Sljedeći će biti nezavisni zastupnik poštovani Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani kolege, poštovani potpredsjedniče Sabora. Ja bih se ovdje osvrnuo na nedavna događanja vezano uz hrvatsku vanjsku politiku odnosno na izjave srpskog ministra Vulina odnosno na izjave i ponašanje predsjednika Srbije Vujčića. Svima je već jasno da je savršena PR-ovska kampanja našega premijera na koncu eskalirala u to da je hrvatska delegacija iz Beograda naprosto pobjegla iako se nije znalo uopće da li je gospodin Šešelj uopće gazio zastavu ili nije. Međutim ta kampanja ide toliko daleko da sada sve one stvari koje su se prije zanemarivale sada odjednom dolaze na vidjelo i sada ih odjednom uočavamo. Vulin je više puta u našoj domovini govorio o građanskom ratu u RH, omalovažavao je našu državu, ja ću reći pljuvao je po Domovinskom ratu, a to nitko nije vidio, nitko nije primijeti niti predsjednica, niti premijer, niti itko od ministara je to primijetio. Međutim sada u zadnje vrijeme kao da premijeru Plenkoviću treba jedan pomak udesno i odjednom se govori o tome kako imamo nedopušteno ponašanje srpskog ministra koje je oduvijek bilo nedopušteno ponašanje, odjednom se zanemaruje ono ulizničko ponašanje prema Srbiji gdje je iznimno, iznimno očito da je jedina misija Andreja Plenkovića u tom smjeru da Srbija uđe pod svaku cijenu u EU. A Hrvatska će napraviti apsolutno sve da ona uđe bez da saznamo gdje su posmrtni ostaci hrvatskih branitelja, bez da se s one strane iko ispriča za sve one zločine koji su napravljeni u Domovinskom ratu, bez da nam se isplati i kuna ratne odštete. I onda nam treba gospodin Vulin srpski ministar obrane doći u našu domovinu i govoriti o svom ratnom zapovjedniku, o svom komandantu i o tome kako on njega sluša da bi se nama otvorile oči. Ja mislim da se ovdje radi isključivo o PR-u da ovdje što se tiče trenutne garniture, trenutne Vlade ne postoji interes da se zaštiti naša država i da se njezina vanjska politika konačno bude sukladna ono što hrvatski narod uostalom i hoće. Kada govorimo o Srbiji ne prođe niti jedan Dnevnik velikih televizija da nemamo poneku vijest iz Srbije, to je jako interesantno. I državna televizija i privatne televizije svakodnevno imamo vijesti iz Srbije, a nasuprot tome mi uopće nemamo pojma što se događa u nama prijateljskoj susjednoj Mađarskoj. Imali smo jednu interesantnu političku situaciju u susjednoj prijateljskoj Italiji, nitko ne zna kako se to razriješilo, ali znamo kada kihne Šešelj, kada kihne Vučić ili Vulin. I zaboravljamo i ignoriramo konstantno da je taj isti predsjednik Srbije bio pripadnik, član radikalne stranke koja i danas rehabilitira četništvo i koji je u Hrvatskoj pozivao na veliku Srbiju i to ignoriramo, bez ikakve isprike kao da se ništa ne dešava. Smatram da bi ovdje hrvatska politika trebala biti stvarno rezolutna, a ne samo da se to koristi u dnevnopolitičke svrhe. Smatram da bi hrvatska politika trebala reći u odnosu na Srbiju dosta, morate se ispričati, morate nam reći gdje su posmrtni ostaci hrvatskih branitelja i civila i naposljetku morate nam platiti ratnu odštetu. A gospodinu Vulinu s ovoga mjesta poručujem, mnogi njegovi istomišljenici na njegovu žalost napustili su RH i to na traktorima, nek to ne zaboravi.
Idemo dalje, sada je na redu nezavisni zastupnik, poštovani Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Već ste čuli da danas obilježavamo dan Europe. 1950. godine Robert Šuman je izašao sa tzv. Šumanovom deklaracijom u kojoj je najavio zajednicu za ugljen i čelik. I danas uz himnu, zastavu imamo i ovaj dan koji je službeni Dan EU, odnosno Europe. Međutim, ta ista Europa je nas Hrvate jako mnogo puta iznevjerila. Ja ću se ovdje prisjetiti jednoga kobnoga događaja, možda i najveće tragedije hrvatskog naroda koja se dogodila upravo u mjesecu svibnju. A ta drama, odnosno prvi čin te drame se počeo događati upravo na današnji dan. Govoriti ću o zabranjenoj povijesti, govoriti ću o šaputanju 40 godina, govoriti ću o Bleiburgu. Govoriti ću o događaju koji je trebao pasti u kolektivni zaborav, o događaju o kojem se nije smjelo govoriti, o Bleiburguškom polju koje nije postojalo na geografskoj karti Jugoslavije ili socijalističke Hrvatske. Ovo je mjesec prisjećanja na 100-tine tisuća žrtava, Hrvata prije svega koji su poginuli, koji su poklani, pobijeni na Beiburguškom polju ili kasnije na Križnom putu. Putu smrti koji su Hrvati nazvali Križni put jer su tamo Hrvati proživjeli upravo najtežu muku. Radilo se o najkrvavijoj odmazdi koja je zapamćena u Drugom svjetskom ratu. A ta ista Europa čiji danas dan obilježavamo je upravo onda iznevjerila hrvatski narod. Tamo su se hrvatski vojnici predali u ruke engleskim časnicima a oni su kao i u vrijeme rata, za vrijeme rata u BiH, kao što su Nizozemski napravili, na Bleiburguškom polju Hrvate izručili zločincima, koljačima koji su iz bez imalo pijeteta tjednima nakon toga ubijali i klali, punili Hude jame, punili Jazovke i kasnije zabranili da se o tome govori. Moram naglasiti da su ti isti engleski časnici, Europljani kao i mi u koje se uvijek ugledamo itekako dobro znali što su konvencije i što se smije raditi i što se ne smije raditi. Ali evo, Hrvati su jedan žilav narod. Otporan narod pasu preživjeli i Bleiburg. Pa su mnogo godina nakon toga i čuli istinu i govore istinu. I danas se iz ovog najvišeg Doma hrvatskog naroda može govoriti o Bleiburgu bez obzira koliko to nekome smetalo jer Bleiburg je sveto mjesto za hrvatski narod. A ja par dana prije nego što ćemo obilježiti bleiburšku tragediju, pozivam sve Hrvate i Hrvatice nek' se prisjete tih žrtava, mladića i djevojaka koji su pobijeni odstrane zločinaca i koji se ovih dana prisjećamo.
Slijedeći će u ime Nezavisnih, zastupnik govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani kolege, poštovani potpredsjedniče Sabora, nisam nezavisan. Ja sam član stranke Hrast, ali nisam niti u jednom klubu, tako da je to razlika i volio bih da se to naglasi. Dakle, ja sam član stranke Hrast [[Upadica Reiner: Oprostite na mom lapsusu. Evo, ispričavam se.]] Isprika se prihvaća. Poštovani kolege iz SDP-a, iz Živog zida, MOST-a, HDZ-a. Kao što vjerojatno znate da se ovih dana u našoj domovini na trgovima svih hrvatskih gradova u svim općinama događa demokracija. Prikupljaju se potpisi za dva referenduma. Jedan referendum je „Narod odlučuje“. Referendum za pravedniji izborni sustav. Drugi referendum je „Za otkazivanje Istanbulske konvencije“ koje ste vi sa aplauzom dočekali u ovom domu. Znači, radi se o dva odvojena referenduma gdje su ljudi, obični ljudi koji ne pripadaju političkim elitama kojima vi pripadate uzeli godišnji odmor, darovali ga svojoj državi da bi napravili ovu državu boljom, da bi je napravili pravednijom. I u ovom trenutku dok vi ovdje sjedite u Hrvatskom saboru, tisuće i tisuće volontera na hrvatskim trgovima, na ulicama hrvatskih gradova stoje i prikupljaju potpise za ove dvije inicijative. Inicijativu „Istina o Istanbulskoj“ i „Narod odlučuje“. Prikupljaju potpise da bi nam država bila bolja, da bi nam bila pravednija. Nažalost, od vas narodnih zastupnika ovdje od nikoga od vas nisam čuo da se itko osvrnuo na grubu opstrukciju demokratskog prava vaših sugrađana. Kolege iz SDP-a, vaš kolega Vojko Obersnel, gradonačelnik grada Rijeke na najgori mogući način opstruira demokraciju. On je odlučio zabraniti referendumskoj inicijativi „Istina o Istanbulskoj“, odnosno inicijativi za otkazivanje Istanbulske konvencije da prikuplja potpise na području grada Rijeke, da se razumijemo. I drugoj inicijativi onemogućio je istu stvar nekoliko dana, pa je nakon promišljanja ipak odlučio da bi mogao dopustiti. Nažalost, vaš kolega iz SDP-a nije jedini koji je to onemogućio. Vaš kolega iz Graca kraj Makarske je napravio istu stvar. Gospodin gradonačelnik iz Senja je odlučio da će samo jedan dan dozvoliti prikupljanje potpisa. Moram ovdje istaknuti još jedan jako veliki problem, a to je da su mnogi načelnici, gradonačelnici općina uzeli sebi za pravo, da naplaćuju korištenje javnih gradskih površina i na taj način, također onemogućuju demokratsku volju građana. I zanima me biste li vi bili jednako tihi da se radi o inicijativi koja vama odgovara? Nažalost ni od kolega iz HDZ-a nisam čuo da su se suprotstavili, da su digli glas protiv samovolje Vojka Obersnel i njemu sličnih. A radi se o najgrubljem kršenju demokracije, pa čak ni od vas potpredsjedniče Sabora, koji imate jednu funkciju, koja je iznimno odgovorena, očekivalo se da ćete vi nešto reći i vaš kolega Jandroković, da se suprotstavi sprječavanju demokracije u našoj domovini. Ne samo to, nego su ljudi ispred građanskih inicijativa im dali podneske Državnom izbornom povjerenstvu, Ministarstvu uprave, Ministarstvu unutrašnjim poslova, Ustavnom sudu, gdje su prijavili ova događanja. Imamo šutnju, nitko ništa ne govori. Danas, korektno, upravo u ovim trenucima, DIP se očitovao, da je upravo Ministarstvo uprave, naš ministar Kušćević nadležan za rješavanje ovog problema, a on već 8 dana se ne izjašnjava po ovom pitanju, odnosno, ignorira nemogućnost prikupljanja potpisa za ove referatske inicijative. Međutim, kako bilo da bilo, ljudi će se potpisivati i dalje i ovom prigodom, ja sve pozivam, da ova 3 dana, koliko nam je preostalo, iskoriste priliku, neka iskoriste priliku, neka ga potpišu, i za jedne i za drugu inicijativu, da imamo što bolju, što pravedniju Hrvatsku, pravedniji izborni sustav, ali da otkažemo ovaj sporni dokument, koji ste vi moji kolege dočekali sa pleskom ovdje. I upravo to zajedništvo koje danas imamo na štandovima hrvatskih ulica, na trgovima hrvatskih gradova, siguran sam da će polučiti uspjehom i da će svim političkim elitama dokazati kako hrvatski narod diše.
Hvala lijepa.
Poštovane zastupnici, poštovani zastupnici, nastavljamo s radom i prije nego što prijeđemo na točku Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, imamo slobodnu raspravu. Prijavilo se za sada 6 zastupnika odnosno 6 Klubova. Kolega Pernar, javio se u ime Živog zida i SNAGA-e Goran Aleksić, tako da ne možete dvojica. Pa ćemo onda krenuti sa poštovanim kolegom Hrvojem Zekanovićem, nezavisni zastupnik.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolege. Prošli put sam predsjedniče, upozorio vašeg zamjenika, nisam nezavisan, ja sam član stranke Hrast, pokret za uspješnu Hrvatsku, ali trenutno nemam kluba pa zato nastupam na ovaj način. Tako da to je to, ubuduće ako možete voditi računa.
Ne mogu. Vi ovdje govorite kao nezavisni zastupnik.
Ali nisam nezavisan, član sam stranke. Onda zapravo ne bih mogao govoriti uopće, je li?
Ako ne želite govoriti, dobili ste priliku govoriti, pa vas molim onda još da me ne podučavate što je ispravno, što nije.
Dakle, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolege. Ja bih ovdje govorio o govoru mržnje. Drago mi je da je kolega Stazić upravo sada u Saboru jer ću se upravo referirati na neke njegove nedavne izjave, pa ću i citirati što je poštovani kolega Stazić nedavno napisao na svom Facebook profilu. Jeste li za to pri odlasku u Irsku hrvatski branitelji imaju prednost? Jako simpatično, jako duhovito, u kasne noćne sate. Kolega Stazić je napisao izjavu koja je duboko uvrijedila sve hrvatske branitelje, njihove članove obitelji, kolega Stazić, a ja ću se usuditi reći sve hrvatske građane, pogotovo sve one domoljube očito u kakve vi sebe ne svrstavate. Ali to nije bilo dovoljno. Nakon prepucavanja po Facebooku, on je nastavio sa govorom mržnje te je rekao odnosno napisao, izgleda da u svibnju 1945. godine ratni pobjednici ipak posao obavili nisu kako ga je trebalo obaviti. Ne bi onda bilo ovakvih komentara, a radilo se o prepucavanju na Facebooku. Da se radilo o nekom, ja ću reći uvjetno, zastupniku iz onog drugog dijela političkog spektra, siguran sam kolegice Mrak-Taritaš da bi itekako reagirali. Ali nitko iz SDP-a, osim nekog malog komentara također na društvenoj mreži, gospodina Bauka koji nije bio toliko eksplicitan, nije se ogradio od ovoga govora mržnje, takvog jasnog govora mržnje gospodina Stazića. I to je neprihvatljivo. Mene zanima da li DORH konkretno vodi računa o ovome i da li će se slučajno pokrenuti postupak kao što se pokretao za govor mržnje, reći ću, s one druge strane. Stravična je činjenica da je gotovo 500-600 naših sugrađana stisnulo onaj like, lajkajući ove objave gospodina Stazića. Ali on još uvijek ima priliku. Ima priliku opravdavati ovo svoje, dalje tvrditi i žaliti za tim da pobjednička vojska nije pobila i poklala apsolutno sve na što je naišla na Bleiburgu i na Križnom putu i ima priliku, evo možda po prvi put ispričat se. Ispričat se svim hrvatskim građanima, svim onima žrtvama koje su nevino pobijene tamo, ispričat se svih hrvatskim braniteljima za ove dvije izjave koje su krajnje neprihvatljive. Dragi kolege iz SDP-a, iz GLAS-a, iz HNS-a, iznimno ste glasni kad treba osuditi govor mržnje s jedne strane. Skočite na zadnje noge, izlazite na ulicu, pišete peticije, demonstrirate, a ovdje u klupama skupa s vama sada sjedi čovjek koji je izabrani hrvatski zastupnik, a koji je napravio nešto što je u skladu, u neskladu sa svim mogućim zakonima u RH, sa Ustavnom RH, a reći ću i sa zdravim razumom. A vi šutite. I smatram, prvenstveno vi iz SDP-a, pošto ste jedna od najjačih stranaka u RH, itekako trebate glasno i jasno se odrediti po ovom pitanju. Ako ne, e onda znamo što mislite odnosno imamo prešutno odobravanje ovoga iznimno jasnog, eksplicitnog govora mržnje nezapamćenog od strane hrvatskih zastupnika. Također, predsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Jandroković, smatram da biste i vi kao predsjednik ovoga visokog doma, najvišeg doma u Hrvata, također trebali ovu temu staviti u fokus, kao i gospodin Pupovac koji je uvijek zaštitnik onih slabijih, manjina i protiv govora mržnje. Međutim, svi šute kao zaliveni, prešućuju nezapamćeni skandal i samim tim ga odobravaju.
Kolega Zekanović, moja dužnost nije da reagiram na svakojake budalaštine koje se čuju. Ja sam jedan od vas i ne moram reagirati na sve što izgovori bilo koji saborski zastupnik. Tako da vas molim da me ne prozivate na taj način i još mi imputirate odgovornost, vrlo nekorektno.
Poštovane kolegice i kolege, dobar dan želim. Prije nego što nastavimo s radom po predviđenim točkama dnevnog reda imamo nekoliko prijava za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika. Prvi se javio nezavisni zastupnik, poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolege. Vjerujem da smo svi ponosni nakon sinoćnje utakmice, nakon što je naša reprezentacija pokazala cijeloj naciji kako se treba boriti za domovinu. I volio bih da na isti način kao što su naši reprezentativci jučer nama donijeli jednu sjajnu pobjedu, da i hrvatski političari igraju utakmicu na isti način. Da ne igraju za sebe, nego da igraju za domovinu. Neka igraju srcem, neka igraju iskreno, a ne neka igraju proračunato kako često rade. Mi vodimo jednu bitku koju nažalost, jednu utakmicu koju nažalost, evo primjećujem gubimo već 30-ak godina. Radi se o demografskoj utakmici. Mi bez obzira na deklarativni trud koji mi ulažemo, mi tu bitku sustavno gubimo odnosno primili smo jako mnogo golova i svaki put kada primimo još jedan gol kažemo, evo od danas ćemo okrenuti ploču, danas ćemo krenuti rješavati taj problem. Međutim, problem se ne rješava. Ja bih vas malo s ovog mjesta, iako smo svi slavljenički raspoloženi upoznao sa stanjem u našoj domovini o kojem se govori, a zapravo nitko nije rekao što nam slijedi i kada nam slijedi. Ono što možda ne znate, Hrvatska je imala 1991. godine 4 miliona, 784 tisuće stanovnika. 20 godina kasnije, na popisu stanovnika je pola milijuna manje, točno pola milijuna ili 4 miliona, 284 tisuće. Danas Hrvatska prema demografima gubi godišnje oko 100 tisuća stanovnika. Radi se o 80 tisuća stanovnika koji se isele i RH i 20 tisuća stanovnika koje gubimo zahvaljujući negativnom prirodnom priraštaju. Ove brojke ljudi teško mogu shvatiti i percipirati, ali evo ja ću malo probati pojasniti na primjeru npr. mog Šibenika koji je imao 41 tisuću stanovnika, a danas ima tek 28 tisuća. Nastavi li se ovaj trend moj Šibenik komunalno neće moći funkcionirati za nekih otprilike 3 desetljeća, a isto će se dogoditi i našoj domovini. I bez obzira koliko ćemo mi puta održati sjednice vijeća za demografsku obnovu i koliko će puta naša predsjednica upozoriti na to i koliko će se razgovarati kao danas npr. što će se razgovarati o toj temi, mi te golove ne dajemo. Hrvatska jednostavno nestaje. Ja često znam reći da je svim živim bićima na zemlji zajedničko uzimanje hrane iz okoline i reprodukcija, osim hrvatskom čovjeku. Hrvatskom čovjeku reprodukcija odnosno nastavak vrste očito više nije bitan i hrvatska nacija na ovaj način neumitno nestaje. A nama je sve bitno osim ovoga. Pa bez obzira što nam je proračun 120 milijardi kuna, a ugledni demografi tvrde da se sa 5 milijardi kuna direktnog investiranja u demografsku politiku može napraviti iskorak, mi dajemo tek mrvice sa stola. Pa ćemo povećati još par tisuća dječjih doplataka, pa ćemo malo produljiti porodiljni dopust, a one ključne prave mjere nećemo napravit. Jer očito svaka vlast mislim, pa dobro, to je jedan problem koji je naslijeđen i ja ga ne mogu riješiti. Ali ova nas vlast šokira sa viješću o tome da nema novaca za mirovine. Pa kaže, mi ćemo se gospodarski razviti pa ćemo možda i mirovine imati. Jedini način da mi mirovine možemo imati jeste demografska politika odnosno demografski oporavak. Bez toga mirovine moja generacija i generacija moje djece neće imati. Ovdje je još jako bitno spomenuti i migracije kao takve. Ušli smo u EU jer su nam da to ekonomska integracija. Nažalost, izgleda da smo u EU isključivo kao rezervoar radne snage za razvijene zemlje svijeta. Pa tako godišnje mi naše članstvo plaćamo sa 80 tisuća ljudi manje, sa 80 tisuća školovanih ljudi koji odlaze npr. u Njemačku. Ovo nije samo hrvatski problem, ovo je problem čitave tranzicijske istočne Europe, ali meni moj narod ipak najdraži. Ponovit ću, članstvo plaćamo sa 80 tisuća iseljenih godišnje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrvoju Zekanović.
Sljedeći će biti Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolege i kolegice. Pa evo često smo u životu zapravo suočeni sa time da uvijek ćemo prije govoriti o problemima nego o onome dobrom što se dogodilo ili što se događa. Pa evo i prethodni kolege su spominjale nešto u tom smislu a ja smatram da trebamo dati do znanja javnosti što radimo, što se napravilo a u svakom slučaju treba biti kritičan i prema onome što treba dalje raditi. Osvrnuti ću se kratko, iako u svom govoru nisam mislila se osvrtati i na problem evo npr. Gaženice, ali to moram reći da je zapravo nevjerojatno kako se tumače neke radnje. Država je uložila znatno puno i u Rijeku i u Split, pa i u Zadar i u ostale luke pa nije očekivala povrat od jednog koncesionara. Ono što treba reći da se i u Gaženici događa to, da se u koncesiju daju samo djelatnosti i to jedna od djelatnosti a ne u cijelosti i da je u samu zgradu terminala uloženo 24 milijuna eura dok će za naime koncesijskih naknada i lučkih pristojbi se ostvariti preko 42 milijuna eura prihoda. Prema tome nije dobro govoriti nepotpune i netočne brojke i reći da je cijeli postupak bio tri mjeseca vrlo transparentno odrađen prema javnosti, dakle potrebno je pronaći koncesionara koji će uspjeti tu djelatnost potaknuti i dovesti na visoki nivo. Ono o čemu sam ja htjela govoriti a radi se o izvješću i priopćenju Državnog zavoda za statistiku o tome kakvo je stanje naših javnih financija i što se dogodilo u posljednjem, evo kvartalu odnosno kraj 2017. godine. Naime, obveza Državnog zavoda za statistiku da razdoblje 2014. do 2017. daje travanjsko izvješće i po ESA metodologiji zapravo je utvrđeno da je suficit konsolidirane opće države iznosio 2 milijarde i 754 milijuna kuna što je 0,8% BDP-a. Kada se sjetimo da je u 2014. manjak bio preko 17 milijardi kuna onda to govori o tome koliki su napori napravljeni da bi se ostvarili ovi rezultati. Iako je nominalno konsolidirani dug veći moramo reći da je na sam utjecaj generiranja suficita se prvenstveno odrazila porezna reforma i promjene u poreznom sustavu te ono što treba svakako napomenuti da je znatno poboljšanje financijskog rezultata izvanproračunskih korisnika i javnih prihoda u ovom periodu bilo izuzetno povoljno. Osim toga, na generiranje suficita utjecalo je i smanjenje kamata, troškova za kamate, a svjedoci smo toga da se smanjenje kamata dogodilo prvenstveno u restrukturiranju cestarskog duga. Ono što svakako uz sve ove uspjehe koje treba uvijek istaknuti jer je ovo prvi suficit poslije 2002. godine, dakle nije beznačajno i treba posebno pohvaliti rad Vlade i svojim naporima što je uspjela postići ali u svemu tome treba voditi računima o građanima i o poduzetnicima da se razmišlja na koji način zapravo porezno i administrativno rasteretiti kako fizičke osobe, stanovništvo, tako i poduzetnike. Dakle, jako je važno istaknuti ono što se postiglo na tome, treba napraviti detaljnu analizu što možemo napraviti još bolje i kako potaknuti da rast BDP-a bude što već i nikako ne smijemo smetnuti s uma da je javni dug zapravo smanjen na način u odnosu na BDP, da on iznosi 78%. Dakle, težimo onim ciljevima koji je postavljen pred nas ispred Europske komisije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa.
Idemo dalje, Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Kažete da pogledamo ankete, pa sam baš ovaj trenutak pogledao anketu, HDZ je daleko najjači više nego Most i SDP zajedno. Toliko o tome što hrvatski građani misle o HDZ-u i što misle o Most-u i što misle o SDP-u. Ka žete da kakvu to Vladu imamo? Imamo Vladu koja upravlja državom čije gospodarstvo kontinuirano raste iz godine u godinu za prošlu godinu 2,8%, imamo Vladu koja je sredila javne financije, što vi niste znali ni umjeli. Prvi puta državni proračun bilježi suficit za prošlu godinu u iznosu 0,8%, imamo Vladu koja je smanjila javni dug koji je sada 78% BDP-a, imamo Vladu ako baš pitate kakvu to Vladu imamo koja je umjesto prodaje Hrvatskih autocesta što ste vi gospodo predlagali i namjeravali, koja je zadržava Hrvatske autoceste u vlasništvu hrvatskih građana i pri tome uštedila godišnje hrvatskome proračunu 50 milijuna eura. Imamo nadalje Vladu koja se znala nositi s najvećim gospodarskim izazovom od 1990. do ovamo, koja je znala pronaći zakon i pripremiti zakon kojega je usvojio ovaj Sabor, zakon koji je prošao verifikaciju Ustavnog suda, zakon kojega je potvrdilo britansko pravosuđe da ne zadire u pravo vlasništva, zakon koji je postao dio insolvencijskog prava EU, zakon koji je gospodo draga omogućio da spašavanjem Agrokora sačuvamo hrvatsko gospodarstvo i hrvatski financijski sustav, zakon koji je nadalje omogućio da javni dug bude 78%. Da tog zakona nije bilo, da je Agrokor prepušten ulici, da je Agrokor prepušten samo njegovom vlasniku, da je Agrokor prepušten Zakonu o stečaju, da je Agrokor prepušten predstečajnoj nagodbi mi bismo umjesto javnog duga koji danas iznosi 78% s obzirom na 6,2 milijarde eura duga Agrokora imali javni dug u Hrvatskoj 94% i to govori o tome kakvu mi Vladu imamo. Imamo Vladu koja se zna nositi s problemima. A što imamo s druge strane? Imamo oporbu koja zaboravlja da je taj zakon pisala u toj Vladi, da je taj zakon izglasovala, imamo oporbu čiji šef oporbe sa svoje presice izaziva zatvor bez optužbe i bez suda, je li to rješenje za Hrvatsku, je li nam se to nudi kao rješenje? Ne poštivati niti podjelu na izvršnu, zakonodavnu i pravosudnu vlast. Šef oporbe na svojoj presici kaže zatvor odmah i to nam se nudi kao rješenje u državi. Imamo Vladu koja poštuje Hrvatske građane, imamo Vladu koja se zna nositi sa odgovornošću zbog toga je i potpredsjednica Vlade podnijeli ostavku, zbog toga je potpredsjednica Vlade podnijela ostavku. A naša ocjena da se radi o neozbiljnom uratku kad je tražena njezina ostavka bila je temeljena na aktu kojega je oporba uputila i o tome smo već puno puta govorili. Prema tome dobro je da Hrvatska ima ovakvu Vladu, a o tome kakva je Vlada, s time ću završiti, govore upravo rejtinzi onih koji tu Vladu podržavaju i onih koji su protiv te Vlade. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege. Pa želim nešto reći onako možda ću reći iskreno, s obzirom da kada dođem u ovu sabornicu jednostavno mi političari ponekad sebi damo zadatak da razmišljamo da svi isključivo u Hrvatskoj razmišljaju o nama i o onome što mi ovdje radimo. Dolazim s jednog otoka, turizam u toku, ljudi se bave svojim poslom pripremaju sebe i svoje objekte i sve što moraju da bi živjeli od tog turizma u kojoj usluge nisu beznačajna grana tj. nisu nešto što možemo samo tako prepustiti slučaju. Poslije ovoga imamo raspravu o minama, 20 godina nakon mirne reintegracije mi još govorimo o minama i razminiranju, ali se uredno kao političari ovdje ponašamo na način da je u ovoj Hrvatskoj sve nešto ili normalno ili savršeno posloženo i da mi gotovo i nemamo nikakvih problema. Imamo gospodo i s njima se pokušavamo kao odgovorni ljudi baviti, barem što ja znam na razini ove Vlade i ove saborske većine. Što nam se nudi s druge strane? Izbori. Kad ćemo na izbore i hoćemo li se birati svakih 6 mjeseci ne bi li neki, koji to stalno izazivaju, imali priliku da se stalno biraju i provjeravaju svoje statuse među narodom. Što obilježava ovih godinu i pol dana ove Vlade? Nešto što nismo obećali u predizbornom programu, niti u Vladinom programu kojeg smo usvojili ovdje na početku mandata ove saborske većine, Agrokor, nismo obećali, ali se s time isključivo i vrlo intenzivno bavimo ne bi li možda jedan najveći gospodarski problem s kojim smo se suočili u proteklih 28 godina doveli mirno kraju. Sa rezultatom koji bi nas zadovoljio, najprije gospodarstvo i gospodarstvenike, a političare na stranu. Ali znamo da ima onih koji žele nagodbu i čine sve da se ona dogodi i kod gospodarstvenika, ali i među političara. Ali ima i onih koji ne žele to niti kod gospodarstvenika, a niti kod političara. Budimo realni i kažimo zašto? Zato što je netko 20 i nešto godina kopao jednu jamu ili rupu tešku 57 milijardi, gdje su ti i takvi danas? i netko je za to ponudio rješenje da još uvijek izgledamo društvo koje ima mogućnosti i može ići dalje. Što se događa? Silan pritisak sada kada treba doći kraju. Netko želi nadvladati one koji žele da to dođe kraju kako treba i pronalazi već godinu dana načine kako da se to onemogući. Uvijek nešto vezano uz zakon. Sjetimo se kako je to sve kretalo, pa je najprije bio sporan roll up pa je onda to prošlo, pa je onda bio sporan smijemo li smijeniti ili možemo li uopće smijeniti izvanrednog povjerenika pa je i to prošlo. Pa su onda krenule ostale priče da bi danas završili na nekakvim mailovima, savjetnicima itd. ni riječi o onima koji su kopali rupu godinama. Netko je to morao riješiti. Kako je SDP rješavao nešto manju rupu od 42 milijarde od svih gospodarskih sustava ili pravnih osoba 2012. godine kada se vidjelo koliko se duguje, unutar svih? Zakonom o predstečajnim nagodbama. Nitko nije pitao tko je pisao taj zakon, svi znamo kako je izglasan, svi znamo što je u prvih 6 mjeseci bilo, na koji način su se sklapale predstečajne nagodbe, o nekakvim dvoranama bez sudova, bez ičega, sve je bilo savršeno pa se uredbom popravljalo, Vladinom uredbom 50 članaka popravimo sa 45 uredbom i nikoga to ne interesira. Savjetnici, monetizacija, ugovoreno 50 milijuna, isplaćeno negdje 20 za posao 0, ništa se nije desilo. HPB 15 milijuna, 10 pardon, ništa se nije desilo. Novci poreznih obveznika, ovdje govorimo, vidimo da je SDP tu vječito pokušava progurati tezu to su sredstva poreznih obveznika, građana, nije gospodo, opet manipulirate. Mislim da je vrijeme da kažemo gospodo, izbori nisu rješenje, a vi imate toliko problema u oporbu, pogotovo u SDP-u, pa pogledajte anketu vašu pa predsjednik vam je najgori u oporbi, najgori.
Hvala vam. Izvolite kolega Sokol.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolege zastupnici. Ja ću danas nešto ovdje reći o javnom poticanju na mržnju u Hrvatskoj javnoj sferi. Ovim putem bih citirao članak 325. Kaznenog zakona: Tko putem tiska, radija, televizije, računalnog sustava ili mreže, što naglašavam, na javnom skupi ili na drugi način, javno potiče ili javnosti učini dostupnim letke, slike ili druge materijale kojima se poziva na nasilje ili mržnju usmjerenu prema skupini ljudi ili pripadniku skupine zbog njihove rasne, vjerske, nacionalne ili etničke pripadnosti jezika, podrijetla, boje kože, spola, spolnog opredjeljenja, rodnog identiteta, invaliditeta ili kakvih drugih osobina, kaznit će se kaznom zatvora do 3 godine. Nažalost ono što smo mi imali prilike čuti i vidjeti u javnom prostoru RH, preko društvenih mreža, nije jedna povreda ovog zakona od strane zastupnika SDP-a, nego čak dvije. Znači mi smo imali prvu situaciju gdje se poziva na, valjda pretpostavljam progon i protjerivanje hrvatskih branitelja iz RH u Irsku i nakon toga spominjanje '45. da nije dovršen posao, što bi valjda trebalo značiti da bi neki ljudi trebali ponovno završiti, odnosno neki novi ljudi, potomci onih koji su završili u Hudu Jami trebali također završiti u nekoj novoj Hudoj Jami, to nije dobro gospodinu Staziću, to nije dobro jer vi, mada vi tvrdite da je to senizam, da niste tako mislili itd., vi ste državni dužnosnik, vi ste saborski zastupnik i vaša riječ u javnom diskursu ima težinu, vaša riječ se može interpretirati na različite načine i vi te odgovornosti, kao i svi mi zastupnici trebamo biti svjesni i to je ono što je ovdje opasno i to je ono što je ovdje problem. Međutim, nažalost, ovo nije prvi put da pripadnici, ajmo reći lijeve političke opcije, pa i SDP-a, na ovaj način dehumaniziraju svoje protivnike i proglašavaju ih vjerojatno bezvrijednim života. Znači mi smo puno puta imali prilike vidjeti u medijima, na društvenim mrežama itd. proglašavanje političkih neistomišljenika katotalibanima, primitivnima, kršiteljima zakona, fašistima, evo to smo čuli danas itd. Ono što se tu događa međutim i što ja vidim, ne vidim neki ponovni nalet nekakvog imaginarnog fašizma, nego vidim da neki koriste taj antifašizam kao svojevrsni profesionalni antifašisti da bi iskoristili neke svoje političke ciljeve i to je najlakše, znači najlakše je političkog protivnika proglasiti fašistom, ustašom itd., jer ga onda možete dehumanizirati, možete mu oduzeti građanska prava i sve ono što dalje slijedi. Nažalost to smo imali prilike vidjeti u raspravi o obrazovnom sustavu, znači na nekim fakultetima gdje su neki ljudi ostali bez posla, samo zato što nisu političke opcije koja bi trebala predvoditi marš kroz institucije lijevih stranaka i to je ono što nije dobro, to je ono gdje se neki postavljaju kao da imaju monopol na ljudska prava, monopol na ne mržnju, monopol na ljubav itd., a zapravo su oni ti koji najviše šire mržnju, najviše dovode do isključivosti, najviše dovode do podjela u ovom društvu. I kad se pozivamo na Irsku, gospodine Stazić, ovakvi vaši govori kao što je bio ovaj danas u Saboru će ja vam garantiram dovesti do toga da će još stotine i stotine mladih ljudi otići u Irsku, upravo zbog ovoga jer ljude ne zanima '45., ljude ne zanima tko je tada bio na kojoj strani. To je nije danas najvažnija stvar, međutim ljude zanima hoće li imati radno mjesto, hoće li moći živjeti u Hrvatskoj i hoće li moći napredovati u sustavu zbog svog rada. Ono što međutim vi radite i vaši istomišljenici je da one ljude koji drukčije razmišljaju od vas, marginalizirate, bacate na društvenu periferiju, oduzimate im prava, oduzimate im mogućnost da bore u javnom sektoru za svoja prava i svoje stavove na način da zapravo onda vi zadržite taj monopol na nekakva ljudska prava i na nekakve temeljne društvene vrijednosti na koje se pozivate. Nažalost, to je ono što je vrlo prisutno u medijima, to je ono što smo mogli često vidjeti ali ja vam garantiram da neće uspjeti, ja vam garantiram da hrvatska javnost vidi kakvi ste, vidi tko širi mržnju, tko poziva na nasilje i vidi tko je taj koji širi podjelu u ovom društvu i ovoj RH. I zato ovim putem pozivam stvarno sve zastupnike svih stranaka posebno SDP-a da prestanu sa govorom mržnje, da prestanu sa širenjem netrpeljivosti, da uvažavaju političke protivnike i da se nastavimo korektno boriti u političkoj areni u RH.
Kolega Pernar, ne možemo ovako, ne, izvolite si sjesti, nemate pravo govora.
Ali htio sam vam reći da stream nije radio, znači sve što smo mi pričali zapravo javnost nije mogla vidjeti [[Upadica predsjednik: Kolega Pernar, nemojte, molim vas, sjednite.]] Ispada da smo govorili u prazno, predsjedniče.
Sukladno članku 238. izričem vam opomenu, izvolite sjesti [[Upadica Pernar: Ali gospodine, ja bi molio da se ponovi ono što smo za stankama govorili zato jer stream nije radio.]] Izvolite sjesti jer ćete dobiti i drugu opomenu i izgubit ćete pravo govora.
Gospodine Jandroković, stream nije radio. Znači jednostavno ovo što sam ja govorio a bitna je tema, nitko nije mogao vidjeti, koji je onda smisao moje stanke? To je kao da neki zastupnik govori u ime kluba a ta snimka ne postoji, eto, smatram da nam se treba dati. To je greška tehničke službe, nije naša. Hvala.
Kolega Pernar, molim vas da sjednete. Prelazimo na dnevni red, …
Gospodine Jandroković, ne možemo preći na dnevni red dok ne riješimo ovo pitanje, ovo je jako bitno pitanje. Znači oni zastupnici koji su govorili a nije emitiran njihov govor, oni imaju pravo na to da se obrate javnosti a njima je to pravo uskraćeno.
Kolega Pernar, ako ne sjednete, dat ću vam drugu opomenu, izgubit ćete pravo govora. Moja odgovornost nije što nije radio stream ili ne znam da li je išao prijenos ili nije.
Gospodine, pa vi ste predsjednik Sabora, vi ste odgovorni zato kako Hrvatski sabor funkcionira.
Kolega Pernar, dobivate drugu opomenu i danas više ne možete govoriti, izvolite sjesti.
Ali gospodine Jandroković, ne samo da se nije prenio moj govor, nego sad mi oduzimate i u potpunosti riječ da govorim, to nije demokratski, gospodine Jandroković [[Upadica predsjednik: Izvolite sjesti.]] To nije demokracija, gospodine Jandroković, to je diktatura. To je način … [[Govornik nije uključen.]]
Izvolite, kolega Zekanović.
Nemojte mi zamjeriti, poštovani predsjedniče Sabora, ali ja moram ukazati na isti problem koji je ukazao kolega Pernar. Ove stanke imaju za svrhu da nas hrvatska javnost čuje i vidi, međutim, to nam nije bilo onemogućeno odnosno nije bilo prijenosa iz Hrvatskog sabora i evo nađite način da se taj problem riješi.
Dobro, ja vas molim da budemo ozbiljni i da takve stvari ne izgovaramo sada ovdje u sabornici jer nemaju nikakvoga smisla. Kolega Josip Križanić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja bih progovorio o stanju u svinjogojstvu i što jedemo. Hrvatsko svinjogojstvo je u kolapsu, dnevno sam u razgovoru sa stočarima, u okruženju se pojavila afrička svinjska kuga i poremetila promet mesa pa iz susjedne Mađarske i Češke trgovački lanci stranih vlasnika uvoze enormne količine subvencioniranog mesa upitne i loše kvalitete bez ikakve kontrole po niskim cijenama i time do kraja uništavaju domaću proizvodnju. Uvozi se čak i žive svinje iz Mađarske po 7 kuna da bi se domaćem terenu poremetilo tržište. Između Poljske i Češke se dižu granice, ograde na granicama da se zaštiti nacionalno svinjogojstvo jer su vektori prenosioci zaraze divlje svinje. Ostale zemlje članice EU-a svaki dan na svaki način raznoraznim subvencijama i potporama štite svoje nacionalno svinjogojstvo jer je cijena za domaću robu u tim zemljama bitno drugačija nego za uvozne. Nadalje, u Austriji njihova regulatorna agencija vrlo jasno regulira tržište nepisanim pravilom da nema uvoza ukoliko taj tjedan ima dovoljno domaćih svinja. Što se događa kod nas? Uvoznici uvoze žive svinje i meso subvencionirano izvozničkim subvencijama i ruše cijenu sada u lipnju na 7 kn. Prije 30 g. dame i gospodo, svinje su bile 10 kn, a nafta 3 kn. Sada je cijena svinja 7 kn, a nafte 10 kn. To su 2 kn ispod proizvođačke cijene. Sada u sezonu prijeti kolaps jer po tako niskim cijenama domaće svinje nitko neće čak niti kupiti. Slušajte sada ovo. Dakle mi moramo izvoziti naše svinje izvrsne kvalitete okruženje po 8,5 kn a u Hrvatskoj iz Mađarske svinje ulaze po 7 kn zbog viškova i zbog afričke svinjske kuge. Uz koliku subvenciju, procijenite sami a kolika je tek onda izvozna subvencija mesa koja ulazi u RH iz tih zemalja u koje mi izvozimo. Znači, njima se isplati od nas kupiti svinje i onda nama prodati meso, pa tko je tu lud? A što radi Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja da spriječi sukladno Zakonu o nepoštenog trgovačkoj praksi? Ništa, mirno gleda reklame na tv-u o dnevnim akcijama o cijeni mesa, nudi se već i po 18 kn, duplo manje od salate i paprike. To je cijena daleko ispod proizvođačke bilo gdje na svijetu. Pa zar im treba za to prijava ili da direktno nakon reklame oderu drakonsku kaznu od 5 milijuna da nikom više ne padne na pamet uvoziti meso ovakve kvalitete? Kakve pitate se, pogledajte ovo. Prije 2 dana u trgovačkom lancu u Puli, čovjek kupio 3 kg vratine za pod peku, kad je prerezao imao je što i vidjeti. Iz njega je curio gnoj. Da, takvim meso dame i gospodo za 18 kn građane Hrvatske, mi hranimo svoju djecu dok mi izvozimo svinje po 8 kn. Svinjogojci su očajni jer sada u ljetnoj sezoni gube 200 kn po svinji. Kad uništimo sve onda ćemo uvoziti duplo skuplje i duplo lošije. Veliki su problemi i u mljekarskom sektoru. Sa šećerom i u drugim sektorima ali o tome sada ne stignem govoriti. Umjesto da nađemo načina da iz zemalja u kojima se pojavila afrička svinjska kuga na pametan mehanizam restrikcije uvoza, mi opet ne možemo ništa. Orban može sve. On najprije rješava problem svojih poljoprivrednika, subvencionira izvoz a onda nakon rješavanja problema, za 2 g. bavi se prijavama Europske komisije. Zato s ovog mjesta apeliram i tražim od ministra Tolušića da zaštiti hrvatske građane od ugroze izvana. Ali i od uvoza ovakvog mesa pojačanim inspekcijskim nadzorom uvoznog mesa i zato je važno da inspekciju o sigurnosti hrane kontrolira jedan ministar od polja do stola jer se ovdje o zaštiti zdravlja ljudi i on to dobro radi te da napravi ama baš sve da spriječi kolaps stočarstva ove zemlje jer on je hrvatski ministar a ne ministar EU-a i imat će podršku svih nas kao što je to imao i do sada. S druge strane tražim od Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja da počne raditi svoj posao, ima sve alate za to. mene samo zanima i postavljam im pitanje za koga oni rade i koga oni štite? Na kraju, pozivam sve građane RH da kupuju kvalitetnu domaću zdravu hrvatsku hranu. Meni je na 5. godini fakulteta profesor Živković iz Knina rekao, nemoj tuđoj djeci dati jesti ono što ne bi dao svojoj kada ćeš kontrolirati meso. Dame i gospodo, nemojmo dati našoj djeci jesti ovakvo meso. Hvala vam.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se osvrnuti na nešto što je zainteresiralo hrvatsku javnost, drugi grad po veličini Split za vrijeme ovih kotarskih izbora razgovaralo se, jedna od tema koja je zaokupljala te izbore bila i demografija odnosno iseljavanje mladih iz RH i o tome se jako govorilo. Demografska slika, a to pokazuju i govore o njoj naši stručnjaci, a i statistika pokazuje da je loša i jedna od najlošijih u nekoliko desetljeća i tu činjenicu trebamo prihvatiti, o njoj razgovarati i donositi mjere. Demografsko propadanje hrvatskog naroda nije započelo sada s ovom Vladom ili s onom prije, ono je započelo puno prije i znamo gdje su uzroci tome od Drugog svjetskog rata, velikih valova iseljavanja šezdesetih i sedamdesetih godina, ali i za vrijeme Domovinskog rata. Činjenica je također i to treba reći da je ova Vlada, Vlada RH na samom početku osnovala Ministarstvo demografije, obitelj, mladih i socijalne politike i započela je sa određenim mjerama demografske revitalizacije. S tim u vezi želim podsjetiti i svaki put govoriti o tome da je samo u prvoj godini mandata povećala financijsku potporu roditeljima za gotovo 665 kuna odnosno za 1.663 kune na 2.328 kuna, a zaposlenim roditeljima tijekom drugih šest mjeseci za 1.311 kuna s 2.660 na 3.991 kunu i to je dobra mjera. Subvencionira 50% rate stambenih kredita mladima, prve četiri godine uz produžavanje za još dvije godine za svako novorođeno ili usvojeno dijete čime se olakšava stjecanje prve nekretnine stambeno zbrinjavanje i zasnivanje obitelji. zaprimljeno je 2.400 zahtjeva i na tome će se ustrajati i dalje. Treba također napomenuti u reformi poreznog sustava uz opće smanjenje poreznog opterećenja povećan je osobni odbitak za djecu sa izraženom progresijom koja iznosa odbitaka za svako sljedeće dijete. Tako je recimo roditelj dvoje djece ranije bio oslobođen poreza na dohodak do 5.680 kuna neto, a taj se prag povisio na 8.000 kuna. Također se pokrenuo i program subvencije i izgradnje novih i adaptacije postojećih vrtića i u izgradnji i u adaptaciji je više od 400 vrtića. Vlada je svjesna sigurno da i ovo usklađivanje mjera obiteljske politike, pronalitetne, stambene i migracijske politike ne može raditi samo jedno ministarstvo, jedna agencija ili jedan ured i zbog toga je osnovano i Vijeće za demografsku revitalizaciju koje priprema nove pakete demografskih mjera koje će se uvesti dijelom u ovoj godini, ali i u nadolazećem razdoblju. Ono što želim reći je također, a može se vidjeti i na mrežnim stranicama Ministarstva demografije, obitelji, mladih i socijalne politike jesu sve one mjere koje se događaju od najniže razine, dakle na razini općina, gradova i županija do samog ministarstva odnosno Vlade, a tih mjera je nekoliko desetaka i one su sve prikazane na tim stranicama. Dakle rade se i mjere i programi vezano za demografsku revitalizaciju. Ono što nije dobro i ono o čemu se treba govoriti je jedna društvena klima koja je loša u našemu društvu i ona doprinosi tome i doprinosi jednoj lošoj demografskoj slici odnosno iseljavanju mladih iz RH. Činjenica je također barem i u svom radu vidio sam da sustav trebamo integrirati, dakle on treba biti integriran od najniže jedinice, rekao bih od mjesnog odbora, općine, grada, županije do samog ministarstva odnosno Vlade. Time bismo imali daleko jače i efikasnije demografske mjere, nadam se i vjerujem, a koliko čujem uz političku volju Vlade RH na tome se radi intenzivno kroz ovo vijeće i mislim da ćemo i u ovoj godini imati određene pomake i demografske mjere koje će ići u prilog tome. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sad ćemo zastati i ići na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika, a nastavit ćemo onda naravno nakon toga sa ovom točkom. Prvi se javio poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo na govor. Slijedeći je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Evo, i s ove govornice i u ovom visokom domu nebrojeno puta smo govorili o problemima blokiranih građana, pa je tako i Vlada u travnju ove godine svjesna veličine tog problema najavila kreiranje mjera kojima će pomoći blokiranim građanima, a danas je na sjednici Vlade i donijela tri Zakona kojima će se te mjere realizirati. Radi se o Zakonu o otpisu dugova fizičkim osobama, Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača. U programu Vlade za mandatno razdoblje 2016.-2020. jedna od mjera je rješavanje problema blokiranih računa, građana u dugotrajnoj blokadi, te kreiranje dugotrajne sheme za otplatu dugova blokiranih građana. Kako bi se ostvarila navedena mjera predlaže se donošenje Zakona o otpisu dugova fizičkim osobama. Prema podacima FINA-e na dan 31. siječnja ove godine ukupno je blokirano 324910 građana. Od ukupnog broja blokiranih građana, 85% građana blokirano je dulje od jedne godine, a njih 66% dulje od 3 godine. Samo omogućavanjem otpisa glavnice duga do 10 tisuća kuna, deblokiralo bi se veći broj građana. Zakonom se određuje skupina vjerovnika, vjerovnici grupe I, koja je obvezna izvršiti otpis dugova do 10 tisuća kuna po dužniku. Glavnica i trošak uvećano za pripadajuće dospjele kamate, a to su RH, proračunski, izvanproračunski korisnici državnog proračuna, trgovačka društva i ostale pravne osobe kojima je osnivač RH i druge pravne osobe obveznike davanja izjava o fiskalnoj odgovornosti. Da bi se dug otpisao, mora se za taj dug na dan 31. prosinca 2017. godine provoditi ovrha na novčanim sredstvima po računu, te trajati do dana stupanja na snagu ovog Zakona. Postoje također i vjerovnici grupe II, koji samostalno odlučuju hoće li ili ne odobravati otpise, a u tu grupu spadaju jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, njihovi proračunski, ivanproračunski korisnici, financijske institucije, sve druge pravne osobe i fizičke osobe koje obavljaju registriranu djelatnosti. Oni također odlučuju samostalno koliki će iznos dospjelog duga otpisati. Svakom vjerovniku koji dužniku otpiše dospjeli dug, iznos do 10 tisuća kuna glavnice i troškova te pripadajuće kamate smatrat će se porezno priznatim izdatkom. Za građane čiji dug prelazi od 10 tisuća kuna, pod uvjetom da se dug odnosi na poreze i druga javna davanja, daje se mogućnost reprograma neotpisanog dospjelog duga od najdulje 60 mjeseci. Mjere donosi i Prijedlog Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Tri su ključne novosti koje donosi ovaj Zakon, a to je da se ograničava trajanje ovrhe na novčanim sredstvima i to samo za fizičke osobe, ako se tražbine iz osnove za plaćanje ne naplati ovršenika fizičke osobe u cijelosti u roku od 3 godine od primitka u FINA-i, nakon što po toj osnovi za plaćanje nije bilo nikakvih naplata posljednjih 6 mjeseci uzastopno s računa tog ovršenika, agencija prestaje s izvršavanjem te osnove za plaćanje. Ovršenik također neće morati podnositi zahtjeve FINA-i jer će do prestanka dolaziti automatizmom. Mijenja se i način naplate nadoknade. Ovrhovoditelj će ... [[Govornik se ne razumije.]] troškove pokretanja ovrhe u FINA-i. Ovrhovoditelj će također moći u FINA-i dobiti podatak o blokadi računa, što će utjecati na racionalnije pokretanje ovrhe na novčanim sredstvima, što znači i manji ukupni trošak ovrhe koji u konačnici snosi ovršenik. Konačni prijedlog Zakona imat će slijedeće učinke: broj ovršenika koji će biti deblokirani je 71291, a iznos duga evidentiranog u očevidniku će se smanjiti za 32 milijarde kuna odnosno 76%. Broj deblokiranih građana iznos smanjenja evidentiranog duga smanjivat će se dodatno iz mjeseca u mjesec. Jedna od slijedećih mjera u paketu je također pomoć blokiranim građanima kroz izmjene Zakona o stečaju potrošača. Mjera se odnosi na oko 120 tisuća građana koji imaju blokirane račune duže od 3 godine, a čiji iznos glavnice duga iznosi do 20 tisuća kuna. Predlaže se uvesti jednostavni postupak stečaja potrošača za građane koji su u tzv. dugotrajnoj blokadi računa duže od 3 godine čime se omogućuje djelu insolventnih građana da ubrzanom i pojednostavljenom postupku namire vjerovnike iz imovine ako su za to podobni i da se oslobode od preostalog duga ili ako nema imovine ili je ona neznatna, bit će također proveden jednostavni postupak stečaja, što znači da će taj stečaj biti istovremeno otvoren i zaključen, a sud će osloboditi potrošača od registriranih preostalih obveza. Na ovaj način će se sigurno smanjiti broj blokiranih, a isto tako i u budućnosti će biti lakše njima jednostavno riješit se tog duga. Hvala lijepa.
Hvala.
Prelazimo sada na dnevni red. Pardon, imamo još jednu raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Nažalost, u ovoj sabornici vrlo često volimo optuživati, iznositi određene neistine, dezinformacije. Pa tako ako pogledate ili ako pozovete nekoga u Vladu, onda će vam reći da je Vlada danas sazvana u 8 sati isključivo zbog protokolarnih obveza premijera. Dakle, u 8 sati ima sastanak sa premijerom Luksemburga, nakon toga sastanak sa predsjednikom suda EU i nakon toga putuje u Bruxelles. I to je naprosto činjenica i to je razlog zašto je Vlada u 8 sati. Druga stvar koju želim reći prije nego što pređem na konkretne stvari je, kolegice i kolege, mi kad smo donosili poslovnik, onda je netko to predložio, predložio je pravila kojih se mi moramo držati ovdje i po kojima moramo diskutirati, raspravljati i ponašati se. I ako pogledate raspravu o novom Poslovniku, vidjeti ćete, kolegice i kolege, da ni jedan zastupnik ni s lijeve, ni s desne, ni iz sredine se nije osvrnuo na čl. 3., st. 5. Ni jedan. Nitko to u svojoj raspravi nije spomenuo, a unutra lijepo kaže st. 5., stanka je vrijeme određeno ovim Poslovnikom radi sastanka i konzultacije kluba zastupnika o točki utvrđenog dnevnog reda sjednice Sabora. Dakle, kristalno jasno da jasnije ne može biti. E pa sad, uzmite si ako mi to uporno kršimo, pravimo se da to ne znamo, kakav dojam ostavljamo na građane Hrvatske. No, idemo ono za što je Klub HDZ-a zatražio slobodnu riječ, kako mi to volimo zvati. Prije svega, ako netko smatra da neki zakon nije dobar, zna se kako se zakoni donose, kako se zakoni mijenjaju i da se oni donose isključivo u ovom domu i tu svak može inesti svoje mišljenje i stavove. Međutim, kad govorimo o zdravstvu, ja bih ipak sve nas kolegice i kolege upozorio na nešto što je problem svih vlada, sustavni, sistemski, strukturni, kakav god hoćete problem, a to je da hrvatsko zdravstvo ako pogledate proračun prošle godine sve skupa troši negdje oko 23 milijarde kuna. 18 milijardi i 870 miliona kuna se pribere od doprinosa za zdravstvo za kojeg, iskreno govoreći, kad god netko govori o cijeni rada, o nekonkurentnosti hrvatske cijene rada, onda se ističe visoka cijena stopa mirovinskog i zdravstvenoga koji zajedno kad se kumulativno zbroje godišnje stvaraju minus od nekakvih 20-ak milijardi kuna, a kolegice i kolege, ako to pretvorite u PDV, to vam je 10 postotnih poena PDV-a. Znači, Hrvatska bi mogla imati praktički stopu PDV-a 15% da nema ovaj minus. I to su činjenice. Slijedeća činjenica je da prema podacima koji se nalaze u izvješću o izvršenju državnog proračuna i financijskog plana HZZO-a, vidjeti ćete da ukupno zdravstvo duguje negdje oko 6 milijardi i 800, od toga HZZO 2 milijarde i 100, državne bolnice negdje oko 2 milijarde i 600 i bolnice u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne samouprave negdje oko 2 milijarde kuna. Od tih 6 milijardi i 800 dospjelo je 2 milijarde i 800 miliona kuna. Dospjelo. Znači, u ovom trenutku bolnice i HZZO nije nekome platio 2 milijarde 800 isporučenih roba i izvršenih usluga. I to je po meni stvarni najveći problem u ovom trenutku. Jer mnogi od tih ljudi zapošljavaju ljude, treba im dat plaće, a njima netko nije platio izvršenu isporuku dobara i usluga. I to je ono o čemu mi trebamo razgovarati i kad govorimo o proračunu i kad govorimo o zdravstvu. A kad govorimo o Zakonu o zdravstvenom osiguranju, onda govorimo o tome kakvo je to zdravstvo kakvo mi želimo, ali onda to trebamo izračunati koliko takav vid i način pružanja zdravstvene usluge košta građane RH. Jedino ako govorimo o dvije teme te istovremeno, onda možemo reći da želimo nešto promijeniti dobro u zdravstvu. Ovako paušalno se boriti za nečija prava i ovako-onako naprosto ne želimo dobro ni njima, a ni sebi kao saborskim zastupnicima. I završiti ću onu genijalnu ideju, ako se zdravstvo izdvoji iz riznice, u zdravstvu će cvasti ruže. Pa sjetite se koliko je bivša Vlada izvršila sanaciju. Ova Vlada je prošle godine 500 miliona povećala. Izdvojili su se iz HZZO-a. Što se dogodilo? Imamo samo netransparentni financijski plan nego što je bio financijski plan HZZO-a u sklopu nekadašnje pozicije Ministarstva zdravstva. Stoga kolegice i kolege, ako želimo nekom pomoći, predložimo izmjenu Zakona i jasno recimo da želimo da to bude tako, [[Upadica Jandroković: Hvala. Hvala vam.]] Samo još sekundu, molim vas. Ali isto tako onda moramo reći koliko to košta hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala vam. Imamo povredu Poslovnika. Kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Povrijedili ste vi Poslovnik, čl. 238. jer ste svojim ponašanjem odstupili od općih pravila ponašanja u Saboru jer je stanka opisana na stranici 140, znači čl. 248. gdje tijekom sjednice Sabora predstavnik kluba zastupnika jednom tijekom dana može zatražiti stanku kluba zastupnika. Predstavnik kluba zastupnika samo je dužan iznijeti razloge kojim traži stanku i prijedlog duljine njezinog trajanja u izlaganju ne duljem od dvije minute. Predsjedavajući će odobriti stanku s time da stanku ne može odrediti vrijeme kraće od 10 niti dulje od 30 minuta. Stanka je opisana na stranici novim Poslovnikom 140, čl. 248.
Dobro. Dakle, stanka je definirana, neću vam sad davati opomenu, već smo to prošli puno puta. Ali evo sad još jednom da to konačno zaokružimo. Dakle, ovdje su dani i objašnjeni pojmovi u čl. 3. objašnjenja gdje je stanka jasno definirana kao vrijeme određeno ovim Poslovnikom radi sastanka i konzultacija kluba zastupnika o točki utvrđenog dnevnog reda sjednice Sabora. Dakle, kolega Bulj to je svima jasno, a danas je bilo posebno nepotrebno ono što je učinila kolegica Strenja-Linić jer ste imali prilike slobodnog govora. I ona sad traži stanku o nečemu o čemu je mogla govoriti 5 minuta za vrijeme slobodnog govora. Dakle, molim vas, imamo Poslovnik, donijeli smo ga zajedno, držimo se Poslovnika i neće biti nikakvih incidenata. Hvala vam lijepa.
I zadnji Klub koji se prijavio je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa. Jedna od najtežih poglavlja za završetak pregovora Hrvatske za ulazak u EU je bilo ono koje se odnosi na brodogradnju. Vrlo interesantno da smo 2013. slušali pompozne izjave da je Vlada SDP-a, HNS-a i tko je već bio u koaliciji spasila Hrvatsku brodogradnju, da se restruktuiralo, donešeno je i koliko novaca itd. Pet godina iza toga što imamo? Brodogradilišta na koljenima. Isto se tako sjećam silovanja da Uljanik plovidba dobije kredit kod HBOR-a. I sad se postavlja jedno pitanje. Ako se određeni procesi događali u vrijeme jedne vlade, u vrijeme jedne političke opcije, kako sad netko može naprosto zanemariti da se to dogodilo i tražit od nekoga da nešto napravi ono što su oni trebali napraviti. Ja sam kolega Jovanović morao reagirati u ime Kluba zato što smo ovdje, vi ste tada bili član vlade, raspravljali oko famoznog deficita za 2010./2011. Tada sam tadašnjem predsjedniku Vlade rekao da mu nije pametno što radi. Mislim dakle, kompletan program restruktuiranja hrvatske brodogradnje natovarili na proračun 2010/2011. U programu restrukturiranja hrvatske brodogradnje su bili točno navedeni iznosi koliko godišnje iz državnog proračuna kao trošak restrukturiranja treba dati brodogradilištima Trogir, Split i 3. maj. Ako su obveze hrvatske države iz proračuna izvršene, onda treba postaviti pitanje ljudima koji su u to vrijeme rukovodili sa 3. majem kako se moglo dogoditi da novci odu tamo gdje su otišli. Mislim da to naprosto treba postaviti tamo pitanje. Jer nije dobro politički se hvaliti da ste nešto napravili što niste napravili. Vi ste napravili nešto što HDZ-ova vlada nije htjela napraviti, nije htjela potpisati određene ugovore o prodaji. To dobro znate. Vi ste to napravili 2013. Prema tome, za taj dio snosite političku odgovornost. I ja ne mogu reći danas kao obični građanin, a da ne govorim kao zastupnik u hrvatskom saboru da mi je svejedno što se događa sa 3. majem. 3. maj nije samo riječki, 3. maj je sinonim brodogradnje u RH i svatko tko normalno promišlja i razmišlja nije mu svejedno što se događa u 3. maju. Al vi ste ovdje nažalost održali jedan politički govor i zabili ste sami sebi autogol. Možemo uzeti fonogram rasprave ne vas jer to nije vaše područje, vi ste ovdje više reagirali kao čovjek koji živi u Rijeci i meni je to razumljivo. Ali ja vam govorim na ono kakve su političke ocjene i procjene bile. Sjetite se samo da je deficit državnog proračuna koje je 2010. bio negdje oko 9 milijardi dignut na 15 milijardi. A 2011. sa 15 dignut negdje na 25 milijardi. Kompletan trošak restrukturira brodogradnje je uvaljan u te 2 g. da tako koristim taj izraz. Dakle, također sjećam se i pritisaka da HBOR da kredit Uljanik plovidbi. Mislim da je HBOR čak odobrio taj kredit, iako na jednoj sjednici nije bilo odobreno, ne znam šta se je poslije događalo. Dakle, ako se netko hvali da je nešto napravio, i ako taj proces ne uspije, onda je na onome tko se hvalio da je to napravio, leži politička odgovornost. Dakle, ova Vlada može samo … [[Govornik se ne razumije.]] Koje godine je novac iz 3Maja otišao u Uljanik? Kako se to moglo dogoditi? Što je radila uprava, što je radio nadzorni odbor? Druga stvar, kako je 3Maj slao izvješće i dužan je slati izvješće prema riznici, kako i na koji način je utrošio novac za restrukturiranje. Dakle, to su činjenice, idemo utvrditi najprije te činjenice, pozvati odgovorne, a budete sigurni da će Vlada poduzeti sve, jer i SDP-ove i HDZ-ove Vlade od 2002.-2018. su u brodogradnju upucale negdje oko 28 milijardi keša kao trošak restrukturiranja. A gdje nam je danas brodogradnja? TU nažalost da je, upravo zbog onih koji su se neodgovorno odnosili, kao što su se odnosili i 2013., 2014., 2015. u 3Maju daješ novce, Uljanik plovidbe. Jer ako je netko kupio 3Maj, a on istovremeno vlasnik Uljanik plovidbe, to su različite kuće, dvije različite novčanice, zapravo, 2 različita novčanika, jer ne može netko samo prebacivati novce samo ovako. Prema tome, tu postoji odgovornosti i ti ljudi naprosto moraju odgovarati. Isto tako postoje određene obveze koje je netko preuzeo u trenutku kupnje 3Maja ali i podrška svima onima koji se bore za opstanak 3Maja. Hvala lijepo.
