gdje bilo kakva stranačka pripadnost uopće nije bitna, a mi u ministarstvu ili barem ja dok sam ja član tog ministarstva poštivamo ono što ministarstvo kao takvo znači u svom latinskom prevedeno na hrvatski kako je kolega Hrelja rekao značenju. Ministrirati znači služiti narodu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. A sada ćemo napraviti deset minutnu stanku, molim vas da se prozrači prostor, nastavlja se u 11 sati 35 minuta. STANKA U 11:23 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,35 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo stanka nam je istekla pa vas molim da zauzmemo mjesta i da počnemo sa drugom točkom. Najprije će, ta točka je: A) Izvješće o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2019. godine B) Izvješće o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2019. godine C) Izvješće o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2020. godine D) Izvješće o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2020. godine. Podnositelj je Vlada RH sukladno Zaključku Hrvatskoga sabora donesenom na sjednici održanoj 24. listopada 2014. godine. Raspravu je proveo Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu regionalnoga razvoja i fondova EU, Velimir Žunac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru, kao što ste čuli tema su Polugodišnja izvješća o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. siječnja 2019. godine do 31. prosinca 2020. godine. Dakle, radi se o 4 polugodišnja izvješća. Temeljem zaključka Hrvatskog sabora donesenog na 14. sjednici održanoj 24. listopada 2014. godine Vlada RH obvezna je Hrvatskom saboru podnositi redovna šestomjesečna izvješća o korištenju europskih strukturnih investicijskih fondova i pretpristupnih pristupnih programa pomoći EU. Izvješća daju pregled financijskih pokazatelja iskorištenosti i opisni pregled stanja provedbe korištenja sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova za financijsko razdoblje 2014. do 2020. kroz prikaz operativnih programa i to Operativnog programa konkurentnost i kohezija, Operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali, Operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo i programa ruralnog razvoja. Također, polugodišnja izvješća o korištenja pretpristupnih programa pomoći i europskih strukturnih instrumenata obuhvaćaju ključne podatke o provedbi 1, 2 i 5-te komponente IPA te operativnih programa financijskog razdoblja 2007. – 2013., a to su bili Operativni program regionalna konkurentnost, Operativni program promet, Operativni program zaštita okoliša, Operativni program razvoj ljudskih potencijala i Operativni program za ribarstvo. Sada ću vas ukratko izvijestiti o stanju iskorištenosti sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova u financijskoj perspektivi 2014. – 2020. dakle i to kroz izvještajna razdoblja, ali prije toga naravno reći ću da je ukupno dodijeljena alokacija za RH za razdoblje 2014. – 2020. iznosi 10,73 milijardi EUR-a. Dakle, tijekom izvještajnog razdoblja od 1. siječnja do 30. lipnja 2019. godine, dakle prva polovica 2019. godine ugovoreno je projekata u vrijednosti 957,39 milijuna EUR-a, a kad to kumulativno zbrojimo sa od prvog dana provedbe do polovice 2019. godine ukupno je ugovoreno 7,59 milijardi EUR-a odnosno 70,78% dodijeljene nam alokacije. Isplaćeno je krajnjim korisnicima 687,33 milijuna EUR-a, a kad kumulativno pogledamo od početka provedbe to je 2,67 milijardi EUR-a odnosno 24,89% dodijeljenih sredstava. I ovjereno je ukupno, dakle sveukupno od početka provedbe 2,01 milijarde EUR-a odnosno 18,76% od dodijeljenih sredstava. Što se tiče drugog izvještajnoj razdoblja, dakle od 1. srpnja do 31. prosinca 2019. godine ugovoreno je projekata u vrijednosti 1,40 milijardi EUR-a, a kad promatramo kumulativno od početka provedbe to je 8,99 milijardi EUR-a odnosno 83,78% ukupno dodijeljene alokacije. Isplaćeno je krajnjim korisnicima 640,82 milijuna EUR-a, a kumulativno od početka provedbe do kraja 2019. godine 3,31 milijardu EUR-a odnosno to je 30,85 dodijeljenih sredstava. Ovjereno je dakle u tom istom periodu ukupno, sveukupno od početka provedbe 3 milijarde EUR-a odnosno 27,92% dodijeljenih sredstava. Kad govorimo o prvoj polovici 2020. godine, dakle od 1. siječnja do 30. lipnja ugovoreno je projekata u vrijednosti 1,25 milijardi EUR-a, a kumulativno od početka provedbe 10,24 milijardi EUR-a odnosno 95,43% dodijeljenih sredstava. Isplaćeno je krajnjim korisnicima 677,59 milijuna EUR-a, dakle kumulativno od početka 3,99 milijardi EUR-a odnosno 37,17% dodijeljenih sredstava. A ovjereno je dakle sveukupno do tog trenutka do polovice 2020. godine 3,31 milijarda EUR-a odnosno 30,81% dodijeljenih sredstava. I konačno za zadnje izvještajno razdoblje koje danas izvještavam je od 1. srpnja do 31. prosinca 2020. godine ugovoreno je projekata u vrijednosti od 1,84 milijarde EUR-a što kumulativno dovodi do ukupne brojke od 12,08 milijardi EUR-a odnosno do stope od 112,57% dodijeljenih sredstava. Isplaćeno je krajnjim korisnicima 1,01 milijarda EUR-a što kumulativno dovodi do brojke od 5 milijardi EUR-a odnosno 46,62% od dodijeljenih sredstava. I na kraju ovjereno je sveukupno od početka provedbe 4,39 milijardi EUR-a odnosno 40,89% dodijeljenih sredstava. Ako zbrojimo sva ta četiri izvješća i to dakle sažmemo u nekoliko brojki i postotaka dobit ćemo da smo tijekom izvještajnog razdoblja u 2019.-toj i 2020.-toj godini ugovorili projekata u vrijednosti 5,45 milijardi EUR-a što zapravo predstavlja 45% sveukupno do tad ugovorenih sredstava. Plaćeno je 3,02 milijarde EUR-a što predstavlja zapravo preko 60% do tad ukupno plaćenih sredstava prema krajnjim korisnicima, a ovjereno je 2,61 milijarda EUR-a što isto tako predstavlja gotovo 60% ukupno ovjerenog iznosa od početka do kraja 2020. godine. Nekoliko riječi o stanju iskorištenosti sredstava pretpristupne programa pomoći i europskih strukturnih instrumenata iz financijske perspektive 2007. – 2013., dakle za financijsko razdoblje 2007. – 2013., u 2019. i 2020. naravno da nije bilo novih ugovaranja, a vrijednost ugovornih sredstava na taj datum je iznosila 1,27 milijardi EUR-a. Ukupno plaćeni iznos do kraja 2020. godine iznosi 1,12 milijardi EUR-a, a budući da je u financijskom razdoblju 2007.-2013. dakle su svi projekti već završeni ne postoji mogućnost prijavljivanja nekakvih novih troškova, nije bilo ugovaranja, nije bilo plaćanja krajnjim korisnicima, dakle ono što je jedino moguće da se po završetku i završne analize svih projekata i revizija moguće su jedino ili određene financijske korekcije ili povrati po ugovoru. Pa tako imamo slučaj da smo u ovom izvještajnom razdoblju je ukupna vrijednost plaćenih sredstava umanjena za 3,52 milijuna eura ukupno i to je umanjenje od 0,31% ukupno plaćenog iznosa. Tako da ukupno ovjereni iznos do kraja 2020.g. iznosi 1,16 milijardi eura. U navedenom izvještajnom razdoblju tijekom '19., '20., ovjereno je 0,36 milijuna eura odnosno 0,03% od ukupno ovjerenog iznosa. Nekoliko ću rečenica reći i o nepravilnostima, dakle u izvještajnim razdobljima u 2019. i 2020.g. Europskom uredu za borbu protiv prijevara prijavljen je 141 novi slučaj utvrđenih nepravilnosti i to 43 slučaja iz okvira Europskog fonda za regionalni razvoj, 24 slučaja u okviru Kohezijskog fonda, 6 slučaja iz Europskog socijalnog fonda, 57 slučajeva u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i 11 slučajeva u okviru Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo. I zaključno, u ovom izvještajnom razdoblju u prvoj i drugoj polovici u 2019. i 2020.g. nastavljen je značajan rast i ugovaranja projekata i plaćanja prema krajnjim korisnicima, isto tako i ovjeravanja sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ostvareni brojčani pokazatelji kako u apsolutnim tako i u postotnim iznosima jamac su da smo na dobrom putu i da je realno očekivati da će RH u potpunosti iskoristiti sva dodijeljena sredstva iz europskih strukturnih investicijskih fondova. Toliko u ovom uvodnom izlaganju.
Hvala lijepo. Evo za repliku su se javili čini mi se svi koji su prisutni sada u sabornici pa krenimo redom. Prva je replika poštovane zastupnice SElak Raspudić. Izvolite.
Uvodno ću vas zamoliti da mi objasnite zašto ne poštujete odluke HS-a? Naime HS vam je 2014. naložio da dajete redovita šestomjesečna izvješća, a vi ste učinili od toga nevjerojatnu travestiju tako da ste nam dali dvogodišnje izvješće koje ste podijelili u šestomjesečna poglavlja. Koje će biti sankcije za takvo postupanje i nepoštivanje odluka HS-a je moje prvo pitanje? A drugo pitanje je, koliko je do sada provedeno postupaka i osoba kažnjeno po čl. 258. Kaznenog zakona po subvencijskoj prevari s obzirom na eu fondove?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo na pitanju poštovana zastupnice. Prije svega želim reći da nije ovo nikakva neuobičajena praksa da imamo više izvješća odjedanput na temi odnosno na raspravi u HS-u. mislim da postoji objektivni razlozi zbog čega kasnimo, a to je i pandemija koja definitivno nije pomogla da se izvješća kao takva dostave ranije. Ali ono što je ključno u cijeloj priči da mi sa ovim izvješćima dolazimo svega nekoliko mjeseci unatrag, prema tome sa krajem 2020.g., a sada je travanj 2021.g. znači dobili ste cjelovitu informaciju o svim izvješćima koja su na temi. Što se tiče vašeg drugog pitanja, dostavit ćemo odgovor pismeno jer vam u ovom trenutku ne mogu odgovoriti na njega.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić digla je povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Čl. 238., omalovažavanje saborskih zastupnika. Ne samo da nismo dobili izvješća u roku u kojem smo trebali nego nam se još i govori da to nije neuobičajena praksa. Podsjetit ću da postoje zakoni, postoje zaključci, postoje propisi i u pravno normiranoj državi oni bi se trebali provoditi, sve ostalo je krajnje omalovažavanje ovog tijela jer mi nismo imali priliku na vrijeme reagirati na nepravilnosti u izvješću koje se onda možda ne pojavile u narednom razdoblju da smo dobili šestomjesečno izvješće kao što zakon odnosno zaključak Sabora nalaže.
Hvala lijepa. Procjenjujem da nije došlo do povrede poslovnika. Imamo još jednu povredu poslovnika, poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238., kolegica Selak Raspudić vrijeđa kolege i nju očito muči uspješnost povlačenja europskih fondova. Rekli ste da nema ni prerađivačke industrije od danas ide natječaj od milijardu kuna, a ako se sjećamo i prethodne vlade koja uopće nije poslala nijedno izvješće, a da ovo izvješće uključuje i cijelu 2020., a mi često smo imali u Saboru raspravljati o izvješćima 2018., 2019., ovo je vrlo aktualno i danas za raspravu.
Hvala lijepo. Nije ni to bila povreda poslovnika, a ja sad molim one koji su sad u međuvremenu digli da ne idemo dalje sa time jer bit će replike, a neće biti povrede poslovnika. Ja akceptiram ovo da ste držali da je to povrijeđen poslovnik, ja mislim da nije, ali nemojmo sad ići u replike. Imamo vremena za replike, svi imaju mogućnost za replike, imamo mogućnost za pojedinačni govor itd., pa plediram da ne krenemo sad u navodne povrede poslovnika koje to zapravo nisu i da ne moram ja davati opomene itd. Jel možemo to prihvatiti? Ne možemo. Dobro. Poštovani zastupnik Bulj je digao povredu poslovnika.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Pavić je povrijedio čl. 238. Poslovnika omalovažavajući kolegicu tj. Selak Raspudić, a pogodujući hrvatskoj Vladi tj. predstavniku hrvatske Vlade koji ne poštiva zakone koje je donio HS i poslovnik. Znači nepoštovanje zakona od HS-a iz toga tijela koji bi tribao donositi zakone i to da čini hrvatska Vlada je prije svega neprimjereno. Mi hrvatski zastupnici u HS-u tribali bi biti jedinstveni … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Ni to nije bio kao što sam i pretpostavljao povreda poslovnika, prema tome ja vas još jedanput molim ja za sad neću davati opomene, ali ubuduće ću davati opomene za takve stvari.. Kolegice SElak Raspudić molim vas nemojte.
Čl. 238. ja zbilja moram reagirati jer je ovaj put kolega mene doista omalovažio, čl. 238. jer je rekao da ja vrijeđam saborske zastupnike, što je potpuna neistina. Dakle, navela sam samo činjenice, vidim da se kolega Pavić još nije oporavio od nokauta koji sam mu priredila jer je propustio navesti prerađivačku industriju odnosno njegova vlada u ključnim dokumentima koja će povlačiti sredstva iz EU fondova. Hvala vam što ste me poslušali, što se bar sada radi na tome ako već niste razmišljali o tome ranije.
Hvala lijepa. Evo ni to nije bila, kao što znate, povreda Poslovnika nego replika. Ja ponovo plediram na sve i sad ću stvarno počet davati opomene. Dobro? Mislim uopće me nije briga, ko zlorabi povredu Poslovnika dobivat će odsada ovaj za zlorabljenje. Ja sam malo u početku bio tolerantan, ali vidim da tolerancija izgleda ne pali. Ovaj sad imamo odgovor odnosno poštovani zastupnik Begonja, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, do 31. prosinca 2020.g. iz višegodišnje financijske omotnice ugovoreno je, rekli ste, 12,08 milijardi, što je 12,57% više nego što su sredstva dodijeljena. Oko 5 milijardi je isplaćeno odnosno nekih 41,39% od ugovorenoga. Kad je krajnji rok za isplatu sredstava iz te višegodišnje financijske omotnice, te da li administrativni kapaciteti provedbenih tijela utječu na dinamiku isplate tih sredstava? Imamo situacije da su projekti gotovi prije više mjeseci i još uvijek se čekaju isplate po ZNS-ovima. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala vam lijepa uvaženi zastupniče. Da, krajnji rok za i provedbu, a i za korištenje sredstava je 31. prosinca 2023.g. jer ide po pravilu N+3, dakle ako je financijska perspektiva '14.-'20. znači do kraja '23.g. će biti moguće i provesti projekte i isto tako i zahtijevati nadoknadu sredstava po svim tim projektima. Što se tiče kapaciteta definitivno imamo određenih problema, dakle da ih nemamo ne bi toliko dugo se čekalo, ali smo i te rokove smanjili jer je dakle, ljudi su stručni, dakle rekao bih osposobljeniji, dakle u odnosu na prije nekoliko godina i trudit ćemo se dakle da jačanjem tih naših postojećih kapaciteta, pa i povećavanjem njihovog broja da u razdoblju koje je pred nama, dakle da pokušamo ih skratiti te rokove, a da u razdoblju koje je pred nama i kad nas očekuje još više instrumenata da se zaista oni smanje na najmanju moguću mjeru.
Replika poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, naslonjeno na ovo izvješće o korištenju EU fondova i samu pomoć i u zadnje 2.g., što se tiče Splita i Splitsko-dalmatinske županije moram iskoristit ovdje priliku i prenijeti zadovoljstvo svih gradova i općina vezano za urbanu aglomeraciju Splita i sami ovaj ITU mehanizam, isti se pokazao kao i pun pogodak za općine i gradove koji su na taj način i mogle i same dogovarati područja koja su njima bitna za financiranje od sredstava EU. Evo uzet ću primjerice i revitalizaciju same kulturne baštine. Na tom tragu zanima me što se tiče samih ITU područja koliko će ih bit u novoj financijskoj perspektivi i razmišljate li o povećanju ukupne alokacije upravo za ovaj mehanizam? Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Naravno da su ITU mehanizmi pokazali određene, dakle rekao bih to tako pozitivne strane jer dakle ne samo u gradu Splitu nego i u ostalih 6 većih hrvatskih ili najvećih hrvatskih gradova se provodi ITU mehanizam tzv. veliki ITU, imamo i tzv. ITU mehanizam i intencija je naravno da nastavimo sa ITU mehanizmom i dakle imamo i odluke i za neke druge gradove što veće, što manje po cijeloj RH, no međutim, dakle kako smo u fazi programiranja nove financijske perspektive nakon pregovora sa Europskom komisijom onda ćemo znati precizno stanje stvari i koliko će biti alokacija i koliko će tih dakle ITU središta biti, al ja se i isto nadamo i zato ćemo se jako zalagati u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU da taj ITU mehanizam nastavi i da ta alokacija bude što je moguće veća kako bi gradovi mogli financirati projekte koji zaista im trebaju.
Replika poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Evo spomenuta je maloprije aglomeracija Splitsko-dalmatinska županija koja apsolutno nema nikakvih dodirnih točaka sa aglomeracijom, a to su lokalna samouprava, vodovodi, lokalni i naravno ministarstvo nadležno i Hrvatske vode, tako da je ta priča isprazna. Jedino što se uvaženi državni tajniče slika župan tamo gdje su uspješne aglomeracije, a tamo gdje su potonule aglomeracije kao što je aglomeracija Sinj gdje se središtem Sinja fekalne vode ulaze u rijeku Cetinu i zagađuju našu vodu, tu župana nema osim kad se je se potpisivalo ugovori i predugovori. Moje je ključno pitanje, koji smo mi na listi EU po povlačenju sredstava, jesmo li još uvijek zadnji il predzadnji, možete li nam reć točno po povlačenju sredstava koja smo članica EU u ovome znači 7-godišnjem razdoblju? Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Nismo ni zadnji, ni predzadnji, ni blizu toga. Kao što ste vidjeli ili čuli u posljednjih nekoliko godina, a pogotovo u posljednje 2.g. tijekom '19. i '20. usprkos svim ovim izazovima i nedaćama koje imamo RH se značajno pomaknula na ljestvici koja se redovito prati i možemo to tako reći da smo u nekakvoj zlatnoj sredini, a obzirom da smo mi dakle najmlađa članica EU i da po prvi put koristimo ovako veliku alokaciju, dakle koja je kao što sam već i rekao 10,73 milijarde EUR-a možemo bit jako zadovoljni jer smo u proteklih 7-8.g. puno toga prošli i stekli jedno veliko iskustvo, naravno da smo u tim postupcima i griješili jer to je i normalno i ljudski jer nismo imali spremne kapacitete, ni spremne projekte, ali sa tim iskustvom nakon 8.g. gotovo imamo dakle puno spremniju ekipu koja će dakle još bolje povlačiti sredstva iz EU. Hvala vam.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovani državni tajniče, poštovani potpredsjedniče sabora. Kada gledamo ukupnu ugovorenost 116% znači da ovu omotnicu od 10,7 milijardi EUR-a ćemo iskoristiti, odnosno da je ono ugovorena, iskorišteno. Fleksibilizacijom EU fondova sve što je ostalo viška smo još za vrijeme hrvatskog predsjedanja usmjerili ka pomoći kreditima našim poduzetnicima i u nabavu medicinske opreme. No, isto za vrijeme našeg predsjedanja, uspostavio se jedan novi mehanizam koji se zove REACT-EU koji je u biti dodatak ekstra sredstva na već sada postojeću omotnicu. Hrvatska je pomogla u uspostavi tog mehanizma, ispregovarali smo da novac krene i za natječaj za prerađivačku industriju. Kolegica Selak Raspudić, možda je u iluziji da je radi njezine intervencije, ali Hrvatska to pregovara već jako dugo i ako nam možete izvijestiti o skorašnjem natječaju koji se tiče upravo milijarde kuna za prerađivačku industriju koji svako malo ide.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Da, sa zadovoljstvom mogu najaviti natječaj koji je dakle, koji bi se trebao dogoditi danas, najkasnije sutra, ali ja vjerujem da će biti danas. Dakle radi se o preko 150 milijuna eura, odnosno milijardu i 150 milijuna kuna sredstava kroz mehanizam koji se zove REACT-EU, dakle to je zapravo, rekao bih instrument EU kojim se želi pomoći da se prebrodi ova kriza vezana uz Covid-19 pandemiju, isto tako da se i stvori otpornije gospodarstvo za budućnost i to sve kroz nekakav, rekao bih, proces zelene digitalne tranzicije jer to su procesi koji će se događati, ne samo kod nas nego u cijeloj EU i cijelom svijetu. Prema tome, veliko zadovoljstvo, poduzetnici već dugo pitaju, ovo će biti natječaj koji zaista je svojim opsegom, odnosno iznosom zaista velika prilika za mnoge od njih. Prema tome, pozivam ih da ih se jave u što većem broju i da počnu dakle realizirati svoje projekte koje, zasiguran sam, ima jako puno.
Poštovana zastupnica Vukovac ima repliku.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, dakle prema vašem Izvješću, od pristupanja EU odnosno 2013. pa do 2019. g. Hrvatska je u proračun EU uplatila 20 milijardi kuna, a iz proračuna Unije dobila samo 35 milijardi. To znači da odnos uplaćenih i dobivenih sredstava iznosi tek 1,75 kuna za uplaćenu kunu. Je li moguće da je Vlada zadovoljna sa ovim omjerom? U zadnjoj godini provedbe, dakle 2020. isplaćeno je tek 25,74% sredstava svih europskih strukturnih i investicijskih fondova. Ako smo u 7 godina programskog razdoblja uspjeli iskoristiti samo oko 25% raspoloživih sredstava, na čemu temeljite svoju pozitivu? Da li uopće možemo u naredne 3 godine značajno povećati ove iznose? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa na pitanju. Nisam siguran jeste li pogledali dobro Izvješće. Dakle to je izvješće prvog dakle izvještajno razdoblje, dakle mi smo trenutno, odnos između uplaćenih, dakle kad govorimo sa krajem 2020. g., to se vidi u Izvješću br. 4. Odnos je 37,97%, dakle gotovo 38 milijardi kuna plusa, dakle sredstava isplaćenih iz proračuna EU u odnosu na koje je RH uplatila u europski proračun, prema tome, to bih dakle rado da provjerite. A što se tiče dakle, taj odnos naravno, odmah mijenja i ove pokazatelje koje ste dakle rekli dakle i on je višestruko onda u korist dakle i članstva RH u EU, a isto tako naravno i dakle koristi od svih tih europskih strukturnih i investicijskih fondova. A ovo, dakle ovaj rast i ugovaranja, odnosno pardon, više ugovaranja neće biti nego plaćanja prema korisnicima i prema ovjeravanja sredstava se nastavlja i dalje tako da sam ja siguran da ćemo mi u potpunosti iskoristiti sva sredstva koja su na raspolaganju.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Price.
Poštovani državni tajniče. Govorili ste o tome koliko je sredstava ugovoreno, no ono što je ključno koliko je sredstava zapravo isplaćeno, koliko je stvarno novca došlo u hrvatsko gospodarstvo. Znamo da je to manje od polovice, tako da bih vas htio pitati, s time sigurno ne možemo, za sada biti zadovoljni. Dakle, od sredstava od 2014. do 2020. g. znamo da N+3 se može još koristiti 3 godine, da li postoje neke procjene koliko će se dakle, do 2023. g. kolika će biti isplaćeno, koliko novca će doći u postotnom dijelu od onog novca koji je bio predviđen od 2014. do 2020. g.?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Da, kao što sam maloprije rekao, uvaženi zastupniče, postotci su ti kakvi jesu, oni su bili značajno manji u prethodnim razdobljima, tako da zbog dinamike i dakle, rekao bih, postotnog rasta dakle koji se vidi iz svakog izvještajnog razdoblja prema kraju perspektive, ja sam uvjeren i ponovit ću to ovdje, dakle uvjeren sam da ćemo u potpunosti iskoristiti do posljednjeg eura, dakle koje smo dobili kao alokaciju kao država, kao RH. Dakle po mom, po mojoj nekakvom osobnom sudu ja sam vrlo optimističan po tom pitanju i siguran sam da ćemo to napraviti. Taj rast koji se događa, dakle neupitno će se događati, dakle on se već događa u 2021. g. jer, sadašnje brojke su još nešto bolji nego što su bile dakle sa koncem 2020. g., a budući da se tisuće projekata u ovom trenutku provodi po cijeloj RH, poprilično sam siguran da će se dakle svi, najveći dio njih i uspješno i završiti i na taj način u potpunosti iskoristiti alokacije koje smo dobili.
