Dobar dan svima! Prvi zakon danas, prvi prijedlog je Prijedlog odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta. Samo da pročitam to do kraja tako da započnemo formalno, a onda ćemo prijeći na pauze. Znači, prvi je akt - Prijedlog odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta Predlagatelj akta je Odbor za obitelj, mlade i sport na temelju članka 44. Članak 87. i članak 161. Poslovnika Hrvatskog sabora te članka 6. Zakona o nagradi za promicanje prava djeteta. Prije nego što prijeđemo na akt, oprostite netko je digao ruku. Gospodin Glasnović. Dosta. Dobro. Tražite pauzu ili možemo odmah?
Tražim pauzu po pitanju stanja u hrvatskim medijima.
Nužna pauza ili možemo odmah nastaviti? Pauza. Dobro. Hvala.
Pa ja bih tražio pauzu.
Dobro, deset minuta pauze.
…/Upadica Bukarica: Pa i drugi su još./…
Tko još? Izvolite dignite se.
Poštovani potpredsjedniče, u ime kluba MOST-a tražim stanku o situaciji u Agrokoru.
Dobro. Hvala lijepa. Odobrena. Dalje? Izvolite gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja također u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku vezanu za aktualnu političku situaciju.
Hvala. Odobreno. Izvolite, gospođo Mrak-Taritaš.
Pa u ime kluba GLAS i HSU-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta vezano uz aktualnu političku situaciju.
Također odobreno. Izvolite. Dobro, četiri stanke. Deset minuta. Hvala. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,40 SATI]] Dobro, gospodin Glasnović je ovdje, on je prvi na listi. Izvolite.
Poštovane kolege, ja bi opet upozorio javnost o jednom šokantnom stanju, šokantnom stanju u hrvatskim medijima koji je dan danas prisutan. Vi danas kad čitate … [[Govornik se ne razumije.]] medije, potrebna je mudrost Solomuna i detektor za laž. Opet se piše po nalogu, a tko je na meti? Meta je Hrvatska država i pojedinci. Zamislite vi da u jednoj suvremenoj državi, netko napiše jedan dnevnik, da je ta država za k, neću tu riječ progovoriti ili npr. gdje se postavljaju pitanja, kad mislite da će propasti Hrvatska država? To su naše svakodnevne novine. Istovremeno napadaju se pojedinci i to sustavno, vodi se crna propaganda protiv ljudi na Internet stranicama, stvaraju se lažni profili, imamo takvo iskustvo ovdje iz našeg kluba. Na kraju tko se sjeća Mio Crnoje. Nitko. U 70, u 2 dana, pokrene 73 napada su pokrenuta na čovjeka koji ni kriv ni dužan je dobio sad pravdu na sudu, njemu je isplaćeno 20000 kn ostataka, on je razapet, to nije bio ni prekršaj. Danas se vodi sudski proces protiv klevete, jer u Slobodnoj Dalmaciji, na naslovnoj strani pisalo je ovo „Nećeš lopove, lažove, prevratne.“ Zamislite vi da se to dogodi negdje na zapadu, tko god je to napisao bez provjera, platio bi milijunske odštete. Kod nas nema nikakve zaštite od klevete. Jer opet su na dijelu … [[Govornik se ne razumije.]] i oni privilegirani lažovi, nespretni lažovi i vi protiv njih nemate nikakve obrane. Mogu govoriti šta god hoće, bez ikakve kazne. Napišu demant kasnije, 3, 4 mjeseca kasnije, trebate mikroskop da se vidi taj demant i nikom ništa. To su tjednici, portali, neki su dužni državi pola milijuna kuna. I danas siju dezinformaciju … [[Govornik se ne razumije.]] itd. Cenzura postoji, što je šokantno da je u Hrvatskoj, na državnoj televiziji, na HTV-u ukinuta redakcija za istražiteljsko novinarstvo, to znači, to nikoga ne zanima. U svakom članku imate po dvije novine, … [[Govornik se ne razumije.]] najmanje 2, 3 laži. To je ko u bivšoj Jugi gdje se u roku od 24 sata moglo cenzurirati svaki natpis u novinama. I ono se strogo reguliralo što se može objaviti. Imali ste 3 kategorije. Prva je bila, može se objaviti, druga djelomično, a treće cenzura. I to se danas događa, i sam pojam da mi više u Hrvatskoj nemamo istražiteljskog novinarstva. To je mrtvi pojam, sakrivaju se ključne stvari, zašto je to tako. Što se sakriva? Prva stvar je ova da u Hrvatskoj vlada jedna banda, a to je spoj bivših kadrova i mafija jedna, svi sjede ovdje, spalili su … [[Govornik se ne razumije.]] knjižice i tu nam glume … [[Govornik se ne razumije.]] demokraciju. To je građevinska mafija, tu su drugi karakteri iz SDP-a, HDZ-a i drugih karaktera. To nikoga ne zanima, stvorili su paralelni pravni sustav, jedan za kmetove, Hrvate, a druge za njih. Imaju lovu vani, briga njih, uvijek će živjeti kao bubreg u loju. To crveno plemstvo, tu su danas. Šta se još tu ovaj, o čemu se ne govori. Sakriva se geneza privatizacije. Nije počeo Agrekor '90.-tih nego prije '90.-tih i druge tvrtke, udbaške tvrtke, tko govori o tome. To su korijeni privatizacije, koji se danas sakrivaju, a privatizacija je projekat komunističke partije, koji je najbolji znao tržišnu cijenu tih državnih poduzeća u bivšoj državi. Socijalni i ovi društveni direktori, socijalisti i direktori, oni su to preveli nakon '90-te i danas su veliki biznismeni. Novac koji su pokrali vraćaju natrag … [[Govornik se ne razumije.]] investiciju, to se sakriva. I također se brani najveća kriminalna organizacija u povijesti Europe, izvan sovjetskog saveza zapadno od Urala, te komunistička partija Jugoslavije. Ti su ljudi ovdje danas, izgradili su svoje karijere, ovi novinari, na laži i obmani, to su svi bivši jugoslaveni i što sam rekao, rade u portalima u tjednicima. Jer da je ovo normalna država, oni bi bankrotirali zbog kleveta i laži. Nažalost još živim u jednoj … [[Govornik se ne razumije.]] i propagandi, država koja je propaganda prva.