Hvala
Imamo još jedno iznošenje stajališta Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Sva sreća pa se zapisnici o raspravama u ovom Visokom domu čuvaju u arhivu, pa bih vas podsjetio sve na 2014. produženje rada do 67 godina. Druga stvar, nitko neće reći da ste tada uzeli milijardu i 600 milijuna iz drugog stupa mirovinskog, uzeli ste samo da bi prikazali bolju sliku jer ste bili u mjerama prekomjernog deficita. Ja nemam ovdje namjeru nikoga braniti, želim razgovarati o činjenicama, ali ako uzimanje milijardu i 600 milijuna 2014., '15. i '16. nije bilo sporno, danas o nečemu što je imaginarno jer iskreno govoreći ja uopće ne želim govoriti o nikakvoj mirovinskoj reformi jer je nisam vidio, nisam je vidio i nije niko vidio. Kolegi Petrovu je to vjerojatno smiješno. Međutim također kad govorimo o obveznim mirovinskim fondovima, gledajte kolegice i kolege mi smo prije petnaestak dana imali ovdje izvješće o radu mirovinskih fondova za 2017. godinu. Svako, svaki klub, svaki pojedinac u ovom Visokom domu je mogo doć za ovu govornicu ili smjesta govoriti što misli o radu mirovinskih fondova i reći tim ljudima tu u lice. A znate tko im je jedino rekao u lice što nećemo podržati i što nećemo prihvatiti? Jedino klub HDZ-a, pogledajte zapisnik pa ćete vidjeti. Dakle kolega Petrov, ja vas lijepo molim bar prema poštovanju ako ništa drugo prema čovjeku ovo što vi radite je ispod svake razine. Ja sam strpljivo slušao dok ste vi govorili. Lijepo vas molim, vi ste rekli, ja ću reći u ime klub HDZ-a što mi mislimo. Dakle svatko je imao priliku reći ovdje što misli, niko ništa nije rekao. Druga stvar, govoriti ovdje o rizičnim, ne rizičnim ulaganjima to je jasno nepoznavanje financijskog tržišta u RH. Uopće ne želim ovdje otvoriti raspravu o tome jer ćemo imati priliku danas raspravljati kada je novi Zakon o obveznim mirovinskim fondovima u što i kako ulagati. Kolega Lovrinović je rekao nešto što sam i ja nekada davno govorio, ali bitno da i neki drugi to kažu da hrvatsko financijsko tržište nam je kao vodenica bez žita. I sada govoriti da mirovinski fondovi mogu ulagati ovako i onako, a ne rizično, a istovremeno mi smo njima zakonom propisali da 60% moraju uložiti u državne obveznice. I sada pogledajte u kojoj smo mi situaciji, s jedne strane smo kao građani kao zastupnici sretni kada država izda obveznice po čim nižoj cijeni, a s druge strane smo obvezali mirovinske fondove da moraju uložiti 60% u te obveznice i onda ćemo reći je vi ste ostvarili mali prinos. Definitivno trošak zaduživanja RH će biti sve manji i manji, onda ne možemo ako nekoga prisilimo da 60% svoje imovine uloži u to reći imate male prinose. Da, ja sam u ime kluba rekao to njima otvoreno, da više nećemo tolerirati to u izvješćima da oni ulažu u neka poduzeća gdje su njihove majke banke malo skrahirale, javno i otvoreno sam to rekao sa ove govornice ne jedanputa. Ali danas imamo Zakon o obveznim mirovinskim fondovima i svako od nas će imati pravo reći kako je njegovo razmišljanje i promišljanje. Vidite, za razliku od mnogih koji se danas busaju, ja sam 2009. u veljači rekao kada je počela gospodarska kriza da bi trebalo ukinuti mirovinske fondove i tadašnjih 20 milijardi povući da se država sanira. Pogledajte što su napravile interesne skupine. Danas i zbog toga sam se i javio u dogovoru sa kolegom BAčićem, mirovinski fondovi su najmoćniji financijski u Hrvatskoj, najmoćnija financijska institucija. Oni raspolažu sa 100 milijardi novaca, raspolažu svake godine sa nešto manje 6 milijardi sigurnih prihoda od uplate od 5% doprinosa i još 3 ili 4 milijarde koliki će biti prinosi. I upravo zbog tih već na kraju ove godine 100 milijardi kuna, kolegice i kolege naša je odgovornost iznimno velika. I ne može ovom Saboru nitko donijeti zakon s kojim će se dezavuirati imovina hrvatskih građana. To je naprosto činjenica. I javio sam se u ime kluba da iznesem činjenice. Činjenice koje može svatko provjeriti i činjenice o kojima se ne može politikanski raspravljati. Ono o čemu se može raspravljati je Zakon o obveznim mirovinskim fondovima koji je danas druga točka dnevnog reda. A zakon kada dođe mirovinska reforma onda možemo i razgovarati o tome. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šukeru. Molio bih kolege da ne upadaju i ne ometaju govornike. Isto tako u izričaju da ne omalovažavamo jedni druge. Ali imamo jednu povredu Poslovnika. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. točka 5. Poslovnika. Naime, uvaženi kolega Šuker je omalovažio ministra Pavića prozvavši njegove izjave imaginarnima iako u nastupima gospodina Pavića nije bilo ničeg imaginarnog, nažalost. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grbinu, drago mi je da vodite računa o institucijama države pa tako i ministara u Vladi. Ne smatram da je povrijeđen Poslovnik iako sam zamolio govornike da ne omalovažavaju nikoga u svom izričaju. Hvala lijepo.
Poštovane zastupnice i zastupnici. Pozdravljam vas na početku današnjeg dnevnog reda. Kao što najavljeno, danas započinjemo sa točkom: - Konačni prijedlog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 327. Prije toga bih vas htio upozoriti da ćemo malo izmijeniti planirani raspored točaka za danas, pa ćemo nakon rasprave ove navedene točke, koju sam sad rekao, danas raspraviti točku planiranu za petak, a to je a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti i a) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti. Razlog za to je što predstavnik predlagatelja naprosto ne može biti, je spriječen za biti ovdje, a danas je ovdje, a u petak bismo onda raspravili još točku: Prijedlog zakona o probaciji, prvo čitanje P.Z. br. 312. Sada bismo prešli na iznošenje klubova. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Izvolite, kolega.
Poštovani potpredsjedniče, ja bih zamolio vas kao potpredsjednika Sabora da apelirate na predsjednika Sabora. Mi ovdje već mjesecima ispred zgrade Hrvatskog sabora gledamo jednog čovjeka koji dolazi s Visa. Zove se Miroslav Kuljiš, njegovu staru majku koja je '31. godište, mislim da su jedno 15 puta došli s Visa do Zagreba. Ja ne znam je li to što oni govore uopće realno, ima li nekakve veze s realnošću, ali ovakav odnos institucija nikako nije primjeren i bilo bi dobro da ih se primi da se vidi je li to što oni govore ima ikakve veze s realnošću, ti njihovi problemi, a ne da ih gledamo tu ispred zgrade Hrvatskog sabora. Ja osobno ih nemam srca gledati kako dolaze s Visa 10 puta ovdje i kako ih nitko ne želi primiti. Oni traže predsjednika Sabora i ministra unutarnjih poslova.
Sad ćemo prijeći kako smo najavili, na točke dnevnog reda i prva je: - Konačni prijedlog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 327 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđenja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Amandmane je podnio Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani ministar mora, prometa i infrastrukture gospodin Oleg Butković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Vlada RH sukladno ciljevima iz Strategije prometnog razvoja RH za razdoblje od 2017. do 2030. godine vezanim za sektor cestovnog prometa koji definiraju obavezu uspostave dostupnog, sigurnog, kvalitetnog, efikasnog i ekonomski održivog javnog prijevoza, uputila je na donošenje u Hrvatski sabor Prijedlog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu s konačnim prijedlogom zakona. Osnovni cilj donošenja ovog zakona je prilagodba domaće pravne regulative promjenama na tržištu cestovnog prijevoza, tereta i putnika koje su se dogodile kao posljedica novih trendova u realizaciji prijevoznih procesa zbog pojave novih oblika prijevoza koje je bilo potrebno zakonski urediti kao i zbog potrebe ispunjenja obaveza iz propisa EU-a. Tijekom izrade konačnog prijedloga zakona su kroz rad stručnih skupina i kroz stalnu komunikaciju sa zainteresiranom stručnom javnošću prikupljeni prijedlozi i stajališta u pitanjima koje je bilo potrebno urediti. U većini njih je postignuto suglasje kako bi zakonski prijedlog bio u funkciji lakšeg, kvalitetnijeg i efikasnijeg obavljanja djelatnosti javnog prijevoza i prijevoza za vlastite potrebe, djelatnosti kolodvorskih usluga i djelatnosti agenata u cestovnom prijevozu. U javnom savjetovanju koje je provedeno krajem prošle godine zaprimljeno je ukupno preko 3500 primjedbi i prijedloga na tekst nacrta zakona preko portala za e-savjetovanje te preko 2800 primjedbi i prijedloga koji su upućeni u pisanom obliku. Prvenstveno se ovdje radilo o primjedbama i prijedlozima auto taxi prijevoznika, članova strukovnog udruženja HOK-a u kojima je iskazano neslaganje sa liberalizacijom tržišta i pristupom na tržište svima pod jednakim uvjetima. Djelomično je prihvaćeno preko 800 primjedbi a u cijelosti njih preko 560 čime je konačni prijedlog zakona dobio na kvaliteti. Zakonski prijedlog koji je pred vama donosi mnogobrojna poboljšanja postojećih i nekoliko sasvim novih rješenja kojima se kroz reformske mjere uređuje prijevozna djelatnosti i prateće djelatnosti u sustavu cestovnog prijevoza, tereta i putnika. Jedna od najvažnijih novina predloženih konačnim prijedlogom Zakona o prijevozu o cestovnom prometu je uređenje javnog linijskog županijskog prijevoza putnika kroz ugovore o javnoj usluzi utemeljene na odredbama Uredbe EU-a br. 1370/2007 koja regulira uređenja tržišta, javnog cestovnog i željezničkog prijevoza koje se ovim zakonom prenosi u hrvatski pravni okvir i u sektoru cestovnog prometa. Same županije će sklapati sa prijevoznicima predmetne ugovore i davati im isključivo pravo obavljanja prijevoza na mreži linija koje će županija oformiti sukladno prijevoznim potrebama na svom području. Umjesto dosadašnjeg sustava dozvola na koji nadležna županijska tijela nisu imala veći utjecaj, ugovori o javnoj usluzi će županijama jamčiti realizaciju minimalne razine prijevozne usluge pod određenim standardima kvalitete i na ovim područjima gdje je manja prijevozna potražnja čime se će izbjeći problemi ukidanja nerentabilnih linija i polazaka, osigurati minimalna prometna dostupnost te dati doprinos daljnjeg iseljavanja stanovništva iz ruralnih i prometno slabijih povezanih područja RH. Reforma auto taxi prijevoza koja se ovim zakonom provodi podrazumijeva tri bitne odrednice i to pod a uvođenje elektroničke aplikacije kao medija za odabir najkraće trase prometovanja i utvrđivanja maksimalne cijene prijevoza po putniku unaprijed poznatim uvjetima čime se daje doprinos digitalizaciji društva u sektoru prometa, doprinosi razvoju usluga informacijskog društva sukladno načelima o ekonomiji, suradnji Europske komisije, a korisnicima se daje mogućnost odabira načina i vrste plaćanja prijevozne usluge te sklapanje ugovora o prijevozu na daljinu. Pod b) auto taxi prijevoznicima se osigurava potpuna poduzetnička sloboda na način da mogu obavljati auto taxi prijevoz putnika tamo gdje vide svoj ekonomski interes, dok sukladno sada važećem Zakonu mogu obavljati prijevoz samo na području one jedinice lokalne samouprave gdje imaju sjedište ili prebivalište. I pod c) ukida se ograničenje broja auto taxi dozvola na području određene jedinice lokalne samouprave, čime je prijevoznu ponudu moguće uskladiti sa realnom prijevoznom potražnjom, što je posebno bitno tijekom turističke sezone kada prijevozna potražnja skokovito raste. Osim navedenog, ukida se posebni ispit o poznavanju područja na kojem se obavlja prijevoz za auto taxi vozače, koji nije opravdao svoju svrhu i pokazao se nepotrebnim administrativnim opterećenjem u poslovanju auto taxi prijevoznika, stjecanje stručne osposobljenosti za vozača auto taxi vozila kroz ispit iz poznavanja propisa koji reguliraju auto taxi djelatnost, uvođenje posebne evidencije vozila kojima se obavlja auto taxi prijevoz bez obaveze posjedovanja izvoda iz licencije, te ograničavanje maksimalne cijene dozvole za auto taxi prijevoz čime se omogućava lakši i jeftiniji pristup na tržište, te obavljanje djelatnosti pod jednakim uvjetima za sve, bez uvođenja novih oblika prijevoza putnika osobnim automobilima. Ovim Zakonom se u Hrvatsku uvodi mikro prijevoz putnika, prvenstveno u ruralnim, slabije naseljenim područjima po uzoru na prometno razvijene zemlje EU, te se stvara prijelazni, ali i jasan pravni okvir za potpunu implementaciju sustava integriranog prijevoza putnika kroz povezivanje cestovne, željezničke i drugih prometnih grana u jedinstveni organizacijski, tarifni i tehničko-tehnološki sustav. Na ovakav način dodaje se nova dimenzija kvaliteti prijevoznih procesa, stvaraju se pretpostavke za pružanje dostupnijih i jeftinijih prijevoznih usluga, te će se krajnjim korisnicima omogućiti korištenje prijevoznih usluga koje predstavljaju motiv za korištenje javnog prijevoza umjesto prijevoza za osobne potrebe što će za posljedicu imati manje gužve na cestama, povećanje sigurnosti cestovnog prometa, te sveukupno efikasniji prometni sustav. Donošenjem ovog Zakona reformira se sustav stjecanja stručne osposobljenosti vozača cestovnih motornih vozila, čime se daje doprinos rješavanju problema manjka vozača na tržištu radne snage. Uvode se ispitni centri za polaganje ispita o stručnoj osposobljenosti, unificira se literatura za pripremu ispita i provedbu izobrazbe, te se propisuju kvalitativni uvjeti za stručno osoblje koje će provoditi izobrazbu vozača u odnosu na sadašnje zakonsko rješenje u centrima za osposobljavanje vozača. Na takav način se očekuje porast broja prvenstveno mladih i nezaposlenih ljudi zainteresiranih da obavljaju posao vozača cestovnih motornih vozila, ali i porast razine njihovih znanja, sposobnosti i vještina, čime će isti aktivno doprinijeti poboljšanju kvalitete prijevoznih usluga i povećanju sigurnosti prometa na cestama. Također se reformira uloga i mjesto autobusnih kolodvora u sustavu cestovnog prijevoza putnika, olakšava distribucija dozvola za međunarodni prijevoz tereta preko županijskih komora, te se redefinira i stavlja pod nadzor obavljanje prijevoza za vlastite potrebe. Zakonom se u hrvatski pravni okvir vraćaju odredbe ugovorima o cestovnom prometu, te se završava prijenos europske pravne stečevine vezane za cestovni prijevoz putnika i tereta, odnosno uredbi i direktiva EU, Europske komisije i parlamenta koje do sada nisu bile implementirane. Zaključno, držim da će novi Zakon o prijevozu u cestovnom prometu omogućiti kvalitetniji i dostupniji javni prijevoz, građanima osigurati niže cijene prijevoza i ponuditi širi izbor prijevoznih oblika u zadovoljavanju njihovih prijevoznih potreba i osobne mobilnosti. Nakon što su realizirani brojni ciljevi, prvenstveno u dijelu cestovne prometne infrastrukture, ovaj Zakon će omogućiti uređenje i drugog segmenta cestovnog prometnog sustava, odnosno transportne industrije, te će primjena Zakona imati za posljedicu jasne i uređene odnose među svim čimbenicima koji sudjeluju u prijevoznim procesima, uređenje prijevoznog tržišta i brojne koristi za krajnje korisnike prijevoza, prvenstveno kroz jeftiniju, dostupniju i kvalitetniju prijevoznu ponudu. Stoga vas pozivam da usvojite novi Zakon o prijevozu u cestovnom prometu. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo cijeli niz replika, krenimo redom. Prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, bilo bi dobro da ovdje plastično kažete, ne kroz formu omogućuje se, više neće biti koncesija ograničene po broju po jedinicama lokalne samouprave, nego da kažete da li će biti po ovom Zakonu moguće vršiti prijevoz osoba u obliku koji danas u RH je, to znači da li je Zakon definirao da Uber može poslovati, odnosno ukoliko više neće biti ograničenja za jedinice lokalne samouprave, znači da više gradovi neće imati neku bitnu ulogu u određivanju broja taxija, odnosno ljudi koji se bave tim poslom u gradovima, pa me zanima da li postoji mogućnost da se možda izbaci trošak koncesijske naknade koji će, primjerice grad Zagreb imati po osnovi većeg broja ljudi koji će se obavljati, ili smanji broj koncesijske naknade, iznos koncesijske naknade s obzirom na povećanje broja ljudi koji će ući sada u ovaj biznis. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Poštovani zastupniče, ja sam u uvodnom dijelu rekao možda nije bilo svima jasno. Znači, ovim Zakonom se ide u liberalizaciju taxi tržišta, drugim riječima, gradovi i općine više neće moći određivati na svom području određeni broj, nego će to biti na način da će izdati onoliko dozvola koliko će biti zahtjeva. To je jedno. Drugo, svi rade pod istim uvjetima, nitko nije posebna vrsta prijevoza i svatko tko zadovolji pravilima i propisanim uvjetima koji su u ovom zakonu, moći će obavljati auto taxi prijevoz.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Kolegice Taritaš, izvolite.
Ispričavam se, hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi ministre, vi ste u svom uvodnom izlaganju, nekoliko puta spomenuli temu sigurnosti prometa, odnosno, bolje rečeno, cestovnog prometa. Mi imamo priliku vidjeti, da je prošle godine, broj unesrećenih u cestovnom prometu bio veći nego što je bio to prethodnu godinu. I u prvom tromjesečju ove g. i na razini prethodne godine. Moje pitanje, zapravo vezano uz ovo, ide ograničenje starosti vozila. Dakle, bila je ideja, da se ograniči starost vozila koja je, koje će služiti u taxi prijevozu, bez obzira kako njega zvali. Zanima me kako ste se odlučili za to ograničenje i na temelju čega i što je smisao iz toga. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Hvala lijepo gospođo zastupnice. Nakon donošenja ovoga zakona, će se pristupiti donošenju pravilnika koji će definirati ovu temu, o kojoj ste vi govorili. I prijedlog je da će starost vozila biti ograničena na 7 g. Mi ćemo taj pravilnik pustiti sljedeći tjedan u javnu raspravu i nakon toga prikupiti sve, to traje 15 dana, nakon toga prikupiti sve primjedbe i sve što bude potrebno je li, saslušati ćemo struku i javnost i nakon toga donijeti konačnu odluku ali prijedlog da bude 7 g.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Alena Preleca, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima. Naime, evo, mi smo na Odboru za promet razgovarali o ovom zakonu, on je dobar, u dobrom smjeru ide. I ja sam iznio nekoliko primjedbi vezano uz ovaj zakon, a ja ću ih sada ponoviti, evo kada je ovdje ministar. Naime, vi ste rekli da se uređuje javni prijevoz, meni je to drago čuti, da će županija opet dati dozvole. Međutim, evo ja sam tražio da se stavi da dozvola ide u suglasnost i razgovor i odobrenje jedinice lokalne samouprave. Naime, županija ima na svom području specifične jedinice lokalne samouprave, nekima paše da javni prijevoz ide zajedno sa prijevozom osnovnoškolaca, nekima to ne odgovara. Pa evo, ako niste stavili u zakon, da stavite u zakon, znači uz suglasnost jedinice lokalne samouprave. I duga stvar, govorili ste ovdje o integriranom prijevozu, drago mi je da konačno ste krenuli integrirati prijvoz, Zagrebačka županija, Grad Zagreb i Zagorska županija su već dugo u tom integriranom prijevozu, već godinama ništa nismo napravili, da li je moguće staviti rok u kojem taj integrirani prijevoz mora se implementirati i početi djelovati. Evo, konkretno, pa vas molim, evo, dal to možete odgovoriti i riješiti?
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Razmatrali smo ovaj dio poštovani zastupniče što se tiče županija i odnosa županija i općina. I procijenili smo da je bolje, da županije, kada budu uređivale prijevoz na svom području, provedu raspravu zajedno sa gradovima i općinama idu sa konačnim prijedlogom. Bojali smo se da bi takvim jednim prijedlogom, da uključimo i gradove i općine direktno u zakon, ne znam, da li bi uspjeli doći do dogovora, tako smo procijenili. Prijedlog je da to županije urede na svom području. A naravno svaki župan i svaka „prava županijska vlast“ će provesti javnu raspravu i dogovor sa gradovima i općinama na svom terenu.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre gospodine Butković sa suradnicima, pa ja ću izraziti svoje nezadovoljstvo time što ste nas kao zastupnik u Hrvatskom saboru doveli u ovu situaciju. Naime, mi danas raspravljamo o hitnom postupku u ovom zakonu, koji se tiče gotovo svih građana RH. Od onih koji koriste prijevozne usluge, do onih koji ih daju. Naravno, ne ulazeći u to da u ovom zakonu ima i dobrih odredbi i onih loših. Međutim, zašto se dogodilo to? Ovaj problem već postoji jako dugo, o njemu se priča, o njemu su i taksisti imali prosvjede, zašto ste čekali tako dugo? Javna rasprava je provedena, vidim korektno, tu je puno primjedaba, međutim, je li se ovo sve moglo napraviti unatoč i studijama koje ste radili, da li se ovo moglo napraviti puno prije, da izbjegnemo ovu situaciju, da sada pred samu turističku sezonu razgovaramo pod hitnom postupku i hoće li se ljudi imati vremena pripremiti za samu sezonu, s obzirom na sve ovo što im zakon nalaže a to je izdavanje i dozvola i licence i sve što treba imati za obavljanje ovoga posla.
Hvala odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Poštovani zastupniče, uvijek je moglo prije. Ja se s vama slažem, ali mi smo dosta radili na ovom zakonu i provedena je široka javna rasprava i radne skupine itd. i nismo samo obradili ovim zakonom i auto taxi prijevoz. Bilo je i drugih stvari, koje ste evo i vi pohvalili da su dobre u zakonu. Hitni postupak je zato što nam se približava turistička sezona, nered je na terenu i smatramo da ćemo donošenjem ovog zakona, a s ciljem da građani plaćaju jeftiniji i da taksi bude dostupniji, napraviti upravo suprotno od onoga što ste vi rekli. Mi želimo ovim zakonom taksi učiniti, ponavljam, jeftiniji i dostupniji građanima. Nije ovaj zakon išao u cilju da ide kontra građana. Znači intencija, zakonodavca ovdje, Vlade i ministarstva je bila upravo suprotno. Što se tiče procedura, postojeći auto taksi prijevoznici, njima će se 5 g. licence produljiti. Znači, oni neće morati prelaziti proceduru, kao drugi koji će biti novi.
Hvala. Moram vas ispraviti, intencija, predlagača, ovo je zakonodavno tijelo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, govorili ste o liberalizaciji, nitko ovdje od nas naravno, nije protiv toga, odnosno, svi se zalažemo za liberalizaciju, naravno, pod istim uvjetima za sve na tržištu, to bi moralo biti tako, na svakom uređenom tržištu. Isto tako, ono što su već neke kolege spominjali tijekom svojih rasprava, sa naglaskom na sigurnost naših građana, mislim da nam je to svima, a nadam se i vama u interesu. Ono što bi postavio kao pitanje u vidu liberalizacije i toga, ja se možda s time mogu složiti da nije dobro, da gradonačelnici i načelnici određuju koliko će biti taksista na određenom području, ali imamo određene prigovore npr. iz Dubrovnika iz gradonačelnika iz vaše stranke da će to stvoriti kaos na dubrovačkim ulicama. Pa jeli ministarstvo o tome razmišljalo i kako taj problem u vidu ove liberalizacije riješiti?
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Poštovani zastupniče, liberalizacija auto taxi tržišta ide u dva smjera. Prva je da autotaksi prijevoznik će moći obavljati prijevoz na području i one lokalne jedinice samouprave koja vidi svoj ekonomski interes itd. Mi ako idemo u liberalizaciju mi nismo mogli ograničiti i reći pojedini gradovi će moći ograničiti broj dozvola, znali ili idemo u liberalizaciju ili ne idemo. Ako želimo ići u liberalizaciju, a želimo, ponavljam zbog razloga ali da svi imaju jednaka pravila, ko što ste i vi rekli znači nema iznimki onda smo rekli da gradovi i općine više neće moći na svom području odrediti broj dozvola i to je cilj. Gužve, ne treba se bojati gužvi, gužvi će biti i bilo ih je. To gradonačelnici mogu riješiti i kroz prometna rješenja i kroz čitav niz prijedloga unutar svoga grada odnosno svoje lokalne jedinice ili općine koje vode da te gužve smanje. Ne možemo mi reći nećemo ići u liberalizaciju, nećemo napraviti dostupniji i jeftiniji taxi zato što će biti gužva u jednom gradu. Treba učiniti sve da ih ne bude.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre. Županijski linijski prijevoz i javni prijevoz u lokalnim samoupravama govorili ste o dostupnosti i očuvanju života u ruralnim sredinama. Da li smo ovdje predvidjeli da će jedinice lokalne samouprave vjerojatno i županije trebati subvencionirati taj javni prijevoz prijevoznicima jer oni ne mogu naći ekonomsku računicu kada županija ili lokalna samouprava napravi mrežu gdje bi trebala linija ići, dakle javni prijevoznik definitivno ne može pronaći ekonomsku računicu. Da li se tu otvara mogućnost da lokalne samouprave subvencioniraju takav prijevoz i da na taj način riješimo taj dio oko dostupnosti i očuvanja života, poboljšanja života u ruralnim sredinama?
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Vrlo kratko poštovani zastupniče. Županije određuju, a nitko ne brani županiji ni gradovima i općinama da subvencioniraju takav prijevoz, tako da apsolutno ovim zakonom se otvara i ta mogućnost i rješava problem, upravo s ovim zakonom.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivina Kirina.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Predstavnici udružena taxi prijevoznika pri HGK-u radio taxia, eko taxia, Udruženje taxi obrtnika Dubrovnik, Radio taxi Split u Ministarstvo mora, prometa, infrastrukture predali su oko cca pet tisuća primjedbi, prijedloga na nacrt prijedloga Zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Najveći spor je oko stava i mišljenja da se pogoduje stranoj kompaniji odnosno tvrci Uber. Da li su njihovi komentari bili osnovani ili se radi o liberalizaciji tržišta koje se shvaća kao šteta njihovim interesima i interesima građana? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Poštovani zastupniče. Ponavljam još jednom, znači ovim zakonom se uvode jednaka pravila za sve. Nikome se ne pogoduje, niko nije povlašten u odnosu na drugoga. Ovdje jedini ko je povlašten i ko bi trebao imati benefite od ovog zakona su naši građani koji bi trebali plaćati i moraju plaćati jeftiniji auto taxi prijevoz. Evo to je moj odgovor.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre. Kao i kolega Hrg, međutim slično pitanje, međutim vi ste ovdje rekli da jedinice lokalne samouprave ovdje sa liberalnim tržištem nemaju nikakav više utjecaj. Ja ću vam reći jedan primjer, imate brojna sela, naselja vrličkog kraja, cetinskog kraja odakle dolazim gdje nije organiziran prijevoz, vi kažete subvencionirat će jedinica lokalne samouprave, ali te lokalne samouprave nemaju dovoljno sredstava, niti ima interes za te nerentabilne linije jer jednostavno privatnici ne žele tu voziti. Znači vi morate ovdje predvidjeti tu demografsku mogućnost opstanka tih ljudi da imaju organiziran prijevoz, to je prvo. I drugo je vrlo bitno sigurnost i kako ćete vi sigurnost putnika, a drugo gužve, jel u Splitu će svi biti na luci i Aerodromu splitskom. Tko će biti kod bolnice i na koji način ćete tu organizirati taj? Znači morala bi imati bar nekakav utjecaj kod tih bolnica, škola i ustanova takxi služba postoji. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče, što se tiče ovog vašeg prvog dijela pitanja oko uvođenja mikro prijevoza, upravo mi ovim zakonom mi dajemo mogućnost da u ruralnim krajevima točkasto damo mogućnost lokalnoj samoupravi da uvede takvu vrstu prijevoza. Mi ne možemo ovim zakonom i ne možemo regulirati financiranje takvog prijevoza, to nije u domeni ovog zakona. ja se slažem da lokalne samouprave nemaj dostatna, sve nemaju dovoljno sredstava da to financiraju iako je, samo ću kratko reći poreznom preraspodjelom od 1.1. su mnogi gradovi i općine u takvim krajevima dobili određena sredstva. Ok slažem se i prihvaćam. Što se tiče drugog dijela, ponavljam, idemo u liberalizaciju tržišta pod jednakim uvjetima za sve. Cilj nam je jeftiniji i dostupniji taxi našim građanima. Što se tiče gužvi, nemojmo se bojati gužvi. Neće ovaj zakon proizvesti to da će se svi u Hrvatskoj danas baviti auto taxi prijevozom i da će tih ljudi biti ne znam koliko i kojim brojem.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, uvažena državna tajnice i predstavnici ministarstva. Kolegice i kolege. Dakle riječ je o jednom zakonu koji je iznimno važan za, možemo reći za sve građane RH, važan je za one građane koji žive u ruralnim prostorima, a takav sam i ja jedan od njih, a i za one građane koji žive u gradovima, a i u turističkim središtima. Sa stajališta ruralnih prostora ili onoga što treba obuhvatiti ovaj zakon, kasnije ću to reći, imamo dosta pohvala vezano za samu izmjenu ili prijedlog ovog zakona, međutim sa stajališta uređenja ili liberalizacije usluga prijevoza usluga u RH, a imali smo niz dosadašnjih zakona, kao što je zakon bio o liberalizaciji tržišta željezničkih usluga. Imamo stanovite primjedbe jer smatramo da nije dovoljno vremena ni prostora ostavljeno da se o ovim temama progovori malo studioznije. Isto tako zamjeramo ministarstvo što ipak, nakon toliko vremena, dolazi ovaj zakon po hitnom postupku u Hrvatski sabor. Naime, gospodarsko određenje uvjetuje dvije ključne, ključna smjera za razvoj pojedinog gospodarstvenika. To je da gospodarstvenik nudi onu uslugu za koju je obrazovan, koji ima znanje, iskustvo, ponešto sredstava, tradiciju da može nuditi na tržištu. I onda on na tom tržištu mora bit konkurentan da bi uspio, to je jedan segment. Drugi segment je ako ne postoji baš tržište za uslugama koje on nudi, onda mora pratiti tržište i mora razvijati one usluge koje tržište traži. To je drugi oblik. Međutim, u današnje vrijeme, sa razvojem digitalnog tržišta, sa razvojem tzv. ekonomije dijeljenja pojavili su se novi oblici koji nas vraćaju malo, da ovako slikovito kažemo, u vrijeme kad su ljudi koristili za razmjenu dobara trampu. Pa je nekad blago bilo vrijednost za razmjenu dobara, blago se i danas se zove u mnogim područjima, životinje se nazivaju blagom jer je to bio način razmjene. Kasnije su ljudi razvili mehanizme da odgode trampu pa se pojavio novac i sve ono što iz novca proizlazi, dakle da su ne samo da su odgađali vrijednost trampe, nego su je s određenim mehanizmima mogli i povećati, a to onda vidimo kako završi kad se takve stvari ne kontroliraju na slučaju Agrokor. Međutim, da se vratimo na sam zakon. Ovdje se doista pojavio, pojavili su se ljudi koji su vidjeli da se usluga prijevoza, nuđenja prijevoza, onih kojima to treba, može unaprijedit sa tehnološkim dostignućima. Dakle postoje određene aplikacije u kojima onaj koji ima sredstvo za prijevoz može ponuditi onome kome to sredstvo treba, to sredstvo. I to je počelo funkcionirati, ljudi su dobili jeftiniju uslugu, međutim šta se dogodilo? Poslovanje je bilo izvan zakonskih okvira, dakle zakon nije predvidio u tom smjeru sam i razumio kaznenu prijavu koju je protiv ministra podnijela udruga taksista, mislim riječ je o kaznenoj prijavi, zato što nije ništa poduzimao jer su određena poduzeća poslovala mimo zakona. Ono što je ministarstvo treba, ustvari za što treba uložiti napore, ali ne samo Ministarstvo prometa, nego Vlada RH kroz nadležna ministarstva, je da ovaj tehnološki razvoj iskoristimo u svoju korist. Dakle i Ministarstvo gospodarstva se mora uključiti jer ako se pojavljuju novi akteri, ako se pojavljuju novi načini nuđenja usluge prijevoza RH, što ovaj zakon sad uređuje, onda se mora postojećim, da tako kažemo, tradicionalnim davateljem usluga omogućiti njihov razvoj da to iskoriste kao svoju prednost. Pozdravljamo svakako da jedinice lokalne samouprave ne mogu ograničavati količinu, broj zapravo prijevoznika koji će dobiti dozvole iz jednostavnog razloga što javnost jako osjetljiva i ovdje smo već čuli u replikama da postoji opravdana sumnja da pojedini čelnici lokalnih samouprava pogoduju određenim pravnim subjektima i zbog toga je dobro da se broj prijevoznika ne ograničava jer ćemo na taj način moći ostvariti povoljnu tržišnu utakmicu. Što se tiče novine koja uvodi ovaj zakon, a to je mikroprijevoz, njega treba posebno pozdraviti. Postoje oni prostori ruralni gdje nema interesa za bilo kakav oblik, linijskog oblika prijevoza i u tom smislu jedinice lokalne samouprave sad imaju mogućnost, bilo da one financiraju, bilo da to na drugi način sufinanciraju, ali da riješe taj problem stanovnika u ruralnim područjima i naravno treba ih pohvaliti i mogućnost javnog linijskog prijevoza subvencioniranja javnog linijskog prijevoza, isto za ona područja koja nisu gospodarski interesantna onima koji budu tražili koncesije ili drugi način sklapanja ugovora za usluge javnoga prijevoza. Ono što nikako ne možemo izbjeći, a bilo je o tome razgovora i prilikom donošenja Zakona o liberalizaciji željezničkih usluga, vidimo ovdje i zakon predviđa integrirani oblik prijevoza, pojavit će se doista moćni igrači u tržištu prijevoza, evo tako deutschebundesman, to nije tajna, oni imaju sve od vlaka do bicikla, sve mogu nudit kao uslugu prijevoza i mi nećemo moći spriječit daljnju liberalizaciju, odnosno ona je sudbina nas kao članice ili države članice EU. Međutim ono što mi možemo napraviti je svakako preko nadležnog Ministarstva prometa, donoseći ovakav okvir zakonski, poticati druga ministarstva da pomažu svim našim pravnim i fizičkim subjektima koji će se u ovom tržištu pokušat preživjeti, da se tako izrazim. Evo zbog toga, samo jedna opaska, a vezano je iz sam postupak stjecanja stručne osposobljenosti pa se ovako malo to sve onda, malo po malo izgleda i smiješno kad se izbjegava riječ tečaj pa se to naziva ubrzanim obrazovanjem. Zamislite sad da bi, kad bi u Zakonu o odgoju i obrazovanju, u članku 69. gdje se precizira obavezan prijevoz, osiguranje jedinica lokalne, zapravo osnivača prijevoza učenika osnovnoškolaca u škole kada bi tamo pisalo u tom članku 69. Zakona o odgoju i obrazovanju da će ministar pravilnikom propisati izgled, starost i ostale tehničke uvjete vozila koji će provoziti učenike. To je bilo pomalo čudno i smiješno. Mi imamo da ministre, mi imamo Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama, imamo Zakon o strukovnom, pardon Zakon o agenciji i o strukovnom, i o obrazovanju odraslih. I vi sada opet pravilnikom u ovom zakonu uređujete i način provedbe ove edukacije i ispitne centre kao da to postojećim školskim sustavom ne možemo riješiti. O čemu se zapravo radi? Mi s jedne strane nastojimo olakšati poduzetnicima njihove, da kažem njihove troškove, smanjiti administraciju, međutim opet je uvodimo. Jer smisao cijele priče je opet da netko to mora naplatiti a to će naplatiti korisnici. Vi ste vjerojatno i ministre omaškom rekli da će sada pojeftini dozvola 300%, ne može biti 300%, jasno je ali ministarstvo mora omogućiti a to je i čitava … [[Govornik se ne razumije.]] Vlade da se poduzetnicima omogući što lakši opstanak na tržištu. Ono što su ljudi htjeli koji se nalaze svakodnevno na tržištu ukazati jedan od problema je problem sa licencijama. Postoji 7 vrsta prijevoza putnika u unutarnjem cestovnom prometu a samo su 3 vrste licencija. I to stvara zbunjenost kod prijevoznika ali i kod inspektora na terenu jer ne znaju zapravo koju bi licenciju tražili od prijevoznika. Ono što je bitno još spomenuti kada govorimo o ovom prijedlogu zakona a pitanje kada će ono zaživjeti jer mi smo prije svega turistička zemlja, naš veliki dio BDP-a temelji se na prihodima od turizma. I u tom smislu bi trebali razmišljati doista o integriranom prijevozu kao jednom o obliku prijevoza koji može zaživjeti za vrijeme turizma jer ono što svjedočimo svake godine u našem turističkom sektoru su velike gužve a Hrvatska bi se mogla ako je već ovaj zakon predvidio da će biti jedna od zadaća ovog zakona razvoj gospodarstva Hrvatska bi to mogla iskoristiti pa recimo i reklamom godišnji odmor bez automobila. Onda bi ovaj zakonski prijedlog imao smisla, onda ne bi bila ta bojazan koju je kolega Bulj spomenuo u svom pitanju kada je rekao koliko će biti, ili kolega Grmoja, ispričavam se, koliko će biti gužvi recimo u Dubrovniku, koliko će zapravo tamo dozvola za prijevoz biti. I onda se ljudi s pravom pitaju hoće li to moći izdržati i na kraju krajeva i opstanak tih prijevoznika a i same prometnice. Jasno je da će tamo gdje je više turista biti će i veći interes za dobivanje dozvola a tamo gdje je to manje neće. Kod mene recimo taj problem neće biti sa dozvolama, neće vjerojatno nitko ni tražiti dozvolu za prijevoz u taxi prometu, međutim tamo gdje postoji postoji interes tamo će toga biti. Dakle ono što je važno kao poruka ministarstvu da više sudjeluje i više surađuje sa drugim resornim ministarstvima, da promatra strategije kao dio, sve strategije zapravo razvoja gospodarstva, pa razvoja turizma, evo razvoja i prometa kao jednu cjelinu i da tu ne bude zapravo odstupanja jer onda ćemo manje smanjiti i rizike koji se evo sada javljaju i strah koji se javlja kod naših taksista da će ovim zakonom oni zapravo morati zatvarati svoje obrte jer upravo težnja mora biti ka suprotnom da se omogući i kroz Ministarstvo gospodarstva i kroz ovo ministarstvo tim obrtnicima da što lakše posluju i da što lakše opstaju na tržištu ali naravno da to tržište smanji cijenu i da naši građani imaju jeftiniju cijenu. Na kraju da zaključim, posao koji ste si uzeli nije lak, posao je odrađen. Mislim da ima dosta dobrih rješenja ali opet mi je, nama kolegama iz MOST-a žao što nismo imali više vremena da se mi uključimo. Mi jedino, mi zastupnici možemo u uključiti u ovoj fazi, to je faza kada se trebamo uključiti i bilo bi dobro da su onda dva čitanja da možemo, naš je prijedlog da vi još možete uvažiti. Ovako ćemo morati ići sa amandmanima pa na temelju toga i rasprava koja bude ovdje provedena i na temelju amandmana koje budemo uložili i vašem odgovoru na te amandmane zauzeti ćemo i svoj stav. Najljepša vam hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre, državni tajnici, suradnici. Pred nama je Zakon o prijevozu u cestovnom prometu i imamo prvo i drugo čitanje. Za početak ovu raspravu bih nekako vodila na uobičajan način kao i druge pa bih rekla da ovim putem zaista je dobro da je resorni ministar u ovoj sabornici. Imamo prilike vidjeti zaista niz zakona kada resornog ministra nema. Svojim dolaskom ministar pokazuje dvije činjenice. Jedna činjenica da mu je važno ono što će saborski zastupnici reći, što će čuti u raspravi a druga činjenica da je riječ o jednom izuzetno važnom zakonu iza kojeg on stoji i spreman je dati odgovore na sva pitanja koja će se tu postaviti. Ja razumijem i moram reći da mi rijetko i zaista trebamo biti tu pošteni, rijetko dobivamo zakone u proceduri da je prvo i drugo čitanje, obično su zakoni u prvom, pa onda iza toga u drugom čitanju pa nekad i kažemo pa mogli su biti. Jednako tako riječ je o zakonu koji je bio dugo u javnoj raspravi, zakon o kojem se raspravljalo i glavnina rasprave koja se vodila po medijima je bila vezana uz taxi prijevoze. Ovaj zakon regulira, ja bih rekla ugrubo tri teme. Jedna tema je uređenje prijevoza tržišta, druga tema je kako se može pristupiti na tržištu u cestovnom prijevozu tereta i putnika. Treća tema je zapravo uređenje sve to ili da možda pojednostavim pa kažem da je prva tema liberalizacija tržišta, druga tema i mikroprijevoz i treća tema integrirani prijevoz. Jednako tako kada se o bilo kojem zakonu koji je vezan uz cestovni prijevoz raspravlja dobro je znati sljedeću činjenicu i ja ću to svaki put ponavljati i tu moramo nešto napraviti. 2011. godine je donijeta Strategija kako smanjiti zapravo cestovnom prijevozu, odnosno cestovnom prometu do 2020. gdje je obveza koja je propisana vezano i sukladno direktivima EU da se stradali u cestovnom prometu, odnosno dakle svim vidovima prijevoza smanje na 50%. To je za RH bilo, da bi 2020. trebalo biti 213 poginulih u cestovnom prijevozu. I to je sve uredno išlo zaključno sa 2016. 2017. se nešto desilo, dakle 2016. je bilo 307 stradalih u cestovnom prometu i to je redovito svake godine bilo sve manje i manje. 2017. to je 331 i podaci za prvo tromjesečje 2018. točno u brojku je kao što je to 2017. bilo. Kad raspravljate uopće o prometu cestama, onda razlog za to je naravno prvo i osnovno čovjek, onda je ono što vozimo i ono po čemu se vozimo, tako da pojednostavimo. Dakle vozila koja su u cestovnom prometu i kvaliteta infrastrukture. Ja mislim da je već sad stanje pokazatelja takovo da se resorno ministarstvo kroz daljnju analizu, kroz daljnje praćenje treba malo vidjeti što se tu desilo, što je to nastalo i da na vrijeme reagiramo i u kontekstu toga je izuzetno važna i ona odredba koja će biti vezana uz starost vozila, odnosno uz starost prometa koji će se moći koristiti u taxi prijevozu. Prva tema je liberalizacija tržišta. Dakle, netko tko je u stranci koja se zove Građansko liberalni savez vam je apsolutno jasno za što će se zalagati. Zalagat će se za liberalizaciju tržišta, zalagat će se i za jasno definiranim uvjetima, zalagat će se za mogućnost da svi sudjeluju i da naši građani mogu raditi određene poslove, ali da budu jasno propisani uvjeti i da se ti uvjeti ne razlikuju. Najgore što vam se može desiti ako na tržištu imate jedan dio nereguliran, kao što to mi imamo u ovom trenutku i da imate različite vrste nelojalnih konkurencija. Dakle mi se apsolutno zalažemo za to da budu isti uvjeti za sve, da su jasno definirani elementi. Nije čudno da je izazvalo ovoliku pažnju javnosti. Nešto što smo imali prilike vidjeti u posljednjih godinu dana ili čak i u dvije godine kad se intenzivirao prijevoz UBER-om i zapravo bilo da su problem UBER-a se rješavao na cesti. To je ono nešto što se najgore može desiti, da ljudi fizički rješavaju problem, da jedni napadaju druge, da se lupaju auti, da se prate UBER vozači, dakle na taj način nije dobro da ulica ili cesta rješava taj problem. Taj problem se mora riješiti zakonodavni okviri. I sad dolazimo do teme da li je u ovom zakonu sve najbolje definirano i najbolje napisano i tko kome pogoduje ili ne pogoduje. Tu će biti nekoliko amandmana u tom smislu gdje ćemo tražiti nekakvo poboljšanje. Jednako tako o svakom zakonu treba razmišljati na sljedeći način, nijedan zakon koji se donosi u ovom Saboru ne treba razmišljati već u startu da je to uklesano u kamen pa bilo kakva promjena zakona ponovo novi kamen, novo uklesavanje. Dakle ja sam uvijek za opciju da se pusti u život određene promjene, određeni zakon, a onda će sam život vidjeti što je eventualno tu dobro ili nije dobro. Danas mi smo, zapravo ono što vidimo je sljedeće. Da uopće dobijete u pojedinim općinama ili gradovima koncesije, tu trebate imati naravno poznanstva, najbolje poznanstvo je imati s gradonačelnikom. Da je broj tih odobrenja reguliran na određenu brojku, da se čak želi i definirati određeni iznos, kad se kod nas su ljudi počeli više koristiti taxi prijevoz? Jer na taj način budimo iskreni i olakšati javni prijevoz u trenutku kad je ta cijena postala dostupna i tu ne treba gledati, samo mi uvijek gledamo veliki grad, gledamo Zagreb, onda naravno gledamo Dubrovnik koji je u turističkoj sezoni, bez obzira na još dodatne mogućnost taxi prijevoza će biti apsolutni kolaps i tog moramo biti svjesni jer svak sa svojim ljubimcem želi doći u sami centar grada. To neki gradovi rješavaju na drugi način, ja to još nisam imala prilike vidjeti u Hrvatskoj, a to su vam velika besplatna parkirališta na ulazu u grad gdje vi ostavite auto i imate kontinuirani javni prijevoz koji vas vozi u centar grada, u cijeni tog prijevoza i te karte za odlazak i povratak vam je i parkiranje na tom parkiralištu. To je jedan od modela koji funkcionira u drugim gradovima pa bi bilo dobro da to gradovi malo prepoznaju. No međutim, tema kojom se vraćamo je to liberalizacija tržišta. Treba biti zaista jasno definirana, jasno propisana na vrijeme da se prilagode, stečena prava su naravno uvijek stečena prava i o njima treba voditi računa. Postoji recimo jedna priča u gradu Zagrebu i naravno da ću ja uzet primjer onog grada u kojem živim, a to je da taksisti recimo ne mogu doći do Dolca, ne mogu doći u dio Jurišićeve, ne mogu doći na Jelačić plac jer je tu kao zabranjen dolazak i taksistima iz razloga da ih ne bude previše i da ne bude preveliki promet. Onda kad imate naše sugrađane koji su u godinama i koji žive na tom djelu, a znate da tu glavinom živi staro stanovništvo, bez želje da nekog uvrijedim, idu recimo u bolnicu, iz bolnice idu doma, taksist ga ne može dovesti do tamo gdje je ili gospođu ili gospoda kad idu s Dolca pa zovu taksi da ih odveze doma, to je u određenim dijelovima nemoguće i nema nekakvog, ja sam tražila i odgovor od gradonačelnika, nema nekakvog suvislog odgovora. Dakle liberalizacija, definirati jasne kriterije i jasne uvjete, meni nije čudno da su se uskomešali svi taksisti jer naravno od nepoznatog uvijek postoji jedan određeni strah, ali pri tome uvijek je važno to sudjelovanje i razgovor i sa udrugama i sa pojedincima iz jednostavnog razloga što uvijek tu možete neke prijepore riješiti. Druga tema je mikro prijevoz. Ajdemo biti pošteni i reći sljedeće. Vi kad se maknete iz Zagreba koji ima 800 000 stanovnika ili kad se maknete iz Osijeka koji je u kontinentalnom dijelu ili uz more je tu veći interes za vrijeme ljeta pa su to gradovi koji višestruko premašuje broj stanovnika, svud drugdje je prijevoz problem. Problem je iz jednostavnog razloga, što apsolutno nema ni jednog prijevoznika na ovom svijetu, kojem bi na bilo koji način bilo rentabilno, da s jednim velikim autobusom odlaze po 3 ili 4 ljudi. I tu, ovaj prijedlog, treba pohvaliti jer se tu proba naći rješenje. Naravno da za nekakav dogovor uvijek treba nekoliko sudionika, ali na ovaj način vi otvarate određene mogućnosti, otvarate određene mogućnosti, a to mi u nekoliko navrta, govorim iz ove govornice i u ovom saboru, a to je održivi razvoj. Što je održivi razvoj? Održivi razvoj je da vi djetetu, koji živi, sada da ne spominjem, bilo koje mjesto, recimo na području Slavonije, da se nitko ne nađe uvrijeđen, omogućiti isti, približno, nikada ne možete omogućiti iste, ali približno iste uvjete života, kao što ima i dijete u velikim gradovima. Nešto što oni imaju isto to su vam mobiteli. Kada vidite mobitel bez obzira gdje živi, djeca imaju iste mobitele. Ali za razliku od djeteta, koji vrlo jednostavno može doći do svoje škole i bez obzira koristeći javni prijevoz, imaju djece koji to ne mogu. Koji, da bi došli do škole traje 2 do 3 sata, da bi se vratili iz te škole jednako tako. Ja vjerujem da je jedno od rješenja i prepoznavanje problema mikro prijevoz. Tu opet dolazimo do jedne teme o kojoj bi bilo dobro razmisliti, a to je da ipak županije, razgovaraju sa svojim općinama i gradovima i da u nekakvoj zajedničkoj suradnji, koja možda ne treba biti formalna suglasnost, ali ja se nekako zalažem za formu, ona je uvijek najsigurnija, da ipak dođu do pravog rješenja jer gdje je problem, naravno da znaju načelnici općina, odnosno, gradonačelnici gradova i tu treba biti jedna zajednička suradnja. I treća tema, integrirani prijevoz. Drage moje kolegice i kolege, cijela Europa i svi gradovi u Europi koji žele i bave se svojim razvojem i koji promet čitaju kao gospodarski razvoj, kao sve druge vidove razvoja imaju nešto što se zove integrirani prijevoz. Mi to imamo kao mrtvo slovo na papiru. U Gradu Zagrebu postoji čak tvrtka, odnosno, poduzeće koje je osnovano da se bavi integriranim prijevozom. I kada se malo bavite prometom u Gradu Zagrebu i kad pitate što oni to rade i kad pitate ljude koji tamo rade, da ne bi tu bilo zabune, ima i tamo zaposlenih ljudi što se je tu napravilo, e tu sada dolazimo malo do problema. Pa imaju problem što nije zakon, pa imaju problem, što nema strategija, problem vam je uvijek u glavi i u odluci. Bez zakona, bez strategije, bez akcijskih planova to se je moglo realizirati. Mi znamo da je Grad Zagreb mjesto privlačnosti, da Grad Zagreb ima određene radna mjesta, da u Gradu Zagrebu radi se iz velikih, dakle, naši građani koji žive u Velikoj Gorici, pa onda koji žive Sv. Ivan Zelina, da ne nabrajam neke od našeg uvaženog saborskog zastupnika i predsjednika HSS-a, jednako tako i građani iz Samobora i integrirani prijevoz je nešto što je minimum, što se može jednostavno riješiti. Vi plaćate prijevoz, a oni prijevoznici koji sudjeluju, sukladno tome koliko se voze dijele iz tog prijevoze i unaprijed se dogovori. Dakle, ako se hoće može se, samo je pitanje da li se hoće ili se u krajnjoj liniji, ipak hoće maltretirati naše građane i pokazati kako je to nešto strašno značajno, pa onda oni, ja sam jednom prilikom išla iz Velike Gorice za Zagreb, činjenica je da te prilike su vam uvijek, gdje nekako nastojite pokazati apsurdnost sustava, je naravno u nekim predizbornim kampanjama. I onda ja sam misli zapravo da me lažu, da se šale, ali vi idete zetovim autobusom, no međutim, u jednom dijelu, ja sam sada zaboravila, da ne kažem krivo, postoji jedno mjesto gdje morate tu istu kartu, ponovno cvikati, odnosno, staviti, jer se na različiti način obračunava. To da vam dođe netko iz nekakvog grada u Europi, mislio bi da je skrivena kamera. Te skrivene kamere nisu, to je stvarna situacija. Integrirani prijevoz je jedan od načina, da olakšate život našim građanima, da napravite ono što smo se cijelo vrijeme zalagati, da ne moraju svi dolaziti i živjeti i skupo plaćati stanovanje u gradovima, da to mogu učiniti i u bližoj ili daljnjoj okolici gradova. Da im moramo omogućiti ne samo da je siguran i brz, nego da ih zaista ne vodimo u sve te ludosti i sva ta plaćanja koja bez obzira, da li ga građani direktno plaćaju ili ga plaća njegov poslodavac je nešto što je sumanuto i nešto što nije potrebno. U tom smislu cijenimo da je dobro, da je jednako tako ova odredba u ovom zakonu. Činjenica je da bilo koji zakon, koji kod nas donosi bilo kakve novine i izaziva pažnju javnosti i uzburka se javnost, jednako tako tu će biti nekoliko amandmana za koje cijenim da će omogućiti jednostavniju provedbu, onda, jasniji izričaj ovog zakona i o prihvaćanju, odnosno, odbijanju tih amandmana, će ovisiti i naš glasanje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imam potrebu nešto reći, kolegica Mrak Taritaš je spomenula hitnost postupaka, a i neki kolege prije su u replikama ministru govorili hitnosti postupka, skrećem pozornost da je to zakon iz kategorije P.Z.E, prema tome, po definiciji je postupak hitni, nije to nešto posebno, i nije nešto različito od drugih P.Z.E. zakona. Evo, sada ćemo, sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Dobar dan, poštovani potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Sam Zakon o prijevozu u cestovnom prometu, mogu tvrditi da je dobar, dakle, da je obuhvatio sve segmente cestovnog prijevoza i da je u obzir uzeo, reći ću nešto, što je svakidašnjica, dakle, to je digitalizacija i to je zapravo, to su tehnologije kojima se služimo svi. Ja se neću ograničiti na najspominjanijoj oblik prijevoza jer takvih ima puno u Europi, dakle ovdje se samo radi zapravo o aplikacijama. Ali, ono na čemu bi trebalo, ali ne kažem u okviru ovog zakona nego zajedničkom suradnjom i sa Ministarstvom financija naći neka rješenja jer nije baš dopustivo da vam 25% uzmu provizije aplikacije koje su prijavljene u Amsterdamu u Nizozemskoj zbog, nije fer prema ljudima koji se voze da tako kažem i koji imaju zasnovan određeni radni odnos sa te osnove. Liberalizacija konkurencija, cijena taxi usluga pada, što također podržavamo, a trebalo bi također možda u suradnji sa Ministarstvom financija vidjet da li se osobama koje se bave taxi prijevozom bilo kakav aplikacija, nije ni bitno, da li treba vidjet osobito kroz pravilnik što ste spomenuli, da li postoji mogućnost da im se možda zbog obnavljanja voznog parka smanji jedan dio trošarina ili bilo kakvih drugih nameta da obnove realno generalno svoj vozni park. Imat ćemo nekoliko amandmana, sada ću ih zapravo navesti pa možda i vas potaknut ako imate vremena da sami promijenite neke stvari koje se tiču liberalizacije nego drugog dijela zakona. Dakle prva primjedba je članak 4. točka 16. znači definiranje se iznajmljivanje vozila s vozačem. Malo ste po mom mišljenju i po mišljenju kluba strogi jer ste stavili da takva vrsta prijevoza se svodi samo na najvišu klasu vozila poput limuzina. A u praksi korisnici se i toliko ne služe tim najskupljim luksuznim vozilima nego i vozilima srednje klase, pa ćemo mi predložiti amandman koji bi to omogućio i čime bi se ta vrsta prijevoza učinila dostupnija korisnicima odnosno građanima. Dakle malo bi ipak spustili kategoriju vozila niže, ne samo za Mercedes i BMW da budem vrlo plastičan. Isto tako u istom članku pod točkom 36. dakle govorim članak 4. definiran je poseban prijevoz učenika. Po nama nije dobro da se posebni linijski prijevoz učenika može uspostaviti samo u slučaju da ne postoji odgovarajući klasični linijski prijevoz. Također ćemo predložiti amandman koji bi omogućio uspostavljanje posebnog linijskog prijevoza učenika od i do škole u slučaju da postoji odgovarajući javni linijski prijevoz. A jedinica lokalne ili područne tj. regionalne, a to je županija smatra da na njenom području potrebno organizirati poseban linijski prijevoz učenika. Na taj način je naše mišljenje da se osigurava veća sigurnost djece, a i bolja vremenska usklađenost vožnje do škole s nastavom. Znači tu bi trebalo ići prema interesu djece, a ne baš prema autobuserima i prema njihovoj profitabilnosti. Sigurnost je po meni tu zapravo najvažnija. Nadalje, u članku 51. stavak 1. dakle definiraju se način obavljanja posebnih oblika prijevoza putnika cestovnim i turističkim vlakom, zaprežnim vozilom ili nekim drugim cestovnim vozilom, smatramo da o tome treba odlučivati općina ili grad, a ne županija zato jer se radi o oblicima prijevoza koji se … obavljaju na području jednog grada ili općine, pa je logično da takav oblik prijevoza odobrava jedinica lokalne samouprave, a ne regionalna samouprava tj. županija. I na kraju ono što je meni zapravo najsuspektnije, a to je pitanje kolodvora i obveze da prijevoznici se moraju koristiti kolodvorom ako su oni izgrađeni. Dakle po nama zbog fleksibilnosti prijevoza na kraćim relacijama odnosno na linijama lokalnog karaktera smatramo da nije nužno prisiljavati prijevoznike na autobusni kolodvor jer se time produljuje vrijeme vožnje, a jedan od karaktera kraćih linija je da budu brže i vremenski manje zahtjevne za putnike. Naravno to je i ekološki aspekt jer je autobusa manje u pogonu. Stoga predlažemo da bude primjereno ograničenje od 40km, u današnjem zakonu vam je to 50km, … 40km. I više-manje to je to. Generalno imamo nekih primjedbi … što sam rekao ako usvojite jedan dio primjedbe i klub će glasati pozitivno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći klub zastupnika koji se javio za raspravu je Klub zastupnika HSS-a u njihovo ime govorit će zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolegice i kolege, uvaženi ministre sa suradnicima. Evo u ime kluba HSS-a možemo reći da ovaj zakon koji je stvarno sveobuhvatan je bitan za funkcioniranje prometa u RH, ali prije svega da se vodilo računa i treba voditi računa o sigurnosti putnika. Znamo da se ovim zakonom i ovakvim zakonima i ovakvim zakonima osim što se regulira i gospodarska djelatnost u prijevozu, ali u bitnome utječe i na sigurnost putnika, prijevoz prije svega djece, učenika, đaka i s te strane ćemo imati određenih primjedbi. Naravno da je svima nama čudno da je glavni razlog da se ovaj zakon donosi u hitnoj proceduri kako je ministar najavio da se donese prije turističke sezone, pa po nama po mišljenju kluba HSS-a nije bitna hitnost da se zakon donese prije i čim prije stupi na snagu nego da on bude kao što je opsežan i sveobuhvatan, da bude provediv na terenu i da bude pravičan za sve. Vidimo da je u samoj raspravi oko ovog zakona bilo dosta polemike i da je i struka dosta uputila kritika u javnoj raspravi. Bilo je više od 6000 komentara u javnoj raspravi i glavna primjedba o kojoj je već ovdje bilo riječ, ali evo ja ću je ponoviti u ime kluba da ovog dijela izmjena davanje dozvola da taxiste primjenom novog zakona mogli bi se narušiti ti odnosi i da po nama prije svega treba štititi domaće poduzetnika i obrtnike, da je upitno poslovanje pojedinih tvrtki koje nisu registrirane u RH i ne plaću porez u RH, ali s druge strane naravno da nam je u interesu da i građanin ima jeftiniji prijevoz od točke A do točke B. I stoga ovo najavljeno pojeftinjenje usluga u taxi prijevozu ide u pravcu tome da građani imaju jeftiniju uslugu. Međutim, da ne bi s tom odlukom i tom liberalizacijom doveli do pozicije da se veći dio obrta kada je riječ o taxi obrtima nakon godinu dana ugasi jer imat ćemo situaciju da u turističkoj sezoni ćete imati pojačan pritisak na općine i gradove u Dalmaciji i Istri gdje će se tražiti dodatne dozvole za taxi prijevoz i bit će strašna konkurencija pa na određeni način prijeti opasnost nereda na terenu obzirom da će domaći sigurno taksisti biti protiv toga. Oduzima se pravo jedinici lokalne samouprave da na svom području definira koliko to taxi prijevoza ima, na taj način evo i idemo u kontra odluka o decentralizaciji i spuštanja na jedinice lokalne samouprave da uređuju to područje svojim odlukama, a s druge strane dovodimo u opasnost da oni koji sada rade u Dalmaciji imaju tih 3 ili 4 mjeseca, koliko traje turistička sezona, povećan broj prijevoza i veći dohodak i praktički pokrije onaj dio zimskih mjeseci kad nemaju tog posla. Sad će se dogoditi da će biti strašan pritisak u ljetnim mjesecima iz drugih područja na te gradove i općine da daju dozvole. Imat ćemo, doduše jeftiniji vjerojatno onda i prijevoz tih ljudi, međutim da li ćemo imati jednako kvalitetnu uslugu? Jer samo domaći čovjek može dati pravu informaciju o gradu, o kulturnoj ponudi, o gastro ponudi, dok čovjek koji će doći na 3 mjeseca u Split sigurno takvu uslugu neće moći dati i na određeni način ćemo i na turističkom tržištu biti lošiji nego što smo bili, obzirom da su domaći taksisti imali i položene ispite i davali sve one upute koje putnik u tom prijevozu imao mogućnost dobiti. Tako da u tom djelu sigurno ne podržavamo zakon i da tu treba još sjesti sa zainteresiranima i da prije svega štitimo domaće obrtnike i poduzetnike i da na taj način reguliramo ovaj dio prijevoza. Kad je riječ o prijevozu županijskim linijama, prijevozu učenika osnovnih i srednjih škola, naravno podržavamo uvođenje mikro prijevoza kao javnog prijevoza zbog slabije naseljenih mjesta. Već smo imali tokom ove godine najave u Osječkoj županiji 32 linije se neće voziti jer prijevoznik koji ima dopusnice nije zainteresiran, nema putnika, a s druge strane imamo obvezu osigurati našim srednjoškolcima da imaju mogućnost doći do svoje škole. Tako da jednim djelom sigurno se to može riješiti s ovim mikroprijevozima. Mi u brodsko-posavskoj županiji smo za jednu općinu to već i činili, imamo tu dobra iskustva, ali evo već je i bilo primjedbe da tu ipak trebaju i županije usuglasit te potrebe sa jedinicama lokalne samouprave, znači sa općinama i gradovima je ne može ni županija sama o tome odlučivat. Naravno da očekujemo da se i donese konačna odluka hoćemo li financirati srednjoškolski prijevoz, naše učenike tokom cijele godine i ubuduće jer o tome će mnogo ovisiti da li će neko dijete moći ići u srednju školu i jedan nesrazmjer koji smo do sad imali u cijenama karata, da su učeničke karte, zato što to plaća ministarstvo bile 1200kn, a za istu relaciju radnička karta je mjesečna 400 kuna. Tu isto moramo napraviti reda i omogućiti da djeca imaju prijevoz do škole i da ta cijena prijevozne karte bude opravdano visoka ili niska, odnosno da bude ekonomski održiva za prijevoznika, a s druge strane da bude prihvatljiva za učenika i obitelj, odnosno njegove roditelje. Naravno da treba sigurno ići prema onim državama koje su otišle korak naprijed u organiziranju prijevoza, kroz integrirani prijevoz, kroz organizaciju da nam u gradove, pa imamo sad već i primjer u Zagrebu, ne dolaze u središte grada automobili da se to, kao što je već gospođa Anka Mrak-Taritaš rekla, organizira sa velikim besplatnim parkiralištima na ulazu u grad, a onda jeftin javni prijevoz do središta grada. Treba sigurno razmisliti i o boljoj stimulaciji kupnje automobila koji su s manjom emisijom CO2, a naravno i električnih automobila i da tu sigurno država Hrvatska može više učinit kako bi osigurala i kvalitetan prijevoz građanima, jeftinije automobile koji manje zagađuju, a s druge strane da bi osigurala čist zrak i građanima ovdje u gradu Zagrebu i građanima u Slavonskom Brodu i tu sigurno da moramo učiniti još jedan iskorak više kad je riječ o prekograničnom prometu, naši granični prijelazi su vikendima, pogotovo kad su praznici zagušeni i tu u svjetlu Schengena očekujem da će RH uskoro postati Schengen zone, ćemo imat još veće zastoje i čepove, i u Slavonskom Brodu i na Bajakovu i u Staroj Gradiški i tu sigurno da kroz jednu suradnju i dogovor sa susjednim državama moramo osigurat bolju protočnost prometa, a s druge strane moramo osigurati tim putnicima koji će sigurno duže se zadržavati na tim prijelazima, osigurati najnužnije potrebe za i higijenom i za hranom i pićem jer će sigurno biti tu još veći problem nego što sad imamo, a prisutni su problemi, kao što sam rekao, pogotovo kad su blagdani na ovim prijelazima. I u tom pravcu tražimo da se i ta područja kvalitetnije reguliraju i na ovaj način, obzirom da je bilo puno primjedbi i da podržavamo ove zahtjeve obrtnika u taxi prometu, nećemo podržat ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Klub zastupnika HDZ-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Pero Ćosić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Novim Zakonom o prijevozu u cestovnom prometu uređuje se važno gospodarsko, socijalno i društveno pitanje, a to je ustrojavanje efikasnog, dostupnog i cijenom konkurentnog javnog cestovnog prijevoza tereta i putnika, što je u interesu RH i cijele društvene zajednice. Cjelokupan zakon je koncipiran na način da se svima pod jednakim uvjetima pruži mogućnost pristupa na prijevozno tržište, da se omogući poduzetnička sloboda svima onima koji se bave prijevozom u cestovnom prometu te da se uspostave jasna pravila međusobnih odnosa sudionika u prijevoznom procesu s ciljem dostupnijeg, kvalitetnijeg i jeftinijeg cestovnog prijevoza. Isto tako, donošenjem ovog zakona omogućit će se realizacija strategije prometnog razvoja RH od 2017. do 2030. godine u djelu cestovnog prijevoza putnika i tereta te ostalih djelatnosti u cestovnom prometnom sektoru. Također će se izvršiti i preuzimanje europske pravne stečevine u dijelu cestovnog prijevoza tereta i putnika. Moram istaknuti nekoliko rješenja za koje smatramo da su u ovom Zakonu najvažnija i da će imati najveće pozitivne učinke na cijelo društvo. Prije svega, radi se o organiziranju javnog linijskog županijskog prijevoza putnika na temelju ugovora o javnim uslugama koje će županije potpisivati sa prijevoznicima i na takav način će se županijama omogućiti da direktno oblikuju mrežu autobusnih linija temeljem prijevoznih potreba na svom području, te da se osiguraju kroz odredbe ugovora o javnoj usluzi od ukidanja linija ili polazaka bez prethodne analize stvarnog stanja kao što je to nedavno bilo u Osječko-baranjskoj županiji. Naime, dosadašnji sustav uređenja županijskog linijskog prijevoza putnika temeljem dozvola za prijevoz pokazao se neefikasnim iz razloga što su prijevoznici sami određivali vozne redove, te predlagali izmjene voznih redova, dok županije nisu imale gotovo nikakav utjecaj na prijevoznike u smislu definiranja obaveze obavljanja javnog linijskog prijevoza putnika, a posebice na onim linijama i onim polascima na kojima je potražnja za prijevoznim uslugama bila manja. Ugovor o javnim uslugama prijevoza putnika u županijskom linijskom prometu, sukladno uredbi EU 1370/2007 koja se u cijelosti prenosi u hrvatski pravni sustav omogućiti će davanja isključivog prava na obavljanje prijevoza te subvencije prijevoza od strane nadležnih tijela županija i države tamo gdje je to potrebno, što omogućiti bolju kontrolu trošenja proračunskih sredstava koja sada se troše prvenstveno za sufinanciranje prijevoza učenika srednjih škola i financiranje prijevoza učenika osnovnih škola. Ovaj Zakon također će omogućiti da se učenici prvenstveno osnovnih škola prijevoze javnim linijskim prijevozom što će racionalizirati sam prijevoz i povećati njegovu efikasnost, a kroz usklađenje tarifnog sustava na razini svih županije koje očekujemo nakon stupanja ovog Zakona na snagu, vjerujemo da će za istu uslugu se ujednačiti cijene na državnoj razini koje država plaća i umjesto dosadašnjih razlika, velikih razlika u cijenama među županijama. Možemo jednostavno zaključiti da će se javnim linijskim prijevozom na temelju ugovora o javnim uslugama na razini županija istovremeno zajedno moći voziti različite populacije putnika, osnovnoškolci, srednjoškolci, umirovljenici kao i drugi građani i na ovaj način sigurno ćemo imati rentabilnije, redovitije i sigurnije autobusne linije. Pozdravljamo i uvođenje mikro prijevoza koji će omogućiti kvalitetan javni prijevoz i prometnu povezanost u slabije naseljenim područjima i čime će se dati direktan doprinos zaustavljanju daljnjeg iseljavanja stanovništva u ruralnim krajevima koje danas vrlo često potpuno prometno izolirano. Uvođenje mikro prijevoza otvara i mogućnost novog zapošljavanja ili pak dodatnog posla za naše građane, npr. registrirani obrtnik ili poduzetnik nakon dobivanja licencije za mikro prijevoz i dozvole za rad moći će prevesti putnike osobnim automobilom i kombijem i na taj način osigurati sebi prihode, a s druge strane, pristupačan i povoljan prijevoz različitim populacijama putnika iz manje i slabije prometno povezanih mjesta. Integrirani prijevoz putnika novi je institut koji je reguliran ovim Zakonom kojim se u jedan sustav povezuju cestovni, željeznički i vodni promet, omogućiti će efikasniji i jeftiniji javni prijevoz koje će biti organiziran i realiziran po uzoru na dobre prakse drugih prometno razvijenih zemalja EU koje u tom području trebaju nam biti uzor. Naime, usuglašavanje voznih redova s jedinstvenim, znači jedinstvenom voznom kartom omogućiti će se povezivanje različitih prometnih grana kroz jedinstveni tarifni, tehnološki, organizacijski sustav i to je veliki napredak. Moramo svi zajednički se potruditi da integrirani prijevoz zaživi kao što je to u Europi i svijetu. Kod nas, kada je u pitanju cestovni i vodni promet, tu ne očekuju se veliki problemi oko voznog reda i oko discipline i poštivanja tog voznog reda. Međutim, u željezničkom prometu ako gledamo to na nivou cijelu države, ne može se to isto tako reći jer znamo da je željeznička infrastruktura dosta zapuštena, kako ona pokretna, tako i ona nepokretna, brzine prometovanja su dosta male, velika su odstupanja od voznog reda, ali evo predviđena su velika ulaganja u željezničku infrastrukturu, u nepokretnu, znači izgradnja i modernizacija pruga i ostalih objekata na toj pruzi, a evo uskoro se otvara i 4. paket na željeznici, to je liberalizacija putničkog prijevoza koja će omogućiti i nabavku i nove opreme znači, onih pokretnih infrastrukture, vlakova i vagona i tako da će to biti značajan doprinos uspostavljanju integriranog prijevoza putnika na nivou cijele države. Međutim, u prigradskim linijama dobro funkcioniraju ta tri oblika prijevoza i znamo da u grad Zagreb dosta ljudi dolazi sa autobusom, vlakom, pa onda i tramvajem, ali svakodnevno moraju kupovati i više karata da bi došli na posao. Ovim Zakonom omogućiti će se jedinstvena karta za sva tri vida prijevoza i time i brži i efikasniji putnički prijevoz. Klub zastupnika HDZ-a podržava liberalizaciju auto taxi prijevoza kao dijela javnog prijevoza putnika. Ovdje naglašavam tri vrlo bitne novine, a to su uvođenje elektroničke aplikacije kojom putnik može naručiti auto taxi prijevoz na način da mu je unaprijed poznati itinerer putovanja i cijena putovanja. Druga je mogućnost da prijevoznici bez obzira na to gdje im je poslovno sjedište ili prebivalište u RH obavljaju auto taxi prijevoz tamo gdje god vide svoj poslovni interes. I treće, da ti prijevoznici mogu obavljati auto taxi prijevoz bez mogućnosti ograničavanja broja dozvola od strane jedinica lokalne samouprave. Prihvaćanjem ponude unaprijed pravca putovanja i cijene putovanja preko elektroničke aplikacije koju već sada koristi većina auto taxi prijevoznika ili njihovih udruga, putnik sa auto taxi prijevoznikom sklapa ugovor o prijevozu na daljinu i unaprijed zna koji će iznos biti na kraju, morati platiti na kraju putovanja i kojom će trasom putovati. Očekujemo da će mogućnost povezivanja takvih aplikacija sa fiskalnim blagajnama preko kojih se mora izdavati račun za auto taxi prijevoz putnika, pojačati fiskalnu disciplinu prijevoznika i naravno porezne prihode od naplate prijevozne usluge. Mogućnost rada auto taxi prijevoznika sukladno njihovom poslovnom interesu bez ograničavanja ovisno o sjedištu trgovačkih društava ili prebivališta obrtnika i bez ograničenja broja auto taxi dozvola po jedinicama lokane samouprave omogućit će svim prijevoznicima iz RH poduzetničku slobodu zajamčenu Ustavom RH štosu do sada imali oni koji se bave teretnim prijevozom i autobusni prijevoznici a evo ovim zakonom omogućit će se to isto i taxi prijevoznicima. Ukoliko u tom vide svoj interes određeni auto taxi prijevoznici, primjerice iz Slavonije, moći će raditi u nekom drugom većem gradu ili na moru čime će ostvariti mogućnost novog zapošljavanja i dati još jedan doprinos zaustavljanju iseljavanja iz Hrvatske zbog ekonomskih razloga. Ukratko znači da obavljanje taxi prijevoza morat će se ishoditi licencija u područnom uredu državne uprave, prvo registrirati tvrtke, ishoditi licencija a od lokalne samouprave, gradova ili općina gdje se želi raditi, zatražit će se dozvola za obavljanje tog rada, prihodi od te dozvole idu jedinicama lokalne samouprave, oni su također definirani ovim zakonom i predviđeno je ograničenje maksimalne cijene koje grad može naplatiti to je 1/10 prosječne plaće mjesta u kojem se traži dozvola, primjerice radi danas je ta dozvola u gradu Zagrebu 1500 kuna a po ovom će biti nekih 700 do 800 kuna. Očekujem da će se s vremenom prijevozna ponuda uskladiti sa potražnjom tako da zbog uvedenih zakonskih promjena ne očekujemo velike promjene u gužvi u većim gradovima i na moru. Naime turistička mjesta u ljetnim mjesecima su preskupa, izrazito su visoki troškovi smještaja, prehrane, posebice kad obitelj živi u nekim drugom udaljenijem mjestu, tome je potrebno ako smo tamo duže od 3 mjeseca prijaviti i boravak, znači imati i svoj stan, tako da ova liberalizacija sigurno će otvoriti prostor za nova zapošljavanja ali tu prije svega mislim na domicilno stanovništvo koje je zbog postojećeg ograničenja nisu se do sada mogli baviti auto taxi prijevozom a potom u manjoj mjeri sigurno i za auto taxi prijevoznike iz drugih udaljenijih dijelova RH. Također odredbom ovoga prijedloga zakona utvrđuju se da auto taxi prijevoznici u svrhu ukrcaja, iskrcaja putnika mogu koristiti stajališta namijenjena za vozila javnog prijevoza i auto taxi stajališta, za vožnju mogu koristiti posebno obilježene prometne trake koje im daju prednost kretanja tako da se niti u ovom djelu ne očekuju problemi. Pozdravljam i druge pozitivne mjere koje ovaj zakon donosi a to je reguliranje prijevoza za vlastite potrebe, redefinirane mjesta i uloge autobusnih kolodvora, bolju dostupnost i lakšu distribuciju stranih dozvola za prijevoznike tereta i brojne druge novine i poboljšanje u odnosu na sada važeći propis. Uvođenjem prijavljivanja prijevoza za vlastite potrebe uredima državne uprave, ovisno o sjedištu i prebivalištu prijevoznika, stavit će se pod efikasniju kontrolu nadležnih tijela kako u smislu lakšeg nadzora vozila i vozača tako i u smislu da prijevoznici koji obavljaju prijevoz za vlastite potrebe, a koji nemaju licenciju za prijevoz, ne mogu protupravno ulaziti u tržište javnog prijevoznika, putnika ili tereta i tako konkurirati javnim prijevoznicima. Pozdravljamo i jačanje uloge autobusnih kolodvora u sustavu javnog prijevoza koji će obavljati funkciju praćenja obavljanja prijevoza, izvještavanja nadležnih tijela o uočenim nepravilnostima što će poboljšati nadzor i zagarantirati poštivanje definiranih standarda kvalitete javnog prijevoza i samih voznih redova. Prijevoznici tereta će sve vrste dozvola za međunarodne prijevoze moći preuzimati u svojim županijskim komorama što će smanjiti njihove operativne troškove i povećati efikasnost poslovanja. Naime ministarstvo i dalje zadržava pravo i na kvote i na izdavanje tih dozvola ali stupanjem ovog zakona na snagu neće morati ići u Zagreb u ministarstvo da bi te dozvole preuzimali već će to raditi u svojim županijskim gospodarskim komorama. I zaključno, navodimo stajališta da će ovaj zakon svojom primjenom osigurati postizanje krajnjeg cilja a to je osigurati stanovnicima RH, gostima u vrijeme turističke sezone i svim drugim zainteresiranima bolji, kvalitetniji, dostupniji i jeftiniji javni cestovni prijevoz putnika i tereta. Stoga će klub HDZ-a podržati Konačni prijedlog Zakona o prijevoz u cestovnom prometu. Hvala vam lijepa.