Replika poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Dakle kao što ste napomenuli, Hrvatska je značajno podigla razinu iskorištenosti sredstava EU, što je itekako važno. Naime, prema Izvješću HNB-a, Hrvatska ostvaruje višak po tekućem i kapitalnom računu platne bilance, a što itekako doprinosu upravo iskorištenosti ovih sredstava EU jer moramo istaknuti da upravo ta sredstva služe za podizanje investicijske aktivnosti, a upravo po podacima NHB-a zapravo je Hrvatska prepoznatljiva po tome što je uložila i omogućava malim i srednjim poduzetnicima puno više, tu, da se podigne ta konkurentnost, u odnosu na druge države i time se značajno ulaže upravo u privredu i zaštitu okoliša.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo uvažena zastupnice. Dakle, vrlo je širok spektar ulaganja koja se događaju kroz europske strukturne investicijske fondove, dakle nisu to samo dakle naši poduzetnici koji su zaista bili i u fokusu i u ovoj perspektivi, dakle 2014.-2020., a biti će i u perspektivi 2021.-2027., to su naravno i projekti koji se tiču vodno-komunalne dakle infrastrukture, to su projekti koji se tiču prometa, to su projekti koji se tiču kulturne i prirodne baštine i mnogi projekti koji se tiču izravno lokalne i regionalne samouprave, znači općina, gradova i županija. Dakle, ja mislim da građani RH, diljem RH mogu tome svjedočiti jer brojne dizalice, kranovi i radni strojevi zaista već godinama rekao bih, rade neovisno o tome da li se događaju ovakve izazovne situacije sa ovom pandemijom ili ne i tako će to biti i u budućnosti i kažem, budući da smo sad već puno iskusniji, vjerujem da će biti i u budućnosti još samo bolje.
Replika poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Kao prvo, ja bi jako rado da se ovdje dogovorimo i složimo, i to vas pitam, da se običajima ne može derogirati zaključka Hrvatskog sabora kojim se Vlada obvezuje na podnošenje šestomjesečnih izvješća, dakle zaključak nije išao u smjeru da se podaci predstave na razini polugodišta u izvještaju koji ide svake 3 g., nego da se podnose svakih 6 mjeseci. Međutim, moje drugo pitanje, nadam se da ćemo složiti da je za apsorpciju sredstava ključno da naši korisnici budu na vrijeme upoznati sa informacijama o natječajima. Pa u tom smislu, kako gledate na praksu da državni dužnosnici odlaze na plaćene, na seminare kojima se konzultanti naplaćuju krajnjim korisnicima informacije? Zvonimir Savić je danas upravo na jednom od takvih, kako bi naši korisnici mogli doć do informacija, dakle državni službenici i dužnosnici sudjeluju u prodaju informacija o dostupnosti sredstava iz EU fondova.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo, poštovana zastupnice. Dakle, zaista mi nije bila namjera dakle izbjegavati prezentiranje ovih izvješća ovdje u Hrvatskom saboru, ja sam to radio i pred 2 g. i pred 4 g., tako da sam u biti stalan dakle ovdje izvještavač ili izvjestitelj. Prošle smo godine, početkom, pardon, 2019. smo imali pripreme i za hrvatsko predsjedavanje, dakle, došla je pandemija, zaista je bilo problema i ja vam sad tvrdim i garantiram da se više kašnjenje neće dogoditi, dakle to je ono što sad obećajem ja ovdje, dakle sada vama. A što se tiče sudjelovanja državnih službenika i dužnosnika, zaista ne znam, dakle za ovaj današnje sudjelovanje pa prema tome … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Reiner: Molim vas, ne iz mjesta, jel?]] Dakle, ne znam za to, znam da osobno dakle to ne radim i to mi nije praksa, prema tome ne mogu komentirati onda neko sudjelovanje nekog drugog na tom dakle eventu.
Replika poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, u svom izlaganju ste nabrojili sve operativne programe, govorili o raspoloživim milijardama eura s kojima su financirani brojni projekti. Kako dolazim iz Šibensko-kninske županije, jako me veseli između ostalog što su se upravo europskom sredstvima financirala izgradnja brojnih vrtića. Nažalost, moje Vodice s obzirom da imamo preko 5000 stanovnika, nismo mogli ste kandidirati na nijedno od ovih fondova, tako da smo morali svojim sredstvima graditi vrtić pa evo i ovih dana dosta se priča i oporba proziva gradsku upravu i nas kao stranku, pa bi vas molila da vi još jedanput kažete da li smo mogli i kako je došlo do tog rekla bih, propusta da samo gradovi iznad 5000 stanovnika ne mogu financirati takve projekte.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo. Poštovana zastupnice, ono ću sad reći, dakle prije svega, to su projekti koji dolaze iz programa ruralnog razvoja, dakle koji je na neki način prepoznao potrebu da se isključe, rekao bih to tako, projekti lokalnih zajednice, čije su dakle središnja naselja veća od 5000 stanovnika, to je nažalost tako ispregovarano, dakle kad je RH dakle pregovarala sa Europskom komisijom oko financijskog razdoblja 2014.-2020. i definitivno znači je to pitanje onda onu ekipu odnosno onu garnituru dakle sudjelovala u tim pregovorima, ono što ćemo mi sada pokušati je definitivno naći nekakav optimalniji pristup, tako da i jedinice koje dakle imaju ovaj problem, ipak budu, iako su u ruralnom području, ipak imaju mogućnost prijavljivati se na ovakve natječaje a da je broj vrtića u RH, značajno narastao, dakle da ih je mnogo novih izgrađenih i obnovljenih, to definitivno stoji.
Replika poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala, g. potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, hvala vam na jednoj informaciji koju ste danas podijelili a koja demantira ogroman broj vaših zastupnika koji vrlo često ovdje kada je ova tema. prozivaju bivšu Vladu koja je da ne bude vraga, prije 6 g. otišla ća. Znači, još uvijek je kriva za njihovu nesposobnost. Dakle, vi ste rekli da je novac iz perspektive 2007.-2013. iskorišten 91%, znači 1,16 milijardi u odnosu na ukupno 1,27 milijardi eura. Naravno, nećemo se mi time hvalit, to je bio manji novac, bitno manji novac nego što je sad. Međutim, morate priznat i maloprije ste krivo odgovorili na pitanje ovdje jednog od zastupnika, dakle Hrvatska je ipak u ovom trenutku predzadnja na listi isplaćenih sredstava iz EU fondova. Jutros sam gledao, dakle stanje jutros, predzadnja, iza nas je jedino Nizozemska koja nije kohezijska zemlja, ona ima nešto malo novaca, ona nije bitna u toj priči. Prema tome, od kohezijskih zemalja, i dalje smo zadnji. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Uvaženi zastupniče, što se tiče financijske perspektive 2007.-2013., dakle kao što sam uvodno rekao, radi se o sredstvima koja su bila kao što ste rekli, značajno manja, da je otprilike skoro 10 puta manja nego što su sada u ovoj perspektivi 2014.-2020., i definitivno je to bilo pa rekao bih, kroz više Vlada provođeno jer je dakle krenulo 2007. financijska perspektiva, tada smo bili još i država koja je bila u pretpristupnim pregovorima i nije bilo jednostavno, ali činjenica je dakle da, da tada nismo evo sami ste rekli dakle u potpunosti iskoristili dodijeljenu alokaciju od 100%. I mogu samo izraziti žaljenje zbog toga, ali dakle koga sad kriviti bez veze iluzorno je dakle to je prošlo svršeno vrijeme. Što se tiče ove liste dakle uspješnosti ja sam rekao da smo u zlatnoj sredini. Kad pogledamo sve segmente definitivno tako i mislim, a brojke koje, koje su na stolu jednostavno su vam u ovom trenutku još bolje.
Replika poštovane zastupnice Nađ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče zanima me koliko ste u izvještajnom razdoblju uložili sredstava za jačanje administrativnih kapaciteta u javnopravnim tijelima za povlačenje sredstava iz EU fondova jer je sada evidentno da se u pravilu angažiraju konzultantske tvrtke za taj posao, a katkada su njihove kompetencije vrlo upitne i zapravo se oslanjaju na stručna znanja upravo tih službenika iz javnopravnih tijela? Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa na pitanju uvažena zastupnice. Ne mogu vam sada reći egzaktan broj odnosno iznos koji je uložen dakle u jačanje svih administrativnih kapaciteta. Ono što sigurno znamo da ih, da radimo kontinuirano na njihovom educiranju, osnaživanju njihovih kompetencija i stručnosti. Da su ljudi dakle naravno nakon što provedu nekoliko godina rada u svojim dakle svojim ministarstvima odnosno i posredničkim tijelima 1 i 2 razine da su zaista onda kompetentni i kvalitetniji. Naravno da u određenim situacijama kad postoji određena dakle potreba da se koriste i vanjski stručnjaci. O njihovoj kvaliteti odnosno kompetencijama zaista teško mi je sad u ovom trenutku bilo šta reći osim dakle da vjerujemo da oni zaista doprinose svojim, svojim znanjem i kompetencijama u, za ono što budu angažirani, ali da radimo kontinuirano na jačanju svih kapaciteta, na osnaživanju, na pojednostavljivanju procedura i svih ostalih dakle komplikacija to definitivno je istina.
Hvala vam lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Da, poštovani predsjednik Odbora za regionalni razvoj i fondova EU, Marko Pavić. Hvala lijepa gospodine državni tajniče.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče danas su ova izvješća raspravljena na Odboru za regionalni razvoj i europske fondove u vidu matičnog tijela. Prihvaćeni su sa 7 glasova za i jednim suzdržanim glasom i upravo je bilo vidljivo iz rasprave svih sudionika taj kontinuirani rast ugovaranju i isto tako isplaćenim sredstvima gdje smo sad na 116% ugovorenosti i nešto više od 51% isplaćenih sredstava. Bio je interes i za buduće razdoblje 24 i pol milijarde EUR-a gdje smo zaključili da će isto tako biti i tematska sjednica za programiranje kada višegodišnji financijski okvir odnosno radne skupine budu spremne. Sukladno tome, odbor je poduprao sva 4 podizvješća sa 7 glasova i jednim suzdržanim. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ja otvaram raspravu o toj točci i prvi će biti Klub zastupnika MOST-a, a vrijeme će podijeliti poštovana zastupnica Selak Raspudić i zastupnik Bulj. Izvolite poštovana zastupnica Selak Raspudić, prva.
Kolegice i kolege dakle već smo artikulirali prvi problem umjesto obveznih šestomjesečnih izvješća mi smo dobili dvogodišnje izvješće koje je cinično podijeljeno u 4 poglavlja odnosno u šestomjesečna razdoblja. Nije svejedno i nije nevažno kada dobivamo izvješća jer da smo dobili šestomjesečno izvješće mogli smo na vrijeme upozoriti na neke nepravilnosti i akcentirati ključne stvari koje se onda ne bi ponavljale u slijedećem razdoblju jer su već ovdje naznačene kao problematične. Međutim, to se nije dogodilo. Nije preskočen jedna ciklus preskočena su 3 ciklusa i dobili smo sva 4 ciklusa zajedno. Odgovor na to je da to prvo nije neuobičajena praksa, a b) iz priloženoga možemo pretpostaviti da nema sankcija za takvo postupanje. Kako je moguće da u pravnoj državi ne postoje sankcije za kršenje zaključaka Hrvatskog sabora? Ponovit ću, netko za ovo treba odgovarati. Drugo unatoč tome prolaženjem kroz ova 4 izvješća možemo pronaći neke trendove odnosno u najvećoj mjeri što se tiče poglavlja koja su ključna to su naučene lekcije, pronalazimo stagnaciju. Dakle, što znači poglavlje naučene lekcije u kojem se ponavlja utvrđivanje nepravilnosti ako u idućem polugodišnjem razdoblju ne vidimo da su te lekcije implementirane u praksi. Vrlo konkretno, jedan od ključnih problema u apsorpciji sredstava iz EU iznad 80% pojavljuju se problemi sa sustavom javne nabave. To nalazimo u prvom izvješću za prvih pola godine 2019. godine. Isti problem iznad 80% perzistira i na kraju ovog izvješća. Dakle, što se tu konkretno naučilo? Kada ćemo konačno urediti sustav javne nabave na način da se u njemu ne griješi do te mjere da je to većina pogreški koje se tiču apsorpcije sredstava iz EU. Ono što je tu tragično je da su to djelomično pogreške koje se tiču različitih pogodovanja, no djelomično su to također i pogreške koje se tiču nepoznavanja načina pravilnog ispisivanja javnih nabava tako da se zbog nekakvih često i banalnih grešaka može osporiti javnu nabavu. Kada govorim o javnoj nabavi u okviru sredstava EU važno je još jednom istaknuti da penale za greške u sustavu javne nabave plaćamo mi iz državnog proračuna. Ovo je od presudne važnosti ako imamo u vidu činjenicu da smo upravo na pragu apsorpcije najvećih mogućih sredstava iz EU zbog narednog razdoblja unutar mehanizma za oporavak i otpornost koji bi nam trebao omogućiti saniranje posljedice korona krize i posljedice potresa u Hrvatskoj. Ako se ovo ovako nastavi, možemo doći u situaciju gdje ćemo itekako veliki broj sredstava iz državnog proračuna platiti za nečije greške umjesto da ih povučemo iz EU. Jedna od greški koja se ovdje navodi je preveliko oslanjanje na vanjsku pomoć konzultante uz minimalno razvijanje internih kapaciteta. Dakle, drugi nam trebaju govoriti što činiti dok mi sami o tome nismo dovoljno educirani. Ono što je vrlo važno i što se ovdje veće spomenulo, a možda građanima nije jasno jer vidimo veliku kakofoniju kada razgovaramo o tome koliko se sredstava doista povuklo iz EU i stalno slušamo da smo po nekim kriterijima tu zadnji u Europi, a drugi pak govore da nije tako loše. Dakle, ogromna je razlika između onoga što se ugovori i onoga što se na kraju izvuče iz krajnjim korisnicima. Recimo za razdoblje od 2014.-2020., ugovoreno je 1,84 milijarde eura, a plaćanja izvršena prema krajnjim korisnicima su jedna milijarda eura, gotovo 50% manje, to je ta razlika. Dakle nije pitanje koliko je ugovoreno, to mogu biti primamljive cifre nego koliko su uopće krajnji korisnici dobili, a onda i uspjeli iskoristiti. Otkrivanje nepravilnosti, ono čime se najviše se bavimo i treba nas brinuti kada govorimo o sredstvima iz EU kako smo i jesmo li otkrili nepravilnosti u njihovom privlačenju. Ovdje možemo vidjeti na početku prvog izvještajnog razdoblja da je najveći broj prijavljenih nepravilnosti otkriven tijekom vanjskih revizija, a tek onda nekih drugih. Zašto nemamo dobrog sustava unutarnje kontrole i to je ono ključno pitanje? Naime, koji je glavni problem Hrvatske kada govorimo o načinu privlačenju sredstava iz EU i njihovoj kontroli? To što sustav koji mi posjedujemo nije zadužen za kontroliranje svih postupaka javne nabave i ostalih natječajnih faza nego samo za koordinaciju. Dakle, konkretno, nama treba sustav koji može kontrolirati, a ne samo koordinirati akciju tako da ne bismo dolazili u situaciju da ove ključne prevare umjesto naših unutarnjih sustava kontrole otkrivaju Olaf i druga tijela EU. Zaključno, da bismo uopće mogli govoriti o tome što se događa na razini privlačenja sredstava trebali bismo znati koliko je uopće ljudi procesuirano ili koliko je postupaka u tijeku za čl. 258. Kaznenog zakona za subvencijsku prevaru. No taj podatak nažalost nismo dobili te ostaje visjeti u zraku je li i ovaj zakon mrtvo slovo na papiru odnosno postoji li iko tko je do sada kažnjen za subvencijsku prevaru u situaciji u kojoj smo svjedočili brojnim aferama u medijima i u hrvatskoj javnosti, je li ikoja dobila epilog na sudu ili je li barem u tijeku.
Nastavit će poštovani zastupnik Bulj u ime Kluba zastupnika Mosta. Izvolite.
Hvala lijepo. Hrvatska je čini mi se najviše potpisala, ugovorila sredstava iz EU, a najmanje je povukla. Mi dolazimo pred kraj ovog financijskog razdoblja kada se treba podvući crta i kazati da Hrvatska nije bila uspješna po povlačenju sredstava iz EU i to je činjenica o kojoj trebamo govoriti. Ja mogu kazati za svoju županiju još jednom, jučer je bila i nekakva tiskovna prezentacija infrastrukturnih projekata u Splitsko-dalmatinskoj županiji gdje je župan rekao toliko neistina, ako ne kažem laži, da nisu zapamćene od početka ovoga ne znam od početka nove ere. Govori o 12,8 milijardi kuna projekata, 6,8 ugovorenih milijardi projekata u Splitsko-dalmatinskoj županiji, međutim ja ću govoriti o ključnim projektima koji su značajni, koji bi morali zaživjeti na tom području da bi uopće opstali ljudi jer očito iz Zagreba to vi dovoljno ne vidite. Imamo projekt aglomeracije Sinj, svi ste upoznati s njime i ako je javna nabava provedena kako je provedena odgovornost je naravno lokalne samouprave, pogotovo lokalnog vodovoda, ali i hrvatske Vlade jel je tu Hrvatske vode i ako taj projekat propane koji je sad pred kraj i javna nabava je provedena, procijenjeno je 150 milijuna kuna u nekim lokalnim samoupravama vi ste od druge aglomeracije ste država je sufinancirala taj iznos pogrešne procjene u nekim ne želi bez obzira što se radi o zaštiti rijeke Cetine. Zbog čega taj kriterij, zbog čega ne želite te greške koje su i od lokalne samouprave, lokalnog vodovoda do države. Maloprije je kolega Bačić ovdje spominje kako županije su, župan uspješan i oni. Pa kakve ima dodirne točke župan sa aglomeracijama osim što dolazi na potpise da bi se samo reklamirao. Zašto ne uskoči u ovaj problem gdje je aglomeracija Sinj u problemu nego šutnja? Još jednom bi napomenuo da je Hrvatska na dnu po povlačenju sredstava iz EU i ove cifre koje lupate sad poglavito kad imamo u budućnosti nova sredstva iz EU da u ovome trenutku moramo razmišljati da se ta sredstva iskoriste po svim pitanjima iz eu fondova, da je dosta obmana, dosta je lažnih obećanja, poglavito u ovo predizborno vrijeme. A da ne spominjem primjer gospodarenja otpadom gdje imamo primjer evo Lećevica, Centar gospodarenja otpadom bio je bačen od 30 milijuna kuna i još uvijek raste kupina gdje ti štetni projekti Centra za gospodarenje otpadom dovest će do kaosa recimo u Dalmaciji zasigurno u Splitu će biti gore nego što je bilo nekada u Italiji po pitanju gospodarenja otpadom gdje će biti ovaj kriza sa otpadom gdje će se, neće imati gdje odlagati, gdje ćemo platiti milijun, ne znam, milijarde penala, a ministarstvo nadležno šuti, hrvatska vlada šuti, ne rješavaju se ključni problemi naših građana. Hrvatska je na dnu po povlačenju europskih sredstava u navedenom razdoblju i to je činjenica, a to što ste vi ugovorili morete obisiti o rep.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovani zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege, g. državni tajniče. Već smo danas ovdje rekli da i podigli su moje kolegice i kolege pitanje, koji je smisao da mi sada u travnju 2021.g. raspravljamo o izvješćima iz 2019.g. kad postoji zaključak HS da je o tim izvješćima potrebno raspravljati u redovitim 6-mjesečnim ciklusima. Vi ste nam ovdje g. državni tajniče sa ozbiljnim izrazom lica se trudili argumentirati da nekakav vaš običaj ili nekakve okolnosti derogiraju zaključak ovog tijela, najvišeg predstavničkog tijela građanki i građana RH. Za to vas može biti sram. Za to vas može biti sram. Ovaj sabor nije sprdačina za izvršnu vlast, niti za drugi šalon njezinih dužnosnika. To je između ostaloga prljav posao koji ste odradili za svoju ministricu koja ako već želi se postaviti na takav način onda neka skupi hrabrosti i neka za ovu govornicu dođe to napraviti sama. Sramota. Ovaj sabor je izabrao izvršnu vlast takvu kakva jeste, pa neka onda gđa. ministrica nam dođe derogirati njegovu ulogu sama ako se usudi, ako se usudi, a to bih volio vidjeti. Mi raspravljamo o stvarima koje su bile relevantne prije 2.g., ali dobro, ja ću se osvrnuti na ono što nam je najbliže. Prije svega postavljeno je danas još jedno pitanje, a to je zašto smo toliko neuspješni, zašto smo na dnu EU po povlačenju sredstava? Nije samo pitanje povlačenja sredstava. Stvar je u tome da građanke i građani ove zemlje ne vide sve te silne novce koje navodno dobivamo i koje se navodno preljevaju na njihovu dobrobit. Pa odgovori na to pitanje sadržani su duboko zakopani doduše ispod administrativnog novog govora u ovim izvješćima i oni nam govore da Hrvatska, da je glavni problem u Hrvatskoj, ima ih puno, ja ću o njima govoriti malo kasnije, ali da je jedan od glavnih problema to da mi naprosto nemamo kapacitet za apsorpciju tih sredstava. Ne zato što građanke i građani ne prijavljuju projekte nego zato što sustav nema kapacitet administrirati to, a u nekim slučajevima nema ni političke volje, nema političke volje za raspisati natječaj, odobravati i dostavljati sredstva u razumnim rokovima. Kažem, duboko ispod floskula u ovom izvješću sadržani su i zakopane preporuke srednjoročne evaluacije Sporazuma o partnerstvu koje nam zapravo govore o tome u kakvom je stanju sustav, da nema dovoljno kompetentnih ljudi, da nema dovoljno koordinacije između tijela, da nema dovoljnog uključivanja onih kojih se europski fondovi najviše i tiču i u procese pripreme i u procese praćenja provedbe, da su procedure komplicirane i da nedostaje veza između onoga što se financira i onoga što se tim financiranjem treba postići uz onako odokativno postavljanje tzv. ciljanih vrijednosti i bez razmišljanja o potrebama najnerazvijenijih područja i najugroženijih građana. Pa idemo malo prevoditi. Recimo jedna preporuka, razviti sustav praćenja i izvještavanja o napretku pokazatelja koji je direktno povezan s ostvarenjem tematskih ciljeva iz Sporazuma o partnerstvu i ciljeva Europa 2020. To u prijevodu znači da taj sustav praćenja i izvještavanja koji je tu sa tom svrhom nije uopće direktno povezan sa ostvarenjem ciljeva. Onda imamo još jednu, razviti nove sustave određivanja početnih i ciljanih vrijednosti i pokazatelja, te metodologiju za izračunavanje ciljanih vrijednosti pokazatelja za slijedeće programsko razdoblje. U prijevodu, sustav određivanja početnih i ciljanih vrijednosti u aktualnom razdoblju je naprosto odokativan. Ajmo dalje, objavljivati ciljane pozive za određena područja ili područja određenog stupnja razvoja, te zainteresirati potencijalne prijavitelje. U prijevodu, najnerazvijeniji za sredstva se natječu s najrazvijenijima. Ovaj mi je isto super, uključiti predstavnike integriranih teritorijalnih ulaganja, dakle gradova, ITU gradova u programiranje specifičnih ciljeva i ITU mehanizama za buduće programsko razdoblje. Znate što to znači? To znači da oni na koje se sredstva odnose zapravo uopće nisu uključeni u definiranje vlastitih potreba. Kako onda mogu uopće imati ikakve veze ili koristi sa onim od tih sredstava? Još jedan, proširiti program ITU na nove gradove koji su predloženi biranjem siromaštva. Drugim riječima, najsiromašnija područja ostaju nezahvaćena programima i nemaju pristup fondovima. Bravo. Bravo. To je to. To je to. To vam je jedan primjer. U kontekstu smanjenja siromaštva staviti fokus na posebno ranjive skupine, starije osobe, umirovljenike i nezaposlene. Dakle, vi europska sredstva uopće ne koristite odnosno Hrvatska ih ne koristi u svrhu smanjivanja siromaštva najranjivijih skupina, a o tome slušamo hvala Bogu jako puno cijelo vrijeme, ali to stoji u ovim izvješćima. To nije laž. to nije pitanje interpretacije to su činjenice koje ste i vi pokušali prikriti ispod administrativnog novog govora. Uključivanje dodatnog broja predstavnika civilnog, realnog i znanstvenog sektora u provedbi i praćenju sporazuma o partnerstvu i operativnih programa. Znači da vi u tijelima praćenja uopće nemate dovoljan broj ljudi. I onda idemo da završim s time možda. Idemo do one brojke koja je tu zaista relevantna. Ukupna alokacija je bila 10 milijardi i 730 milijuna eura. Ukupno je od toga ovjereno 3 milijarde i 310 milijuna eura odnosno malo ispod 31% dodijeljenih sredstava. Eto, to vam je mjera. To je prava mjera našeg apsorpcijskog kapaciteta. I razlozi zašto je tome tako su ovi koje sam upravo izložio. Dakle, nema političke volje, nema ljudi, nema veze sa krajnjim korisnicima, dakle ovo je jedna odokativna priča. Eto, ako nekome treba odgovor na pitanje zbog čega smo na dnu, on je sadržajan duboko ispod ovih floskula u ovim izvješćima koja dolaze kasno jer njih boli briga apsolutno, one se opravdavaju i onda imaju super tog novog govora, evo mislim stvarno bih mogao čitati o tome jako puno ali ne želim zapravo davati dalje prostora ovome, ovo je jedna sramota, ovo je jedna sramota. Lijepo pozdrav vama, g. državni tajniče, lijep pozdrav bedemu ljubavi koji će ovo ovdje, ova izvješća koja budim sasvim iskreni, pas s maslom ne bi pojeo, za koja bi u nekoj drugoj zemlji, da je situacija ovakva, u kojima bi ministrice i ministri i njihovi dužnosnice i dužnosnice davali ostavke kada bi njihovom predstavničkom tijelu na ovakav način, s ovoliko zakašnjenja poslali ovu hrpu gluposti. Još jednom, sram vas može biti.