Gospodin Glasnović, vrijeme. Dobro je, danas nismo nikoga ubili, barem. Gospodin Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo neophodno se danas osvrnuti na slučaj Agrokor, iako se prema reakcijama iz vladajuće stranke, iz Vlade ovog priopćenja kojeg smo jučer mogli vidjeti, premjer i ministara u Vladi djeluje kao da se baš ništa ne događa, jer oni nemaju odgovornost i oni baš nikome se ne moraju opravdavati niti polagati račune. I zanimljiva je ta njihova ignorancija. Oni kao da žele reći da je jedina veza Ivice Todorića i koncerna Agrokor i Vlade odnosno, HDZ-a lex Agrokor. Ja se pitam, što je bilo prije svega toga? Što je bilo prije lex Agrokora, godinu, 5, 10 prije. Premjera ne zanima ono prije, ne zanima ga uzrok, čini se. Ne zanima ga kako je nastao Agrokor ovakav kakav jest i kakvu ulogu u svemu tome imaju njegovi ministri, dužnosnici, svi ministri financija, do sada Porezna uprava, HANFA, HNB i HDZ kao stranka, da Most i Božo Petrov prije devet mjeseci nisu inzistirali u Vladi da se priča o Agrokoru danas ovo ne bi gledali, još uvijek bi svi ignorirali problem, još uvijek bi se vjerojatno krpale rupe putem HBOR-a, još uvijek bi se bacao novac u bunar kako se činilo do sada. Preko nekoliko puta je Božo Petrov inzistirao i pitao premijera Plenkovića i ministra Marića što se događa i kada će se razgovarati o temi Agrokora jer je čuo alarmantne informacije od dobavljača. Međutim oni su govorili da nema razloga za brigu. Ministar Zdravko Marić je u javnosti govorio da se ništa oko Agrokora događa, a jučer smo vidjeli da je bilo 13 milijardi razloga za brigu, 13 milijardi razloga. I tek nakon što nismo odustali, tek nakon što smo otvorili tu temu i kasnije onda i podigli kaznenu prijavu protiv Ivice Todorića i rekli dosta tom krpanju rupa u Agrokoru i bacanju novca u bunar putem HBOR-a, tek tada kreću predistražne radnje, izvidi i sve ostalo. Željeli smo da se utvrdi što je to točno Ivica Todorić radi i možda još bitnije tko mu je pomagao, a netko mu je očito pomagao svih ovih godina. Nakon jučer iznesenih rezultata poslovanja tvrtki i sastav Agrokora, te očekivanju konsolidiranog izvješća u ponedjeljak jasno je da slijedi period rekonstruiranja Agrokorovih kompanija. Bit će to dug i težak period ali ono što je najvažnije jest činjenica da je konačna dekonstrukcija koncerna kao što je Agrokor da ona treba označiti prekretnicu i dekonstrukciju cijelog sustava koji je bio na snazi u Hrvatskoj posljednjih 25 godina. Ivica Todorić, a to se slažu i analitičari obrađivao svaku političku garnituru u ovoj zemlji, imao je svoje zaštitnike u politici u svakom ministarstvu u svakoj vladi, ali po prvi put mu je neko rekao dosta. I dobro je sinoć primijetio jedan novinar u Otvorenom kada je rekao, meni se čini da je to bio Most. To je bio Most. Mi smo rekli dosta, dosta ovakvog sustava, dosta ovakvog načina upravljanja zemljom, dosta ovakvog ortačkog kapitalizma i vrijeme je da se uspostave jedni zdraviji temelji za jedno tržišno gospodarstvo, naravno inzistirajući na transparentnosti u cijelom ovom procesu, inzistirajući na tome da se stvori zdrave temelji za hrvatsko gospodarstvo i da se kanal kojim će naši poljoprivrednici i proizvođači moći plasirati u kojem će moći plasirati svoje proizvode da nastojimo barem da on ostane u hrvatskim rukama. Znači htjeli smo transparentnost, svaki detalj sa sastanka u Vladi koji je bio kojeg pričao o njemu kao da je bio tajni, Božo Petrov ga je iznio, odlučili smo riješiti problem kada su svi okretali glavu, pokrenuli smo kaznenom prijavom i ove izvide unutar Agrokora, ali on što želim naglasiti i mislim da je to vrijeme, da svatko u ovoj sabornici zaboravi svoje osobne političke i druge interese i ambicije. To poručujem kolegama iz SDP-a kojih nema ovdje. Ako je jedini razlog zbog kojeg HDZ stopira istražno povjerenstvo to da netko od bivših ministara želi biti u povjerenstvu, a HDZ se s tim ne slaže, onda kolege iz SDP-a odustanite od toga, nije bitna nečija osobna ambicija ili želja da bude u tom povjerenstvu, bitno je da povjerenstvo što prije starta. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Gospodin Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Puno bi sada nakon kolege Grmoje pričati, reći ću kolega Grmoja i kolege iz Most-a kada bi se vodio vašom logikom, vašom filozofijom, vašim pogledom na načine rješavanja i poštivanja Ustava u Hrvatskoj gdje postoji načelo trodiobe vlasti, gdje postoji jasna distinkcija između izvršne, zakonodavne i pravosudne da se onda takvom vašom logikom vođeni zapitate tko je od 1. siječnja ili 20. siječnja ili početka 2015. godine upravljao i bio zadužen u hrvatskoj Vladi za resor pravosuđa, za resor policije i unutarnjih poslova. Prema tome, kada vi nekome pokušavate imputirati kako nije provodio određene radnje, onda se zapitate tko je kroz to vrijeme prije nego što je došlo do velike krize u Agrokoru bio zadužen u vladi za ako hoćete i represivni sustav. Ali ja vas ne optužujem vidite. Ja mislim da to nije posao vaših ministara, ni vaših, ni ovih, ni onih, to je posao represivnih institucija, to je posao policije, to je posao DORH-a i ja tu nikada neću zbog toga prozivati vaše ministre. A vi ste u stanju zbog toga što to niste radili, a to vam je kao argument u stanju ste prozivati i predsjednika Vlade. Dakle to je jedna stvar. Jučerašnja objava rezultata koji su pokazali kakvo je stanje u Agrokoru krajem 2016. godine kao i stanje u Agrokoru koje je bilo u ožujku koje je prethodilo donošenju Zakon o izvanrednoj upravi u tvrtkama od sistemskog značaja za RH u najboljoj mjeri potvrđuje da je taj zakon bio nužan kako bi spasio hrvatsko gospodarstvo, hrvatski financijski sustav, kako bi zaposlenici koncerna nastavili funkcionirati, kako bi dobavljači i dalje dostavljali i bili dobavljači tog koncerna itd., itd. i omogućio je da je ova godina, a to ste čuli, vidjet ćemo do kraja godine, kada se gleda osnova računa i dobiti vrlo vjerojatno biti pozitivna i na taj način ne samo da će pomoći onima kojima je bila izvorno namjera, a to je zaposlenicima, dobavljačima dakle tom jednom cijelom sustavu oko 150 tisuća zaposlenika u samom koncernu i u tvrtkama koje posluju sa Agrokorom nego će ta činjenica itekako dobro doći i kreditorima jer će ukoliko Agrokor nastavi kroz nagodbu koja je krajnji cilj samoga zakona omogućiti da ono što su uložili u određenom postotku doista mogu kasnije i vrednovati i na taj način neće ostati bez svojih ulaganja koja su kroz Agrokor pute kredite ili na bilo koji drugi način plasirali. Što se tiče samog rada istražnog povjerenstva, dakle ja to ovdje javno želim reći. HDZ podržava osnivanje istražnog povjerenstva, ne samo da podržava, mi smo predložili našim kolegama u oporbi i u SDP-u, vjerojatno to i vi znate da se danas imenuje, osnuje i imenuje povjerenstvo. I mislimo ali ne ucjenjujemo za razliku od drugih, mi ne ucjenjujemo, mi mislimo da u tom povjerenstvu ne bi trebali sudjelovati bivši ministri, pogotovo ne ministri iz gospodarskog resora, iz pravosudnog resora, koji na ovaj ili onaj način mogu biti svjedoci u tom postupku. Jer povjerenstvo radi sukladno Zakonu o općem upravnom postupku gdje ne može osoba koja će biti svjedok u isto vrijeme voditi i rješavati taj isto predmet. Prema tome, mi mislimo da to nije dobro ali ako je toliko pojedinom članu i zastupniku ovog Visokog doma stalo da bude u tom povjerenstvu a u isto vrijeme je bio ministar u nekoj od bivših Vlada, mi ćemo i to propustiti ali ćemo to kada za to dođe vrijeme itekako znati odgovoriti. Dakle što se nas u Klubu zastupnika HDZ-a tiče mi danas smo spremni donijeti i glasovati o istražnom povjerenstvu, ne samo glasovati o osnivanju nego i o imenovanju članova. I ja se nadam da je i u oporbi, postoji konsenzus oko tih članova i što se HDZ-a tiče to povjerenstvo može sukladno odluci i amandmanu koji bi bio u tom smislu predložen započeti sa radom. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu povredu Poslovnika gospodin Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Bačić je prekršio članak [[Upadica Radin: Članak, članak, samo članak.]] 14., članak 14., znači mora se držati Ustava u ovom Visokom domu. On je ovdje nama poslao poruku da ministar policije, odnosno ministar unutarnjih poslova i ministar pravosuđa pokreću istrage protiv nekoga. To nije točno. Ja nisam prozvao niti jednog ministra pravosuđa i ministra unutarnjih poslova HDZ-a, nego ministra financija, poreznu upravu, HANF-u, HNB i druge institucije. A ministar unutarnjih poslova gospodine Bačiću, evo žao mi je što vas nakon toliko godina u Saboru moram podučiti ne pokreće istragu, niti ministar pravosuđa ima bilo kakvu ingerenciju nad sudbenom vlašću.