Klub zastupnika HNS-a javio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Bilo je dosta primjedbi i kroz javnu raspravu na ovaj prijedlog zakona i tijekom same javne rasprave i pogotovo nakon nje međutim vjerujem da je nađena prava mjera, vezano je prvenstveno i za u implementaciju određenih praksi EU-a a jednako tako i kroz javnu raspravu su se iskristalizirale neke dvojbe koje su bile u samoj javnoj raspravi. Ono što je za nas prihvatljivo, prvenstveno to je kvalitetnije reguliranje tržišta pogotovo što se tiče prijevoza putnika. Suočeni smo bili sa nizom nelogičnosti i loših praksi koje su bile pogotovo u određenim dijelovima Lijepe naše, zatim liberalizaciju tržišta auto taxi prijevoza putnika, mogućnost uvođenja mikro prijevoza jednako tako kao pogotovo što se tiče a to svjedočimo vjerujem, u svim krajevima RH, uvođenje jedne inačice, jednog novog pojma javnog cestovnog županijskog prijevoza putnika gdje će jedinice područne samouprave moći regulirati i odgovoriti na niz potreba samih građa za daleko uređenijim i kvalitetnijim i sigurnijim prijevozom svojih putnika. Trenutna situacija u RH nije zadovoljavajuća, svjedočimo ukidanju niza linija od autobusnih linija, od željezničkih linija prijevoza, činjenica je da gledamo i vlakove na određenim relacijama poluprazne, da ne kažem prazne, jednako tako i autobuse i činjenica jedna da je veliki broj tvrtki imaju organizirane vlastite prijevoze za svoje radnike. Vjerujem da će se ovim zakonom moći na neki način i kvalitetnije i ti problemi riješiti. Ono što je još jedna novina, nije novina, što se tiče samog pojama ili želje da se realizira, to je integrirani prijevoz, koji bi upravo trebao biti na pragu kvalitetnijeg, bržeg i dostupnijeg prijevoza putnika građanima. Tu je jednako tako ono što je mogućnost, koju do sada nisu imale jedinice lokalne samouprave, tzv. mikro prijevoz, jer svjedočimo upravo ukidanje, određenih dosadašnjih linija, na razini županija, radi nerentabilnosti, znači da lokalna samouprava, može koliko toliko odgovoriti, naravno ovisiti će svakako i o fiskalnom kapacitetu pojedinih sredina, da može osigurati određeni prijevoz i kvalitetu svojim stanovnicima. Tu će vjerojatno doći i do određenih dogovora, sporazuma o sufinanciranju, jer ukoliko do sada određene linije, koje su bile ciljane, pogotovo što se tiče prijevoza radnika, bez sufinanciranja, vjerujem da tako ukoliko se dođe do novih linija na županijskim razinama, da će također morati se posegnuti i u proračun lokalne i regionalne samouprave. Ali, evo, dana je mogućnost pa tko ima mogućnosti i potrebe vjerujem da će reagirati. Ono što ima jedna dilema, jedno pitanje, prvenstveno ovo, znači stjecanje prava, na upravljanje vozilom, članak 8. radi se o dobi, znači srednjostrukovno obrazovanje šofera, znam da su do 21 g. mladi vozači, međutim, postavlja se pitanje, da li se možda moglo, kompromis ovdje, jer vozači, koji završe i kvalificirani su šoferi i sve skupa od 18 tek sa 21 g. će moći voziti određene kategorije vozila, to su C i CE, znači imati će određenu pauzu i moći će praktički upravljati, samo vozilom. Radi se o teretnom prijevozom C1 i C1E. Vjerujem da je to i vezano sa drugim zakonima. Pretpostavljam, da ukoliko je bilo mogućnost, da biste to također uvrstili, jer praktički, tu se onemogućuje jedan period od 3 g. skoro nemogućnost upravljanja, a ne vidim razloga, zašto, ukoliko imaju stečene kvalifikacije, ukoliko su osposobljeni. Jednako tako nekih drugih, većih pitanja, odnosno, dilema nemamo, Klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona, iako je on dosta opširan i bilo bi vjerujem, možda i nekih kvalitetnijih, dužih rasprava, da je bilo, recimo, malo više vremena, za njegovu, za čitanje toga. Jedan apel, prema vama ministre, iako djelomično se to regulira ovim prijedlogom zakonom, pogotovo radi se o tranzitnom prijevozu, pogotovo tereta, da se pokuša, koliko god je to u skladu i sa zakonom i sa našom praksom i sa europskom regulativom, da se tranzitni teret, teretni prijevoz uputi na autoceste, prvenstveno na autoceste i da se makne sa državnih i županijskih cesta, koliko god je to moguće. Naprosto iz razloga, što jedan veliki broj i prometnih nesreća upravo se dešava na državnim cestama. Uzmite si samo pravac podravska magistrala i neke slične jednako tako gdje upravo i sama dinamika usporavanje prijevoza, sigurnost prijevoza, a da ne kažem, strošenje ili kako bi se mogao izraziti, državnih cesta, koje baš i nisu u najboljem stanju, da se upravo na taj način spriječe, a naravno, time bi se i povećao prihod Hrvatskih autocesta. Vjerujem da u tom smjeru se razmišlja, ali velim, koliko je to moguće i vezano za europsku praksu i određene možda podzakonske akte, možda zakonom se neke stvari ne mogu preciznije definirati. Ali, evo, ovo je naš apel, vjerujem da se svi možemo ovdje složiti i imati ćete punu podršku ukoliko u tome uspijete. Evo, Klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, javio se zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvažani ministre sa suradnicima, uvaženi predstavnici udruga cestovnom prometu. Evo, imamo pred sobom zakon koji ide u prvo čitanje, koji ide odmah u jednom čitanju, … [[Govornik se ne razumije.]] ići u 2 čitanja, jer se radi o vrlo bitnom zakonu. Ima nejasnoća koje treba razjasniti i naravno kao što je rečeno u ime kluba, i ja sam toga stava, da ćemo temeljem ove rasprave, koja nije dovoljna, trebala je ići u 2 čitanja da poslušate prijedloge koje smo čuli, kako nas saborskih zastupnika, tako i javnosti, jer jednostavno, prije svega najbitnija je sigurnost u prometu, da se ne događa da na našim ulicama budu prevozili nas, našu djecu. Oni koji imaju za vrijeme zime, ljetne gume, tako da dovodi u opasnost ili vi govorite da ćete pravilnikom ograničiti vozilo taksi prometu, međutim, ja ću krenuti od najbitnijih stvari, a to je demografska, prvo pitanje prijevoz u demografskoj rastakanju Hrvatske, jer je činjenica da u ruralnim područjima, a to su vam i u replici rekao i određene kolege, da autobusne linije, jednostavno koje su nerentabilne su izumrle i to je jedan od ključnih problema, glavnih problema, zbog čega ljudi iseljavaju iz tih krajeva. Ja vam to mogu prenijeti na područje Dalmacije, dalmatinske zagore, da brojna sela jednostavno i naselja, … [[Govornik se ne razumije.]] područje, Cetinska krajina pa i Kninska krajina, Drniška, jednostavno nemaju osiguran prijevoz do svih naselja jer nitko ne želi da vozi. Vi ste ovim zakonom sve to centralizirali, na tržište ste ostavili, međutim jedinice lokalne samouprave više ne mogu utjecati. Vi kažete mikro da će biti nekakva mikro linije, mogućnost da se lokalne samouprave, međutim to treba zakonski točno definirat, zbog čega, jer primjera na Triljskom području, ili sa Zelova ili iz … [[Govornik se ne razumije.]] područja, prijevoznik nema interes, netko mora to subvencionirati. Vi ste ovde prepustili financiranje lokalnoj samoupravi, a uzeli ste sve ovlasti. Znači oduzeli ovlasti, kažete mikro moguće, da oduzeli ste ovlasti zašto? Zato što će oni morat, kao i do sada, sufinancirat, a nemaju dovoljno sredstava. A prijevoz organizirani je vrlo bitan za te krajeve jer sve manje i manje u tim krajevima imamo mladih ljudi, u tim ruralnim područjima, sve su to stariji ljudi gdje nemaju osiguran prijevoz, nemaju vozilo i ja smatram da u tome djelu, nerazvijenome, gdje nitko ne pokaziva interes da prevozi, da mora imati ulogu i sufinanciranje država. Jel ne možete razvlastiti, znači možete naravno zakonski pustit tržištu, a prepuštati financiranje i sufinanciranje jedinicama lokalne samouprave nerentabilnih linija. Linija koje nitko ne želi da prevozi. Znači to je jedan ogroman problem po demografskom pitanju i pitanje iseljavanja, jer tko će živjeti ako nema organiziran prijevoz, ali to su prekrasna sela, prekrasni krajevi i nemojmo ovim zakonom doprinijeti da ostane se još gori i prodaje sad katastrofalno sranje, to možete vrlo lako provjeriti. Vrlo je bitno da kad govorimo o taxi prijevozu, ovim zakonom liberalizirate. Znači vi liberalizirate, omogućujete, međutim vrlo su bitni isti kriteriji za sve, to je najbitnije i sigurnost. Dal vi to jamčite ovim zakonom mi ćemo vidjet iz rasprave. Naravno da je vrlo bitna cijena i da naši građani najviše gledaju na cijenu i dostupnost, međutim opet ću vam ponoviti, u Splitu, Dubrovniku, u turističkoj sezoni, pojavit će se naravno brojni taxi prijevoznici. Događat će se da će biti nekim mjestima gdje su luke, gdje turisti dolaze, gdje su aerodromi da će biti, tu ljudi će čekat jer tu mogu zaradit, liberalizirano je tržište naravno. Međutim šta će biti sa bolnicama? Kako će lokalna samouprava regulirat npr. kod KBC Splita da netko bude tu? Kužite. Ja govorim na točkaste probleme, bolnice, druge ustanove, starački domovi, dal će tu biti? Naravno da će i tamo gdje je više mogućnosti zarade, gdje je više ljudi, gdje je veći potencijal, znači ostavljamo jedan kaos kod ustanova koje su potrebe i nerazvijenim područjima. Ja osobno smatram i to ću ponoviti, najbitniji su kriteriji za sve koji će nas prevoziti građane, da bude osposobljeni isto i da bude sigurnost u prometu ista. To su dvije ključne stvari. Raspravlja se u javnosti, mi moramo javno govoriti, a vi morate o tome javno progovoriti također, da uza sve ovo što građani očekuju i što građani podupiru da imaju manju cijenu da se slučajno nekome ne pogoduje. Vrlo bitno je to zakonski, vi kažete da nikom ne pogodujete, s kime ste u kontaktima, da li će u Hrvatsku državu, al to je neki drugi zakon, biti kompletan porez uplaćen od svih taxi prijevoznika? To su vrlo bitne stvari koje javnost otvara i o kojima mi moramo otvoreno ovdje razgovarat. Ja znam da je interes građana ovdje što jeftiniji, ali je interes da bude porez uplaćivan u Hrvatsku za sve isto i da bude u Hrvatskoj sve obaveze koje imaju da budu plaćani u Hrvatskoj. Znači bitni su kriteriji, za sve iste, koji će prevoziti taxi službi, sigurnost u prometu i da Hrvatska država ima poreze od svih isto. Da nam novac ne odlazi tko zna gdje. To su stvari koje se pojavljuju u javnosti i ja sam slobodan to otvoriti, a vi ste dužni po tome objasnit javnosti, jer ste svjesni i vi da se o tome priča i ne vidim niti jedan razlog da to držimo ispod ladice, nego da otvoreno razgovaramo i zbog ovih razloga ja mislim da ste preduhitrili, da ste požurili malo u jednom čitanju, ovo je trebalo ići u dva čitanja. Ništa ne bi značilo 15-ak, 20 dana da se dobro analizira zakon, jer bilo koje anomalije i prijedlozi koje vi morate, ne morate, ali većina u Saboru podržati, ali smatram da temeljem ovoga iščitanog, da ćemo dati amandmane i da ćemo još izanalizirati i vaše odgovore i sve upite, a svakako smo da bude sigurnost u prometu, sigurnost građana, da imaju kriterije svi koji će bit u taxi službi i treća stvar da Hrvatska nema nikakve štete. Vrlo bitno je, vi spominjete uvezanost željeznice, željeznice cijelog sustava, cestovnog prometa, brodarskog prometa. Pa mi imamo sve gore i gore željeznice, mi nemamo ulaganja u infrastrukturu, u nas su željeznice, budimo realni ministre za snimanje western filmova najlipše, čak ni to, nesigurni vlakovi, prije ćete doć pješke od Splita do Vinkovaca i toga ste svjesni il do Zagreba, da sve sporije i sporije su nam te linije, stare su i infrastruktura, u kojem ulaže, o tome smo govorili, bila je vaša tajnica kad je bila rasprava, to je pohvalno za uvezat sve da bude cjelovito i da bude povezano. Međutim je činjenica da se vrlo malo ulaže od onih priča da će se ulagati kad smo ulazili u EU, u željeznicu da ćemo biti sustav željeznički, nažalost nismo. Toga ste vi svjedoci. Šta poduzimate, ne znam, ali očekujem, očekuju građani da i taj željeznički promet bude puno puno organiziraniji i puno bolji. Evo ja sam bio kratak i kao što sam rekao u ime kluba mi ćemo dobro saslušati ovu raspravu, dat ćemo određene amandmane. Žao mi je šta nije išlo u dva čitanja jel se radi o vrlo bitnoj temi, radi se o ljudima koji žive od toga, naravno radi se o onima koji će ući u ovaj posao, a prije svega radi se o sigurnosti u prometu. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Mateljan zatražio je repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolega Bulj govorili ste o javnom prijevozu o demografski opustošenim područjima, dakle javni prijevoz je javna usluga i kao takav u mnogome u bitnome označuje razinu kvalitete života u određenom lokalnom prostoru. Koliko je ta javna usluga na nisku razinu i koliko je ona postala ne univerzalna, dokaz je recimo da u Karlovačkoj županiji unazad 15 godina je ukinuto preko 90 lokalnih linija, što znači da je danas u našoj Karlovačkoj županiji iz koje ja dolazim te 2% naselja je povezano javnim prijevozom. Ovaj zakon u dijelu ispravlja odnosno ima određene pozitivne pomake u smislu javnog prijevoza na okolnoj razini, međutim kada znamo da je da neki drugi zakoni poput Prijedloga zakona o komunalnom gospodarstvu sprečava jedinica lokalne samouprave da osnivaju javna poduzeća koja bi upravo bajpasirala ovaj tržišni dio i mogla bi na taj način omogućiti veću razinu komunalne usluge odnosno u ovom slučaju javnog prijevoza nego što bi to mogle tržišne tvrtke. Hvala lijepo.
Pa to je jedan od ključnih problema u ruralnim područjima i vi ste to dobro izanalizirali da se više autobusnih linija nerentabilnih ugasilo na područjima ruralnim nego šta ih sada trenutno ima, to je činjenica. A činjenica je kada ste rekli da imamo zakone koji su ovdje u Saboru raspravljeni, jedan ne daje mogućnost lokalnoj samoupravi da osnuje svoje poduzeće koje bi bar za te dijelove gdje nitko ne želi da prevozi nerentabilne linije da osnuje, a ovdje donosimo u ovome zakonu kao mikro te linije koje će omogućiti. Jednostavno lokalna samouprava će biti zavezanih ruku, a i dalje će izumirati ovi krajevi jel bez javnog prijevoza na tim područjima osiguranog jel to ne može biti na tržištu jednostavno nitko nema interesa tu prevoziti, te su linije ugašene. Znači zakonodavac triba direktno pomoći, tu nema liberalizacije, tu triba biti organizirani prijevoz i osiguran prijevoz. Ovim zakonom i s tim tamo to se ne osiguraje i zbog toga je trebalo biti dva čitanja, zbog ovih vaših prijedloga i ovome što sam ja govorio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika od zastupnika Petra Škorića.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, poštovani kolega Bulj. Evo ja se čudim vašem izlaganju jer vi kao da niste slušali izvješće ministra. Riječ je o zakonu koji je kroz javno savjetovanje imao više od 6000 upita, od toga oko 3.500 primjedbi putem maila i 2865 kroz pisarnicu. Dakle ovo je zakon koji je izazvao najveću pozornost javnosti i brojni problemi su upravo prepoznati ovdje kroz ove reformske mjere koje je predstavio ovdje danas ministar. Upravo i je svrha da se omoguće jednaki uvjeti svima. Spomenut ću samo reformu linijskog prijevoza putnika na koju se pozivate, do sada su upravo prijevoznici određivali gdje će voziti, gdje neće, što im je isplativo, što nije i mnoga naša sela i zaseoci su ostali bez javnog prijevoza. S ovim se praktički omogućuje da lokalne zajednice to isprave. Pa jel očekujete da država u neko selo odredi ili da imamo situaciju da ogromni autobus ide po tri putnika u neki zaseok. To je nadležnost lokalnih zajednica. Prema tome, miješati ovdje i razgovarati o nekim drugim propisima koji reguliraju nekakva područja poput ljetnih guma i slično, mislim da je potpuno izgubljeno i bespredmetno raspravljati. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Pa kolega dobro sam ja to slušao Škoriću, to je isto kao što ste vi djelatnik županijskih cesta pa pitate za probleme Splita na vijeću splitskog prometa i ulaza. Znači to je promašaj, a znate sve, točno tako. Monopol koji je bio i nerentabilne linije koje su ugašene primjer u mom cetinskom kraju vi to ne vidite jel dođete ponekad kada se možda neka traka otvara ili kada su izbori kada asfaltirate u tom i je bio monopol i te su nerentabilne linije ugašene. I direktno ako ne bude država pomogla lokalne samouprave koje nemaju financijske kao npr. grad Vrlika koji nemaju sredstava za sufinanciranje ovaj zakon ništa ne doprinosi. A maloprije smo čuli da imamo drugi zakon koji smo donosili ovdje koji se sasvim kosi jel lokalna samouprava ne može osnovati tvrtku za prijevoz. I ne treba biti veliki autobus, može biti kombi, može biti, ali je činjenica da 90% tih sela nema organiziran javni prijevoz. Ja vam ih mogu nabrojiti, vi to ne znate, naravno kada odete malo van Splita vidjet ćete da je to tako. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre sa suradnicima. Vjerojatno u skoroj bližoj i daljoj budućnosti jedan zakon nije izazvao ovoliko prijepora u javnoj raspravi kao ovaj, međutim vrlo je interesantno da ono što čini praktički 98, 99% prijevoza javnog u RH uopće nema puno prijepora pa danas čak niti nije bilo puno rasprave oko toga jer to su gradski, prigradski linijski prijevozi. Međutim ono što je izazvalo puno prijepora i rasprave, iskreno govoreći ja mislim ministre da ste imali hrabrosti uhvatiti se u koštac s nečim gdje je vladao dosta veliki nered. Dakle nije tu problem što se tiče taxi službe, oni su imali svoje odredbe i svoje zakone, međutim bilo je onih drugih koji su sudjelovali u tom procesu prijevoza. I što ste vi u svom uvodnom dijelu rekli, ja o tim stavkama o tim vašim postavkama želim i raspravljati. Dakle kao prvo istaknuli ste da želite liberalizirati tržište i to je ono što sigurno može donesti ako se koriste pravi instrumenti i pravi alati može donest korist onima koji pružaju usluge i oni koji te usluge koriste, dakle to je ono što je vrlo bitno. Druga stvar koju želim istaknuti, a kasnije kada bude se komentirale neke odredbe pojedinih članaka a to je da ste za ono što je izazvalo najviše prijepora u javnoj raspravi pokušali ovim zakonom odrediti jednake uvjete za sve koji sudjeluju u pružanju tih javnih usluge. Ima određenih nedoumica a to ću ja istaknuti prije svega što se tiče članka 47. i 48. možda neke stvari je trebalo jasnije definirati, ali kažem tu ste imali hrabrosti se uloviti u koštac jer svi su prije vas bježali od toga. Jer najlakše je vruć krumpir baciti u stranu i ostaviti neka oni koji sudjeluju u tom procesu se koprcaju. Dakle vi ste se pokušali uloviti s time i rekli ste sljedeću stvar. Izmjena ovoga, zapravo ovaj novi zakon bi trebao dovesti do povećanja zapošljavanja. I ono što je vrlo bitno, trebalo bi dovesti do toga da cijene tih usluga koje se pružaju, koje su regulirane u ovom zakonu bi trebale biti prihvatljivije onima koji te usluge koriste. Također što želim reći ovdje je da praktički ono što je vrlo bitno u ovom zakonu i što je izazvalo najviše prijepora u javnoj raspravi su praktički odredbe članaka od 14. do 23. gdje se reguliraju licencije, gdje se reguliraju uvjeti za dobivanje licencija. Međutim, ono što je također vrlo interesantno a to je članak 15. uvjeti za dobivanje licencija i u unutarnjem prijevozu gdje su postavljeni određeni kriteriji. I ja bih se ovdje samo osvrnuo na ove financijske sposobnosti koje po meni su možda trebale biti regulirane na drugačiji način. Jer ako govorimo o financijskim sposobnostima onda jasno treba definirati da li su to financijska sredstva ili da li je to imanje osnovnog sredstva za obavljanje djelatnosti. Je li to potpuno identična stvar ili jedno drugo isključuje ili mora biti jedno i drugo. Druga stvar, nelogično je da oni koji trebaju skuplja vozila za obavljanje određenih djelatnosti trebaju imati manju financijsku sposobnost od onih koji imaju manje, to vam je odredba stavka 1. i stavka 2. Međutim, ono što je najveći prijepor, ja ću ovdje otvoreno govoriti o tome za razliku od mnogih koji su danas sa što ono kaže sa ručnom govorili o tome a to je ono što i najviše prigovaraju i što najviše muči taxi prijevoznike, to su odredbe članka 47. i 48. I ja si ovdje samo postavljam jedno pitanje, dakle, članak 47. stavak 5. koji kaže da jedinice lokalne samouprave odnosno grad Zagreb, ne može ograničiti broj izdanih dozvola na svom području. E tu se sada postavlja jedno pitanje jer mnoge kolege su govorile o tome da će se dogoditi nešto što je ajde recimo logično da sa kontinentalnog dijela Hrvatske u turističkoj sezoni će mnogi ići raditi iako je to pod jednim velikim upitnikom. Međutim, tu se postavlja jedno drugo pitanje temeljem jednog drugog zakona. Vi kada privremeno boravite na jednom području vi ste tu dužni prijaviti privremeno prebivalište. I vi se morate evidentirati u MUP-u i morate dakle mora postojati nekakva evidencija da vi tu boravite. Ustvari privremeno prebivate. E sada mi nije jasno ako bi netko recimo, ima dozvolu za obavljanje taxi djelatnosti u Zagrebu i sada hoće ići raditi to u Splitu, on se mora negdje prijaviti da će on sljedećih mjesec dva ili tri boraviti ili prebivati u Splitu i obavljati tu nekakvu djelatno i da mu to bude nekakva podloga za dobivanje dozvole koju izdaje jedinica lokalne samouprave na tom području. Jer ne može netko doći boraviti na nekom području duži vremenski period a da nigdje to nije evidentirano. Iz milijun i jednog razloga, da sada ne ponavljam jer to je problematika i tematika drugog zakona. A ako ste primijetili i iz javne rasprave ono što su predlagali taksisti a i ovo što su pojedine kolege u svojoj raspravi govorile ovdje ali sa malom zadrškom i sa prikrivenim namjerama a ne otvoreno. Dakle ja želim u ovom članku 47. stavku 5. otvoreno progovoriti jer mi u Hrvatskoj moramo biti svjesni da postoji tzv. vezani zakoni. Zakoni da bi zadovoljili potrebe iz jednog zakona morate zadovoljiti određene stvari iz drugog zakona. Sada se postavlja pitanje da li vi u Dubrovniku možete boraviti 3 mjeseca a da tamo ne prijavite privremeno prebivalište? Ne možete. Prema tome i to se, mora se ugraditi ovo i mislim da će to onda odgovoriti na pojedina pitanja koja, jer ja mislim da nema puno prijepora između ovoga što ste vi imali hrabrosti predložiti i onoga što traže taxi vozači. Mislim da nema puno prijepora ali samo neke stvari se poslože. I druga stvar članak 48. stavak 1. veli auto-taxi prijevoza putnika obavlja se na način da prijevoznik koji obavlja djelatnost auto-taxi prijevoza smije ukrcati putnika i započne prijevoz samo na području jedinice lokalne samouprave, odnosno grada Zagreba za koju ima dozvolu. I sada kada ovaj članak 48. stavak 1. usporedite sa člankom 47., šta mislim ako on ima jedno vozilo, šta se događa sa njegovom dozvolom za prijevoz putnika u Zagrebu u tom trenutku recimo kada on dobije dozvolu za prijevoz putnika u Splitu, Dubrovniku ili negdje drugdje? I druga stvar, kolegice i kolege, neće nitko doći u Dubrovnik i Split živjeti na drvetu, živjeti od kruha i soli i vode, naprosto mora živjeti, ima troškove života i mislim da taxi prijevoznici nemaju tako … [[Govornik se ne razumije.]] da bi si mogle baš priuštiti tako nešto. Dakle to je niz stvari, niz pitanja o kojima treba razgovarati. I da zaključim, dakle gospodine ministre smatram da ste se imali hrabrosti uloviti sa vrućim krumpirom, mislim da ove neke stvari trebate samo definirati pozivajući se na odredbe drugih zakona i onda će mnoge odredbe ovoga zakona biti jasnije i preciznije i mislim da će riješiti i neke prijepore. I također ono što želim reći, dakle sukladno ako želimo ojačati tu vrstu prijevoza ako smo uspjeli u Zakonu o porezu na dodanu vrijednost ugraditi da rent-a-car društva i taksisti imaju, taxi prijevoznici imaju pravo da odbitak 5 poreza, mislim da bi trebalo razmišljati o nekakvom drugačijem vidu trošarine s obzirom, pa čak i sufinanciranju i subvencioniranju tako da u gradu onda imamo ono što želimo. I na kraju se želim dotaknuti nečega što nažalost nije bilo puno govora o tome a to je prigradski i gradski prijevoz jer mislim da u ovom trenutku kad o HŽ-u nažalost govorimo samo u negativnom kontekstu, mislim da potencijal HŽ-a i za zaradu a i za pomoć u prigradskom prijevozu je ogroman. I ako se pokazala već 20 godina sjajna linija Zagreb-Dugo Selo koje je riješila mnoge probleme i dohodovno djeluje, ne shvaćam zašto se to ne radi za liniju Zagreb-Velika Gorica, za liniju Zagreb-Zaprešić i linija Samobor a da ne govorim ako se spustimo dolje u Dalmaciju da je dna takva linija Split do praktički Kaštela bi riješila mnoge probleme. Dakle ovaj zakon niti priječi niti omogućava, zapravo ne onemogućava ali mislim da i o tome trebamo progovoriti daje to daleko bitnije. I gospodine ministre da zaključim, ja bi vas molio da sa svojim suradnicima ovaj članak 47. stavak 5. uskladite sa odredbama Zakona o prebivalištu, mislim da će onda stvari mnogo biti drugačije riješene. Podržat ću ovakav prijedlog zakona i čestitke na hrabrosti da se uhvatite s ovim problemom. Hvala lijepo.
Hvala. Prije nego krenemo s replikom, molio bi da pozdravimo jednim pljeskom učenike Ekonomske, Trgovačke, Ugostiteljske škole Samobor koji su s nama sada ovdje na galeriji. [[Pljesak.]] Postoji jedna replika, ona je od zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, vi ste u svojem izlaganju se osvrnuli i čestitali ministru na hrabrosti ali ministar je napravio jedino što je realno u ovom trenutku kada ima situaciju u Hrvatskoj gdje 3000 ljudi radi u jednom području uslužne djelatnosti prijevoza putnika, on je omogućio da ste to stavi u neke normalne okvire i da se na neki način svima izjednače uvjeti na tržištu. Znači on je morao tako postupiti jer to taj pod navodnicima, kako gledate za neki problem, ali za veliku većinu naših sugrađana korist se pojavila proteklih nekoliko godina. Znači samo proteklih godinu dana, godinu i pol dana se 3000 ljudi zaposlilo u tom segmentu i to se moralo napraviti i ja isto tako to pozdravljam a što se tiče sezonaca, ista stvar je i sa sezoncima u turizmu koji rade 3 mjeseca pa odu doma, znači tu neće biti nikakve velike razlike, sezonaca u turizmu ima i u Dubrovniku i Dubrovnik s obzirom na svoje kapacitete ne može zadovoljiti potrebu radnom snagom u ljetnim mjesecima. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku zastupnik Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, da, vi ste rekli istinu ali ne možete reći da ja nisam rekao istinu jer svi su prije ministra Butkovića imali priliku se uloviti s ovim u koštac. Dakle nisu se određene vrste prijevoza pojavile u Hrvatskoj jučer, one traju nekoliko godina. I da se u početku to sasjeklo, ne bi došli do toliko tisuća tih ljudi koji su ne možemo reći bavili se nelegalno ali netko je imao mogućnost da to rade ali ministar je, zato sam mu i rekao, i to treba javno reći, imao hrabrosti reći možete svi voziti ali pod jednakim uvjetima. Pod jednakim uvjetima a ne da neko može ovako, neko ovako. Neko plaća ovakav porez, neko plaća onakav porez. Neko je imao obilježen auto, neko nema obilježen auto. Dakle naprosto ako radimo jedan posao, moramo ga imati svi jednako ali ste zaboravili reći što sam rekao na početku, da budu zadovoljni oni koji prihvaćaju te usluge, koji koriste. I na kraju što se tiče sezonaca, jedno je sezonci koji odlaze raditi na more koji nemaju posla, a drugo su koji rade negdje, imao posao i djelatnost pa idu na more raditi praktički dopunsku djelatnost.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi također se javila zastupnica Ljubica Maksimčuk, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima. Ja bih pozdravila donošenje ovoga zakona iz više razloga. Pod prvo liberalizacija tržišta, reforma linijskog prijevoza putnika, uvođenje mikro prijevoza, integrirani prijevoz putnika, reforma i kategorizacija kolodvora i reforma stjecanja stručne osposobljenosti vozača. Ali ono što se meni od mjera posebno sviđa to je prelazak sa ovog sustava javnog cestovnog županijskog prijevoza sustava dozvola na prijevoz temeljem ugovora između prijevoznika i cijele područne i regionalne samouprave tako da nam se više neće desiti da prestankom škole u nekim krajevima prestaju živjeti odnosno da niti nemamo nikakvog prijevoza. To je posebice u ruralnim područjima i u područjima slabije naseljenosti, imali smo slučaj u Osječko-baranjskoj županiji i jednako tako reforma i kategorizacija kolodvora. Mi znamo da su kolodvori mjesta potražnje i ponude prijevozničkih usluga pa ako jedan od koncesionara ima u koncesiji kolodvor a upravo njegovi autobusi ne voze u neka od mjesta evo recimo u Babinu Gredu, dođete na kolodvor i oni će vam reći da nemate autobusa no međutim tamo negdje ispred kolodvora ima nekakav drugi prijevoznik koji upravo u tom trenutku možda vozi s tim da pozdravljam reformu i kategorizaciju kolodvora odnosno ovu mjeru ovim zakonom. A sad ću se vratiti na reformu stjecanja stručne osposobljenosti odnosno početnu kvalifikaciju profesionalnih vozača te ću predložiti izmjene odnosno predložit ću amandmane na članak 7. stavak 1. pa bi on glasio da početna kvalifikacija osim početne kvalifikacije iz članka 5. stavka 2. ovog zakona stječe se pohađanjem tečaja provjerom znanja ili ubrzanim stjecanjem početnih kvalifikacija. Također u istom članku 7. stavak 2. predlažem da se promjeni i da stavak 2. glasi pohađanje tečaja i provjera znanja sastoji se od poduke za stjecanja početne kvalifikacije u trajanju od 280 sati te teoretskog i praktičkog dijela ispita nakon položena oba dijela ispita izdaje se svjedodžba o stručnoj osposobljenosti o početnim kvalifikacijama. Također u članku, istome članku 7., st. 4. da se zamjeni da on glasi, ubrzano stjecanje početnih kvalifikacija obuhvaća pohađanje tečaja u trajanju od 140 sati, provjeru znanja, nakon položenog ispita izdaje se svjedodžba o stručnoj osposobljenosti ubrzanim početnim kvalifikacijama. Znači, obrazloženje bi glasilo, od dvaju dopuštenih opcija, stjecanja početne kvalifikacije vozača predviđenih odredbama direktive 2003/59 Europskog parlamenta i Vijeća o početnim kvalifikacijama ... [[Govornik se ne razumije.]] osposobljavanju vozača određenih cestovnih vozila za prijevoz robe i putnika navedenih u čl. 3. predmetne Direktive, amandmanom se predlaže odabir prve opcije iz razloga što ista propisuje provedbu tečaja u trajanju od 280 sati čime se osiguravaju preduvjeti za kvalitetnije i bolje usvajanje znanja kandidata za vozače te sadržajno i satno opterećenje kandidata barem približno onom opterećenju koje imaju redoviti učenici srednjih škola koji se obrazuju za zanimanje vozač cestovnog prometa vozila. Zatim, vezano za centre za osposobljavanje vozača i ispitne centre, također bih predložila jedan amandman, odnosno u čl. 11., st. 2., podstavku b., da na kraju rečenice se u tekstu doda, od onih od kojih najmanje 3 osobe u stalnom radnom odnosu na puno radno vrijeme, a to bih obrazložila da centri za osposobljavanje na puno radno vrijeme i u stalni radni odnos zaposle najmanje 3 osobe koje zadovoljavaju propisane uvjete za stručne kadrove koji provode izobrazbu, povećala bi se kvaliteta nastave, odnosno osigurali bi se preduvjeti za stalno usavršavanje stručnih kadrova uvažavajući činjenicu da će im to biti osnovni posao, odnosno radno mjesto. Naime, podučavanje kandidata za profesionalne vozače zahtjeva stalno praćenje propisa iz više područja prometnog i dr. prava, kontinuiranu edukaciju i usavršavanje kako bi se u konačnici dao doprinos ostvarenju kvalitetnog rezultata, odnosno povećanju stručnih znanja i vještina vozača odnosno doprinos povećanju sigurnosti prometa na cestama i također osvrnula bih se na dozvole za strane prijevoznike i prijevoznike EU, te bi također u čl. 87. predložila jedan novi članak, čl.9. koji glasi, pravna ili fizička osoba koja vrši utovar ili istovar tereta dužna je provjeriti ispravnost korištenja dozvole za međunarodni prijevoz tereta i svaku uočenu nepravilnost prijaviti tijelima nadležnima na nadzor. U praktičnoj primjeni korištenje i postupanje s dozvolama za prijevoz tereta za stalnog prijevoznika i prijevoznika EU pojavljuju se mnogi slučajevi zlouporabe dozvola na način da se isti koriste za obavljanje više različitih prijevoznih zadataka temeljem jedne dozvole. Isto je posebno značajno od dana ulaska RH do danas iz razloga što liberalizacijom prijevoza unutar EU izostala kontrola dozvola na granicama, a ovim amandmanom se ta kontrola uvodi od strane osoba koje obavljaju utovar ili istovar tereta, kao i njihova obveza izvještavanja o uočenim nepravilnostima tijelima nadležnima za nadzor, inspekciji cestovnog prometa ili carini u RH. I na kraju, evo, još jednom pozdravljam donošenje ovog Zakona, posebice sa ovim mjerama koje sam već u uvodu rekla. Hvala.
Zahvaljujem. Jedna replika od zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Maksimčuk. Pa gledajte, kako se mi suštinski razlikujemo. U ovom dijelu kojem vi predlažete sve amandmane, ja se čak i slažem. Da se poboljša ovaj dio priče oko osposobljavanja. Međutim, mi imamo u Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama, imamo Agenciju za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih. Nigdje u Zakonu mi ne uključujemo te ljude. Što radi Agencija? I što zapravo mi, mi neprestano u RH to je naša sistemska greška. Mi skroz nešto novo, novo nadograđujemo. Ovdje piše da treba imati magičnu ploču. Ja ne znam što je magična ploča. Kad sam to zaguglao, onda sam dobio nekakvu igračku. To su, takve stvari ne bi trebale biti u zakonima. Imamo sustav odgoja i obrazovanja, spremamo reformu i strukovnog obrazovanja i bio je ovdje Zakon o strukovnom obrazovanju, općenito obrazovanju i mislim da bi trebalo uključiti u ovaj Zakon. Gdje su zapreke za rad ljudi koji ovdje, vi govorite o stručnim osobama koje će raditi. Nigdje ne spominju zapreke da bi radili, a ovo ipak, bez obzira što se radi s odraslima, ipak je to odgojno-obrazovni proces.
Odgovor na repliku.
Hvala. Uvaženi kolega, da, slažem se da treba uključiti naravno i naše odgojno-obrazovne ustanove u ovaj Zakon. No međutim, evo što nam se dešava? Dešava nam se da mi na kraju niti nemamo dovoljno vozača za obavljanje ovakvih usluga. Naravno da ovim podižemo broj sati sa 140 na 280 i naravno da ćemo približiti znači, taj broj sati onome obrazovnom. Dakako da to neće biti jednako, no međutim, prekvalifikacije su bile, biti će u svim zanimanjima pa tako i u zanimanjima vozača.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavila se zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Evo ja ću danas vezano za donošenje ovog Zakona govoriti vjerojatno o nečem o čemu nitko neće, a moje mišljenje je da je to izuzetno važno i stoga na početku želim zahvaliti vama, gospodine ministre i vašim suradnicima što ste pristupačnosti, odnosno prijevozu osoba s invaliditetom i u ovom zakonu posvetili dužnu pažnju i vjerujem da ćemo, evo, ja bih rekla konačno nakon potpisivanja UN-ove Konvencije o pravima osoba s invaliditetom riješiti i ovaj gorući problem u RH. Naime, Hrvatska je 2007. godine potpisala UN Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom koja kaže da će „Države stranke ove konvencije poduzeti sve odgovarajuće mjere osiguravanja pristupačnosti osobama s invaliditetom i to izgradnjom okruženja, prijevozom, informacijama i komunikacijama, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije i sustave kao i drugim uslugama i prostorima otvorenim namijenjenim javnosti kao kako i u urbanim tako i u ruralnim područjima“. Namjerno sam pročitala članak 9. konvencije koji govori o pristupačnosti koji sadržava sve segmente pristupačnosti kako bi se osobama s invaliditetom osigurao lakši i jednostavniji život odnosno život koji neće imati za potrebu tuđu pomoć. Što se tiče pristupačnosti prijevoza u RH, mi danas možemo govoriti o pristupačnosti možda u nekim gradovima. Grad Zagreb jest primjer te pristupačnosti, dakle kada govorimo o javnom gradskom prijevozu i stoga danas često govorimo kako je živjeti u Zagrebu osobama s invaliditetom privilegija. RH je prošle godine donijela i dokumenat koji je izuzetno važan kako za sva ostala prava osoba s invaliditetom tako i za pristupačnost, a to je Strategija o izjednačavanju mogućnosti za osobe s invaliditetom prema kojem dokumentu bi i jedinice lokalne i regionalne samouprave morali donositi svoje strategije. Međutim, nažalost to nije često slučaj, tek neke županije i neki gradovi imaju takve strategije i putem njih pokušavaju rješavati problematiku pristupačnosti općenito, a onda i pristupačnosti kada je riječ o prijevozu. Međutim već dugi niz godina kao veliki problem doista veliki problem, otvara se pitanje međugradskog prijevoza za osobe s invaliditetom. Danas ne možete sjesti u autobus u Zagrebu i otići npr. u Split jer nijedan takav autobus nije prilagođen. Ja se sjećam jednog svijetlog primjera kojeg ću danas ovdje spomenuti, imala sam prigodu voziti se u jednom takvom autobusu koji je vozio na relaciji Zagreb-Osijek, dakle moguće je, moguće je samo trebaju prijevoznici htjeti. Taj autobus je bio autobus na kat ali je bio niskopodni, dakle u njega možete ući. Može ući i osoba s invaliditetom jednako kao i osoba s manje nepokretljivosti. To je bilo prije nekoliko godina, ja sada doista ne znam da li danas takav autobus vozi, nadam se da taj autoprijevoznik nije krenuo unatrag. Kako bismo unaprijedili prijevoz koji bi bio pristupačan osobama s invaliditetom i osobama smanjene pokretljivosti, mi ćemo kao klub HDZ-a, a evo moram reći na prijedlog velikog broja udruga osoba s invaliditetom dati i dva amandmana koji se odnose i na takav prijevoz, ja ću ih ovdje samo jedan kratko obrazložiti, a jedan se odnosi čisto na terminologiju. Dakle u članku 4. stavku 1. točci 36. ne možemo govoriti o osobama s tjelesnim oštećenjem već terminologiju moramo uskladiti i sa UN Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom kao i sa svim europskim dokumentima pa i sa Šeratonskom deklaracijom koju smo još 2003. godine donijeli u Zagrebu, dakle radi se o osobama s invaliditetom, djeci s teškoćama u razvoju i osobama smanjenje pokretljivosti. I sljedeći amandman koji se odnosi na jednako tako članak 4. stavak 2., a točku 31. gdje se u aktu koji se naziva opći uvjeti prijevoza ta definicija se dodatno proširuje na način da se njome reguliraju i uvjeti prijevoza te prava tijekom prijevoza osobama s invaliditetom i osobama smanjene pokretljivosti. Svi drugi problemi koji jesu vezani za prijevoz osoba s invaliditetom rješavat ćemo ih i hvala vam na tome, evo iz razgovara i prije ove rasprave pa i na odborima, zaključili smo da će nakon donošenja ovog zakona biti u izmjenama niz pravilnika koji direktno reguliraju prijevoz, a koji će se odnositi na osobe s invaliditetom, pa jednako tako i kolodvorske usluge pa ćemo tako tim podzakonskim aktima riješiti sve ono što će biti potrebno za prijevoz osoba sa invaliditetom. I još jedan problem koji ćemo jednako riješiti podzakonskim aktom, zadnjih evo intenzivno nekoliko tjedana govori se o tome kako taksisti ne žele u svoje automobile primiti osobu slabovidnu ili slijepu koja ima psa pomagača ili neku osobu koja sa sobom vodi terapeutskog psa. Mislim da je to diskriminacija. U nekoliko navrata intervenirale su udruge međutim neuspješno i stoga evo ja očekujem da ćemo i taj problem podzakonskim aktom riješiti kako bi se i taksistima sugeriralo da su dužni poštivati sve međunarodne dokumente pa tako i naše domaće zakone i podzakonske akte. Prije početka ove rasprave ja sam primila nekoliko poruka od naših građana vezano za dodatna pojašnjenja ili moguće korekcije u ovom propisu. Ja neću sad o njima govoriti obzirom da ne bih imala toliko vremena, ali evo ja sam proslijedila ministru i njegovim suradnicima pa će ministar vjerujem malo kratko se u završnoj riječi barem osvrnuti i na ta pitanja. U ime evo svih osoba s invaliditetom u RH koji već dugi niz godina a stvarno je dugi niz godina od potpisivanja konvencije, dakle od 2007. godine čekaju da se ovaj problem riječi, ja se evo nadam da ćemo i ovim zakonom konačno dobiti i tu prigodu. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se i zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo kolega potpredsjedniče. Ovo je jedna lokalna tema i naravno globalna tema na razini Hrvatske ali se može gledati iz lokalnog kuta i zbog toga vrlo jasna poruka hrvatskim građanima da kada postoji problem, problem treba komunicirati jer da nije bilo hrvatskih građana, 3000 ljudi koji su se zaposlili u sektoru prijevoza u RH prevozeći osobe, zarađivajući tako svoj kruh svaki dan i prehranjivajući svoje obitelji, ne bi bilo ni ovog zakonskog rješenja. I zato evo kada gledamo iz lokalne perspektive, veliki dio tih ljudi radi u gradu Zagrebu, i ja sam koristio njihove usluge i ljudi pošteno rade svoj posao i dobro je da se to konačno stavilo u određene okvire i tako građani trebaju djelovati. I zato koristim ovu priliku da pozovem sve građane kako hrvatske tako i grada Zagreba primjerice da se uključe u još jednu aktivnost koja će sutra imati kulminaciju ispred Gradske skupštine u 7.30 prosvjed protiv plana gospodarenja otpadom koje organiziraju naši sugrađani iz Brezovice, Podsused, Vrapča i Resnika i daju podršku tim ljudima da gradonačelnik grada Zagreba ne gura plan gospodarenja otpadom koji ne bi trebao biti i tu ću završiti s tim djelom jer sam ovo htio posebno istaknuti da ljudi vide da se svojim aktivizmom može nešto napraviti i nadam se da će se sutra ispred Gradske skupštine skupiti što više sugrađana i da gradonačelnik grada Zagreba neće ignorirati njihove zahtjeve. Što se tiče i zato sam evo i prigodno stavio ovaj poziv na prosvjed ispred sebe kako bi građani tijekom moje rasprave mogli vidjeti da se to sutra u 7.30 organizira ispred Gradske skupštine. Što se tiče ovog zakona, ja ću ga podržati, mislim da je dobro da imamo ovako definirani zakon koji otvara mogućnost gospodarske djelatnosti, djelovanje svih naših sugrađana, mislim da je dobro da se ujednačila cijena dozvole za obavljanje prijevoza putnika jer po meni nije logično da ta cijena u Dubrovniku iznosi 10 i više tisuća kuna, u Zagrebu 1500, negdje par stotina kuna i na kraju definirati to na jednoj prihvatljivoj razini gdje se svatko može ukoliko se odvaži upustiti na to tržište, a nije to samo tako kao što neki misle, sjest ću u auto, stavit ću da sam taxi i vozit ću koga god hoću jer ipak postoje tržišni alati, postoji način na koji se dolazi do potrošača i ne može se bilo tko upustiti u određene aktivnosti ukoliko nema snažnu prodajnu podršku. I sa te strane želim reći da ovakva mogućnost ljudima da se bave gospodarskom djelatnosti, da prehrane svoje obitelji sigurno je nešto pozitivno. Ja ne mislim da je ograničavajući broj ljudi koji se bave poslom se čini usluga građanima, da se čini usluga jednom djelu ljudi koji se time bavili, da, ali da se građanima čini usluga ne, zbog toga što cijena liberalizacijom nužno mora padati i ljudi moraju imati uslugu koja je prihvatljiva cijenom a kvalitetu će također oni ocjenjivati i birati onoga koji im je najprihvatljiviji i zato nije loše odnosno dobro je da se konačno to na ovaj način reguliralo. Također izbjeći će se one bezvezne situacije i smiješne situacije gdje primjerice Gradska skupština grada Zagreba je donosila odluke da se dozvole nasljeđuju u svojoj obitelji. znači zbog čega bi bilo bezicirano za jedan krug ljudi da se samo mogu baviti jednim te istim poslom ili jednim poslom a da se drugi koji bi htjeli to raditi, ne mogu baviti tim poslom. Znači pazite čega se dosjetio gradonačelnik Bandić, da će u svojoj obitelji sa koljena na koljeno neko se baviti taxi poslom. Kakve to veze ima sa nekom obiteljskom tradicijom i sa ne znam čime šta je on htio tu vjerojatno poentirati među tom zajednicom ljudi koji su se tim poslom bavili u prošlost. Tako da ja mislim da će ovo dovesti do nižih cijena što je sigurno naš interes, do manje nervoze jer sigurno smo bili svi svjedoci i situacija koje su se dešavale proteklih godina, nekada i fizičkih obračuna između ljudi zbog toga što su neki kolege koji su se bavili jednim poslom mislili da im netko ulazi u tržište na koje ne bi smio pod nepovoljnim uvjetima i da im de facto uzima kruh sa stola i onda je država puštala tu da se i nemile scene odvijaju, posebice, evo, to gospodin Šuker vjerojatno dobro zna, u Velikog Gorici su bile najveće nervoze oko aerodroma jer to je najpotentnija, ja bih rekao linija za taksiste i za one koji se bave tim prijevozom putnika u gradu Zagrebu i Velikoj Gorici i to je dobro da sada konačno skidamo s dnevnog reda i da omogućujemo ljudima da se bave tim poslom i ako žele da u vrijeme sezone i odu na more raditi, zbog čega bi to bilo problematično? Pa nije čovjek, odnosno njegovo radno mjesto, nažalost tog smo svjedoci danas jako često, vezan ne samo uz svoj grad, nego i uz svoju državu. Pa mi imamo stotine tisuća ljudi koji odlaze iz RH zbog toga što će negdje drugdje moći raditi u nekom normalnom okruženju gdje neće biti određenih situacija s kojima nisu zadovoljni u RH. Tako da otvaranjem tržišta omogućiti ćemo ljudima da rade, potrošačima da imaju niže cijene i mislim da na kraju rezultat neće biti negativan nego će biti pozitivan. I nadam se da će to natjerati i neke koji se bave prijevozom tih usluga u RH na dodatne, ja bih rekao, i niže cijene i prilagodljivost putnicima i svemu onome što današnji potrošači u RH žele. Što se tiče određenih drugih izmjena zakona, nešto je kolega Hajdaš-Dončić govorio o tome. Znači, što se tiče prijevoza đaka, odnosno putnika ne vidimo zbog čega se ograničava mogućnost da se takve posebne linije organiziraju u gradovima gdje i postoje već linije. Znači, sa te strane se moguće može pogodovati određenim ili koncesionarima ili onima koji nude te linije, ali zašto ne bi jedinice lokalne samouprave i to je standard koji bi po meni, u malim mjestima ili malim općinama i gradovima na njemu bi trebalo inzistirati ako primjerice, na žalost, evo tu informaciju dobivam od svojih prijatelja iz drugih zemalja, primjerice iz Irske koji su otišli iz RH, njima dijete dovezu ispred kuće do škole, zbog čega to ne bi i naši gradovi i općine organizirali ukoliko bi to bilo moguće, a iako imaju usporedno s time i liniju koja to pokriva? To nema veze jedno sa drugim i ja mislim da bi se to moralo moći osigurati putem ovog Zakona, odnosno da ne bude isključivo vezano to za one gradove i općine koji nemaju linijski prijevoz organiziran na takav način. Sa druge strane, pitanje kolodvora, pitanje praktičnosti, pitanje troškova prijevoznika apsolutno ne vidim zbog čega se obavezno moraju koristiti i se te strane bi omogućio, pogotovo u većim gradovima, većim sredinama, recimo u gradu Zagrebu moguće bi bilo organizirati prijevoz i na druge načine, ostavljati putnike i na nekim drugim stanicama koje su isto adekvatno, ja bih rekao opremljene, ali su primjerice 15 ili 20 km ili 10 km udaljene od autobusnog kolodvora. Znači, ne treba biti u potpunosti vezan za autobusni kolodvor, s te strane ukoliko se može izaći i s prijevoznicima i potrošačima u susret. Znači, ja ću kao zastupnik ovaj Zakon podržati. Mislim da je on korak u pravom smjeru, mislim da možemo sa te strane dati podršku, mislim da je dobro da se konačno skine sa dnevnog reda ta nervoza koja vlada pojavom Ubera u RH, mislim da neće biti, što se tiče potrošača nikakvih problema, što se tiče onih koji su do sada obavljali kao taxi usluge te usluge, oni će jednostavno imati u istim uvjetima određenu dodatnu konkurenciju i ono što mislim da također Zakonom treba dodatno relaksirati je da iznajmljivanje automobila, odnosno Rent-a-car službe sa vozačem ne bi trebalo biti ograničeno na najvišu kategoriju vozila s obzirom da je to cjenovno možda i nepristupačno jednom dijelu ljudi koji bi to eventualno mogli koristiti, ali ovako će to biti svedeno na iznimku, odnosno vrlo malo vozila će se koristiti na taj način. Zato evo, tih par iznimaka mislim da bi, odnosno promjena u Zakonu, mislim da bi dovelo do kvalitetnijeg Zakona i sa te strane se nadam da će ti amandmani i prijedlozi biti prihvaćeni, a sa druge strane podržavam Zakon i mislim da je on korak u dobrom smjeru. Hvala vam lijepa.
Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, dozvolite da pozdravim izaslanstvo Odbora za financije i proračun Republike Makedonije, Državnog ureda za reviziju Republike Makedonije koji su u okviru studijske posjete Državnom uredu za reviziju RH posjetili i Hrvatski sabor i ovdje održali s našim kolegama više sastanaka u cilju razmjene iskustava. Pljesak! Nastavljamo dalje s raspravom. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se i zastupnik Petar Škorić. Budući da ga nema, gubi pravo. Za pojedinačno sudjelovanje također u raspravi prijavio se zastupnik Alen Prelec.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo, jedan od kolega je rekao da je ovo jedan od važnijih zakona koji je došao u Sabor. Jasno da je važan zbog funkcioniranja cijele RH i prijevoza. Ja bih rekao da je ovo i demografski zakon jer rješava i problematiku ljudi, mladih ljudi, svih onih koji odlaze s našeg područja. Naime, Hrvatska je takva kakva je, izuzetan veliki broj ljudi nam odlazi u inozemstvo i smatram da i jedan od problema je upravo i taj prijevoz, javni prijevoz u našim krajevima. Međutim evo kada govorimo o prijevozu ja ću se malo i referirati na prijašnje naše rasprave, a bilo je tu i Zakon o otocima gdje su jedna koalicija, ja bih rekao neobična koalicija 3B Bačić, Borić i Bauk su se zauzeli za pomoć otocima u Hrvatskoj. Ovo nije ništa loše nego dapače, evo sa divljenjem to kažem da su se kolega s lijeve strane moj kolega Bauk, ali i kolege sa desne strane i Bačić i Borić zauzeli za to da naši otočani imaju dobar prijevoz. Kada smo govorili o otočanima onda možemo reći, evo i trećeg sudionika te koalicije 3B, da su se svi zajedno složili da otočanima treba pomoći vezano uz prijevoz i omogućiti im bolju komunikaciju sa otocima. Evo svaka čast otočanima, možda možemo ovu koaliciju nazvati 4B ako će biti ministar Butković isto u tom 4B, ali velim ovo ništa nije loše nego dapače, evo divim se svima onima koji se bore za otoke i prostor. Ali ja ću se pokušati izboriti kada govorimo o ovome Zakonu o cestovnom prijevoznom za otoke u Zagorju, otoke u Lici, otoke u Slavoniji, kada govorimo o otocima onda stvarno doslovno mislim jel evo radim kao načelnik i surađujem sa mnogim načelnicima ja bih rekao ruralnih prostora i gradonačelnicima i znam kakvi su njihovi problemi. Kada mi govorimo o ovom zakonu govorimo o tome da on mora ujednačiti i prijevoz i cijenu. Nažalost, to u današnje vrijeme nije točno. Mi ovdje u Hrvatskoj imamo izuzetno nejednako razvijena područja općine i gradove, ja kada razgovaram s kolegama, a to ću ponoviti, ima jedna kolegica koja je načelnica u zagorskim selima i govorimo o tome da bi trebalo uspostaviti ponovo željezničku liniju Zagreb-Kumrovec koja bi u mnogome pomogla funkcioniranju onog kraja Hrvatskog zagorja i ona kaže da ona u svojoj općini nema nikakav javni prijevoz. To je ono što me je jednostavno začudilo i zbog toga govorim o otocima u Zagorju. A mogu jednako tako govoriti o otocima u Lici i Slavoniji. Imate jako veliki broj prostora u Hrvatskoj općina koje nemaju nikakav javni prijevoz. Jasno da u takvom prostoru mladi ljudi odlaze, ako nemaju posao i ako nemaju normalnu komunikaciju do nekog manjeg grada ili gradića gdje bi mogli raditi, jasno da oni ne vide perspektivu na tom prostoru. I zbog toga sam i rekao da je ovo jedan demografski zakon trebao bi omogućiti svim krajevima Hrvatske da imaju jedan adekvatan prijevoz u kojem će ljudi moći komunicirati. Tako da velim i nadam se da mi kolege neće zamjeriti za ovo 3B i 4B, ja bih htio da se mi svi ostali izborimo za dobar prijevoz u cijeloj Hrvatskoj i da nam ova Hrvatska neće ići prema 3 milijuna stanovnika nego 4, a jedan od razloga će biti i bolji prijevoz. Kaj se tiče konkretnih prijedloga, evo ja ću dati jedan amandman, a moram se uključiti i u temu integrirani prijevoz. Ja sam stanovnik Zagrebačke županije koja se jasno oslanja na grad Zagreb, prije nekoliko godina možda je to već i prošlo 6,7 godina grad Zagreb odnosno gradonačelnik i župan Krapinsko-zagorski župan iz Zagrebačke županije gospodin Kožić i Kolar su pokrenuli integrirani prijevoz to je trebao biti jedan pilot projekat u Hrvatskoj integriranog prijevoza, to traje već godinama. I ovaj moj amandman će ići u smjeru tome da bi trebalo na neki način dati rok kada integrirani prijevoz treba implementirati jer ako govorimo o tome da se integrirani prijevoz grada Zagreba rješava već evo ja bih rekao 6, 7 godina, a ne mislim da je to nekakva nauka nego samo treba dobro prekopirati integrirani prijevoz kakav postoji u Austriji, postoji i u ostalim zemljama EU, a mi o tome pišemo studije, knjige i ništa nismo poduzeli u tih 6, 7 godina. Svi oni koji dolaze svakodnevno u Zagreb znaju kakav je promet na tim cestama do Zagreba, a vezano je i uz Zagrebačku županiju koji je prsten oko grada Zagreba, vezano je i uz zagorsku županiju i taj integrirani prijevoz treba implementirati što je moguće prije. Neću govoriti samo o integriranom prijevozu Zagreba, Zagrebačke i Zagorske županije, tako je i integrirani prijevoz koji bi trebao funkcionirati oko grada Splita, oko Rijeke, oko Osijeka i to bi bio jedan zamašnjak u rješavanju problema ljudi i demografskoj politici. Evo zato ide moja rasprava u tom smjeru, volio bih kada bi ministarstvo utvrdilo i te rokove kada se integrirani prijevoz bi trebao implementirati. Ja sam se u ovih nekoliko godina odnosno dosta već godina koliko sam načelnik naslušao paragrafa, zakona, preporuka i svega toga skupa, međutim kada stvarno treba nešto konkretno napraviti onda to traje godinama. Ja mislim da za ovakav zakon i integrirani prijevoz grada Zagreba i okolice ne treba desetljeće nego treba jednostavno sjest, dobro prekopirati i implementirati u ovoj prostor. Imamo prigradsku željeznicu Dugo Selo-Savski Marof, mislim da svi autobusni prijevoznici mogu voziti prema toj liniji koja je možda jedna od profitabilnijih, ako nije jedina profitabilna linija HŽ-a u Hrvatskoj državi i mislim da tu ne treba previše filozofirati. Još jedna stvar koju ću pohvaliti, a znam da na odboru je gospodična državna tajnica rekla, da će se omogućiti jedinicama lokalne samouprave da javni linijski prijevoz bude zajedno sa prijevozom osnovnoškolaca. Evo to mi je drago jel je zadnji zakon to onemogućavao, mnoge jedinice lokalne samouprave jednostavno nemaju nikakav javni prijevoz, mislim da će to omogućiti i svima njima da bude to adekvatan prostor, da će osnovnoškolci imati prije svega sigurnost u prijevozu, to je ono što je najvažnije i to ne treba nikada zanemariti, ali velim da se to sve omogući i zato dajem tu potpunu potporu u ovom dijelu zakona. U konačnici i smatram da zakon ide u dobrom smjeru, da je on korak naprijed i da će omogućiti bolje funkcioniranje prijevoza u Hrvatskoj. Samo velim još jedan dodatak, ja sam tražio da li je moguće da jedinice lokalne samouprave imaju više mogućnosti dogovora, odnosno, da obvežemo županije, da se moraju dogovarati sa jedinicama lokalne samouprave, vezano uz taj prijevoz, jer više puta županije imaju specifične općine, nekim odgovara nešto, nekima ne odgovara. I ako oni budu to sve stavili u čuture biti će to nešto što neće biti dobro. Znači obvezati županije da razgovaraju i da usuglase sa jedinicama lokalne samouprave kako organizirati prijevoz na svakom području jedinice lokalne samouprave. I još samo kratko da se osvrnem na Uber, smatram da je Uber dobrodošao u Hrvatsku. Mislim da je to, ide u smjeru da će građani imati bolji, brži prijevoz, a u konačnici i jeftiniji. Međutim, tu bi trebalo malo regulirati situaciju vezano uz taksiste, da nisu u nepovoljnijem položaju. Vjerujem da taksisti u ovom trenutku imaju punu veću zakonsku regulativu i njima je puno teže u ovoj situaciji za razliku od Ubera koji ima platformu i kojem je to sve puno jednostavnije i zbog toga mogu biti jeftiniji u prijevozu, da im se malo pomogne. Velim, nisam dio taksi lobija, nikako, nego dapače, mislim da je Uber jedan stvarno korak naprijed, dali da ne bi taksisti bili u nepovoljnijem položaju, evo tu je samo malo degresija, vjerujem da i vi razmišljate u tom smjeru i da će ovaj zakon biti značajan korak naprijed, za sve jedinice lokalne samouprave i da će ljudi biti zadovoljnijoj i da će prijevoz biti bolji. Toliko, zahvaljujem.
Hvala zastupniku. Gordan Maras, javio se za repliku.
Hvala lijepo. Gospodine Prelec, u vašoj raspravi ste rekli, da će se možda otvoriti neka radna mjesta, ljudi neće odlaziti iz Hrvatske i ja sam siguran u to. Ja sam siguran da će se ovim zakonom, odnosno, ovim izmjenama omogućiti i u narednih godinu i nešto dana, otvoriti novih, možda čak i do 10000 radnih mjesta u sektoru prijevoza naših sugrađana i sa te strane podržavam ovaj zakon, mislim da to nije loše rješenje i treba mu dati podršku. Ali, još jednom ću vas podsjetiti i istaknuti, da je isključivo pritiskom građana, i pritiskom ljudi koji su počeli ostvarivati svoje prihode u ovom segmentu, došlo i do toga da se zakon piše i zakon mijenja. I zato još jednom pozivam sve moje sugrađane sutra da se odazovu ispred Zagrebačke gradske skupštine da izvršimo pritisak na gradonačelnika Bandića, da ne donese plan gospodarenje otpadom. Ne kompostani u Brezovici, ne reciklažnom dvorištu u Posused Vrapču i ne velikom odlagalištu otpada u zagrebačku kvartu Sesvete u Resniku, hvala vam lijepo.
Isteklo vam je zastupnik Gordan Maras vrijeme, ali ja bi molio da se držite teme rasprave. Odgovor na repliku, nadam se po ovoj točki.
Hvala. Zato ću ja kolegu onda usmjeriti u pravom smjeru. Ja bi volio kada bi mi gradonačelnika Bandića, bi morali da implementirali ovaj integralni transport Zagreba, Zagrebačke i Zagorske županije jer on to može. On je ta snaga koja to može napraviti. Mi znamo da imamo poduzeće, integrirani transport Zagreba i Grada Zagreba, koji ima svog direktora, i već radi ne znam koliko godina, nisam baš siguran da smo se puno odmakli od toga svega skupa. Zato kolega Maras kada bude i ovaj prosvjed, podržavam ovaj prosvjed, koji kažete vezano uz i odlaganje otpada i svega toga skupa. … [[Govornik se ne razumije.]] gradonačelnika Bandića istiniti da integrirani prijevoz krene i da ne tapka na mjestu. Hvala lijepo.
Zastupnik Arsen Bauk, javio se za repliku.
Kada ste spomenuli prijevoz na otocima, sjećam se te rasprave iz izvješća o provedbi Zakona o otocima. Ja moram reći, da su me oko ovog zakona kontaktirali taksisti i drugi koji se bave prijevozom na otocima, jer su izrazili određenu zabrinutost zbog toga što se nedovoljno uvažava senzualnost njihovog posla. I izrazili su određenu bojazan, da će ljeti ostati bez dijela prihoda, a da zimi ionako nemaju prihoda. Ja bi inače volio da se uprava za otoke vrati gdje je nekad bilo u Ministarstvo mora. To smo mi promijenili i vjerujem da bi gospodin Butković u tom smislu, ukoliko bude ministar, mjesec, dva, pet, godinu koliko već bude, da bi se da bi mogao, da bi se na bolji način mogli razumijevati otočni problemi. Te ga molim da još jednom razmotri primjedbe taksiste s otoka, i da ako smatra potrebne intervira amandmanom, nakon rasprave u prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Zastupnik Marko Vešligaj, javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo, kolega Prelec, upozorili ste u svojoj raspravi na probleme koje se odnosi na javni prijevoz, prvenstveno u ruralnom prostoru koji ima određeno naravno svoje specifičnosti, dakle i smanjenje broja stanovnika i drugačiji način života. I danas zapravo javni prijevoz više nije ono što je bio nekada u tim ruralnim prostorima i nema određenih niti tržišnih osnova nažalost, za njegovo, nekakvo veće korištenje. Ono što je najbitnije ostalo uz naravno, izuzetak samačkoga, staračkoga stanovništva, koje nema te nekakve svoje osnovni prijevoz jest prijevoz osnovnoškolaca i srednjoškolaca i u tom smjeru pohvaljujem, da se može to sada zajednički obavljati. Ono što smatram, s obzirom da nam je obrazovanje na prvom mjestu, s obzirom da se sve političke opcije zalažu i slažu oko toga koliko je ono važno i bitno, smatram da bi država trebala napraviti jedan okvir, kojima će se financirati taj srednjoškolski prijevoz, a ne da svake godine, zapravo imamo nekakve rasprave i prijepore unutar županija, između županija, gradova i općina, oko toga sufinanciranja i iznosa toga sufinanciranja. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Prelec.
Zahvaljujem se kolega Vešligaj, dobro se krenuli, problem će biti financiranje. Naime, mnoge jedinice lokalne samouprave jednostavno nemaju mogućnosti financirati javni prijevoz i on je zbog toga ovako loš kakav je. Što je manje jedinice lokalne samouprave, ima manje fiskalnih mogućnosti i kapacitete i ne može sufinancirati javni prijevoz, a mi znamo da javni prijevoz, ustvari je nerentabilan u svim jedinicama lokalne samouprave. I tu bi trebalo napraviti zakonsku regulativu, tu bi Ministarstvo trebalo napraviti možda maksimalno da se ujednači taj prijevoz u svim ili u većini jedinica lokalne samouprave, da bude to jedna prihvatljiva cijena, da li sufinancira možda i ministarstvo, županije i zajedno jedinice lokalne samouprave i da nemamo barem taj motiv odlaska ljudi iz optimalnih sredina zbog toga što je javni prijevoz loš, a on je stvarno loš i velim, male jedinice nisu u mogućnosti sufinancirati taj javni prijevoz.
Zastupnik Ivan Pernar javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Danas je rasprava o taksiju, inače sam nesklon prijedlozima HDZ-ove vlade, međutim smatram da je ovaj prijedlog dobar, naravno uvijek može biti bolji, međutim ovaj prijedlog je zasigurno bolji od stanja kojeg imamo trenutno, a evo i zašto. Prva stvar je da su taksisti tražili da svi budu jednaki pred zakonom, znači da nije moguće da za uberaše je jedna pravila, a za taksiste druga. Ovim zakonom uvode se jednaka pravila za sve, znači ispunjava se osnovni zahtjev taksista. Druga stvar, logično je da se licenca izdaje osobi koja ju traži i da nije nasljedna, znači odnosno da nije prenosiva. Nema ni potrebe da bude prenosiva, zašto? Zato jer je može dobit svatko tko ispunjava uvjete. Prije je bila druga stvar, prije ste morali te licence su se morale skupo plaćat, tj. kupovat i ono što je najgore, nisu se licence kupovale od državnog ureda ili uprave, od grada, ne, licence su se kupovale od nekoga tko ih je imao prethodno, znači netko je mogao imat 5 licenci, 4 licence, mogao ih je kupovat, prodavat itd. Potpuno suluda situacija. Ovim zakonom to se regulira na način da licencu može dobiti svatko tko se želi bavit ovim prijevozom. Situacija do sad je bila, ja ću navest sljedeći primjer, vozi me čovjek sa autom, Zagreb taxi ja mislim da je bilo i što je bilo? On je imao taksimetar u taksiju, ja sam se vozio bezbroj puta sa Zagreb taksijem, nikad me nije nitko, nikad me nije nitko išao prevarit. Međutim, taj jedan put se taksimetar okretao, po mojoj procjeni, brže nego je trebalo. Jednostavno vidiš da se brojke pred tvojim očima vrte. I sad ja pitam tog čovjeka pa dobro koje su to fore? A on kaže znaš ak ja to tak ne radim, nemam zarade, ne mogu zaradit. A zašto se to događalo? Pa događalo se zato jer on nije imao svoju licencu, on je radio za nekog drugog tko je imao licencu. Znači netko je imao recimo 4 licence i onda je on njemu rekao ok, s jednom od tih mojih licenci ti ćeš moć vozit, ali moraš mjesečno meni platit 4000 kuna. što će reći da je na licenci zarađivao više nego je trebao jedan pojedinac, umjesto da je od države ili grada osoba mogla dobit licencu. Znači potpuno je, trenutni sustav je zapravo činio što? Činio je da su izdavatelji licenca, da su te licence bile prenosive, da ih je mogao davat tko je kome htio itd. Vrlo jedan sulud sustav. I hoću reći da je dobra novina ovog zakona to što se mičemo sa tehnološkim razvojem, znači nekad je bio taksimetar. Danas ljudi se voze, ajmo reći ja kao mlađa osoba, uvijek naručujem taxi preko aplikacije, nikad telefonskim pozivom. I mogu reći iskreno da, budući da u 99,9% slučajeva sam bio zadovoljan sa Zagreb taksijem, uvijek se vozim s njima evo. Nikad se ne vozim sa UBER-om, sa CAMMEO-m jako rijetko, jer sam zadovoljan njima. I razlog zašto se vozim s njima je u tome što, recimo UBER ima jeftiniju cijenu, da, ali ja nisam zadovoljan s njihovom uslugom, meni je bolja usluga Zagreb taksija. I ovo što se sad uvodi to je ta naplata putem aplikacije je zapravo vrhunska stvar, zato jer onda svaki put kad se vozite vam stigne, tj. možete vidjet koji put ste prešli, kolku kilometražu i zna se kolka je cijena kilometra, zna se vrijeme ukupno koje ste se vozili, nitko ne može reći da je cijena toga drukčija od one koja jest. Dok kod taksimetra vi zapravo nemate percepciju tih brojki, one se mogu vrtit ono, kako čovjek želi. Naravno, 99% ljudi su pošteni, ali uvijek ima dio nepoštenih. I još jedan problem postoji, a to je da su taksisti često znali pljačkat putnike. Ja znam recimo, kad kažem pljačkat, pa znali su naplatit nešto što vrijedi relativno 100kn, 200kn. imali ste situaciju u Dubrovniku gdje je za prijevoz od zračne luke do Dubrovnika, taksist je po mojem mišljenju puno naplaćuju, po mojem mišljenju. I ovim prijedlogom zakona se onemogućava preplaćivanje, odnosno precjenjivanje tih usluga. Ako će netko istu stvar obavit za duplo manje novaca, a izvršit istu uslugu, država je tu da mu to omogući. Uloga države je da razbije monopole i da omogući slobodan i nesmetan razvoj društva. Pa ne može 4 milijuna ljudi plus ne znam milijun ili dva gostiju biti taoci interesa 2000 taksista. A do sad je bilo tako, dosad je grupa ljudi ucjenjivala. Ja se sjećam kad je bilo još, prije dolaska Cammea, pa to je bilo strava, ti taksisti su igrali šah, nisu, rijetko su vozili uopće putnike i onda kad bi ih vozili bilo je dosta skuplji taj prijevoz. I sjećam se kolki je otpor bio uopće dolasku taxi Cammea, sjećam se kao jučer. Prosvjedovali su tu protiv Cammea. Danas se stvari miču još znači u pozitivnijem smjeru, zapravo se uvodi slobodno tržište, onaj kome se isplati baviti tim poslom on će se njime baviti, kome se ne isplati time baviti neće se baviti. Ono što je ključno je da putnici se voze jeftino i relativno sigurno. Što se tiče starosti vozila, smatram da ne bi trebalo ograničiti na 7 godina. Zašto? Pa zato jer nitko vam ne jamči da vozilo koje je staro 6 godina vozi bolje od vozila koje je staro 8 godina. To je individualno. Ovisi od vozila do vozila je li vozilo imalo sudare, nije imalo, je li, način na koji se upravlja vozilom. Imate nekoga tko u 10 godina će proći tri puta manju kilometražu nego netko drugi u 7. Ovisi naravno način na koji se postupa sa vozilom. Možete nježno voziti vozilo, možete biti grubi sa njim. I sukladno tome se to osjeti na i amortizerima i motoru, kočnicama itd.. Znači evo jedini moj prijedlog je ovako konstruktivne naravi, znači da se ne ograničava na 7 godina, neka se da barem 10. Evo, neka se da na 10. A ono što je ključno je da ako netko vidi tj. osoba na tehničkom pregledu da se zna da se taj auto koristi za taxi prijevoz, ona može reći ako je vozilo mlađe ili 5 godina ili 3 godine, jednostavno da kaže čujte ali ovo vaše vozilo zbog stanja u kojem se nalazi ne zadovoljava uvjete za to. Ali ako je vozilo najnormalnije. Što znači ako je vozilo iz 2008. godine? Pa to ne znači da je to vozilo kojim se ne bi smjelo voziti putnike. To može biti vrhunska limuzina, može biti mercedes samo takav. I šta sada? Vi ne bi smjeli njega voziti jer je on stariji od 10 godina, pa koja je to logika? Odnosno jer ima stariji od 7 godina. A može biti vozilo vrhunsko. I također ovi taksisti su morali dosta puno tih nameta plaćati od kojih su mnogi po meni besmisleni, zapravo je njihov cilj bio težak dobivanja licence, smatram da treba pojednostaviti to tim više što po meni je suludo tražiti od nekoga tko ide voziti taxi da zna na pamet recimo sve ulice u Zagrebu. Pa ne može znati sve ulice u Zagrebu, ali zato ima aplikacija, zato može napisati evo idemo od točke A do točke B i aplikacija jednostavno kaže skrenite lijevo, skrenite desno, vozite 500 metara ravno, stigli ste na odredište, imate 200 metara do odredišta itd.. Mislim da bi se trebali, nekada su ljudi imali karte, pa ja se sjećam toga ili su morali jednostavno na pamet znati. Danas nema potrebe imate pametne uređaje, možete saznati bilo koju informaciju u trenutku. Eto, hvala.
U ime predlagatelja završna riječ ministar Oleg Butković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Evo na kraju ove današnje rasprave vezano za Zakon o prijevozu u cestovnom prometu moram izraziti zadovoljstvo i zahvaliti se svim klubovima i svim pojedinačnim raspravama, svim zastupnicama i zastupnicima koji su raspravljali i koji su u svojim raspravama i stavovima iznašali neke stvari koje su mogle biti i bolje, koje treba ispraviti i koje treba regulirati možda na bolji način. I definitivno ćemo sve amandmane koje dođu pogledati, neke od njih smo već i pogledali, imaju smisla, imaju definitivno temelja da ih bolje i pogledamo a neke od njih i prihvatimo. Što se tiče, možda završno ću reći, ponavljam još jednom, zakon je, cilj ovoga zakona je bila najprije da preuzmemo sve one pravne, pravnu stečevinu EU sve direktive koje su donijete u međuvremenu a ono što je najbitnije i o čemu je dosta danas bilo govora da će se ovim zakonom urediti javni linijski županijski prijevoz i određeni zastupnici su govorili o tome da se ukidaju linije na njihovim područjima. Ovim zakonom i ovim prijedlogom zakona upravo mi županijama dajemo mogućnost da sklapaju sa prijevoznicima predmetne ugovore i da urede javni linijski prijevoz koji postaje javna usluga. Naravno u suradnji sa gradovima i općinama od kojih bi zapravo i trebala krenuti inicijativa o potrebi takvog prijevoza. Druga stvar, što želim reći je svi oni prijedlozi koji su išli u pravcu, poštovane zastupnice Lukačić, mi ćemo apsolutno prihvatiti, mislim da su suvisli jer vodili smo računa o tome ali uvijek treba i više, tako da hvala vam na tome, mi ćemo definitivno evo, vidjeli smo vaše amandmane sigurno ćemo kao ministarstvo to prihvatiti. Sljedeća stvar je, ono o čemu je najviše bilo govora i o čemu ste najviše raspravljali to je regulacija autotaksi prijevoza. Ponavljam još jednom, cilj ovog zakona je bila da uvodimo jednaka pravila za sve. Nitko nije povlašten i nitko nije drugačiji u odnosu na onoga tko sada već obavlja i tko će obavljati autotaksi prijevoz. To je prva stvar. Druga stvar, uvodimo elektroničku aplikaciju kao medij za odabir najkraće trase prometovanja i mislim da je to dobro. To je stvar onoga tko naručuje putem aplikacije, da li će prihvatiti to je stvar pogodbe, da li će prihvatiti ili neće prihvatiti takvu vrstu prijevoza i takvu ponudu i mislim da je to nešto što će građani apsolutno pozdraviti. Druga stvar, autotaksi prijevoznicima osiguravamo potpunu poduzetničku slobodu na način da mogu obavljati autotaksi prijevoz gdje god vide ekonomski interes. Zašto ograničavati nekome iz Slavonije da vozi taxi u Splitu ili Dubrovniku? Zbog čega to ograničavati? Pa to su sve građani RH. Ako su dobri u ugostiteljstvu, ako su dobri u nekom drugim djelatnostima i rade preko sezone uz more, zašto im onemogućiti da rade i voze taxi preko sezone, zbog čega? Zbog čega bi ti ljudi odlazili izvan države i radili negdje vani? Tako da mislim da smo ovim definitivno i prihvaćam mnoge rasprave od ljudi koji su danas ovdje rekli i istaknuli to da će ovaj zakon omogućiti otvaranje novih radnih mjesta i to apsolutno treba pozdraviti. I treća stvar, ukida se ograničenje broja auto taxi dozvola na području određene jedinice lokalne samouprave ali mi ne oduzimamo pravo lokalnoj samoupravi da izda dozvolu. I tu se slažem s kolegom Šukerom koji je to rekao da pravo ostaje jedinici lokalne samouprave. Znači svi oni koji imaju važeće licence moći će doći u tu određenu jedinicu lokalne samouprave i zatražiti dozvolu za rad. Evo to je ono što sam htio možda još istaknuti. Pogledat ćemo sve te amandmane i evo sutra će biti to na Vladi, slijedom toga ćemo i predložiti prema Hrvatskom saboru. Hvala vam.
Zastupnik Arsen Bauk javio se za repliku.
Ministre, prihvaćam ovo što ste rekli o građanima drugih dijelova Hrvatske koji dolaze ljeti raditi u mnogim djelatnostima pa tako i djelatnosti prijevoza, ipak želio bi da mi odgovorite, razumijete li specifičnosti taxi prijevoza koja se odvija na otoku? Ono ima dvije specifičnosti u odnosu na ostatak Hrvatske. Prvi je da se isključivo odvija tijekom sezone jer vrlo rijetko netko koristi taxi na otocima zimi i drugi je da se više koristi kao međumjesni prijevoz, kao supstitucija za javni prijevoz i da se uglavnom koristi ljeti i uglavnom na trajektnim pristaništima. Dakle tu postoji određena specifičnost, moje pitanje glasi razumijete li tu specifičnost i možete li na neki način reći kako bi tu specifičnost riješili u odnosu na druge? To je to.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Znam za tu inicijativu, došlo je i u pisanoj formi, bilo je određenih broja i medijskih istupa i takvih traženja od strane otoka. Gledajte, ne možemo u ovom zakonu izdvajati bilo koga. Takav je bio naš stav. Postoje drugi zakoni i čitav niz važećih zakona koji otoke, koji su zaista specifični, stavljaju u drugačiji položaj u odnosu na ostatak Hrvatske. Ja ću spomenuti samo u mom resoru, vi znate da su sve pravne i fizičke osobe na otoku Krku i okolnim otocima oslobođeni Krčkog mosta, da plaćaju 50% karte je li, da smo započeli sa 80 milijuna eura investicija na otocima isključivo za otočno povezivanje. Znači postoji čitav niz mjere koje ovo ministarstvo provodi baš za otoke tako da ovaj zakon, tako smatramo, ne bi bilo dobro da izdvajamo i da stavljamo bilokakve iznimke u ovaj zakon. Ali da treba otocima pomoći i dalje, da treba raditi i dalje kroz druge zakone, to apsolutno podržavam.
Zastupnik Branko Bačić javio se za repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, u pravu ste s ovom vašom zaključnom konstatacijom, dugo smo pokušavali iznaći način da bi se kroz ovaj zakon posebno vrednovalo otočane odnosno taxi prijevoz na otocima s obzirom na one okolnosti o kojima je kolega Bauk govorio, ali sami tvrdite, već je niz mjera prema hrvatskim otocima krenulo kad je u pitanju i prometna povezanost i bolji uvjeti prijevoza otočana sa i na kopnu. U tom smislu vam želim u ime otočana, Dubrovačko-neretvanske županije, stanovnika Mljeta, Korčule i Lastova zahvaliti se na uspostavi cjelogodišnje brzo-brodske linije od Dubrovnika preko Sovre na Mljetu, Korčule do Ugljana na Lastovu koja će početi 1. svibnja i postat će cjelogodišnja brzo-brodska linija što itekako puno znači, povezivanje prije svega otoka Lastova sa sjedištem svoje županije što sada nije bio slučaj. Na taj način se pokazalo ustvari koliko vaše ministarstvo i osobno brinete o otočanima pa u tom smislu, posebno otočana moje županije. Hvala.
Zastupnica Ljubica Maksimčuk javila se za repliku.
Hvala lijepo. Evo na kraju današnje rasprave, jedno kratko pitanje ministru, odnosi se na članak 117. koji glasi da će ministar u roku od 60 dana nakon stupanja na snagu ovoga zakona donijeti pravilnike i ovdje se navodi da se taj broj pravilnika sa 12 smanjuje na 10, pa evo ja pitam ministra, da li će se ispoštovati ti rokovi s obzirom da je na snazi trenutno važeći Zakon o prijevozu u cestovnom prometu koji je donesen 2013. godine a pravilnik o dozvolama za obavljanje linijskog prijevoza putnika je donesen potkraj 2015. godine. Evo samo da nam se to ne bi desilo, znači jel' se može ispoštovati ovaj rok od 60 dana za donošenje ovih pravilnika?
Odgovor na repliku, ministar.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Znači cilj i namjera je bila da ovaj zakon ide po hitnoj proceduri zbog turističke sezone. Zakon bez pravilnika nema veliki smisao. Znači mi ćemo slijedeći tjedan pustit pravilnike u javno savjetovanje odnosno u javnu raspravu tako da će bit usvojeni sigurno prije tog roka maksimalno 60 dana.
Zastupnik Alen Prelec javio se za repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, evo drago mi je da ste danas došli ovdje, da smo zajedno raspravili o ovom vrlo važnom zakonu, daste saslušali naše primjedbe, ja se nadam da ćete još uvažiti neke stvari koje smo danas iznijeli u ovoj raspravi jer su stvarno bile dobronamjerne i idu ka smjeru boljeg prijevoza. Evo sad ste u završnom izlaganju rekli da puno ovisi o županijama koje bi treba potpisati određene dozvole i suradnji sa jedinicama lokalne samouprave a to mene i najviše brine jer više puta županije nemaju razumijevanja, niti žele previše se razgovarati sa jedinicama lokalne samouprave, a trebali bi, ovaj javni prijevoz jasno ovisi o jednima i drugima, a prije svega da čini dobro malim općinama. Mene više brine ta brzina provođenja zakona, implementacija prijevoza, nadam se da ćemo to možda malo ubrzati i da birokracija neće biti zapreka u rješavanju nekih problema, nego upravo poticaj da se što prije rješavaju problemi. Hvala lijepo.
S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sada idemo na Konačni prijedlog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 327. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i zastupnik Alen Prelec. Pregled amandman dostavljen vam je elektronskim putem, ima ih 16. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, s nama je poštovani ministar mora, prometa i infrastrukture Oleg Butković. Krećemo ministre sa prvim amandmanom, to je amandman Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman Kluba zastupnika SDP-a. Definicijom iznajmljivanja vozila sa vozačem se željelo jasno odvojiti način i svrhu obavljanja te djelatnosti od djelatnosti obavljanja auto taxi prijevoza te naglasiti namjenu i način pružanja predmetne usluge. S obzirom na ciljane korisnike usluge iznajmljivanja vozila sa vozačem koji u mogućnosti platiti cijenu takve usluge, bilo je potrebno definirati odgovarajuću vrstu vozila za tu namjenu odnosno najvišu klasu osobnih automobila koji imaju naviše 4 mjesta za putnike i mjesto za vozača.
Klub SDP-a, poštovani kolega … [[Govornik se ne razumije.]]
Povlačimo amandman.
Povlačite amandman, hvala vam. Onda idemo na drugi amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Vlada prihvaća amandman.
On postaje onda sastavni dio zakona. Treći je amandman Odbora za pomorstvo, prometi infrastrukturu.
Vlada prihvaća amandman.
Postaje sastavni dio zakona. Četvrti amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Vlada prihvaća amandman.
I on postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 5, Klub zastupnika SDP-a.
Vlada prihvaća amandman.
Postaje sastavni dio zakona. Šesto, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Sedmi amandman, Klub zastupnika HDZ-a.
Vlada prihvaća amandman.
Postaje sastavni dio zakona. Osmi amandman Klub zastupnika HDZ-a.
Vlada prihvaća amandman.
Postaje sastavni dio zakona. Deveti amandman, odbor za pomorstvo, promet, infrastrukturu.
Vlada prihvaća amandman.
Postaje sastavni dio zakona. Deseti amandman, Odbor za pomorstvo, promet, infrastrukturu.
Vlada prihvaća amandman.
I taj amandman postaje sastavni dio zakona. Amandman 11., Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Odredba po kojoj bi se auto taxi prijevoznicima dopustilo pravo ulaska u pješačke zone radi ukrcaja i iskrcaja putnika s poteškoćama u kretanju, bolesne putnike, putnika s djecom do 7 godina starosti, držimo da nije predmet ovoga zakona već Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Naime, odredbama Zakona u sigurnosti prometa na cestama, odnosno prometnim pravilima uz korištenje odgovarajuće prometne signalizacije se može dopustiti ili ograničiti kretanje pojedinim vrstama vozila, pa tako i vozilima kojima se obavlja auti taxi prijevoz.
Izvolite, u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovana zastupnika Čikotić, izvolite.
Što se tiče Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, smatramo da je trebalo jasnije definirati ovu odredbu posebice zbog osoba sa invaliditetom te isto tako u amandmanu je zapravo bilo predloženo da se i na drukčiji način formulira zakonom određena odredba, da se taxi prijevoznike ograniči da ne staju na stajališta javnog gradskog prijevoza da bi se izbjegao kolaps javnog prijevoza, a posebno u Rijeci, u Splitu, Dubrovniku gdje autobusi ulaze u centre gradova jer događati će se situacija da autobusi neće moći stati na za njih predviđena stajališta i kako će onda osobe sa invaliditetom koristiti javni prijevoz ako nemamo sigurnost autobusnog stajališta.
Tražite pretpostavljam glasovanje? Glasujmo onda o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na amandman broj 12 Kluba zastupnika SDP-a.
Vlada prihvaća navedeni amandman.
Postaje sastavni dio Zakona. Amandman broj 13 Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-u.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman obzirom da se predlaže odlučivanje o načinu obavljanja posebnih oblika prijevoza putnika, rješenjem izdanim od strane nadležnog upravnog tijela. S obzirom na odredbe propisa o sadržaju rješenja kao upravnog akta nije potrebno obavezati nadležno upravno tijelo da donese posebnu odluku o uvjetima izdavanja toga rješenja, već se takva odluka može donijeti ukoliko nadležno upravno tijelo isto smatra potrebnim kako bi pobliže definiralo uvjete za obavljanje predmetne djelatnosti.
Očitovanje, poštovana kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, mi ovdje u nekoliko navrata govorimo o decentralizaciji, o međusobnoj suradnji. Ovim amandmanom koji je predložen zapravo se išlo u tom smjeru. Očito Vlada nije prepoznala da ono što i deklarativno govorimo stvarno želimo imati kroz zakone, stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Pristupimo onda glasovanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 14 zastupnika Alena Preleca.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Obzirom da je u pripremi posebni Zakon o integriranom prijevozu putnika koji će pobliže regulirati problematiku integriranog prijevoza u svim prometnim granama, krajnji rokovi za primjenu integriranog prijevoza putnika, ukoliko se isto pokaže potrebnim, biti će precizirani tim Zakonom. Međutim, treba naglasiti da uvođenje integriranog prijevoza putnika zahtjeva znatna materijalna sredstva, jasne projekte i kadrovske resurse za njegovu implementaciju, što treba uzeti u obzir kod propisivanja bilo kakvih rokova.
Izvolite očitovanje.
Povlačim ... [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro. Hvala vam. Idemo na amandman broj 15 Kluba zastupnika HDZ-a.
Vlada prihvaća navedeni amandman.
Postaje sastavni dio Zakona. I zadnji, 16. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Vlada prihvaća navedeni amandman.
I taj amandman postaje sastavni dio Zakona. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Molim vas, glasujmo. Utvrđujem da je Zakon dobio 102 za, 1 glas suzdržan i 10 glasova protiv, te je na taj način donesen Zakon o prijevozu u cestovnom prometu zajedno sa svim prihvaćenim amandmanima.
Sljedeća točka na dnevnom redu je - Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti - Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 8. Zakona o elektroničkim komunikacijama. Raspravu je proveo Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Oleg Butković, ministar mora, prometa i infrastrukture.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Radom Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti upravlja Vijeće HAKOM-a koje imenuje i razrješava Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH. Budući da je mandat predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća HAKOM-a istekao 22. veljače 2018. godine, Vlada RH prethodno je provela postupak javnog poziva za predlaganje kandidata za 5 članova vijeća HAKOM-a kako je propisano Zakonom o elektroničkim komunikacijama. Javni poziv za predlaganje kandidata za 5 članova vijeća HAKOM-a objavljen je 27. prosinca 2017. godine u NN, Jutarnjem listu te na internetskoj stranici Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. Prijave na javni poziv mogle su se podnijeti u roku od 15 dana od dana objave javnog poziva u NN, odnosno zaključno s 11. siječnjem 2018. godine. U roku za podnošenje prijava na javni poziv pristiglo je 40 prijava. Na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu, Vlada RH na sjednici održanoj 15. ožujka 2018. godine utvrdila prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova vijeća HAKOM-a. Predsjednik, zamjenik predsjednika i članovi vijeća HAKOM-a imenuju se na razdoblje od 5 godina te mogu biti ponovno imenovani. Na istoj sjednici Vlada RH otvorila je i prijedlog odluke o razrješenju dosadašnjeg predsjednika, zamjenika predsjednika i članova vijeća HAKOM-a radi isteka mandata. Oba prijedloga odluka s odgovarajućom dokumentacijom dostavljena su Hrvatskom saboru. Slijedom navedenog Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru razrješenje dr. znanosti Dražena Lučića dužnosti predsjednika vijeća, Domagoja Jurjevića dužnosti zamjenika predsjednika vijeća, a Zdravka Jukića, doktora znanosti Nikole Popovića i doktora znanosti Marijana Bolarića dužnosti članova vijeća HAKOM-a radi isteka mandata. Zaključno, Vlada RH predlaže Hrvatskome saboru imenovanje Tonka Obuljena predsjednikom vijeća, Darka Josipovića zamjenikom predsjednika vijeća te magistra znanosti Mislava Hebela, Ante Milasa i doktora znanosti Nikole Popovića članovima vijeća HAKOM-a.
Zastupnik Nikola Grmoja zatražio je repliku.
Poštovani ministre, vi znate da smo mi u više navrata ovdje u Hrvatskom saboru upozoravali na ravnatelja kojem je istekao mandat, to je Dražen Lučić. Čuli smo iz medija, vidjeli da ste i vi pisali Vladi RH. Mene zanima zašto se čovjeku koji ima pravomoćne presude nije ništa dogodilo? Zašto u slučaju Dražena Lučića niste i vi sami više poduzeli, zašto Vlada RH nije ništa napravila nego se čekalo da mu istekne mandat? O novom ravnatelju kojeg ste predložili, o čovjeku ne znam puno, ne bih ga želio ni napadati jer mu nismo dali ni priliku da vidimo kako će raditi taj posao, činjenica da je on brat od ministrice Obuljen, ali to ne bi ovdje o ovom trenutku puno problematizirao. Mene zanima kako se moglo dopustiti Draženu Lučiću da provodi samovolju u HAKOM-u, sve one optužbe koje smo mi ovdje iznijeli, činjenicu da je lagao saborskim zastupnicima ovdje tijekom rasprave, a da ni vi, ni Vlada RH po tom pitanju niste ništa napravili.
Hvala. Odgovor na repliku, ministar Butković.
Evo ja ću vrlo kratko, hvala vam. Gospodine zastupniče, predsjednika, zamjenika predsjednika i članove HAKOM-a bira Hrvatski sabor. O radu gospodina Lučića i to ste u pravu, ja sam i napisao što mislim, a zbog čega je gospodin obnašao funkciju i da mu se ništa u kaznenom djelu, što vi implicirate iz vašega pitanja nije dogodilo, ja vam odgovor na to pitanje ne mogu dati. Ono što mogu reći je da je u ovom zakonitom postupku Vlada RH predložila temeljem i kvalifikacija ljudi i dobre pripreme, odnosno pregleda cijele dokumentacije petoricu kandidata za koje smatramo da će u narednom razdoblju voditi HAKOM onako kako treba voditi sukladno i programu Vlade RH.
Povreda poslovnika, zastupnik Grmoja.
Povreda poslovnika, članak 238. Poštovani ministre, nisam govorio o kaznenoj odgovornosti. Ona je utvrđena. On ima pravomoćnu presudu. Ja sam govorio o činjenici da su vaše kolege iz HDZ-a, a po naputku Vlade podržavali izvješće HAKOM-a i ravnatelja Lučića. Ja postavljam pitanje zašto? Zašto ste ga podržavali kad ste znali za to i mi smo vas time ovdje upoznali. Ja sam donio i pokazao pravomoćnu presudu. To je pravo pitanje. Vi ste možda nešto poduzeli, ali što su poduzele vaše kolege iz HDZ-a, što je poduzeo predsjednik Vlade i što je poduzeo HDZ u cijelosti?
Zastupnik Grmoja. Nisam primijetio da je bila povreda Poslovnika pa pripazite sljedeći put inače će biti opomena. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? S nama su učenici II. gimnazije iz Zagreba na galeriji, molio bih da ih pozdravite jednim pljeskom. [[Pljesak.]] Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista za sudjelovanje u raspravi prijavio se Miro Bulj. Izvolite zastupniče Grmoja [[Upadica: po pola ćemo nas dvojica.]] Inače je pravilo, molimo bih saborske zastupnike, molio bih saborske zastupnike da se strpe. Inače je pravilo da se prijavi to prije, budući da se dogodilo, sad ja puštam, slijedeći put molio bih saborske zastupnike da vode o tome računa da se prijavi prije. Hvala.
Kolega iz HDZ-a, ne trebate se bojati onoga što ću reći i to sam već govorio ovdje u ovom Saboru. Ne trebate biti nervozni. Znači, u nekoliko navrata smo upozoravali na katastrofalnu situaciju u HAKOM-u, na jako lošu situaciju na tržištu, na činjenicu da imamo monopol na tržištu od strane jednog operatera i da ne bi bilo sve negativno, znači vidim i određene pomake. Vidim da je Vlada donijela odluku da se kreće u gradnju državne agregacijske mreže, što sam u više, o čemu sam u više navrata govorio ovdje u Hrvatskom saboru. Mi znamo koliki su otpori bili sa strane HT-a, odnosno Deutsche Telekoma da država ne ide u gradnju agregacijske mreže. Međutim, ta odluka Vlade koja je donesena očito pod ovdje pritiskom nas iz oporbe je vrlo pozitivna za RH i u tom smjeru je treba pozdraviti, ali situacija u HAKOM-u, situacija u regulatoru nikako nije dobra. I ono što sam ovdje ministru Butkoviću iznio u replici, situaciju da smo mi imali čovjeka na čelu HAKOM-a koji ima pravomoćnu presudu, koji nas je ovdje sve saborske zastupnike zavaravao i tvrdio da to nije istina onda kad smo mu pokazali papir, pokazalo se da je to točno. Činjenica da ste ga vi kroz cijelo to vrijeme branili i da se sada tek nakon što mu je istekao mandat ide u smjenu, nikako nije nešto što je dobro i što treba pozdraviti. Ono što treba pozdraviti i što pozdravljam s ovoga mjesta je činjenica da je država donijela odluku da se ide u gradnju agregacijske mreže koja će biti u državnom vlasništvu, čime će znači, se svim operaterima ona nuditi pod jednakim uvjetima, što će u konačnici dovesti do bolje usluge za naše građane, što će dovesti do činjenice da će te usluge biti i povoljnije i da nemamo situaciju da jedan operater ima ovakav monopol na tržištu. Mi se svi sjećamo da se u medijima govorilo o vezi jedne osobe iz Ureda predstojnika Vlade sa HT-om, da smo i mi na to upozoravali ovdje u Hrvatskom saboru, mislim da je kolega Glavašević podigao čak i prijavu za sukob interesa, mislim da je ta prijava u konačnici odbačena, ali dobro je što je predsjednik Vlade i Vlada RH smogla snage da se odupre intencije Njemačke koja je željela da isključivo Deutsche Telekom, odnosno HT ima monopol u RH. Mi smo svi zahvalni Njemačkoj za ono što je učinila oko međunarodnog priznanja RH, ali hrvatski interesi moraju biti u Hrvatskoj ispred bilo čijih drugih interesa, odnosno interesi naših građana. Što se tiče samog Vijeća HAKOM-a, sve one optužbe koje smo iznijeli na račun Dražena Lučića su svima jako dobro poznate. Žao mi je da ono što je zahtijevao sam ministar da i što je posao pismo da to nije prepoznato od strane Vlade. Ne znam zašto je Vlada RH odlučila štititi tog čovjeka, zašto su to odlučili, zašto su ga odlučili štititi zastupnici HDZ-a ovdje u Hrvatskom saboru i svaki put izglasati to izvješće. Ono što je pozitivno, evo događa se promjena jer mu je istekao mandat. Mnogi mediji špekuliraju o tome kako nije dobro da to bude brat ministrice Obuljen, kako se šalje jedna loša poruka. Ja bih ovoga puta po tom pitanju ostao suzdržan, vidjeti ćemo kakvi će biti rezultati tog čovjeka. Možemo se složiti možda da poruka nije najbolja, ali sigurno je da je dobro da je došlo do promjene na čelu HAKOM-a, a rezultati znači, gospodina Obuljena će pokazati je li ta promjena, odnosno njegov izbor je li bio najsretnije rješenje. Vjerojatno će ovdje se tijekom rasprave problematizirati to da je on brat ministrice Obuljen, vjerojatno će i kolege iz oporbe to ovdje danas napadati. Ja ću po tom pitanju ostati za sada suzdržan, vidjeti ću kako će čovjek obavljati posao, a kod samog glasovanja donijet ćemo odluku na klubu MOST-a, a ono što bih još jednom želio naglasiti da sve ove naše regulatorne agencije se trebaju boriti protiv monopola na tržištu, ne smiju nikome pogodovati, to je zadatak i Uprave HAKOM-a i nadam se evo, i da će ove odluke koje su bile, a koje su pozitivne, koje su donesene u posljednje vrijeme ići upravo u smjeru suzbijanja monopola. Činjenica je da će se, ja se nadam, dogoditi da će svi na tržištu imati jednake uvjete, da će to u konačnici dovesti do nižih cijena i bolje usluge za naše građane. Mislim da nam je to svima ovdje u Hrvatskom saboru u interesu. Hvala.
Drugi dio rasprave preuzima zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ja bih isto kratko samo ponovio da što se tiče novog imenovanja ništa ne znam o tom čovjeku osim da je brat od ministrice. S tim, kao što je rekao i kolega Grmoja, o njemu ćemo vidjeti. Međutim, činjenica je da HAKOM za vrijeme sadašnjeg ravnatelja, na što smo upozoravali mi u MOST-u i na što smo govorili na sve što se radi i što je od zabrane sindikata, djelovanje sindikalnog kažnjavanja tih ljudi, tjeranja tih ljudi iz sustava gdje se izgubila kvaliteta, a o čemu govorimo? Govorimo o agenciji koja regulira 11 milijardi kuna. Znači, pošta, željeznice, telekomunikacije. Monopol i način koji imamo u Hrvatskoj po pitanju telekomunikacija je vidljiv i pozdravljam ono sve što je interesu Hrvatske što je kazao kolega Grmoja u izgradnji infrastrukture da hrvatska država bude tu uključena. Međutim je činjenica da HAKOM ništa nije poduzimao po pitanju teleoperatera. Ja ću samo spomenuti antenske stupove i bazne stanice, evo, jučer je došlo jedno rješenje na selu, u sinjskom jednom zaselku da se bazna stanica ukloni, ali to je nakon 4 g. da je nelegalno postavljena. Znači da Tele2 je to napravio, to sigurno smio napraviti u Švedskoj, ne bi smio pomisliti, jer bi odmah bili zatvoreni, pritvoreni, tj. ugašeni. Znači koriste se naši prostri i ova naša ministarstva kao i HAKOM nije poglavito koji je trebao ukazivati na to, oni su čak i dozvoljavali i na kulturnim dobrima, zapjevaju lokalnih samouprava da se ugradi u prostorne planove, da se ugradi postavljenje tih baznih stanica. I naravno i na domove zdravlja i na škole, na vrtiće. Oni će kazati to nije njihova uloga, da to je prostorni plan. Ovdje koji je upravljao kao gospođa Taritaš, ona pozna to kako se prostorno planira. Međutim, HAKOM je onaj koji regulira ogromno tržište, to dosadašnji predsjednik vijeća trebao je biti odavno smijenjen, ne ovim putem kada im je istekao mandat i još jednom ću ključno ponoviti, danas, tj. jučerašnjim rješenjem se čovjek sam izborio, osobno sam sudjelovao u prosvjed tada, kao optimist i organizator, postavljenje baznih stanica gdje im god padne na pamet. Bez da je regulirana, kao jednostavna građevina, za postaviti antenski stup, sa baznim stanicama, ne treba vam nikakva dozvola. Kada proširujete balkon na stanu, treba vam građevinska dozvola, suglasnost susjeda, apsolutno pogodujemo starim teleoperaterima, tj. izgleda kao da smo mi njihova kolonija. Zbog čega njihova kolonija? Jer sve što rade na štetu zdravlja, našega prostora, HAKOM nije naravno o tome riječi rekao, a mogao se usuglasiti da je u drugim državama tako, jer on regulira to tržište, jer to ne radi u svojim državama. To ne radi u svojim državama. U svojim državama uredno plaćaju sve što trebaju uplatiti, kada radite nekakav objekat, međutim, teleoperateri, to ne plaćaju. I to smatram, nije to samo krivnja HAKOM-a to je Ministarstvo graditeljstva, Ministarstvo prometa, Ministarstvo zdravalja, svi su tu znači gledali kroz prste, jer naravno, jer su šutjeli. A mi ovdje kolege zastupnici, o tome ne smijemo šutjeti, jer je lakše bilo dosadašnjem, mislim dosadašnji je trebao odavno otići, čovjek o kojemu sam govorio, sada kad odlazi glupo je uopće ponavljati, a o novome, uvaženi ministre, ali nije tu ministar, otišao je, ne znamo ništa osim što je brat od Nine Obuljen. Građani su što se tiče HAKOM-a ostavljeni sami, prepušteni sami sebi da se bore, evo, kao u slučaju baznih stanica, da je svaki dan osvanu kraj prozori, ljudi, djece koji tu žive, nije kao regulativna agencija reagirala. Ja znam da u prostor se ne mogu miješati, jer to je stvar, lokalne, županijske i državne, prostornih planova, međutim, oni su šutjeli i pogodovali. I moramo znati da ti teleoperateri koji djeluju na području RH, najveću dobit imaju u Hrvatskoj, ali nažalost ne ulažu u Hrvatsku, jedino što se zove hrvatski … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, ulažu u druge države, tu dobit od naših građana. Znači to je krivnja ovoga sustava, to je krivnja šutnje i čelnika HAKOM-a i ministra prometa i ministra graditeljstva, svi koji su tu sudjelovali, dozvolili su da se izvlači novac iz naših građana, a da se ulaže u druge države. To je činjenica, o gospodinu Lučiću, više neću govoriti o novome smo mu rekli, činjenicu, da jedino što znamo o čovjeku i što znam o javnosti, to neću ni, samo ću reći da je brat od ministrice. Hvala.
Klub zastupnika HDZ-a prijavio se za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govoriti će zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi predstavnici ministarstva. Vrlo kratko, Klub HDZ-a podržati će odluku o razrješenju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova vijeća Hrvatske regulativne agencije za mrežne djelatnosti, gospodina Držena Lučića, Domagoja Jurjevića, Zdravka Jukića, Nikole Popovića i Marijana Bolarića i imenovanje nakon javnog poziva predsjednika, zamjenika predsjednika i članova vijeća, tj. gospodina Tonka Oboljena, Darka Josipovića, Mislava Hedela, Antuna Milusa i Nikole Popovića. Samo nekoliko ispravaka ovdje s obzirom na ono što je rečeno, da nitko ništa nije učinio, učinio je, imamo ovdje odluku o razriješenu i imenovanju, što se tiče monopola u mobilnoj telefoniji, imamo 3 operatera, u fiksnoj, mislim 5 ili 6, to ne može biti monopol, s obzirom da znamo koliko operatera ima i u drugim državama veličine RH. Što se tiče samog HAKOM-a zadatak HAKOM-a je osigurati tržišno natjecanje, stabilan rast i prostor za inovacije na tržištu elektroničkih komunikacija, poštanskih i željezničkih usluga, trebaju zaštiti interese korisnika i putnika, kao i mogućnost izbora raznolikih komunikacijskih i poštanskih usluga po prihvatljivih cijenama. Također je cilj održive konkurente uvjete operatorima osigurati, kao i davateljima poštanskih usluga i željezničkim prijevoznicima. I naravno na kraju, velika podrška ekonomskom rastu. Kada govorimo o HAKOM-u govorimo o agenciji čiji rad godišnje uprihoduju u državni proračunu preko 700 milijuna kuna, ona regulirat tržište vrijednosti preko 15 milijardi kuna, kojim je zaposleno preko 20000 ljudi i korisnika ima stotina tisuća kada govorimo ili milijunima kada govorimo o poštanskim i uslugama mobilne i fiksne telefonije. Ono što je pred nama, je svakako važan strateški cilj, realizirati preko 120 milijuna eura, iz europskog fonda za regionalni razvoj, za razvoj široko pojasnog interneta i dakako da sljedećih 5 g. na koliko je imenovano ovo novo vijeće kojeg će u petak, koji će glasati u petak Sabor, očekuje imenovane da strukom i znanjem pokažu da su u stanju zaštiti. Kažem, sva prava korisnika, ali i osigurati još bolje uvijete na tržištu i prije svega razvoj i ekonomski rast RH.