Slijedeći je Klub zastupnika onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo s ponosom u ime kluba HDZ-a mogu poduprijeti ova izvješća i pokazati da jesmo uspješni u povlačenju europskih fondova, da jesmo uspješni u Bruxellesu u osiguravanju novih sredstava 24,5 milijarde eura. To što g. Glavaševiću ovakve riječi na ovo izvješće kaže, to samo znači da to nije novogovor, da je to jezik struke i da on tu nije stručan, ali žao mi je, takvim jezikom se pišu takva izvješća. A ja ću ih ovdje probat približit našim građanima i pojasnit kroz pojedine inicijative, kroz pojedine projekte i osvrnut se isto tako i na izazove koje smo u ovom financijskom razdoblju imali. Kada govorimo o 10,7 milijardi eura, do sada smo ugovorila 116%, dakle ugovorili smo 12,5 milijardi. Zašto idemo na više? Da smo sigurni da nećemo izgubit nijedan euro, bilo radi korekcija, bilo radi čišćenja proračuna. Prema tome, do sada nismo izgubili nijedan euro. Svake godine imate pravilo tzv. M+3 gdje morate određeni dio sredstava isplatiti ili ovjeriti, nismo nijedanput prekršili to pravilo. Tako da zasada i nećemo izgubit nijedan euro cent. Da bi se moglo isplaćivati, potrebno je ugovarat. 2016. ugovorenost 6%, isplaćenost 1%. 2017. kada smo preuzeli Vladu, isplaćenost tj. ugovorenost 9%, isplaćenost 3%. Sada smo na ugovorenosti 116%, isplaćeno je 5,5 milijardi, 51% i ovjereno 42%. Prema tome, tu smo vrlo uspješni i ono što je jako bitno, da kada gledamo stabilnost proračuna, 38 milijardi kuna smo više dobili iz europskog proračuna nego što smo vratili, nego što smo platili članarine, 38 milijardi kuna je ušlo u hrvatski proračun ekstra. Ono što se kroz izvješća jasno vidi da do lipnja 2019. 70% ugovorenosti, do prosinca 2019. 83%, do 30. lipnja 95%, do 30. prosinca 111% ugovorenosti, sad smo na 116. Drugim riječima, nećemo nijedan euro cent izgubiti. A da to nisu samo krute brojke, da probamo građanima približiti i otkloniti ove argumente oporbe da građani to ne vide jer europski fondovi stvarno mijenjaju Hrvatsku, Hrvatska je jedno veliko gradilište, europski fondovi mijenjaju i zapošljavaju. Upravo radi europski fondova i ako u ovom izvješću vidite da su upravo prioritetna zapošljavanja puno više iskorištena, omogućili smo 8 milijardi kuna za zapošljavanje u zadnje 4 godine. Garanciju za mlade iz e-mehanizmom mladima smo osigurali mjere tako da je stopa nezaposlenosti mladih sa 50% 2013. pala na nešto ispod 20%. Mladi su nekad, znamo u SDP-ovo doba, s faks na posao, na SOR, i onda na burzu, natrag, bez ikakvog dodatnog znanja, 70% mjera aktivne politike zapošljavanja prije ove Vlade, potrošilo se za SOR u javnom sektoru, 70%. Danas redefiniranjem tih mjera, ulaganjem EU sredstava, mladi mogu dobit do 130 000 kn za pokretanje svog posla koji se financira iz EU fondova, pa eto da nitko ne vidi ta sredstava. Mladi koji su startup-ovi koji su krenuli vide ta sredstava. EU fondovi su osiguravaju bolje zdravstvo 1,7 milijardi kuna u zdravstvo, po 50 miliona kuna za svaku dnevnu bolnicu. Nema mi tu gospodina Bulja, ali ja vjerujem da cijela Imotska i Cetinska krajina dnevnu bolnicu u Zagvozdu itekako cijeni i da je to itekako povećalo kvalitetu, pristup zdravstvenih usluga našim građanima u cijeloj RH, a tako i u svim dijelovima Hrvatske pa od Osijeka gdje imamo 2 milijarde kuna za KBC Osijek, dnevne bolnice i novi odjeli, nedavno potpisani ugovori iz EU fondova za helikoptersku službu u Dubrovniku. Prema tome, to su svi pokazatelji da europski fondovi osiguravaju bolje zdravstvo našim građanima. Europski fondovi povezuju Hrvatsku. Pelješki most će ostati trajni spomenik ovoj financijskoj omotnici, Zračna luka Split, Zračna luka Dubrovnik, renesansa onog što kaže ministar Butković, renesansa razvoja luka. I nije točno da ministrica Tramišak da je nema u saboru, svaki tjedan je tu s nama, brani sve projekte, brani i europske fondove i ponosni smo na njih. Tako da sve ovi argumenti, a najbolje ovi projekti govore da oporba tu nije u pravu. Europski fondovi podupiru poduzetništvo. Osim samo samozapošljavanja kojeg smo rekli koji je danas najveći pokretač startup scene u Hrvatskoj, centri kompetencije, milijarde kuna za istraživanje i razvoj, IRI 2, direktne potpore poduzetničke zone su trajni osiguravatelj novaca za poduzetnike. Upravo je na hrvatsku inicijativu tijekom predsjedanja omogućeno je maksimalna fleksibilnost europskih fondova gdje smo sva sredstva koja smo imali na raspolaganju dali u kredite za poduzetnike i u medicinsku opremu. Europski fondovi razvijaju našu znanost, osiguravaju bolji studentski standard. 72 miliona EUR-a najveći u povijesti Hrvatske projekt na Ruđer Boškoviću OZIP, milijarda kuna sam već rekao za istraživanje i razvoj IRI 2. Studentski domovi, svi, sva sveučilišta su dodatno osnažila kapacitete za studentske domove. Posebice me veseli za studentski dom u Zadru koji sam postavljao kamen temeljac prije godinu dana, danas već zgrade izgrađene, studentski dom u Osijeku koji će biti najveći studentski dom, pojedinačni paviljon u Hrvatskoj. Time osiguravamo našim studentima bolje uvjete studiranja pa opet isto ovaj argumenti da to ne stoji apsolutno su promašeni. Europski fondovi osiguravaju i ravnomjerni regionalni razvoj. Projekt Slavonija, Baranja i Srijem 18 milijardi kuna, 10-tci tisuća projekta u Slavoniji. Projekt koji ćemo uspostavit Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar i Banovina što je ministrica najavila će se posebno izdvojit u zaseban projekt. ITU gradovi, nema gospodina Glavaševića, pa naravno da je preporuka da ITU gradovi sudjeluju u programiranju budućih ITU gradova i to se dešava. Sve te preporuke koje je on iščitavao danas se implementiraju, europski fondovi osiguravaju socijalnu integraciju naših građana, starijih sugrađana, upravo i programi aktivni u mirovini targetiraju naše starije sugrađane. Različite usluge koje pružamo, osobni asistenti, nikad ne bi tolko mogli osobama s invaliditetom osigurati osobnih asistenata, asistenata u nastavi da nije EU fondova. Pomažemo i mladima i ženama, Projekt Zaželi, 6.000 žena zaposlenih, 30.000 starijih korisnika. Europski fondovi i osiguravaju bolje usluge našim građanima od dostupnosti pitkom vodom, aglomeracija, široki pojasni Internet u cijeloj Hrvatskoj, 200 novih vrtića i sredstva za produljeni rad vrtića u Hrvatskoj, dakle ako netko tvrdi da naši građani ne osjete onda recite to su možda virtualni vrtići. Sigurne kuće, socijalna infrastruktura, brojne potpore i direktne našim poljoprivrednicima koji su iskusili sve te milijarde. Da li može bolje? Da, ovo je naša prva omotnica. Trebamo jačati kapacitete zato će dio toga biti i u budućem zakonu o institucionalnom okviru. Nije točno što gospođa Selak Raspudić govori, Europski revizorski sud u svim 38% nalaza Europskog revizorskog suda su javne nabave u svim državama, 38%. Četiri, gospodin Bulj i Selak Raspudić ne razumiju način revizije, postoji ARPA, postoji revizija DG REGIO-a, DG EMPL-a, postoji Europski revizijski sud i tek onda idu prijave za OLAF. Tako da sveukupno Hrvatska je uspješna u korištenju europskih fondova, a još uspješniji ćemo biti kad je Vlada i premijer Plenković 24 i pol milijarde EUR-a osigurala [[Upadica: Hvala.]] za buduće razdoblje.
Hvala vam. Zastupnik Prica je digao povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Članak 238., vrijeđanje kolega zastupnika s tim da je kolega u više navrata uvrijedio zastupnika, ali mogu povredu Poslovnika samo jednom dići. Kolega e spominjao prošlu vladu SDP-a, da, ali SDP je kratko bio na vlasti od ulaska Hrvatske u EU do svog silaska s vlasti, ali u tom vremenu je puno napravljeno kao što smo danas i čuli. Vi ste navodili koliko se puno radi, kako se povlače sredstva, sve je sjajno, sve je sjajno. U zadnjih 5 godina od kada je ove Vlade Hrvatska je izgubila 200.000 stanovnika.
Hvala lijepo kolega Prica, ovaj to nije povreda Poslovnika, to znate i vi, nego replika pa dobivate opomenu. Molim vas nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika, ja vas lijepo molim. Zastupnik Pavić, inzistirate na povredi Poslovnika. Izvolite.
Inzistiram, inzistiram jer javnost mora znati, Članak 238., kolega me uvrijedio, a pogotovo kad je SDP-ova vlada izgubila milijardu EUR-a. Dakle u sadašnjoj .../nerazumljivo/... ovo za Izvješće koje sada imamo, 10,7, mogli smo imati 11,7 milijardi da ste vi reagirali i bili proaktivni u Bruxellesu i ... [[Govornik se ne razumije.]] na članak koji definira da države koje su imale krizu, a ušle su prije 2013. da su mogli. Dakle izgubili ste milijardu eura u ovim izvješćima i onda imate nešto ovoj Vladi prigovarati.
Hvala. I to je bila replika, a ne povreda Poslovnika pa i vi dobivate opomenu. Kolega Prica, vi inzistirate na povredi Poslovnika ili ne? Dobro. Izvolite.
Čl. 238. vi ... [[Govornik se ne razumije.]] vodite neke podatke, ali ono što je Hrvatska izgubila od kad je vaše Vlade, 200 tisuća stanovnika imamo manje u zadnjih 5 godina. Hvala vam.
Hvala. I to je bila replika pa dobivate drugu opomenu ovaj, ja vas molim da ne zlorabite dalje jer znate što je sa trećom opomenom, je li, vam slijedi. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. U Klubu zastupnika Domovinskog pokreta vjeruje, s razlogom smo se zapitali zašto Izvješće iz 2019. g. nije prispjelo na raspravu u Sabor tijekom 2020. g. Danas smo trebali raspravljati eventualno o onome što se događalo u drugom dijelu prethodne godine. Moram se osvrnuti i na dobiveni odgovor na svoju repliku. Dakle, ja nisam čitala nikakvo krivo izvješće nego sam namjerno analizirala dobivene iznose do 2019. i pitala vas jeste li zadovoljni s realiziranih, odnosno realiziranih tek 35 milijardi u tom razdoblju. Isto sam zabrinuta i za razdoblje u 2020. g., no da je Izvješće podneseno na vrijeme, zasigurno zastupnici ne bi bili ovako omalovažavani. Koliko kvalitetnu raspravu uopće možemo očekivati kad je Izvješće umjesto kvartalno podnešeno dvogodišnje. Zašto je tome tako? Pa možemo samo zaključiti kako podnositelju ne odgovara široka rasprava pod budnim okom jasnosti. Jednako tako, smatram kako je danas ovdje trebala biti i ministrica regionalnog razvoja, ali i ministrica poljoprivrede, gđa. Vučković kako bi nam mogla odgovoriti na važna pitanja koja se tiču njenog resora, konkretno provedbe izuzetno važnog Programa ruralnog razloga. Dakle, ohrabruje naš činjenica da je oko 70% svih sredstava operativnih programa ugovoreno do kraja programskog razdoblja, ali, naravno, postavljaju se mnoga pitanja. Prvenstveno zašto provedbena tijela do konca programskog razdoblja nisu uspjela ugovoriti preko 90% raspoloživih sredstava? Da li to znači da će RH izgubiti preostalih 30% alokacije? Kada tome dodamo da je u tih 70% i 20% udjela RH, da li to znači da smo stvarno ugovorili iskorištenost tek 50% sredstava koja su nam bila na raspolaganju u ovom programskom razdoblju? Posebno zabrinjava podatak da je u istom razdoblju isplaćeno tek oko 20% sredstava u odnosu na 70% ugovorenih. Da li ćemo i koliko u naredne 3 godine uspjeti stvarno isplatiti, ako nismo uspjeli niti ugovoriti više od 70%? To znači da će se stvarna iskoristivost europskih strukturnih i investicijskih fondova doista kretati tek oko 50%. Da li to znači da je ova administracija kadra iskoristiti tek oko 50% sredstava koja su joj bila na raspolaganju? Uzmimo za primjer samo jedan od operativnih programa i pogledajmo kako tu stojimo. Dakle Operativni program Konkurentnost i kohezija, Hrvatskoj je ukupno bilo na raspolaganju 8,61 milijardi eura. Od toga je EU 6,83 milijarde eura, dakle, 80%, hrvatski udio je 20%. Do konca izvještajnog razdoblja ugovoreno je, ne doista i isplaćeno i povučeno iz EU proračuna, tek 57% odnosno 4,94 milijarde eura, što potkrjepljuje tvrdnju da ćemo vjerojatno na koncu uspjeti iskoristiti tek oko 50% stvarnih sredstava koji su nam stajale na raspolaganju. No, osim toga što podaci pokazuju da ova administracija uspijeva jedva potrošiti pola raspoloživih sredstava, pogledajmo malo i kako ih se ulaže u razvoj Hrvatske. Dakle još je veći problem sa regionalnom ili geografskom zastupljenošću. Nevezano za ovaj Izvještaj, navest ću samo podatke koji su javno dostupni i nisu dio ovog Izvješća, ali ih navodim za usporedbu, a koji se tiču visine BDP-a u RH. Dakle samo Grad Zagreb i 3 jadranske županije imaju veću stopu BDP-a od hrvatskog prosjeka. Drugim riječima, to znači da je Hrvatska ekonomski potpuno uništena i opustošena zemlja u kojoj ne postoji više nikakva značajnija industrija ili poljoprivredna proizvodnja te da se BDP uglavnom generira od turizma i neproizvodnih djelatnosti u glavnom gradu, pa nam tako Zagreb ima čak 74,8% veći BDP od prosjeka RH. Nevjerojatan, ali istinit podatak, Istarska županija ima 26,3% veći BDP od hrvatskog prosjeka, Primorsko-goranska županija ima 19,7% veći BDP od prosjeka RH, Dubrovačko-neretvanska županija tek 0,8% veći BDP od prosjeka. Sva ostala Hrvatska je ispod nacionalnog prosjeka, što naravno i ne čudi kad je samo u glavnom gradu standard života 75% veći od hrvatskog prosjeka. Ovo svjedoči o krajnjoj centralizaciji Hrvatske ili drugim riječima, o odumiranju Hrvatske, pri čemu ispada da se ulaganja vrše samo u glavnom gradu i to znamo, uglavnom u javni sektor te da se tek još nešto dodane vrijednosti stvara od turizma, u nekima, ali ne u svim primorskim županijama. Doista je to koncept razvoja kojega se ne bi posramila niti jedna .../nerazumljivo/... nerazvijenija banana država u svijetu. I sada kada već imamo takav jedan neujednačen nazadan model razvoja kakav je tipičan za sve nerazvijene i korumpirane zemlje trećeg svijeta, pri čemu se većina prihoda generira od turizma, ne od znanosti i industrije ili poljoprivrede, a ulaganja se vrše samo u glavni grad u kojem živi korumpirana i nesposobna politička elita, pogledajmo na primjeru Operativnog programa konkurentnost i kohezija na koji način Hrvatska ulaže sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova u svoj razvoj. Da li se sredstvima europskih strukturnih i investicijskih fondova u ovom slučaju Operativnog programa konkurentnost i kohezija pokušava izjednačiti takav neujednačen razvoj? Da li se pokušava pomoći onima koji su ostali ispod prosjeka? Ako već nacionalnim sredstvima ne potičemo ujednačen razvoj, da li makar sredstvima europskih strukturnih i investicijskih fondova pokušavamo pomoći onima koji zaostaju u razvoju? Već grafikon 1. na stranici 12 otkriva da prva tri mjesta po dodjeli sredstava Operativnog programa konkurentnost i kohezija zauzimaju, naravno, grad Zagreb sa 29,6%, Dubrovačko-neretvanska županija sa 10,37% i Primorsko-goranska županija sa 10,09% ili ukupno 50% Operativnog programa konkurentnost i kohezija uloženo je u Zagreb i dvije županije koje ionako imaju veći BDP od hrvatskog prosjeka. Dodajem podatak da je primjerice Sisačko-moslavačka županija u međuvremenu u 10 proteklih godina izgubila više od 40 000 stanovnika a u Slavoniji ta brojka je duplo veća. Dakle, pola sredstava Operativnog programa konkurentnost i kohezija je uloženo u ionako najbogatije krajeve čiji je BDP iznad prosjeka RH. Time se jasno pokazuje da se sredstva ESIF-a koriste tako da se njima potpomažu najrazvijeniji krajevi a pogotovo Zagreba. Stoga i ne čudi da su hrvatski građani očajni, da Hrvatska odumire jer ova administracija ne samo da nacionalna sredstva ne ulaže ni u što drugo osim u glavni grad i tek par jadranskih županija u kojima se odvijaju uglavnom samo turističke djelatnosti, nego istu politiku nastavlja i sa sredstvima europskih strukturnih i investicijskih fondova. Poruka mog izlaganja je da Hrvatska ne može živjeti samo od turizma i ulaganja u javni sektor nego da se hitno mora napraviti zaokret u smjeru ulaganja u privatni sektor, industriju, poljoprivredu i znanost te da se sredstva moraju decentralizirati kako bi se ravnomjerno razvijala cijela Hrvatska a ne samo Zagreb i dvije do tri primorske županije. Ujedno svjedoci smo curenja informacija o tome kako službenici Ministars5tva poljoprivrede i agencije za plaćanje u poljoprivredi dodjeljuju projekte svojim OPG-ovima i firmama s kojima su povezani, da ucjenjuju korisnike za angažiranje pojedinih konzultantskih tvrtki, da svi projekti nekih konzultantskih tvrtki prolaze bez problema, da se projekti za koje su točno određene banke dale kredite ili garancije odobravaju opet bez problema, pa možda je vrijeme i za spomenuti i eklatantan primjer sukoba interesa u kojemu je za sve osim za nadležne institucije, bivši ministar poljoprivrede iskoristio svoj položaj i sam za sebe napisao pravilnik temeljem kojega je osigurao za svoj OPG milijunske iznose itd., itd. Kada ovakvi podaci izađu van, postavlja se pitanje hoće li EU jednom tražiti povrat svih sredstava za koje je utvrđena nepravilnost odnosno prijevara. Tako da će primjeri prijevare Rumunjske i Bugarske zapravo pasti u drugi plan jer podsjećam kako su preliminarne sumnje da bi se takve stvari u RH mogle događati, ugrađene u uredbe EU-a npr. uredbu 1306/2013 za zajedničku poljoprivrednu politiku jer sadržavaju posebne članke pojačanih kontrola samo za Hrvatsku, Rumunjsku i Bugarsku. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Grčić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege. Znači, danas razgovaramo o 4 izvješća koja su zakasnila sa svojim dolaskom ovdje u Sabor, ali zato ću ja ići još korak dalje pa ću govoriti o petom ili barem polovici 5. izvješća a to znači do kraja ožujka i evo malo i ovog travnja, dakle stanje 20. travnja odnosno 21. travnja 2021. godine, govori da je Hrvatska u ovom trenutku iskoristila 49% ukupno sredstva. Dakle, u 7 g. i 4 nepuna mjeseca, 49% novca je isplaćeno od tih 10,7 milijardi, ugovorili smo više od 100%,da, to je dobro, to je dobro međutim u konačnici se broji ono što je isplaćeno, što je došlo u hrvatski proračun, što je došlo u Hrvatsku, što je došlo u konačnici korisnicima na svim razinama, od naših gospodarstvenika, jedinica lokalne samouprave, udruga, znanstvenih institucija i svih onih koji sudjeluju u korištenju ovih sredstava, to je prava mjera. Prema tome, i kad govorimo o 24 milijardi eura za slijedeći 7 odnosno 10 g. po pravilu M+3, onda prije svega moramo uvijek imati na umu, a koliko novca će stvarno doći u Hrvatsku i koliko će biti iskorišteno i što trebamo u Hrvatskoj napraviti da se to dogodi. To su ključna pitanja. Možemo se mi ovdje prepucavati je li pokazatelj ugovorenost ili je isplaćenost, međutim uvijek ćemo na kraju doći na ovo drugo, važno je koliko je novca došlo u Hrvatsku a ne računovodstvena kategorija koliko je na nekoj poziciji rezervirano negdje tamo u Bruxellesu. Prema tome, ostalo nam je ljudi, posebno vama vladajućima se obraćam, ostalo nam je samo malo više od 2,5 g. za iskoristiti više od 50% sredstava koja nisu iskorištena. Da li će jedan dio toga novca biti iskorišten, naravno da da, ja ću bit zadovoljan, ono što je maloprije državni tajnik komentirao, ako vi završite na tih 91%, koliko smo mi završili financijsku perspektivu 7.-'13., 2007.-2013., znači ako vi uspijete 91% stvarno dovesti u Hrvatsku ja ću vam čestitat, međutim sada je perspektiva takva da to ne izgleda realno i toga moramo bit svjesni. Kažem, možemo se mi prepucavati, u konačnici mi nismo bitni, bitni su ljudi koji sudjeluju u tom procesu i u institucijama koje taj novac moraju dovući doslovno u Hrvatsku. Radio sam taj posao 4.g. i znam kolko je težak i izazovan. Podsjećam, u HDZ-ovoj vladi ili vladama u zadnje 4.g. promijenilo se 4 ministra na toj poziciji. Pa zašto ja pitam ovdje sve nas, zašto? Jel zato što su bili uspješni? Prema javnosti želimo reći da smo uspješni, a ministre mijenjamo ko na traci, 4.g. 4 ministra, pa valjda su oni odgovorni bili za nešto i zato su morali ići. Vidjet ćemo šta će gđa. Tramišak napraviti, ona mi se čini jako ozbiljna, vrijedna, samozatajna i nadam se da će napraviti posao. I ja joj to želim, želim joj radi svih nas, radi Hrvatske, radi hrvatskih ljudi. Mi želimo da svaki EUR dođe u Hrvatsku, ne ovaj o kojemu danas pričamo nego svaki EUR-o od ovih 24 milijarde koje će Hrvatska u idućih 7 odnosno 10.g. imat na raspolaganju. Međutim, budemo li ovako radili kao sad to ne izgleda nimalo, nimalo realno. Pazite, nije samo pitanje povlačenja novca. Što nas čeka u ovom trenutku? Pa evo kolega Pavić i mnogi iz ovog dijela sabornice obično kažu, pa čak i premijer Plenković kaže 2015. mi smo zatekli samo 9% ugovorenih sredstava. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Samo tren, samo tren. Ja vas pitam, a koliko ste vi iz nove financijske perspektive 2021.