Hvala lijepa. Ja sam vas pustio govoriti gospodine Grmoja međutim u članku 14. piše da zastupnik ima i druga prava i dužnosti utvrđene odredbama Ustava RH zakona i ovoga Poslovnika. Znači malo je, kako bih rekao, interpretirali ste malo na svoj način taj članak ali pustio sam vas govoriti jer najbolje je pustiti govoriti onda, tolerance. Gospođa Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene kolegice i kolege. Dakle aktualna politička tema koja apsolutno u žiži zbivanja je Agrokor. Ljudi vole gledati sapunice i onda sapunica počne i onda krenete gledati i onda sapunica traje i otprilike znate kako će sapunica završiti ali svi stoje ispred televizijskog ekrana i misle da će se tu desiti nekakve nove, istina Bog uvodimo neke nove likove, pa se vraćamo u prošlost a sapunica traje, mi gledamo i nekada se čudite, nekada znate što će biti u sljedećem nastavku ali ostajete. Dragi kolegice i kolege, bez obzira da li ste vladajući ili bez obzira da ste u opoziciji, vladajući imaju odgovornost, imaju odgovornost izvršne vlasti za voditi ovu državu ali imaju i odgovornost i ovom saboru. Sapunica koja je zove Agrokor, mi ju moramo završiti što se tiče ovog Parlamenta. Iz jednostavnog razloga što svi dobro znamo da je Agrokor rezultat jednog sprega, privatnog kapitala i države, to se zove rođački kapitalizam. Kada u liku jedne tvrtke i u liku jedne obitelji nastane nešto što se bavi proizvodnjom, preradom i prodajom, to više u ovoj zemlji ne smije se desiti. Naravoučenije iz ove sapunice treba biti da se to više ne smije desiti. Ali za razliku od sapunice koje nas uveseljavaju ovu će platiti porezni obveznici RH, pitanje je samo koliko. Agrokor će sa sobom povući u taj jedan bezdan za koji ne znamo koliko je dubok, strašno puno dobavljača, strašno puno malih tvrtki koje se nisu pripremile na tu situaciju. Stoga premijer koji je u ovoj sabornici rekao da on može što hoće, pa kada može što hoće minimum bi bio da zaista DORH odradi svoj posao i da u tom smislu se pokrenu sve aktivnosti koje trebaju. A mi u Saboru ne trebamo kroz ove aktualne satove i ostalo uveseljavati i vidjeti tko je duhovitiji ili ne nego Istražno povjerenstvo je nešto što treba utvrditi političku odgovornost, ne trebamo to odgađati u petak kada je glasanje, pa za neku srijedu kada će možda biti glasanje ili od petka do petka. Danas je petak, nema razloga da mi ne izglasamo istražno povjerenstvo, nema razloga da ono ne počne sa radom, nema razloga da ne utvrdi političku odgovornost jer ju može utvrditi i nema razloga da kada sukladno svim zakonskim propisima ove zemlje netko drugi krene sa aktivnostima a ono prestane sa radom. Stoga drage kolegice i kolege, mislim da ovu sapunicu koja traje u Saboru, a traje od srijede do petka i u petak završava sa, je onaj za idući tjedan što će biti, danas možemo završiti, možemo osnovati Istražno povjerenstvo, ono krenuti sa radom, ali pritom jednako tako voditi računa da ova zemlja i porezni obveznici nisu sudjelovali u stvaranju tog duga a plaćat će taj dug koji je nastao i to je ono što jasno i glasno treba reći. Stoga, završiti sapunicu u Saboru, jednako tako konačno ono što smo nekoliko puta pitali premijera da od njega dobijemo odgovor da li će cijelu priču sa Agrokorom platiti porezni obveznici. Hvala.
Hvala i vama.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,05 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, prije nego što krenemo s glasovanjem, podsjetio bih da u nedjelju 8. listopada slavimo Dan neovisnosti Republike Hrvatske pa bi se osvrnuo na to s par rečenica. Hrvatski sabor donio je 8. listopada 1991. jednoglasnu odluku o raskidu državno-pravnih sveza RH sa ostalim republikama i pokrajinama SFRJ-a. Odluka je bila završni čin okončanja postupka razdruživanja od drugih republika i pokrajina bivše države koji je započet 25. lipnja iste godine kada je Hrvatski sabor donio Deklaraciju o proglašenju samostalne u suverene RH i ustavnu odluku o suverenitetu i samostalnosti RH. Tim državnim političko-pravnim aktima utemeljena je suvremena Hrvatska, ostvarene su i višestoljetne težnje hrvatskog naroda i najvažnija politička vizija prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana i tadašnjeg državnog vodstva na čemu im trebamo zahvaliti. A Hrvatski sabor pokazao je još jednom svoju ključnu ulogu u obrani nacionalnog suvereniteta i državnosti, slobode i demokracije. Dobro je poznato da se sjednica zbog tajnosti održala u podrumu INA-ine zgrade u Zagrebu jer su dan ranije zrakoplovi JNA bombardirali zgradu državnog Sabora i Banske dvore u pokušaju da likvidiraju hrvatsko vodstvo. Samostalna i suverena Hrvatska utemeljena je u Domovinskom ratu koji je bio oslobodilački rat i legitiman u obrani hrvatskog naroda i države od velikosrpske agresije. Stoga obilježavajući neovisnost Hrvatske, svoju zahvalu moramo uputiti svim braniteljima, civilima i njihovim obiteljima koji su obranu svoje domovine prihvatili kao najčasniji zadatak. Poštovane zastupnice i zastupnici, Hrvatski sabor odigrao je ključnu ulogu u donošenju važnih odluka za stvaranje i obranu suvremene hrvatske države. Njegova uloga kroz hrvatsku povijest a posebno u novijoj, obvezuje nas danas da ozbiljnim, sustavnim, hrabrim i dosljednim djelovanjem slušajući poruke svakog hrvatskog građanina, uspješno ostvarujemo svoje političke vizije, na opće dobro hrvatskoga društva i odlučno preuzmemo odgovornost i time dokažemo hrvatskim građanima snagu Hrvatskog sabora koju je oduvijek imao. Drage kolegice i kolege, ovogodišnji Dan neovisnosti obilježit ćemo u nedjelju, 8. listopada polaganjem vijenaca na groblju Mirogoj s početkom u 10 i 30 sati i zatim posljednjom ovogodišnjom ceremonijom velike smjene straže, na Trgu svetog Marka u 12 sati, a Hrvatski sabor kao predstavničko tijelo hrvatskih građana, otvorit će im svoja vrata od 11 do 17 sati. Stoga vas pozivam da zajedno u što većem broju proslavimo Dan neovisnosti a posebno ovdje u Hrvatskom saboru u otvorenom razgovoru i razmjeni mišljenja s hrvatskim građanima koje zastupamo. I za kraj, poštovane zastupnice i zastupnici, čestitam vam Dan neovisnosti, čestitku povod Dana neovisnosti upućujem i svim Hrvaticama i Hrvatima te građankama i građanima RH. E sada prije plenarne sjednice održan je sastanak predsjednika i predstavnika klubova zastupnika i iz redova vladajuće većine i iz oporbe i razgovarali smo o izboru članova Ustavnog suda, tri suca Ustavnog suda i isto tako o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenice u vezi okolnosti nastanka poslovnog koncerna Agrokor itd. Moj je dojam bio da smo se sve dogovorili, međutim s obzirom da ovdje ne vidim osim kolege Bauka ostale zastupnike SDP-a, a za donošenje odluke o izboru tri suca Ustavnog suda potrebna je dvotrećinska većina, ja bih molio kolegu Bauka ako može da nam kaže koji je trenutno stav Kluba zastupnika SDP-a kako bi mogli ili nastaviti glasovanje ili odložiti to glasovanje za idući tjedan. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Nema nikakvog razloga da ne nastavimo s glasovanjem obzirom da ste rekli da ćete one točke za koje nije potrebna dvotrećinska većina izglasati u tom smislu ja sam tu da obrazložim amandman predlagatelja na prijedlog odluke o istražnom povjerenstvu za Agrokor i nakon toga možemo glasati o ustavnim sucima. Hvala.
Dakle ja ću sada napraviti stanku od 15 minuta, obavit ćemo još jedan krug konzultacija je ovo je sada malo previše čini mi se od vaše strane, vrlo fer, vrlo korektno smo obavili razgovore, odgovornost u ovome trenutku i za izbor ustavnih sudaca, ali i za izbor članova povjerenstva za Agrokor je na SDP-u, tako da dajem stanku od 15 minuta.
Gospodine predsjedniče i ja tražim stanku od 15 minuta. Hvala.
Može. STANKA U 13,25 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,40 SATI]] Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, nastavljamo s radom. Imamo 4 zahtjeva za raspravu, prvo je Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Arsen Bauk.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, od 12.7. do danas značajno smo se približili u stajalištima, ali nažalost ne još toliko da međusobno povjerenje bude toliko da jedni drugima vjerujemo da ova druga strana neće iznevjeriti dogovor. To sam čuo da nam ne vjerujete, prema tome, pozivam vas gospodine predsjedniče da nastavimo glasovanje, da raspravimo amandman SDP-a kao predlagatelj, da donesemo odluku o istražnom povjerenstvu, da raspravim amandman Odbora za Ustav i da izaberem Ustavne suce. I to je to. Hvala.