U ime Kluba zastupnika SDSS-a koji se je prijavio za sudjelovanje u raspravi, govoriti će zastupnik Boris Milošević.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je jedna vrlo važna kadrovska odluka jer Sabor ima zadatak da imenuje vodeće ljude najmoćnijih agencija u RH jer HAKOM je takva agencija koja je jača od nekih ministarstava, a u najvećoj mjeri u svom radu HAKOM nema nikog iznad sebe da kontrolira taj svoj rad, iako je po definiciji kao neovisna i neprofitna pravna osoba s javnim ovlastima odgovorna Saboru. Već sam prije nekoliko mjeseci kad smo raspravljali o izvještaju Upravnog vijeća HAKOM-a istakao da je ta vrsta odgovornosti i rasprave samo u Hrvatskom saboru nedovoljna kontrola tako jake agencije. Ta agencija je i financijski neovisna, što znači da zapravo novac zarađuje na tržištu, a da ne prima dotle novac odnosno da im prihodi nisu iz državnog proračuna, a vrlo često upravo takve agencije koje su nazovi financijski neovisne, svoju neovisnost shvaćaju na način da zapravo nikome ne odgovaraju za svoj rad jer oni ne primaju plaću iz državnog proračuna već zarađuju na tržištu, iako je zapravo osnivač država. Dakle, osnivač takvih agencija, pa i HAKOM-a je država. Država je Zakonom dala javne ovlasti agenciji, dakle, prenijela je svoje vlasti koje ima država, prenijela je agenciji i agencija na tom tržištu nastupa kao monopolist i nastupa s autoritetom države. Ovo nije rasprava o izvještaju o radu, niti bi se ja na to osvrtao jer kažem to smo raspravljali prije nekoliko mjeseci i Sabor je to usvojim sa skoro 2/3 većinom, 100 glasova za, ali ću podsjetiti da je Vijeće čiji je prijedlog da se razriješi prekršajno kažnjeno, ono što ja znam, znam za barem dvije pravomoćne presude Visokog prekršajnog suda. Jednom presudom je predsjednik Vijeća i ravnatelj HAKOM-a su proglašeni krivim i kažnjeni jer su prekoračili svoje zakonske ovlasti jer su onemogućili osnivanje, odnosno utjecali su na osnivanje sindikata, a drugom presudom su kažnjeni jer su koristili i dostavljali trećim osobama osobne podatke svog zaposlenika, dakle, svog radnika, to je bilo suprotno odnosno protivno odredbama o Zakonu o radu. Mislim da se ovaj sastav, dakle, koji razrješavamo, zapravo što Vlada predlaže da razriješimo nije proslavio u svom odnosu prema radnicima. Ako se sjetimo izvještaja o radu i poslovanja da je HAKOM zadnju godinu pogotovo poslovao s minusom i da se to u odnosu na prijašnje godine pogoršavalo to poslovanje, onda možemo reći da se nisu proslavili ni s poslovanjem. U svakom slučaju, smatram da činjenica da je u državnoj ustanovi se brani osnivanje sindikata i da se progone sindikalisti, da se dokidaju radnička prava je po meni skandalozno. U pogledu konkretnog prijedloga za imenovanje novog sastava Upravnog vijeća, on svakako privlači pažnju javnosti zbog prijedloga za predsjednika tog Upravnog vijeća. Već sam rekao da je HAKOM vrlo važna institucija koja regulira tržište vrlo velike vrijednosti, a za predsjednika je predložena osoba koja je u krvnom srodstvu sa članicom Vlade, odnosno ministricom kulture gospođom Obuljen. To nije zakonom zabranjeno. Da li je to sukob interesa, o tome neka presudi odnosno donese svoj stav i odluku nadležno Povjerenstvo za sukob interesa, ali svakako ostavlja jedan upitnik u javnosti. Ipak, činjenica da je prijedlog za imenovanje izazvao pažnju u javnosti je po meni dobra jer će djelovanje gospodina Obuljena kao predsjednika Vijeća, te svih ostalih članova Vijeća biti pod lupom javnosti. Svakako će se s većom pažnjom procjenjivati njegov rad i njegovi potezi i ja vjerujem da on neće raditi greške svojih prethodnika već će zapravo raditi na njihovom ispravljanju. Nedavno je bilo, prije par dana u jednim dnevnim novinama članak o tome da jedna zaposlenica HAKOM-a bivša zapravo, dobila je otkaz, pravomoćnom sudskom presudom je vraćena na posao nakon tri godine, da bi zapravo kad je otišla na radno mjesto su joj u HAKOM-u priopćili da će opet dobiti otkaz, da je zapravo ne mogu vratiti na to radno mjesto. To je samo dokaz koliko su kadrovski međuljudski odnosi u HAKOM-u narušeni i da novom Vijeću predstoji veliki posao samo u tom dijelu, da ne govorim o ovom stručnom dijelu koji se odnosi na regulatorni dio, na reguliranje tržišta gdje imamo mali broj operatera, gdje imamo jako veliki broj korisnika koji su nezadovoljni usluga, koja traže dakle, svoja prava sukladno zakonu o potrošačima i sukladno nekim drugim zakonima. Mi kao najviše predstavničko tijelo u zemlji uz javnost moramo pratiti kako će raditi novo Vijeće HAKOM-a koje će na početku mandata imati ... [[Govornik se ne razumije.]] prezimena Obuljen, ali to ne znači da ono neće raditi kvalitetno, stoga će klub SDSS-a, s nadom, dakle, u dobroj vjeri podržati prijedlog Vlade i za razrješenje i prijedlog Vlade za novi sastav Vijeća s nadom da će Vijeće raditi uspješno sukladno zakonu. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Govorimo o imenovanju i razrješenju vrlo bitne agencije. Samo bih kratko kazao kakav je, to sam rekao i u ime kluba, odnos teleoperatera u RH prema građanima i prema prostoru. Evo vijesti, teleoperater mora ukloniti baznu stanicu na Radošiću. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja donijelo je rješenje u kojem teleoperater mora ukloniti baznu stanicu na Radošiću. Podsjećam, 2014. godine je bio prosvjed da nelegalno postavlja bazna stanica na Radošiću. I tako na stotine tisuća. Ovo je mikro primjer ali je pobjeda čovjeka nad sustavom, 2 godine je bila inspekcija, znači prije 2 godine, tek sada je inspekcija dala rješenje da se ukloni bazna stanica koju je teleoperater nelegalno stavio uz sam dom od gospodina Nikole Crnca, koji se vezano lancima za baznu stanicu, bio sam tada kao aktivist uključen u te prosvjede i nije to samo na Radošiću. Međutim je činjenica da HAKOM o tome niti riječi. To teleoperateri ne mogu raditi u svojim matičnim zemljama. Ne mogu ni u Švedskoj, ni u Njemačkoj ni bilo gdje drugo. Znači mi ovdje kao saborski zastupnici, ja sam dao i ministrima nadležnim ovdje da mijenjaju pravilnike, nisu ih promijenili. Naravno da će dat sad zakonsku inicijativu ali to je trebao biti jedan, ja znam da ovaj ravnatelj je morao regulirati tržište, da nema monopola, da imamo dobru uslugu, međutim to tako nije, sve što smo radili u ovom Parlamentu kad pričamo o imenovanjima i razrješenjima, radili smo protiv interesa tj. ministarstvo protiv interesa ovoga naroda a to je slučaj ovoga rješenja na Radošiću kod Sinja. Zovu ljudi iz Istre, Istra je to donekle riješila, sad zakonski i neki gradovi su riješili također ali međutim to je mrtvo slovo na papiru. Očekujem da će budući ravnatelj odraditi posao u interesu naroda, zaštiti interesa, regulirati tržište, nikako dozvoliti monopol jer se radi o velikom djelu gdje on regulira oko 11 milijardi kuna, to nije malo tržište. To je ogromno tržište koje regulira HANFA. Još jednom, ne dozvolimo da nam strani kolonijalisti rade ono što ne rade u svojim državama, to treba hrabro i odvažno reći. Neka se drže pravila kao što se drže u svojim državama. Ovaj slučaj na Radošiću to pokaziva, ovo rješenje o skidanju bazne stanice lanterskog stupa sa stanicom dokaz je da sustav ne funkcionira i da su ljudi prepušteni sami sebi i da su jednostavno pod nasiljem ovih teleoperatera. Pošto je to u djelokrugu regulacije, regulacija je djelokrugu HANFA-e, zamolio bi da ubuduće ne forsiraju da se postavlja na kulturna dobra bazne stanice kao što je u slučaju Klis na tvrđavi. Otiđite na tvrđavi kliškoj, ogromna bazna stanica. Hoće li im past na pamet stavit sad na još veća kulturna dobra, na zvonike, na katedrale? Vrijeme da se uključe ako su stručni ljudi, ako je sadašnji ravnatelj stručan, neka predloži i neka se zauzme da i taj dio bude isti kao i u drugim državama članicama EU-a odakle ti teleoperateri i dolaze na ova područja. Za to treba imat hrabrosti. Ja znam da će sada te interesne skupine napadati mene, moje kolege zbog ovih riječi ali je činjenica da ništa drugo ne tražimo da budu isto regulirani uvjeti. Teleoperaterima kao što su u drugim državama, EU na koju se pozivamo da bude u Hrvatskoj. to očekujemo od novoizabranog ravnatelja, da se na taj način postavi kao i sva nadležna tijela ministarstva u RH a i mi u Parlamentu jer do sada smo prepuštali u tuđe ruke da budemo doslovno jednostavno njihovo eksploatacijsko polje, eto toliko od mene. Hvala.
Zastupnik Žagar javi se za repliku.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, dakle rad bivšeg ravnatelja i HAKOM-a i samog HAKOM-a nam pokazuje jedna stvar. Zapravo tri Vlade su se trudile uvjeriti Europsku komisiju da prihvati argumentaciju Vlade da tržište brzog interneta karakteriziraju visoke cijene i mali broj korisnika u odnosu na prosjek EU. Imamo skupi Internet, spori Internet i mali broj korisnika. Međutim, samo tjedan dana prije nego što je Europska komisija odobrila 101,4 milijuna eura, HAKOM pušta izvještaj u kojem kaže da je stanje super i imaju pozitivne pomake. U tom trenutku se to činilo kao da pogoduje se određenim interesnim skupinama o kojima vi govorite i upravo zato je važno i čelno mjesto HAKOM-a. Ja ovdje neću zanemariti činjenicu, nije zanemariva činjenica da je to ministričin brat, ona se izuzela od sukoba interesa. Međutim sukob interesa će se nastaviti ako HAKOM ne bude obavljao svoju zadaću a to ćemo uskoro vidjeti.
Odgovor na repliku, zastupnik Bulj.
Pa svima je jasno da se radilo o interesu od preuzimanja telekomunikacija, znači način kako je preuzeti, … [[Govornik se ne razumije.]] pa slijedom toga. Naravno da ćemo mi pozdraviti ovaj potez na koji je MOST upozoravao da mrežu izgrađuje Hrvatska, da bude Hrvatska, a ne neka druga država, međutim mi smo predlagali da se plaća i pravo služnosti lokalnih samouprava, privatnicima, ustanovama, fizičkim i pravnim osobama gdje je služnost i gdje je onaj tko upravlja nekretninom jer imovinsko-pravni odnosi nisu riješeni. Naravno da je to čak bilo i u javnoj raspravi prošloj i u proceduri međutim kad je došao zakon ovdje, to je bilo izbrisano jer večer prije se sastao premijer sa predsjednikom HT-a. Prema tome to nisu dobre stvari, mi moramo i samo tražimo da interesni lobiji maknu šapom od nas i da imamo iste uvjete kao što imamo u državama odakle dolaze teleoperateri jer telekomunikacije su prepuštane u strane ruke a oduzete od naroda, bez da je narodu dato kune i one upravljaju našim sustavom, to je pitanje čak i nacionalne sigurnosti. Hvala lijepo.
Zastupnik Gordan Maras javio se za repliku.
Hvala lijepa. Gospodine Bulj, vi ste u svojoj raspravi istaknuli važnost ove institucije ali nije samo ta institucija nadležna za određenu kontrolu da li iz Hrvatske odlaze veliki novci, odnosno milijarde kuna dobiti u neke druge zemlje. Ono šta mene brine recimo šta naše Ministarstvo financija ne kontrolira određene tokove novca, ulaganja primjerice u obveznice nekih naših telekom tvrtki povezanih društava u drugim zemljama na koji način, ja bih rekao taj dio novca odlazi prema van, a ne plaćaju se kao ulaganja u određene financijske instrumente porezi koji bi se plaćali u nekim drugim situacijama. Tu bi Ministarstvo financija trebalo vidjeti na koji način i koliko novca odlazi iz Hrvatske i da li Hrvatska i hrvatski građani dobivaju od poreza onoliko koliko bi trebali dobivati po pitanju oporezivanja i poreza na dobiti svih drugih poreza koje te tvrtke plaćaju. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, zastupnik bulj.
Pa sigurno usluge, to znamo svi da usluge koje građani plaćaju i dobit tih tvrtki koje upravljaju teleoperateri da se ulažu u druge države pa mi vidimo, čak se i hvali da će ulagati u druge države, jedino što imaju prednost Hrvatski telekom. Naravno da nismo mi vlasnici i da država to ne kontrolira i da ta dobit koja je ogromna u RH se ulaže u druge države. Znači naši građani, nije iskontrolirano da te dobiti se ulaže u druge države. Kažu takvo je tržište. Naravno da je takvo tržište, međutim kad krenemo od samog početka ne bi smjelo biti takvo tržište jer to je hrvatski čovjek stvarao, nije dobio dionice za ono što je uložio u infrastrukturu. Svaki čovjek je pojedinačno, hiljadu 2 maraka tada platio infrastrukturu. Na kraju gdje je to otišlo? Oni koji su privatizirali, kao što je gospodin Mudrinić sudjelovao u tome procesu, kasnije je samo postao direktor te strane kompanije u Hrvatskoj koja je kupila naše telekomunikacije. Apsolutno se radilo protiv interesa naroda i protiv interesa sigurnosti RH pod krinkom mi smo u EU.
Zastupnik Gordan Maras javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi.
Hvala vam lijepa gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege. Ovo je jedna vrlo važna institucija koja regulira jedno veliko tržište i ljude koji se imenuju, odnosno koji bi trebali voditi tu instituciju, treba imati stručna znanja, treba imati moralni integritet i trebaju na neki način regulirati vrlo veliko tržište i osigurati da se kao regulator određene standarde infrastrukture u Hrvatskoj unapređuju s obzirom da se određeni novac plaća od tvrtki koje su prisutne na tržištu, a mi još uvijek u RH nažalost imamo infrastrukturu vezanu za Internet, odnosno za nešto što je postalo normalno, brzina interneta u Hrvatskoj nažalost ne da nije na odgovarajućoj razini, nego smo među najslabijima u EU. Ono što ću reći, ja o nekim predloženim kandidatima imam pozitivno mišljenje, sve ono što sam čuo, primjerice o nekima, konkretno o gospodinu Obuljenu je dobro, jedino šta njegova, nažalost veza sa ministricom pobuđuje određenu sumnju u vezi imenovanja, ali gospodin sigurno po svojim karakteristikama, ono što su mi ljudi rekli, zadovoljava da radi u upravnom vijeću te institucije, ali evo odmah prvi suradnik gospodin Josipović je gospodin koji je očito tu došao po kadrovskom stranačkom ključu jer se tu dijelilo očito HNS, HDZ. To je kolega koji sa tom strukom nema nikakve veze, ali baš nikakve veze. Čovjek je koji je radio u Ministarstvu vanjskih poslova, koji je diplomirao na prometu 2007. godine sa 36 godina, što ne znači da to nije dobro obrazovati se cijeli svoj život i netko tko ne završi fakultet u 20. ako je morao raditi, ako se može obrazovat, treba se obrazovati i u zrelijim godinama i sa te strane to nije loše, ali onda se prebacio čovjek i na ekonomiju i postao tu specijalist i vidi se cijela njegova karijera je vezana u djelu koji je obnašao dužnosti je vezana dosta i uz HNS. Sada čovjek si postavlja pitanje, možemo li se mi odmaknuti od toga djela ili se ne možemo odmaknuti od toga djela da se na taj način malo ovdje, malo ondje stranački kadrovi guraju, odnosno da se pokuša vidjeti da zbilja stručni ljudi završe na pravim mjestima, pogotovo u ovako važnoj instituciji kao što je HAKOM. Da ne bi netko rekao Maras ovdje ima apriori negativni stranački stav, ja kažem o gospodinu Obuljenu sam čuo sve najbolje što se tiče njegove struke, sposobnosti itd. Da, nije zgodna baš okolnost da je brat ministrice, ali čovjek sa svojom karijerom i sa svojim referencama može potkrijepiti to mjesto za koje se nominirao. Sa druge strane vidimo da je u ovoj situaciji odmah prvi čovjek do došao iz sasvim jednog drugog svijeta, nevezan sa tom strukom, sa vrlo malo ili gotovo nikakvog iskustva ako izuzmemo da je fakultet Prometnih znanosti jednim djelom pokriva i to područje, može čovjek reći da je, ali ne znam sad koji smjer je točno čovjek završio pa ne mogu se sa sigurnošću toga niti uhvatiti. Ali evidentno je da se nismo odmakli, ali nažalost naši kolege, odnosno tu u Saboru, a do jučerašnji koalicijski partneri nastavljaju sa svojom dobrom praksom naplate podrške u Saboru i većine kroz plasiranje određenih svojih kadrova i to je nešto što svjedočimo već dugi niz godina. Moram reći, osobno nisam bio najsretniji ni kada sam to gledao kao koalicijski partner i uvijek sam imao neki loš predosjećaj koji se na kraju i obistinio, ali nadam se da ćemo s time završiti. Siguran sam da ćemo s time završiti, ako ništa na kraju ovog izbornog ciklusa jer će to birači znati prepoznati, jednostavno više neće vidjeti smisao da na taj način nagrađuju daju povjerenje stranci koji onda to samo gledaju kroz monetizaciju na određenim mjestima i da se što više i što duže održi na vlasti. Tako da ja ću i mi ćemo u Klubu zastupnika SDP-a raspraviti kako ćemo se postaviti po pitanju još ovoga, ali ono s čime nisam zadovoljan, mada ne mislim da je bivši ravnatelj, imali su ljudi dosta prigovora i na njegov rad, ali moram uzeti jednu određenu dozu skepse kako će raditi novo upravno vijeće s obzirom na ove elemente koje sam rekao, a to je da nije birano isključivo po stručnim refrencama nego je tu bilo dosta i primjese stranačkih refrenci. Ali još jednom ću reći da neko ne misli da sam a priori protiv čovjeka kojeg predlaže se zbog toga šta je iz druge stranke, moram još jednom evo dati priznanje da je gospodin koji se predlaže za ravnatelja upravnog vijeća zbilja kvalificiran i sposoban taj posao obavljati. Ali koliko će to moći u datim okolnostima političke trgovine, to ćemo tek vidjeti i zbog toga imam rezervu prema cjelokupnom procesu koji, još jednom ću reći, vrlo važno mjesto, vrlo važna institucija. Razgovarat ćemo još i u narednim točkama oko toga šta i kako treba razvijati u Hrvatskoj vezano uz svjetlovodnu infrastrukturu odnosno kablove koje nažalost još Hrvatska nema po cijelom svojem teritoriju. I sa te strane daleko još uvijek zaostajemo za razvijenim zemljama šta sigurno pomaže i tome da hrvatsko gospodarstvo nije na onoj razini konkurentnosti na kojoj bi trebalo biti. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu po ovoj točci, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti i a) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. 1. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 90 za i 21 suzdržan donijeta odluka u tekstu kako je predložila Vlada RH. 1. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za i 21 suzdržan i 5 glasova protiv donijeta odluka o imenovanju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova Vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti u tekstu kako je predložila Vlada RH.
Sada idemo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 329. Predlagatelj akta je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije te Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu prave gospodin Darko Nekić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici, sve vas skupa pozdravljam. Dakle pred vama je Konačni prijedlog Zakona o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka, kolokvijalno nazvano i GDP-a uredbe. Naime, uredba je na snazi od 24. svibnja 2016., a počet će se primjenjivat 25. svibnja 2018. i ona je obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim članicama EU. Države članice su prema uredbi dužne osigurati zakonodavni okvir koji će omogućiti provedbu uredbe u svrhu čega se ustvari i donosi ovaj zakon. Pojedinim člancima uredbe omogućeno je državama članicama kroz donošenje zakona utvrditi i dodatna pravila i razriješiti pitanja koja uredbom samom nisu precizirani. Tako se ovim prijedlogom utvrđuju dodatne ovlasti nadzornog tijela jer prema ovoj uredbi države su dužne odrediti nadzorno tijelo za praćenje primjene uredbe. U konačnom prijedlogu zakona koji je pred vama to je Agencija za zaštitu osobnih podataka, a države su također nadležne i za određivanja akreditacijske agencije u ovom slučaju i u ovom prijedlogu zakona to je Hrvatska akreditacijska agencija. Agencija za zaštitu osobnih podataka do sada je u postojećem zakonu imala status pravne osobe s javnim ovlastima. Ovim prijedlogom ona postaje samostalno i neovisno državno tijelo s čime se naglašava svrha i značaj tog tijela. Naime, zaštita osobnih podataka je jedno od temeljnih ljudskih prava pojedinaca pa je ocijenjeno da je najbolje da o tome brine neovisno državno tijelo. Možda najviše rasprave oko usvajanja ove uredbe odnosno znači samog prijedloga ovog zakona je izazvao članak 83. stavak 6. uredbe u kojem su predviđeno izricanje upravnih novčanih kazni. To je nešto što je tim zakonom odnosno tom uredbom i ovim člankom koji sam spomenuo određeno, a sami iznosi su izazvali dosta polemike i u našoj javnosti. Radi se naime o kaznama do 20 milijuna eura odnosno do 4% ukupnog prihoda određene tvrtke, poduzeća ili nekoga tko bi mogao biti kažnjen zbog uporabe ovih podataka. Dakle nije svrha ovoga zakona moram napomenuti da se kažnjava te ljude sa ovakvim iznosima, svrha ovog zakona je upravo suprotna i neće dakako ovako drastične kazne odmah biti izricane s obzirom i na članak 58. uredbe, a i na ono što smo u ovaj zakon ugradili. Također ovim zakonom odnosno ovim konačnim prijedlogom se propisuje obrada osobnih podataka u posebnim slučajevima kod privole djeteta u odnosu na usluge informacijskog društva, obrada genetskih podataka, obrada biometrijskih podataka i obrada osobnih podataka putem video nadzora. U odnosu na nuđenje usluga informacijskog društva izravno o djetetu prijedlogom zakona propisano je da je obrada osobnih podataka djeteta zakonito ako dijete ima najmanje 16 godina, a dobna granica djeteta koja je propisana općom uredbom o zaštiti podataka. Dakle, evo ja doista ne bih više izlagao, danas sam i na odborima više puta govorio o ovoj tematici. Očekujem dakako vaša pitanja, prijedloge, amandmane i sve ostalo, pa evo, očitovati ću se pojedinačno na svaki od vaši prijedloga. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepo gospodine Nekić. Ono što mene zanima, mislim ja snažno podržavam ovu Uredbu, mislim da je to nešto što je nužno. Vidimo raspravu koju je potaknulo i svjedočenje osnivača i vlasnika Facebook-a Marka Zuckenberga u američkom kongresu, vidite da nije ništa neuobičajeno da ljudi o razno-raznim temama svaki dan svjedoče u Kongresu, za razliku od nas koji zatvaramo Agrokor, drugi otvaraju sve ono što građane zanima. Mene zanima koliko je agencija kapacitirana uopće da vrši takav nadzor nad tvrtkama u RH jer jako puno tvrtki u RH skuplja osobne podatke naših građana, da sad ne navodim institucije od bankarskog sektora, telekoma i sa njima se može i trgovati i postupati neprikladno, sigurnost tih podataka je isto upitna. Zanima me koliko je agencija uopće sposobna provoditi taj posao i koji je vaš plan, odnosno države Vlade RH da osposobe agenciju da zbilja punim plućima može ova Uredba stupiti na snaga. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika Nekića.
Pa, ovog trenutka znači, nakon što se usvoji ovaj Zakon i nakon što počne primjena Uredbe, prvi posao koji nas čega je da izaberemo ravnatelja i zamjenika ravnatelja koji će onda nastaviti dalje raditi na kapacitiranosti agencije. Ja vam ne mogu reći točno ovog trenutka da li je agencija dovoljno kapacitirana da provede sve ovo što je planirano u Uredbi, međutim mi smo obveze prihvatili i moramo osigurati znači, agenciji moramo osigurati sve kapacitete koje smo prihvatili kroz ovu Uredbu.
Hvala lijepa. Sada bih pitao da li želi izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Robert Podolnjak. Izvolite. … [[Upadica: Ne čuje se.]] Ja vjerujem da ćemo morati kao praksu, to ne piše u Poslovniku, ali morati ćemo uvesti kao parlamentarnu praksu da se ipak osim u izuzetnim slučajevima kad se netko razboli ili ovako nešto, onaj tko se prijavi govori. Jer postalo je gotovo redoviti običaj, barem nekima da neprestano mijenjaju govornike, klubovi itd. što onda stvara evo, ovakve situacije kao što je sada da na kraju ni govornik u ime kluba ne zna da treba govoriti u ime kluba. Izvolite kolega Podolnjak.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Prijedlog zakona o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka je, kao što sam naziv kaže, provedbeni zakon kojim ugrađujemo i dodatne odredbe provedbene, naročito vezane uz tijelo koje će nadzirati provedbu opće uredbe o zaštiti podataka koju je donijela EU, dakle tijela EU. Prijedlog zakona o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka s Konačnim prijedlogom zakona detaljno razrađuje i ustavnu odredbu o zaštiti osobnih podataka. Naime, člankom 37. Ustava RH propisano je kako se svakome jamči sigurnost i tajnost osobnih podatka. Bez privole ispitanika osobni se podaci mogu prikupljati, obrađivati i koristiti samo uz uvjete određene zakonom. Zakonom se uređuje zaštita podatka te nadzor nad djelovanjem informatičkih sustava u državi, te je zabranjena uporaba osobnih podataka suprotno utvrđenoj svrsi njihova prikupljanja. Ovaj Zakon, odnosno opća Uredba o zaštiti osobnih podataka građana ima i važne gospodarske i socijalne posljedice. Njezina provedba će utjecati na tisuće pravnih i fizičkih osoba koje prikupljaju i obrađuju osobne podatke, a zaštitu osobnih podataka smatramo jednim od temeljnih ljudskih prava. Pozdravljamo planirano administrativno jačanje agencije za zaštitu osobnih podataka jer trenutačni broj zaposlenika neće moći na odgovarajući način provoditi predviđene mjere osobito u smjeru educiranja građana o njihovim pravima i pružanja stručne pomoći poduzetnicima u primjeni pravila. Unutarnji ustroj agencije donosi nekoliko novih pravila. Iz pravne osobe s javnim ovlastima predviđena je transformacija u neovisno i samostalno državno tijelo u kojem rade državni službenici, odnosno ravnatelj i zamjenik kao državni dužnosnici. No hoće li agencija ostati neovisna i samostalna ako njihovi zaposlenici postaju državni službenici i ako je njihov jedini prihod iz državnog proračuna. Zašto se ne bi jačala financijska neovisnost agencije osiguravajući im prihode iz djelatnosti, a ravnopravni položaj djelatnika agencije putem općih pravila o radu. Dobro je rješenje da Hrvatski sabor imenuje ravnatelja i zamjenika ravnatelja agencije, čime smo dobila neka jamstva neovisnosti, ali bi i samu proceduru predlaganja kandidata trebalo dobiti matični saborski odbor, a ne ministarstvo nadležno za upravu odnosno Vlada RH koja je formalno predlagatelj kandidata za ravnatelja i zamjenika Hrvatskom saboru. Smatramo dobrim rješenjem u Zakonu u kojem su zaštićena i djeca do 16. godine, a prije toga je važno educirati roditelje o zaštiti njihovih osobnih podataka i tu posao agencije mora biti vidljiviji u suradnji s drugim organizacijama i državnim tijelima. Istaknuli bismo i neke primjedbe na zakon i neke primjedbe koje smo vidjeli u javnoj raspravi, a koje nisu prihvaćene od predlagatelja zakona. Predloženim zakonom trebalo bi proširiti djelatnosti agencije na način da aktivno promiče znanje o zaštiti osobnih podataka, podiže razinu svijesti i informiranosti o ulozi prava o zaštiti, vodi registar službenika za zaštitu podataka i objavljuje sljedeće podatke iz istoga, voditelje, odnosno izvršitelje obrade i kontakt podatke što uključuje adresu elektronične pošte službenika za zaštitu podataka, čime bi se jačalo povjerenje građana u rad agencije. Agencija kao mjeru izriče visoke upravne novčane kazne za povrede odredaba zakona i opće uredbe o zaštiti podataka sukladno članku 83. opće uredbe o zaštiti podataka. Međutim, agencija neće novčano kažnjavati npr. ministarstva, Vladine urede, gradove, općine i županije. Jedan od argumenata predlagatelja je da je to isti proračun pa bi bilo prelijevanje sredstava iz jednog u drugi proračun. Međutim, novčane kazne su učinkovite, a ovime se daje poruka građanima kako postoje neke osobe i funkcije koje neće novčano odgovarati ako zloupotrebljavaju osobne podatke. Smatramo kako ne bi smjelo postojati izuzeće od novčanih kazni za čelnike tih tijela. Također ako se upravna novčana kazna izriče protiv pravne osobe s javnim ovlastima ili protiv pravne osobe koja obavlja javnu službu, izrečena upravo novčana kazna, ne smije ugroziti obavljanje takve javne ovlasti ili javne službe. Pitamo se zašto takav položaj ne bi imala i mala i srednja poduzeća udruge i slični pravni subjekti kojima također može novčana kazna ugroziti obavljanje djelatnosti. Žao nam je što prilično kasno ovaj prijedlog zakona dolazi u Hrvatski sabor i to u vidu konačnog prijedloga zakona, što nismo imali redovnu proceduru donošenja, kako bi bilo moguće primjedbe zastupnika i klubova ugraditi u konačni prijedlog zakona. Vjerujemo kako će nova agencija zaštitit osobne podatke svih građana te jamčiti svim pravnim i fizičkim osobama svoju neovisnost, samostalnost i jamčiti visoke profesionalne i etičke standarde. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Andrija Mikulić.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred nama je nacrt prijedloga Zakona o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka s konačnim prijedlogom zakona. Dakle Zakonom o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka omogućit će se provedba uredbe iz 2016. Europskog parlamenta i vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage direktive 94/46 EZ-a, dakle opće uredbe o zaštiti podataka. Opća uredba o zaštiti podataka stupila je na snagu u svibnju 2016. godine, a primjenjuje se od 25. svibnja 2018. godine. Ista je u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama EU. Ovaj zakon potrebno je donijeti do dana primjene opće uredbe o zaštiti podataka, dakle do 25. svibnja 2018. godine radi osiguravanja uvjeta za početak njene primjene, a prvenstveno osnivanja nacionalnog nadzornog tijela koje je zaduženo za provedbu i praćenje primjene te uredbe. Opća uredba o zaštiti podataka je u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama EU. Opća uredba također propisuje, među ostalima, što je sve država članica zakonom dužna urediti, a što država članica zakonom može uredit. Prijedlogom zakona u bitno se uređuje osnivanje nadzornog tijela i njegove dodatne ovlasti, Hrvatsku akreditacijsku agenciju kao tijelo nadležno za akreditiranje certifikacijskih tijela, obrada osobnih podataka u posebnim slučajevima kao što je recimo privola djeteta u odnosu na usluge informacijskog društva, obrada genetskih podataka, obrada biometrijskih podataka i obrada osobnih podataka putem video nadzora, kao i postupak u nadležnosti nadzornog tijela i pravni lijekovi te upravne novčane kazne. Prijedlogom zakona predlaže se da nadzorno tijelo bude Agencija za zaštitu osobnih podataka kao neovisno državno tijelo, a što je sukladno općoj uredbi o zaštiti podataka. Dakle Agencija za zaštitu osobnih podataka, koja sada ima status pravne osobe s javnim ovlastima, postaje samostalno i neovisno državno tijelo i nastavlja s radom pod istim nazivom. Ravnatelja i zamjenika ravnatelja agencije imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH temeljem javnog poziva za dostavu kandidatura, a koji objavljuje Ministarstvo uprave. Sukladno općoj uredbi utvrđuje se ovlast agencije da izriče upravne novčane kazne za povrede ovog zakona i opće uredbe o zaštiti podataka. Upravne novčane kazne izriču se uz mjeru ili umjesto mjera propisanih općom uredbom o zaštiti podataka. Sukladno također ovoj uredbi kojom je propisano da svaka država članica može utvrditi pravila, mogu li se i u kojoj mjeri tijelima javne vlasti ili tijelima s poslovnim nastanom u toj državi članici izriči upravne novčane kazne. Dakle prijedlogom zakona propisuju se isključenje izricanja upravnih novčanih kazni tijelima državne uprave i drugim državnim tijelima te jedinicama lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave. Izricanje upravnih novčanih kazni u svakom pojedinačnom slučaju, za kršenje određenih odredaba ove opće uredbe o zaštiti podataka mora biti učinkoviti, proporcionalno i odvraćajuće. Međutim, kažnjavanjem tijela javne vlasti, izricanjem upravnih novčanih kazni tijelima javne vlasti ne bi se postigla svrha kažnjavanja, s obzirom na to da se sredstva za rad tih tijela, osiguravaju u državnom proračunu. Dakle, naplata upravne novčane kazne od tijela javne vlasti predstavljala bi samo prelijevanje proračunskih sredstava iz jedne proračunske stavke u drugu. Posebno se napominje, da nadzorno tijelo, može tijelima javne ovlasti izraci sve ostale mjere propisane općom uredbom o zaštiti podataka, a koje nadzorno tijelo izriču u obavljanju, istražnih, kolektivnih i savjetodavnih ovlasti. Nadalje, prijedlogom zakona, propisuje se obrada osobnih podataka u posebnim slučajevima, kao što sam maloprije rekao, privola djeteta u odnosu na usluge informacijskog društva, obrade genetskih podataka, kao i obrada geometrijskih podataka, te obrada osobnih podataka putem video nazora. U odnosu na nuđenje usluga informacijskog društva izravno djetetu, prijedlogom zakona, propisano je da je obrana osobnih podataka djetetu zakonita, ako dijete ima najmanje 16 g. Dakle, dobna granica djeteta koja je propisana općom uredbom o zaštiti podataka, a u svrhu zaštite djece s prebivalištem u RH, propisan je kriterij prebivališta djeteta u RH. Obrada genetskih podataka i obrada biometrijskih podataka, uređuju se sukladno općoj uredbi, također o zaštiti podataka, prema kojoj države članice mogu zadržati ili uvesti dodatne uvjete, uključujući ograničenja, s obzirom na obranu genetskih podataka, biometrijskih podataka ili podataka koji se odnose na zdravlje. Prijedlogom zakona, zabranjena je obrada genetskih podataka, radi izračuna izgleda oboljenja i drugih zdravstvenih aspekata, ispitanika u okviru, radnje za sklapanje ili izvršavanje ugovora o životnom osiguranju i ugovora s klauzulama o doživljenju, pri čemu ni privola ispitanika, ne može ukinuti tu zabranu. U odnosu na obradu podataka putem video nadzora, isto se predlaže urediti ovim zakonom, zbog problema s kojim je agencija do sada se susretala u praksi, a koji su vezani uz nejasne i zastarjele propise iz tog područja. Posebno se uređuje video nadzor radnih prostorija, poslovno stambenih zgrada i javnih površina. I u odnosu na postupak u nadležnosti agencije i pravne lijekove, propisuje se da se o povredi prava agencije odlučuje rješenjem donesenim u upravnom postupku, protiv kojeg žalba nije dopuštena, ali se tužbom može pokrenuti upravni spor, pred nadležnim upravnim sudom. I nadalje, propisuju se iznosi novčanih kazni za prekršaje koje počinje ravnatelj i zamjenik ravnatelja agencije te službenik agencije, u slučaju kada neovlaštenoj osobi otkrije povjerljive podatke, koje je saznao u obavljenoj svoje dužnosti, odnosno, koje je saznao u obavljanju poslova radnog mjesta na koje je raspoređen. Također propisuju se i upravne novčane kazne za povredu odredba ovog zakona, koji se odnose na obradu osobnih podataka putem video nazora. I na kraju, Klub HDZ-a će podržati ovakav prijedlog Zakona o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka s konačnom prijedlogom zakona, hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Dakle, raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a podijeliti ću na 2 dijela. Jedan je onaj dio koji govori o samoj općoj uredbi. Mislim da tu ne treba trošiti previše riječi. Radi se o dobrom pravnom aktu, radi se o pravnom aktu, koji je kao takav obvezujući, za sve države članice EU, radi se o pravnom aktu, koji je budući uredba i direktno primjenjiv na čitavim teritoriju EU. U krajnjoj liniji radi se o pravnom aktu, u čijem su donošenju sudjelovalo i tijela državne vlasti RH, jer za sve akte koje donosi EU, imamo sustav u kojem sudjeluju države članice, bilo putem svojih zastupnika u Europskom parlamentu, bilo putem predstavnika Vlade, koji djeluju u tijelima, kao što su vijeće ili Europsko vijeće, a u mnogim slučajevima, odnosno, u većini slučajeva, zajedničkim djelovanjem tih tijela. Dakle, predmetna uredba, povećati će zaštitu prava građana, omogućiti će bolju zaštitu njihove privatnosti, spriječiti će čitav niz pravnih osoba u prikupljanju podataka, koje im doista nisu potrebni. Doista im nisu potrebni i doista ne moramo ići u nekakve nakaradne situacije, koje bi bile najbolje opisane time, da što banka ima znati koji mi je broj cipela, kada dajem zahtjev za kredit. Pa slične situacije se nažalost u Hrvatskoj prečesto događaju. Stoga naravno, da ovaj dio akta o kojem govorimo, a to je sama uredba kao takva, ima punu podršku SDP-a. Međutim, drugi dio ovog akta, a koji je njegov sukus i koji ono o čemu raspravljamo i koji je sadržaj odluke koju donosi Hrvatski sabor je na koji način će se prava koja proizlaze iz opće uredbe, štiti, kontrolirati i nadzirati na teritoriju RH. E to je već nacionalno pitanje i tu su već države članice EU, autonomne, u dobrom dijelu autonomne u načinu na koji će to urediti. S prijedlogom kakav je uputila Vlada u ovom dijelu uređenju kako će se provoditi kontrola, ne možemo se složiti. Pa krenimo redom, prvo što nam nije prihvatljivo, je činjenica, da će ova agencija, bez obzira što dobiva izuzetno povećane ovlasti, bez obzira što dobiva novi status, gdje ona više nije javna ustanova, nego nezavisno državno tijelo, nastaviti će se njome upravljati, na potpuno isti način, kao što je to bilo do sada. Dakle, agencija će imati ravnatelja, zamjenika ravnatelja, ravnatelja i zamjenika ravnatelja će u relativnom netransparentnom postupku predlagati Vlada Republike Hrvatske, Hrvatski sabor će o tome nadamo se malo opširnije nego prošli tjedan, kada smo imenovali u biti privremenog ravnatelja agencije i to je to. Ne. Mi smatramo da za agenciju koja može izricati ovakve kazne o kakvima je govorio uvaženi kolega državni tajnik, a ako se ne varam kazne idu od iznosa od 20 milijuna eura, u iznimnim slučajevima. Dakle, agencija koja ima takve ovlasti, po nama mora biti vođena na puno transparentniji način, a mi u hrvatskom pravnom poretku imamo primjere kako se to može regulirati. Jedan primjer je primjerice Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, drugi je Agencija za elektroničke medije. Obje agencije imaju izuzetno veliki značaj u provođenju prava EU-a i imaju isti položaj odnosno usporediv položaj sa onime kakav će nakon donošenja ovog zakona, imati Agencija za zaštitu osobnih podataka. Međutim kak je uređen način vođenja tih agencija? Tako da one imaju vijeće koje upravlja tim agencijama, vijeće od 5 članova od kojih je jedan predsjednik vijeća. Stoga je Klub zastupnika SDP-a uputio čitav niz amandmana kojim predlažemo da se uloga koju ima ravnatelj agencije i zamjenik ravnatelja propisan ovim zakonom, promijeni na način da na njihovom mjestu dolazi vijeće za zaštitu osobnih podataka na čijem čelu bi bio predsjednik vijeća koji bi predstavljao vijeće i koji bi u određenim situacijama i zamjenjivao ono što je do sada radio ravnatelj. Drugi prijedlog s kojim nismo suglasni a to sam već dotakao, način izbora ravnatelja odnosno ono što mi predlažemo, vijeće. Smatramo da bi suprotno prijedlogu Vlade taj postupak trebao biti iniciran iz Hrvatskog sabora. Primjerice suočili smo se sa situacijom prije nekoliko dana da smo doslovce u 5 do 12 imenovali glavnog državnog odvjetnika. Vlada je čekala mjesecima i nikako nije izlazila s prijedlogom. S druge strane, danas je Hrvatski sabor 6 mjeseci prije nego što ističe mandat točno u skladu sa zakonskim rokovima, u dan poštujući ono što je propisano zakonom, pokrenuo postupak izbora povjerenice za informiranje. Mi time ne odričemo vladajućoj većini pravo da u konačnici izaberu osobu koju oni smatraju najpogodnijom za upravljanje ove agencije. Na neki način to je njihovo pravo. Međutim smatramo da je ovaj postupak kakav je primjerice propisan zakonom u slučaju povjerenice za informiranje, puno bolji, transparentniji i osigurat će nadamo se, da se i u slučaju povjerenice za informiranja a po našem prijedlogu i Agencije za zaštitu osobnih podataka, ne dovedemo u onaj zeit note u kojem smo bili prošli tjedan. Stoga predlažemo da se postupak vodi na način da on bude u domeni saborskog Odbora za ljudska prava koji bi objavljivao javni poziv i nakon toga provodio postupak kandidiranja. Što to znači? To znači da svi kandidati koji se jave će imati prilike razgovarati sa članovima Odbora za ljudska prava Hrvatskog sabora i svim drugim saborskim zastupnicima, i imati će priliku predstaviti sebe i svoj program hrvatskoj javnosti daleko prije nego što u konačnici budu izabrani. Držimo da će se time postići ne samo transparentnost izbora, već i transparentnost rada Agencije za zaštitu osobnih podataka. Također predlažemo da se po uzoru na druga regulatorna tijela mandat članovima vijeća odredi u trajanju od 5 godina jer smatramo da se time mandat članova vijeća donekle odvaja od parlamentarnih izbora i potiče njihova neovisnost u radu što je i direktno proizlazi ne samo iz opće uredbe već iz judikature Europskog suda u Luksemburgu koji je primjerice u slučaju Mađarske kada je Mađarska pokušala razriješiti svoju čelnu osobu za zaštitu osobnih podataka, rekao da država to smije činiti samo u strogo i iznimno propisanim zakonskim razlozima. Ovdje ću stati sa pitanjima koje su tiču upravljanja agencijom i dotaknut ću se nečega o čemu su govorili moji prethodnici i kolega iz MOST-a i kolega iz HDZ-a. Da, djelomično je točno. Malo je čudna situacija u kojoj bi vi proračunskom korisniku naplaćivali kaznu koja se nakon toga uplaćuje u proračunu. Je, ali ima svoju logiku. Ako proračunski korisnik krše odredbe zakona, platit će kaznu a onda će i Vladi i Saboru kada predstavlja svoje izvješće, morati obrazložiti zbog čega je tu kaznu platio i zbog čega se doveo u situaciju da zbog njegovog nerada ili protuzakonitog rada trpe drugi projekti. A u takvoj situaciji naravno da bi posljedica trebala biti i razrješenje čelnika tijela. Međutim rekao sam samo djelomično su u pravu. A zašto su samo djelomično u pravu? Zato što mi imao čitav niz pravnih osoba sa javnim ovlastima koje se ne financiraju iz proračuna, koje svojim radom ostvaruju svoje prihode. Ali imaju javne ovlasti. I sukladno odredbama ovog zakona, kada pročitate članak zakona koji pojašnjava pojedine izraze u tom zakonu, i te bi pravne osobe bile izuzete iz obveze plaćanja upravnih kazni i onda kada postupaju nezakonito. I u konačnici, mi imamo jedinice lokalne samouprave. Jedinice lokalne samouprave su tijela javne vlasti u skladu sa ovim zakonom. Ona ne primaju sredstva iz proračuna, one imaju svoje prihode. A kako krše zakon neće biti sankcionirani što mi iz SDP-a držimo da nije ispravno. Zbog toga smo i ovdje podnijeli amandman gdje vrlo jednostavno predlažemo brisanje članka 47. ovoga zakona kao nepotrebnog i pogrešnog jer smatramo da svako onaj koji je prekršio zakon, za to mora snositi sankciju. Imajući u vidu sve ove primjedbe koje smo iznijeli na zakonu o provedbi opće uredbe, Klub zastupnika SDP-a će biti suzdržan prilikom glasovanja ukoliko ne budu prihvaćeni amandmani koje smo predložili. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je Zakon o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka, riječ je o uredbi koja je donešena na razini EU i riječ je o uredbi koje su zemlje članice EU ugrađuju u svoje domaće zakonodavstvo i u onom dijelu gdje je to usklađenje odnosno gdje nema mogućnosti djelovanja jasno na na način na koji je to definirano. I sada dolazimo do onog dijela gdje svako zakonodavstvo mora definirati određene elemente i način na koji će to učiniti. Pri tom trebamo imati na pameti nekoliko činjenica koje valja ponoviti, da smo zaista sudionici promjena koje se dešavaju iz dana u dan, da smo sudionici važnosti zaštite osobnih podataka, da jednako tako imamo prilike vidjeti da su se osobni podaci zaista koristili na raznorazne načine. Pri tom je najeklatantniji primjer o kojem možemo govoriti Cambridge analytika gdje je se došlo do podataka navodno 50 milijuna ljudi koji su bili na Facebook stranicama, ali jednako tako možete vidjeti i da vi kada se nalazite na pojedinim stranicama i ako tražite ne znam podatak recimo, sada je doba proljeća, ljeta pa će dame tražiti možda podatak oko nekih kozmetičarskih salona i ostalo, sljedeći dan kad se javite ili dan iza toga će vam se ničim izazvanim odjedanput pojaviti niz kozmetičkih salona. Prvo ćete njih otvoriti kada probate tražiti nekakav drugi podatak što govori o tome da apsolutno svijet interneta ili svi oni filmovi koje smo gledali i koje nam se činilo da u svom radnom i životnom vijeku nećemo biti prisutni smo prisutni i da su naši podaci vrlo otvoreni i vrlo dostupni. I zbog toga je izuzetno važna i ova uredba i važna je tema da probamo maksimalno zaštiti svoje osobne podatke i da tu će biti zaista u tom dijelu i jedna od velikih revolucija i na području uopće informatike. I što tu Hrvatska čini? Hrvatski čini da je svoju agenciju koju je i do sada imala pretvorila u nadzorno tijelo i zašto je to u hitnoj proceduri odnosno nije tu samo argument EU zakonodavstvo i ja sam u nekoliko navrata i s ove govornice rekla da neka apsolutno imam razumijevanja zašto je nešto i u prvom i drugom čitanju, ne samo što je u zagradi EU i nekih drugih razloga, između ostalog je i važnost datuma 25. svibnja 2018. i potrebe primjene. I sada dolazimo do načina na kojem smo jednu agenciju pretvorili u drugu agenciju. Pri tom mi imamo nekoliko primjera u Hrvatskoj kada smo to i napravili na način na koji je to nedvojbeno uredu, a to je Agencija o zaštiti tržišnog natjecanja koja funkcionira. Pokazalo se da funkcionira na dobar način i nekako model da i ovu agenciju tako napravimo nam se učinilo da bi bio dobar model. No međutim nije se zakonodavac odlučio i ja tu s ove govornice nekako mogu ocijeniti da ga je možda malo zateklo, da kao što nas često zna bez obzira kada nam se čini da je nešto jako daleko onda smo tu malo ležerniji i kada nam se datumi približe onda nas to malo zatekne i idemo sa najpragmatičnijim mogućim rješenjima. No međutim, ja koja se zalažem za pragmatizam i mislim da je to dobro pragmatična rješenja i nisu uvijek najbolja rješenja. Jednako tako imali smo prilike vidjeti kada je bilo imenovanje glavnog državnog odvjetnika da smo tu postavili niz novih tema i niz novih ideja i da nekakvo produljenje sa četiri godine na pet godina bi bilo apsolutno prihvatljivo i apsolutno dobrodošlo. A ono što je izuzetno važno, a to je da zaista krenemo funkcionirati. Ja ne mislim da su drakonske mjere najbolje moguće mjere iz jednostavnog razloga što se kroz povijest pokazalo da to i nije uvijek najbolje, da je nekako prvo upozorenje, a iza toga zaista i mjere. No međutim, zaista se mora pokazati da svi koji barataju osobnim podacima vode o tome računa, da krivo baratanje osobnim podacima i traženje za bilo šta kada vas traže osobni podatak da je to apsolutno krivo, da se naš osobnih podataka, a jedan od zgodnih je onaj OIB po kojem se svi možemo identificirati i ostanete malo zbunjeni kada vidite tko sve barata tim, da tome treba doći kraj i da svi oni koji to krivo koriste trebaju zaista o tome snositi i posljedice. Tu kada vidite posebne slučajeve onda između ostalog su tu izdvojeni podaci koji se koriste za statistiku, ali i tu moramo biti oprezni. Pogotovo ćemo trebati biti oprezni vezano uz biometrijske podatke jer su oni znatno veći od ovih podataka i postoji posebna tema video nadzora. Taj video nadzor, vidjet ćemo što će se s tim dešavati. Dakle ono što vam je možda zgodno za razmisliti je i sljedeće, u gradu Zagrebu ide projekt koji se zove nekako projekt grada Zagreba u zaštiti fasada od vandalizma odnosno da se fasade ne šaraju. Između ostalog kreće sa ugradnjom video nadzora na zgradi da bi onda iza toga mogli vidjeti tko šara bez da znamo kako će ići postupak dalje. No međutim, taj video nadzor koji je na zgradi i na kojem će se više od 50% vlasnika površine te zgrade dogovoriti da ga ugradi i nije tako ni jeftin, on uvijek obuhvaća i dio javne površine jer je pogotovo ona fasada koja je na pločniku vi ne možete složiti video nadzor na način da ne obuhvaćate dio javne površine pa će biti zanimljivo vidjeti i mi tu imamo posebnu odredbu koja govori o video nadzoru kada je riječ o stambenim objektima, video nadzoru kada je riječ o javnoj površini o tome u kojem dijelu će se što i kako koristiti. Drugim riječima, nekako zaključno bih i kao što su moji prethodnici rekli, u dijelu u kojem mi ugrađujemo odredbe odnosno obveze kao članica EU koje imamo nemamo dvojbe. Uvijek u onom dijelu gdje nam da mogućnost da lokalno zakonodavstvo to riješi malo na drugačiji način mi tu naravno imamo sklonost to riješiti malo na drugačiji način. Pa bi mi u klubu GLAS-a i HSU-a se uvijek zalažemo za opciju, za varijantu da kad to radimo i imamo mogućnost da uzmemo dobre primjere koje već imamo u praksi RH, a ne da uzmemo one primjere koji su nam iz pragmatizma ili brzine ili kratkoće rokova se odlučimo da to tako napravimo, stoga u tom djelu ćemo vidjeti kako će zakonodavac reagirati u odnosu na amandmane kojim zapravo pokušavamo ovaj dio koji je vezan uz agenciju uskladiti na način da bude transparentnije, da bude jasniji i da bude ono što je već u nekim drugim agencijama u RH imamo u odnosu na to kako će zakonodavac reagirati na amandmane, mi u klubu GLAS-a ćemo i glasati vezano uz ovaj Zakon o provedbi opće uredbe. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Puh.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Dva dana nas dijele od toga da će biti 2 godine od donošenja opće uredbe o zaštiti osobnih podataka koja je široj javnosti poznata pod svojim akronimom GDPR Europskog parlamenta i koja se točno za mjesec dana od danas počinje izravno primjenjivati u svim državama članicama EU. Možda na neki način bi mogli reći da je ovo 5 do 12, ali eto bitno je da stignemo na vrijeme, makar vjerujem da bi možda bilo lakše i svim poslovnim subjektima koji su dužni postupati po uredbi da se pripreme i da budu sigurniji sa samom uredbom. Ono što uredba osigurava je ujednačeno jednoobrazno postupanje nadzornih tijela za zaštitu podataka u cijeloj EU, što će imati za posljedicu jednostavniju, jednakiju zaštitu prava svih pojedinaca u EU. Da nam je potrebno ujednačeno zakonodavstvo vezano uz zaštitu osobnih podataka, najbolje se može vidjeti na nedavnom slučaju Facebook-a i Cambridge analitike koji su skupljali i čuvali podatke o nama koji zapravo nisu bili niti potrebni, a na kraju krajeva nisu im bili niti dozvoljeni da ih skupljaju i čuvaju. Vjerujem da smo svi mi puno puta, kada smo se prijavljivali na razno razne aplikacije, na razno razne web stranice na internetu, na one izjave o odricanju odgovornosti i samo klikali next, next, next iduće, jer je zapravo bilo i nemoguće čitati sve one ogromne količine sitnih slova, ali najčešći jezik kojim su te izjave bile pisane su bile iznimno komplicirane i ponekad totalno nerazumljive građanima. Ono što mi je drago da opća uredba propisuje da u buduće svaka informacija koja će biti namijenjena javnosti ili ispitaniku, da mora biti sažeta, da mora biti lako dostupna i razumljiva i da se mora upotrebljavati jasan i jednostavan jezik. I naravno omogućuje još i to da se služi vizualizacijom ukoliko je to potrebno. Meni samoj se znalo nekoliko puta dogoditi kada sam željela ići promijeniti neke svoje postavke ili na Facebook-u ili na nekoj drugoj društvenoj mreži, ponekad mi je doslovce trebalo pol sata i više da zapravo pronađem di se koja od tih informacija nalazi i da ju možem promijeniti, evo sad će oni morati to isticati na mjestima koja su lako dostupna i razumljiva svima. U članku 52. same uredbe određeno je da svaka država članica osigurava da nadzorno tijelo u državi članici ima ljudske, tehničke i financijske resurse. Ajmo reći na neki način sam pratila rad naše Agencije za zaštitu osobnih podataka i ako se ne varam prema njihovom zadnjem izvještaju, oni su imali 28 zaposlenih, a sistematizacija im je omogućavala da imaju 34 zaposlene. Da li će to biti dovoljno za postupanje po uredbi i za samu primjenu uredbe ja sumnjam. Malo sam gledala po internetu i samo za usporedbu koliko je to moguće, Slovensko nadzorno tijelo koje će postupati po uredbi o zaštiti po općoj uredbi, ima 41 zaposlenog, a svi znamo da je njih gotovo polovica manje nego što je nas Hrvata, tako da definitivno mislim da moramo agenciju oformiti na način da bude spremna i da bude u mogućnosti izvršavati zadatke koji joj se po uredbi dodjeljuju. Ja bi se još malo osvrnula u članku 9. same opće uredbe, određuju se posebni kategorije podataka koje određuje da svaka država članica ima pravo uvesti dodatne uvjete i ograničenja, a vezano za obradu genetskih, biometrijskih ili podataka koji se odnose na zdravlje. Mi smo u našem zakonu u glavi 4. propisali sve, osim podatke vezane za zdravlje, a znamo da je obrada zdravstvenih podataka u zadnje vrijeme sve češća i ključan je element u ugovorima o životnom osiguranju pa eto sugeriram i mi smo predali jedan dan amandman da se stavi članak koji će definirati podatke koji se odnose na zdravlje. Također, samo vjerujem da se to dogodila omaška, u istoj glavi nije stavljen podnaslov obrada genetskih podataka iznad članka 20. koji to definira pa smo također podnijeli jedan amandman da zakon bude tehnički ispravniji i čitljiv. Članak 10. opće uredbe propisuje obradu osobnih podataka koji se odnose na kaznene osude i kažnjiva djela i u njemu se propisuje tko ih provodi. Smatram da bi se mi u našem zakonu također trebali staviti jednu odredbu kojom bi odredili da pravo tražiti potvrde o nekažnjavanju kaznenom imaju samo one institucije i oni poslodavci kojima se posebnim propisom određuje da imaju pravo to tražiti. Svi mi znamo da imamo u našem Ustavu presumpciju nevinosti po kojem je svatko nedužan dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne utvrdi krivnja. Ovime bi, ukoliko bi neki poslodavci tražili od svojih zaposlenika da im daju izjavu da nisu kažnjeno gonjeni, da se protiv njih ne vodi postupak, ukoliko bi neki postupak bio u tijeku, oni tu potvrdu ne bi mogli dobiti pa bi bilo i pitanje zaposlenja tih građana. I ono još što je meni ostalo malo u zraku čitajući i Uredbu i sam Zakon, ja nisam nigdje primijetila da se spominje zastara. Da li možda bi trebali definirati u našem zakonu neku zastaru za postupke koji se provode, a koji nisu u skladu sa zakonom, možda bi trebali razmisliti o nekom razumnom zastarnom roku kojeg bi trebali staviti u Zakon. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi se javio poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Samo ću kratko kazati. Znači, govorimo o Uredbi o osobnim podacima. Znači, možemo glasati za nju, nemamo prava, osim ovoga dijela o provedbi, davati amandmane. Znači, ono što nam je napisano i propisano na taj način o zaštiti podataka možemo glasati, što nam je iz EU došlo. Prema tome, svaka rasprava o nečemu, kad govorimo o osobnim podacima na ovaj način, gdje ne moramo utjecati amandmanom je suvišna jer jednostavno to su te direktive koje moramo prihvatiti ili ne prihvatiti premda i Zakon o prebivalištu i Zakonom, pa evo, banke, svi imaju naše podatke koje dilaju kako god hoće, tako da sumnjam da će u provedbi, žao mi je, ali sumnjam, volio bih da su zaštićeni podaci i brojni drugi podaci izlaze kako kome paše i kako kome odgovara. Prema tome, mi ovdje evo, ja odustajem od daljnje rasprave iz toga razloga što ovdje govorimo o Uredbi koju ne možemo mijenjati, osim što možemo mijenjati ovaj dio Zakona gdje govorimo o provedbi ove Uredbe. Tako da, ono kad smo u predpristupnim pregovorima kao sve direktive koje nam dolaze, vrlo malo možemo mijenjati, sve što su dogovorili jer tu je Sabor u biti, u ovome trenutku vrlo malo može nešto doprinijeti tako da ovo nije trebalo uopće biti predlagatelj Vlada, ovo je mogao biti predlagatelj i Odbor. Kratko, ako može pojasniti koliko mi možemo utjecati na samu Uredbu i koliko je cilj ove rasprave i bit ove rasprave da mi nešto možemo promijeniti u samoj Uredbi. Ne govorim o provedbi, a provedba inače u Hrvatskoj, koliko imamo zakona prepisanih ... [[Govornik se ne razumije.]] , evo, ja bih samo da objasni predlagatelj u ime Vlade koliko mi kao saborski zastupnici, kao ovo najveće tijelo u RH možemo u zaštiti podataka utjecati na ovu Uredbu. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Poštovani gospodine zastupniče, kao zastupnik u Hrvatskom saboru očekivao bih da ste proučili Poslovnik o radu Hrvatskog sabora i da onda znate da postoji nešto što se zove parlamentarni nadzor nad djelovanjem Vlade RH u tijelima EU. Svaki akt EU kojeg donose Vijeće i Europski parlament dolazi u Hrvatski sabor i mi, saborski zastupnici, dakle vi i ja, procjenjujemo da li ćemo o njemu raspravljati, da li ćemo o njemu uputiti obrazloženo mišljenje, a moram vas podsjetiti da je prije dvije godine upravo Hrvatski sabor bio taj koji je obrazloženim mišljenjem zaustavio donošenje jednog akata EU. Dakle, ja vas molim da pitanja koja se tiču parlamentarne procedure i rada Hrvatskog sabora ne upućujete predstavnicima Vlade, već da uzmete Poslovnik Hrvatskog sabora u ruke i da se poučite kako djelujemo. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Grbin, jasna mi je ovdje vaša intencija što želite kazati. Ja vam samo mogu reći svoj stav. Znači, imamo ispred sebe Uredbu, to sam jasno pojasnio, na koju ni vi ne možete utjecati, možete to prihvatiti ili ne prihvatiti. Vi možete samo utjecati u prijedlog zakona gdje je provedbeni dio, a inače znamo kakva u Hrvatskoj provedba, to ćete vi sad pojasniti kad bude oko Ovršnoga zakona jer kad smo mi davali amandmane da ste vi to objeručke prihvatili. Prema tome, ovdje je sve jasno. Mi govorimo o direktivama i naravno, kad smo ulazili u EU da smo ulazili u predpristupnim pregovorima da smo potpisali brojne direktive koje su ovdje jednostavno dolazile u ovaj parlament i parlament je zbog takve politike izgubio u biti onu moć da bude saborski zastupnici, narodni zastupnici koji odlučuju, a ovako nam odlučuju sasvim neki drugi, a mi smo ovdje prepušteni tome hoćemo li prihvatiti ili ne prihvatiti. Amandmanom na Uredbu ne možemo utjecati, to vi dobro znate samo htjeli ste svoju pravnu dominaciju dokazati. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, gospodine potpredsjedniče. Naravno da se u ovoj raspravi prijašnjoj u potpunosti slažem sa kolegom Grbinom. Može se utjecati i dokazali smo to u nebrojenom, odnosno u nekoliko slučajeva, ne baš u ... [[Govornik se ne razumije.]] u nekoliko slučajeva smo dokazali i mislim da ćemo to dokazivati i ubuduće, ali ono što treba reći, kod ove Uredbe i iako oko nekih stvari Hrvatska kao mala zemlja u EU, ako joj se predlažu ne mora je prihvatiti i ne mora ih prihvatiti i može u nekim stvarima štititi svoj nacionalni interes, ali ovo je jedna od uredbi koja pokazuje koliko je dobro u biti, da je RH dio EU, odnosno koliko je dobro da smo dio jednog velikog tržišta jer da, primjerice, RH donosi ovakav Zakon samo na području svoje teritorije, onda vjerojatno svjetski tehnološki divovi poput Google-a, Microsoft-a, Twiter-a i drugih uopće ne bi ni trepnuli niti bi se posebno interesirali šta tamo u nekom našem zakonodavstvu piše i ne bi se pripremali za provođenje te uredbe i zato mislim da gospodin Nekić u svojem uvodnom izlaganju, nije dobro potencirao i nije problematično uopće ovo kažnjavanje tvrtki sa određenim iznosom, zbog toga šta, ukoliko tvrtke žive i rade sa osobnim podacima naših sugrađana, e onda ih moraju i osiguravati i čuvati. I to se odnosi ne samo, na tvrtke koje su na tržištu, nego to se odnosi i na državu i na sve one koji sa tim podacima barataju. I da Hrvatska nije dio EU, sigurno Google, Microsoft, Twitter i druge kompanije, Facebook ne bi ulagale toliko sada u to da preveniraju, eventualni odlazak ili brisanje tih osobnih podataka naših sugrađana sa svojih platformi. Jer sada uredbom, odnosno, usvajanjem ove uredbe i stupanjem nje na snagu, naši će sugrađani i svi naši partneri i drugi građani EU, će moći zatražiti recimo, trajno brisanje osobnih podataka, koje su ove kompanije ove prikupile i sa kojima moguće i trguju na otvorenom tržištu unutar svojih odnosa sa drugim tehnološkim kompanijama. Znači ovo je jedan veliki korak prema naprijed, jer primjerice tržište EU, od 600 milijuna ljudi, čini otprilike 1/3 svih prihoda primjerice Google. Zamislite kolika je to u biti moć. Znači tržište SAD-a i tržište EU, su glavna tržišta Google, Facebooka i svih ostalih ovih velikih tehnoloških kompanija iz silicijske doline, koje su razvile svoje podatke, odnosno, svoje poslove i svoje poslovne aktivnosti, isključivo na tome da se velika količina ljudi prikuplja na njihovim društvenim mrežama koristi njihove društvene servise i oni raspolažu sa velikom količinom podataka ljudi na jednom virtualnom mjestu, gdje onda mogu monetizirati svoje poslovanje. I zbog toga uopće nije bezazleno i te kazne nisu ni previsoke, jer kada govorimo o 20 milijuna eura, onda uvijek moramo u glavi imati, primjerice jedan Facebook koji zarađuje milijarde i milijarde dolara na godišnjoj razini ili Google itd. itd. Što znači da će te kompanije sigurno invertirati u sigurnost za čuvanje naših podataka, sigurno će reagirati na način da ljudima omogući i više povjerenja šta se s njihovim podacima rješava. Ali, ono što je bitno i s čime ja nisam zadovoljan, iako takvih tvrtki naravno ima i u Hrvatskoj, koji na taj način, također imaju pristup posebnim podacima na tržištu, vjerojatno, nikada niti jedan nazor, tog tipa nije napravljen. Znači mi imamo tehnološke kompanije, mi imamo kompanije koje proizvode software razno razne za igre koji se koriste na android i na iPhone sustavima itd. koji imaju također jako puno korisnika i koji djeluju na području RH. E sad ja postavljam pitanje, da li je ikada i to možda gospodin Nekić može mi odgovoriti, da li se ikada proveo jedan takav nadzor od strane agencije ili bilo koje druge relevantne državne institucije, da ljudi koji koriste te usluge, mogu biti sigurni da su njihovi osobni podaci propisno zaštićeni. Primjerice u telekomima i u bankarskom sustavu. Jer sigurno nekom ne bi bilo drago da određene podatke, netko iz bankarskog sustava izuzme, to naravno se ne odnosi na podatke naš dužnosnika, koji to javno objavljujemo, ali građani imaju pravo na tu vrstu svoje privatnosti. I onda me zanima, da li je ikada i jedna kontrola napravljena? I zbog toga najava takve uredbe sa takvim kaznama, koje neće ostati ravnodušne niti banke niti telekom sustave mi daju određenu garanciju da će oni i bez te kontrole, koja do sada nije vjerojatno bila vršena, će investirati u službenike za sigurnost osobnih podataka, koje će morati biti prisutne u svoje sustave, u to da neovlašteno ne trguju sa tim itd., itd. Ono što također me brine, što gospodin Nekić, isto mi je rekao, uvodno, kada sam rekao, na repliku svoje mišljenje, je to da evidentno je iz tog odgovora, da agencija još uopće nije ni svjesna širine poslovanja koje će sada uredbom dobiti i kontrole koju će morati obavljati, a osobna kapacitirana ljudska, odnosno, kadrovska, mislim da je uopće još van bilo kakvog radara razmišljanja, voditelja ili rukovodstva te organizacije. Jer to neće biti, budimo iskreni, moguće lako ni naći. Znači, sada bi ti trebao dobiti educirani ljude kvalitetne u agenciju, koja će biti informatički, ne samo informatički nego tehnološki pismeni, da kontroliraju one koji su 4 puta plaćeniji od njih u IT kompaniji ili u banci ili u telekomu. Pa kako će to, pa mislim, stvarno me zanima, na koji način će se to regulirati. I tu čak nisam niti nesklon, da se pokuša to raditi sa outsorsanjem. Znači da se angažiraju tvrtke koje mogu plaćati toliko te stručnjake koji će onda kvalitetno obavljati nadzor za državu, odnosno, za agenciju koja će to moći kvalitetno raditi. Znači imamo jako puno tu stvari za odraditi. To je sigurno potrebno, jer to tržište, virtualno, koje postoji, uopće još nije normirano, vjerujte mi sa podacima se svašta radi, svakako se monetiziraju, svako od nas dobiva određene reklame na svoje mobilne uređaje, po preferencijama koje su skupljeni ovako ili onako. Znači sa te strane to tržište treba regulirati i treba nadzirati, zbog toga što nije poanta profit tih velikih korporacija, nego sigurnost i povjerenje naših sugrađana u to da se štite njihova osnovna ljudska prava, a to je sigurno i pravo na privatnost, odnosno, da oni mogu biti sigurni da netko neće zloupotrebljavati podatke, koji su skupljeni, prilikom korištenja određenih društvenih mreža itd. Znači vidjeli smo do čega to može dovesti i još jednom ću reći, evo gospodine podpredsjedniče, vi ste tu bili dosta aktivni kada se rade saslušanja u kongresu SAD-a i Senatu, onda to prati cijeli svijet i niti jedno pitanje se ne postavlja da li treba ili ne treba pa i oko Facebook-a koji je pokrenut kazneni postupak i izvidi određenih Američkih institucija, nije bilo problema da javnost čuje šta ih zanima. A mi oko Agrokora ne smijemo čuti niti pitati ništa i to je nešto što također ruši povjerenje hrvatskih građana jer imaju osjećaj da se nešto skriva, umjesto da bude sve transparentno i dostupno javnosti. Ako je mogao doći čelnik korporacije koji vjerojatno ima bogatstvo i moć kakvu ima nekoliko ljudi na svijetu odgovarati pred izabrane zastupnike građana, ne vidim zbog čega je to bilo onemogućeno nama kada je bilo pitanje Agrokora, bez obzira šta se i tamo obavljaju istražne radnje, otvaraju procesi zbog zloupotrebe korištenja podataka itd. itd. I to nas onda možda, gospodine podpredsjedniče, malo i nauči demokraciji, odnosno onome zbog čega smo mi ovdje, a to je ne da skrivamo, nego da budemo potpuno otvoreni prema našim sugrađanima. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. I znajte da se sa predsjednikom ne treba polemizirati pa neće ni predsjednik s vama polemizirati, iako ste sad svojim govorom prekršili Poslovnik, tog ste nadam se svjesni. Ali dobro. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti državni tajnik, poštovani Darko Nekić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Evo ja sam zapisao sve ovo što je bilo u izlaganju svih klubova pa i u ovim pojedinačnim raspravama. Mislim da se sva ova izlaganja mogu sažet u dva osnovna prigovora. Jedan je vezan uz samu strukturu agencije, odnosno uz način kako će se birat ravnatelj i zamjenik ravnatelja agencije. A drugi je vezan uz članak 47. odnosno uz pitanje kažnjavanja, odnosno implementiranja ovih kazni koji se spominju u samom tekstu uredbe u članku 83. stavku 6. Dozvolite samo nekoliko riječi o tome, a pokušat ću odgovoriti i na sva ona pitanja koja su bila postavljena ovdje u raspravi. Prvo, u članku 53. uredbe su određeni opći uvjeti za članove nadzornog tijela. Znači u tom članku se kaže da države članice osiguravaju da svakog člana njihovog nadzornog tijela u okviru transparentnog postupka imenuje, pazite sad, ili Parlament ili Vlada ili šef države ili neovisno tijelo kojem je pravo države članice povjereno to imenovanje. Zato mislim da ne mogu i ne možemo prihvatit ovaj argument koji kaže da je ovo netransparentan postupak izbora ili polu transparentan kako je uvaženi zastupnik Grbin kazao. Da smo željeli u prijedlogu napravit netransparentan sustav, onda sasvim sigurno ne bi uključili i Hrvatski sabor, odnosno naš Parlament u tu cijelu priču jer nam sama uredba nudi mogućnost da to bude i Vlada i šef država pa čak i neovisno tijelo kako je to u ovom 4. stavku ovdje navedeno. Ja mislim da je prijedlog sasvim transparentan, naime Ministarstvo uprave raspisuje javni poziv, na taj javni poziv se može javit svatko onaj tko uvjetima udovoljava i Ministarstvo uprave je ustvari prvi filtar koji će, kad se pregleda kompletna dokumentacija, vidjet tko udovoljava uvjetima, a tko uvjetima ne udovoljava. Nakon toga se ti materijali šalju Vladi RH i nigdje ovdje ne piše u zakonu, odnosno u prijedlogu konačnom, ne piše da će Vlada biti ta koja će predložit samo jednog kandidata Hrvatskom saboru. A na kraju je ovaj uvaženi Dom taj koji donosi konačnu odluku o tome tko će biti ravnatelj, odnosno zamjenik ravnatelja ove agencije. Drugi koncept koji ste vi izložili, a tiče se znači praktično potpune promjene u strukturi agencije ćemo mi svakako proučit i ovaj amandman evo kojeg sam dobio prije par minuta ću proučit pa ćemo se na taj amandman očitovat. Što se tiče jednog od argumenata, kaže se, mislim da je gospodin Podolnjak rekao da prilično kasno zakon dolazi u Hrvatski sabor. Dakle pa on dolazi kasno zato što, kako sam rekao u svom početnom izlaganju, uredba je na snazi od 24.5.2016. godine. Godinu dana ministarstvo, nažalost, sve tamo do 5 mjeseca prošle godine nije uopće se pripremilo za ovaj implementaciju ove uredbe. Ono što ja mogu kao najstariji po stažu dužnosnik u Ministarstvu uprave reć da smo mi zatekli formiranu samo u tom trenutku radnu skupinu koja je održala samo jedan sastanak 10. travnja 2017. godine i da smo praktično kad je ministar Kuščević došao, ponovno krenuli sa poslom, organizirali radnu skupinu, u tu radnu skupinu uključili brojne stručnjake iz gospodarstva i nezavisne analitičare koji su u njoj radili i pristupili izradi ovog konačnog prijedloga zakona, a vi znadete dobro da bi se ishodila sva mišljenja i zadovoljila cijela procedura da je potrebno određeno vrijeme koje uključuje i e-savjetovanje, mišljenja svih ministarstava za koja je potrebno negdje po mojoj procjeni između 100 i 120, 130 pa čak i do 150 dana. Mi istog trenutka kad smo počeli radit na ovoj uredbi smo učinili sve da ona što prije dođe u Hrvatski sabor. Međutim u hitni postupak ide isključivo iz tog razloga što do 255. dakako moramo odrediti koje je to nadzorno tijelo i koje je to akreditacijsko tijelo jer bi doveli u pitanje provedbu same uredbe da to ne učinimo. Drugi dio vaših pitanja odnosio se na kazne. Ja mislim da se ja i uvaženi zastupnik Maras nismo dobro razumjeli, ja kad sam govorio o kaznama koje su doista prema članku 83. stavku 6. uredbe do 20 milijuna eura odnosno do 4% ukupnog prošlogodišnjeg prihoda, nisam mislio na Facebook, Google i sve ove divove američke, mislio sam na jedno stanje koje to izazvalo, znači sama spoznaja da su kazne tolike kod hrvatskih poduzetnika koji nisu dakako tako veliki kao Google, Facebook i svi ovi ostali koje ste vi spominjali. Dakle, što se tiče samog kažnjavanja, mi smo doista u članku 47. predvidjeli da će u postupcima koji se provode protiv tijela javne vlasti, da se tijelu javne vlasti ne može izreći upravna novčana kazna. Ali to ne znači da mu se sve ove druge vrste kažnjavanja predviđene u članku 58. uredbe ne mogu primijeniti. Znači isključivo se radi o novčanoj kazni jer smo bili stava da ne bi imalo svrhe prelijevat iz jednog tijela koje se financira iz državnog proračuna u državni proračun ponovno taj iznos novca koji će biti predviđen za kazne. To ne znači da odgovorne osobe, u ovom slučaju u članku 50. odnosno 51. neće plaćati novčane kazne. To će biti voditelji obrade i izvršitelji obrade kojima su zapriječene kazne do 50 000 kuna. U slučaju kršenja svih ovih odredbi koje se spominju u članku 51., a također u članku 50. je predviđeno isto tako kažnjavanje za dužnost ravnatelja i zamjenika ravnatelja agencije koji također će plaćati novčane kazne u slučaju povrede svih ovih odredbi koje se spominju u ovom konačnom prijedlogu zakona. Što se tiče izlaganja i amandmana koje smo primili evo danas, pa tako mislim i na ovaj o pitanju zastare, mi ćemo se u primjerenom roku očitovati dok ovaj zakon bude na glasovanju. I što se tiče evo na kraju, mislim da bi se mogao složiti s jednom izjavom koju ste vi gospodine Maras rekli, a to je da je ovo veliki korak naprijed u zaštiti osobnih podataka. Znači i implementacija ove uredbe i usvajanje ovog konačnog prijedloga zakona će sasvim sigurno doprinijeti puno, puno boljoj zaštiti osobnih podataka nego što je to do sada bilo iako je agencija i do sada provodila nadzore, vi ste uputili to pitanje i neki od tih nadzora su trenutno u sudskom postupku. Evo ja sam i danas razgovarao sa predstavnicima agencije koji me uvjeravaju da je to doista tako i da oni do sada nisu imali ovlasti nego uputit to u sudski postupak, naravno sudovi su ti koji će na kraju donijeti odluku. Evo ja se nadam da sve ono što je bilo kroz ovu raspravu na sva pitanja odgovorio, sve ćemo vaše amandmane veoma pozorno proučiti, zahvaljujem svim klubovima i svima koji ste pojedinačno dali ove prijedloge i na te amandmane ćemo se očitovati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja ću krenuti od kraja vašeg izlaganja, uvaženi državni tajniče. Nitko ne dovodi u pitanje da će se zaštita prava pojedinaca ovim povećati. Dapače, tu smo oko toga svi složni i tu nema nikakvih dvojbi osim pojedinih kolega kojima smeta način donošenja odluke na razini EU-a ali to je drugo pitanje. Idemo na onaj dio gdje vi kažete oko kazni. Zašto mi idemo na novčanu kaznu? Jer je novčana kazna najučinkovitije sredstvo. Sve ovo drugo sankcije, jesu metode kako će se možda moći prisiliti one koji su pogriješili da nešto naprave ali novčana kazna je najefikasnija. I za kraj, da, točno je da je uredbom predviđena mogućnost raznih tijela da imenuju vodstvo agencije odnosno neovisnog državnog tijela ali mi imamo Ustav RH koji onda unutar našeg pravnog poretka definira tko će to predlagati odnosno tko će imenovati. Hrvatski sabor mora imenovati u svakom slučaju, mi samo mijenjamo način predlaganja.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Kolega državni tajnik je spomenuo, komparirao je znači visinu kazne i određenih svjetskih tvrtki ali ja ću vas podsjetiti da mi u Hrvatskoj imamo sigurno pedesetak i više tvrtki koji će dobro razmisliti na koji način će se ponašati prema osobnim podacima jer te kazne će biti za njih motivirajuće. Ovo šta je rekao kolega Grbin. Znači primjerice uzmimo HPB koji banka ima prihode 800 milijuna kuna, znači njihov maksimalna kazna može iznositi na razini 32 milijuna kuna godišnje. E sada će ona napraviti sve šta je u njihovoj moći i mora im biti isplativije investirati u tu sigurnost. Znači da investiraju milijun, 2, 5 milijuna kuna umjesto da riskiraju kaznu od 32 milijuna kuna. To nisu samo, znači to je Internet kompanije, provideri, telekom, ima ih jako puno i bitno je da su te kazne na toj razini kako bi se to tržište dodatno zaštitilo odnosno kako bi te kompanije investirale u svoju sigurnost odnosno u sigurnost naših osobnih podataka. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, glasovat ćemo kad ste steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 329. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena, Vlada je podnijela amandmane. Sukladno čl. 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Stoga dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanima Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 109 glasova za odlučili provesti raspravu o amandmanima Vlade RH. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da obrazloži podnesene amandmane. S nam je poštovani Darko Nekić, državni tajnik u Ministarstvu uprave. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Možete obrazložiti sva četiri amandmana, onda ćemo otvoriti raspravu, pa nakon toga glasovati za svaki pojedinačno.