-2027. u ovom trenutku ugovorili? Zero. Nula. Zašto? Zato što ne želite priznati kao što ja priznajem jer sam odgovoran čovjek da u ovoj godini će to i dalje ostati nula do kraja godine. A zašto ljudi? Pa zato što je to tehnologija posla. Gospodin Pavić to dobro zna, ali manipulira. Nema ugovaranja u ovoj prvoj godini, nema jer nije još niti poslan dokument koji se zove „partnerski sporazum“ i nekoliko operativnih programa u Brisel. Mi smo to napravili 31.12.2013., pandan ovoj godini je bila 2014. i u 2014. nam je to odobreno od komisije tek u 11. mjesecu, krajem godine, a vi u ovom pandanu 2021. još uvijek niste niti draft poslali u Europsku komisiju, pa što onda mi da možemo očekivat? Što možemo očekivat? O tome ja govorim. Prema tome, kasnite ljudi u svemu. Znači ako budete ovako kasnili vi ni u 2022. nećete ugovorit ništa od ovog, od nove financijske perspektive. To je prvi problem koji sada treba uporno ponavljati i pritiskat vladu da na tome, da na tome radi. Druga stvar, imat ćete jako zahtjeva posao jer ćete paralelno s tim morati vući program gospodarskog oporavka i otpornosti, znači onih 6,5 milijardi paralelno treba ugovoriti do kraja 2022. 70% i do kraja '23. još 30%. Pa zamislite koji je to veliki posao, pa ja vam želim svaku sreću, svaku sreću vam želim zaista bez ikakvog ovdje pretvaranja, pretvornost. I onda taj novac još treba iskoristiti do kraja 2026., iskoristiti da on dođe u Hrvatsku, kao što je došlo ovih nepunih 5 milijardi EUR-a u 7,5.g.. Pa budimo realni i gledajmo stvari zaista onakve kakve jesu. I onda uz sve to dakle vi imate situaciju da je 51% sredstava iz perspektive '14.-'20. neiskorišteno i to paralelno treba odraditi u iduće 2,5.g. No, evo ne želim vas više uvjeravati uopće u to, ja ću vam samo reći šta je još gori podatak. Znači kad vi ovih 49% sredstava gledate po fondovima, a europski fondovi sastoje se od pojedinačnih fondova. Prvi je kohezijski fond, namijenjen je infrastrukturi. Iskorištenost je samo 36% na današnji dan, prosjek EU je 60%. Fond za regionalni razvoj, iskorištenost je 38% u Hrvatskoj, samo 38%, a prosjek EU je 56%. Jedna Irska je preko 75% u ovom trenutku. To su brojke koje sve pokazuju. ESEF, socijalni fond u ovom trenutku samo 36%, 1/3 je iskorištena. U isto vrijeme prosjek EU je 56%. Što nas vuče do ovih 49%? Fond za poljoprivredu i ruralni razvoj. A zašto? Zato što je e baš ta vlada koju vi često spominjete u pregovorima o programu ruralnog razvoja uspjela nametnuti jednu temu, a to je da kao novoj članici EU dio sredstava iz tog fonda se isplaćuje direktno kao helikopter mani poljoprivrednicima i zato tu isplate idu brže. Evo državni tajnik je toga duboko svjestan jer on to zna, 65% je za to do sada isplaćeno, prosjek EU je 70%. Znači samo tu smo otišli visoko jer je to op idemo, svaki mjesec ili ne znam već kolko ovaj puta godišnje se novac dodjeljuje direktno direktna plaćanja uz ono što se isplaćuje poljoprivrednicima iz sredstava na kontu Ministarstva poljoprivrede i što isto tako, uključuje ta jamstva u poljoprivredi. E sad, ako je tu tako, onda nažalost situacija, posebno kažem, u infrastrukturi, posebno [[Upadica: Hvala.]] krupnoj infrastrukturi je ono što nas, što je najveći možda izazov u ovih dvije godine [[Upadica: Hvala.]] Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Pa smatram da HS kao parlament treba biti mjesto gdje ne govorimo svako od nas sebi u bradu nego se obraćamo jedni drugima, pa ću se ja prije svega, zahvaliti kolegi Branku Grčiću, rijetko ga viđamo u Saboru i rijetko sudjeluje u raspravi za ovom govornicom, ali svaka riječ, pa sada u ovoj konkretnoj temi i svaki citirani statistički podatak zlata vrijedi. Na kraju je nešto spomenuo o poticajima za poljoprivredu i tzv. pojmu helicopter money. Pa doista smatram da se radi upravo o takvom novcu koji od nekud pada s neba, dodjeljuje se razno raznim poljoprivrednim proizvođačima, međutim, čini se kao da nikako da padne na plodno tlo. U brojnim našim regijama, a pogotovo, primjerice, u Slavoniji, teško se može reći da unatoč svim ulaganjima, unatoč svim povučenim sredstvima iz EU fondova smo taj kraj uspjeli očuvati kao poljoprivredni kraj kakav je nekad bio. Dakle negdje taj helicopter money koji pada s neba iz fondova EU odlazi, da li natrag ili u neke druge, crne stranačke fondove. U poljoprivredi ga nema. Žao mi je što pored savršenog baratanja statističkim podacima koji se mogu povezati sa ovim Izvješćem, g. Branko Grčić, a vjerujem da zna, nije rekao koliko nam je poljoprivredna proizvodnja u postocima pala u odnosu na razdoblje kada se stvarala hrvatska država, odnosno neposredno prije stjecanja samostalnosti i kako je uopće moguće da su izdvajanja u poljoprivredu i povlačenje sredstava iz EU fondova sve veća, a poljoprivredna proizvodnja, a tada i standard naših poljoprivrednih proizvođača, sve manja. A zatim bih se voljela nadovezati na nešto što je rekla kolegica Ružica Vukovac koju inače jako cijenim zbog kvalitetnih i dobro strukturiranih rasprava. Međutim, ova u ime Domovinskog pokreta, nadam se zapravo da sam ju krivo shvatila, pomalo me uznemirila, utoliko što se isticalo koliko sredstava se povlači i ulaže u grad Zagreb kao glavni grad i kao centar, a koliko se malo ulaže u regije odnosno na periferiju. Zašto to kažem? Pa pomalo je i zabrinjavajuće samim time što predstavnik i predsjednik vaše političke opcije ciljaju na funkciju gradonačelnika grada Zagreba, a među prvima se i pohvalio kako je eto, predao liste za 17 vijeća gradskih četvrti. Da tako gledate na sva sredstva koja su navodno pristigla u ovaj grad jer ja smatram, a demantirajte me ako nisam u pravu, da je grad Zagreb jedan od napuštenijih, najderutnijih, najuništenijih, naj funkcionalno nesposobnijih gradova, glavnih gradova, pogotovo glavnih gradova u čitavoj EU. Grad Zagreb pati od destrukcije upravljanja kroz čitav niz desetljeća i doista ne znam što smo mi to uložili u javnu infrastrukturu grada Zagreba, a da danas funkcionira kako treba. Grad Zagreb je primjer nebrige, nemara, prezira. Prezira prema njegovoj povijesnoj ulozi, kulturnoj ulozi, pa i njegovom administrativnom značaju, a to se vidi upravo i po količini, lošoj količini, lošim statističkim podacima o iznosima sredstava povučenim iz EU fondova. A sada želim reći nešto baš konkretno o samom meritumu iz ovih izvješća koji su puni podataka, statistike, tablica, pa i grafikona, no sadržaja nema. U ime kluba zastupnika Marko Pavić je rekao da je to Izvješće koje je pisano jezikom struke koje će on približiti građanima. U trenutku kad je to govorio u sabornici je bilo svega 6 saborskih zastupnika, a vjerujem da pred ekranima u čitavom auditoriju RH koji ovo prate nije bilo, pa niti toliko, dakle niti 6 ljudi koji bi to što je on htio približiti, mogli shvatiti. Unatoč svim silnim podacima o povučenim milijardama iz EU fondova, naši građani benefit za sebe i kvalitetu svog života, za svoj životni standard ne vide i postavlja se pitanje gdje je problem. Odgovor sam pokušala naći na stranicama 67, 68, 69 i 70, nemam dovoljno vremena pa neću ići dalje od toga. Te stranice govore o nepravilnostima. O sustavu koji se uspostavio radi zaštite financijskih interesa EU pa se kaže da on ima 3 faze, odnosno sustav čine tijela na razini EU, tijela tzv. AFCOS mreže, dakle to su tijela koja se bave suzbijanjem nepravilnosti, prijevara, korupcije ili nekog drugog oblika nezakonitih aktivnosti i Služba za suzbijanje pri Ministarstvu financija koju popularno zovemo SSNIP. Oni su odgovorni za učinkovit sustav prijavljivanja pa smo se pohvalili da imamo 2 sistema, imamo jedan elektronički sustav za izvještavanje o nepravilnostima i Registar nepravilnosti. Ovaj prvi elektronički uspostavio je OLAF, međutim, taj sustav ne izvještava o svim utvrđenim nepravilnostima, nego samo onima koji se mogu odvesti pod pravilnike i uredbe na razini same EU, a ovaj drugi, Registar nepravilnosti, sadrži podatke o svim prijavljenim sumnjama te podatke o slučajevima u kojima su nepravilnosti i utvrđene. Pa se kaže, da smo u razdoblju od 2008., ističem 2008. do 2019. putem OLAF-a prijavili samo 345 slučajeva nepravilnosti, od toga je tek 189 zatvoreno. Ne kaže se na koji način doduše. Dakle, tih slučajeva je bilo otprilike u vrijednosti 36,6 milijardi EUR-a od čega je Europskoj komisiji kaže se ovjereno 22 miliona EUR-a odnosno 61% ukupno prijavljenih nepravilnosti. 22 milijarde za koje nismo u izvješću bili u stanju navesti što to znači. Jesu li to bili slučajevi administrativnih nepravilnosti koje su ispravljene, jesu li to slučajevi korupcijskih afera koje nismo utvrdili, jesu li ti novci završili u nečijim privatnim džepovima koji nikad nisu bili vraćeni niti u proračun EU, niti su ugrađeni u one projekte i programe zbog kojih smo mi ta sredstva i povukli. I ja vas pitam, kako ćemo mi na temelju ovako sastavljenog izvješća koje je kao što to gospodin Pavić kaže sastavljeno u skladu sa pravilima struke moći glasati o tome vrijedi li on ili ne vrijedi. Srećom možda nam u tome mogu pomoći grafikoni. Jedan od njih izgleda ovako, odnosi se na nepravilnosti iz 2019. godine. Pa se kaže da financijski iznos iznosi otprilike 4,8 milijuna EUR-a i u cijelosti je ovjeren. Za mene riječ ovjeren ne daje odgovore na ona prethodno postavljena pitanja. Što to znači? Jesmo li vratili, jesmo li utvrdili na što se nepravilnosti odnose i tko su imenom i prezimenom osobe ili tvrtke koje su za te nepravilnosti odgovorne. Doduše, puno se govori o tome da se najveći broj nepravilnosti odnosi na povredu pravila vezanih uz javnu nabavu. Šteta što ovo izvješće i ono što piše na stranici 69 nismo mogli povezati sa izvješćem koje je bilo na dnevnom redu u petak koje je podnijela Komisija za kontrolu postupaka javne nabave pa bismo vidjeli gdje je zapravo osnovni problem jedne disfunkcionalne države koja niti jedan sustav provjere i kontrole pravila nije bila u stanju uspostaviti kako treba. Jer ovdje lijepo piše da te nepravilnosti vezane uz javnu nabavu odnose se na to da nakon natječaja promijenimo ugovor na temelju kojeg se javna sredstva daju. Zatim navođenje protupravnih ili diskriminacijskih kriterija odabira ili kriterija dodjele. Zatim primjenu diskriminirajućih tehničkih specifikacija i umjetno cijepanje ugovora o radovima, uslugama ili nabavi. Zatim nedostatak transparentnosti ili jednakog postupanja tijekom ocjenjivanja ponuda. Zatim propisivanje ili primjenu kriterija odabira koji nisu relevantni za predmet nabave i nisu razmjeri predmetu nabave. Zatim izmjenu dokumentacije tijekom ocjenjivanja. Zatim izmjenu kriterija odabira nakon što su ponude već otvorene što naravno rezultira neispravnim prihvaćanjem ponuditelja. Zatim nedokazivanje osnova za isključenje iz postupka nabave. Zatim izostanak objave poziva na nadmetanje. Zatim neosnovano provođenje postupaka jednostavne nabave, to je ono kad pregovaramo izravno, a da uopće nikakav sustav javne kontrole ni ne postoji. Da ne nabrajam dalje. A onda vratimo se na petak, na dan kada nisam imala mogućnost sudjelovati u raspravi zbog dvostruke sankcije onemogućavanja u raspravi, pa pogledajte koliko je bilo poništenih javnih natječaja u 2019. godini od strane Komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Niti jedan. Jedan od ova dva izvješća nije točan.
Hvala. Sada ćemo ići na pojedinačne rasprave i prva će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Građani uvelike ne prijavljuju projekte na, za sredstva EU djelomično zato što ne znaju kako to učiniti i nema ih tko savjetovati, a djelomično zato što ti natječaji nisu transparentno provedeni. U tom smislu ovdje ću govoriti o dvije konkretne stvari gdje je problem sa sustavom nadzora, jedan konkretan primjer toga kako funkcionira naš sustav nadzora u odnosu na europski sustav nadzora i preporuka za poboljšanjem u našem sustavu nadzora. Dakle, što se događa kad hrvatski građani uoče nezakonitosti pri korištenju sredstava iz europskih fondova. Prijave slučaj OLAF-u i onda on kontaktira točku na nacionalnoj razini, Službu za suzbijanje nepravilnosti i prijevara. To je jedna mala služba koja ima tek 5 zaposlenih u okviru Ministarstva financija, ali nema ovlast provođenja kontrole i utvrđivanja nepravilnosti nego samo koordinaciju aktivnosti upravljanja nepravilnostima. Što to u praksi znači? U praksi znači da mi imamo situaciju gdje kada uočite neku nepravilnost ona ide u postupanje kao i sve ostale nepravilnosti u okviru DORH-a, Ministarstva financija itd., koje su ionako preopterećene i koje nisu specijalizirane za uočavanje nepravilnosti u okviru fondova EU. Dakle, sažeto rečeno imamo specijaliziranu agenciju, kontaktnu točku koja bi mogla se baviti tim nepravilnostima no nismo joj dali dovoljne ovlasti da to doista i čini. MUP i ostali koji mogu zaprimiti i nešto postupati po tim nepravilnostima nisu upućeni u to kako se baviti upravo subvencijskim korupcijama. Ovo pitanje postavljeno je na razini Europskog parlamenta, kada će se konačno u Hrvatskoj početi kontrolirati sredstva koja su dodijeljena u okviru fondova EU na način da nezavisne, nezavisna tijela imaju pristup kontroli. Dakle, da mogu provjeravati recimo postupke javne nabave, a ne samo da nešto koordiniraju. I ono što je rekla Europska komisija, dakle dala je konkretan odgovor, rekla je da doista države članice određuju kako će urediti ta svoja tijela koja se bave upravo suzbijanjem nepravilnosti i prijevara, no da je propisano jačanje uloge i zadaća AFCOS-a tako zvanog, to je taj sustav kontrole. Dakle, mi smo nažalost zlouporabili našu mogućnost da im ne moramo dati priliku da i kontroliraju i ostavili smo ih samo kao koordinatorno tijelo. Znači problem je u tome što nemamo nekoga ko bi mogao doista pronaći te nepravilnosti. Drugo, uzet ću jedan konkretan primjer, proučila sam izvješće OLAF-a dakle to je tijelo na razini EU koje utvrđuje veće nepravilnosti u korištenju sredstava eu fondova iz 2019.i ono ne navodi imena, ali navodi jedan konkretan primjer malverzacija u Hrvatskoj koje su se ticale sustava odvodnje otpadnih voda. Malo sam pretraživala na koga bi se to moglo odnositi, inače bi preporuka bila da u ovim izvješćima nemamo neke apstraktne „kase“ stadije nego da nam se lijepo napiše o kojim je tvrtkama riječ kada se već obrazlažu primjeri kako je došlo do zlouporaba. Moguće je da je riječ o sustavu odvodnje Poreč, vrijednost tih ugovora je bila oko 40 milijuna eura. I sad ono što mi je tu zanimljivo, zašto govorim da je moguće da je riječ o tom slučaju jer oni ne navode ime i prezime, dakle koje su firme napravile te malverzacije. Zato što se taj sustav odvodnje sam javio oko toga da im se javio OLAF i dali su jedno obrazloženje što se događalo s tim povlačenjem sredstava o oko onoga za što ih OLAF optužuje. Znači gdje je problem? Oni kažu, nakon što su naša nadležna tijela osporila OLAF-ovu odluku da je i u ovom slučaju ponovo očita razvidna apsolutna ustrajnost tijela EU za samostalno donošenje odluka bez uzimanja u obzir mišljenja najvažnijih aktera nacionalne strukture upravljanja eu sustavima. Vidite što se događa, mi nemamo dovoljan sustav vlastitog nadzora pa nas nadziru tijela EU i onda se, ja ne znam tko je tu u pravu, ali konstatiram da oni koji su optuženi slučaj koji OLAF spominje oni se pak žale da EU ne provodi dobar nadzor nego da treba slušati naša nadzorna tijela. Dakle, ko je tu lud? Tko ne zna nadzirati EU ili hrvatska nadzorna tijela? U tom smislu moja bi ključna preporuka bila, budući da postoje različiti fondovi i da se vidi koliko posto toga oni nisu uspjeli povući odnosno gdje su bile nepravilnosti, da se njih penalizira, da bude unutarnji sustav kvalitete za službenike koji nisu znali napraviti svoj posao kako spada.
Hvala. Sljedeća rasprava biti će poštovane zastupnice Rade Borić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Ovdje govorimo rekla bih jezikom, meta jezikom dakako i nije ni čudo da čak i u sabornici nema zainteresiranih previše kolega i kolegica, imaju svoje glasnogovornike pa eto g. Pavić je po onome usta moja hvalite nas, govorio o izvješću da su ga pisali i dakako da su ga pisali stručnjaci, pa eto on je rekao da će on ga približiti građanima, da će ga približiti građanima i naravno da će tako građani ne ostati izgubljeni u tome prijevodu i ako će prevoditi i ovaj jezik. Ono što čujemo svakodnevno u politici, a to je da se doista govori koliko smo mi sredstava povukli, ali se o iskoristivosti tih sredstava, dakle tako se građanima prezentira, ne govori. I ovdje smo vidjeli iz niza dokumenata da postoje čak i vrlo zanimljive razlike i o samoj iskoristivosti različitih fondova. O takvom jednom ću i ja ponešto reći. Međutim, ipak treba vidjeti da tko su ti stručnjaci pa ću reći da čak i analitičari HNB-a i doista stručnjaci za eu fondove, kao što je to recimo gospođa Vela ako se možemo usuglasiti, oni govore o doista problemima vezane uz same projekte i povlačenje sredstava jer oni mogu govoriti samo o povlačenju, a dakle o provedbi i učinkovitosti to je neki proces. Kažu ovako, institucije bez kvalitetnih priprema, nedovoljna koordinacija, neefikasni ljudski kapaciteti i utjecaj politike. Institucije Hrvatske nisu kvalitetno pripremljene za korištenje velikih financijskih alokacija, tijela državne uprave, jedinice lokalne samouprave, javna poduzeća nedovoljno su koordinirana, ljudski su kapaciteti nedostatni i neefikasni, a odgovornost sustava upravljanja i kontrole ne postoji ili postoji ovako loše kao što smo čuli. Ono što treba spomenuti možda kao specifikum, a nisam čula danas, jedan od ključnih problema je nepravovremeno otvaranje poziva. Upravljačka tijela svakog operativnog programa početkom godine definiraju sve pozive koji će se otvarati s indikativnim naznakama datuma otvaranja koja je tu ukupna alokacija, koji su to najviši, najniži iznosi bespovratnih sredstava, aktivnosti i troškovi koji će se financirati. Što se događa? Kasni se s objavama poziva, za njihovo neotvaranje sukladno indikativnim godišnjim planovima od tih objava poziva jedan je od razlog prethodno prikazanih velikih razlika između alokacija, vrijednosti ugovorenih i isplaćenih sredstava. Npr. od svih operativnih programa u ovom aspektu posebno se ističe Operativni program Učinkovitosti i ljudskih potencijala, ovdje je bilo nešto manje govora mislim samo g. Pavić, većina poziva koje Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, a koje je ustvari to upravljačko tijelo za OPULJP najavio npr. za otvaranje programa, nikad ih nije ni otvorio. Ta se praksa nastavila sve do '19. Prema objavljenom indikativnom godišnjem planu unutar prioritetne osi br. 1, a to su zapošljavanje najavljena su tri poziva, nijedan nije obnovljen. Unutar prioritetne osi br. 2 socijalno uključivanje, najavljeno je 10 a otvorena su 2. u okviru prioritetne osi 3, obrazovanje najavljena su 4 a otvorena su 2. Unutar prioritetne osi 4, dobro upravljanje, najavljeno je 9 a otvorena su samo 2 poziva. Ovdje je g. Pavić, npr. mene je zanimalo upravo to uključivanje žena na tržište rada pa je jako zanimljivo, negdje sam si zapisala, on je izdvojio posebno uključivanje žena na tržište rada, ja sam pronašla uključivanje civilnoga društva vezano uz umirovljenike. Od stotinu milijuna, upravo zanimljivo kad otvorite stranicu, poziv je otvoren pa zatvoren. Dakle, ovo nisam ja napisala i ovdje su doista pobrojeni svi projekti za koje nije bilo ono što je preduvjet a to je otvaranje poziva. Ako nismo poziv imali na vrijeme, [[Upadica Reiner: Hvala.]] što smo mogli napraviti?
Hvala lijepa, imamo jednu repliku poštovane zastupnice Selak Raspudić, izvolite.
Evo nadovezat ću se što smo mogli napraviti, za jedan od tih konkretno IPARD program, ovo govori u ovom izvještaju za razdoblje od 2007. do 2013., kroz sve godine provedbe, negativni učinci na razini apsorpcije, ublažavali su se promidžbenim aktivnostima, održavanim sastancima, radionicama sa konzultantima s ciljem što bolje pripreme itd. Evo sad ću ja malo prevoditi, dakle nismo uspjeli da sredstva dođu tamo gdje su trebala, da poprave život naših građana, ali smo zato uzeli za sredstva sebi i onda smo se malo zezali, malo smo se družili na sastancima, možda na nekim lijepim mjestima, malo smo rekli da idemo još malo učiti o tome kako da idući put popravimo privlačenje tih sredstava itd. Doista mi se čini, evo i vi ste dali konkretan primjer da kada zagrebemo pod tim europskim fondovima, kao da smo ušli u jedan rudnik različitih nepravilnosti koje mnogo govore i iz kojih možemo mnogo naučiti o tome što treba popraviti i na razini Hrvatske a ne samo europskih fondova.
Hvala. Poštovana zastupnica Borić.
Pa mogla bih reći nekako da je ovo opravdanje, dakle od onih prvih od 2014., sigurno da nam je nedostajalo prijavitelja, nam je nedostajalo i zbog toga što je bilo nedostatak kvalificiranih stručnjaka. I sigurno se trebalo ulagati i u obrazovanje onih koji bi znali pisati projekte i povlačiti sredstva. Međutim ako samo doista pogledate upravo taj program učinkovitosti i ljudskih potencijala, pa lijepo ima tablica, pa piše vrijednost dodijeljenih sredstava je milijardu i 617 milijuna, vrijednost ugovorenih sredstava je milijarda i 150, iskoristivost ili isplaćenih sredstava korisnicima je pola milijuna. Tu dakle nije ni 30%, to je 1/3 od svega toga što se dogodilo.