Kratko ću se samo osvrnuti, u dnevnom redu je točka Izbor Ustavnih sudaca prije točke povjerenstvo za Agrokor, a dnevni red određuje predsjednik Hrvatskog sabora. Obavljene su određene konzultacije, međutim SDP ustraje na tome dakle da se povjerenstvo za Agrokor bira prije Ustavnih sudaca. Oko toga ne postoji dogovor u okviru vladajuće većine tako da ta opcija nažalost ne može proći i dobiti potporu. Ja samo tumačim ovdje dakle, što se trenutno događa, mislim da je to korektno. Izvolite kolega Maras. Povreda Poslovnika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Povrijedili ste Poslovnik koji govori o predsjedanju i sudjelovanju. Znači, vi ste ovdje iznijeli stav HDZ-a za šta se uredno javio gospodin Branko Bačić da ga kaže, ali ste se postavili u poziciju onoga koji tumači odnose, dogovore i druge stvari šta mislim da nije korektno. Zbog toga što ste vi to tako napravili ja sam dužan ovdje hrvatsku javnost obavijestiti da je uvjet SDP-a od 12.7. ove godine kada je HDZ izrijekom rekao da je protiv istražnog povjerenstva, da je uvjet SDP-a za izbor ustavnih sudaca da se izabere i osnuje Istražno povjerenstvo. I mi od tog svog uvjeta do dana današnjeg nismo odstupili. Ukoliko postoji volja kod HDZ-a da se osnuje, izglasa istražno povjerenstvo to se moglo već danas tijekom glasanja napraviti jer je za to potrebna većina [[Upadica predsjednik: Hvala vam. Vrijeme vam je isteklo.]] od 75 zastupnika. Znači, mi imamo isti uvjet od 12.7 [[Upadica predsjednik: Kolega Maras!]] dok HDZ mijenja svoj stav prvo bi htio povjerenstvo, pa ne bi htio povjerenstvo. Mi jednostavno sa te strane moramo.
Prije svega vi ste povrijedili Poslovnik, niste rekli ni koji članak Poslovnika je povrijeđen. Drugo, ovo ste iskoristili ne za povredu Poslovnika nego za stav SDP-a. Kao predsjednik Hrvatskog sabora ja sam samo objasnio kakva je trenutno situacija ne prejudicirajući kakav će biti stav Kluba zastupnika HDZ-a, tako da ne slažem se sa vama i smatram da ste povrijedili vi Poslovnik. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Evo u ime kluba MOST-a ja bih pozvao zastupnike SDP-a i HDZ-a na odgovornost, na razum. Mislim da je dosta ovog cirkusa kojeg priređujete. Jasno je da je uvjet SDP-a bio takav kakav je bio cijelo ovo vrijeme. Ne vidim razlog ako kolege iz SDP-a ne vjeruju HDZ-u, ne vidim razlog zašto se ne bi promijenio redoslijed glasanja i da prvo onda glasujemo o Povjerenstvu. Nakon toga o ustavnim sucima, ne vidim tu toliki problem. Vi možda se čudite zašto vam SDP ne vjeruje. Oni imaju pravo tako se postaviti. Hajmo ovu priču zaključiti. Isto tako moram izraziti nezadovoljstvo ovdje načinom na koji su se vodili ovi pregovori. Manji klubovi uopće nisu bili uključeni u bilo kakve konzultacije i pregovore. Imamo situaciju sada da je jedan dio zastupnika predložio profesora Lovrinovića. Isto tako imamo situaciju da klub HSS-a koji broji 5 zastupnika uopće nije bio uključen u te pregovore. I ako bi se zastupnici HSS-a neovisni za Hrvatsku i Živi zid dogovorili oni bi imali isto tako 10 zastupnika, tako da je upitno, znači upitni su i ovi dogovori oko devetog zastupnika. Imali smo i situaciju da Klubovi zastupnika manji traže povećanje samog broja. SDP i HDZ ne žele na to pristati. Mi protiv toga nemamo ništa naravno ali to zahtijeva pregovore. Mogli smo tijekom svih ovih dana kada je HDZ govorio da ne želi, pa želi povjerenstvo. Mogli smo svi sjesti, razgovarati, ponašati se kao odrasli, odgovorni ljudi, a ne na ovaj način zavlačiti i hrvatsku javnost i medije i građane. Ja vas molim, znači da sada se nekako dogovorite da idemo u izglasavanje povjerenstva. Vjerojatno će biti prijedlog, odnosno bit će intervencija ovih manjih klubova. Koliko sam čuo ne žele ni SDP, ni HDZ pristati na povećanje samog broja. Ali već ako nećete ići u tom smjeru dogovorite se oko redoslijeda, pristanite na ovo što je opće poznati stav SDP-a. Idemo to izglasati i idemo dogovoriti, znači to povjerenstvo koliko god ono bilo i većini zastupnika iz manjih klubova možda i hrvatskoj javnosti čudno. Jer upravo oni koji su Hrvatsku doveli u ovu situaciju imat će ogromnu većinu u ovom povjerenstvu. I evo tu bi sada po mom prijedlogu trebali sjediti ja u ime MOST-a i prof. Lovrinović, znači u ime ove grupe zastupnika koja ga je podržala. Evo hvala.
Zahvaljujem. Treći klub je Klub zastupnika HNS-a i poštovani kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, ja ću samo ponoviti stav HNS-a koji je vrlo jasan i glede izbora ustavnih sudaca i gleda izbora članova, odnosno osnivanja povjerenstva. Što se tiče izbora ustavnih sudaca smatram da taj čin ne bi smio biti predmet ucjena ni od koga, niti da bi trebali biti valjani razlozi za to. To je prvenstveno interes hrvatskih građana, hrvatske javnosti prije svega, ali isto tako i nas samih koji smo odgovorni za to. Zašto je došlo do toga? Vjerujem da su razlozi stari ne od jučer, nego nekoliko dvadesetak godina, možda i više. to je jedna stvar. Druga stvar, ono što želim istaknuti HNS nema problema sa osnivanjem Povjerenstva, to smo od prvog dana vrlo jasno kazali kad je o tome otvorena tema, iako smatramo, a svjedoci smo i ovo što smo jučer vidjeli, danas što slušamo. Znači da nema za time potrebe, ali podržat ćemo. Rekli smo vrlo jasno nemamo s tim problem, podržat ćemo. Međutim, način kako se ono bira, da li treba više, da li treba manje. Povjerenstvo ima mogućnost od 5 do 15 članova. Odgovornost je na glavnim akterima, na najjačoj pozicijskoj stranci i na najjačoj manjinskoj stranci u Saboru manjinskoj, da se dogovore način, na koji način će se to birati i koliko će članstvo biti u tim odborima, u tom povjerenstvu. Što se tiče dalje HNS-a i dalje mislimo da bi trebalo krenuti prema onom, glasovanje prema predloženom redu glasovanja prvenstveno jer nisam primijetio da kad smo dobili plan glasovanja da je bilo koja strana imala primjedbe na to. I dalje je naš stav da izbor ustavnih sudaca ne može i ne smije biti ucjena nikoga. Tu ćemo kolegice i kolege pokazati odgovornost. I još jednom, što se tiče Povjerenstva za Agrokor nemam problema niti sa tim da izaberemo i da to povjerenstvo nastavi rad.