Zahvaljujem. Amandman 1 u čl. 26., st. 2. mijenja se i glasi: video nadzorom mogu biti obuhvaćene prostorije, dijelovi prostorija, vanjska površina objekta, kao i unutarnji prostor u sredstvima javnog prometa, a čije je nadzor nužan radi postizanja svrhe iz stavka 1. ovoga članka. U čl. 26., st. 2. dodane su riječi: kao i unutarnji prostor u sredstvima javnog prometa s namjerom da se obuhvate i sredstva javnoga prometa kojima se obavlja javni prijevoz putnika, radi sigurnosti i zaštite putnika i imovine, a i samog voznog osoblja. Amandman 2 u čl. 30., st. 1. mijenja se i glasi: Obrada osobnih podataka zaposlenika putem sustava video nadzora može se provoditi samo ako su uz uvjete utvrđene ovim Zakonom ispunjeni i uvjeti utvrđeni propisima koji reguliraju zaštitu na radu i ako su zaposlenici bili na primjeren način unaprijed obaviješteni o takvoj mjeri i ako je poslodavac informirao zaposlenike prije donošenja odluke o postavljanju sustava video nadzora. Obrazloženje. u čl. 30., st. 1. riječ pojedinačno zamijenjena je riječima na primjeren način iz razloga što bi navedena riječ mogla dovesti do mogućeg različitog tumačenja zbog postojanja različitih poslovnih procesa koji zahtijevaju različite načine obavijesti upućene zaposlenicima. Amandman 3, čl. 56. mijenja se i glasi: Stupanjem na snagu ovog Zakona prestaje važiti Zakon o zaštiti osobnih podataka, Uredba o načinu vođenja i obrascu evidencije o zbirkama osobnih podataka i Uredba o načinu pohranjivanja i posebnim mjerama tehničke zaštite posebnih kategorija osobnih podataka. Obrazloženje. Radi činjenice bitno kraćeg razdoblja između donošenja ovoga Zakona i njegovog stupanja na snagu 25. svibnja 2018. godine od prvotno očekivanog, te u svrhu pojednostavljenja složene pravne situacije koja bi nastala prihvaćanjem prijelaznih i završnih odredbi u predloženom obliku, potrebno je propisati stupanje na snagu Zakona u cijelosti 25. svibnja 2018. godine. Tim danom prestao bi važiti sada važeći Zakon o zaštiti osobnih podataka i podzakonski propisi doneseni temeljem tog zakona. I amandman 4. članak 57. mijenja se i glasi. U starijoj verziji je bilo: „Ovaj zakon objaviti će se u narodnim novinama, stupa na snagu 25. svibnja 2018. godine.“. Obrazloženje, radi činjenice bitno kraćeg razdoblja između donošenja ovoga zakona i njegovog stupanja na snagu 25. svibnja 2018. od prvotno očekivanog, te u svrhu pojednostavljenja složene pravne situacije koja bi nastala prihvaćenjem prijelaznih i završnih odredbi u predloženom obliku potrebno je propisati stupanje na snagu zakona u cijelosti 25. svibnja 2018. godine.
Zahvaljujem državnom tajniku. Otvaram sada raspravu o amandmanima Vlade. Slobodno se sjednite, javlja li se netko za riječ. Ako ne onda prelazimo na glasovanje. Pa dajem na glasovanje 1. amandman Vlade, molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 101 za, 0 suzdržanih i 4 protiv prihvaćen 1. amandman Vlade te on postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje drugi amandman Vlade. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 82 za i 21 protiv prihvatili 2. amandman Vlade te on postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Idemo na amandman br. 3. isto tako Vlade. Molim glasujmo. I ovaj amandman dobio je većinu glasova 100 za, 2 protiv. Tako da je prihvaćen i postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. I zadnji 4. amandman Vlade. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo prihvatili i ovaj amandman većinom glasova, 99 za, 2 protiv i 4. amandman Vlade postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Sada prelazimo na odlučivanje o ostalim podnesenim amandmanima koji su podnijeli odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HNS Liberalni demokrati, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnica Ivana Ninčević-Lesanrdirć, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektronskim putem. Molim ponovno predstavnika predlagatelja poštovanog Darka Nekića državnog tajnika u Ministarstvu uprave da se očituje o podnesenim amandmanima. 1. amandman je zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala. Vlada ne prihvaća amandman. Člankom 83. stavkom 7. opće uredbe o zaštiti podataka propisano je da svaka država članica može utvrditi pravila mogu li se i u kojoj mjeri tijelima javne vlasti u toj državi članici izreći upravne novčane kazne. Sukladno tom članku opće uredbe, ovim zakonom tijela javne vlasti izuzeta su od izricanja upravnih novčanih kazni ali ne i od obveze provedbe opće uredbe o zaštiti podataka kao ni od izricanja svih ostalih mjera propisanih ovom uredbom.
Očitovanje izvolite zastupnice.
Dakle vi ste u svom obrazloženju odbijanja amandmana pročitali stavak 7. Opće uredbe o zaštiti podataka članka 83. koji istina kaže da svaka država članica može utvrditi pravila mogu li se i u kojoj mjeri tijelima javne vlasti u toj državi članici izreći upravne novčane kazne. I vi ste odlučili da ćete ih izuzeti od toga a da ćete kazniti poduzetnike. Mi smatramo da ne bi smjelo postojati izuzeće zato što ovom odlukom odbijanja ovog amandmana vi zapravo dajete poruku građanima da u ovoj državi ipak postoje osobe, odnosno funkcije koje neće biti kažnjene ukoliko zloupotrjebljavaju podatke, osobne podatke koje zapravo se trebaju štiti ovim zakonom. Smatram da također moram spomenuti da kako ste rekli da upravo novčana kazna izriče protiv pravne osobe sa javnim ovlastima ili protiv pravne osobe koja obavlja javnu službu izrečena upravno novčana kazna ne smije ugroziti obavljanje takve javne ovlasti ili javne službe. Pa dobro recite mi zašto onda takav položaj nisu imala mala i srednja poduzeća, udruge i drugi pravni subjekti kojima također novčana kazna može ugroziti njihovo poslovanje. Jednostavno nije u redu i nije od vas kao predstavnika Vlade u redu da ne izjednačavate poduzetnike i tijela javne vlasti koje nećete kažnjavati ukoliko zloupotrjebljavaju podatke a poduzetnike hoćete. Smatram da smo imali znači kako kaže i u Uredbi članak 83. imali ste tu mogućnost da ih izjednačite a vi ste odbili i to jednostavno nije u redu prema poduzetnicima i svim ostalima koji pune državni proračun. Hvala. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na amandman br. 2. Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Predloženi način izbora ravnatelja i zamjenika ravnatelja u dovoljnoj je mjeri transparentan i ni na koji način ne dovodi u pitanje samostalnost i neovisnost agencije kao nadzornog tijela kao ni ovlasti Hrvatskoga sabora da odlučuje o izboru ravnatelja i zamjenika ravnatelja.
Kolega Podolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem. Našim amandmanom na članak 7. stavak 3. predložili smo da ravnatelja i zamjenika ravnatelja Hrvatski sabor bira na prijedlog nadležnog radnog tijela Hrvatskoga sabora. I da se čitav postupak izbora ravnatelja i njegova zamjenika odvija unutar Hrvatskog sabora. Obzirom da se radi o samostalnom i neovisnom tijelu, nema nikakve logike da u tom procesu sudjeluje Vlada i da ona je ta koja predlaže ravnatelja i zamjenika. Po uzoru na neke druge samostalne i neovisne institucije, dakle imamo i Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, imamo povjerenika za informiranje, u svim slučajevima postupak se provodi unutar Hrvatskog sabora i to je ono što predlažemo amandmanom, dakle tražimo glasovanje o amandmanu.
Glasujmo i o ovome amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije potreban broj glasova. Treći amandman je onaj Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Predlagatelj predlaže amandman kako bi imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja agencije bilo neovisno o ciklusu parlamentarnih izbora. Međutim, imajući u vidu da su zadnji parlamentarni izbori održani 2016. godine a izbor ravnatelja i zamjenika ravnatelja treba izvršiti 2018. godine, ne postoji veza između trenutka parlamentarnih izbora i izbora ravnatelja i zamjenika ravnatelja. Opća uredba kaže da ne može biti kraći mandat od 4 godine. Hvala lijepo.
Očitovanje, kolegice Mrak-Taritaš, izvolite
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Dakle, riječ je o jednom amandmanu kojim se je očekivala jedna dobra volja Vlade, ja ne bih rekla samo dobra volja nego dobre prakse EU-a. Dakle ovaj zakon o kojem ćemo danas odlučivati, ne donosimo za jedan mandat. A uobičajena je praksa koja je u zemljama EU-a da se ravnatelji ovakvih agencija zaista imenuju na 5 godina. I činilo se da bi trebalo zaista prihvatiti nekakvu dobru praksu drugih članica EU-a, pokazati iskorak, no međutim očito nema još uvijek spremnosti za to, pa molim glasanje o ovom amandmanu.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada je na redu amandman broj 4., Kluba zastupnika SDP-a.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Predloženim amandmanom predlaže se upravljanje nadzornim tijelom povjeriti kolegijalno tijelo od 5 članova odnosno vijeću od kojeg je jedan predsjednik vijeća te se propisuje način izbora članova tog kolegijalnog tijela trajanje mandata i mogućnost ponovnog izbora. U obrazloženju kao razlog za podnošenje tog amandmana ističe se primjer drugih sličnih tijela i to Agencije za tržišno natjecanje i Agencije za elektroničke medije. Međutim naveden agencije su pravne osobe s javnim ovlastima dok prema ovom zakonu Agencija za zaštitu osobnih podataka mijenja status, iz pravne osobe s javnim ovlastim postaje neovisno državno tijelo. Samostalno i neovisno u svom radu. Osim toga, a u skladu sa uobičajenom praksom u RH, državnim tijelom upravlja čelnik tijela imenovan kao pojedinac a ne kolegijalno tijelo. Navodimo primjer pučkog pravobranitelja i povjerenika za informiranje. Hvala.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, iz vašeg obrazloženja upravo i proizlazi potreba da ovom novom agencijom upravlja kolektivno tijelo. Naime, Agencija za zaštitu osobnih podataka imat će veće ovlasti nego što ima Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja ili nego što ima Agencija za elektroničke medije. Dakle, tamo smo se odlučili na kolektivno tijelo upravo kako bi zaštitili prava građana pod čijim pravima u svojem radu te dvije agencije odlučuju. Ja vam moram podsjetiti iako sam siguran da vi to dobro znate, da će ova agencija moći izricati kazne u iznosu od 20 000 milijuna eura. Ponovit ću još jednom da svima bude jasno, 20 milijuna eura. Ja ne znam dali u hrvatskom pravnom pretku postoji druga agencija koja može izreći takvu kaznu ili je takva kazna u Hrvatskoj ikada izrečena. I mi izricanje takve kazne povjeravamo jednoj jedinoj osobi. Za mene je to osobno neprihvatljivo a također ovim smo amandmanom ponovno imajući u vidu važnost ovoga tijela, predvidjeli i drugi, po nama puno bolji način izbora zbog čega naravno, inzistiramo na glasovanju o ovom amandmanu. Hvala.
Pristupimo onda glasovanju o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Izvolite, kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. S obzirom da smo imali amandmani koji su direktno vezani na ovaj, povlačimo amandmane 2. do 8. i 10. do 12. Kluba zastupnika SDP-a. Hvala.
5., 7., 10., 11. i 12. Hvala vam. Onda idemo na amandman broj 6 Odbora za zakonodavstvo.
Vlada prihvaća ovaj amandman. Prihvaćanje amandmana predlaže se zbog dodatne odredbe kojom se u općenitom smislu poziva na određenu…
Ne morate objašnjavati ako prihvaćate amandman. Hvala vam, taj amandman postaje sastavni dio zakona. Idemo na osmi amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Predloženi postupak razrješenja ravnatelja i zamjenika ravnatelja u dovoljnoj je mjeri transparentan i ni na koji način ne dovodi u pitanje samostalnost i neovisnost agencije kao nadzornog tijela kao ni ovlasti Hrvatskog sabora da odlučuje o razrješenju ravnatelja i zamjenika ravnatelja.
Hvala. Kolega Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U skladu sa ranijim amandmanom koje smo podnijeli na članak 7., i ovaj amandman ide u smjeru očuvanja samostalnosti i neovisnosti ravnatelja agencije. Naime, logično je da i postupak imenovanja i postupak razrješenja se odvija unutar Hrvatskog sabora. Na kraju, izvješće Agencije se podnosi i Hrvatskom saboru. Po našem prijedlogu postupak za razrješenje ravnatelja i njegova zamjenika pokrenuo bi se na prijedlog matičnog radnog tijela Hrvatskog sabora. Dakle, ono koje će raspravljati izvješće, ukoliko bi ono ocijenilo izvješće nepovoljnim, tada bi moglo pokrenuti postupak razrješenja. Zašto Vlada? Zašto Vlada? Ako se izvješće prihvaća ili ne prihvaća u Hrvatskom saboru, zašto Vlada RH? Na koji način bi to doprinijelo jačanju samostalnosti i neovisnosti tog tijela? Po našem mišljenju, nikako. Upravo bi Vladu trebalo maknuti iz tog procesa. Zašto zazivati od toga da nadležno radno tijelo koje će raspravljati kao matično radno tijelo o izvješću ravnatelja, zašto ne bi imalo tu ovlast da pokrene postupak razrješenje? Nama je to puno logičnije rješenje, nego da taj postupak inicira Vlada RH i zato tražimo da se glasuje o predloženom amandmanu. Hvala.
Glasujmo onda o predloženom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 9 Odbora za zakonodavstvo.
Vlada prihvaća ovaj amandman, ali uz ispravak jedne greške jer se u njemu spominje Zakon o državnim dužnosnicima, a u Zakonu to nigdje ne stoji, već Zakon o državnim službenicima.
Očitovanje Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćamo ovakvo obrazloženje i odustajemo.
Zahvaljujem. Onda amandman postaje dio Zakona u sadržaju kako ga je predložio predlagatelj. Idemo onda na, odnosno predsjednik Vlade. Klub zastupnika SDP-a 10, Klub zastupnika SDP-a 11, Klub zastupnika SDP-a 12, od toga smo odustali. Zahvaljujem još jednom, pa idemo sada na amandman broj 13 Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman iz razloga obrazloženja neprihvaćanja amandmana na čl. 7. Konačnog prijedloga Zakon o provedbi opće uredbe o kojem sam već govorio.
Kolega Grbin, izvolite.
Uvaženi kolega državni tajnije je, čini mi se, krivo obrazloženje čitao. Ovdje se radi o amandmanu na čl. 47. gdje predlažemo brisanje čl [[Upadica predsjednik: Nije, članak 13.]] To bi trebao biti amandman 9. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Ali amandman 9. po redu kako smo ga mi predložili je onaj. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Ne, ne, ali amandman 9. kako ga je predložio klub zastupnika. Dakle, mi imamo popis amandmana kako smo ga predložili u našem dokumentu. Naš 9. amandman je amandman na čl. 47. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Dobro, onda je amandman koji je ostao čl. 47, a ovaj amandman je povučen.
Zahvaljujem. Idemo sada na amandman broj 14 Odbora za zakonodavstvo.
Vlada prihvaća amandman.
Postaje sastavni dio Zakona. Amandman broj 15 Kluba zastupnika HNS-a.
Vlada prihvaća amandman.
I on postaje sastavni dio Zakona. Amandman broj 16 istog kluba zastupnika.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, predložena odredba ne bi osigurala sigurnost ispitanika u dovoljnoj mjeri. Također upitna je i njezina svrhovitost u odnosu na osiguravatelja. Naime, propisivanjem obveze provedbe procjene učinka na zaštitu podataka i postupka prethodnog savjetovanja s nadzornim tijelom ne znači da će rezultat provedbe navedenih postupaka biti davanje dopuštenja nadzornog tijela osiguravateljima za obradu takve vrste podataka u svrhu sklapanja ugovora o životnom osiguranju. Vlada nije zabranila obradu osobnih podataka koji se odnose na zdravlje, već smo sukladno čl. 9., st. 1. i 2. Uredbe ostavili svakom pojedincu mogućnost da sam odluči da li će dozvoliti obradu svojih osobnih podataka o zdravlju. A Uredba se neposredno primjenjuje.
Očitovanje, poštovana kolegica Puh. Izvolite.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Zahvaljujem, pa idemo na amandman br. 17 Odbora za zakonodavstvo.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Svrha odredbe čl. 32., st. 2. je isticanje obveze provedbe procjene učinka na zaštitu podataka sukladno čl. 35. opće uredbe o zaštiti podataka uvijek kada se obrada osobnih podataka obavlja putem video nadzora javnih površina. Navedeno je potrebno radi sprečavanja mogućnosti primjene video nadzora javnih površina bez prethodno provedenog postupka procjene učinka na zaštitu podataka, a procjena je obvezna po Općoj uredbi.
Izvolite kolegice Jelkovac.
Odustajemo zbog navedenog obrazloženja.
Zahvaljujem. Idemo na amandman broj 18 Kluba zastupnika HNS-a.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Zakon o pravnim posljedicama osude kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji propisuje ustrojstvo i ovlasti za vođenje kaznene evidencije, te dostupnost, davanje i brisanje podataka iz kaznene evidencije kao i međunarodnu razmjenu podataka iz kaznene evidencije. Tim zakonom je propisano koja državna tijela imaju neposredan uvid u kaznenu evidenciju i koja na svoj zahtjev imaju pravo dobiti podatke iz kaznene evidencije, a podaci se smiju upotrebljavati samo u svrhu za koju su izdani. Dakle, nije potrebno ovim Zakonom urediti obradu osobnih podataka koji se odnose na kaznene osude i kažnjiva djela.
Molim očitovanje. Kolegice Puh, izvolite.
Povlačimo amandman.
Zahvaljujem. Idemo na amandman broj 19 Kluba zastupnika SDP-a. ... [[Upadica: ne čuje se.]] I taj je povučen, hvala vam. Onda idemo na 20. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Svrha odredbe u čl. 40., st. 5. je spriječiti nadzirane osobe da ulažu primjedbe na zapisnik o provedenom nadzoru po isteku propisanog roka od 15 dana iz stavka 4. istoga članka te na taj način onemogućuju nadzorno tijelo u daljnjem postupanju i dovršenju postupka nadzora.
Očitovanje.
Povlačimo zbog navedenog obrazloženja.
Hvala. Idemo na amandman broj 21. istog odbora.
Vladane prihvaća navedeni amandman. Svrha djela odredbe kojeg se predlaže brisati je posebno isticanje činjenice da nadzorno tijelo provodi nadzor i nad tijelima javne vlasti u provedbi kojeg tim tijelima izriče sve vrste mjera za čije je izricanje nadzorno tijelo ovlašteno sukladno općoj uredbi izuzev upravnih novčanih kazni. Tijela javne vlasti financiraju se iz državnog proračuna pa bi plaćanje upravne novčane kaznene u njihovom slučaju predstavljalo prelijevanje proračunskih sredstava iz jedne proračunske stavke u drugu.
Očitovanje, kolegice Jelkovac.
Iz navedena obrazloženja, odustajem.
Zahvaljujem. Idemo sada na amandman Kluba zastupnika SDP-a broj 22.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Sukladno općoj uredbi o zaštiti podataka kojom je propisano da svaka država članica može utvrditi pravila, mogu li se i u kojoj mjeri tijelima javne vlasti ili tijelima s poslovnim nastanom u toj državi članici izreći upravne novčane kazne. Ovim zakonom se propisuje isključenje izricanja upravnih novčanih kazni tijelima državne uprave i drugim državnim tijelima te jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Izricanje upravnih novčanih kazni u svakom pojedinačnom slučaju za kršenje određenih odredbama opće uredbe, mora biti učinkovito, proporcionalno i odvraćajuće. Međutim kažnjavanjem tijela javne vlasti izricanje upravnih novčanih kazni tijelima javne vlasti, ne bi se postigla svrha kažnjavanja s obzirom na to se sredstva za rad tih tijela osiguravaju u državnom proračunu. Dakle naplata upravne novčane kazne u tijela javne vlasti predstavljala bi samo prelijevanje proračunskih sredstava iz jedne proračunske stavke u drugu. Navedeno ne znači da su tijela javne vlasti izuzeta od izricanja svih ostalih mjera propisanih općom uredbom a koje nadzorno tijelo izriče u obavljanju istražnih, korektivnih i savjetodavnih ovlasti utvrđenih ovom uredbom.
Kolega Grbin, izvolite.
Poštovani kolega državni tajniče, kao što i sami siguran sam znate, za početak postoje pravne osobe sa javnim ovlastima koje nemaju odnosno ne ostvaruju prihode iz državnog proračuna. Jedna od tih je primjerice d.o.o., Hrvatska kontrola zračne plovidbe. To tijelo koje prikuplja osobne podatke, primjerice će biti izuzeto od plaćanja upravnih kazni iako svojim radom djeluje na tržištu i od prihoda s tržišta ostvaruje dobit od koje financira svoje djelovanje. Dakle ova tvrdnja ne stoji. Nadalje, opet npr. u to d.o.o. vidimo kako se nejednak položaj dovode, ono o čemu je govorila moja kolega Ninčević-Lesandrić, dovode se u različiti položaj privatni poduzetnici u odnosu na one poduzetnike koji su u vlasništvu RH. Nadalje, nije točno da se jedinice lokalne samouprave financiraju iz državnog proračuna, one se financiraju iz vlastitih proračuna a također u svojem sastavu imaju čitav niz pravnih osoba sa javnim ovlastima na koje se ove upravne kazne neće primjenjivati. Dakle, točno je da je ova uredba ostavila mogućnost državi da sam donese odluku na koji način će kažnjavati, međutim mi vam ukazujem, govorilo o tome tijekom rasprave i ponovit ćemo i sada. Bez učinkovite kazne teško je bilokoga natjerati da provodi određeni propis pogotovo kada je taj propis ovak kompliciran i zahtjevan kao što je ovaj. Naravno tražimo glasovanje o ovom amandmanu i ponovno napominjemo budući da ni naši prethodni amandmani nisu usvojeni, da Klub zastupnika SDP-a neće moći podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Sad još jedno pitanje, svi ostali amandmani vaši onda su povučeni? Hvala vam. Glasujmo sada onda o ovom amandmanu koji Vlada nije prihvatila. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandman broj 23., to je i zadnji o kojem ćemo glasovati zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić, izvolite.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman sa istim obrazloženjem kao i kod prethodnog amandmana.
Hvala. Molim očitovanje.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Naime ovaj amandman je usko vezan sa već prethodni i opet ću naglasiti da ste vi kao Vlada imali mogućnost jednako kažnjavati i poduzetnike i tijela javne vlasti, vi ste odlučili to ne izjednačiti, poduzetnike kazniti a poslat poruku građanima da ipak postoje u ovoj državi osobe koje mogu raditi što hoće a za to neće biti kažnjavane. Tražim glasovanje.
Glasujmo onda i o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o provedbi opće o zaštiti podataka. Molim vas, glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 78 za, 28 suzdržanih i 6 glasova protiv donijeli Zakon o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na slijedeću točku a to je: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 216 Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe, amandman je podnio zastupnik Goran Aleksić, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi državni tajnici. Da bi raspravili ratio donošenja ovog zakona moramo se vratiti više od deset godina u prošlost. Moramo se vratiti u razdoblje od 2005. do 2008. godine kada je na snazi bila jedna od varijanti Ovršnog zakona koja je omogućavala provođenje ovrhe na čitavoj plaći dužnika. Tada je bilo dovoljno da dužnik prilikom sklapanja nekakvog pravnog posla, primjerice ugovora o kreditu kod poslovne banke ili mimo toga kao jamstvo za sklapanje nekakvog ugovora i slično, ode kod javnog bilježnika, ovjeri svoj potpis i to bi bilo to. Na temelju takvog jednog pravnog akta, jedne najobičnije izjave vjerovnik je bio u mogućnosti zaplijeniti čitavu plaću ovršenika, čitavu, iako je i tada Zakon o radu propisivao drugačije. Međutim, Ovršni zakon je bio taj koji je uređivao provedbu ovrhe i od 2005. do 2008. svatko tko je želio zaključiti ugovor o kreditu kako bi kupio vozilo, kako bi kupio stan ili nešto treće ako je htio dobiti taj kredit morao je dati jednu ovakvu izjavu. 2008. godine zakonodavac je shvatio pogrešnost takvog uređenja pravnih odnosa i shvatio da je neprihvatljivo omogućiti ovrhu čitave plaće i time ostavljati dužnike bez njihovih primanja. Međutim, zakonodavac tada nije regulirao kako će se pravno regulirati izjave o zapljeni plaće koje su dane u razdoblju od 2005. do 2008. godine, iako je onemogućio pro futuro izdavanje takvih izjava i time onemogućio za pravne odnose koji su nastajali nakon 2008. godine da se provode ovakvi postupci, za sve one ugovore koje su pratile ovakve izjave o zapljeni plaća stanje se nije promijenilo. Ono što je posebno bitno ovdje uzeti u obzir, nekome se može činiti da se radi o razdoblju koje je davno, 2005. do 2008. godine. Pa kakvi su pravni poslovi sklopljeni između 2005. i 2008. godine koje bi nas danas u 2018. godini mogli zanimati? Reći ću vam, svaki ugovor o kreditu primjerice za kupnju stana. Jer ja poznam jako malo ljudi u ovoj zemlji koji si mogu priuštiti sklopiti ugovor o kreditu za kupnju stana da on traje manje od deset godina. Pa svi smo svjesni i iz vlastitih obitelji i iz kontakata sa ljudima, a u krajnjoj liniji iz medija da se ugovori o krediti, da se stambeni krediti sklapaju na puno dulje vremensko razdoblje 20 ili 30 godina. Dakle ugovori sklopljeni primjerice na 30 godina 2006. godine završavaju 2036. godine, dakle još 18 godina će vjerovnici u tim pravnim poslovima koji imaju izjave o zapljeni plaća na temelju tih izjava moći plijeniti čitavu plaću ovršenika bez obzira na to koliko smo mi puta između 2008. i danas promijenili Ovršni zakon. Mi smo bili potpuno svjesni takve situacije i u našem mandatu i 2013. godine donijet je pravilnik koji je onemogućio zapljenu odnosno provedbu ovrhe na čitavoj plaći na temelju ovakvih izjava o zapljeni plaća. Poslovnim bankama se to naravno nije svidjelo i jedna od njih je pokrenula postupak pred Ustavnim sudom. Ustavni sud je potom 2017. godine dakle tek prošle godine ukinuo taj pravilnik. Razlog za ukidanje je bio čisto formalne prirode i ukazano je na grešku koja je doista i učinjena da se ovakva odredba ne može rješavati pravilnikom kao podzakonskim aktom jer se ovdje radi prije svega o retroaktivnosti i oko toga nema dvojbe. Ovo je prijedlog koji u sebi ima ugrađenu retroaktivnost, a također radi se o tome da se mijenja odredba zakona, bez obzira što je taj zakon prestao biti na snazi, ne može se pravilnikom mijenjati zakon. Mi smo te greške svjesni i upravo zbog toga imajući u vidu da je ovo situacija koja je nastala i da je ovo situacija koja će trajati čitav niz godina, da ćemo mi tek krajem 2030.-ih prestati imati slučajeve u kojima su ljudi davali izjave o zapljeni plaća, a da se te izjave mogu upotrijebiti uputili smo u proceduru ovakav prijedlog zakona. Moram vas podsjetiti prije nego što bilo tko kaže, ali Ustavni sud je već o ovome odlučio. U odluci Ustavnog suda RH kada se govori o ispravi o zapljeni plaće, nema niti jedne riječi koja bi upućivala na materijalne razloge neustavnosti. Dapače, Ustavni sud je u svakoj svojoj riječi svojeg obrazloženja pazio da ne uđe u materijalne razloge. Isključivo formalni razlozi su bili ono što je Ustavni sud vodilo prilikom ukidanja pravilnika. Dakle Ustavni sud da je imao namjeru ukazati da je ovakvo što materijalno neustavno to bi sigurno i učinio. Ustavni sud je nama zastupnicima nama kao zakonodavcu time dao vrlo jasnu poruku da ovo možemo urediti, ali ne na način kao što je to bilo učinjeno 2013. već jedino i isključivo zakonom. Da pojasnim sadržaj samog zakona, sada kada smo prošli kroz proceduru koja je dovela do njegovog predlaganja, vrlo je jednostavan. Jedan članak koji kaže na izjave o zapljeni plaća bez obzira na to kada su dane, a ovdje govorimo prije svega o onima u razdoblju od 2005. do 2008. jer na ostale izjave o zapljeni plaća se primjenjuju pravila o ograničenju ovrhe, primjenjuju se pravila o ograničenju ovrhe koja su ustanovljena u članku 173. Ovršnog zakona. Članak 173. Ovršnog zakona donijet je prošlog ljeta u 7. mjesecu, ukoliko ne griješim i donijet je jednoglasno. Jedino što mi je žao je što smo tada malo požurili sa donošenjem toga Zakona jer da smo ga donijeli malo kasnije, mogli bi obuhvatiti ovu Odluku Ustavnog suda, primjerice amandmanom ili na drugi način. Nažalost, Odluka Ustavnog suda uslijedila je nakon donošenja tih izmjena Ovršnog zakona. Završiti ću ovo izlaganje jednom porukom. Ne želim politizirati oko ove teme. Ovo nije tema za politiziranje. Imamo situaciju u kojoj se nalaze tisuće građana RH i imamo priliku to riješiti. Ako ovo ne riješimo, ove izjave o zaplijeni plaća proganjat će naše građane još 20-ak godina. Mislim da svi kao saborski zastupnici imamo moralnu, prije svega moralnu obvezu to spriječiti. Hvala vam i nadam se da ćemo uspjeti postići konsenzus oko ovoga isto kao što smo to uspjeli prošloga ljeta i nadam se da ćemo donijeti ovaj Zakon. Ovo je hitna mjera, ovo je nužno potrebno i isprika da smo u postupku donošenja novog Ovršnog zakona u ovom slučaju se ne može primijeniti. Hvala vam.
Hvala vam lijepo. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grbin, vidite vladajući svaki put kad se dogodi nekakva retroaktivna, nekakav prijedlog retroaktivnih mjera, pozivaju se na Ustav i kažu Ustav ne dopušta retroaktivno djelovanje zakona, što jednostavno nije točno. Ustav dopušta retroaktivno djelovanje pojedinih dijelova zakona ako je to opravdano. U ovom slučaju to je više nego opravdano. A druga stvar, veliko je pitanje je li uopće ovaj Zakon retroaktivan. Naime, ako bi se to primjenjivalo od dana stupanja na snagu zakona, onda ta mjera u stvari nije retroaktivna, nego je ona kvazi retroaktivna jer Ustavni sud je već u ocjenjivanju konverzije rekao da se radi o kvazi retroaktivnosti jer se radi o primjeni na postojeće ugovorne odnose koji su još uvijek u tijeku. Kad bi se to primijenilo na ugovorne odnose koji su završili, onda bi to bilo retroaktivno. Ovako je to kvazi retroaktivno i po mišljenju suda EU-a. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem vam poštovani kolega Aleksić. U pravu ste i drago mi je da ste istaknuli upravo Zakon o konverziji kao primjer. Vlada RH je u svojem očitovanju ukazala na problem interveniranja u postojeće ugovorne odnose i postavila je pitanje da li je takvo što dopušteno. Međutim, Ustavni sud RH je u svojem obrazloženju odluke o konverziji vrlo jasno rekao da je to dopušteno, naravno u iznimnim slučajevima. To nije nešto što možemo koristiti svakoga dana. A ja vjerujem da ćete se složiti sa mnom, a vjerujem da će se i ostale kolege složiti sa mnom, da se ovdje radi o iznimnom slučaju, da se ovdje radi o zaštiti opravdanih interesa hrvatskih građana koji su se između 2005. i 2008. našli u takvoj situaciji i isto tako sam uvjeren da ćete se složiti sa mnom da se ovime vjerovnici ne oštećuju jer ovo ni na koji način ne utječe na visinu duga kojeg oni potražuju. Ovo utječe samo na dinamiku naplate. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani kolega Grbin, ja bih se složio s vama da ovoj temi moramo pokazati konsenzus, pokušati rješavati probleme iako ste vi jučer bili napadnuti od Udruge blokirani, ja mislim da je hrabro što ste vi dali nekakav prijedlog jer imamo situaciju u društvu da općenito svi pričaju o blokiranima, o njima priča predsjednica, pričaju pojedini suci, nitko ne nudi nikakva rješenja. Pričaju vladajući, mi čekamo taj zakon, tako da je po meni pohvalno što ste vi dali svoj prijedlog, a onda mi možemo ovdje tijekom rasprave reći je li on dobar, nije li dobar, može li se unaprijediti, kakve se još izmjene trebaju napraviti i ja bih samo podsjetio hrvatsku javnost da smo mi Ovršni zakon, kao što ste rekli, jednoglasno ovdje izglasali i da je MOST uz to dao i amandmane koje su nažalost, vladajući odbili na Ovršni zakon. Tako da mislim da je pozitivno da se nude prijedlozi iako će uvijek biti kritika, ali mislim da ćemo prijedlozima doći do rješenja ove situacije.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, ja ću prije svega reći da sam kao i zastupnik i kao političar, ali isto tako i kao odvjetnik koji je morao primjenjivati ovaj Zakon u praksi, uvijek bio pobornik cjelovitih rješenja i što rjeđih izmjena jer česte izmjene stvaraju pravnu nesigurnost i ja nekada mogu shvatiti vladajuće jer u pravilu ovakve izmjene predlaže oporba, kada kažu da ne bi trebalo ići sa čestim izmjenama i pričekajte za nekoliko mjeseci ćemo dati sveobuhvatno rješenje. Međutim, ovdje se radi o akutnom problemu. Ovdje se radi o problemu koji je nastao nakon donošenja odluke Ustavnog suda, koliko god ona bila opravdana. Ali činjenica je da pravna situacija u 2013.-2017. nije postojala, da je došlo do te odluke Ustavnog suda i da je na nama kao zakonodavcu obveza, rekao sam prije moralna i kod toga stojim, da problem što prije riješimo. Iz vašeg izlaganja vidim da su prvi temelji za konsenzus postignuti, nadam se da će i ostali kolege nastaviti u tom smjeru. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grbin, prijedlog SDP-a koji je još uvijek ili trenutno najveća oporbena stranka ima smisla. Znači, ima smisla jer je riječ o jednoj odredbi da se plijeni čitava plaća u ovakvim slučajevima. Međutim, postavlja se pitanja vaš bi zahtjev bio puno vjerodostojniji i jači, čvršći da ste to napravili 2011., 2012. kad ste došli, bili ste na vlasti, mogli ste, vidite kako se ovdje zakoni mijenjaju, znači, imate političku moć itd. I meni je bilo jučer neugodno čuti kako vas je sastavila, ajmo tako reći Udruga blokiranih, upravo vam je rekla mogli ste puno toga riješiti, a sad nešto drugo. Dakle ja podražavam ovaj vaš prijedlog jer on ima smisla, ali sve drugo što ste radili naprosto ste stvarali atmosferu za iscrpljivanje ljude i proizvodnju dužničkog ropstva.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Da ste išli sa mnom u razred u osnovnoj školi moja razrednica bi vam rekli da ste sjedili na ušima jer sam ja vrlo slikovito i precizno opisao da je za vrijeme SDP-ove vlade 2013. godine ova mjera već bila donesena i da se ona primjenjivala od 2013. do 2017. Ono što je naša greška i koju ću i danas prihvatiti i potvrditi da smo pogriješili je da to nismo napravili na ispravan način. Umjesto zakonom ovo smo riješili pravilnikom kojeg je donio ministar financija. Držali smo da je time problem riješen, bili smo u krivu na to nam je ukazao Ustavni sud. Čim je odluka Ustavnog suda objavljena nakon što smo razmotrili situaciju i pronašli rješenje predložili smo zakon. Nismo nažalost mogli brže, a trenutak kada je ovaj zakon došao u raspravu je trenutak stupanja na snagu novog Poslovnika koji nam je kao oporbi omogućio da „gurnemo“ određene točke dnevnog reda u raspravu. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Grbin. Dakle mene zanima zašto SDP općenito nije poboljšao položaj ovršenih i blokiranih dok je bio na vlasti nego je on praktički proglasio zakon ministra Bošnjakovića dakle HDZ-ovog ministra početkom 2012. godine i to od strane ministra pravosuđa koji je dakle sam imao interesa od ovrha koji je bio u klasičnom sukobu interesa jer je na tim ovrhama zarađivao. Naime, poznato je da je gospodin Miljenić imao pravo ovršavati jednu petinu klijenata HPB-a i jednu šestinu klijenata VIPneta. Da li je to bio razlog zbog čega ste u biti provodili HDZ-ov zakon i kako to da uvijek kada dođete u oporbu tek onda se sjetite da neke stvari nisu uredu? Sada imate inicijativu, ali vrlo dobro znate da vam neće proć. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac sada ću vam ispričati nešto s čime se do sada nisam hvalio, a kada čujem vaše izlaganje vidim da sam trebao. 2011. godine tamo negdje krajem 11. početkom 12. mjeseca nakon što sam izabran za zastupnika u Hrvatski sabor, a prije konstituiranja Hrvatskog sabora skakao sam po glavi, doslovce skakao po glavi svim svojim kolegama iz stranke i na kraju uvaženom kolegi Zoranu Milanoviću kako bih ga nagovorio na odgodu primjene Ovršnog zakona i brisanje mjere uvođenja javnih ovršitelja. I uspio sam u tome. Prva mjera, prva odluka SDP-ove vlade je ukidanje javnih ovršitelja, upravo u ovom zakonu za kojeg vi sada mene prozivate da sam ga provodio. Ja sam vas zamolio prilikom uvodnog izlaganja da se manimo politiziranja prilikom rasprave o ovoj točki dnevnog reda i da pokušamo riješiti problem. nažalost, očito te riječi nisu pale na plodno tlo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, dobro ste primijetili da je Ovršni zakon rak rana hrvatskog društva i svaki prijedlog i ovaj vaš prijedlog daje pozitivan smjer u rješavanju ovoga problem. Naravno da bi bilo puno bolje da je dala Vlada cjelovit prijedlog i da ga usvojimo i da riješimo taj gorući problem o kojem svi pričaju. Naravno i Most je dao svoj prijedlog i amandmane, ne tako davno izmjena. Nadam se da bilo koji prijedlog, bilo tko da ga da, a da ide u korist naših građana da moramo svi zastupnici jednoglasno bez obzira što je ovo sada prijedlog od strane SDP-a, HDZ-a ili bilo koga da ga moramo podržati ili pokušati popraviti. Ovo više nisu pitanja politiziranja. I slažem se sa svim zastupnicima i našim građanima da je ovo pitanje opstanka, poglavito mladih ljudi na ovom području i o ovome zakonu na taj način moramo razgovarati. Pomaci postoje, a onaj tko ima dopune more dati. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj. SDP je jučer predstavio čitav niz naših prijedloga koji bi trebali riješiti pitanja onih koji su već danas nažalost blokirani i onih koji bi ako neke mjere ne usvojimo to sutra mogli postati. Te mjere su naš doprinos raspravi koja je u tijeku i raspravi koja će nadam se dovesti do jednog sveobuhvatnog rješenja jednog ozbiljnog i velikog problema. Ja se nadam da će prilog toj raspravi dati i vladajući, da će ga dati i Most, da će ga dati i Živi zid, da će doći sa konkretnim rješenjima za konkretne prijedloge jer mislim da je Hrvatskoj itekako dosta da samo upiremo prstom u nešto i kažemo to ne valja. Vi ste prošlog ljeta imali prijedloge, kao što ste vi imali amandmane i mi smo ih imali nekoliko, osobno sam ukazivao na određene stvari koje sam smatrao nelogičnima, ali gledajte, došli smo do onog što smo mogli konsenzusom usvojiti. To je dobar prvi korak, ali ostao je samo to, prvi korak.
Hvala. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Mišljenje Vlade RH na Prijedlog Zakona o dopuni Ovršnog zakona sa Konačnim prijedlogom Zakona Kluba zastupnika SDP-a je sljedeće, dakle u razdoblju od 28. srpnja 2005. godine do 16. lipnja 2008. godine na snazi je bio Ovršni zakon kojim je bilo propisano da dužnik može davati suglasnost da se zapljeni njegova plaća u cijelosti ili djelomično, a za koje izjave je Ustavni sud RH u svojoj odluci od 11. srpnja 2017. godine zauzeo stajalište da to vrijedi i dalje. Stoga u skladu sa načelom vladavine prava ne može se zauzeti stajalište prema kojem bi zakonodavac mogao naknadnim izmjenama zakona izmijeniti i promijeniti obveze koje su ugovorene strane prethodno same ugovorile obostrano, a navedeno s time više što se takva intervencija vjerovničko-dužničke odnose ne bi mogla pravdati javnim interesom. Zbog izloženog predlaže se ne prihvatiti Prijedlog zakona o dopuni Ovršnog zakona sa Konačnim prijedlogom zakona kojega je Hrvatskom saboru podnio Klub zastupnika SDP-a. Što se tiče novog, cjelovitog Ovršnog zakona, Ministarstvo pravosuđa i Vlada RH, kako je najavljeno će do kraja lipnja, do kraja ovog zasjedanja ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatskoga sabora imati u proceduri novi Ovršni zakon koji će biti cjelovito rješenje u odnosu na izmjene koje smo imali 2017. godine. Novi Ovršni zakon će u cjelosti pokušati ispraviti nepravilnosti dosadašnjeg sustava, prvenstveno kada su u pitanju troškovi postupka kao jedno od najtežih pitanja Ovršnog zakona uz određene izmjene svih glava zakona i onih općih načela Ovršnog zakona. Što se tiče pomoći blokiranim i ovršenim građanima, to je posebna mjera koja se nalazi u Zakonu o osobnom stečaju potrošača i Vlada RH, predsjednik Vlade u suradnji sa Ministarstvom pravosuđa, Ministarstvom financija će do kraja tjedna prezentirati navedene zakone, Zakon o osobnom stečaju potrošača gdje će se po skraćenom stečajnom postupku pokušati zakonski urediti pitanje, odblokirati negdje približno 100 tisuća građana RH u prvom koraku, a i dva zakona koja priprema Ministarstvo financija idu u korak otpisa dugova, što će biti prezentirano do kraja ovoga tjedna. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, ponavljate da će biti cjeloviti Zakon, kao što ste ponavljali prošle godine u 7. mjesecu. Nikako cjelovitog zakona. Međutim, morate priznati, već ako Vlada ne prihvaća, da je i ovo pomak bez obzira što dolazi to od SDP-a ili bilo koga. Ovo je pomak koji bi Vlada trebala trenutno prihvatiti jer na dnevnoj bazi ljudi zbog ovoga su u teškoj situaciji, sve težoj i težoj. Ovom izmjenom i ako ste vi mogli nadopuniti, ja ne vidim niti jedan razlog da bi neki zastupnik ili Klub zastupnika se protivio da ovaj Zakon koji je korak naprijed, ovaj Prijedlog bi bio veliki korak, što ne znači da cjeloviti zakon ne mora riješiti taj problem, ali trenutno je situacija teška. Zbog toga, još jednom kolege saborske zastupnike pozivam da svi oko ovakvih prijedloga koji su žurni, koji su bitni za naše građane budemo jedinstveni i da pokušamo još doprinijeti jel amandmanima, načinom rasprave zajedno sa Vladom da se ovaj problem riješi trenutno koliko je moguće do cjelovitog zakona.