Hvala lijepa. Sada ćemo napraviti, prošla su već tri sata, pa ćemo napraviti rasprave, pa ćemo napraviti jednu stanku radi provjetravanja i vidimo se opet u 13 i 50 ovdje. STANKA U 13,40 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,50 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka nam je istekla pa ćemo nastaviti. I sada će pojedinačnu raspravu imati poštovani zastupnik Vilim Matula, izvolite.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Stvarno sve ste izgovorili što sam ja u svojoj ovoj pripremi zamislio, tako da ću se ja sada ipak koncentrirati više na program ruralnog razvoja. Uglavnom, kažem, sve je tu izgovoreno, sve primjedbe sa kojom se posebno slažem a to je da ovdje nema danas ministrice, svjestan sam toga što je reko kolega koliko se ministara i ministrica izmijenilo u protekle 4 g.. Evo državni tajnik predstavlja i brani izvještaj umjesto ministrice. Koliko god je tu, isto tako bivši ministar ovog područja g. Pavić rekao kako je ministrica svaki tjedan u Saboru i brani, ali ovo tu je ipak vrlo, vrlo nezgodno, vrlo neugodno. Sve je već rečeno o tome kako je izigrana odluka ovog Sabora da se svakih šest mjeseci raspravlja o ovom izvješću, zato što je važno. Naravno, može ministar bivši Pavić govorit o tome kako smo mi svi nestručni, ali dopustite nismo potpuno maloumni kako isto vjerojatno djelujemo za vas koji ste stvarno iznimno inteligentni, vjerojatno imate i potvrdu, ne znam da li će danas sutra i to tražit, ne znam, vjerojatno neću proć, ali ta odluka koju nismo mi donijeli pomogla bi nam da učimo o ovim stvarima, mi kao zastupnici. Ja pretpostavljam da oni stručnjaci koji to rade da oni trebaju biti u to toliko upućeni. I tako državni tajnik kaže da smo uspješni. Ja ovako neuk u ovim područjima naravno, sve je to ukupna alokacija 10,73 milijarde eura, ukupno je ovjereno 3,31 milijarda eura odnosno 3,81% dodijeljenih sredstava, mene to zbunjuje, naravno ja to ne razumijem i onda mislim ok ja sam u Odboru za poljoprivredu o kojem isto ne znam, iako sam dijete sa sela mislim tu neposredno iz Gračana živio, kopao sve sam to radio, evo vidim i predsjednicu odbora i onda imam potrebu nešto o tome reći. Mjera 4, ulaganje u fizičku imovinu najveća 582 milijuna 260 tisuća eura, ukupno ugovorena sredstva 524 znači 90% sjajno. E sad ukupno plaćena sredstva 521 milijun eura, ukupno ovjerena sredstva 290, na kraju dođemo na tih famoznih, već je danas to bilo više puta spominjano 49%. Ali kaže državni tajnik, da to je rast ugovaranja, rast plaćanja, ne znam gledao sam ono prije ne vidim takav bitan rast, kaže na dobrom smo putu, normalno je da smo griješili, ljudski je griješiti, kaže državni tajnik. Da, Tolušić je griješio pa su ga onda stavili sa ovog položaja na ministra poljoprivrede i tamo je griješio pa su ga makli, Žalac je griješila, greškom joj se Mercedes našao u dvorištu, ajde na kraju je morala ići i popilo se od cijelog pritiska i sve, nakon toga je g. Pavić ušao u cijelu tu igru. Temeljne usluge i obnove sela u ruralnim područjima, da isto tako 49%. I sad bih završio sa ovim, evo ima jedan položaj plaćanja područjima s prirodnim ograničenjima i ostalim posebnim ograničenjima, dodijeljeno 269 milijuna, ovjereno 217, 79%. Super. Međutim, moram reći Banija koja je sada stradala ona je i prije bila zanemarivana, o Gorskom kotaru nikad nisam govorio, nemoguće zanemarivano, a nije bilo pobune.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Marijane Petir. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS-a Zastupnice, zastupnici, g. državni tajniče. Slušajući evo ove rasprave mogu se složiti da je ovo super rezultat. Super je rezultat ne samo po brojkama nego u odnosu na ono što se moglo dogoditi da smo ostali na politici, na smjeru i na odlukama kakve smo imali u onom trenutku kada je Hrvatska pristupila EU, način na koji su se izrađivali operativni programi, način na koji se izrađivao program Ruralnog razvoja koji je pet puta vraćan na doradu i mjere koje su doslovce koje su izabrane kao iz šešira umjesto da se prepoznalo u tom trenutku što jest stvarna potreba Hrvatske i hrvatske poljoprivrede. Mislim da su ovdje svi jasni i za to ne trebamo biti stručnjaci da znamo da ono što se dogovori i odobri od Europske komisije da po tom programu i tim autoputom vozimo sljedećih sedam godina, kao što će se dogoditi sad i za ovu omotnicu od 24,5 milijarde eura kada odredimo koji je to smjer, kada uskladimo operativne programe sa Komisijom, kada dobijemo odobreno to je to što će se raditi sljedećih sedam godina i zato se ne bi smjele ponavljat neke greške iz prošlosti. Zato kad gledamo ove podatke, da, to je super kako je moglo ispasti jer mi doslovce dvije godine članstva u EU nismo povukli niti lipe, niti euro centa, dakle nismo povukli apsolutno ništa. Tu je bilo ogromnih nesnalaženja, bilo je ne komunikacije, a da ne govorimo jer vidim da se svi dosta referiraju na poljoprivredu i ruralni razvoj, da je po meni potpuno pogrešno odabran smjer gdje se većina naše europske omotnice izdvaja za ruralni razvoj umjesto da se izdvaja za izravna plaćanja. Mi ako želimo jačati našu poljoprivredu, ako želimo jačati poljoprivrednu proizvodnju, ako želimo postići konkurentnost, ako želimo postići samodostatnost o čemu smo svi tu više puta govorili i mislim da se tu svi slažemo da tu nema nikakve razlike onda je logično da ulažemo direktno u tu proizvodnju, a ne da ulažemo u biciklističke staze. Čast biciklističkim stazama koje ja apsolutno podržava, no ne mislim da su one prioritetna os na temelju koje ćemo mi razvijati ruralni prostor, povećavat zaposlenost u ruralnom prostoru, zadržati mlade ljude ili ih potaknuti na određene aktivnosti koje bi oni sami osmislili da taj ruralni prostor oživi ili da još ono što snažno želimo privučemo nove stanovnike sela. Zato bih ja ovu raspravu usmjerila u jednom drugom smjeru, da sve ovo što nam se događalo proteklih 7 godina bude jedna poduka da na tim greškama nešto naučimo i da u budućnosti se postavimo drugačije. Nama sad slijedi programiranje, vidjeli smo da moramo pojednostaviti administrativne zahtjeve prema korisnicima. Ne mislim tu samo na segment poljoprivrede, mislim i na druge segmente. Znači administrativni zahtjevi moraju biti manji, birokracija treba biti više na raspolaganju korisnicima, a ono što mislim da bi bilo jako važno da se uspostavi ta jedna snažnija komunikacija sa županijskim razvojnim agencijama, sa gradskim razvojnim agencijama i sa lagovima koji itekako mogu pomoći u pripremi projekata jer nekim našim korisnicima posebno ako govorimo o malim poljoprivrednim gospodarstvima moramo reći da su različite agencije koje posluju isključivo na tržišnoj osnovi za njih preskupe. Oni sami nisu kapacitirani napisati projekte, a s druge strane novac koji se od njih traži da bi im to netko pripremio oni taj novac u stvari nemaju. U tom smislu ja vidim potrebu za jačanjem unutrašnjih kapaciteta, državnih, županijskih, ali i tu vidim jednu priliku da i savjetodavnu službu dodatno osnažimo jer prema zadnjim podacima koje ja imam jedan savjetodavac dolazi na 585 poljoprivrednih gospodarstava. Tu ne samo da nije moguće kvalitetno obavljat primarnu ulogu savjetodavne službe, ako želimo da ta savjetodavna služba obavlja i neke druge uloge, primjerice da pomaže u apliciranju poljoprivrednicima za europske fondove onda ih moramo poduprijeti. Vidjeli smo da je puno novaca bila uloženo na mjeru 4 ulaganje u fizičku imovinu, svi su tu govorili ajme koliko ćemo to imati super traktora u Hrvatskoj, no ja vam moram reći da je prosječna starost traktora u Hrvatskoj 32 godine i da nama ta financijska sredstva trebaju, ali ono što sam rekla početno prvenstveno nam treba ulaganje u poljoprivrednu [[Upadica: Hvala.]] proizvodnju.
Hvala lijepa. Imamo 3 replike, prva je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice, očigledno niste slušali recimo moju raspravu malo prije [[Upadica: Jesam.]] jeste, pa jeste išta skužili od toga kako proces korištenja novca od početka perspektive pa prema naprijed ide. Jeste li skužili da u prvoj godini nema uopće ugovaranja? Jeste li skužili da u 2021. ovoj godini ova Vlada HDZ-ova neće ugovoriti niti kune, niti EUR-a, jeste skužili to? Govorite o dvije godine nečinjenja neke bivše vlade, nemojte se više vaditi na tu vladu. 6 godina je prošlo, rezultate imamo ovako loše i porazne kao što imamo, prema tome nemojte se više oslanjati na nas. Ja sam ostavio ugovorenost kao, slično kao što se i sada ugovori o ugovorenosti 126% pri čemu je onih naših 26 su bili fazirani projekti, znači automatski su išli na teret [[Upadica: Hvala, hvala lijepo.]] nove perspektive. To treba razumjeti i znati.
Poštovana zastupnica Petir. Izvolite.
Naravno kolega Grčiću, da ste vi znali onda ne bi bili jedan od najlošijih ministara u povijesti regionalnog razvoja, ugovaranja financijskih sredstava. Nemojte ovdje docirati i ponižavat druge zastupnike posebno ne one koji nešto i znaju o temi o kojoj govore. Dakle, svima je poznato da, mislim da ne bi trebalo dobacivati iz klupe, to je stvarno nepristojno.
Da, da, upravo sam sada rekao.
Dakle, svi znaju da je ministar iz vaših redova gospodin Jakovina napravio toliko loš program ruralnog razvoja da mu je 5 puta vraćen na doradu, da je loše odabrao mjere i potpuno promašio mjere, pa se vide učinci i spašavalo se što se spasit da, a da ne govorim da je namještao natječaje tvrtkama koje su financirale vašu stranku i da je zbog toga OLAF ordinirao po Hrvatskoj i samo nas je spasilo od toga da vraćamo financijska sredstva činjenica da smo tek ušli u EU pa su nam to progledali kroz prste odnosno moralo se popravljati ono što se može popraviti. Zato nemojte se tako razgovarati jer niti sam se ja vama osobno obraćala [[Upadica: Hvala.]] niti na bilo koji način razgovarala kako vi razgovarate kao da smo svi ovdje maloumni.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnica mislim da nije u redu da ide rasprava u ovom smjeru s obzirom na to da svaka vlada je imala svoje uspjehe, gospodin Grčić je radio svoj posao korektno i pošteno, mislim da smo imali i nekakve uspjehe u tome svemu skupa i ne treba tu nekakve biti osobne uvrede niti nekakav osoban pristup. Mi ovdje razgovaramo o izvješću koje nažalost u svojem dijelu gdje nas upozoravaju odnosno gdje nam pišu o naučenim lekcijama baš govore o tome što ste vi rekli. Znači imamo problem sa našim kapacitetima ljudi koji bi trebali davati potporu ljudima koji traže ovoga sredstva, nemamo ih. Nismo napravili ništa. Imamo problem sa rokovima koje krivo procjenjujemo, imamo problem sa sredstvima koje krivo procjenjujemo i krivo kasnije i trošimo. Znači o tome trebamo razgovarati. Moramo napraviti jedan sustav koji će omogućiti da ta sredstva koja dobivamo iz Europe trošimo na pravi način i za pravu svrhu. Bez toga nema napretka u ovoj Hrvatskoj. I tu, to je smisao ovih rasprava. I da sa sad iz ovoga svega skupa što je gospodin dao to izvješće, budući da nema ministrice, da iz toga nešto naučimo [[Upadica: Hvala.]] i da krenemo naprijed.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa kolega Pavić, ja sam upravo i rekla to što ste vi rekli i apelirala na to kroz svoju raspravu da naučimo nešto iz proteklog razdoblja i da budemo bolji. To je smisao. No, kolega Grčić se meni obratio na osobnoj razini docirajući da valjda nitko osim njega ništa ne zna o europskim fondovima i o tome što se događalo. I dozvolite da na to trebam odgovoriti. Nemam običaj ovako odgovarati, ali mislim da je ovo ipak previše da se sve nas proglasi neznalicama i mi ne znamo pročitati izvješće i ne znamo ništa o postupcima, a svi drugi znaju. Dakle, na taj način mislim da se ne može komunicirati. Slažem se s vama, još jednom ponavljam i to sam rekla u raspravi, mi moramo osposobiti vlastite resurse, vlastite službe kako bi bili na raspolaganju građanima. Moramo pojednostaviti administrativne zahtjeve, a ono što je najvažnije moramo odabrati dobre mjere. Dakle, da ne rasipamo novac kojeg stvarno ima jako puno na nešto što neće dati dodanu vrijednost, a to nam se događalo. I onda idete u situaciju da ugovarate samo da bi ugovorili da se to potroši jer nemate [[Upadica: Hvala.]] nemate širok prostor i to se ne smije ponavljati.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo, kolegice Petir. Mislim da se ova rasprava ne treba svoditi na to što se želi postignuti da se obrani radi kolege Grčića kao ministra, jer vidim da to rade cijelo jutro u smislu da je on bio uspješan ili neuspješan. Sad govore da se ništa nije moglo ništa ugovoriti, mi imamo podatak da se u prve 2 g. ugovorilo nekih 6% a da je isplaćeno malo manje od 1% nekakvih ugovora sa strane europskih fondova. Tako da sad ne znam jel smo smjeli ugovarat, nismo smjeli, je li on bio dobar ministar, nije bio dobar ministar, ali je činjenica da za regionalni razvoj on kao ministar nije bio dobar i znamo što smo prošli, kroz Zakon o brdsko-planinskim područjima, o otocima, o mnogim drugim zakonima, o potpomognutim područjima itd., i to je njegova ostavština. Mi danas govorimo o ovom izvješću i onome što smo prošli u proteklih 2 g., mislim da smo na dobrom putu i da to treba ostvariti do kraja onako kao govorimo i mislim da će se to u 3 g. dogoditi, bez obzira na njihovu želju možda da se to i ne dogodi, iako ja u to vjerujem baš da je to tako, osim da je to za samo za sabornicu.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam, kolega Boriću na replici. Pa vi sigurno možete i bolje procijeniti sa aspekta lokalne razine na koji način su se u prijašnjem razdoblju distribuirala sredstva za regionalni razvoj i je li to bilo ravnomjerno i da li su stizali novci u prave ruke i jesu li se donosili zakoni koji će svima omogućiti da iskoriste svoju razvojnu šansu. Ono što ja mislim da je važno, da mi ovu omotnicu i ovo proračunsko razdoblje, završimo najuspješnije što je to moguće u okolnostima u kojima se nalazimo, to što je do sad ugovoreno, 116% mislim da je značajno, tako radi svaka pametna država da ugovara više od onog što je odobreno, kako se ne bi dogodilo da se sredstva rasipaju i da se ne daj bože, moraju vraćati. Ali iz svega ovog trebamo iscrpiti i pronaći jednu drugu motivaciju i smjer kako u budućnosti bi na pravi način programirali i sredstva usmjerili tamo gdje trebaju ići.
Hvala. Hvala lijepa, slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Marka Pavića, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo ova izvješća, ukupno 10,7 milijardi eura na raspolaganju iz omotnice 2014.-2020., 116% ugovorenih sredstava i do sada nismo izgubili ni euro centa niti hoćemo. Europski fondovi mijenjaju Hrvatsku na bolje, europski fondovi osiguravaju bolji život naših građana, a to ne tvrdimo samo mi, izvješća Europske komisije koja su pokazala da upravo razina BDP-a Hrvatske raste, prešli smo granicu od 60% prosjeka Europe, trebali smo radi toga dobit 2 milijarde eura manje, ušli smo u novu razvijeniju kategoriju i upravo da su korištenje europskih fondova odgovorni za to. A da je to i tako, evo i danas podaci DZS-a govore da je po prvi puta prosječna plaća porasla preko 7000 kuna, 7038 u mandatu dakle ove Vlade od listopada 2016. povećanje od gotovo 1400 kn, što je 7 puta veće u mandatu kad ste vi g. Grčić, sjedili u Vladi. Evo g. Matula me malo prozvao, da tu lijepim etikete ljudi koji ne znaju, ali žao mi je, žao mi je da raspravljamo na ovoj razini o europskim fondovima, europski fondovi, to nije koliko je ko pametan, već koliko je ko stručan. Konkretno, evo u vašem klubu, evo gđa. Benčić, ona i ja se često ne slažemo, ali joj ne negiram stručnost, ona je stvarno stručna u tome i onda mi je žao vidjeti da u zadnji čas povuče govor u ime kluba i g. Glavašević tu ima emocionalne ispade, ali ne zna, čita iz izvješća i ne zna šta stoji iza tih preporuka. Zatim g. Grčić, sjećamo se njegove i aplikacije da fondovi nisu mogli ić, pa začudo on kao ministar nije uputio niti jedno izvješće, dakle vaše izvješće 2014. i 2015. je branio državni tajnik Žunac 2017. Toliko i o vama, a vaša Vlada zajedno s vama, niste uputili u Bruxellesu ni jednu primjedbu da u regulativu ubacimo da imamo milijardu eura više. Nijedna primjedba Hrvatska nije bila, koja je jasno rekla da zemlje koje su imale krizu i pad BDP-a veći od 3%, dobivaju dodatnih 10% za one države koje su ušle prije 2013. u EU, samo Hrvatska je ušla 2013., niste reagirali tada. Gđa. Selak Raspudić, nema je opet, nije čula za ARPA-u, OLAF, stalno se želi dati neka etiketa korupcije, OLAF je zadnja instanca, ako gledamo i ova izvješća što smo i danas na odboru raspravljali, 141 prijava OLAF-u vrijedna 9 milijuna eura, od 10,7 milijardi eura, 9 milijuna eura prijava. Ali OLAF je krajnja instanca. Gđa. Selak Raspudić nije čula za nešto što se zove ARPA, Agencija za reviziju sustava programa EU-a. Ta agencija revidira svaki natječaj, svaku instituciju koja je akreditirana u sustavu, dodjeljuje godišnje ocjene, uzima uzorak i provjerava i sustav javne nabave i sve, nakon toga revizor iz Bruxellesa provjeravaju ARPA-u i kako oni rade, rade dodatan neovisan uzorak, posebice kod korekcija, gdje ako na 100 recimo primjera korekcija, daju neovisno u Bruxellesu nekom da procijeni koliko bi bila, ako je u 5 dolazi do neka odstupanja, što je korekcija propisala, hrvatske institucije, zaustavlja se plaćanje i EU fondovi cijeloj državi, to se desilo Češkoj, to se desilo Mađarskoj, to se desilo mnogim državama, Hrvatskoj nije. I to su sve institucije koje kontroliraju na svim razinama i gđa. Selak Raspudić uopće to nije spomenula a onda tek dolazi OLAF i prijave OLAF-u od kojih je 141 prijava, polovica ih je u ruralnom razvoju gdje je vjerojatno većina prijava vezano uz pitanje potpora i zemljišta. Sve u svemu europski fondovi pomažu Hrvatskoj, imamo snažni poticaj, rast BDP-a, a još ćemo imati ubuduće 2,5 puta više sredstava na raspolaganju.
Hvala. Imamo četiri replike, prva je poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem vam se. Evo moje pitanje, ja ću ponoviti pitanje koje sam postavila već prije, ali vi kao bivši ministar ćete sigurno znati odgovor na to. Recite mi kako je normalno i uobičajeno da državni dužnosnici i zaposlenici ministarstava sudjeluju u vrijeme radnog vremena na seminarima koji su naplatni, koje organiziraju privatne tvrtke, koji su naplatni za krajnje korisnike da bi dobili informacije o eu fondovima? I vi i ja ćete se složiti da je sigurno ključno da svi naši korisnici imaju pravovremene informacije o natječajima, ali ja smatram da je to dužnost države da financira i provodi u suradnji sa privatnim sektorom, ali ne tako da u vrijeme svog radnog vremena sudjeluju na tome u privatnom aranžmanu nego da država to sama organizira i plati eventualno konzultantske tvrtke da im pomognu u organizaciji. Ovo je doslovno prodaja informacija.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić, izvolite.
Pa upravo ono što svaki natječaj nosi, nosi radionice s informacijama o svakom natječaju gdje svi mogu doći. To isto nosi i programiranje i Nacionalni program oporavka i rasprave o višegodišnjem financijskom okviru i radne skupine i sve. Prema tome, svakoj skupini se pristupa i informacije moraju bit dostupne i one jesu. Što se tiče ako ste danas imenovali imenom i prezimenom g. Savića pa da ga obranim, on nije državni službenik, on je savjetnik premijera, ali nije službenik. On je posebni savjetnik i na ugovoru o djelu. A vama kao neko ko je bio konzultant kada ste bili u Razboru nije to smetalo takve radionice, tad ste ih sami organizirali. Ali opet da se vratim na činjenice, sve informacije su dostupne javno, za svaki natječaj se organizira posebna javna radionica i konzultacije o programiranju sa svim ciljnim skupinama.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Begonje.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Paviću, nesporno je da eu fondovi mijenjaju Hrvatsku, međutim ovdje često slušamo od dijela kolega koje bi mogli nazvati euroskepticima kako mi više uplaćujemo u proračun EU, manje povlačimo sredstava, ima i onih koji su naravno već danas protiv uvođenja eura. Pa bih vas ja molio čisto jedan osvrt radi javnosti koliko smo mi to iz našeg proračuna uplatili u proračun EU, a koliko smo povukli do sada?
Poštovani zastupnik Pavić, izvolite.
Hvala lijepa kolega Begonja. Pa neto razlika između toga koliko smo uplatili i koliko smo povukli je 38 milijardi kuna u plusu. Koliko to je veliko? Praktički to je većina odnosno četvrtina proračuna, ali ta sredstva daju stabilnost i javnim financijama, ta sredstva daju garanciju kreditorima stabilnosti. Zadržali smo kreditni rejting dok je za prethodnih vlada nekoliko puta padao u krizi, nama sad daju stabilni rejting. I ono što je možda za euroskeptike koji kažu je al to će uvijek platiti građani. Hrvatska je još na 60% prosjeka razvoja EU i kao takva je neto primateljica. Bazično razvijene zemlje će platiti naš razvoj, to je smisao kohezije i tu smo dobili 24,5 milijarde eura što je rekordno visoko u odnosu na … nijedna država nije dobila toliko sredstava.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Matule.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega Paviću. Naravno da vi razumijete kada mi govorite o pameti o stručnosti, da ja sam govorio evo drago mi je da ste pohvalili kolegicu Benčić jer je stvarno stručna u tom području, ali ja sam vam govorio o tome da kada bismo svakih šest mjeseci, što je ovdje izglasano o ovako osjetljivom, ne o svim dokumentima, ali o ovako osjetljivom dokumentu raspravljali da bi i prosječno pametni pa čak i ispodprosječno mogli razumjeti ovo, nakon svakih šest mjeseci jer bi se uputili, a ne da vi držite samo za elitu ova predavanja. I onda nakon toga, a svi znate za rezultat da Tolušić nakon svega dobiva taj poseban novac i da se ministrica ovdje pravda da su ali svima u njihovoj županiji dali ko god se javio samo da bi Tolušića mogli isplatit u ogromnim novcima.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić, izvolite.
Pa kolega Matula ako se ja dobro sjećam svih rasprava koje smo imali, pogotovo sa raspravama kad premijer dođe sa europskih vijeća, mi smo svako malo o eu fondovima raspravljali u ovom Visokom domu. Ja se sjećam brojnih rasprava gdje smo raspravljali o tome kako te novce koristimo, kakva je budućnost tih europskih novaca. Što se tiče vinske omotnice, sredstava ima više nego dovoljno, svi koji se jave, ako i vi želite otvoriti OPG s vinarstvom, vjerujem da ćete dobiti. Prema tome, to što je dobio g. Tolušić ne znači korupciju. Ako mislite da tu ima korupcije prijavite ARPA-i, prijavite OLAF-u, ali svi imaju pravo dobiti sredstva iz vinske omotnice su još ne iskorištena, ne iskorištena. I nemojte tako olako bacat etikete korupcije, a ukupno 141 prijava OLAF-u na desetke tisuće projekata iz poljoprivrede.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Perić.