Hvala. I zadnji klub je Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Situacija je gotovo bizarna, da nakon među svim klubovima u Hrvatskom saboru postoji konsenzus oko izbora ustavnih sudaca, gotovo između svih klubova, između svih klubova, ne gotovo, nego između svih klubova u Hrvatskom saboru, postoji konsenzus oko izbora istražnog povjerenstva. A to je vjerojatno i podsmjeh kod naših sugrađana da se ne možemo ovdje u Hrvatskome saboru dogovoriti i provesti ono što je među nama dogovoreno na sastanku predstavnika klubova. Slažem se s kolegom Batinićem, da je neprimjereno da vodite u istu ravan izbor sudaca Ustavnog suda i omogućiti normalan rad jedne od najviših institucija RH, sa izborom povjerenstva za kojega smo mi u HDZ-u rekli da nemamo problema i da jesmo za njegovo osnivanje. Ono što je važno pripomenuti, ako je već, ako već želimo biti rekao bih tvrdoglavi, ako već želimo prilikom izbora ustavnih sudaca i istražnog povjerenstva jedne druge poniziti, jer ja drugog razlog ne vidim zbog čega uopće mi sada i razgovaramo ovdje u Saboru, onda se vratimo na početak. A na početku je bila odluka o izboru sudaca Ustavnog suda čiji je predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, s jedne strane, a s druge strane je bio prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva od Kluba zastupnika SDP-a. S time smo završili ljetno, proljetno zasjedanje Sabora. Mi u Klubu HDZ-a pristajemo na to, da donesemo odluku o osnivanju istražnog povjerenstva, sada odmah nakon ovoga. Dakle, pozivamo oporbene stranke da prihvate naš prijedlog da se osnuje izborno povjerenstvo. Nakon toga, izabrati ustavne suce i nakon toga ćemo, jer još uvijek nismo raspravljali članovi istražnog povjerenstva, mi ćemo u klubu vladajućih prihvatiti i glasovati o članovima istražnog povjerenstva. No ja se bojim, da danas nije vrijeme za birati suce Ustavnog suda jer ne mislim da imamo među kolegama iz SDP-a dovoljan broj ruku i da možemo izabrati suce. Prema tome, ako su klubovi oporbenih stranaka spremni na glasovanje o članovima Ustavnog suda, a znamo da trebamo 2/3 većina, o tome se trebate izjasniti, jer ja u ovom trenutku ne vidim, da mi, a poznavajući stavove klubova, po izboru ustavnog sudaca da mi danas i da prestanemo na vaš prijedlog možemo izabrati suce Ustavnog suda. Pa prije svega bi trebali znati da li imamo dovoljno drugu za izbora ustavnih sudaca, prilažemo da se osnuje povjerenstvo, prilažemo da se izaberu ustavni suci i da se izabere nakon toga istražno povjerenstvo. Ja mislim da je to fer, korektan prijedlog, na kojemu možemo ovog trenutka mi u klubu vladajućih prići i izabrati i povjerenstvo i ustavne suce danas. Hvala.
Budući da nemamo dogovore oko toga kako ćemo glasovati, prekinuti ću sada sjednicu, prekinuti ću glasovanje i nastaviti ćemo ove razgovore u idućih nekoliko dana, nadam se da ćemo dogovor postići do srijede, a ako ga ne postignemo, biti će mi jako žao.
Predsjedniče, predlažem da kažete ako ga postignemo u koliko će sati biti glasovanje, tako da možemo imati neki … [[Govornik se ne razumije.]] 9,30 ili u 12.
Samo malo, ako se dogovorimo do srijede, glasovanje će biti odmah ujutro u pola 10 na početku sjednice. Tako da evo, to je sve. Nastavljam, još imamo 1 točku dnevnog reda s kojom ćemo nastaviti sada rad, a što se tiče glasovanja ako ga bude i ako se dogovorimo biti će u srijedu.
Prije nego što nastavimo sa Prijedlog odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta, želim samo reć svim zastupnicima da u 12 sati je glasovanje i kažem svima koji su prisutni sada i recite i prenesite dalje ovu radosnu vijest. Žele li predstavnici predlagatelja dodatno obrazložiti Prijedlog odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta? Ovdje s nama je gospođa Marija Puh, potpredsjednica odbora. Turina, Turina, da. Izvolite. Gospođa Turina.
Poštovani potpredsjedniče Radin, kolegice i kolege. Odbor za obitelj, mlade i sport predlaže odluku o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta. Ovom odlukom osniva se Odbor za nagradu za promicanje prava djeteta koja se dodjeljuje za iznimna postignuća u zaštiti dobrobiti, prava i interesa djece. U odbor se predlaže imenovati gospođu Ivanu Romac, Sonju Borovčak, Natašu Jelenić-Herega, Dijanu Topčić-Rosenberg i Sabinu Glasovac. Kratko obrazloženje. Zakonom o nagradi za promicanje prava djeteta propisano je da je RH dodjeljuje nagradu za promicanje prava djeteta za iznimna postignuća u zaštiti i dobrobiti prava i interese djece. Nagrada se dodjeljuje kao nagrada za životno djelo, te kao godišnja nagrada. Svake se godine može dodijeliti jedna nagrada za životno djelo i do 3 godišnje nagrade, a dodjeljuje se u obliku posebnog priznanja i u novcu. Sve nagrade se dodjeljuju svake godine 20. studenog kao sjećanje na dan prihvaćanje Konvencije o pravima djeteta na sjednici Opće skupštine UN-a. Odredbom članka 6. zakona, propisano je da nagradu dodjeljuje Odbor za nagradu za promicanje prava djeteta kojeg imenuje Hrvatski sabor na vrijeme od 2 godine. odbor čini 5 osoba poznatih javnih radnika koji se bave pitanjima vezanim uz prava djeteta a Hrvatskom saboru predlaže ih matično radno tijelo, kao što sam rekla Odbor za obitelj, mlade i sport. Mandat dosadašnjih članova Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta istekao je 25. rujna 2017. godine stoga je Odbor za obitelj, mlade i sport na 10. sjednici održanoj 29. rujna 2017. godine odlučio Hrvatskom saboru predložiti novi sastav Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta za naredno razdoblje i to u sastavu kojeg sam već pročitala koji stoji u odluci. Odbor je prijedlog donio jednoglasno i pozivam saborske zastupnike da podrže naš prijedlog. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Uspjeli smo tijekom vašeg govora promijeniti ime na display-ju velikom brzinom službi. Sada imamo gospođu Vesnu Bedeković iz Kluba zastupnika HDZ-a u, u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. S obzirom da je predsjednica odbora objasnila čitavu proceduru i s obzirom na to da je mandat dosadašnjih članova Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta istekao 25. rujna 2017. godine, dakle kao što se čuli na sjednici 10. po redu Odbora za obitelj, mlade i sport, koja je održana 29. rujna 2017. godine, odbor je odlučio Hrvatskom saboru predložiti novi sastav Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta za naredno razdoblje u sastavu koji ste evo, već dosada čuli. Dakle, gospođa Ivana Romac, Sonja Borovčak, Nataša Jelenić-Herega, Dijana Topčić-Rosenberg i gospođa Sabina Glasovac. Dakle na odboru su pomno proučeni životopisi svih kandidata i uz napomenu da na odboru nije bio priložen životopis kolegice Sabine Glasovac međutim evo s obzirom da je njen životopis javno dostupan na web stranicama, među ostalog i Sabora, poznavajući dobro kolegicu, podupiremo njenu kandidaturu u ovaj odbor i slijedom svega što sam dosada rekla, Klub zastupnika HDZ-a poduprijet će prijedlog ovih kandidata kao budućih članova Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I sada napokon, nećete vjerovati ali ipak gospođa Marija Puh. Izvolite. Ali u ime HNS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo vezano za imenovanje Odbora za dodjelu nagrada za promicanje prava djeteta, ja isto moram reći u ime kluba HNS-a također da podržavamo i podupiremo kandidate koji su predloženi. Ja bi samo željela ovom prilikom možda i podsjetiti, sam nagrada za promicanje prava djeteta kome se ona dodjeljuje, da upoznamo javnost s time. Znači dodjeljuju se godišnje nagrade ili nagrade za životno djelo. Godišnja nagrada je nagrada koja se dodjeljuje pojedincima ili grupi pojedinaca ako je to ostvarenje rezultat njihovog zajedničkog rada za najznačajnija ostvarenja postignuta u radu na području promicanja prava djeteta, za ostvarenja koja su bila objavljena ili predstavljena tijekom protekle godine i onima koji uživaju ugled uzornih stručnjaka i radnika. Godišnje nagrade dodjeljuju se tri, a nagrada za životno djelo dodjeljuje se istaknutim pojedincima i to onima čiji rad predstavlja trajni doprinos promicanju prava djeteta u svrhu potpunog i skladnog razvoja osobnosti djeteta, onima koji su pridonijeli zaštiti prava i interesa djeteta u duljem razdoblju tijekom profesionalne karijere ili dobrovoljnog sudjelovanja u udrugama koje se bave pravima i interesima djece. Onima koji su označili vrijeme u kojemu su djelovali, te čija djela i ostvarenja ostaju trajno dobro Republike Hrvatske, onima koje obilježava javna prepoznatljivost i priznatost njihovih uspjeha i postignuća trajne vrijednosti. Evo s time da je već vidjela sam natječaj objavljen. Ja još jednom ponavljam mi se slažemo da Odbor za dodjelu nagrada čine gospođa Ivana Romac, gospođa Sonja Borovšćak, gospođa Nataša Jelenčić Herega, gospođa Dijana Topčić Rozenberg i gospođa Sabina Glasovac. Zahvaljujem.