Odgovor poštovanog državnog tajnika Salapića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Bulj, vama ću na vašu repliku odgovoriti, a ostalima neću kako rasprava ne bi išla u krivom smjeru. Slažem se sa kolegom Grbinom koji je rekao da ovo pitanje nije pitanje politizacije problema, nego pitanje rješavanje problema. Prošle godine sam skupa s vašim bivšim predsjednikom kluba, gospodinom Miroslavom Šimićem radio na vašem Prijedlogu Ovršnog zakona gdje smo ... [[Govornik se ne razumije.]] jako dobro dogovorili. Nakon dogovora vi ste zbog vaše političke procjene, koje je vaše pravo, odustali od nekih dogovora i to je vaše pravo. Mi smo procijenili da prošle godine je takav zakon kakav je izašao van pomoću, što se tiče zaštite jedine nekretnine i ostalih izmjena koje smo imali. Napominjem i naglašavam, novi Ovršni zakon, cjeloviti, potpuno uređen, europski, sa novim puno pravednijim rješenjima po uzoru na naše susjedne zemlje, provediv u praksi biti će prezentiran hrvatskoj javnosti do ljeta 2018. godine. Što se tiče izravne pomoći blokiranima, do kraja tjedna ćete čuti prijedloge Vlade i mislim da nema smisla raspravljati o nečemu, politizirati i dići tenzije što ne bi bila smisao ni cilj ove rasprave. Hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dakle, uvaženi kolega Salapiću, nemate argument zašto se ovaj Zakon ne može donijeti. Nema te argument. Ustavni sud nije ulazio u meritum. On je iz tehničkih razloga ukinuo dio pravilnika jer ministar nema pravo određivati kako će Zakon djelovati. Dakle, tehnički je razlog bio. Meritum nije ulazio u meritum, a još ću dodatno naglasiti da je Ustavni sud krajem 2009. godine donio jednu odluku kojem je srušio odluku županijskog suda koje je pravomoćno utvrdio da se smije ovršiti cijelo primanje. Ustavni sud je svojom odlukom srušio tu odluku županijskog suda i rekao da na temelju čl. 56. Ustava svatko ima pravo na zaradu dostojnu čovjeka i da zbog toga ne smije biti ovršena cijela plaća. Dakle, Ustavni sud je već odlučio da se ne smije ovršiti cijela plaća. Na nama je samo da to i mi donesemo. Vi to nećete. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Salapić, znam da ste sada državni tajnik i da kao državni tajnik imate određene zadaće koje morate poštovati. Ali vi ne možete izaći iz druge uloge koju imate, a to je uloga političara, a istovremeno i uloga magistra pravnih znanosti. I vi znate, u krajnjoj liniji i glasovanjem, kada smo glasovali o konverziji švicarskih franaka, mislim da ste sudjelovali, da postoje situacije kada Hrvatski sabor može utjecati u postojeće ugovorne odnose. Ti postojeći ugovorni odnosi se mogu dirati kada za to postoji opravdan razlog. A sad vas pitam, istupite na trenutak iz uloge državnog tajnika i prebacite se u ulogu političara, u ulogu vrsnog pravnog ili ulogu čovjeka i recite mi, samo na trenutak, da li smatrate da je ustavno da netko smije živjeti bez svoje plaće? Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče Salapić. Vidite i ja se slažem s tim da nemate argumenta da odbijete ovaj Prijedlog zakona. Meni je drago da SDP kad je došao u oporbu sad progledava, ali vi u HDZ-u i satelitskim vladajućim strankama, vi još niste progledali i treba vas što prije u oporbu dovesti i iskoristite ovaj trenutak da promovirate svoje rješenje za neki mjesec-dva itd. Dakle, nemojte se bojati prijedloga koji dolazi iz oporbe. Pa prihvatite ovo. Pa već jednom moramo početi svi raditi u interesu građana, pa nema veze iz koje smo stranke. Vi i danas pokazujete po ne znam koji put da jednostavno odbacujete ovaj prijedlog. On ima svoju glavu i rep, meni je drago da ovako jedan pokajnički način i razumijevanja ima nekad vladajuća stranka, ali moramo raditi za blokirane da konačno oslobodimo ljude, to je duboko anticivilizacijski potez koji god glasao 2005., 2008. da se to usvoji, taj radi je protiv čovjeka.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak-TAritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Obzirom da je uvaženi državni tajnik gospodin Salapić odlučio ne odgovarati na replike pa ja bih cijelu situaciju nekako zorno prikazala na sljedeći način. Imate kuću koja je u jako lošem stanju i curi krov i sada je akcija ajmo probati taj krov malo sanirati i zaštititi kuću, a uvaženi tajnik odgovara ne nećemo to sada napraviti nego ćemo čekati jedno cjelovito rješenje i ići u cjelovitu rekonstrukciju. Svi smo svjesni toga da je potrebno cjelovito rješenje, ali ovaj prijedlog koji je klub SDP-a predložio cijenimo da je prijedlog koji bi mogao pomoći trenutačnom stanju. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Evo ja bih samo komentirao kolegu Salapića, državnog tajnika koji je ovdje napao kolegu Bulja da mi politiziramo. Ako ste dobro slušali naše rasprave odnosno replike, mi smo pohvalili bilo kakvo rješenje, upravo rekli da ne treba politizirati nego da treba nuditi rješenje što smo mi učinili. Mnogi pričaju o ovršenima i blokiranima i nije Most izigrao dogovor kolega Salapiću. Mi smo se s vama dogovorili oko Ovršnog zakona i tu je postignut konsenzus, oko onoga koji je izglasovan i koji je dobio potporu u Hrvatskom saboru. ali mi smo željeli još korjenitije promjene i dali smo amandmane i vi ste amandmane odbili i to je vaše pravo. I ja nikoga zbog toga ovdje nisam prozivao. Ja sam samo želio reći da smo mi jedina politička opcija koja je ponudila konkretno rješenje u vidu zakona i amandmana i pozdravljamo sve svoje kolege koji također nude rješenja i podržat ćemo sve što ide u korist naših građana i nema potrebe da nas napadate niti da politizirate.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Roberta Podolnjaka. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Žao mi je što Vlada ne prihvaća ovaj kratki prijedlog zakona. danas je i na Odboru za zakonodavstvo o tome bila rasprava i iznijeto je mišljenje da zbog retroaktivnosti ovog zakonskog prijedloga i ove odredbe koja se predlaže Vlada ne može prihvatiti prijedlog zakona. ali dobro nam je poznato da mi imamo ustavni temelj i da Hrvatski sabor može donijeti zakon sa pojedinim odredbama koje imaju povratno djelovanje, kada postoji osobito opravdani interes. I mislim da u ovom zakonu i u obrazloženju od svih kolega koji su govorili, jasno istaknuta je osobito opravdan interes. I ne sumnjam kada bi Hrvatski sabor donio ove izmjene zakona da bismo čista srca, sa punim uvjerenjem bili sigurni da smo postupili po osobito opravdanom razlogu i prepustili Ustavnome sudu ako bi itko pokrenuo postupak ocjene ustavnosti zakona da odlučuje o tome. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ću otvoriti raspravu. Prvi će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Poštovani državni tajniče. Ovršni zakon je rak rana hrvatskoga društva počevši od 2010. godine kada je aktualni da ne kažem vječni ministar Dražen Bošnjaković izradio skandaloznu verziju istoga, koja je praktički milijun hrvatskih građana pretvorila u robove modernoga doba, na neki način još gore robove nego u doba staroga ili srednjega vijeka. Jer naime u starom i srednjem vijeku gospodar je roba ponekad oslobađao i to se dešavalo čak i relativno često, ali od ovrhe i blokade oslobođenja nema po cijenu života i smrti. Dužničko ropstvo doista je vrlo stari fenomen, ali sve do doba Rimskoga carstva vladari su s vremena na vrijeme otpisivali dugove svojih podanika kako bi resetirali gospodarstvo i društvo u svojoj državi. Od tada nastalo je pravilo da se dugovi ne smiju opraštati i posljedice te odluke doista vidimo i dan danas i nije nerealno reći da je stanje gore nego ikada prije. Jer nisu dužni samo građani, dužni su čitave države i to iznose koje neće otplatiti do sudnjega dana. Međutim, dok se država mogu uvijek iznova zaduživati bez obzira na stanje duga i nikada zbog toga neće imati blokirane račune, pojedinac će izgubiti pravo na normalni život već zbog minimalnoga duga kao što je neplaćeni račun za HRT pristojbu, dopunsko osiguranje, cijepljenje psa ili račun za odvoz otpada. Građani u većini slučajeva upadaju u blokade ne zbog duga glavnice već zbog kamata i troškova postupka jer prema rigidnom zakonu ministra Bošnjakovića za svaku kunu glavnice treba dodatno platiti između 4 i 6 kuna troškova, a nerijetko je omjer 1:20 pa i više. U postupak naplate dugova odlukom HDZ-a i uz veliku potporu SDP-a uključen je niz nepotrebnih čimbenika koji su svi zajedno stekli skraćeni kolokvijalni naziv ovršna mafija. Radi se o odvjetnicima, javnim bilježnicima, FINA-i i agencijama za naplate potraživanja koji svi vjerojatno daju svoje lihvarske provizije zvijerima u politici, počevši od lokalne pa sve do nacionalne razine. Naime, političari kao nositelji korupcije u RH su u dosluhu sa navedenim karikama u lancu kojima nude utjerivanje dugova državnih tvrtki i javnih ustanova kao što su HRT, Hrvatske vode, plin, toplane, struja, otpad i razne druge. Radi svojih materijalnih probitaka, radi hrane, pića, odsjedanja u skupim hotelima, vozikanja u limuzinama i financiranja drugih tjelesnih užitaka, političari su pristali više od ¼ hrvatskih građana isključiti iz normalnoga života i baciti ih na prosjački štap. I koliko se samo građana razboljelo, koliko njih je imalo ozbiljnih psihičkih posljedica, koliko njih nije moglo spavati, koliko ih je pobjeglo iz države ili se čak ubilo samo zato da bi jedna mala zločinačka klika mogla uživati. I vidjeli smo prema onoj analizi koja je objavljena jučer da dug blokiranih nastavlja eksponencijalno rasti i da je u stvari, upravo taj dug glavni pokazatelj dubokog i teškog neuspjeha Vlade, rastrzane koalicijskim i unutarstranačkim sukobima, Vlada koja ne da ne provodi reforme, nego produbljuje društvenu krizu. O kakvom uopće rastu mi možemo govoriti kad su građani gladni, kad ne mogu platiti režije i kad kopaju po smeću? Promatrajući dužničku tragediju hrvatskoga naroda, postavlja se logično pitanje koji je uopće smisao obnašanja vlasti? Prema nekakvom osnovnom načelu, prvi zadatak političara trebao bi biti zaštita života ljudi. Drugi zadatak bio bi zaštiti one koje pate, kojima je teško, koji su obespravljeni i bespomoćni, koji trpe, koji preklinju za pomoć. A što imamo ovdje u Saboru? Imamo krajnju bešćutnost. 77 ljudi robota koji surovo i krajnje sebično, okrutno i nadasve egoistično uništavaju upravo one o kojima bi trebali brinuti. I to je nadrealna hrvatska stvarnost da samo 77 zastupnika odlučuje o sudbini milijun ljudi na način da ih nije briga. I upravo Ovršni zakon je lakmus. To su svračja jaja iz Šume Striborove o kojima svatko pokazuje svoju pravu narav, da ne kažem zmijski jezik. Jer uzalud je govoriti o demografskoj obnovi, o pravdi, o borbi protiv siromaštva i beskučništvu, o ulaganju u mlade, o rastu, o socijalnoj državi ako dozvoljavamo da ljudi doživotno grcaju u dugovima koje realno nisu stvorili pa čak i da se ti dugovi prenose na njihove potomke. I ne možemo reći da je za dužničku katastrofu kriv netko drugi. Možemo jedan manji dio odgovornosti prebaciti na banke, na EU, na korporacije, ali nitko nije više kriv od zakonodavne vlasti koja je takvo stanje dopustila. Nitko nije više kriv od zastupnika u Hrvatskom saboru. Da, dobro ste čuli, za najveće strahote 21. stoljeća, za strahotu zvanu Ovršni zakon RH kriv je ovaj Sabor, ovaj dom u kojemu je razotkrivena sva njegova bijeda. Jer danas, u biti, imamo na raspravi samo jedan mali članak. Nećete vjerovati, jedan jedini članak, članak 173. od 371 članka potpuno nepotrebno glomaznoga zakona. Taj mali članak želio bi regulirati pitanje ovrhe cijele plaće jednoga zaposlenika, ali nažalost ni taj jedan članak očito neće biti prihvaćen. I moramo se pitati jedno obično pitanje, a kako da živi čovjek bez ijedne jedine kune u suvremenom svijetu? Od čega da živi? Od zraka? Pa nisu svi te sreće da nemaju nikakvu imovinu pa da su ipak bogati poput guvernera Vujčića ili da recimo, mogu kupiti nove audije iako im je rata kredita veća od plaće, kao što je pojedinima HDZ-ovim ministrima. Ovdje je netko spominjao, ja ću ponoviti, čl. 56. Ustava RH koji kaže, da svaki zaposleni ima pravo na zaradu koja može osigurati sebi i svojoj obitelji slobodan i dostojan život. Poštuje li se ovakvim Zakonom čl. 56. Ustava? Tko je uopće dozvolio lihvarima da budu iznad Ustava RH? Kako se ovršni zakon odnosi prema čl. 62. Ustava koji kaže da je obitelj pod posebnom zaštitom države? Na koji način država štiti obitelj ako uzima zaposlenim ljudima, roditeljima svaku kunu koju zarade? O čemu mi ovdje pričamo? To je dakle situacija o kojoj HDZ-ova većina dakle, ne želi niti najmanji ustupak napraviti. Oni će i dalje reći, šta ja tu mogu, to se ne može, to je tehnička stvar, to je procedura, a zanimljivo je da su ti isti, barem neki od tih zastupnika još prije tjedan dana dva, ne znam kad je to bilo govorili da treba glasati prema savjesti. 19 zastupnika vladajuće većine reklo je da treba glasati ... [[Govornik se ne razumije.]] , pa gdje je sad nestala ta savjest? Ima li među tih 77 ljudi barem 2 ne treba 19, barem 2 koja će ovaj puta glasati prema savjesti i dopustiti da ovaj sitni zakon, mala promjena prođe? Mogu vam u naprijed reći odgovor, vjerojatno ne postoji. A znate zašto? Zato što se radi o siromašnim građanima, a kaže se „Sirotinjo i Bogu si teška“ što vam mi možemo, patite i dalje, trpite to je vaša sudbina, možda vas na drugom svijetu zatekne neko bolje stanje. I da, reći ću i ovo, možda nekoga od tih zastupnika čak i peče savjest, ali ipak je stranačka stega jača. Svako će na kraju pronaći neki izgovor za svoju savjest poput zastupnica koja kaže, a sami su si krivi, previše telefoniraju. Na kraju, što uopće možemo reći na ponašanje ministra, dok se milijuni ovrha proknjižuju, a milijarde sjedaju na račune nekolicine povlašteni, on predlaže odlazak 100.000 građana u prisilni stečaj potezom pera. Znači 10% hrvatskih građana će u jednom jedinom danu, ne znam ovdje je spominjao državni tajnik u petak, otići u stečaj čime će Hrvatska postati svjetski presedan. Znači to u svijetu ne postoji takav slučaj da u jednom jedinom danu 10% stanovništva bankrotiralo, mislim na 10% kada se pribroje članovi obitelji. Tako će državni tajnik zajedno sa svojim ministrom ući u povijest kao raritet jedne epohe pa će ih možda zvati ovršno stečajni kmeri, bit će u enciklopediji ili u leksikonu stranih riječi će biti uveden novi termin. Ponekad se to dogodi, a evo mi ćemo u svakom slučaju konkurirati na taj način. Kaže državni tajnik i njegov ministar, mi ćemo uvesti otvori-zatvori stečaj, kao ne znam sada ćemo otvoriti vrata i zalupit ćemo ih i reći evo svi ste slobodni. A ne kaže sljedeću stvar, da ovršni postupak svakog dužnika će koštati 3000 kuna, a ne zna gdje će ih uzeti, ne kaže da će se stvari dužnika rasprodavati. Koje stvari, po kojoj cijeni, kome će se prodavati, gdje će se prodavati? I ne kaže treću stvar koja je vrlo zanimljiva, a to je da u slučaju da dužnik zaradi neke novce, pa taman da ih zaradi za 20 godina, svi stari dugovi će se ponovo aktivirati, što znači da ovaj prisilni stečaj ne da ne predstavlja rješenje nego predstavlja samo maglu u kojoj čovjek može egzistirati ako pristane na to da dovijeka bude siromah. Konačno, postavlja se pitanje uredu 100.000 ljudi ćete poslati u stečaj, a šta sa preostalih 230.000, šta će oni raditi, na koji način će se njima pomoći? Što znači smanjenje troškova ovrha za 300 kuna, ako je neko dužan 200.000 kuna i ako mu se svaki mjesec dugovi povećavaju za veći iznos nego što mu uzimaju ovrhom od plaće? Ja mislim da bi najbolji konkretan prijedlog u biti koji bi trebao doći u Sabor bio, da uzmemo cijelu plaću ministru i njegovim suradnicima kao i zastupnicima vladajuće većine sve do trenutka kada se ne riješi problem blokiranih građana. E tada budite sasvim sigurni već ovaj petak, preksutra bi glasali o ovome zakonu, isto kao u slučaju lex Agrokora kada su roku 48 sati, ako treba i po noći u 4 ujutro pisao zakon da se zadovolje njihovi interesi. I na kraju želim još jednom naglasiti, ne smijemo se zavaravati, ovo nije pitanje pravosuđa, ovo nije pitanje ekonomije, ovo nije pitanje financija ovo je pitanje političke volje. Živi zid će podržati izmjenu zakona i svaku narednu koja će doći, a ujedno pripremamo i svoj potpuno novi Ovršni zakon za koji se nadamo da ćemo ga doista i provesti u djelo tim prije jer će on zaista riješiti problem ovršenih i blokiranih. U međuvremenu smo pripremi Zakon o prijenosu tražbina kojim ćemo suzbiti divljanje agencija za naplatu potraživanja. Nadam se da ćete ga podržati kada dođe na raspravu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo kolega Grbin nam je detaljno obrazložio prijedlog njihovog kluba zastupnika kojem ustvari predlaže dopunu Ovršnog zakona u hitnoj proceduri. Puno toga je već rečeno pa ću ja samo ukratko reći o svemu tome ispred kluba HDZ-a stav. Ova dopuna koja se predlaže odnosi se na to da se ovrha ne može provesti na cjelokupnom primanju ovršenika, bez obzira na prethodne dane izjave o suglasnosti zapljene. Kako je kolega i obrazložio potrebu za donošenjem ovog prijedloga, a to je odluka Ustavnog suda iz 2017. godine kojom je ukinut članak 26. stavak 3. pravilnika o načinu i postupku provedbe ovrhe na novčanim sredstvima, pa se tako od 2017. odnosno od te pravomoćne odluke ovrhe provode na cjelokupnom prihodu ovršenika na temelju prethodno dane isprave o suglasnosti zapljene plaće bez obzira na sada važeći Ovršni zakon i to samo u onim slučajevima kada su te isprave ovjerene prije stupanja na snagu Zakona o ovrsi iz 2008. godine, a to je bilo negdje stupanje na snagu u lipnju 2008. godine. Sukladno mišljenju Vlade smatramo da se predloženom izmjenom zakona ne radi o procesnoj odredbi kako je to u obrazloženju prijedloga navedeno i obrazlagano da na temelju toga što se radi o procesnoj odredbi nema retroaktivnog djelovanja, a samim tim ni zapreke za donošenje ovako predložene izmjene. Predloženom ustvari dopunom zakona bi se djelomično ukinulo pravo vjerovnika na naplatu novčane tražbine i to po uvjetima kako je dogovoreno ono što je sam kolega Grbin rekao, djelovalo bi se na dinamiku otplate duga. Kada govorimo o svemu ovome, a imajući u vidu zaista i sve ono što je rečeno o tome da ne možemo dozvoliti da nam građani ostanu bez cjelokupne zarade iz razloga što na taj način ostaju bez sredstava za život oni i članovi njihovih obitelji, imajući sve te zaista opravdane razloge na umu ne smijemo također zaboraviti ni suštinu obvezno-pravnog odnosa, a to je isto tako da je jedno od načela obvezno-pravnog odnosa dispozitivnost što znači da sudionici u obvezno-pravnom odnosu potpuno slobodno određuju obvezne odnose uz ograničenje mogućnosti i dopustivosti njihovog sadržaja. Dakle činjenica da je Zakonom o ovrsi iz 2005. godine bila dozvoljena takova isprava radi naplate tražbine zapljenom cjelokupnog primanja i činjenica je da su takav obvezno-pravni odnos pod takvim uvjetima dužnici stupali slobodnom voljom. Zakon iz 2008. godine kojim je uvedeno ograničenje koje se odnosi na to da se dvije trećine plaće izuzimaju od ovrhe, također je istim tim zakonom uvedena i odredba po kojoj se to ograničenje ne odnosi na one isprave koje su javnobilježnički ovjerene prije stupanja na snagu samog zakona, znači na one isprave o zapljeni cjelokupnog iznosa plaće. Samim time je i stav Ustavnog suda da se, a zbog poštivanja načela vladavine prava, da ne bi bilo dobro retroaktivno donositi odredbe koje bi bile u suprotnosti sa onim što je bilo nastalo u vrijeme važenja određenog zakona, a to je ovaj zakon iz 2005. godine jer takvo povratno djelovanje bi moglo biti dopušteno u skladu s Ustavom jedino ako se dokaže opravdani javni interes. Sukladno svemu ovome što sam rekla, a i mišljenju Vlade koje isto na ovaj način obrazloženo smatramo da ovaj prijedlog ne možemo prihvatiti kao klub i ja jedino šta apeliram na ministarstvo, a ono što je i sam državni tajnik najavio da u cjelokupnom novom prijedlogu ovršnog zakona na kojem se sada radi, da se još jednom razmotri da li i na koji način je moguće na bilo koji način poboljšati status ovih ljudi za koje još uvijek po sadašnjim propisima se može primijeniti ovrha na cjelokupnom iznosu plaće. Hvala lijepa.
Kažu mi da nema replike po novom Poslovniku. A sada će uzeti riječ gospodin Peđa Grbin u ime predlagatelja pet minuta.
Pet minuta poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Kada sam dobio u ruke mišljenje Vlade o ovom zakonu bio sam neugodno iznenađen i nadao sam se da će u trenutku kada bude rasprava Klub zastupnika HDZ-a ipak odstupiti od stajališta svoje Vlade. Ako ni zbog čega drugoga onda zbog nečega što ću vam sada pročitati, a to je sljedeće, citiram: „Odredbom članka 26. stavka 3. Pravilnika precizira se da svaki ovršenik kojemu se uplaćuju primanja ostvaruje ujedno pravo da iznos primanja koji je izuzet od ovrhe bude uplaćen na njegov poseban račun radi ostvarivanja egzistencijalnog minimuma“, to se odnosi na članak 173. Nadalje čitam „Pravo na rad i pravo na zaradu jedno je od temeljnih ljudskih prava koje štiti Ustav RH te je preduvjet za ostvarivanje ostalih prava. U slučaju zapljene cijele plaće radnik se dovodi u ropski položaj te se time neopravdano pruža veća zaštita namirenju tražbine, a ograničava pravo na dostojan život radnika i njegove obitelji“, radnik se dovodi u ropski položaj. Ovo nisu napisale kolege iz Živog zida, ovo nismo napisali mi iz SDP-a, ovo je dio očitovanja Vlade RH koje je dva puta dostavljeno Ustavnom sudu u postupku rasprave ovog pravilnika pred Ustavnim sudom. Da li znate tko stoji u potpisu ovoga? Ministar Zdravko Marić. Vlada RH HDZ-ova vlada je u trenutku dok se vodio postupak pred Ustavnim sudom tvrdila da je ovo rješenje koje smo mi ovdje predložili dobro i da, ponoviti ću još jednom, sprječava dovoženje radnika u ropski položaj. Nakon što je Ustavni sud isključivo iz formalnih razloga ukinuo ovaj Pravilnik, kada je SDP predložio zakon, sada imamo dijametralno suprotan stav. Zato vas molim, zato vas molim, imate jedan stav Vlade izražen u ovom očitovanju, ali imate i dva stava koje Vlada RH uputila Ustavnom sudu i to jedan, dana 30. svibnja 2016., ministar je bio kolega Marić i drugi, dana 10. svibnja 2017. U razmaku od godinu dana ista Vlada je kontinuirano tvrdila da je ovo rješenje koje treba zadržati u Pravilniku. Ja vas molim, pomozite nam da sada to rješenje stavimo u zakon i vratite se na ono što ste tvrdili i 2016. i 2017. Zanemarite što je SDP predlagatelj ovog Zakon, ako vas toliko smeta, idemo riješiti problem građana. Hvala.
Hvala i vama. Imate 4 replike. Prva replika je gospodina Pernara.
Uvaženi gospodine Grbin, kad je SDP došao na vlast 2011. godine, tada je, kaže članak s T-portala SDP, pod naslovom „SDP glavni uzrok problema blokiranih građana“, tada je blokiranih građana bilo tek 25 tisuća. Par godina kasnije sa vašom vlašću taj broj blokiranih građana popeo se do brojke od 300 tisuća i nije padao ispod te brojke. To su uistinu dramatični podaci koji ukazuju zapravo na to koliko je SDP posvetio svojeg vremena pitanju blokiranih građana i reći ću vam jednu misao, to što niste riješili taj problem vam se obilo o glavu. Izgubili ste jednostavno birače s tog, ajmo reći političkog spektra, dio njih je prešao k nama. Žao mi je da ova rješenja koja imate danas, ona su dobra i ja ću posebno podržati, žao mi je što ih niste predlagali kad ste bili na vlasti i kad ste imali većinu da ih provedete. Hvala.
Hvala. Gospodin Grbin, odgovor.
Meni je žao što neki zastupnici nisu bili ovdje tijekom trajanja cijele rasprave pa ne neke stari treba ponavljati iznova i iznova, ali ja sam strpljiv čovjek pa ću ih ponoviti. Kao što sam rekao prethodnicima iz vašeg kluba koji su nam replicirali. 2013. godine SDP-ova Vlada donijela je Pravilnik kojim je ovo pitanje riješeno. 2013 godine SDP-ova Vlada, ako niste upamtili nadam se da sad hoćete. 2017. godine je Ustavni sud to ukinuo i 2017. odmah po ukidanju predložili smo način na koji riješiti. Dakle, 2013. smo riješili, to je vrijedilo 4 godine, Ustavni sud je ukinuo, sada nastavljamo tamo gdje smo stali. A što se tiče SDP-ove Vlade, opet niste bili kada sam objašnjavao vašem kolegi Bunjcu. Prva sjednica Sabora, drugi dan zasjedanja, ukidanje javnih ovršitelja. To je taj Zakon koji je SDP ukinuo. Ali danas nismo ovdje da politiziramo i hvalimo se, nego da probamo riješiti problem, to što vi očito niste u stanju.
Hvala gospodine Grbin, isteklo je vrijeme. Gospodin Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Grbin, ja zaista vjerujem da će saborski zastupnici HDZ-a, bez obzira što SDP predlaže, podržati ovaj Prijedlog iz tog razloga što ovaj Prijedlog je korak naprijed u odnosu na sadašnji Ovršni zakon koji je rak-rana hrvatskoga društva. Ovo nije pitanja ni birača ni biračkoga tijela, ovo je pitanje građana. Naših susjeda, naših najbližih i onih koje znamo i ne znamo. Brojni su zbog toga gladni, nemaju primanja. I ne vidim uopće smisao da kolege zastupnici i ovaj put ne glasaju po savjesti. Ja se i kolega Grbin, kolege iz HDZ-a, ne slažemo u brojnim stvarima, ali ovo je dobar prijedlog i korak je naprijed. Da može bolje, da može cjelovito – može. Mi iz MOST-a smo dali određeni prijedlog, prihvaćeno je nešto. Ali ovo je još bolji i još jedan dodatni korak. Ne vidim niti jedan razlog niti možete imati opravdanje, kolega iz HDZ-a, ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Gospodin Peđa Grbin, odgovor.
Poštovani kolega Bulj, kada u petak dolazimo glasovati i mi kao zastupnici opozicije uzimamo sve prijedloge koje je Vlada uputila u proceduru, proučimo ih i onda odlučujemo hoćemo li neke podržati ili nećemo. Da se vodimo logikom Vlade i vladajuće većine, ova strana sabornice bi svaki petak bila u crvenom, ali nije. A znate zašto? Zato što proučimo ono što je pred nama i na temelju sadržaja prijedloga donosimo odluku hoćemo li to podržati ili nećemo. Logika vladajućih je nažalost drugačija. Ja opet apeliram da na ovom Prijedlogu, lišenom bilo kakve ideologije, prijedlogu koji je 2017. i 2016. bio prihvatljiv primjerice, ministru Mariću. Ne provodimo tu podjelu i političku borbu. Ne na ovom. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Makar.
Hvala lijepa. Pa evo, činjenica je da se bez plaće stvarno ne može živjeti. Činjenica je i da je Ustavni sud stavio van snage ovu odluku. Međutim, mene osobno zanima da li ste možda vi došli do podatka, ja osobno nisam uspjela, koliko je takvih slučajeva. Jer ako je ijedan u takvoj situaciji i to je puno. Znam jer osobne situacije su prije svega i svaki nam građanin treba biti važan. Ja znam dvoje svojih, imam susjeda, koji su 2007. potpisali takve odluke. Povremeno su bili u situaciji da nisu redovito podmirivali svoje obaveze, jedan se na sreću izvukao, drugi je u blokadi. Međutim, još uvijek mu se uzima 1/3 plaće, ne uzima mu se sve. Tako da, ako vi imate više saznanja o tome možda da nam još malo velite jer ja nisam uspjela doći do tih podataka. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Što se tiče ukupnog broja danih izjava, o tome podatak nemam jer koliko znam u to se vrijeme nije vodio registar takvih izjava, dakle nemamo službene podatke. Većina poslovnih banaka u RH je trenutno zauzela stav da neće postupati po ovoj odluci Ustavnog suda i srećom većina poslovnih banaka ako se ne varam pogotovo one udružene u Hrvatsku udrugu banaka za sada ne postupaju po tome. Ali to pod 1 nije jamstvo da sutra neće postupati, pogotovo ako im pošaljemo poruku da odbijamo usvajanje ovog zakona, a dio banaka koje nisu udružene, dio pogotovo manjih banaka je već sada nekoliko puta nastupilo na ovaj način i bilo je nekoliko novinskih članaka, neki građani su mi se i osobno obratili u vrijeme dok smo predlagali ovaj zakon i ispričali mi svoju priču gdje su im legli na cijelu plaću, a i kolega Aleksić je citirao jedan takav pokušaj koji je završio na županijskom.
Hvala. Gospođa Mrak-Taritaš, dobro još bolje nema veze. Poštovani Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Grbin, vidite meni najviše smeta to što vladajući dio pokušava se izvući u poluistinama ustvari, pa onda kažu to jer zadiranje u obveznopravne odnose, a zadiranje o obveznopravne odnose je dopušteno, nije to zabranjeno, ako se time ne sprječava naplata duga. Nije to zabranjeno, to se događalo prije, događat će se i ubuduće. Pa se onda kaže Ustavni sud je rekao da ne može biti retroaktivno. Ustavni sud to uopće nije rekao, to je laž, to je teška, teška laž. Ustani sud je ukinuo dio pravilnika iz tehničkih razloga jer ministar nema pravo djelovati na zakon, vrlo jednostavno. I ponavljam, Ustavni sud je krajem 2009. donio odluku kojom kaže po jednoj pravomoćnoj presudi županijskog suda da dužnik koji je morao plaćati, davati cijelu plaću to ne mora jer je to suprotno Ustavu u dijelu koji govori o tome da svatko ima pravo na plaću dostojnu čovjeka. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Gribn.
Poštovani kolega Aleksić. Da, upravu ste i to je ono što me iznenađuje jer ne samo da je to govorio Ustavni sud nego je to 2016. i 2017. godine govorila Vlada RH. Dakle Vlada RH u postupku pred Ustavnim sudom zastupa jedno stanovište, a danas kada imamo prijedlog SDP-a vjerojatno samo zbog toga zastupa drugo stanovište. Ali opet nažalost ovo nije izdvojeni slučaj, pogledajte obrazloženje koje smo dobili primjerice na prijedlog izmjena Zakona o obveznim odnosima kojima bi se trebalo omogućiti ravnomjernije vraćanje duga. Tamo su dali obrazloženje da im je taj prijedlog neprihvatljiv jer će se njime smanjiti iznos kamata koji će vjerovnici naplatiti. Dakle očito je da bez obzira što ovo, barem sam ja mislio nije ideološko pitanje, da imamo dijametralno suprotne poglede na to koga treba štititi u vjerovničko-dužničkom odnosu. Hvala.
Hvala i vama. I sada gospodin Hrvoje Runtić ispred Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, zastupnice, zastupnici i državni tajniče. Prije svega želim reći da će klub Most-a nezavisnih lista podržati ovaj dokument. Jasno je da se radi o jednom pitanju, pa čak bih rekao da nije ni bitno jel ima jedan slučaj ili nijedan slučaj ili samo postoji potencijalno mogućnost da se ljudima plijeni cijela plaća. To je zaista stvar koja ima veze sa nekim ustavnim odredbama i možda kao i potencijalna mogućnost je to nekakav gorući problem jer kao što je rekao kolega Grbin sutra se banke mogu odlučiti krenuti u to. A čini mi se da u funkcionalnim državama kada se uoči potencijal da može postojati takav problem se odmah reagira. I zbog toga mislim da je ovo dobar korak. Što se tiče ovoga što je rekao gospodin Salapić, znači naravno da cijela javnost čeka ta rješenja i mi gledamo te balone koji se puštaju sada otprilike ja to dosta intenzivno pratim i mogu vam reći da otprilike ovo što smo do sada vidjeli izgleda kao kupus salata. Jedan se kaže uvodit će se javni ovršitelji pa se drugi dan kaže neće se uvoditi, pa se onda recimo kaže smanjit će se troškovi postupka, ali ne vidimo da će se izbaciti iz postupka FINA, javni bilježnici, odvjetnici itd. Ali kada vi već kažete da ovo ne treba prihvatiti nego treba pričekati ta vaša cjelovita rješenja koja dolaze na ljeto, ja se onda pridružujem ovome što je kolega rekao da se vama do ljeta blokira cijela plaća, pa me zanima šta biste na to rekli. Što se tiče ovoga što je rekla kolegica Jelkovac, znači obveznopravni odnosi ili ljudi, šta je tu sada na vagi teže? Ne znam. Meni bi bili nekako ljudi, mislim da je to naša uloga ovdje raditi za ljude, ali dobro. I slažem se s ovim što se u više navrata ovdje reklo da bi trebali u petak glasati po savjesti. Ja znam da će na hodnicima biti priča raznih i da će neki govoriti, e nedavno sam čuo za vrijeme glasovanja jedan kolega je rekao pa zašto mi glasamo protiv ovoga ovo je dobro. No ja sam želio skrenuti pozornost na činjenicu da čak nekim čudom da se ova izmjena Ovršnog zakona i usvoji ostaje još niz problema koje imamo s tim zakonom. Znači već godinama on konstantno proizvodi nove blokirane ljude, dug raste, svi to gledaju i jednostavno se ne poduzima ništa. Tu i tamo mi čujemo najave da će se ići u izmjene, pa sada recimo u ovom trenutku je aktualno u javnosti jedna vrlo zanimljiva stvar, svi pišu novi Ovršni zakon. Znači ja čitam novine, doslovno svaki drugi dan vidim da karikiram prolazim kraj kafića i ljudi sjede ispred, ja kažem šta radite, pišemo novi Ovršni zakon. Svi pišu novi Ovršni zakon. Da ne znam drugačije odnosno da premijer Plenković nije rekao da je ovo godina reformi i da u njoj neće biti izbora, ja bi mislio da su za 15 minuta izbori, toliko svi pišu novi Ovršni zakon. Jel ima neki klub zastupnika koji ne piše novi Ovršni zakon neka digne ruku, ja bi volio vidjeti. Dakle sada ću vam reći jedan podatak o kojem se ne govori često, znači u ovaj zakon je do sada izvršeno gotovo tisuću intervencija. Zamislite da imate neku staru ragu, neki auto i tisuću puta ga popravljate i on i dalje ne vozi. Mislim, ima ona jedna Einsteinova definiciji ludila kada non stop radiš istu stvar, a očekuješ drugačiji rezultat. Ništa se nije popravilo. I zanimljivo je da se u svim tim intervencijama niko recimo nije sjetio honoraraca koji ne mogu zaštiti one dvije trećine ili tri četvrtine prosječne plaće, pa recimo obrtnika koji su u još gorem položaju jer jamče čitavom svojom imovinom ili recimo nešto što je nedavno objavio DZS, a to je da 95.000 naših sugrađana ima manju mirovinu od 250 kuna zamislite i ako su u blokadi onda im se od tih 250 kuna uzima četvrtina. Ja ne znam kako bi to nazvao bez da koristim teške riječi. Znači u državi u čijem Ustavu u temeljnim odredbama u članku 1. piše da je socijalna država tih ljudi se niko nije sjetio. Ono što posebice nije jasno je to da cijelo nadležno ministarstvo odnosno svi ljudi u njemu, sve ove godine ne poduzimaju ništa iako se ovom ogromnom broju problemu blokiranih piše i govori u medijima gotovo svaki dan. To je neshvatljivo jer ja nekako gledam na ovaj posao zastupnika, ministara, državnih tajnika, djelatnika u ministarstvima itd. to bi trebao biti prije svega stvaranje jednog okvira u kojem svaki građanin može živjeti taj famozni život dostojan čovjeka, to iz Ustava citiram. Pa ipak ovaj problem je tu, svi znaju za njega, svi pričaju o njemu, ali ne poduzima se manje-više ništa, osim tih nekih oko tisuću kozmetičkih izmjena i osim najava češćih nego rjeđih da će se problem riješiti. Ono što je hightlight ovih aktualnih najava je da će se problem riješiti za poštene potrošače. I sada pazite ovo, ovo je crni humor, razlika između poštenih i nepoštenih građana je postavljeno tako da su oni koji su dužni do 20.000 kuna pošteni, a oni koji su dužni kunu više su nepošteni. To je jako zanimljiva logika, ja ovako volim te logičke stvari. Rješenje za problem 325.000 blokiranih i duga za koji sada u ovom trenutku više niko ne zna koliki je uistinu, ali je sigurno da je negdje iznad 60 milijardi kuna jer ono što FINA objavljuje to su samo koliko shvaćam to je samo glavnica. Znači rješenja za taj problem vam se nalazi u zraku već godinama, raznorazni stručnjaci pričaju o tome i dovoljno je recimo samo jedan tjedan ili mjesec dana čitati ideje koje se komuniciraju u javnosti i mogao bi se napisati zakon koji bi pitanje dugova rješavao djelotvorno, brzo i jeftino, ali se to ne čini. Sada, zbog čega se u ovom prvorazrednom socijalnom problemu država ponaša kao noj koji drži glavu u pijesku, to se možemo pitati. Ponaša li se država tako možda zato što to odgovara nekim lobijima? Ako je tako, a sve upućuje da je onda se tu radi o nekakvom zločinu recimo udruženom zločinačkom poduhvatu. Kada kažem da sve upućuje na to između ostalog mislim na činjenicu da za provođenje ovrhe nije potrebna blokada računa, to znamo i mi i ja i svi mi koji se time bavimo. Ovrha se može provoditi na temelju recimo sudskog rješenja u skladu s primanjima ovršenika tako da ostane dovoljno za normalan život i bez nepotrebnih troškova ovršnog postupka. Stoga je legitimno postaviti pitanje, što u tom procesu radi FINA, javni bilježnici, odvjetnici i drugi, pa ja ću reći paraziti, ispričajte mi ili mi dajte opomenu? Jeli njihova uloga samo povećanje troškova ovrhe odnosno drugim riječima njihova zarada na nečemu što oni uopće ne bi trebali raditi? To su ustvari fiktivni, to sjećam se iz Sopranosa … posao koji je izmišljen ti se na njemu ni ne pojaviš, neki kompjuter tamo nešto copy-paste. Znači blokiraju li se računi građana samo zbog toga da bi FINA na svakoj uplati po nekoj ovrsi uzela naknadu od 180 kuna i to ne mjesečno, ne godišnje i ne jednokratno kako na nacionalnoj televiziji nedavno lažno tvrdi njihova pravnica Vinka Ilak nego po svakoj transakciji. Jel' se itko potrudio izračunati koliko je FINA uprihodila kroz nepotrebne visoke naknade za svaku transakciju? Znači doslovno ako mjesečno se nekome usteže od plaće recimo 2000 kuna i to se raspoređuje na dva vjerovnika, ne dobije svaki vjerovnik 1000 kuna nego umanjeno za 180 kuna i FINA dvaputa naplati mu naknadu od 80 kuna. Sad mene zanima kad ne znam recimo plaćate na pošti neke račune ili u banci neke račune, provizije su 5 kuna, 10 kuna, 15 kuna, kakva je to transakcija koja košta 180 kuna? Rješenja ovog problema su jednostavna, treba samo imati hrabrosti i nešto volje provesti ih, evo ja ću nabrajat nekoliko, za početak ovrhe treba vratiti na sudove, treba ukinuti blokadu računa koja nije potrebna za provođenje ovrha, treba iz procesa izbaciti FINA-u, javne bilježnike i odvjetnika, nisam vidio da ste to planirali a kažete da će smanjiti troškove. Treba također uvesti rok u kojem se ovrha pokreće kako se kamate ne bi unedogled gomilale. A trebalo bi uvesti i apsolutnu zastaru da dugovi ne bi trajali doživotno ili da nam se dugovi nasljeđuju, znači ljudi doslovno cijeli život plaćaju samo kamate, uopće ne dotaknu glavnicu i onda kad umru, na ostavinskoj raspravi nasljednici prime i te dugove. To je nevjerojatno. I tu je naravno pitanje zateznih kamata, to je možda čak i najgore zlo, zatezna kamata i to je pitanje jednog drugog zakona i tu smo nešto i uputili u proceduru sa kolegama iz drugih klubova. Na kraju krajeva može se jednostavno preuzeti model koji je dobar i primijeniti ga, recimo slovenski Ovršni zakon. Rješenja znači postoje i da je bilo volje mi danas ustvari ne bi ni bili tu gdje jesmo sa ovih 325 000 blokiranih, sa apstraktnom pričom. Znači ovo vam više nije ni financijska ni pravna priča, to je jedan apstraktni socijalni problem. Vi ćete ići sada u nešto, mi to pratimo i vidjet ćemo što će to biti ali za sada to izgleda kao da recimo imate dvorište koje je zaraslo u korov i sad vi dođete sa trimerom i korov je 70 cm, vi posiječete 20 cm gornjih i kažete riješili smo problem. Niste riješili problem. Neću sad govoriti koliki su se ljudi razboljeli, koliki su izvršili samoubojstvo, o tome se već govorilo ovdje, iako sam i ja toga vidio na terenu. Na kraju ću iskoristiti jedan dio iz obrazloženja ove dopune zakona odnosno razloga zbog kojih se zakon donosi. Radi se o spomenutom članku 56. stavku 1. Ustava RH kojim je propisano da svaki zaposleni ima pravo na zaradu koju može osigurati sebi i obitelji slobodan i dostojan život. I zaista, u državi čiji Ustav u 1. članku kaže da je socijalna država treba uvijek imati na umu da si značajan dio stanovništva ne može osigurati dostojan život a dobar dio njih upravo zahvaljujući ovom Ovršnom zakonu. Ja mislim da nekako svako od nas zastupnika, ministara, državnih tajnika i drugih ljudi koji rade u sustavu osjećaju li se političarima ili ne, u svemu što radimo bismo uvijek trebali imati na umu taj članak 1. i ovaj članak 56. 1. Ustava ove države i uvijek bismo nekako na prvom mjestu trebali imati živote građana ove zemlje. Sve drugo je nekakav besmisao. I u tom smislu ne mogu ne postaviti pitanje kako je uopće moguće da Ustavni sud protivno članku Ustava 56. 1. donese odluku da se bilo kome može zaplijeniti cijela plaća? Znači radi se o Ustavnom sudu koji donosi odluku koja nije u skladu sa nečime što piše u Ustavu. Kakav je to Ustavni sud koji ide protiv Ustava?
Hvala lijepa. Nemamo replike, prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva rasprava je ona od gospodina Ivana Lovrinovića, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Raspravljamo o SDP-ovom prijedlogu izmjene Ovršnog zakona da se ljudima koji su sklapali ugovore između 2005. i 2008., dakle da se ne može ovršiti čitava plaća nego samo jedan dio. E sada što je ovdje važno reći? Vidite, mi stalno raspravljamo o posljedicama a nema razgovora o uzrocima koji su doveli do ovakve jedne užasne pojave da imamo 330 000 blokiranih sa oko 43 milijarde kuna ukupnog duga. Podsjećam vas, krajem 2010. godine bilo je negdje oko 25 000 blokiranih sa oko 6,5 milijardi kuna. Znači mi imamo pravu eksploziju dugova u Hrvatskoj i to je zaista jedna dužnička kriza privatnog sektora građana i to imamo sistemski problem da je zarobljeno 1000, 2, 3 građana, vjerujte da se ne bi oko toga uopće angažiralo. Ali pošto je riječ o 330 000 sa članovima obitelji oko milijun, ovo je zaista veliki sistemski problem. Odmah ću reći da podržavam ovaj prijedlog SDP-a, već sam rekao da je šteta da oni to u svom mandatu nisu ne samo riješili putem ovog zakona nego jednostavno riješili problem blokiranih i time doveli do jedne normalne civilizacijske razine hrvatsko društvo da ne postoji blokada računa na ovaj današnji način. I žao mi je da danas uz ovaj važan prijedlog samo kolega Bauk ovdje brani boje SDP-a, znači za ovu važnu jednu izmjenu. E sada dalje što reći? Ovdje je riječ samo o jednom članku koji se treba promijeniti u Ovršnom zakonu. Bilo bi bolje da se to konzistentno riješilo, možda je bilo bolje da smo se svi u oporbi okupili pa imali smo, imamo drugih kvalitetnih prijedloga da ne visi samo na jednom članku onda svako malo neko pokreće tako neku izmjenu. Ja vas podsjećam uvažene kolegice i kolege zastupnici da je od 1990 pa do sada svake godine Ovršni zakon jednom dopunjavan, mijenjan, nešto se po njemu čačkalo a stalno se situacija pogoršavala. Pa prema tome, postavljam sada slijedeće pitanje svima koji su dosad mijenjali Ovršni zakon na ovaj ili onaj način, zašto niste u te prijedloge Ovršnog zakona stavili slijedeće odredbe, npr. da svatko plaća svoje troškove ovršnog postupka. U ime stranke Promijenimo Hrvatsku prošle je godine kada su na vlasti bili HDZ i MOST, predložio sam ovakvo rješenje. Nažalost zamislite ono je odbijeno što me posebno iznenađuje, MOST je bio tada u situaciji da zada šah-mat a oni su jednostavno progurali jednu kao po njihovom mišljenju najvažniju odredbu da onaj koga izbace na cestu, da ne bi bio na cesti, treba mu država godinu i pol dana platiti smještaj i to je kao rješenje problema. Mislim, neću komentirati dalje. Šteta što MOST kada je tada mogao zaista pritisnuti HDZ mogao je raditi u tom zakonu šta hoće, šteta da nisu to napravili, mi o tome danas vjerojatno ne bi više raspravljali. Da se usvoji ovaj prijedlog da svaka strana u ovršnom postupku plaća svoje troškove, po riječima stručnjaka oko 80% ovih problema i bujanja duga ne bi postojalo. Koji smo još mogli i koji će stranka Promijenimo Hrvatsku kad inzistirati ili o amandmanima, što treba još napisati u Ovršni zakon? Da kamate ne mogu premašiti glavnicu. Što još se može unijeti u Ovršni zakon? Evo pišite gospodine državni tajniče, vi ionako pripremate ovaj povijesni Ovršni zakon pa ako ste već uvrstili, onda nemojte pisati, jel'. Što još se može uvrstiti? Da se promijeni način izračuna određivanja zateznih kamata. Ja sam siguran, ustvari ne znam što radite ali 90-ih godina, '96. godine zatezna kamata je bila 30%. Vi koji ste tada vladali zemljom, vi ste pljačkali ove ljude, to je pljačka. U odnosu na Austriju, Njemačku gdje su zatezne kamate tad bile 8, 9%, kod nas su bile između 20 i 30%. To nije 10%, to je 10 do 20%-tnih bodova više. Tako ste protjerivali ljude iz Hrvatske. Što još treba promijeniti i staviti? Dakle, nisam ako kritiziram dajem argumente iza svega što kažem, jel'. Ovdje je već rečeno pa ću samo ponoviti, nek' se proglasi zastara za sve one slučajeve vezan za blokirane gdje postupak traje duže od 2 ili 3 godine, tu se nije problem usuglasiti. Nijedna skupina u hrvatskom društvu nije toliko izložena manipulacijama od strane politike kao što su to blokirani i ovršeni. Tko god dođe na vlast, očeše se od njih, treba njihove glasove na izborima ili se priprema a ništa nije napravljeno kako treba jer vidimo da buja i broj i iznos blokiranih građana. Riječ ovdje o organiziranom ovršnom biznisu gdje su se dobro našle financijske institucije, gdje se našlo odvjetnici, javni bilježnici, dakle razvio se na zavidnoj razini ovršni biznis. Vi sada najavljujete u povodu ovoga što govorim i onome što planira vladajuća koalicija, znači da riješite ovaj problem uza blokirane. Kako? Vi ćete tome pristupiti diskrecijski, nekome ćete opraštati, nekome nećete, od toga ćete stvarati novu izbornu bazu, novi klijentelizam a neće riješiti uzroke koji dovode. Zašto? Jer vi niste svoji, vi ste u vlasti financijskih institucija, vi ste se nametnuli a one su nametnuli političkoj vlasti. I mi ovdje imamo lijevi i desni neoliberalizam u Hrvatskoj. Sa istim posljedicama. Jedna strana glumi da je socijalno osjetljiva a druga propovijeda o domoljublju odnosno patriotizam. I jedna i druga strana je prodala odnosno iznevjerila te lijepe riječi. Što na kraju imamo? Imamo rezultat blokiranih, demografski pad. Ja ću sad reći jednu stvar koja zvuči strašno. Ovršni zakon i vaše nepoduzimanje svih koji ste do sad bili na vlasti, to su bili instrumenti ustvari etničkog čišćenja u Hrvatskoj, ekonomskog i političkog. Strašno zvuči. Ali gospodo, evo argument, u vrijeme rata srpske agresije nije toliko pobjeglo i protjerano građana iz Hrvatske kao što je ovako efikasno zbog ovakvog Ovršnog zakona, zbog nadređenosti financijskih institucija i zbog vašeg pogodovanja u ovih dvadesetak godina. Nekoliko desetaka milijardi kuna uzeto od građana nepotrebno, lihvarski zbog ogromnih zateznih kamata i troškova ovrha. To se događalo uz blagoslov HNB-a koja godinama iscrpljuje poduzeće građana visokim kamatama i što još podriva Hrvatsku na taj način. HDZ i HNS neće ovdje nažalost ništa riješiti jer su u vlasti interesnih skupina. Bit će to kao humanitarni koncert od čije zarade se kratko živi. Mi smo kao stranka Promijenimo Hrvatsku u prošlu nedjelju imali programsku konvenciju, okupili oko dvadesetak vrhunskih stručnjaka, nažalost žao mi je da mediji nisu došli, jel' to bila blokada smišljena ili nije, pokazat će vrijeme, i što vam želim ovdje reći, obraćam se građanima koji su blokirani, koji me slušaju sada. Stranka Promijenimo Hrvatsku krajem svibnja izaći će sa jedinstvenim prijedlogom rješenja koji još nitko nije iskomunicirao u Hrvatskoj pa prema tome stalo nam je da ovaj problem definitivno riješimo. Sve da sutra se predloži Ovršni zakon pa čak i da bude dobar, šta će on riješiti? On će samo riješiti ono od danas pa dalje. A tko će riješiti ovo od prije 10-ak godina, 20 pa do sada, ovih 40 milijardi, 3 milijarde kuna. E, mi ćemo ponuditi rješenje za to. E sada, da još zaključim. Dakle, nije samo Ovršni zakon, njegova promjena dovoljna da se riješi ovaj golemi problem, veliki teret za hrvatsko društvo i pojedince. Te ljude ne može nitko od nas razumjeti do kraja koliko god se mi trudili jer ne živimo u njihovoj koži, ali to je civilizacijska sramota. U EU ne postoji ovakav način i model da se kaže da je blokiran građanin. Ovo je dakle, nije ovo slučajno, nije ovo nikakva teorija zavjere, urote. Moramo konačno skinuti lance sa ruku, okove ljudi koji se u njima nalaze. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Lovrinović, imate dvije replike. Prvu repliku ima gospođa Perić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Lovrinović, kako možete i kako možemo uopće istumačiti da je od ukupnog broja blokiranih građana, a to je 325 tisuća, 160 tisuća građana je blokirano prema teleoperaterima. Znači, polovica svih građana koji su u blokadi su dužnici prema teleoperaterima. Mislim da to nije dobro. A njihov dug svega 2% ukupnog duga naspram onih koji su dužni 22,3 milijarde, a to su obrtnici uglavnom, odnosno ljudi koji su dužni preko milijun kuna i takvih dužnika ima 1,5%. Dakle, to su brojke o kojima moramo govoriti.
Hvala. Odgovor gospodin Lovrinović.
Uvažena gospođo Perić, nije mi baš jasno što ste htjeli pitati. Vaše pitanje je zbunjujuće. Možda ste htjeli nešto razjasniti, tko je kome i koliko dužan, koliko sudjeluje teleoperatera i tako. Pa vi ste, vaša stranka je prodavala HT. Prema tome, vi kao i ja vidite, dođemo produžiti, hoćemo kupiti, produžiti ugovor, oni kažu morate sklopiti na dvije godine. Zašto na dvije godine? Zašto ne na jednu godinu? Dakle, ovdje u ovoj zemlji se radi protiv ljudi već godinama i nije čudo da se masovno iseljavaju. Ovo je izvanredno stanje i u Hrvatskoj treba proglasiti izvanredno stanje zbog demografskog pada i iseljavanja ljudi i zbog dužničkog ropstva. Ponavljam, treba proglasiti izvanredno stanje u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Gospodin Podolnjak, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Rekli ste kolega Lovrinović da je MOST kada je predlagao izmjene Ovršnog zakona trebao riješiti ovaj problem specifičan o kojem danas raspravljamo. Ali, da se podsjetimo činjenično, kada smo dali prijedlog zakona i kada smo odlučivali o Konačnom prijedlogu u srpnju 2017. godine, dali smo još i niz dodatnih amandmana. U tom trenutku nije nam bila poznata činjenica da će Ustavni sud ukinuti odredbu pravilnika jer se to zapravo dogodilo nešto kasnije. I taj problem je iskrsnuo nakon što smo mi donijeli u Saboru gotovo jednoglasno Izmjene i dopune Ovršnog zakona. E, sad na žalost i naravno i sve nas, da Ustavni sud, kad je već namjeravao ukinuti odredbu pravilnika, a znajući da Sabor raspravlja o Ovršnom zakonu, mogao je to učiniti nešto ranije pa bismo mi intervenirali u tada izmjene i predložili amandman. Vjerojatno bi to onda taka i prošlo.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, gospodin Lovrinović.
Uvaženi kolega Podolnjak, ne treba uvijek pod svaku cijenu braniti neke svoje propuste jer građanima je ljepše i bolje čuti nekad kad čovjek kaže ili možda trebali smo ovako postupiti, nešto smo propustili itd. To bolje i uvjerljivije zvuči. Nesporno je da ste tada imali mogućnost da napravite što hoćete. Da blokirate što hoćete, pa i da srušite Vlade zbog blokiranih. Zašto ne? Ionako ste je srušili. Prema tome, ako treba rušiti, treba rušiti zbog pravih stvari. Neću ulaziti više u polemiku jer mi smo ovdje oporba, ali treba reći ono što je bilo, prema tome, moglo se unijeti, uvažiti onaj amandman da svatko plaća svoje troškove u Ovršnom postupku, 80% ljudi ne bi bilo u ovakvoj situaciji kao što je bilo do sada. Dakle, nemojmo se oko toga sada svađati, tako je kako je bilo i to je to.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, gospodin Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, članak 238. Kolega Lovrinoviću, ovo što ste sada, neću ulaziti u polemiku, ali radi istine, mi smo dali taj amandman o kojem vi govorite i odbile su ga kolege iz HDZ-a i SDP-a. Znači, upravo taj amandman znači i vi ste ga tada dali uz naših 10 amandmana i podržali smo sve te amandmane. Nema razloga da se ovdje sad politiziramo, da se prozivamo, kad dobro znate da smo taj amandman vaš mi podržali i još smo dali uz to 10 amandmana i svi su odbijeni.
Hvala lijepa. Vrijeme i nije bila povreda Poslovnika i na slijedećoj eskapadi dobijete opomenu. Idemo dalje. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Niste vi na redu, nego gospodin Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, tema Ovršnog zakona je uistinu vruća tema jer sudbina blokirane osobe može se dogoditi bilo kome od nas. Svojedobno sam i sam bio blokiran, dakle znam iz prve ruke kako sustav funkcionira. Bez obavijesti vam se stisne blokada, nitko vas ništa ne pita. Moja želja je upozoriti na slijedeće, SDP ispravno čini što predlaže ove izmjene Zakona. One su dobre i pozitivne. Međutim, u doba kada je SDP bio na vlasti, SDP je učinio nedovoljno da zaštiti blokirane. Znači, broj blokiranih građana je eksponencijalno rastao. Ta brojka i njihov dug se ne smanjuju i ono što je najšokantnije od svega jest da stvarni dug je minoran u odnosu na trošak ovrhe i kamata. Što vam to govori? To vam govori da dug blokiranih građana, teoretski, tehnički, matematički nije otplativ. On jednostavno iz mjeseca u mjesec sve više raste. I sad koji je paradoks? Iako se građanima uzimaju ogromna sredstva sa računa, to je nesporno, iako je znači čak i naplata se vrši, ali dug i dalje raste. Dug je i dalje iz godine u godinu sve veći. I postavlja se pitanje, da li je trenutni ovršni model dobar? HDZ koji ga je doveo, uvjeren je da jest. SDP koji sada predlaže neke minorne promjene također je ignorirao pozive za izmjenom ovršnog zakona. Zašto? Zato jer za te blokirane građane nikoga nije briga. To je suština cijele rasprave. Kad kažem nikoga, mislim na vladajuće. Međutim postoji neki koji su bili vladajući, a sad tobože liju opet te krokodilske suze za blokiranima, govore da je njima teško itd. kao i kolege iz SDP-a. Mi o utjecaju MOST-a na Vladu možemo samo raspravljat. Zato jer je jasno da su oni bili manji partner u toj Vladi i da nisu mogli o svemu odlučivat. Međutim, SDP ne može reći mi smo bili manji partner, mi smo odlučivali u doba našeg mandata, kao što HNS recimo sad odlučuje sa HDZ-om u koaliciji. O čemu HNS odlučuje sam Bog zna. To su po mojoj procjeni neke minorne stvari. Znači gospode iz SDP-a nemaju alibija, oni ne mogu reći nismo imali vremena, imali ste 4 godine. Vi ne možete reći nismo znali da problem postoji pa znali ste da postoji. Što vam hoću reć? Sva vaša rješenja, vi imate sad genijalna rješenja, jedno od rješenja je i da se dozvoli medicinska konoplja. To su super rješenja. Ali uvijek se postavlja pitanje gdje ste bili dok je grmilo. Ja se sjećam kad sam bio u bolnici, ja mislim na Jordanovcu, neka žena je morala hitno ić na, a imala je veliku nuždu za obavit, a nije se mogla ustat iz kreveta i dok mene nije bilo na odjelu, netko je drugi njoj mogao pomoć i pomogao joj je. Žena je odahnula, međutim kad je mene vidjela, ja sam rekao gospođo jel što treba? Ona je rekla Ivane di si bio dok je grmilo? Di si bio dok je grmilo? I to je ova situacija koju sad imamo sa SDP-om. Oni se ponašaju kao da su se probudili iz zimskog sna. Međutim ono što je još veći problem, HDZ još uvijek je u tom zimskom snu. Znači za razliku od prethodno vladajućih koji su pali u opoziciju, koji su sad kao ono vide problem, vladajući ga i dalje ne vide. I oni stalno govore mi ćemo napravit novi zakon, mi ćemo napravit novi zakon, ovo ono, međutim taj novi zakon nitko ga nije vidio. Nitko zapravo ne zna što će to konkretno izmijenit. Odnosno hoće li preko 300 000 građana koji su blokirani za iznose ja mislim oko 45 milijardi kuna, šta to znači te zakonske izmjene za njih? Jedino rješenje da kod ovrhe se moraju vratit u nadležnost sudova, tako je u cijeloj EU. Cijela ova tarapana sa ovrhama je počela zato jer su ovršni postupci prebačeni sa sudova na javne bilježnike. Tu je zapravo došlo do eksplozije ovrha. Drugi problem je u tome što je redoslijed naplate takav da je glavnica zadnja koja se otplaćuje. Kad bi se od ovrhe prvo naplatila glavnica onda bi se moglo zaustaviti kamate na ovršne troškove i zapravo kamatu na kamatu, odnosno kumulativnu kamatu. Jer što se događa? Velik dio duga blokiranih zapravo danas proizlazi iz te kumulativne kamate. Složeno ukamaćivanje je osmo svjetsko čudo. Vi ne možete zaustavit kumulativno ukamaćivanje i ono što se dogodilo, a bez izmjene zakona. Jer vi polazite od jedne pretpostavke da kamatni sustav mora opstati. Kreditni sustav, sustav baziran na kreditu mora opstati. I nitko se od vas ne usuđuje uopće dovest u pitanje je li normalno da trošak kamate pređe trošak glavnice. Ili da bude 5 puta veći od njega, vama to nije sporno. Zašto? Zato jer u psihologiji vašoj je kamata nešto što je normalno i što je moralno prihvatljivo. Udaranje ljudima kamata je vama prirodna stvar. Pa država je tako udara ljudima kamate 9% godišnje. Ali udaranje kamata nije normalna stvar. Bog je izričito zabranio u Starom zavjetu, imate primjer, da se kamata obračunava unutar njihove zajednice, židovske, nije se smjela kamata obračunavat. Ali mi koji mislimo da smo pametniji i mudriji od njih, znači što vam hoću reći? Prije 4000 godina su Mojsije i ekipa oko njega vidjeli problem kamata, a vi 2018. danas ga ne vidite. Iako je narod i država u dužničkom ropstvu. Zašto? Zato jer ne znate za taj problem ili zato jer ste na strani sustava koji kamatari građane. Molim odgovor, molim odgovor gospodo iz HDZ-a, iz HNS-a, iz SDP-a. zašto tako razmišljate? Vodite u propast vlastiti narod, vodite u propast vlastitu državu i vlastite građane. Bez obzira, to je ona najveća tragedija, FINA se hvali svojom uspješnošću u naplati. I oni uistinu naplaćuje normna sredstva, ali je stvar u tome da dug i dalje raste, dug i dalje raste. Zašto raste objašnjavam vam, složeno ukamaćivanje, odnosno kumulativna kamata. To je problem broj 1 u našoj državi, ali vas to nije briga. Vama nije taj kamatni sustav, kamatni model vama nije problem. I onda naravno dug iz mjeseca u mjeseca, svaki mjesec je sve veći. A vi se hvalite da ostvarujete rast BDP-a da imate ovo, da imate ono, ha vi gospodo iz HDZ-a nemate ništa. Vozio sam se biciklom niz Medveščak prema Ribnjaku, sreo sam troje skupljača boca u pet minuta. Mogu vam reći da u prosjeku na svakom 12. kontejneru se nalazi skupljač boca. Pa jel to vama normalno? Nažalost je vama to normalno. I hoću građanima Hrvatske reći ovu misao, sve dok Živi zid ne dođe na vlast, stvarnu vlast će imati kamatni sustav, kamatarski sustav, lihvarski sustav jer oni imaju stvarnu vlast. jer da HDZ ima stvarnu vlast, HDZ bi rekao gle ajmo pomoći tim blokiranima i dobit ćemo izbore. Rejting HDZ je pao sa 34 na 24%, idemo zaustaviti kamatni sustav bi rekao Plenković i dobio bi mnogo glasova jer bi pomogao tim ljudima. Ali Plenković po svemu sudeći niti želi, a ja sumnjam ni ne smije pomoći zato jer on služi nekom drugom, nečije druge komande sluša, a ne volju i želju građana. Živi zid se pojavio u Hrvatskoj isključivo kao pokret otpora toj vašoj politici i ja sam dugo vremena mislio da vi kada vidite uspjeh Živog zida, kada vidite našu popularnost da ćete nešto učiniti po tom pitanju da nas zaustavite, ali ne u smislu represivnih mjera promjene saborskog poslovnika itd. time nas nećete zaustaviti. Mislio sam da ćete učiniti nešto za građane koji su ogorčeni i rezignirani vašom politikom i koji se okreću nama. Međutim čini se da uistinu vi jednostavno i HDZ i SDP morate otić u poziciju, a Živi zid na vlast da bi se problem blokiranih građana riješio. Hvala.