Evo poštovani kolega. Pa evo sad ste upravo spomenuli stalno se na jedan način apostrofira koliko ima primjedbi. Od tih tisuće i tisuće projekata bilo je svega 141 primjedba u vrijednosti 9 milijuna EUR-a. Ono što bih ja htjela da vi još jedanput posvjedočite da postoje agencije i SAFU i Agencija za plaćanje itd., sve one kontroliraju sustave, a osim toga važno je reći da revizorske tvrtke koje su angažirane upravo da nadziru i u tijeku, a i po okončanju pojedinog projekta, kontroliraju uz državnu reviziju svaki projekat pojedinačno. Dakle, tu je višestruka kontrola na svim instancama i to je ono što treba istaknuti.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala vam lijepo. Pa upravo ta stigma koja se pokušava lijepit korupcije ajmo reći iskreno Europska komisija naučila je i na primjeru drugih zemalja posebice Bugarske i Rumunjske uvođenjem tih kontrola. Kontrole su od razine …/nerazumljivo/… koje same provode prvu kontrolu, nakon toga neovisna agencija ARPA koju plaća Bruxelles iz tehničke pomoći provodi svaki natječaj, svaki poziv i svaku instituciju ocjenjuje. Onda slijedeća razina su revizori koji sve to provjeravaju ARPU iz Bruxellesa na razini uzorka, nakon toga dolazi Europski revizorski sud i još tome državna revizija koja provodi na razini pojedine institucije. Dakle, jedno 5 razina revizija koje mi imamo. OLAF je zadnja koja ima prijava i zato je samo 141 prijava što je neki i europski prosjek. Europska komisija je osigurala sve …/nerazumljivo/… i ta stigma korupcije na 10-tke tisuća projekata [[Upadica: Hvala.]] nije opravdana.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Bernardića. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, danas se vidim veći dio rasprave svodi na to koliko je Vlada povukla europskih novaca. Za početak uopće ne volim termin europski novaci. To su naši novci, na koje Hrvatska ima pravo kao članica EU i to članstvo u EU Hrvatska masno plaća. Zato ću se koncentrirati na onaj po meni puno važniji problem, a to je kakve je koristi od toga imala naša zemlja i njeni građani. Jako male, skoro nikakve. Nema potrebe se vraćati u prošlost i više ponavljati da je u ovom proračunskom razdoblju od 2013. do 2020. Hrvatska povukla tek pola europskog novca, nešto malo manje od 50%. To svi znaju. Da je u tom razdoblju također u Hrvatskoj zamijenjeno 5 ministara zaduženih za europske fondove. To svi znaju. To su neosporne činjenice. Da su valjda bili sjajni vjerojatno ne bi bili smijenjeni. To je sada nevažno. Vrijeme ne možemo vratiti. Ono što možemo napraviti, možemo se okrenuti budućnosti i onom poslu koji kao zemlja možemo napraviti da naši građani, naši mali poduzetnici koji stvaraju odnosno pokušavaju stvoriti dodatnu vrijednost u ovom nemogućim uvjetima za Hrvatsku od toga imaju koristi koje sada nemaju. Navest ću vam samo jedan konkretan primjer, a takvih ima mnogo. Mali ili srednji poduzetnik traži kredit da bi investirao, zaposlio ljude, stvorio dodanu vrijednost i HAMAG BICRO preko europskog programa ESIF-a mu može dati garanciju u vrijednosti 80% njegove investicije naravno putem komercijalnih banaka. I da bi on dobio novac prvo mora dobiti odobrenje od banke da li je projekt održiv ili ne. Često mu banka uopće ne odobri projekt, ali to nije sve, ako i dobije odobrenje 80% garantira HAMAG i bilo bi sukladno, pari, pase financiranju, jednostavno pravično, logično, razumski i fer da 20% tog poslovnog rizika na sebe prebaci banka, ali banka da bi se još jače osigurala ponekad uzima garanciju i do 100% kolaterale. Što je nepravedno i to ljudima komplicira život, a ionako je sve u Hrvatskoj administrativno do kraja zakomplicirano. I zato se mnogi mali poduzetnici s dobrom idejom ni ne javljaju na natječaje jer ne mogu isfinancirati čak ni predaktivnosti za investicije. I što je posljedica? Na strukturne fondove se često javljaju oni kojime to možda nije potrebno, ali su financijski kapacitirani da se za njih javljaju. I to nije cilj. Cilj je da svi rade i da svi stvaraju vrijednost. Još veći problem kad je Hrvatska u pitanju što je velika većina novca usmjerena u javni sektor odnosno usmjerena je u nefunkcionalnu centralnu državu s jedne strane i s druge strane u glomaznu lokalnu samoupravu što je zapravo tragično. I kad se europski projekt na razini jedinica lokalne samouprave realizira na tim natječajima posao obično dobivaju velike tvrtke često, jako često i strane tvrtke. Od toga naši poduzetnici pogotovo mali i srednji, naši ljudi koji bi jednostavno htjeli živjeti od svog rada opet nemaju nikakve koristi. Cilj održivog društva je upravo da stvori održive modele financiranja kako bi i naše gospodarstvo bilo održivo, a ne da se stihijski i bez plana objavljuju i izbacuju javni natječaji kojima se ti ljudi moraju prilagođavati, poduzetnici. I ljudi zapravo gledaju što je predmet natječaja i kako se oni moraju njemu prilagoditi umjesto da država traži modele kako bi se država trebala njima prilagoditi jer oni zapošljavaju ljude i stvaraju nova radna mjesta. Dosadašnja ulaganja u javne investicije iz fondova EU zato su imala malen gotovo nikakav utjecaj na hrvatskog BDP-a i gospodarstva i na razvoj konkurentnosti. I sad kad kao država konačno imamo sredstva, konačno imamo europski novac na raspolaganju da razvijemo naše gospodarstvo, da budemo konkurentniji Vlada ne zna kako usmjeriti ta sredstva i pomoći našim ljudima da stvore vrijednost i zaposle naše ljude. Ili Vlada to ne zna ili Vlada to ne smije. I u ovoj se zemlji jednom za svagda mora prestati tražiti alibi za greške i propuste i dežurni krivac. Ako mali poduzetnici samo na papiru mogu dobiti europski novac, a u stvarnosti ne mogu jer banke ne žele financirati njihove projekte tko je tu da to riješi? Pa valjda Vlada, predsjednik Vlade, ministar financija, ministar gospodarstva. Najlakše je prebacivati krivnju na druge i reći mi bi znate htjeli, ali banke nam ne daju. Evo recentni primjer raspada zdravstvenog sustava. Pokušava se stvoriti iluzija, obmana da ministar financija nije znao za dugove u zdravstvu i dugove veledrogerijama i da on nije odgovoran i onda namjesti video da sam sebe opere za stanje financija i za sve okrivi ministra Beroša i odjednom je Beroš kriv za sve. Pa dobro čekaj malo, [[Upadica Reiner: Hvala.]] tko je zadužen za financije? Valjda ministar financija, o tome se ovdje radi.
Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovani zastupniče, evo tu ste skrenuli pozornost na natječaje koji se kod nas provode na način na koji se provode i ko dobiva poslove. To je stara poznata stvar. Poslove dobivaju veliki a na kraju peta ruka su oni mali izvođači koji ostaju na nuli ili čak u minusu nakon izvođenja poslova koje odrađuju, bez obzira dal se radi o projektima koji su došli financirani iz europskih fondova ili su financirani iz lokalne samouprave ili iz državnog proračuna. To je jedna stvar. Druga stvar na koju bi htio upozoriti, nažalost nema ovdje kolege, pa ga neću imenovati, ovdje smo čuli opetovano danas nekoliko puta istu tvrdnju da je zahvaljujući Vladi, u Hrvatsku će doći 24 milijardi eura. Nije zahvaljujući Vladi nego ćemo dobit to zbog Vlade. Oni koji su se interesirali i pogledali malo dokumentaciju iz Bruxellesa, znaju da je 27. 5. 2020. g. u Bruxellesu od strane Europske komisije publiciran dokument u kojem piše da će najslabiji i najlošiji dobiti najviše. Zato smo dobili najviše novaca.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bernardića.
Apsolutno, kolega Pavić, vi ste naravno u pravu i ono što treba shvatiti kad je u pitanju upravljanje državom, da se odgovornost za upravljanje državom nikako ne smije prebacivati. Dakle, ljudi koji vode državu, jednostavno moraju izaći iz svoje komforne zone i povući ponekad poteze koji su bolni, ne samo ustati na strani slabijih nego znati ustati protiv jakih, kako bi zaštitili svoje građane i kako bi potpomogli hrvatsko gospodarstvo. Hrvatska je suverena država i kao takva može sve. I odgovorna vlat mora moći početi provoditi politike u smjeru interesa svih njenih građana i tih malih i srednjih poduzeća, malih i srednjih poduzetnika a ne samo provoditi alibi politike jer eto, kao država, Vlada, predsjednik Vlade, ministar financija i gospodarstva ništa ne mogu i za ništa nisu odgovorni.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Grozdane Perić, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Ja ću se odmaknuti od ovih općih karakteristika i govoriti o onome što se događa na lokalnoj razini a kao što znate, dolazim iz Zadra, iz Zadarske županije i smatram da svatko od nas bi trebao razmišljati na način prepoznaje i upozorava na ono što svaki od nas iz sredine iz koje dolazi preferira i na jedan način modelira i ove programe kako bi ti programi i projekti mogli biti što uspješniji. Upravo ovo što kolegica Petir je radila i na razini Europskog parlamenta, dakle to je način kako možemo pomoći svome kraju. Činjenica je da je puno više projekata ugovoreno i puno više isplaćeno. Da li smo zadovoljni ukupno s tim? Ne, mi bi htjeli puno više ali je činjenica da unatoč tome, naša Vlada je uspjela izlobirati i dobiti još dvostruko i trostruko više. Prema tome, cilj je upravo ta i takva sredstva što prije kanalizirati tako da ona budu na korist svima i da bi mogla pokrenuti našu privredu. Činjenica je da je upravo Hrvatska i po svim izvješća i DZS-a a i HNB-a, dakle kontinuirano ostvaruje višak na tekućem i kapitalnom računu platne bilance, što upravo djelomično je i rezultat upravo i korištenje sredstava europskih fondova. Znamo da ta sredstva uglavnom i moraju osim ovih direktnih plaćanja, idu upravo u investicijske aktivnosti. Ono što bi ja htjela kazati, upravo na nivou Zadarske županije i grad Zadra, da je npr. ono na što je kanalizirano je upravo razvoj poljoprivrede odnosno ribarstva i u okviru tog programa, a isto tako ono na što je bio pokus razvoja, bio je izgradnja Centra za gospodarenje otpadom Biljane Donje. Međutim više puta sam naglašavala koliko je problema bilo u provedbi tog projekta, da bi više Vlada, više ministara koji su bili zaduženi upravo za taj segment, zapravo na jedan način spoticala taj projekat i nije bilo moguće to tako brzo realizirati pa je trebalo evo 10 g. da se zakopa prva lopata. Vrijednost tog projekta u izgradnju centra je preko 370 milijuna kuna. Osim toga, uz taj projekt imamo i projekt vodno-komunalne infrastrukture aglomeracije Zadar-Petrčane od vrijednost 313 milijuna kuna, što će dodatno osnažiti i poboljšati kvalitetu života, kako lokalnih tako i turista. Isto tako, ulagalo se i u poljoprivredu pa su se ulagale u pogotovo u navodnjavanje, u nekoliko dijelova županija. Isto tako vodno-komunalna infrastruktura aglomeracija Nin-Privlaka i Vrsi koja vrijedi 225 milijuna kuna. Kolega Pavić je spomenuo studentski smještaj i prehranu u novom kampusu, dakle jačanje Sveučilišta u Zadru od preko 67 milijuna kuna, u čemu je sudjelovao i sam grad da bi se zatvorila cijela konstrukcija. Isto tako imamo rekonstrukciju izgradnje infrastrukture grad Zadar „Poluotok“ i sve je to zapravo iz projekta operativnog programa konkurentnost i kohezija. Uz to postoje mnogobrojni projekti ljudskih potencijala „Mreža ZaDar“,“Inkluzija korak bliže društvu“, specijalističko usavršavanje doktora medicine u domu zdravlja Zadarske županije, zatim Škola Puno Mogućnosti, te „Zaposlena žena kao osnažena žena“. Dakle, evo to su samo neki od projekata … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice zastupnice, vi ste govorili o projektima koji se realiziraju na području Zadarske županije i sigurno da postoji tu jedna kompleksnost i da ponekad i procedura i administracija učini svoje i da ti projekti traju dugo, al je činjenica da se mnogi od njih, bar kada govorimo o velikim projektima, posebno infrastrukturnim, ne bi mogli odvijati niti tom brzinom, a možda se ne bi ni mogli započeti da nije bilo tih sredstava iz europskih fondova. Ja sam pogledala primjerice Sisačko-moslavačku županiju, aglomeracija Kutina koju mi dugo godina priželjkujemo i davnih dana smo ju počeli, ona je sad u provedbi preko 260 milijuna kuna. Aglomeracija Petrinja gotovo 250 milijuna kuna dovršena, aglomeracija Novska 70 milijuna kuna dovršena, dnevna bolnica u Općoj bolnici „Dr. Ivo Pedišić“ u Sisku 50 milijuna kuna. Dakle, sve su to vrijedni projekti koji u stvari su realizirani zato što je postala i ta prisutnost europskih fondova.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Tako je. Pa zato je važno isticati upravo naše članstvo i dostupnost tih fondova jer kad pogledate da i ono što je i ova vlada sada u ovoj perspektivi nastojala da se participacija zadrži 85% zapravo europskih sredstava je evo način na koji možemo itekako poboljšati uvjete života i rada i na kraju razvijati one grane koje želimo da se razvijamo, ali sami moramo znati i prepoznati što želimo u kom smjeru da bi onda sustavno taj razvoj mogao teći. Dakle, jako je važno onda i te projekte i programe napisati onako kako je ono dostupno, a ne sami sebi proizvoditi nekakve dodatne poteškoće umjesto da olakšavamo i borimo se upravo da oni budu što dostupniji.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Poštovana zastupnice, poštovani potpredsjedniče sabora, jako ste lijepo sumirali na koji način europski fondovi su razvili vaš grad Zadar. Vi ste u saboru jako dugo, predsjednica ste Odbora za financije. Možete nam malo komparirati na koji način smo se nosili s krizom 2008. gdje smo puno dulje bili u kriznim godinama nego novo pridošle članice EU i krizom sada gdje su projekcije rasta, dakle već za ovu godinu imamo projekcije rasta i povratak na BDP pretkrizni krajem 2022., dakle vrlo kratka i ne duboka kriza za razliku od 6-7 ili 10-tak godina koju smo imali kontinuiranog pada i kako su EU fondovi odnosno tih 38 milijardi kuna kojih smo dobili sada plusa utjecali na tu fiskalnu stabilnost i na to da se bolje nosimo sa krizom kao članica EU?
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, ja bi o tome mogla jako puno pričati jer iza sebe imam puno godina radnog iskustva i upravo u onim periodima kada nije bilo europskih fondova nego smo se morali dovijati kako ugovoriti i sklopiti određene kreditne aranžmane sa svjetskom bankom, sa drugim kreditnim institucijama i razvijati evo npr. sustav odvodnje, pa onda razvijati infrastrukturne objekte sve sa vlastitim sredstvima, npr. … [[Govornik se ne razumije]] na dvorane i slično, razno raznih projekata i tada nije bilo uopće moguće doći na bilo koji drugi način do drugih izvora sredstava, a sada možemo imati dodatnu nadgradnju, dodatnu kvalitetu gdje onda možemo sa tim sredstvima itekako napraviti puno više nego što smo mogli sa vlastitim kapacitetima onda.
Hvala. Poštovani zastupnik Prica ima … [[Govornik se ne razumije]]
Poštovana kolegice, fondovi EU zajedno sa samim postojanjem tržišta EU zasigurno su veliki motori europskoga razvoja, što oni bolje funkcioniraju to će bolje Europa napredovati, pa će posljedično i standard građana Europe, pa i standard građana Hrvatske biti veći. Baš zato trebamo iznijeti kritike i prijedloge kako bi se sustav što više poboljšao i što bolje funkcionirao. Znamo da postoje velike potrebe, bilo bi sjajno da povučemo što više novca, trenutno smo ispod razine od 50%, ali što više sredstava EU kako bismo što više stvari napravili u Hrvatskoj. Kad govorimo da sustav treba bolje raditi znamo za neke od poteškoća koje su bili, nekada se znalo događati da ako su prijavljivani neki projekti da jedan dio projekata nije bio prijavljen, znači do 10. bi prošao projekt, nakon toga neki ne bi, pa bi slijedeći nakon toga prolazili u nekom sustavu. Nekad je dio sustava bio problem da su neki projekti prihvaćeni, neki ne jer je sustav pao. Nadajmo se samo da će se to poboljšati u budućnosti dodatno.
Poštovana zastupnica Perić.
Tako je. Pa osnovni smisao ovih sredstava su investicije koje moramo kanalizirati i koje trebamo razvijati. Mi možemo u okviru ovih svih operativnih programa govoriti i svaki kraj Hrvatske mora vidjeti što je i koji operativni program ga više zanima i što je ono što bi doprinijelo razvoju pojedinog kraja. Zbog toga kažem da ta suradnja i taj utjecaj lokalnih čelnika i župana, načelnika i gradonačelnika, u tom kreiranju mora biti puno aktivnije. Na taj način bi se moglo zaista još, jer kao što znamo ta sredstva ne mogu se dijeliti, ono što neki očekuju da se dijele poduzetnicima, građanima direktno kao grantovi, to jednostavno nije tako projicirano, ono mora ići kroz kanale investicija.
Sljedeća replika, nemojte otići još imate dvije replike. Sljedeća replika poštovane zastupnice Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić. U svom izlaganju govorili ste o problemima u realizaciji projekata na području vaše županije koja se financiraju europskim bespovratnim sredstvima i periodu od kandidiranja do realizacije projekata. Šta mislite koliko je bitna koordinacija svih institucija prilikom realizacije ovakvih projekata od onih koji sudjeluju u rješavanju imovinsko-pravnih odnosa, onih koji rade na studijama, ne znam, zaštite utjecaja na okoliš, ishođenja bilo kakvih dozvola lokacijskih, građevinskih? U našim područjima jako su bitne i granice pomorskog dobra, DORH znamo da u mnogo slučajeva moramo uključivati. Što mislite koliko je tu bitna koordinacija kako bi realizacija bila što brža i kvalitetnija?
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Koordinacija bi trebala biti maksimalna i sve ovi napori, evo imam recimo npr. gdje na području evo i moje županije, a vjerojatno i vaše potreba je za rješavanjem upravo imovinsko-pravnih katastarskih situacija i sređivanje svih problema koje imamo pogotovo u Dalmaciji jer nisu riješeni imovinsko pravno. Tada je upravo dolazi do zastoja u realizaciji projekata i to je ono što kada govorimo i o digitalizaciji svih tih službi, o procedurama, o zapošljavanju dodatnih kapaciteta ljudi itd. koji se opet zapošljavaju iz tih projekata jer imamo dodatno zapošljavanje iz projekata. Prema tome, evo to treba maksimalno iskoristiti kako bi doveli u red sve ono što smatramo da nam čini zapravo probleme.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić ima također repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, mi ovdje u sabornici često čujemo dvije mantre, prva je povukli ste nula kuna svih mogućih sredstava i naš benefit ulaska u EU je negativan, mi od toga nemamo ništa, to govore klubovi suverenista, ali i ponekih drugih opcija. I na drugoj strani imamo podatke koja imamo kroz ova izvješća koja je vrlo važno napomenuti da maknemo jedanput za svagda tu priču iz HS-a. I drugo je, da li smo mi kao Vlada učinili dovoljno u ovih četiri godine, sada i peta polako da se pomaknemo od onoga što smo naslijedili. Iz oporbe čujemo da nismo, da smo loši, da ne možemo bolje, a rezultati ipak govore nešto drugo. Što mi tu kao zastupnici trebamo govoriti da bi onda mi zaista ovo izvješće prihvatili ovako kako jest i da su to brojke koje zaista jesu onda oficijelne i koje treba držati, svaki od nas, a ne politički opredijeljen nego svaki od nas jer su brojke, brojke.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Najprije ako smo u jednoj perspektivi imali 10,4 milijarde eura, a u novoj perspektivi imamo preko 24 milijarde eura, pa nijedno društvo dakle 27 zemalja koje pregovaraju o pravima međusobno ne bi onda dalo nama tu priliku da imamo toliko na raspolaganju novih sredstava ukoliko smo bili loši, ukoliko smo imali puno prijava, ukoliko je to bilo nešto jako suspektno, ukoliko je bilo prevara itd., dakle ništa to se nije dogodilo. Radilo se kvalitetno u suradnji, mijenjale su se određene kondicije u suradnji opet sa Komisijom, prema tome upravo to društvo od 27 je procijenilo da mi to možemo i znamo.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će poštovane zastupnice Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa danas kada govorimo o ova četiri polugodišnja izvješća o korištenju europskih strukturnih, investicijskih fondova i predpristupnih programa pomoći od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020., treba reći da je upravo u 2019. i '20. najviše sredstava u govoreno, plaćeno i ovjereno. Naravno da 2019. ne možemo očekivati da bude ugovoreno onoliko sredstava koliko ne znam 2019. jer svi znamo da za ovakve projekte treba jako puno vremena i pripreme. Ali ipak bih podcrtala da su u te dvije godine ugovorene 5,45 milijardi eura što je 45% ukupno ugovoreno do 31. prosinca 2020., plaćeno je preko 60%, a ovjereno gotovo 60% ukupnog iznosa. U travnju ove godine ukupno je ugovoreno preko 116% sredstava odnosno 12,51 milijarda eura, isplaćeno je preko 52%, a ovjereno 42%. Ove brojke ponavljam ponovno jer dosta je tu kritika, ali mislim da svi imamo isti cilj, da bude što više sredstava povučeno iz europskih fondova jer najviše vidimo upravo u tome svoju mogućnost i svoju budućnost. Stoga me veseli kad vidim koji su sve projekti financirani u Šibensko-kninskoj županiji iz ovih sredstava. Naime, tu su od sustava vodoopskrbe, odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda aglomeracije Šibenik vrijedno 72 milijuna kuna, uspostave cjelovitog i održivog sustava gospodarenja otpadom, Županijski centar za gospodarenje otpada Bikarac je imao drugu fazu vrijednu 111 milijuna kuna, zatim različiti sustavi odvodnje od Betine-Murter do toga sa nestrpljenjem očekujemo i izgradnju završne faze aglomeracije Srima-Vodice-Tribunj, zatim Studentski dom Palacin vrijedan 80 milijuna kuna, integrirana mobilnost na području grada Šibenika i povećanje broja putnika u javnom prijevozu vrijedan 74 milijuna kuna. To su samo projekti koji su financirani iz Operativnog programa Konkurentnosti i kohezije. Kad tome priključimo i Operativni program učinkovitih ljudskih potencijala koji, opet, u malim sredinama jako puno znače. Znamo da program Zaželi, pomoć starijim i nemoćnim u kućama, koliko znači, posebno u manjim ruralnim područjima. Samo za zapošljavanje žena sa područja Knin, biskupije Kijeva i Civljana, izdvojeno i rezervirano 8 milijuna kuna, zatim Zaželi joj zapošljavanje gotovo 7 milijuna kuna, Zajedno do znanja uz više elana 2,6 milijuna kuna, ustrojstvo smjenskog te razvoj novog programa u dječjem vrtiću Sunce 4,62 milijuna kuna, pomoćnici u nastavi za učenike s teškoćama u razvoju preko 4 milijuna kuna i tako redom. Ono u ovom Izvješću na što sam obratila posebnu pažnju, a mislim da je to i bit ove rasprave u našem Saboru su tzv. piše, naučene lekcije. Što je to što bi trebalo popraviti u narednom periodu kako bi još više sredstava povukli i kako nam ne bi nijedan euro propao. Kaže, kod Operativnog programa zaštite okoliša stoji, ključnim se pokazala važnost dobre koordinacije i suradnje s korisnikom u cilju rješavanja različitih administrativnih problema vezanih uz imovinsko-pravne odnose i izdavanje dozvole. To je ono što sam već i uputila u replici kolegici Perić. Naime, imamo Zakon o općeupravnom postupku koji kaže da se svaki predmet mora riješiti pozitivno, odnosno negativno u roku 15 dana. Ja bih takva pravila posebno, ne uvela, nego tražila da svi oni koji rade na takvim predmetima, bilo u kojoj instituciji, posebno se odnose na projekte koji će biti ili koji se mogu financirati iz EU sredstava. Naime, znamo da se radi o projektima koji imaju opsežnu dokumentaciju, ali su vezani i uz vremenske rokove, a ono što je najgore, kod svakog tog projekta prijeti i strah i zabrinutost svih onih koji rade da je moguće da sutra budu ta ista sredstva opozvana. Kad smo govorili o Izvješću Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave, onda veseli da su upravo takvi projekti prioritetno riješeni.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Begonje.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Juričev. U Programu ruralnog razvoja, do sada, uz ograničenja koja su postojala s aspekta veličine naselja od 5 tisuća stanovnika, što mislim da bi trebalo mijenjati, da to nije dobro ograničenje, imamo i vrijednosna ograničenja po projektu glede bespovratnih sredstava, primjerice u mjeri 7.4 do milijun, vrijednosti do milijun eura, bez PDV-a, što je postalo nedovoljno, to smo vidjeli provodeći postupke javne nabave za gradnju vrtića, za gradnju vatrogasnih domova, itd. Smatrate li da bi zbog tih ograničenja bilo potrebno i poželjno u programu ruralnog razvoja mijenjati ova ograničenja na više, kad je riječ o financijskim sredstvima kako bih iz nove Višegodišnje financijske omotnice mogli povući značajnija sredstva? Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolega Begonja. Žao mi je što nisam sve mogla u raspravi reći, ali je zaista jako puno očekujemo od naredne perspektive upravo da se isprave one nepravde koje smo imali i koje smo osjećali u ovom periodu ili reći, ili bolje reći iskustva. O broju stanovnika neću, o tome često govorim, što se tiče financijskog ovog dijela, tu se slažem. Zašto neki vrtić ne bi mogao doći više od milijun eura, a onda neka iz EU fonda dobijemo određeni iznos, ako je to maksimalno 700 tisuća eura, neka on bude i dalje 700 tisuća eura, znači, ta općina odnosno grad, osnivač će financirati u većem iznosu, ali je bitno da taj vrtić dobije ona sredstva koliko su mu namijenjena. Zašto zbog toga kidati, ne znam, prostorije, okoliš ili troškovnik. Znamo da je vrijednost građevinskih radova u posljednjih godina znatno narastao i ne možemo se držati onih pravila iz 2014.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Evo, spomenuli ste bitne investicije koje su bitne za funkcioniranje, kako stanovništva, tako i razvoj turizma, međutim, još jedna, ono što ste spomenuli su pomoćnici u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju. To je jedan od projekata koji je itekako pomogao mnogim zapravo osobama i djeci i učenicima da imaju kvalitetnog pomoćnika koji ih usmjerava i pomaže u njihovom učenju. To je nešto što bi mogli i ne znam koliko je pomoćnika u cijeloj Hrvatskoj zaposleno, ali to je jedan od projekata koji itekako doprinose i da ta djeca se osjećaju integrirano u nastavi i evo, mislim da je to vrlo važan projekat.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Perić. Istina, uglavnom govorimo o ovim projektima koji se vežu za investicije, bilo da je u pitanju zaštita okoliša ili ruralni razvoj. Međutim, upravo ovaj Operativni program razvoj ljudskih potencijala pokazao je najprije i najbolju iskorištenost, ali to su toliko hvale vrijedi projekti, ja ne znam kako bi sad sva ta naša djeca koja imaju potrebu za pomoćnikom u nastavi, tko bi ih i iz kojih sredstava mogao financirati. Jednako tako i program Zaželi gdje se financira pomoć u kući starijim osobama, iznimno značajnim po manjim .../nerazumljivo/... u manjim sredinama, ali isto tako i u većim sredinama imamo slučajeve gdje imamo starost koja nema mogućnost da im netko posebno pomogne i ovaj program mi je izuzetno bitan i značajan.