Hvala i vama gospođo Puh. Nema nikakvih drugih koji su se javili za raspravu. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo u 12,00 sati uglavnom.
Prijedlog odluke o osnivanju Odbora za nagradu, za promicanje prava djeteta. Predlagatelj akta je Odbor za obitelj, mlade i sport. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o osnivanju Odboru za nagradu za promicanje prava djeteta. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za, donijeta odluka o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta, u tekstu kako je preložio Odbor za obitelj, mlade i sport.
- Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2016. godinu Podnositeljica: Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave Podnositeljica je Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave na temelju članka 18. Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite gospodin Goran Matešić, predsjednik Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici Hrvatskog sabora. Pred vama je 14. Izvješće Državne komisije. Toliko godina Državna komisija postoji kao nezavisno državno tijelo podnosi ovo izvješće Saboru u skladu sa zakonom. Kratko bi trebalo kazati da se izvješće u šesnaestoj karakteriziraju raniji pravni okvir, dakle raniji Zakon o javnoj nabavi, ne ovaj koji je stupio na snagu od sedamnaeste godine. I u prošloj godini je zapravo obilježena i živa aktivnost na donošenju novog zakona koji je stupio na snagu u ovoj godini. Ja ću samo neke karakteristike istaknuti, a jedna od prvih je financijsko poslovanje. Dakle, ukupan plan je za šesnaestu godinu je 8 milijuna 699 tisuća, od toga je 99,47% plan izvršen. Kad smo kod financija trebalo bi kazati da s osnova prihoda državnog proračuna, sa osnova naknade za pokretanje žalbenog postupka je uprihođeno 21 milijun što je, dakle daleko veći od samog proračuna Državne komisije. Od ljudskog potencijala trebalo bi kazati i svakako podvući jer je to jedan od zaključaka o radu, godišnjem radu, da zaposlenici u Državnoj komisiji imaju prosječan staž u toj instituciji 6,8 godina i to je osnov za omogućavanje razvoja stručnosti i skraćivanje rokova i povećanje kvaliteta. Od antikorupcijskog efekta bih sa zadovoljstvom istakao da je cjelokupna pravna praksa Državne komisije dostupna na internetskoj stranici jednako kao i upisnik predmeta što žalbeni postupak daje mu jedno okruženje transparentnosti, pravnoj zaštiti i karakteristiku predvidivosti. Statistički pokazatelji u radu je bilo 1285 predmeta što je gotovo identično u prethodnoj godini i dalje je najveći broj žalbi na javnu nabavu, jer Državna komisija je nadležna i za koncesije i javno-privatno partnerstvo. Ako analiziramo strukturu zaprimljenih žalbi i dalje je najveći broj žalbi na odluku o odabiru, dok na dokumentaciju ima nešto manje. To je razlog i promjena zakona, dakle koji se desio u sedamnaestoj godini, koji je rezultirao i kvalitetnijom dokumentacijom. Što se tiče riješenih predmeta žalba se usvaja u gotovo 40% slučajeva i tad se poništava i vrši se korekcija tih postupaka javne nabave. I dalje je veliki broj odbačaja žalbi gotovo 25%. To su one žalbe kad se izjavi žalba, vjerojatno su potencijalno manipulativne žalbe jer nije vjerovati da jednu četvrtinu žalbi žalitelji ne znaju izjaviti žalbu. Trajanje žalbenog postupka je skraćeno. Dakle, prosječno vrijeme od datuma kompletiranja žalbenog postupka do donošenja odluke je 11 dana u odnosu na 18 dana u prošlogodišnjem izvješću. Što se tiče roka od zaprimanja žalbe do donošenja odluka on je 34 dana i taj rok je skraćen sa 38 dana prošle godine. Dakle, Državna komisija je učinkovitija u šesnaestoj godini. Ako usporedimo sa trajanjem žalbenih postupaka na razini u pravnoj zaštiti drugih država članica EU onda bi trebalo kazati da je RH pri vrhu. I treba istaknuti ocjenu Europske komisije kad je ocjenjivala, dakle Europske komisije koja je predlagala Europskom Parlamentu kad je razmatrala učinkovitost direktive postojeće i tada je rečeno nešto što je za nas značajno, jer je rečeno da je na području javne nabave, pravna zaštita u onim državama u kojim je to povjereno nezavisnim državnim tijelima kao što je to Hrvatska učinkovitija i brža nego u onim državama gdje je pravnu zaštitu nadležni sudovi. To zapravo potvrđuje ispravnost koncepta za koju se RH prije 14 godina opredijelila. Ovo izvješće sadrži i popis naručitelja koji imaju 5 i više žalbenih postupaka, to je jedna lista koja uvijek izaziva pozornost, pa i reakcije vaše. Najčešći razlozi izjavljivanje žalbe, najčešće nepravilnosti koje je utvrdila komisija, su standardne i one se gotovo da bi se moglo reći da nisu se promijenile u odnosu na prethodnu godinu. Ove godine smo u našem izvješću dali nešto više podataka o pravnoj zaštiti koja se dešava nakon odluka Državne komisije, pred upravnim sudovima, iz razloga što je to također pravna zaštita za koju nije Državna komisija nadležna, ali poznato vam je da protiv odluke Državne komisije se može voditi upravni spor. U '16. godini je izjavljeno 132 tužbe, što zapravo, što je zapravo 12% u odnosu na cjelokupan broj odluka Državne komisije. Od nedovršenih predmeta, vidite, da ima predmeta iz 8 nedovršenih upravnih premeta iz '8., '9., '10., i '11. i taj podatak ukazuje da na trajanje samih upravnih postupka, dakle, dok se žalbeni postupak rješava relativno brzo, taj upravni postupak koji kasnije ponovno ima refleksiju, na žalbeni postupak traje nešto duže. Što se tiče odluka, prvostupanjskih upravih sudova, koji procjenjuju, u '16. su procjenjivali odluke Državne komisije, u 69% slučajeva gotovo se potvrđuje odluka Državne komisije, u 15% se vrača na ponovno odlučivanje, a samo 3% sam sud drugačije presudi. Prosječno trajanje upravnih sporova, ručno računato od dana kada je tužba podnošena do dana kada je odluka izrađena u predmetima i javne nabave u RH u '16. godini iznosila je 568 dana. Izvješće sadrži strukturu po sudovima. Ovaj trend razmjerno malog broja upravnih tužbi protiv odluka Državne komisije zapravo navodi na zaključak, da zapravo gotovo 98% sporova u pravu javne nabave završi pravomoćnim rješenjem Državne komisije. Sastavni dio osim ove statistike je kvalitativna ocjena stanja u pravnoj zaštiti koja komisija daje na osnovu svog iskustva žalbenih postupaka. Obzirom da se '16. godina dešavala u okruženju radnijih zakona, sve preporuke i ocijene koje smo u prethodnom izvješću iskazali bi se mogli ponoviti i neke nove smo dali. Kao što je da se u '16.godini uočen porast korištenje kriterija ekonomski najpovoljnije ponude. Znate da je novi zakon se opredijelio za isključivo korištenje tog kriterija, pa evo jedno interesantno iskustvo. Obilježje '16. godine je rad intenzivni rad na donošenje novog zakona u kojoj biva uključena široka javnost, pa i Državna komisija i ovaj Sabor koji je zapravo usvajajući ocjenu stanja dao i preporuke, zapravo dao također svoj obol. Određene preporuke su uključene u zakon, neke nisu zato što ovaj zakon nije bio temeljita reforma sustava javne nabave, pa su onda te preporuke i dalje ponovljene, kao što je i ponovljena preporuka da se poradi na boljoj normiranu Zakona o Državnoj komisiji, to je zakon koji ima samo 23. članka. I zaključno bih ja kazao da je temelj rada stalnost ljudskog resursa i da je to omogućilo obavljanje poslova visoke složenosti i skraćivanje rokova. Ono što je izazov pred Državnom komisijom osim obavljanja redovnog posla jeste i predstojeća elektronska žalba, naime kao što znate, u javnoj nabavi je digitalizacija je daleko odmakla, imamo potpuno digitalizirane oglasnik, dostavljanje ponude i sljedeći korak je elektronska žalba. Eto to je izvješće za '16. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo 3 replika. Prvu repliku ima gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine Matešić, dakle ovdje je izvješće o radu Komisije za kontrolu postupaka javne nabave. I doista nema se šta prigovoriti ovom izvješću, vi ste kontrolirali postupke javne nabave i taj posao ste obavili dobro. Ja ću vas nešto pitati na kraju ove moje replike, ako hoćete možete odgovoriti ako ne opet dobro. Naime i sami ste ustvrdili kako je čak četvrtina prijava i odbačena, jer kao što znate, ljudi znaju napraviti žalbu ili ne. Isto tako negdje sam u izvješću pročitao da ste zamijetili da naručitelji često puta odmiču od sebe odgovornost odabira. Ne odabiru neisplatljiviju ekonomsku ponudu, nego onu najjeftiniju, pa kako bude, da ne bi imali problema u području korupcije. I naravno ono što ste posebno naglasili da je ovaj vaš rad ima snažan antikorupcijski efekt. Međutim, ono što sad mene nekako brine, nešto slikovito. Pa najbolje znate kakvi su danas uspješni poduzetnici u RH, oni koji posluju s državom, s javnim poduzećima, s poduzećima u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, osnuju firmu, često puta s jednim ili bez zaposlenih, dobivaju poslove nakon par godina, to su milijunske dobiti i tako to funkcionira. Smatrate li vi da je bilo dobro uz vaše tijelo koje kontrolira da postoji tijelo koje će osnovati RH koje će kontrolirati samo da kažem prevenirati ovakve pojave koje će imati svoj plan nadzora, koje će ići u nekakvom ne samo na temelju toga kada neko podnese žalbu prema nekakvom planu ili prema nekakvim indicijama da postoji u javnoj nabavi određenih propusta? Vi ste naveli tu i koja su to javna poduzeća kod kojih se pojavljuju učestalo ti propusti, da takvo tijelo postoji bi li to za RH bilo korisno, bi li na taj način uštedjeli unatoč troškovima koje bi za to tijelo imali uštedili znatna sredstva jer kroz javnu nabavu prema procjenama prolaze milijarde kuna.