Hvala i vama. Niste nam rekli gdje ste bili kada vas je gospođa trebala, to će ostati tajna među nama. Gospodin Grmoja, replika.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Pernar. Živo se sjećam ovdje kada smo donosili Ovršni zakon i kada smo dali ove amandmane bili i sjećam se kako ste došli do mene i rekli, kaže Grmoja ako ovo prođe ovo je slom dužničkog ropstva. A ja govorim vama kolega nemojte nas previše hvalit shvatit će koliko je ovo dobro. No vi recite ovo je onako ok moglo bi to još bolje. I nadali smo se da će kolege podržati iz HDZ-a i SDP-a tada te prijedloge, nažalost nije podržano. Ono što je poanta i zašto sam vam replicirao, bez obzira vi ste sada tu malo prozivali kolege iz SDP-a, dali su jedan prijedlog koji ide u korist građana i mislim da to trebamo podržati bez obzira na to na to što su kolege iz SDP-a radili prije ili nisu radile. Sve ono što je pozitivno što ide u korist naših građana treba podržati. Isto tako smo vi i ja pozivali sve zastupnike ovdje u sabornici da tada podrže naše amandmana, bilo je vaših amandmana … deložacija … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Vrijeme, vrijeme. Gospodin Pernar, odgovor.
Uvaženi zastupniče Grmoja. Istina je da ste dali odlične amandmane i da su to bili dobri amandmani i oni bi barem djelomično riješili problem odnosno to je bilo dosta ajmo reći sustavno rješenje jer ste niste bavili jednom stvari nego s njih možda deset. Međutim, vi ste isto kao i SDP predložili to tek kada ste otišli u opoziciju te amandmane. Dok ste bili na vlasti imali ste predsjednika Sabora kolegu Božu Petrova i Božo Petrov je mogao reći ljudi ja sam onaj koji određuje dnevni red i mogli ste staviti izmjene Ovršnog zakona puno ranije. A šta se dogodilo? Tek kada ste pali sa vlasti onda je taj Sabor došao u proceduru i onda ste dali te amandmane koje realno gledano jesu dobri, ali je zakašnjelo. Molim vas ako idući put bude na vlasti s kim god bili ja ne znam da kada budete na vlasti onda dajte izmjene Ovršnog zakona, a ne nakon.
Hvala. Gospodin Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Pernar. Doista je zanimljivo kako sve stranke kada odu s vlasti odjednom znaju što treba raditi i onda predlažu povećanje socijalnih davanja, dječjeg doplatka, minimalne plaće, promjenu Vatikanskih ugovora sve znaju kada su u oporbi, ali kada su na vlasti to ne znaju. A znate zašto znaju kada su u oporbi? Zato što znaju da im zakon neće proći. I onda kada dođu na vlast oni provode istu onu politiku protiv koje su maloprije govorili. Dajte mi molim vas objasnite vi evo ja sam tu već godinu i pol dana možda meni nije jasno, koja je razlika između vanjske politike SDP-a i HDZ-a? koja je razlika između njihove socijalne politike, koja je razlika između njihove gospodarske politike i koja je razlika između provođenja Ovršnoga zakona ministra Bošnjakovića i ministra Orsata MIljenića? Kao što ste sami rekli broj blokiranih deset puta je narastao za vlade SDP-a pa se ovo samo čini kao neka naknadna pamet koja eto nažalost neće imat efekta. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Pernar, odgovor.
Gospodine Bunjac, vi kažete broj je narastao deset puta, međutim bi bio još veći da barem 200, 300.000 hrvatskih građana nije otišlo iz Hrvatske. Ti građani bi bili sada blokirani što znači da je socijalna katastrofa poprimila razmjere epidemije. Ali kao što ste rekli razlike između HDZ-a i SDP-a po pitanju monetarne politike nema, po pitanju vanjske politike nema, po pitanju Ovršnog zakona to su sitne razlike. U suštinskom smislu spram da tako kažem kralja ovrha Marijana Hanžekovića ista je politika bila i HDZ-a i SDP-a nema tu nikakve razlike. Ali kada odu u opoziciju onda glume kao da im je stalo, a kažem kada su bili na vlasti kao što ste vi rekli onda su im Vatikanski ugovori bili dobri, onda im nije bio problem što medicinske konoplje itd.
Hvala lijepa. I sada gospodin Peđa Grbin će pet minuta govoriti u ime predlagatelja.
Zahvaljujem poštovani kolega potpredsjedniče. Ja sam se nadao da će ova rasprava proteći bez nekakvih remeniscencija, optuživanja i prebacivanja i da ćemo se koncentrirati na problem. Ali, kao što to obično biva u Hrvatskom saboru, takve nade su uzaludne jer se uvijek pojavi makar jedna grupacija, u ovom slučaju ona grupacija koja nikada nije bila u stanju dati konstruktivan prijedlog, koja će samo kritizirati i pljuvati ništa ne valja i odricati ti pravo da nešto predlažeš samo zato što oni smatraju da u svom mandatu nisi napravio ništa. Nisam htio o tome govoriti, ali očito moram. I neću bacati blato. Da li znate zašto se u jednom trenutku broj blokiranih odjednom povećao? Zato što je blokada sa strane poslovnih banaka, koje su prije sukladno do tadašnjem Ovršnom zakonu provodile blokadu i kojima je sud dostavljao svako i pojedinačnoj rješenje o ovrsi na temelju kojeg su se blokirali svi računi građana. To blokiranje je prešlo na FINA-u. I onog trenutka kada FINA provodi naplatu, tog trenutka podaci postaju dostupni i tog trenutka hrvatski građani i hrvatska politika, a ja ću reći nažalost tek tog trenutka, počinje biti svjesna razmjera ovoga problema. Poštovani kolega Pernar, vi možda toga niste svjesni, ali ljudi su bili dužni i prije 2017., ljudi su bili dužni prije 2015., prije 2011., prije 2000., a bogami i prije 1990. godine. Činjenica je i ja ju nikada neću odreći, da smo mogli napraviti više. I meni je zbog toga jako žao. Ja bih volio da smo napravili više, imao sam određene prijedloge. U krajnjoj liniji, govorio sam vašeg kolegi Bunjcu 2011. u 12. mjesecu skakao sam po glavi svim svojim kolegama dok nismo ukinuli javne ovršitelje. Srećom, javni ovršitelji nisu nikada zaživjeli, pa u svijesti hrvatskih građana ne egzistiraju kao problem koji bi bio daleko veći nego što je to ovrha putem FINA-e. Daleko veći. Srećom, to smo spriječili. Da li smo se trebali malo više hvaliti? Ja sam mislio ne, ali kad vidim vas shvaćam razmjere svoje greške. Trebali smo to urlati na sva usta i nabijati na sva zvona. Nismo, pogriješili smo. Daj Bože da je to bila jedina greška. Poštovani kolega Pernar i drugi kolege, imate puno pravo kritizirati. Ja vam neću to pravo odreći, ali dajte budite malo objektivniji. Dajte neke konkretne prijedloge. Vaših konkretnih prijedloga gotovo da i nema. Evo jednog, npr. kojeg ću ja svesrdno podržati je onaj koji se odnosi na reguliranje prodaje duga. Da, žao mi je što se toga mi nismo sjetili i nismo primijenili kad smo bili na vlasti. Pokazalo se na temelju podataka koje danas postoje, kada vidimo koji su razmjeri promjene duga, da je to bilo nešto što je bilo hrvatskim građanima potrebno. Ali mene u podršci vama za vaš prijedlog zakona neće smetati to što se s vama ne slažem oko 10 drugih stvari. Danas se koncentrirajmo na ovo i probajmo uvjeriti kolege sa ove strane sabornice bez čijih ruku ovaj Zakon nikada neće biti usvojen, koliko je ovo dobro za hrvatske građane, koliko je malo štetno za vjerovnike, a koliko će njima malo napora biti potrebno da ovo učine stvarnošću. Hvala vam.
Četiri replike. Prvu repliku ima gospodin Pernar.
Uvaženi gospodine Grbin, nije problem ovaj vaš prijedlog kao takav. On je dobar. Vi ste rekli, voljeli bi čuti više prijedloga s vaše strane. Ma nije uopće stvar ni u tome, mi možemo dati ovdje 1000 prijedloga, mi znamo unaprijed da niti jedan naš zakon kojeg predložimo neće proći bez obzira bio on dobar ili loš, po vašem mišljenju. Možda se čak i gospoda iz HDZ-a slažu da je ta izmjena dobra, ali samim time što smo mi u opoziciji, samim time naš zakon ne prolazi, što znači da je vaša teza o tome da mi dajemo premalo konkretnih prijedloga deplasirana jer mi možemo dati kažem, 100 tisuća prijedloga, to nije bitno. Ono što je bitno jest što bi mi iz Živog zida napravili da jesmo na vlasti, odnosno što ste vi napravili onda kada ste bili na vlasti. To je ono ključno, a tu imamo problem. Tu imamo problem da vi kad ste bili na vlasti, 4 godini ste imali da riješite problem blokiranih. Niste napravili. MOST se izvlači. MOST kaže bili smo pola godine. Vi ste bili 4 godine i nemate isprike.
Hvala. Gospodin Grbin, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Pernar, upravo ste sada potvrdili moju tezu, a to je da vi u osnovi nemate rješenja. Vi se sada branite nećemo ništa predlagati jer to ionako neće proći. Pa vaša je obveza prema hrvatskim građanima koji su vas izabrali da kažete koja bi bila vaša rješenja da na temelju toga mogu procijeniti zaslužujete li njihovo povjerenje. Poštovani gospodine Pernaru, svaki politički sustav, pa i najcrnja diktatura ima vlast. Međutim, samo demokracija ima opoziciju. A zadaća opozicije nije ovo što vi radite, kontinuirano kritizirati i bacati se blatom na svakoga. Zadaća opozicije je kritizirati, ali istovremeno i predlagati. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Vi to ne činite. Vi to, kolega Pernar ne činite. Da li zato što nemate znanja, da li zato što nemate iskustva, iz kojeg god razloga nije bitno. Činjenica je, kolega Pernar, da ne činite. Isto kao što sada nemate strpljenja saslušati moju repliku do kraja. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Kolega Grbin, ja vam se čudim. Čudim vam se i jest, vi ste jedan ozbiljan čovjek koji daje ozbiljne prijedloge, da ste u konačnici nasjeli retorici kad smo bili i kad jeste i šta bi bilo da je bilo. Iz jednostavnog razloga što, evo, u posljednjih ja bih rekla, skoro sat vremena smo diskusiju maknuli od teme koje je bila. Tema je vrlo jasna jedna odredba zakona i probati argumentirati i zaista vi ste tu s govornice nekoliko puta rekli, trebamo desetak ruku sa desne strane ove sabornice da izmjena zakona ide koja je samo usklađivanje onog što je Ustavni sud presudio i rekao to niste mogli definirati pravilnikom, morate definirati zakonom. Dakle ja bi rekla uopće čak nije nijedna poruka nego je jedna tehnička poruka koja će omogućiti našim građanima da oni koji su to potpisali mirnije spavaju ali evo u što se pretvorilo.
Hvala vam lijepa. Ja mislim da je predlagatelj na samom početku rekao da je iznenađen štose držimo teme ali ako želite odgovoriti, dobro. Hvala lijepa. Kako se nadopunjavamo, izvolite, gospodine Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grbin, ovdje mi se dopala jedna vaša izjava kada ste jasno rekli da ste stvarno mogli učiniti više. E sad mene i sigurno i građane još više zanima, pretpostavljam da vi u tome imate najmanje udjela zbog nečinjenja, pa recite molim vas javnosti i nama ovdje, ako ste mogli učiniti i dobro je ovo što se na neki način kajete, ljudi to vole, zašto niste učinili više, je li vam možda neko branio unutar SDP-a, inače u SDP-u, jesu to neke financijske strukture? Je li možda se nije znalo kako treba napraviti pa prema tome, ako niste mogli, zašto niste mogli, ako niste smjeli, zbog koga niste smjeli, recite tko su bile te skupine, zašto je to tako napravljeno? Dakle ovdje nemojte ovo shvatiti kao kritiziranje pod svaku cijenu, ja sam odmah rekao, ponavljam, stranka Promijenimo Hrvatsku će prihvatiti vaš ovaj prijedlog, ali ove stvari ostaju nerazjašnjene, meni bi bilo draže da je predsjednik vaše stranke danas ovdje rekao i on se ispričao i kaže evo od sad ćemo drugačije.
Bili ste jasni gospodine Lovrinović, isteklo je vrijeme. Izvolite.
Nije ovo bilo kritiziranje, uvaženi kolega Lovrinoviću, niti sam ga tako shvatio, shvatio sam ga kao pametovanje. Ali moje shvaćanje vašeg govora je manje bitno. Puno je bitnije ono što ste rekli i pokušat ću vam na to odgovoriti. Dakle ja nisam i nadam se, doista se nadam da nikad neću postati toliko tašt da smatram daje ono što sam svojim radom pružio, najbolje što je bilo u tom trenutku moguće. Isto tako se nadam da nikada neću postati tašt u tolikoj mjeri da ne mislim da sam mogao bolje. Pa tako nisam niti kada posmatram 4 godine na vlasti moje političke opcije niti moje djelovanje od toga. Nisam bio ministar ali kao saborski zastupnik sam glasao za sve prijedloge svoje stranke i ne bježim od njih niti to neću činiti kao što to čine mnogi kada odu sa vlasti. Ali reći ću vam samo jednu stvar. koliko su moji kolege bili odlučni u tome da riješe situaciju nekih građana, najbolje vam može svjedočiti kolega Lalovac i policijska pratnja koju je morao imati zbog svojeg rada. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Grbin, evo vidim da volite biti satirični u Saboru, to je jedna novost u radu vaše stranke međutim ja sam još i u ime kluba zastupnika rekao da mi podržavamo vaš zakon. Ono mi želimo objasniti je međutim kontekst a kontekst je taj da su SDP i HDZ ustvari prirodni saveznici, različita lica jedne te iste politike. Ja doista ne shvaćam koja je razlika između vaše dvije stranke. Molim vas evo, imate jednu minutu da mi to objasnite, stvarno bih vam bio zahvalan, ne razumijem, vidio sam da vaši zastupnici plješću Gordanu Jandrokoviću, vidio sam da potpredsjednik Sabora Milijan Brkić vas preko Facea javno hvali i poziva za isti stol, da riješite hrvatske probleme, pa s obzirom da vam evo mi toliko idemo na živce, pa odite onda k onima s kojima se dobro razumijete. Hvala lijepo.
Odgovor, gospodin Grbin.
Kolega Bunjac, ja bih vam sada mogao reći da bi možda bilo lakše da pitate svojeg kolegu Pernara jer je on za razliku od mene bio u HDZ-u pa možda bolje razumije mentalitet te političke opcije, ali neću to učiniti nego ću se probati koncentrirati na samo ovo što imamo danas. Mi recimo u SDP-u smatramo da bi ovrha čitave plaće bilo uvođenje građana u ropski odnos a u HDZ-u smatraju da je to u redu i zato neće za taj zakon glasovati. Ako vam ovo nije dovoljna razlika, onda sve ostalo što bih vam rekao, bilo bi pričanje u vjetar a nekako mi se to, da nastavim biti onako satiričan kao što ste mi rekli, ne da. Hvala.
Hvala i vama. I sada gospodin Grmoja će imati pojedinačnu raspravu, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Danas ću kroz ovu pojedinačnu raspravu govoriti o našim sugrađanima, konkretnim ljudima, o malim poduzetnicima, obrtniku koji pokušava preživjeti u ovom sustavu ovrha koji za brojne građane kreira vječne dugove. Mi smo svi ovdje složni i to se moglo iščitati kroz sve rasprave da je ovaj sustav ovrha neučinkovit i nepravedan. Dug blokiranih građana iznosi preko 43 milijarde kuna a 97% duga odnosi se na građane koji su blokadi duže od godine dana. Predloženu inicijativu kolega iz oporbe podržavamo, pa taman ona pomogla i samo jednom građaninu i smatramo da svaki takav korak koji ide naprijed u rješavanju ovih problema trebamo svih ovdje u sabornici podržati i zato su naše rasprave i replike išle upravo u tom smjeru. Svjedoci smo kako svako malo čujemo kako država preprogramira dugove nakon proteka vremena počeka zbog nemogućnosti vraćanja glavnice a javni dug je preko 300 milijardu kuna u ožujku 2018. godine. Međutim ovom problemu napih građana malo se vodi računa, puno se govori ali se nudi malo konkretnih rješenja. Bilo je ovdje i pokušaja da se prozove Most, kao da smo mi nudili nešto kada smo otišli u oporbu, znači potpuna neistina, svi se dobro sjećate da je ovršni zakon, izmjena Ovršnog zakona, bila jedna od uvjeta za sastavljanje Vlade. Doduše mi smo sa HDZ-om uspjeli dogovoriti Ovršni zakon, koji je nekakvo poboljšanje ali ne onakvo kakvo bismo svi mi željeli. I zato smo nakon izlaska iz Vlade dali još i amandmane, a znali smo da će i kao što kaže kolega Pernar, kolege iz HDZ-a odbiti. I kada ste u Vladi, onda morate dogovoriti nešto s onima s kim ste u Vladi. Ne možete znači s 13 ruku mijenjati, jer nemate jednostavno dovoljno ruku, ne možete mijenjati stvari onako kako biste željeli. Ali mi smo pokušavali. I pokušavali smo možda i previše. To pokazuje i činjenica da više nismo u Vladi. Pokušali smo mijenjati 2 puta Hrvatsku, 2 puta smo pokušali i preuzeli odgovornost, nismo ostali u oporbi i samo kritizirali i govorili ovo ne valja, ovo treba mijenjati, ovo što radi HDZ nije dobro, ovo što radi SDP nije dobro. Ne mi smo 2 puta preuzeli odgovornost, svjesni da će nas to možda koštati rejtinga. I 2 puta smo odustali od pozicija. 2 puta smo odustali od pozicija zbog borbe protiv korupcije i inzistiranja na transparentnosti. I odmah smo shvatili što su ključni problemi Hrvatske. Odmah smo shvatili jer je izmjena Ovršnog zakona bila jedan od uvjeta za suradnju sa HDZ-om. Međutim, naše viđenje i njihovo viđenje problema u Hrvatskoj nije isto. Ono što smo uspjeli dogovoriti, to su oni u putili ovdje na saborske klupe, nama kao zastupnicima, onda smo dali još amandmane. I podržali sve amandmane, kolega iz oporbe ako se dobro sjećate, sve znači amandmane koji su došli, mi smo ih podržali jer su išli svi u korist naših građana. Vlada je odbila Mostove prijedloge o deblokadi svih računa ovršenika nad kojima ovrha nije uspješno provedena u neprekinutom razdoblju jedne godine. Odbila je Vlada i ovdje većina znači uvođenje apsolutnog zastarnog roka od 10 g. za provođenje ovrhe, kako bi se spriječilo da dužnici budu dužni doživotno ili da njihovim dugovima budu opterećeni njihovi nasljednici. Odbijeni su i Mostovi prijedlozi da svaka strana u ovršnom postupku treba snositi svoje troškove, kako troškove ovršenika ne bi nadmašili iznos glavnice duga itd. Ono što je prihvaćeno unutar samog zakona i što je bio konsenzus i svi su za to glasovali, za što smo dobili ruke, to je jedno poboljšanje s kojim naravno nismo zadovoljni. Ali je činjenica da smo jedina politička opcija koja je u izmjeni Ovršnog zakona ne govorila prije godinu dana. I više od godine dana, nego dala konkretan prijedlog i dala amandmane. I tako da ove optužbe koje smo mogli čuti ovdje ne stoje, ali mi se s tim ne zamaramo, mi nudimo konkretna rješenja i sada kroz ovaj naš pokret ostanka, upućujemo zakonske inicijative u proceduru i želimo mijenjati Hrvatsku. Ne želimo samo kritizirati. Znamo da je ova Vlada loša, da ne provodi reformi. A isto tako drage kolege znamo, da se izmjenom Ovršnog zakona, neće riješiti problem ljudi u Hrvatskoj. I da imamo najbolji Ovršni zakon na svijetu, ponovno će hrvatski građani biti u problemu, jer je naša ekonomija u lošem stanju. Ne provode se reforme. Imao izvješće Europskog vijeća gdje se kritizira hrvatska Vlada zbog neprovođenja reformi. I to je ključni problem. I to su problemi koje trebamo rješavati. Trebamo pomoći našim poduzetnicima. Treba omogućiti ljudima da stvaraju dodatnu vrijednost, da otvaraju nove obrte, da poduzetnici pokreću nove biznise. I time se mi bavimo. Imamo čak 28 mjera u poduzetništvu znači koje ćemo nastojati uputiti u proceduru, naravno vidjeti ćemo kada će to doći na raspravu. Vidimo sada da predsjednik Sabora nešto više stavlja točke oporbe, u petak je jedan naš zakon, doduše u popodnevnim, kasnim popodnevnim satima, ali evo, barem će se raspraviti i vidjeti će, onda će vladajući reći ono što misle. Ali, nikako ne prihvaćam jednu tezu, koja je ovdje rečena, da mi smo u oporbi i ne treba ništa slati u proceduru, jer će vladajući odbiti. Pa neka odbiju, ali građani će vidjeti, da mi nudimo rješenja, a da oni ta rješenja ne žele prihvatit. I građani se dobro sjećam da je Most inicirao izmjene Ovršnog zakona, da je dao amandmane, bez obzira što neke kolege sad govorile ovdje u Sabornici i da su ti amandmani bili odbijeni. I možemo mi sad pričati, jeste li pokušali ovo ili niste pokušali ovo. Pokušali smo sve što smo mogli da mijenjamo stvari u Hrvatskoj, a neki nam kažu da smo pokušali i previše. Hvala.
Hvala i vama. Sada će govoriti gospodin Goran Aleksić … [[Govornik se ne razumije.]] izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, moramo se vratiti malo na početak, što se dogodilo. Dogodilo se to da je Ustavni sud ukinuo odredbu iz pravilnika, kojom je bila spriječena ovrha cijeloga primanja. I tada kada se to dogodio, meni osobno su se počeli javljati ljudi putem društvenih mreža. 10-ci ljudi su mi se javljali koji su bili u panici, jer su potpisali izjavu prije 17. lipanja 2008. i budući da je ovo stavljeno izvan snage, nad njima se pojavio mač da više neće imati novca za život. Ja sam odmah počeo razgovore sa svojim suradnicima u stranci i sa kolegicama i kolegama iz Udruge Franak, proučili smo situaciju, već 2 dan, čini mi se sam organizirao presicu i pozvao Ministarstvo pravosuđa i Ustavni sud, da dadnu određeno tumačenje po kojemu ta ovrha ne bi bila moguće. Međutim, svi su prali ruke od toga i prvih 10-tak dana se uopće nisu htjeli izjasniti. Ne znam je li itko osim mene ovdje u Hrvatskom saboru dizao frku oko toga, ne sjećam se, evo stvarno se ne sjećam. Ja znam da ja jesam, znam da je to radila i udruga blokirani, e sad je li ta frka koju smo mi dizali danima pomogla ili nije pomogla, ali banke, one najveće odlučile su da neće ovršavati cijela primanja i istina je da se kasnije pokazalo da velike poslovne banke nisu radile ovrhu cijelih primanja, makar su to smjele prema toj odluci Ustavnog suda. Pojavila se jedna mala banka koja je ipak radila takve ovrhe, neću joj spominjati sada ime, a i mogu ustvari, to je bila Slatinska banka i pojedini ljudi su se počeli javljati kako im Slatinska banka uzima cijelo primanje, nakon toga, ja sam sa suradnicima otišao direktno u Slatinsku banku, razgovarali smo tamo sa njihovim čelnim ljudima i Slatinska banka je obećala da to neće više raditi. I prema mojim informacijama Slatinska banka to više ne radi. Međutim ja sam osobno sa suradnicima otišao u Slatinsku banku. Nije to nitko drugi učinio. To smo učinili mi iz stranke Snaga i iz Udruge franak udruženo. Otišli smo u Slatinsku banku i ljudi su shvatili problem i nisu htjeli ugrožavati svoj rejting jer i ove velike banke su također odlučili da neće ovršavati cijela primanja, upravo zbog toga da se ne ruše rejting jer to nije dobro u današnje vrijeme. No što je sporno s ovom odlukom Ustavnog suda? Apsolutno ništa. Ta odluka Ustavnog suda je odluka koja je donesena zbog tehničkih razloga, zbog toga što ministar nema pravo Pravilnikom utjecati na zakonske odredbe, nema pravo Pravilnikom određivati što će u zakonu vrijediti, a što u zakonu neće vrijediti. I to je jedini razlog zašto je Ustavni sud ukinuo dio pravilnika kojim je prije bilo propisano da se ne smije vršiti cijela primanja. Dakle nije razlog taj što ne smije odredba biti retroaktivna, nije razlog taj što bi to bila ugroza vladavina prava, nije razlog taj što bi to bilo utjecanje na nekakve obvezno pravne odnose između vjerovnika i dužnika, ne to nije taj razlog, dapače Ustavni sud je krajem 2009. godine donio odluku na temelju jedne pravomoćne presude županijskog suda da se ne smije ovršiti cijela plaća. Naime Županijski sud, ne znam točno koji je donio odluku da se smije ovršiti cijela plaća na temelju jedne tužbe, nakon toga je uslijedila ustavna tužba i Ustavni sud je krajem 2009. godine donio odluku da je ta ustavna tužba utemeljena i ukinuo je pravomoćnu presudu Županijskog suda i rekao je da članak 55. odnosno 56. ovisno koju verziju Ustava promatrate, da li pročišćenu Ustavnog suda ili ovu koja se objavljuje u NN, dakle Ustavni sud je utvrdio da je na temelju članka 55. odnosno članka 56., ovisno koju varijantu gledamo, svaki građanin RH ima pravo na zaradu dostojnu čovjeka. Za sebe i svoju obitelj. I to je bio temelj da se ruši odluka Županijskog suda, presuda Županijskog suda da se smije ovršiti cijelo primanje. Dakle Ustavni sud ne bi rušio ovaj zakon koji je predložio SDP, ne, nema šanse. Ovaj zakon prije nego što je donese ruši Hrvatska demokratska zajednica, to je činjenica. I pri tom se služi poluistinama. A poluistina je ta da se ugrožava vladavina prava. Jer istina je kada utječemo na nekakve prethodno utvrđene ugovorne odnose da je tu donekle vladavina prava narušena. Međutim ona bi bila narušena kada bismo mi oduzeli pravo vjerovniku da ima pravo na svoju glavnicu, na svoje zatezne kamate, na svoje troškove. Kada bismo mi vjerovniku oduzeli to pravo onda bi to bilo utjecanje na vladavinu prava, međutim mi to ne radimo. Mi samo tim zakonom želimo izjednačiti dužnike koji su prije 17. lipnja 2008. godine potpisali nekakvu izjavu i one dužnike koji su nakon 17. lipnja 2008. ulazili u nekakve ugovorne odnose pa nisu potpisivali takvu izjavu. U čemu je problem s tim izjavama? To su bili tipski ugovori. Kad netko potpisuje tipski ugovor, to je onda princip uzmi ili ostavi. Dužnik koji je potpisivao takvu izjavu nije imao drugog izbora, on je morao to potpisati. Zato jer ga zakon tada nije štitio. Dakle Ustavni sud, tvrdim, ne bi rušio ovaj zakon. Ovaj zakon, prije nego što je donesen, ruši vladajuća koalicija. I to im ne služi na čast. Na sreću, moram reći na sreću, ja nemam informacija da se ovršavaju cijele plaće, to je činjenica. Ali čak i ta činjenica govori u prilog tome da zakon bez problema treba biti usvojen i donesen jer se nitko na taj zakon ne bi niti bunio, niti žalio, jer ga i ne primjenjuje. Ono prije što je bilo ne primjenjuje se očigledno. Prema tome, nitko ne bi niti postavio zahtjev za ocjenu ustavnosti pa budući da nitko ne bi niti postavio zahtjev za ocjenu ustavnosti čemu strah od toga? A s druge strane, ako bi i bio taj zahtjev za ocjenu ustavnosti, budući da je u tijeku izrada nacrta novog ovršnog zakona i budući da vi iz vladajuće koalicije tvrdite da će tim zakonom sve biti riješeno, ne znam čega se možemo bojati. Nema razloga uopće da se taj zakon ne donese. Stoga ću ja taj zakon svakako podržati, a dao sam i jedan amandman kojim se još detaljnije precizira da se te izmjene odnose i na članak 202. ovršnog zakona, jer članak 202. ovršnog zakona govori o toj ispravi koja je potpisana prije 17. lipnja 2008. godine. Međutim, to je čak jedna jako mala izmjena, ono što bi trebalo hitno promijeniti u ovršnom zakonu, su stvari koje su predložene od strane SNAGA-e, Živog zida, MOST-a i HSS-a kroz anti ovršni paket. Dakle potrebno je hitno ukinuti naplatu odvjetničkih troškova od dužnika, dakle ako vjerovnik treba odvjetnika, neka on plati svoj odvjetnički trošak. Pod hitno je potrebno ukinuti mogućnost ovrhe nekretnine koja je pod hipotekom iz nezakonitog ovog ugovornog odnosa, a ugovorni odnos je nezakonit zato jer ima nepoštenu, nezakonito utvrđenu kamatnu stopu. Pod hitno je potrebno povećati glavnicu sa 20 000 kuna na 50 000 kuna minimuma ispod kojeg se ne smije ovršiti nekretnina, pod hitno je potrebno zateznu kamatu u Zakonu o obveznim odnosima ograničiti visinom glavnice i pod hitno je potrebno obrnuti redoslijed naplate glavnice kamata i troškova na način da se najprije naplaćuje glavnica pa potom troškovi i kamata. Nadam se da će to biti riješeno tako i u novom ovršnom zakonu, jer ako ne bude to riješeno tako u novom ovršnom zakonu, onda novi ovršni zakon neće vrijediti ama baš ništa jer ovo što će Vlada sada predložiti, što smo čuli iz medija kako bi moglo izgledati, to će biti samo vatrogasne mjere. Ukoliko se ne prihvate ove mjere koje smo predložili kroz anti ovršni paket, koje smanjuju troškove i koje konačno omogućuju da se otplate dugovi, u tom smislu vatrogasne mjere nemaju nikakvu svrhu ako ne bi nakon toga uslijedile i ove mjere koje su sustavne i dugotrajne. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gospođa Mrak-Taritaš, replika.
Pa hvala lijepo podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Aleksić, hvala vam lijepo da ste se vi u svojoj raspravi vratili na ono što je tema rasprave, a to je jedna izmjena ovog zakona. I pri tome je jasno i nedvojbeno da je Ustavni sud nije ulazio u meritum, već je kroz jednu svoju drugu presudu pokazao, kao što bi sudio, nego je rekao to niste mogli riješit pravilnikom, trebate riješit na nekakav drugi način. Pri tome mislim da je manje bitno tko je bio prvi, drugi, treći, tko je bio u tom pametniji i uloga svakog saborskog zastupnika je da pomaže građanima koji se obrate. Ja ovu raspravu i shvaćam tako, no međutim, zaista ova rasprava treba ići u tom smjeru. Riječ je o jednoj zaista izmjeni, ja ne vidim niti jednog jedinog razloga, možda vi vidite koji je to razlog zašto kolege vladajuće HDZ zajedno sa svojim koalicijskim partnerima ne mogu prihvatiti ovakvu jednu izmjenu koja bi zapravo omogućila građanima koji su nesmotreno potpisali jednu takvu izjavu da mirno spavaju.
Hvala. Gospodin Aleksić, odgovor.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice Mrak-Taritaš. Pa ja moram malo podsjetit na povijest što je to bilo, znate kako je. Ja nemam PR službu, nemam nikoga i ja sam sebe hvalim. Evo ja moram sam sebe hvaliti jer ja nemam PR-a, PR-ovce koji rade za mene, ja radim sam za sebe, ja moram sam sebe predstavljati. Moram ljude podsjetiti što sam radio, evo. E sad jel to ružno ili nije ružno, javna sam osoba pa to moram raditi. A što se tiče ovog drugog koji je razlog, razlog je taj što je to predložila opozicija. Nema drugog razloga. Oni sve što opozicija predlaže odbijaju, odbacuju, makar je to i dobro. I makar to nije niti štetno i makar to nije niti opasno i makar to nije nikakav problem, niti u ustavnom smislu, niti u obvezno pravnom smislu. Jednostavno na nož su na sve ono što opozicija predlaže i oni moje prijedloge bi oni rado prihvatili kada bih ja pristupio njima i bio 78 ruka, ali eto ne mogu biti 78. ruka jer i ja imam nekakvu stranačku stegu, a da sam neovisan možda bih i bio. Tko zna.
Hvala lijepa. Gospodin Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine podpredsjedniče. Poštovani kolega Aleksiću, čekao sam da završi vaša rasprava kako bih vidio koji je vaš stav oko ovog amandmana kojeg ste predali da ga malo detaljnije obrazložite. I nakon što ste amandman obrazložili, u ime predlagatelja mogu reći da prihvaćamo amandman kojeg ste podnijeli kao zastupnik. Evo, to bi bila replika koju imam na vaše izlaganje. Hvala.
Gospodin Aleksić, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Grbin, mi se uglavnom slažemo oko gotovo svih obvezno pravnih i ostalih pravnih pitanja zato jer smo obadvojica legalisti. Zahvaljujem što ste prihvatili amandman i što ćete ga prihvatiti ustvari. Meni znaju reći da sam ja anti sustavan, da sam ja anti sustavna stranka, međutim, ono što radi stranka SNAGA, što radi udruga franak, što radim ja to nije anti sustavno, nego je to djelovanje kroz sustav da se sustav usmjeri u onom smjeru koji je moguć. A upravo ovaj zakon koji ste predložili je taj smjer koji je moguć, dakle to nije nešto što je protiv sustava, nego naprotiv, to je djelovanje unutar sustava da bi se stvari koje ne valjaju popravile. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama. Gospodin Bunjac, Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa podpredsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. Mi danas raspravljamo o jednom članku. To je cijela suština izmjene ovoga zakona. Kao što sam već rekao u ime kluba, Živi zid će podržati, ne samo te izmjene, nego i sve druge izmjene koje idu u korist građana, neovisno o tome tko ih je napisao, što smo mi između ostaloga i dokazali u slučajevima kad smo recimo dignuli ruke čak i za zakone HDZ-a, bez obzira što se oni prema nama odnose sektaški, odnosno odbijaju sve naše zakona čim vide tko ih je napisao, bez obzira šta u njima piše. Ja bih podsjetio da smo dignuli ruke za Zakon o minimalnoj plaći i o nekim drugim zakonima, što znači da smo doista zainteresirani da građani bolje žive, a ne da stvari politiziramo. S obzirom na to da sama izmjena zakona svodi na nekoliko rečenica, nije bilo loše u ovoj raspravi istaknuti i kontekst cjelokupne ovršne problematike pa smo onda eto govorili o tome da pojedine stranke kad su na vlasti provode zakon, a kad dođu u oporbu onda su njegovi veliki protivnici. Štoviše, te iste stranke Živome zidu, koja je dakle stožerna stranka koja se bori protiv dužničkog ropstva, jer je nama slamanje dužničkog ropstva u samomu temelju našega programa. Jedina stranka u Hrvatskoj kojem je to apsolutni prioritet. Onda kažu da vi ne nudite nikakva rješenja itd. i drago mi je da zastupnik Grbin to spomenuo jer je to u stvari haranga koju protiv nas provodi već mjesecima tvrdeći da mi samo pričamo, a ništa ne radimo. Kako bih opovrgnuo te tvrdnje, kratko mogu reći samo ovo, da hvala Bogu postoji statistika na stranicama Sabora, postoji dnevni red, fonogrami i druge statistike gdje se jasno vidi da živi zid predložio 15 zakona, da je predložio više od stotinu amandmana, 80 zastupničkih pitanja minimalno, da naši zastupnici hodaju na sve odbore, da sudjeluju u radu svih parlamentarnih skupina, da smo dakle, aktivniji od 80% SDP-ovih i sličnih zastupnika zajedno, da nemamo kazne za neopravdane izostanke, da smo čak i sada u slučaju kada SDP predlaže svoj zakon duplo brojniji od njihovog kluba zastupnika. To samo po sebi govori koliko smo mi za ovu temu zainteresirani, a koliko oni koji liju krokodilske suze nadajući se da će na taj način po ne znam koji puta prevariti birače i dobiti nekakav sitni postotak na rejtingu. Što se tiče našega programa, naših rješenja, u nedjelju će biti kongres stranke Živi zid, tamo ćete ih moći sve čuti, vidjeti ljude i ja se nadam da ćete konačno sa tim nekorektnim objedama jednom za svagda prestati. Što se tiče stranke MOST, ona je bila 16 mjeseci u vlasti. Imala je ministra pravosuđa, imala je ministra policije, imala je predsjednika Sabora, imala je još nekoliko ministarstava, međutim vidjeli smo da se broj blokiranih nije smanjio, da su njihovi dugovi i dalje nastavili rasti i da su oni sve one štetne zakone koje sada napadaju, glasali za njih i glasali bi još i dan danas da nisu izbačeni iz Vlade. Oni nisu napustili Vladu, oni su iz nje istjerani. I problem je u tome što zastupnicima MOST-a nije problem program HDZ-a isto kao ni zastupnicima SDP-a. Nego su jedino problem ljudi koji ga provode. To je suštinska razlika između Živog zida i ostatka kvazi oporbe. To su njima dakle, problem ljudi, a ne programi, a nama je potpuno svejedno koji ljudi su na čelu HDZ-a i koji ljudi su ministri jer nama je program problem. To je ono što je nama problem. Nama su problem EU, NATO, banke, korporacije, GMO i sva ona ludila koja nam dolaze u svrhu pokoravanja slobode hrvatskih građana i same države. Da, istina je, mi nikada nismo koalirali ni sa jednom od tih stranaka niti ćemo ikada koalirati, a znamo i vidimo da su sve stranke koje su prisutne u Saboru pod određenim uvjetima na to spremne. Mi nismo ni pod koju cijenu, mi ćemo raditi u interesu građana i nuditi stvarnu, a ne lažnu alternativu, kako bi doista građani vratili povjerenje u politiku i kako bi pronašli put da ostvare promjene koje u stvari čekaju već desetljećima. Mi smo jedini dovoljno odvažni, dovoljno sustavni i dovoljno stručni da slomimo dužničko ropstvo. Jedino je pitanje kada ćemo to učiniti i to je ono što građani sve više prepoznaju i što će na kraju doista riješiti ovaj problem, a ne promjena jednog članka, ne promjena jednog amandmana, ne nekakva presica sa dva čovjeka, nego iskrena želja, iskrena politička volja da se stanje u RH konačno i definitivno promijeni na interes 99% građana, a ne jedne uske, male skupine koje ostvaruje enormne profite na njihovoj muci i na njihovom teškom svakodnevnom radu. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa gospodin Bunjac. Nije bilo replike, jel da? Dobro. Gospodin Miro Bulj, pojedinačna rasprava.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kao što smo suglasni, Ovršni zakon je zakon koji je rak-rana i koji je brojne građane dužničkoga ropstva, a tako i cijeli gospodarski i ekonomski sustav jer bez pojedinca koji je u dužničkom ropstvu, veliki broj pojedinaca koji je u dužničkom ropstvu prenosi se na društvo i naravno da u tome, u toj zajednici u našoj RH, kad pogledamo koliko sredstava samo banke na naknade uzimaju, ne na kamate nego naknade. Te iste banke, kad vidimo koliko novca, čak 11% su bile veće kamate u Hrvatskoj iz tih istih banaka nego u njihovim matičnim zemljama, smatram da ovaj Prijedlog koji dao klub SDP-a rješava problem, ne vidim niti razloga ovaj problem što je Ustavni sud ovaj Pravilnik proglasio da nije u skladu sa zakonom. Znači, izvan snage je i s tim jednostavno rješavamo taj problem ljudi koji su u tom periodu potpisali, tri godine u tom periodu 2005.-2008. potpisali da im se može ovršiti cijela plaća. Smatram da je to nešto normalno što treba podržati i ne vidim nitko da je u parlamentu i ne očekujem da će i kolege iz HNS-a, HDZ-a i ostalih stranaka ovo podržati. Inače, vidjeli smo, da se vratimo na temu, ovdje se vraća tko je što napravio. Vjerujete mi, kolege vi koji kritizirate nas u klubu MOST-a, to možete raditi s pravom, ali je činjenica da vi ne bi bili u parlamentu da nije bilo MOST-a i da po prvi put nije bilo izbora baš zbog stavova, to se morate sjetiti. Ja bih volio replicirate, pa da me pitate o tome. Morate se sjetiti evo ja kao zastupnik nisam glasao za proračun 2017., prema tome očekujem od drugih zastupnika, bez obzira što sam bio većine. ali cijelo vrijeme kritizirati jedini koji su dali prijedlog zakona koji je bio uvjet i nakon dva mjeseca smo otišli iz vlade. Nismo mi otišli bez veze, nismo mi izbačeni bez veze ni po prvi put. Vidim da je kolega Bunjac u par navrata spomenuo Most, vjerujte mi kolega Bunjac ne bi bili u Parlamentu s tolikim brojem glasova da nije bilo MOst-a, da nije bilo izvanrednih izbora, da nije bilo 12 ljudi koji su rekli ne izdaji nacionalnih interesa, ne preslagivanju. Ali nažalost meni je žao što baš s vaše liste ljudi držu ovu većinu, baš ste vi u ovome sad u ovome trenutku na vlasti. Dal vi to radite povezano ili ne povezano ja neću tu ulaziti, ima svakakvih informacija. Ja čujem da baš vi kontrolirate ove koji držu većinu pa čak i u pravosudnom sustavu postoje ljudi s vaše liste. Mi smo otvoreno bili i ja sam moj prvi, prvi moj kada je bio nastup moje zastupničko pitanje bilo je ministru Šprlji, znači ministru Most-ovom gdje sam žestoko napao Raiffeisen zadruge, gdje sam napao Ovršni zakon. To se može vrlo lako provjeriti i nije mu bilo baš ugodno, sjećam se u tom trenutku kada sam mu postavljao ta pitanja. Prema tome, vratimo se ovome problemu, problemu da podžavajući izmjenu ovoga zakona će ljudi kojima je sada zbog Ustavnog suda koji je donio takvo rješenje ne može biti riješeno pravilnikom, moramo staviti ovo u zakon da se ljudima ne ovršuje cijela plaća. Ja mislim da je tu kraj i početak priče. Naravno da očekujem to i od kolega iz HDZ-a, ovdje ništa ne radimo i SDP-a, ja mislim da je ovo puno bitnije. Ovo je konvencija svih konvencija, ovo je život građana, ovo je život. Ovo je Ustavni sud kazao da je bilo znači pravilnik da nije bio usklađen sa Ustavom. I mi smo socijalna država, mi smo država koja moramo zaštiti naše građane socijalno ugrožene, a onaj tko je bez ikakvog primanja nije slobodan građani, trenutno je tako. Ali očekujemo i zakon cjeloviti Ovršni zakon kojega vi napominjete uvaženi tajniče, međutim to se 2017. isto govorilo kada je bio naš Ovršni zakon. Također ne veseli me što je vrlo mala lista onih koji će raspravljati o ovome zakonu, kada su brojna ideološka druga pitanja koja nisu toliko značajna za naše građane, puno su veće liste. Žao mi je što članovi oporbe pa čak i predlagatelja je u vrlo malome broju. Žao mi je što ovim zakonima dugo u noć nisu rasprave i što ne dođemo do zajedničkoga zaključka da ono što je dobro da podržimo i da riješimo ovaj problem na koji je SDP dao prijedlog. I ja osobno ne vidim nikakav problem i ne slažem se sa tisuću stvari sa kolegama iz SDP-a, ali oko ovoga moram se složiti jel se radi o životnim pitanjima. O pitanjima naših građana, bez obzira na njihov svjetonazor, njihovu vjeroispovijest, njihovu nacionalnost svih naših građana u našoj zajednici RH. I ne vidim niti jedan razlog da se ne podrži ovaj prijedlog zakona, ova mala izmjena. Sve ostalo ja smatram čistom politizacijom i kupljenjem sitnih poena. Osobno naglašavati da je neko veći borac za ovršene … ne znam, ja kao aktivist također nisam napominjao imam kaznenih prijava tko zna koliko, ali u ovome trenutku to nije bitno. U ovome trenutku je čovjek koji nema plaće, a mi možemo samo dizanjem ruke za ovu izmjenu, nema uopće primanja jer mu je cijela plaća ovršena, blokirana smatram da samo dizanjem ruke to možemo riješiti. Ja ne vjerujem da kolege iz HDZ-a to neće podržati ili kolega Borić, ja to uopće ne mogu vjerovati da neće stati iza ljudi koji nemaju kune plaće. To vam je isto da sada vama ovrše kompletnu plaću ministrima ono što su kolege govorili, kompletnu cijelu plaću, što ne bi bilo uredu. Stanimo iza tih ljudi koji sada ne znaju kako preživjeti, kako doći do kruga svojoj djeci, kako plati marendu djeci, kako platiti put, kako osigurati bilo novac. Ja mislim da je to minimum što možemo napraviti. Nema veze tko je predložio niti je bitno tko je predložio jel u ovome slučaju to predložio SDP ili neko drugi. Ali na kraju opet ću naglasiti, razočaran sam isključivo zbog toga kada pogledam da se raspravlja vrlo kratko o ovom problemu, niko se nije uključio vrlo mala je lista, međutim kada je ideološki, kada je priča o ideološko svjetonazorskim temama onda je lista puna drugačija. Pogledajte, ovo je konvencija svih konvencija, problemi životnih ljudi, ljudi koji nemaju mogućnosti da dignu kune na bankomatu niti mogu dignuti svoju plaću. Ovo je priča svih priča. Zbog toga još jednom očekujem od svih nas, neki su ovdje govorili moje kolege, pa ovdje ja ne vidim niti jedan razlog, mojih kolega nekad u bivšim raspravama da glasamo po savjesti, a ovdje je jednostavno, glasajte po savjesti. Tajniče znam da ste vi dobili zadaću i PR-ovski da je prerano pričati o tome da treba biti par mjeseci prije izbora pa donijeti taj zakon, ali dotle će ljudi ili će iseliti ili će ostati gladni, siromašni po kontejnerima. Ovim rješajemo određeni broj ljudi, koliki je nije bitno, jedan, jedan. Ja znam da vi mislite kao i ja, ali ne smijete reći jer ste dobili zadaću od ministra i Vlade, ali zaista kolege zastupnici ovo je jedan problem koji je tako lako rješiv i ja nemam nikakav problem što je to predložio SDP, ali u tisuću stvari se ne slažem s SDP-om, a oko ovih stvari ću se složiti odmah, uopće neću razmišljati. Drago mi je kada su kolege iz Živog zida predlagali svoje zakone koji su bili dobro i što će predlagati i ubuduće, SNAGA pa i HDZ, sve, sve je ok. Čeka se znači zadnji trenutak tajniče. Zbog čega se čeka zadnji trenutak? Jer će se PR-ovski to odradit? Pa to što će ljudi još godinu dana bit bez plaće to je manji problem. To vama uopće nije problem. Ja znam da vi mislite ka i ja, ali je vama naređeno, jel tako ste upali u vladu jednostavno, neprirodna je vlada i držite to sa svojim kolegom Glavašom kako držite i naravno da van je to zadnja slamka spasa i znam tu situaciju sličnu ka u kolegama iz HNS-a. to tako brod tone, ako sad potonete gotovo je. Tako razmišljate. Ali bilo je 12 hrabrih ljudi kad su bili izvanredni izbori, toga se sjećate, nije vam smješno, to je vama smiješno? Nije smiješno ovim ljudima kojima se cila plaća ovršuju, koju ne mogu dignut kunu. Vama je smiješno jel. Ali znam vašu situaciju, ali vjerujem da će kolege zastupnici podržat ovaj prijedlog gdje neće biti blokirana cijela plaća našim građanima koje to banke čine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospođa Anka Mrak-Taritaš, pojedinačna rasprava.
Hvala lijepo podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Znate postoji ona legenda o zovu sirena i tom zovu sirena se teško oduprijet. Pa bih ja tu malo iskomentirala način na koji mi vodimo ovu raspravu, dakle s jedne strane imamo oporbu koja, barem ljudi koji sjede na strani na kojoj je oporba, koja međusobno imamo pojedinačne rasprave pa repliciramo jedni drugima, vladajući, imali smo u ime Kluba HDZ-a gospođu Jelkovac, imali smo državnog tajnika koji se obratio samo jedanput i rekao neću odgovarat na replike i mislim da je gospođa Makar dala jednu repliku sa ove vladajuće strane. Tako da način na koji je rasprava vođena s ove strane oporbe ispada kao da su nam izbori skoro na vratima i da tu zapravo u ovom od centra lijevo biračkom tijelu svatko pokušava svoj dio kolača uzet pa možda kolege nešto znaju što ja ne znam pa ću iza ovog ih upitat, možda se nešto dešava što ja ne znam pa da i ja znam. Ali ja bih se ipak vratila na meritum stvari. Mi imamo jednu činjenicu, dakle imamo činjenicu da su naši sugrađani potpisali izjavom da za dobivanje kredita će se može ovršiti njihova cijela plaća ili cijeli dohodak ili bez obzira kako to zovemo. Ja moram priznati da stvari ne počinju s nama, nit će završiti s nama. Počeli su davno prije i mene to ni ne čudi. Mi smo na ovim prostorima imali jednu tradiciju dizanja kredita, imali smo tradiciju da su banke, nisu ni pitale kakvu nekretninu imate, dal je ta legalna, nelegalna, dal ste vlasnik, niste vlasnik, bili su spremni uzeti i tu nekretninu pod zalog. Imali smo jedan onaj period velike inflacije kad ste digli kredit pa nakon što ste ga, maltene ste ga otplatili, ta cijena je bila, ne znam cijena jednog ne preskupog ručka, tako da su zaista u jednom periodu, pogotovo je to period, morate znati kad je bila ekspanzija, kad se puno gradilo, puno dešavalo, da su ljudi možda i olako nešto potpisivali. No međutim tamo 2009. 2010. kreće recesija na području cijele Europe pa tako i Hrvatske pa i svijeta. I naravno da kao jedan odgovor na tu odredbu koja je bila, odnosno na tu činjenicu je bio pravilnik. Taj pravilnik je bio u primjeni, banke to, ajmo reći pošteno zaista su poštivale pravilnik i sve ostalo što je. No međutim je presuda Ustavnog suda i 2017. ona nije ušla u meritum nego je rekla to niste mogli definirati pravilnikom, to morate definirati kroz izmjenu i dopunu zakona. Što bi bilo, nego logičnije, jer ako i jedan jedini čovjek sad gleda nas i strahuje da li će se naći u situaciji za mjesec ili dva da mu ovrše cijelu plaću, vrijedi cijela ova rasprava i vrijedi sve ovo, dakle cijelo ovo popodne, ova rasprava, ovaj trud i ova argumentacija jer ja to ne doživljavam ni kao svjetonazorsko, niti tema lijevog ili desnog, niti tema jel će netko na nekim izborima skupiti 10 birača više ili manje, niti tema tko je bio prvi, ni tko je pametniji, ni tko je ljepši, ni koji bolje govori, nego je jedna tehnička izmjena zakona u kojem nešto što je Ustavni sud rekao da nije dobro u pravilniku, stavimo u zakon, mirno građani spavaju i mi završimo cijelu priču. U nekoliko navrata s ove strane govornice su moji kolege i ja sad to ponavljam, prema vladajućima rekli pa što vas košta evo jednu izmjenu tako malu, tako da ne kažem vrlo jednostavnu koja zaista usvojiti, ajde pokažite tu nekakvu dobru volju da nam je interes građana Hrvatske zajednički interes. I otprilike svi naši, što pojedinačne rasprave i svi drugi govore, mi podržavamo ovu izmjenu zakona, glasat ćemo za to. No međutim, brojke vam nikad ne lažu. Brojke kažu da vladajući imaju 77 ruku, a da mi imamo 74. i to vam je činjenica i mi možemo doći svi, možemo svi se jako potruditi, ali činjenice i neminovne brojke su tu. Dakle mi ovaj put ne molimo tih 77 ruku, nego je nekako molba za 3, 4 ruke koje bi onda dali život ovom zakonu, no međutim ajdemo probati maknuti sve ono tko je bio prvi, tko se tu najviše borio, tko se tu najviše zalaže, tko je činio ovo ili ono. Ajdemo probati to maknuti sa strane i vidjeti što je smisao ove jedne izmjene zakona. Smisao je da građani koji su to potpisali ne strahuju dal će se njihova banka predomisliti ili neće predomisliti, mirno će spavati. Iza toga, život će ići dalje, bit će isto temperature 30 kao što su danas, no međutim ćemo nekakvu poruku poslati i reći, vidi ovi u Saboru raspravljaju često puta baš i ne razumijemo što raspravljaju, ali evo, ipak je tu jedan mali pomak napravljeno i jedna mala izmjena u ovršnom zakonu je napravljena. Ovršni zakon će zasigurno u medijskom pogledu, u pogledu svih drugih i u političkom pogledu zauzeti veliko polje u svim našim medijima, najprije će evidentno iz ove rasprave tko je napisao bolji ovršni zakon, pa tko je bio prvi koji ga je napisao, pa tko se najviše trudi i građanima govori ja sam taj građanima je to svejedno. Građani u konačnici će gledati kakav će zakon biti i da li će taj zakon njima donijeti spokoj, mir, sigurnost ili ne. I nema naprijed u ovoj Hrvatskoj, vjerujte mi. Ja imam dosta godina, u politici sam bez obzira jer se vama to činilo dugo ili ne, vrlo, vrlo kratko. No međutim, imam dugo životno iskustvo, iskustvo jer sam radila s ljudima. I to iskustvo kad radite s ljudima i kad vam netko dođe u vašu kancelariju i kad o tome da li ćete vi brzo ili sporo izdati građevinsku dozvolu ovisi život njega i njegove obitelji, isti čas razumijete sve. I tu metodu nastojim zaista koristiti i u ovom Saboru. Nemam nikakav problem da za sve zakone koje vladajući predlože, za koje cijenim da su dobri zakoni, da kažem da su dobri zakoni i daću za njih glasati. I ne mislim da sam tu nešto lošija u ovom dijelu oporbe ili ne. Jednako tako, ajdemo probati pokazati i to da vladajući nemaju problem što je to netko predložio s druge strane ove sabornice i da će reći, da, to je jedna odredba koja omogućuje da građani mirno spavaju. Ali tu se šalje puno jedna šira poruka. Gle, oni se mogu dogovoriti. Kako ćemo se mi dogovoriti jednog dana na Ovršnom zakonu koji je interes nas svih da bude dobar Ovršni zakon. Čak znamo i možemo reći svi se uzdajemo u slovenski model. Ja moram priznati, kad sam to malo gledala da je slovenski model najbolji. Pa kako mi možemo pružiti vjeru građanima da ćemo se oko jednog ovršnog zakona dogovoriti, ako se oko ovako jedne, ja bih rekla, neću upotrijebiti da me netko krivo ne shvati, ili jedne stvarno tehničke izmjene zakona ne možemo dogovoriti. Poruke iz ove sabornice, šaljemo razne poruke. Jedna od poruka je naravno, politički gdje se nalazimo. Druga poruka je u tom smislu što se tko od saborskih zastupnika zalaže. Ali treća poruka je poruka da nam interes građana RH mora biti na prvom mjestu.
Hvala i vama. Slijedeći je gospodin Gordan Maras. Nema ga, gubi pravo. ... [[Upadica: ne čuje se.]] U ime predlagatelja, hoćete vi? Dobro. Ali lijepo je da u ime predlagatelja netko uzme riječ. Izvolite gospodine predlagatelju.
Nije u ime kluba, nego ono ... [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, svjedočimo jednoj dosta paradoksalnoj situaciji. Dakle, Klub zastupnika SDP-a predlaže izmjenu jednog članka zakona kojeg je ministar financija u obraćanju Ustavnom sudu svesrdno podržavao. Vlada čiji je član i taj ministar financija nakon toga daje negativno mišljenje na naš zakon. Klubovi zastupnika podržavaju naš zakon, ali daju negativno mišljenje na naš rad dok smo mi bili u Vladi, a rezultat će biti da će se građanima i dalje ovršavati cijela plaća samo zbog jedne političke tvrdoglavosti i rekao bih, jednog iracionalnog inačenja parlamentarne većine nečemu što je jednostavno najnormalniji prijedlog. Nije slučajno da se ova izmjena neće dogoditi. Dakle, danas je 25. travanj, a mi smo ovaj prijedlog uputili u proceduru 27. listopada prošle godine. To je točno, čini mi se, pola godine od danas, odnosno od preksutra. Vlada se očitovala 23. studenog 2017., na Odboru za pravosuđe bio je 13. prosinca i onda smo čekali trebati ovu novu poslovničku odredbu da svojim potpisima možemo neku točku staviti na dnevni red i mi smo se odlučili kao prvu točku s kojom ćemo iskoristiti to poslovničko pravo staviti Ovršni zakon. Čekamo da prođe 60 dana pa ćemo slijedeći put to vjerojatno napraviti sa Zakonom o obveznim odnosima koji govori o istoj tematici, a to je da se, i to je gospodin Bunjac spominjao u svom izlaganju u ime kluba, da se najprije ne kod plaćanja dugova dakle, da se ne skida odmah troškovi pa kamate, pa tek onda glavnica, nego da to ide u jednom proporcionalnom redu. I to je Vlada također odbila. Dakle, žao nam je što, ako ostane ovakav stav klubova parlamentarne većine, ovaj Zakon neće biti prihvaćen zbog toga što je i Ustavni sud rekao da je ovo što piše u Pravilniku, da se može, mora riješiti izmjenama i dopunama Zakona, a Vlada je u svom očitovanju navela da je to neustavno, tako da Ustavni sud očito ne zna što je ustavno i što je neustavno. Zahvaljujem svejedno svima koji su sudjelovali u raspravi. Obzirom da je glasanje vjerojatno preksutra, možda se još u međuvremenu i promijeni mišljenje. Hvala.
Hvala i vama gospodine Bauk. Zaključujem raspravu. Sutra nastavljamo raspravu sa Prijedlogom zakona o audio-vizualnim djelatnosti, prvo čitanje, u 9,30. Hvala lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 17,56 SATI.
Idemo na Konačni prijedlog Zakona o dopuni Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 216. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Goran Aleksić. Sukladno čl. 201. Poslovnika o amandmanima se izjašnjavaju predlagatelj, te Vlada ako nije predlagatelj zakona. Molim predstavnika predlagatelja, pardon. Predstavnik predlagatelja je tijekom rasprave prihvatio amandman. Molim predstavnika Vlade da se očituje o podnesenom amandmanu. S nama je državni tajnik, poštovani Juro Martinović. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici. Vlada RH je stava da se ovakav Zakon o dopuni Ovršnog zakona ne prihvati iz razloga što smatramo da on proizvodi retroaktivne učinke na odnose među privatnim osobama i da je to protivno načelu vladavine prava u koje je neupitno ugrađeno i očekivanje svih sudionika privatnih odnosa, a to su ugovorne strane da će se ispoštivati njihova legitimna očekivanja iz tih pravnih poslova, osobito ukoliko su ih, a u ovom slučaju to jesu, sklopili po važećim propisima RH.
Zahvaljujem. Dakle, Vlada ne prihvaća ovaj amandman pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Ovršnog zakona koji ne prihvaća Vlada… ... [[Upadica: ne čuje se.]] Glasovanje o amandmanu, ali predlagatelj je prihvatio amandman. ... [[Upadica: ne čuje se.]] A znači ipak treba, ja se ispričavam. Da. Onda glasujmo o amandmanu… ... [[Upadica: ne čuje se.]] I treba li obrazloženje onda? Da. Kolega Aleksić, izvolite.
Tražim glasovanje o amandmanu, u svakom slučaju. Amandman je prihvaćen od predlagatelja, međutim nije od Vlade, pa onda tražim glasovanje.
Oprostite, tražite glasovanje? Glasujmo onda o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Izvolite kolega Grbin.
Sukladno čl. 248. Poslovnika Hrvatskog sabora molio bih stanku u trajanju od 10 minuta vezano uz ovu točku dnevnog reda, odnosno glasovanja o ovom Prijedlogu Zakona, te vas molim da mi omogućite da to i obrazložim.
Imate dvije minute, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Ponoviti ću još jednom, predmetnim Zakonom traži se ukidanje mogućnosti ovrhe na cijeloj plaći ovršenika. Dva puta tijekom trajanja postupka pred Ustavnim sudom vezano uz ukidanje Pravilnika zbog kojeg smo morali donijeti odnosno uputiti u proceduru ovaj Prijedlog zakona, Vlada RH se očitovala o tome. Očitovanje je slao vaš stranački kolega, ministar Marić i rekao je da bi ukidanje tog Pravilnika, koji je isti kao i predloženi Zakon, dovelo do toga da bi se zaposleni u RH doveli u robski odnos prema vjerovnicima. Dakle, Vlada RH je 2016. i 2017. godine podržavala ovakvu mjeru. Danas ju ne prihvaća, vjerojatno zbog osobe predlagatelja. Zbog toga, mi iz Kluba zastupnika SDP-a tražimo stanku u trajanju od 10 minuta kako bi uvaženi kolege iz vladajuće većine imali prilike još jednom razmisliti kako bi njihov život izgledao kada bi im se plijenila čitava plaća. Kako bi njihov život izgledao kada cijeli mjesec ne bi imali svoja primanja. Zato evo, molim vas poštovani gospodine predsjedniče, sukladno čl. 248. da odredite stanku u trajanju od 10 minuta.
Morat ću odobriti stanku, ali koliko sam shvatio, ne da bi se vi konzultirali, nego da dadete priliku drugima da se konzultiraju [[Upadica Grbin: Tako je.]] Ako su ovi drugi izkonzultirani već između sebe, da li možda onda vi odustajete od te stanke?
Ima i drugih klubova. Imamo i klub MOST-a itd. Poštovani gospodine predsjedniče, stanka je sukladno Poslovniku zatražena.
Ja vam moram dati stanku, ali obrazloženje držim pomalo problematičnim. U 13,15 onda glasujemo o ovom Zakonu. STANKA U 13,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, sada ćemo pristupiti glasovanju. Dakle, dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Ovršnog zakona kojeg ne prihvaća Vlada ni saborska radna tijela. Utvrđujem da zakon nije donesen jer nije dobio potreban broj glasova, bilo je 17 glasova za i 72 glasa protiv. Ovim smo došli do kraja glasovanja.