Repliku ima i poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice zastupnice, vi ste govorili i o projektu Zaželi koji je izuzetno dobro odjeknuo u svim ruralnim sredinama u našim županijama i to je samo pokazatelj da ponekad i takvi manji projekti koji ne iznose milijune i milijune eura, mogu dati dodanu vrijednosti i mogu ustvari poboljšati kvalitetu života u ruralnim sredinama ali i povećati zapošljivost onih skupina koja je teško zapošljiva a to su posebice žene nižeg obrazovanja koje žive u ruralnim sredinama i koje su jedne starije životne dobi. U tom smislu bi htjela reći da je isti taj projekt imao i u Sisačko-moslavačkoj županiji kao i kod vas u Šibensko-kninskoj županiji, obzirom da je naša županija evo teško sad stradala u potresu, mi očekujemo i puno do europskih sredstava u smislu revitalizacije ne samo banovine nego cjelokupnog prostora Sisačko-moslavačke županije.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Točno kolegice Petir, taj program je od posebnog značaja, ne samo, ja sam u par navrata isticala da je to pomoć starijim i manje sposobnim osobama i njihovim domaćinstvima ali jednako tako je značajan i za sve one žene starije dobi koje više ne mogu na tržištu rada na normalan način na natječaju naći neko radno mjesto, najčešće ni njihovo obrazovanje nije takvo da mogu nešto posebno tražiti i birati, a u ruralnim sredinama i ne mogu ono što mogu npr. kod nas u priobalju, bar u turističkim sezonama, oni nađu nekakvo odgovarajuće radno mjesto međutim sigurno kod vas i na selima, to je od iznimnog značaja i mislim da tu ima jako puno ne samo onog što dolaze u te kuće i pomažu fizički u nekim poslovima, nego i onog emotivnog, ono što ljudi konačno osjećaju da nisu sami, da ima neko ko će im svaki dan doći, pokucati na njihova vrata i pitati da li im nešto treba.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev, dolazite iz Šibensko-kninske županije otkuda dolazi jedan kolega iz kluba Suverenista, koji se i kandidirao za gradonačelnika Šibenika i vaši podaci i njegovi podaci se ne slažu. On kaže nula bilo čega, prihoda, ... [[Govornik se ne razumije.]] rashoda, nula, ... [[Govornik se ne razumije.]] EU-a RH, vi govorite o benefitima i navodite projekte. Da li je na nama danas da kroz ovo izvješće zaista utvrdimo da tih benefita ima ili ćemo ostavljati na dojmu ovakvih populista koji danas ne žele raspravljati jer ovo izvješće itekako njih demantira i tako se predstavljati narodu i ovih ne znam, mjesec dana a onda i svaki mjesec poslije toga.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Boriću, istina, njih danas nema tu, oni ne žele čuti što je sve učinjeno na području RH i u našoj Šibensko-kninskoj županiji, posebno on koji se kandidira za gradonačelnika Šibenika i jako, jako dobro zna što je sve u gradu Šibeniku napravljeno i grad Šibenik prednjači po ulaganju i po povlačenju europskih sredstava. Samo tvrđave u koje i on na početku bio jako uključen, sada za ovom govornicom samo govori o kritikama mada sam gradonačelnik aktualni a sigurna sam i budući gradonačelnik, ne samo da demantira nego evo imamo i najavu da će za slijedeći grad grada biti otvorena ta tvrđava o kojoj je tu govorio za govornicom naš kolega, da ništa od toga, da ćemo platiti penale, da će trebati vratiti sredstva i slično.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, Ovo izvješće o korištenju europskih fondova od 1. 1. 2019. do 31. 12. 2020., po meni dobar dokument, materijal s kojim smo danas po meni trebali demantirati svakog zastupnika koji ovdje bez imalo ustručavanja u svakoj prilici govori da su benefiti ulaska u EU nikakvi, da nismo tamo trebali ni biti i da kao takvi, nismo sposobni iskoristiti te benefite i da oni danas iznose nula. To je ono što je po meni osnovno. Ne samo mi sa vlasti, iz vladajuće većine nego i svaki član oporbe jer kad se takvi dižu u Saboru i pokušavaju svojim dojmovima uvjeravati hrvatske građane u odnosu na dokument koji imamo, onda je valjda naša dužnost da to ispravljamo, i ovaj dokument to pokazuje. Mi možemo ili ne moramo vjerovati ovim brojkama ali one su došle iz Ministarstva financija, pa onda ne vjerujemo niti ovoj instituciji. A što onda možemo raditi kao takvi? To je pitanje. Jer ako piše da smo mi u ovom razdoblju 7 g., imamo benefit, ne znam, od 62 milijarde uplaćenih i 25,7 plaćenih pa da je to nekakvih 38 milijardi kuna razlike u većem prihodu od onoga što smo platili, onda bi to trebao reći svaki zastupnik ovdje u Hrvatskom saboru, ne podržavati takve koji govore da je to nula a ima ih nekoliko. Jer oni imaju svoje statistike. Jesmo li to mi najbolje iskoristili? To je pitanje za svaku lokalnu samoupravu. Danas ili skoro su lokalni izbori, svatko neka u svojoj lokalnoj samoupravo procjenjuje da li je njegov čelnik dobro radio, da li je koristio europske fondove, da li je bio spreman, da li je tim sredstvima nepovratno, tih 85% je najveći benefit našeg ulaska u EU. Ne postoji institucija, ne postoji prijatelj ni susjed niti bilo tko na svijetu koji će vam dati 85% bespovratnih sredstava i reći evo, uložite tamo gdje vi smatrate da treba to biti i budite organizirani, budite dobri u procedurama, napravite to na vrijeme, i na taj način doprinijet ćete sebi, svojoj lokalnoj samoupravi, državi u kojoj živite i nama kao EU. I to moramo razumjeti. Zato su te rasprave koje slušamo ovdje, po meni u potpunosti nekada zaista izvan svih protokola normalnog ponašanja. I nije mi samo cilj da se bavim s tim jednim kolegom ili s drugim koji to uporno ponavljaju, nego jednostavno za to moramo imati neke argumente, ja ih uvijek imam, u našoj županiji trenutačno milijarde kune projekata, upravo iz europskih fondova, najveći, poboljšanje vodno-komunalne infrastrukture na području aglomeracije Rijeka 1,26 milijardi kuna. Da li bi nama netko dao tih milijardu kuna benefita da riješimo, mi imamo sustav odvodnje, ali ga treba poboljšati i učiniti još boljim kao i u nekim drugim lokalnim samoupravama. Ima li takve institucije? Nema. Da li tu trebaju prestati nekakve naše političke rasprave o tome da li smo ostvarili benefit ulaskom u EU ili drugi projekt koji je sada u tijeku, projekt izgradnje državne ceste D403 od Škurinje do Luke Rijeka tj. do Zagrebačke obale 520 milijuna kuna za 2,5 km ceste, tuneli, vijadukti, spoj znači gotovo sa Zagrebačke obale na autocestu. Da li je to nešto što treba podcjenjivati i reći ne treba nam, ne treba nam to, radije ćemo to sami iz nekih naših vlastitih sredstava iz zajmova platiti ili reći zaista spremni smo i mi to danas radimo i to se radi kao i neki drugi projekti, ne znam od aglomeracije na području otoka Krka 369 milijuna kuna. Mislim da su oni među prvima nju čak i završili. Sanacija nekih u zaštiti okoliša, sanacije jame Sovjak 320 milijuna kuna na početku i još ćemo o tome puno raspravljati, ali tu su sredstva i još će ih vjerojatno i nedostajati. I sad ona priča koliko smo brzi, brzi smo onoliko koliko možemo biti brzi. Da li možemo brže? Ja ne znam. Pokazuje vrijeme da ćemo mi stići ono što smo htjeli, a to da ćemo imati 100%-tnu iskorištenost ove prve naše financijske omotnice jel to ljudi od nas očekuju, to mi moramo napraviti jer su to sredstva koja su kako kaže bespovratna u najvećem dijelu i moramo se s time pozabaviti. Ako ima problema, tu su oni koji moraju iste rješavati. I mislim da to itekako dobro radimo jer povećanja u odnosu na protekle četiri godine su vidljivi i ne treba ih stalno, a možda i to treba stalno ponavljati. Ako je 1% više od ovih 49 ili 50 onda to moramo reći u smislu isplaćenosti, ali to nije tako.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Benčić.
Pa evo ja sam htjela replicirati zapravo na ovaj vaš dio, pa naravno pa niko nije baš izvan zdrave pameti da kaže da nama dodatna sredstva ne trebaju i da ih ne trebamo dobro koristiti. Ono što mi sporimo je način na koji se oni koriste. Evo ja ću vam dati jedan primjer upravo koji je vaša kolegica prije spominjala pomoćnika u nastavi. Dakle, pomoćnici u nastavi su ostvarenje određenog prava djeteta da sudjeluje, bude integrirano u odgoj i obrazovanje, ono ste vi izabrali ostvarivati na način da imate natječaje za udruge, dakle imamo kompeticiju u procesima u kojima kompeticije ne bi smjelo biti jer svako dijete koje treba pomoćnika u nastavi mora dobiti pomoćnika u nastavi točka, a ne da se neki neke škole imaju udruge koje će prijaviti, druge ne. Mi ne možemo bazična prava naše djece činiti ovisnima o uspjehu u prolasku na nekom natječaju iz eu fondova. To po meni nije dopustivo.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Kolegice Benčić ja se tu možda neću složiti sa vama, iako u našoj županiji imamo dva programa što se toga tiče, znači pomoćnici u nastavi do inkluzovnog obrazovanja i podrška učenicima s teškoćama. Tu ima i 10 i 8 milijuna kuna u proteklom razdoblju i smatram ono što vi kažete, svako dijete treba dobiti pomoć dakako, međutim da li i svatko tko se prijavi jeste taj koji je spreman ili zna pomoći i to je isto pitanje. E sad ako vi tvrdite da je baš svatko tko se prijavi sposoban itd., da ne treba proći nikakve natječaje to je vaš stav i vi ćete to provesti jednog dana kada budete u mogućnosti, da li sutra ovdje ili negdje drugdje to ćete vi provesti. Pravila su postavljena davno i na nama je da ih mi poštujemo. Možda i to usporava cijelu ovu priču od samog ugovaranja do realizacije isplate, ali su pravila pravila. Vidimo sada i na našim prostorima koji su oštećena nakon potresa itd., moraju postojati pravila za ta sredstva, ne može to ići kako mi kažemo bacanje novaca helikopter, ne ide to tako.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepa. Poštovani g. Borić, poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa prvo bih se nadovezao na ovo, dakle sve što je zakonom definirano pravo ne može se financirati eu fondovima. Eu fondovi daju mogućnost i zato postoje natječaji, zato postoje pravila i mi smo ponosni da toliko djece u Hrvatskoj ima tu mogućnost upravo putem natječaja, drukčije ne bi mogli, nemamo sredstava da to osiguramo. To je možda prvo. Drugo, vi dolazite s otoka, ministar Butković je uvijek govorio o renesansi hrvatskih otoka, luka, ministrica najavljuje razvojni plan za otoke, dajte možda iz vlastite perspektive i vaše općine i otoka i šire hrvatskih otoka recite koliko je ova omotnica značila za razvoj hrvatskih otoka i koliko će ona buduća sredstva koja dolaze značiti vama koji živite vama na otocima za to da možete ostati živjet i radit na otocima?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolega Pavić. Što se tiče moje općine, evo upravo iz ove omotnice ili kako vi kažete izgradnja luke, luka na hrvatskim otocima i na obali u protekle četiri godine 20 milijuna kuna, samo u mojoj općini za dvije luke. Imamo drugi dio otoka i tamo se sada gradi i kroz Ministarstvo poljoprivrede i kroz njihove u dijelu ribarskih luka. Imamo također iz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture također dio obale koji se sada rekonstruira, ima tih mogućnosti koliko želimo. I to je bio cilj da sve ono što možemo raditi iz ovih fondova, da se tiče infrastrukture da to radimo iz tih fondova, da ne trošimo nacionalna sredstva na to. I tu sada treba za sljedeću perspektivu još malo porazmisliti koji su to objekti koji bi se trebali graditi iz fondova jer neki su nam ispali, recimo škole, sportske dvorane itd. teško je danas financirati jer jednostavno nema dovoljno nacionalnih sredstava, a nisu moguće baš niti iz samih fondova u ukupnosti i to moramo vidjeti kako riješiti.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Boriću govorili ste o milijardama i milijardama kuna koje država ulaže u Primorsko-goransku županiju u projekte aglomeracija, državnih cesta, zbrinjavanje otpada, otpadnih voda, a koji su poduprijeti tim sredstvima iz eu fondova, pa bi me zanimalo da mi kažete onda koji su to kriteriji jer smo čuli kroz raspravu da se ta sredstva dodjeljuju po nekim stranačkim ključevima, a ne po objektivnim potrebama i onome što doista treba na terenu. Kako to da onda u Primorsko-goransku županiju dolaze tolike milijarde kuna ako je stranački kriterij ključ?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam kolegice Petir. Mislim da ta priča o stranačkim, stranačkim, načinu da se stranački dodjeljuju sredstva fondova je nešto razine ovih 0 kuna naših benefita ulaska u EU. Znači jedan rekao bih čak i politički bezobrazluk da se postaje važan ili popularan na izmišljenim temama jer mislim da su natječaji dostupni svima. Drugi je prostor, prostor indeksacije i mogućnosti da vi i kad se javite na natječaj prođete baš tamo gdje vi to želite jer jednostavno postoje više ovaj sredine koje su bogatije, koje imaju veće indekse razvijenosti i postoje one koji su slabiji. I naravno da je i to onaj naš dio pomoći, pomognimo slabijima da dostignu ove razvijenije. Tako da priča o Primorsko-goranskoj županiji sve što se tamo radi, radi se od strane Vlade RH u najvećem dijelu, naravno da sudjeluje nešto i lokalna samouprava i županija, ali ti projekti su vitalni. Zato sam i rekao državna cesta D403 ne znam, aglomeracija ili neki drugi projekt [[Upadica: Hvala.]] kao što je bolnice ili ne ide iz fondova je nešto što mi doprinosimo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Klarić ima isto ovaj repliku.
Uvaženi kolega Borić činjenica je da što se tiče i Primorsko-goranske županije i svih tih stotina miliona i milijardi kuna koje se tamo ulažu je činjenica da su projekti koje je pokrenula Vlada RH i resorna ministarstva u suradnji naravno s jedinicama lokalne samouprave. Za sve one koji govore da ta europska sredstva znače nulu kao primjer možemo reći brojne gospodarske objekte koji su izgrađeni upravo bespovratnim europskim sredstvima jer se i tu našao model na koji način i gospodarstvenicima izaći u susret. Na očitom primjeru da primjerice vodovod Zlobin ili Zlobinsko brdo bilo bi nemoguće izgraditi sa sredstvima proračuna grada da upravo nema ovakvih sredstava. Isto tako čitavo naše područje i projekti koji se sad odrađuju jednostavno bez ovih sredstava ne bi bilo moguće odraditi. Zato i ovo što ste vi ovdje posebno istaknuli svi oni koji govore da je, da su ta sredstva znače nulu jednostavno ja ne znam gdje ti ljudi žive.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Slažem se kolega Klarić sa vama o svemu što ste rekli. I vi ste primjer kao gradonačelnik Bakra sa najjačom gospodarskom zonom, rekao bih sada već možda i na nivou RH, koji ste gradili evo već koliko, 5 mandata ili 4 mandata za redom i jednostavno pokazujete da priča europski fondovi, a posebice zadnjih 7 godina kada sada imate najveći ajmo reći moment izgradnje, sami govorite o brojnim o desetke novih zgrada koje će se sada graditi gdje ste riješili sve i od države dobili ono što ste trebali i zemljište i naravno proveli sve postupke da to možete realizirati, naravno da realizacija ide. I sad se postavlja pitanje, a zašto ste samo toliko naplatili? Govorimo o nekih 50%. Pa naravno da ćemo u slijedeće 3 godine isključivo se posvetiti realizaciji i naplati jer smo više-manje ugovaranja riješili. Imamo preko 100% ugovaranja, znači možemo samo nastaviti realizirati i naplatiti se, a to možemo u 3 godine.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić govorili ste o značaju europskih sredstava. Ja bih podsjetila da smo 2018., '19.-te godine znači prije ove Covid zdravstvene i gospodarske krize govorili da nam je preko 80% javnih investicija financirano EU sredstvima. Kroz ove 2 godine kao što vidimo imamo još više ugovorenih sredstava, znamo kakva je situacija i možemo samo pretpostaviti koliki je sad tek taj postotak. Pitam se što bi bilo sa svim onim ljudima koji su zaposleni na tim projektima, od projektanata, arhitekata, građevinara, zidara, pomoćnih radnika, vodoinstalatera, električara itd., što bi bilo, kako bi to izgledalo i kakve bi reperkusije imalo i na naš državni proračun? Da li bi ti ljudi možda i napustili RH? Zato sve ove priče o, su po meni bespredmetne govoriti da nama EU je nepotrebna i direktive koje moramo ispuniti da su nešto što ne donose [[Upadica: Hvala.]] dobro našim zastupnicima.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev, što bi bilo s radnicima? Pa vjerojatno ne bi radili toliko koliko sada rade tj. ne bi bilo posla toliko koliko sada imaju i prolazimo i mi na lokalnoj samoupravi vrijeme koje smo prošli u proteklih 5 godina. Evo ja ću iz svojeg iskustva, znači vrijeme 2016., '17., '18., '19. dobre godine kada imate puno građevinske operativne u funkcioniranju pogotovo velike investicije u turističkom sektoru i na natječajima vrlo rijetko ili gotovo vrlo nikad, gotovo nikad 2 ili više ponuda. Danas, recimo stavove, recimo turistički sektor sa svojim investicijama vi dobivate na manjim natječajima po nekolik ponuda 5, 6, 7. Znači došlo je do toga da smo sada na fondovima praktički oni koji ćemo na neki način uzdržati tu građevinsku operativu i pripremiti opet valjda za vrijeme koje će doći nakon što završi ova pandemije, da opet se vrati i taj pogotovo turistički sektor u svoju funkciju, kad govorimo o obali i da se tamo zaista onda dešavaju opet pozitivne stvari pa i kroz europske fondove ako je to moguće.
I posljednja replika bit će poštovanog zastupnika Tomaševića.
Pa ja ne znam tko govori da nemamo nikakve koristi zbog toga što smo ušli u EU, ali znam da koliko ćemo imati koristi ovisi o nama kao o državi. I ako gledate da je samo oko 30% ovjereno sredstava onda je to izrazito nisko. I sad vi možete prebacivati odgovornost za tako niski apsorpcijski kapacitet na korisnike, na one koji su prijavitelji ili, ali zapravo kad se vidi u izvješću ono što je problem jest isto tako sustav, znači posrednici, znači institucije koje su posrednici između korisnika i zapravo sredstava EU. I s te druge strane isto tako ono što je kolegica pokušala pitat, ne mogu EU fondovi biti panacea za sve, a posebice ne kad su postavljeni primjerice za pomoćnike u nastavi da onda udruge zapravo moraju prijavljivati zajedno sa školama i da se tu zapravo jedna, jedna socijalna usluga na neki način projektizira i outsoursa na taj način i još se stavlja u kompeticiju da bi došlo se do nekih bazičnih zadovoljenja potreba kao što su pomoćnici u nastavi.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Tomašević, samo podaci. Kraj 2016. znači 9% ugovorenog tu smo početak 2021. 115 znači 106% ugovorenosti u 4 godine više. Znači govorimo o isplatama 1% kraj 2016., 49% sada, 48% više nego tada. Ali smo tada 2017.-'18. ušli u natječaj ugovaranja i naravno da to traje, ne ide to preko noći i realizacija isto traje, ali ne vjerujem da imamo sada projekata koji su u ovom dijelu ugovaranja koji se ne mogu završiti u 3.g. jer su svi ugovoreni. Nema više sada čekamo kad će novi natječaj, hoćemo li mi sada ne znam što rješavati, imamo poziciju da radimo. Hoće li građevinska operativa najviše o tome govorimo, riješiti, ja vjerujem da hoće jer ugovori za 3.g., ne znam što se to treba graditi 3.g. osim velikih projekata kao što je ne znam Pelješki most završiti, možda dio nekih željezničkih pruga itd., ali ovo što rade lokalne samouprave, mali i društveni objekti, škole itd. ili vrtići, to će sve biti završeno i to sve moramo platiti u 3.g. i ja u to vjerujem da će to tako biti.