Hvala. Želite li odgovoriti? gospodin Matešić, izvolite.
Hvala na pitanju. Vaše pitanje u nekom smislu prelazi nadležnost predsjednika državne komisije, dakle ulazi u nešto što bi se mogla nazvati inicijativa za izmjenu ili za zakonsko uređenje. To u odnosu na tijelo koje ste predložili, ako se to ne bi razlikovalo od postojeće situacije jer nadzor nad javnom nabavom je u ovoj situaciji kod nas organizirani predviđen propisima i obavlja ga Uprava za sustav javne nabave.
Hvala. Druga replika gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Gospodine Matešić u vašem izvješću kaže određene preporuke iz izvješća za 2015. nisu uključeni u novi zakonski tekst no drži se kako treba ustrajati na njima kao bitnom elementu daljnjeg razvoja pravne zaštite. Dakle imamo novi Zakon o javnoj nabavi, kada je novi zakon bio u raspravi mi s oporbene strane smo imali neke primjedbe koje nisu suštinske nego su više bile tehničke naravi jer nam se činilo da bi oni mogli poboljšati … poboljšati funkcioniranje Državne komisije za javnu nabavu, pa me zanima o kojim preporuka da nam ponovite je riječ i da li se radi na tome da kroz eventualnu izmjenu zakona te preporuke, ako su vama bitne za rad si ipak kroz izmjenu zakona uključe u zakon? Hvala.
Hvala. Gospodin Matešić, izvolite.
Hvala na pitanju. Dakle te preporuke su ponovljene u našem izvješću na strani, evo nema obilježja stranice ili makar ja nisam dobio kopiju, dakle one nisu urgentne prirode, one su vezane za daljnji razvoj pravne zaštite koji je na neki način došli smo do faze kada bismo trebali razmišljati o razvoju sustava pravne zaštite, ne javne nabave nego pravne zaštite. Jedan od prijedloga koji je ovdje definiran jeste da se definira postupak pravne zaštite kao sui generis. Postoje pravne dileme, da vas sada ne zamaram time, Zakon o upravom postupku je postupovna odredba koja se upotrebljava u žalbenom postupku. Zakon o upravnom postupku nije strukturiran i nije posve pogodan ovome. Tako i ostali dijelovi sugestija su u tom pravcu, jedan od prijedloga da se uvede prigovor kao prethodno pravno sredstvo koje je nekada postojao u našem pravnom sustavu i davao je relativno dobre rezultate jer su naručitelji tada sami mogli korigirati povodom prigovora, a da o tome ne mora odlučivati Državna komisija. I to je jedan od prijedloga kao i procesna pretpostavka za izjavljivanje žalbene dokumentacije u vidu prethodnog zahtjeva za pojašnjenje. Nema potrebe da se angažira državni aparat ako ponuditelj koji ima nekakva pitanja nije prethodno tražio od naručitelja da mu ih pojasni da korigira nešto itd. I to su neka pitanja koja su mi smo ih ponovno naznačili kao pitanja za budućnost. Hvala vam.
Hvala i vama. Gospodin Prelec, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Matešić, vi ste govorili o strukturi zaprimljenih i rješavanih žalbi u 2016. godini pa u tom izvješću piše ovako, žalba se usvaja 39%, žalba se odbija 25% i žalba se odbacuje 24,98%. I moje bi bilo pitanje, tu je postotak tih odbačenih žalbi 37% veći, a onda ste govorili da su tu i manipulativni postupci. Mene interesira konkretno, a znamo da takvi manipulativni postupci ustvari znatno otežavaju postupak i blokiraju sredstva koja su bila potrebna za izvođenje određenih radnji, da li protiv takvih manipulativnih firmi, a ovdje u spisku vidimo evo na prva dva mjesta su neke firme koje su meni potpuno nepoznate, neki Šimacu i … da li se protiv njih pokreće bilo kakav postupak i da li zakon predviđa da se protiv takvih pojedinaca koji to rade iz manipulativnih pobuda ima mogućnost kažnjavanja? Znači da li imamo mogućnost kažnjavanja i da li ih kažnjavamo? Hvala.
Hvala. Gospodin Matešić.
Hvala vam na pitanju. Najprije teško je eksplicitno utvrditi da se radi uvijek o manipulativnim žalbama. Može se pretpostaviti da netko izjavi žalbu pa je ta žalba neuredna u smislu da nije plaćena naknada, da on to radi da bi stvorio priliku za još nekakav razgovor jer izjavljivanje žalbe zapravo rezultira suspenzijom nastavka daljnjeg postupka. Dakle ta žalba može biti manipulativna, komisija naravno nema te podatke da li se radi o manipulaciji, ali sa terena i sa opće javnosti se često sugerira da se u nekim slučajevima radi o manipulativnim žalbama. Dakle prvo ne tvrdim, ali da je moguće, drugo zakon nije predvidio nikakvu mogućnost jer pravo izjaviti žalbu ustavno pravo, tako da sankcije nema. Međutim ono što je ovaj Sabor napravio usvajajući novi Zakon o javnoj nabavi i upravo na preporuku komisije je da je ovu pretpostavku za izjavljivanje žalbe koja se tiče uplate naknade postrožio na način da ona mora biti, naknada mora biti uplaćena odmah uz izjavljenu žalbu i da nema popravka, da više nema onog roka kada komisija može pozivati i kada stranka može naknadno uplatiti. Tako da novo zakonsko rješenje je i u tom smislu ubrzalo i takve žalbe prije završavaju, mislim budu odbačene.