Hvala. Idemo na završne riječi klubova zastupnika i prvi će biti Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, puno toga je već rečeno, pa ću se trudit da se ne ponavljam i stavit ću manji naglasak na to kolko je potrošeno, a kolko je ovjereno. Da, ne možemo bit super zadovoljni, ali iskreno moglo je to i gore kak je bilo krenulo, moglo je i gore i u tom dijelu ću priznat da nismo više apsolutno najgori u tom dijelu. Svi koji su prvi puta koristili sredstva su imali problema, imamo ih i mi, ali da smo iskoristili ovu financijsku perspektivu da izgradimo kapacitete naše uprave da može brže i efikasnije koristit sredstva nismo. To nismo i to i ovo izvješće pokazuje da kontinuirano nedostaje ljudi u sustavu, da je velika fluktuacija ljudi što je jasno jer nemamo ih mehanizama zadržavat u javnom, u javnom sektoru i da nismo našli rješenje za to. Vratit ću se na neke stvari koje smo govorili kroz raspravu. Prvo, inzistiram na tome da je zaključak sabora iz 2014.g. tražio da se ovi izvještaji podnose 6-mjesečno, dakle svakih 6 mjeseci. Točka, tu nema rasprave, nema mjesta interpretaciji. Ovo što se sad radi je kršenje toga zaključka. Drugo, kada sam govorila o pitanju sudjelovanja državnih dužnosnika i zaposlenika ministarstava na seminarima koje organizira privatni sektor govorila sam o tome da kada privatni sektor organizira seminare i naplaćuje edukaciju to je apsolutno njihovo pravo i ja sam to radila i educirala ljude i ljudi su mi za to plaćali. Ali onda nisu na tim seminarima ministri dolazili da bi valorizirali i digli mi vrijednost mojih seminara koje ću ja onda prodavati, u svoje radno vrijeme dakle dolazili oni koji trebaju javno i besplatno davati te informacije na seminare koji su naplatni. I nemojte se ljutit, ali još uvijek vam to kontinuirano rade, ministri, njihovi zamjenici i pomoćnici. I mogu vam sad ih nabrojit 10 koji su bili ove godine i koji su u najavi. Kontinuirano naši ministri odlaze dodavat vrijednost naplatnim seminarima. Jer nije isto dal imate vi seminar na kojem educirate polaznike i naplatite to kao stručnjak ili vam dođe ministar, pa vam digne cijenu. Hvala mu lijepo. Dakle, o tome govorimo, govorimo o tome da nama privatni sektor u tom dijelu treba, da, apsolutno nam treba pomoć zato što je to ogroman korpus koji treba pokrit potreba, ali onda se to radi tako da vi iz tehničke pomoći raspišete natječaj za konzultantske firme iz Hrvatske koje će radit edukacije za određene natječaje, za određene čitave programe ili za čitave osi. To se donekle radilo, al očigledno se potrebe nisu pokrile. Kada ste vi meni g. Paviću rekli svako može doć na vaše besplatne informativne radionice, ne može jer nema mjesta, ne može jer ih je nedovoljno i ja to znam jer znam koliko puta su ljudi nakon 5 minuta kad bi se prijavili već bi, već bi ispali van jer nije bilo dovoljno mjesta, tako da ne može. Treća stvar, htjela sam ponovit, dakle šta se događa sa onim natječajima i to sam često govorila koji idu po modelu najbržeg prsta. Evo dat ću vam primjer, nedavno je bio takav za organizacije civilnog društva. Natječaj u, to se zove „model trajno otvorenog natječaja“, a to je onaj koji je najkraće zapravo otvoren, 15.2. su se mogli početi podnosit projektni prijedlozi. Znate kad je zatvoren? 16.2., ali zapravo je bio popunjen 120% alokacije u roku od vjerojatno nekoliko minuta. To da li ćete dobiti na takvom natječaju projekt ili ne ovisi ne o sekundama više nego o stotinkama. Al reći ću još nešto o modelima predaje, a to se tiče i vas bivši ministre. Dakle, ljudi dan danas predaju projektne prijedloge, ovi koji idu na Europski socijalni fond preko MIS sustava. Onda, dakle to je kao elektronski sustav za predaju projekata. Međutim kada vi utipkate taj projekt u to traži se od vas da ga isprintate u pdf-u i snimite, pazite sad, na CD. Ja više CD-e, ja ne znam tko CD-e ima. Na CD-u ga trebate i papirnatom obliku poštom poslati ugovornom tijelu. Dobili smo milijuna, milijune EUR-a, ne kuna, kroz tehničku pomoć za izradu adekvatnog sustava, a Europski socijalni fond još uvijek ide kroz taj prvi MIS koji zaista ne valja i iz kojeg onda zbilja moraš te papire printat i slat ih golubom pismonošom. To je ono gdje smo sa europskim fondovima 2021.
Hvala, hvala lijepo. Slijedeće završno će govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani, kako je RH krovni korisnik europskih fondova, tako je na primjeru u provedbi programa ruralnoga razvoja temeljem čl. 74. Uredbe EU br. 1303/2013 sama kriva za sve nepravilnosti, pa tako i provedbu putem zakona i pravilnika koji nisu usklađeni s pravom EU i nacionalnim zakonima, a morali bi biti. Praksa EU sudova već je pokazala da u ovakvim slučajevima država uvijek gubi spor. Temeljem toga svi kojima su projekti iz Programa ruralnog razvoja temeljem ovakve regulative i prakse, odbijani ili su umanjena sredstva ili raskinuti ugovori, mogu podići tužbe na europskom sudu i tražiti naknadu štete od RH i zasigurno će dobiti sport, a RH će im iz proračuna morati isplaćivati naknadu štete te iste novce mora vratiti i u proračun EU, dakle šteta je dvostruka. Kako onda na kraju riješiti ovakve situacije? Ja bih prvenstveno posavjetovala vladajuće da ipak uključuju sve stručnjake i dionike koji na ovome mogu pomoći. Trenutno ih sustav potpuno isključuje. Zapravo ih niti ne želi slušati. Minimalno bi trebalo dakle doći do usklađenja sve provedbene regulative, zakona i podzakonskih akata te procedura provedbe, pogotovo Programa ruralnog razvoja s europskih i nacionalnim regulativama. Podsjećam kako je Ustavni sud, tek nedavno, postupajući dakle po prijavama Lider mreža Hrvatske ipak pozitivno odlučio i naložio Ministarstvu poljoprivrede izmjenu, odnosno sam svojom odlukom naložio ukidanje dva sporna članka u Zakonu o poljoprivredi kojima se poljoprivrednicima ipak omogućava pravo na žalbu. No žalosno je da će Ministarstvo poljoprivrede, dakle pod pritiskom Ustavnoga suda omogućiti pravo na žalbu na odluke koje se tiču trošenja EU sredstava, no ne na sve druge odluke koje donose tijela s javnim ovlastima, a tiču se naših poljoprivrednika, dakle Ministarstvo će poljoprivrednicima i našim seljacima i dalje ipak priječiti pravo na sudsku zaštitu. Zatim, sljedeće što smatram nužnim je i detaljna procjena učinka postojećih zaposlenika u sustavu provedbe, a analizom troškova i koristi do sadašnje provedbe s definiranje ključnih kočnica sustava, dakle tzv. uskih grla i detaljnom analizom dosadašnjih nepravilnosti, nužno ne izraditi smjernice za povećanje učinkovitosti i smanjenje troškova operativne provedbe. Također, uspostava, nužna je uspostava transparentnog rada, uključivanje širokog kruga dionika u kreiranje provedbenih politika, jačanje edukacija i informiranja korisnika, odnosno jasnosti. I za kraj, želim reći, evo, poštovana kolegica Orešković nije ipak tu, ali mislim da me je krivo razumjela u mom prethodnom izlaganju. Ja doista nemam ništa protiv investicija u grad Zagreb, meni je svaka investicija dobrodošla i pohvalna, no zbrajajući iznose, konkretno iznose utrošenih i realiziranih sredstava iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija, došla sam do podatka kako je grad Zagreb, koji inače ima 75% veći BDP od ostatka Hrvatske dobio 29,6% sredstava. Svakako pohvalno za grad Zagreb, no itekako je zabrinjavajuće za nadležne i ujedno i vladajuće, gdje je nestao princip i pristup ujednačenog razvoja RH. Moguće je da su za to odgovorni i čelnici županija, koje zaostaju za razvojem, međutim, ukoliko rezimiramo nepobitnu političku povezanost naše Vlade i županija koje su najsiromašnije, tada problem politizacije Hrvatske postaje još dublji i još ozbiljniji. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, u ime kluba, završno bih htio još jedanput poduprijeti ova izvješća u ime Kluba HDZ-a. Još jedanput istaknuti da od 10,7 milijardi eura imamo ugovoreno preko toga, 116%, da smo isplaćeni na pola i da ćemo sva sredstva iskoristiti, niti jedan euro, cent, neće ostati neiskorišten. 38 milijardi kuna smo u plusu u odnosu na do sada i EU fondovi pokazali su da stvarno Hrvatsku mijenjaju na bolje. Osiguravaju neku dodatnu uslugu koju si inače ne bi mogli priuštiti pa kada g. Tomešević ili gđa. Benčić kažu, asistenti u nastavi, da, EU fondovi su to omogućili. Da smo zakonski propisivali, kao što je bio amandman da zakonski propišemo da recimo, moraju, sva djeca imaju besplatne udžbenike, time smo onemogućili da se to financira iz EU sredstava. Čim je nešto zakonska obveza, ne može se financirati iz EU sredstava. Dakle EU fondovi daju mogućnost, a onda je dalje na sustavu i tu je civilno društvo jako korisno i ja moram stvarno zahvaliti i pohvaliti ... [[Govornik se ne razumije.]] da i pilotiraju rješenja i osiguravaju uslugu koju onda treba institucionalizirati, naći budžetnu stavku. EU fondovi osigurali su bolje povezanost, bolju poljoprivredu, bolje zdravstvo, školstvo, podigli BDP, investicije koje danas imamo, da još jedanput, po prvi puta prosječna plaća u RH je preko 7 tisuća kuna. Kada govorimo o nedostacima, odnosno što možemo bolje. Da, kapaciteti. Nama kad gledamo, kad uzmemo sve natječaje i kad gledamo koliko bi ljudi, to je, analiza, trebalo, nama fali u sustavu upravljanja i kontrole 1000 ljudi koje ne možete naći na tržištu. Nema ih, naprosto ljude da uzmete s fakulteta koji nemaju iskustva, treba im godinu dvije, da nauče posao. Isto tako, u privatnom sektoru, konzultantskom sektoru bolje su plaće i upravo čak ni 30% dodatka na plaću ne rješava taj problem. Jačanje kapaciteta mora biti fokus u sljedećem razdoblju, zato će i u Zakonu o institucionalnom okviru koji će doći pred ovu, Sabor, biti dio vezan uz jačanje kapaciteta, a drugo je digitalizacija. I meni je žao da niste pohvalili gđu. Benčić, da niste možda ulovili da je nedavno izmijenjena Uredba vlade o financiranju civilnog društva gdje se daje obveza svim javnim davateljima neovisno dal su to euro sredstva ili domaća sredstva, u slijedećih godinu dana moraju digitalizirati proces svih natječaja. A također intencija je da vi kao prijavitelj samo se poput pador sistema kojeg znamo svi, da se samo sa vašim OIB-om prijavite i spajate se na sve registre. Proces izrade takvog sustava je isto u tijeku i u prioritet vlade bar za civilno društvo koje znam da vi pratite digitalizacija sustava prijave projekata i dvije točke imate u programu vlade. Kada govorimo o seminarima i konzultantima ajmo bit iskreni pa reć, ne lijepit etikete pojedincima, košto ste danas radili, nije to lijepo. Ako želite tu raspravu ajmo ju otvorit, ajmo vidjet jel tu treba šta regulirat, gdje su granice i jel onda dizanje, dolazak svakom poduzetniku dizanje njegove vrijednosti jel kad vlada ode g. Rimcu jel to onda dizanje vrijednosti, da li kada neko iz sustava predaje na privatnom učilištu jel to dizanje vrijednosti, na javnom učilištu i gdje su granice. Ajmo onda otvoriti raspravu o lobiranju, otvorimo raspravu o konzultantima i granice. Ovo što ste danas lijepili etiketu g. Saviću nije bilo lijepo i ja se nadam da ćete se njemu osobno ispričati. Sumarno uspjeh koji ima ova vlada očituje se i snagom premijera u Briselu 24,5 milijarde EUR-a, još jedanput radi investicija iz EU fondova gdje je porastao BDP mi smo trebali dobit 2 milijarde EUR-a manje da smo ušli u razvijenu, razvijeniju kategoriju europskih fondova, premijer je izlobirao više. Iz Nacionalnog programa oporavka smo dobili isto rekordno 24,5 milijarde nam je u budućnosti na raspolaganju i vjerujem da ova vlada će znat kako da ih iskoristimo.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo prvo bi se osvrnuo na opet opetovanu tvrdnju da smo dobili silne novce zahvaljujući premijeru i vladi. Već sam to objasnio. Imate dokument koji je publiciran od strane EU komisije, 27.5.2020.g. u kojem piše najlošiji i najslabiji će dobiti najviše i zbog toga je Hrvatska dobila najviše. Pročitajte što piše u tom dokumentu. Vi ste ga sigurno i čitali i znate što piše u njemu. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] I znate što piše u njemu.
Nemojmo, nemojmo molim vas iz mjesta, molim vas.
Što se tiče izvještaja mislim da uopće nije upitno da li bismo trebali taj izvještaj dobivati svakih 6 mjeseci. Već smo komentirali ovdje neke izvještaje i rekli smo ovoga nije poanta u izvještaju samo u brojkama i u ovome što je unutra napisano da bismo to pročitali i da bismo se eventualno hvalili sa povećanjima kojih evidentno ima, da bismo se osvrtali na prethodno razdoblje u kojem nešto nije bilo dobro, nego se radi o tome da bismo iz tih brojaka trebali nešto naučiti. Trebali bismo učiti, naučiti odnosno uočiti koji su problemi, trebali bismo uočiti npr. kako su gdje su birana sredstava iz Europe koja smo dobili u Hrvatsku, koje su županije dobile najviše, koji su gradovi dobili najviše, koje su općine dobile najviše i pitati se da li je to stvarno u interesu RH, da li je ovakva distribucija dobra ili nije dobra. I da vidimo koje kolektivne radnje trebamo poduzeti da bismo to promijenili. Da li nam je u interesu da imamo ravnomjerni razvoj ili nije? Ili nam je možda zadovoljavajuće to da mi u 2.g. izgubimo iz Slavonije 60-70.000 ljudi? Mislim da sa tim ne smijemo biti zadovoljni. I iz ovih izvještaja moramo nešto naučiti. Mislim da nema nitko pravo da sumnja u brojke koje su došle u ovim izvještajima, da su brojke dobre, da su brojke napisane u skladu sa svim normama koje su donesene, da su napisane u skladu sa podacima koji su stvarno bili u vezi povlačenja tih sredstava. Međutim, moramo se zapitati da li će nam te brojke i u budućnosti, da li će nam te brojke i u budućnosti biti takve ili ćemo ih promijeniti po županijama, gradovima i općinama. Što se tiče euroskeptika, mislim da nisu u pravu i da ne mogu govorit o tome da nema smisla da budemo EU i da nam se ne isplati članstvo u EU. Trenutno nam se to sigurno isplati jer trenutno povlačimo više novaca nego što dajemo za članarinu. Vjerojatno će se to u budućnosti promijeniti, nadam se ne toliko skoroj, ali kad dođu nove članice u EU Hrvatska će i dalje davati vjerojatno i nešto veća sredstva, a dobivat ćemo sredstva manja u skladu sa našim razvojem. Dotaknuli smo se tu i problema dokumentacije i vlada povlači sredstva, vlada je za sve ovoga zaslužna. Nemojte zaboraviti, ja sam već govorio za ovom govornicom baš o tim ljudima i o tim kadrovima. Bitno je koliko tih sposobnih ljudi imamo zaposlenih po našim ministarstvima, koliko imamo kvalitetnih naših suradnika, koliko imamo kvalitetnih konzultanata. Što nam se dešava? I to sam već jedanput tumačio i opet ću tumačiti. Dešava nam se to da mi, što ste već i rekli danas u raspravi, povučemo ljude sa fakulteta koji nemaju pojma o ničemu, školujemo ih godinu dvije, oni odrade 1, 2, 3, 5 projekata i što nakon toga naprave, odu. Kud odu? Kod konzultanata i nakon toga ih skupo plaćamo. Znači to za nas, za našu državu, za naš budžet sigurno nije dobro. Da li smo ostvarili ciljeve? To bismo trebali vidjeti zapravo iz ovog izvješća da li smo zadovoljni, da li smo ostvarili cilj da se ojača poljoprivredna proizvodnja, da li smo ostvarili cilj da nam se ljudi vrate ponovo u Slavoniju, da li smo cilj da odemo u plus sa demokratskim trendovima? To trebamo pogledati, o tome trebamo raspravljati i to trebamo nakon toga dobro, dobro proanalizirati i dati nove upute. Moramo si postaviti pitanje još jedne stvari. Kome su ta sredstva dodijeljena? Da li su dodijeljena stvarno onim najpotrebitijima ili onima koji su imali najbolja poznanstva?
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu regionalnoga razvoja i fondova EU, Velimir Žunac. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici, evo prije svega zahvalio bih se na kraju ove današnje rasprave na konstruktivnoj raspravi, na svim sugestijama i prijedlozima, na svim i kritikama za koje vjerujem da su bile dobronamjerne, ali i njih treba čuti kako bi se stvari poboljšale. Također izražavam svoje osobno žaljenje zbog kašnjenja ovih izvješća, evo to je više puta danas ovdje spomenuto. Dakle, što ste evo reći ću to tako tek sada dobili ova izvješća ali vjerujte mi nije bilo nikakve skrivene namjere niti loše namjere bilo je zaista opravdano, ali i zato sad s ovog mjesta poručujem da tih kašnjenja više neće biti i da ćemo ubuduće izvješća isporučivati sa minimalnim odmakom od izvještajnog razdoblja. Činjenice i brojke govore u prilog tome da smo imali zaista značajan rast i ugovaranja i plaćanja prema krajnjim korisnicima, a isto tako i ovjeravanja sredstava i to je zaista dakle vrlo lako provjerljivo i drago mi je na kraju krajeva i bilo i čuti da su neki od zastupnika to ipak priznali i meni je osobno dakle budući da radim u Ministarstvu regionalnoga razvoja i fondova EU, dakle baš u upravljačkom tijelu baš drago da smo na ovim pozicijama jer do ovoga nije bilo doći lagano. Dakle, velik je to i trnovit put kao što sam već rekao dakle imamo omotnicu koja je definitivno puno veća nego što je bila ona prva omotnica 2007. – 2013., a tek nas čekaju izazovi u budućnosti. Dakle, iza nas je oko 7.500 ugovora potpisanih u Operativnom programu konkurentnost i kohezija, oko 2.500 ugovara potpisanih u Operativnom programu učinkoviti ljudski potencijali, preko 13.700 ugovora iz programa ruralnog razvoja itd., itd., do toga je trebalo doći i vjerujte mi nije tu bilo po nikakvim linijama razno raznim kako se ovdje dakle spominje nego su dakle bili otvoreni pozivi, natječaji na koje su se javljali oni koji su bili zainteresirani. A ono što ja mogu primijetiti kao netko koji dolazi iz lokalne samouprave, a sada sam dakle u ministarstvu, dakle tamo negdje početkom ovog razdoblja '14.-'20. bilo je puno više novaca, a puno manje prijavitelja. Mi sad što god da objavimo bilo koji javni poziv koji god se objavljivao danas je 3, 5 ili 10 puta više zahtijevanih sredstava nego što imamo na raspolaganju. Prema tome to govori o tome da su svi prepoznali mogućnosti i prilike koje donose europski fondovi. Želim samo isto tako reći, dakle iako je danas tu bilo rečeno da smo mi dakle najgori, zadnji, dakle to je priča na ovim izvješćima, niti smo mi zadnji, niti smo najgori, dakle čak i po plaćanjima nismo najzadnji ni predzadnji kao što je danas ovdje bilo rečeno, a ja sam i rekao i iza toga i stojim da smo u zlatnoj sredini jer smo u nekim, nekim kategorijama dakle u samome vrhu, u nekima možda zaostajemo, ali to je nešto što ćemo promijeniti. Već je ovdje bilo tako danas spomenuto da dakle RH ima malo koristi od članstva u EU, ali ovih 38 milijardi kuna koliko je sa krajem 2020. godine zaista su vrlo opipljiv razlog dakle da se članstvo u EU isto tako vrlo dakle je korisno za RH. A mogu samo reći dakle da u ovom trenutku provodimo više tisuća projekata na području cijele RH. Evo samo recimo u Operativnom programu konkurentnost i kohezija provodimo ih preko 35 milijardi kuna. Znači govorimo o zaista velikim brojkama i mnogi od njih su već pri samom kraju ili su završeni, a pred nekima je još dug i trnovit put da bi se realizirali, ali dakle to sve skupa nije, nije razlog da ne budem optimističan i da zaista ne vjerujem da ćemo mi ta sredstva u potpunosti do zadnjeg EUR-a iskoristiti jer ove brojke odnosno ovi trendovi jasno nam govore o tome da do sada nismo izgubili ni jedan EUR-o jer smo sve N+3 ciljeve ispunili to ćemo napraviti i ove godine i vjerujem i slijedeće godine, vjerujem i one zadnje godine 2023. i da tih 10,73 milijarde EUR-a neće dakle biti tema kada ćemo za nekoliko godina o tome raspravljati u negativnom kontekstu nego da ćemo zaista reći, ok uspjeli smo, apsorbirali smo, povukli smo sva raspoloživa EU sredstva. I samo na kraju, dakle u pravu ste dakle naš najveći problem su kapaciteti, ali na tome se zaista radi kontinuirano. Imamo mreže koordinatora za javnu nabavu, mreže koordinatora za jačanje kapaciteta, mreže koordinatora za mnogo toga. Dakle, pokušavamo educirati i ljude u sustavu i ljude izvan sustava kako bismo imali što snažnije administrativne kapacitete koji su sposobni, stručni dakle i sa kompetencijama koje se zahtijevaju da bi dakle mogli obavljati svoj posao kvalitetno i kako bi dakle RH od toga imali korist. Naravno da razmišljamo i o ubrzavanju svih mogućih i pojednostavljivanju procedura i ubrzavanju svih procesa, dakle na svim razinama i to je ono čemu težimo i vjerujem da ćemo biti u potpunosti spremni za razdoblje koje je pred nama. Dakle, a to je dakle financijska perspektiva '21.-'27., ali prije toga da ćemo uspješno završiti i u potpunosti iskoristiti dodijeljenu nam alokaciju sredstava u razdoblju, iz razdoblja 2014. – 2020. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, evo ostanite, ostanite državni tajniče, jedna je poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite.
Poštovani tajniče, evo, prvo vam moram ... [[Govornik se ne razumije.]] da mi je stvarno drago da ste se složili sa nekolicinom nas koji smo upozorili na probleme sa kapacitetima, to je bilo i slučaj sa našim kolegom Markom Pavićem koji je na to isto upozorio i drago mi je da smo se svi oko toga složili i da ćete na tome raditi. To je definitivno potrebno, bez toga nećemo moći plaćati sredstva. Ono što je meni malo zbunjujuće je to što stvarno ta izvješća nisu došla na vrijeme na stol. Meni kao rukovodiocu bi bilo u interesu da imam za sebe izvješća redovito napravljena. Zašto? Jer iz tih brojki nešto učim i mogao bih povući nekakve korektivne akcije za sljedeći period. Da su ta, da su ti izvještaji bili gotovi nakon 6 mjeseci, za sljedećih 6 mjeseci bismo možda napravili drugačije korektne akcije i napravili bismo nešto možda bolje i tako bi to bilo 3 puta i možda bi nam bili, bio uspjeh sasvim drugačiji. Zato vas pitam koje su korektivne akcije u planu osim povećanja kapaciteta?
Poštovani državni tajnik.
Kao što sam. Hvala lijepo poštovani zastupniče na vašoj replici, odnosno pitanju. U svakom slučaju, kao što sam rekao, dakle izvješća više neće kasniti, dakle to je ono što ćemo sa minimalnom odlukom isporučivati i dostavljati vama na saborske klupe, a već sam, maloprije sam spomenuo samo možda niste zamijetili, dakle osim izgradnje i jačanja kapaciteta, dakle ne samo u njihovim kompetencijama i stručnosti i sposobnostima, nego zaista i u broju, radimo na tome da se procesi ubrzaju, da se pojednostavne procedure kako bi i taj proces u budućnosti od objave poziva, od dodjela, dakle odluka o financiranju, isplata, bio kraći i brži i da to sve skupa bude nekako fluidnije odnosno protočnije, evo, to je ... [[Upadica se ne čuje.]]
Nemojmo, nemojmo iz klupa, molim vas. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Tomaševića.
Dobit ćete opomenu. Ne želite da vas se izbaci. Hvala vam g. državni tajniče. U Izvješću se spominje i nešto to ja mislim da je jako bitno, a o tome smo i na neki način pričali cijeli dan, a to je vrednovanje, odnosno evaluacija. E sad ono što mene zanima su ovi iznosi za evaluaciju učinka svih ovih 9 osi koji su smanjeni zapravo oko 10 puta. Znači iznosi su bili oko milijun i pol kuna po osi za vrednovanje, odnosno evaluaciju, da bi na kraju završili na 150 tisuća kuna bez PDV-a i tako više-manje za svih 9 osi se dogodilo znači smanjenje za 10 puta. E sad, da li je problem, da li je bila greška u tome da ste potpuno krivo predvidjeli koliko će vam trebati novca pa ste napucali to 10 puta ili zapravo za ovaj iznos zapravo i nećemo dobiti kvalitetnu evaluaciju i vrednovanje budući da će se javiti tvrtke koje to neće moći za ovaj iznos kvalitetno napraviti?
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo. Da, točno je da su iznosi smanjeni, ali su se i okolnosti promijenile. U RH imamo dakle izvanredne situacije, kao što je bio i potres pa su se određene stavke jednostavno morale prilagođavati nekakvim novim vremenima. Ako neće biti interesa, odnosno neće biti dovoljno kvalitetnih tvrtki koje će to, odnosno tvrtki koje će se javiti, koje neće to moći odraditi, ponovit ćemo dakle postupak i odradit ćemo ih dakle sa nešto većim iznosima, ali sumnjam da će biti onako veliki kakvi su bili.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci. O njom ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom sutra u 9 i 30 i prva točka bit će Izvješće o stanju u prostoru RH za razdoblje 2013.-2019. g. Želim vam ugodan ostatak poslijepodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 15,52 SATI.