Hvala lijepa. Prelazimo na raspravu. Prvo želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ, gospodin Darinko Kosor? Ne. Dobro. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Tomislav Panenić, ispred kluba MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine Matešić sa suradnicima. Evo mislim da je tama koja je i onaj dio mandata dok sam bio ministar svakako obilježila dobar dio jer izrada novoga Zakona o javnoj nabavi kojeg ste usvojili bila gotova u lipnju 2016. godine, usvojena na Vladi, međutim onda evo radi raspuštanja Sabora nije bila nastavljena. Svakako da je ovo vjerojatno zadnje izvješće koje će imati ovakve oblike da ćemo onda vidjeti i učinkovitost novoga zakona. Meni je žao u novom zakonu evo što nismo uspjeli ostati dosljedni pa je uz neke izmjene napravljeni su ipak izuzeci. Ono što meni daje za povod da mogu reći dobro je što postojite je upravo jedna izjava koju sam nedavno čuo kada je jedan čelnik regionalne samouprave izjavio sve bi bilo dobro da nema onoga DKOM-a. Kaže oni su ti koji stalno nešto ruše. A onda se ja pitam, OK, ne znam je li vi imate nešto protiv takvih ljudi ili se upravo događa da to što oni žele da se dogodi nije u skladu niti možda naručitelj nije, svoju dokumentaciju, što ste i naveli ispravno napravio. A ono što je još češće da dolazi do situacija se pokušava pogodovati pa onda u cijelom tome skupu ljudi koji se oko toga veže, pa svatko nešto želi pogurati pa onda je i onaj ponuditelj koji je možda bio ciljan od jednoga dodatak druge osobe ne može udovoljiti i onda dolazimo do cijelog niza nelogičnosti pa vam se događa da ne znam pada prvi koji je bio odabran, pa onda nakon toga drugi pa ide tako u nedogled. Pa čovjek se zapravo pita, vjerojatno i vi da li će, da li ima to smisla, da li oni zapravo vide da na taj način funkcionirati se ne može. Dobar je podatak da ipak te tendencije se smanjuju i smanjenje je u tih par godina sa 2 i nešto tisuća na 1100, sigurno je pohvala, mislim to smo već i u prošlom izvješću je bilo evo i s moje strane jasno naznačeno da je potpora vašem radu jednoznačna. Ono što je i prijašnjim zakonima, pogotovo sada omogućeno zapravo da svi oni koji smatraju ako je pripremljena dokumentacija da kažemo ima nedostatke da se mogu žaliti u tome postupku, sada je to pojačano. Mislim da je tu ključ, treba javno objavljivati. Kada kažem ključ javnog objavljivanja je nešto što bi svima nama i vama i nama koji ovakva moramo gledati izvješća, koja su tehnički ispravna no međutim vidimo i probleme sustava, olakšalo da elektronski modeli objavljivanja rješavaju brojne probleme. Dokle god budu kuverte budu dolazile velike, male, dolazile na ruke ljudi, dokle god ponuditelji pred vratima određenih naručitelja se dogovaraju zadnjih 5 minuta o tome hoće li biti veća ili manja ponuda imati ćemo ovakve situacije. Sazrjelo je vrijeme, imamo servis Narodnih novina u kome možemo sigurno, pojednostavljeno objavljivati sve i isto tako i da odabir se vrši isključivo elektronski. Tu sam evo, tu spomenuli ste u svojemu da ima isto tako žalbi na koncesiju pa sam im dao primjedbu na Zakon o koncesiji zašto tamo kada su bile izmjene nije isto tako se išlo u smjeru elektronskoga objavljivanja. Jer čim se ide u tome smjeru onda je prostor za manipulaciju manji, urednija je dokumentacija i onda ne moramo zapravo i ovo gledati, zapravo ovo je kao lista srama, popisi naručitelja koji imaju 5 ili više žalbenih postupaka tu ste vi bili zapravo vrlo ja bih rekao susretljivi pa ste rekli 5 ili više. Ali kada pogledamo da u jednom HEP-u je to 96 žalbi, gradu Zagrebu 81, dobro grad Zagreb stvarno ima i najveći obujam pa možda bi i mogli tu malo alimentirati. Ali ovo su sve naše ključne ustanove koje trebaju ubrzavati postupke da se što prije sredstva koriste. Ali evo ja sam zabilježio tu samo jedan primjer to je npr. Dom zdravlja Zagreb, čak 80% svih pritužbi je usvojeno. Znate što je 80%? To znači da netko tamo ne radi svoj posao. I nakon toga dolazimo, OK, vi ste to konstatirali, došli ste u okvir posla koji vi radite, ostali ste u tome okviru, dali ste naznaku da je problem ili ne znam Opća bolnica Karlovac sa 86% usvojenih žalbi. I šta trebaju poduzeti sada te ustanove, nešto mora se mijenjati. Znači na ovaj način ne može se funkcionirati jer kako ćete objasniti ne znam nekom pacijentu u Karlovcu koji treba doći u bolnicu da recimo modernizacija ili izvršenje nekih radova nije nikako se moglo napraviti radi toga što nije prošao natječaj. I svi kažu nije prošao natječaj pao je tamo na DKOM-u i opet je na DKOM-u i na kraju ispadnete vi krivi radi toga što drugi svi žele naći najlakšu alimentaciju za sebe. Ono što je najčešći razlog i navedeno i prvo, dokumentacija za natječaj nije u skladu sa pozitivnim zakonskim rješenjima. Nemamo više ništa oko toga reći i svjedoci smo zapravo takvih navoda cijelo vrijeme. Međutim, sada dolazimo, mogli smo se možda da nacionalnim sredstvima, sredstvima državnog proračuna, regionalni, lokalni malo tako poigravati, naštimavati ali dolaze termini koji su vezani za korištenje europskih fondova. I sami navodite u izvješću da, to se počelo od 2014. pojavljivati. I onda kad se pita zašto naši projekti se ne realiziraju, zašto ne povlačimo sredstva, velika većina je toga upravo zbog pokušaja da se opet utječe na postupak javne nabave koji je propisan u takvim slučajima i vidimo da postotak raste, znači da je već sad došlo, da je poništeni su, to je na 43%. … [[Govornik se ne razumije.]] da je to nešto na što će nas i Europska komisija upozoriti i reći ili se ekipirajte sa pravim ljudima ili jednostavno neće povući sredstva. Znači ako 40 i nešto posto žalbe, znači imamo u 2014. skoro 43, pa 35 u 2015., pa u 2016. 43 opet, znači ne mijenjamo se, nismo ništa naučili nego jednostavno to prihvaćamo da je tako. Ono što bi ja napomenuo, evo i prije mene su već u ovim replikama, kriteriji ekonomski, najpovoljnije ponude, obvezujuće je po novom zakonu. Treba imati znanje, treba kriterije kvalitetno posložiti i nema više alimentacije da smo morali odabrati najnižu ponudu koja na kraju možda u realizaciji bude najlošija pa je teško onda prihvatiti da negdje će se možda asfalt propasti, beton oljuštiti tijekom prve zime, neka oprema biti nedovoljno kvalitetna jer s ovim zakonom zapravo odgovornost i obaveza ponuditelja je da nabavi najbolje u okviru sredstava s kojima raspolaže. U ime Kluba zastupnika MOST-a imate punu potporu u vašem radu i mi ćemo podržati ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo tri replike. Prva gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatsko sabora. Uvaženi kolega Panenić, evo na nekoliko stvari sam vezano uz vašu raspravu. Kad je ministrica Dalić predstavljala ovdje novi Zakon o javnoj nabavi, ja sam je tada upozoravao da postoji niz općina, manjih općina, problem zapravo i stručnosti, komisije koja mora provesti nabavu. Nije to u često slučajeva namjera da se pogriješi ali postoje takvi slučajevi gdje zapravo javna nabava zahtijeva malo veću razinu stručnosti, ali to naravno ne uklanja mogućnost onih čelnika koji narede, koji zapravo nešto naume pa kažu samo vi to nekako sprovedite, vi to u papirima pokrite. Drugi problem koji se javlja je centralizacija javne nabave. S jedne strane vi imate kroz centralizaciju suzbijanje korupcije, znači i postizanje boljih cijena, međutim kroz centralizaciju umanjujete opet prihode često puta općina i gradova jer tada poduzetnici nisu u pravilu lokalni koji izvode radove ili od kojih se nabavljaju pojedine usluge. Ali ono najvažnije zbog čega sam replicirao, dakle Ministarstvo gospodarstva, njihova uprava za politiku javne nabave ima podatke. Prema tim podacima oni navode da je u RH 4 i pol milijardi prolazi kroz javnu nabavu, kroz javne naručitelje ili kroz sektorske naručitelje. Kad to vidimo kroz županije, naravno na grad Zagreb ide 24, gotovo 25 milijardi. Ili u postotku 72% kompletnog ugovora o javnoj nabavi. Slavonske županije, Virovitičko-podravska i Požeško-slavonske nema na ovom popisu, tu je Brodsko-posavska na posljednjem mjestu sa 227 milijuna kuna. Vidimo da Ministarstvo gospodarstva ima kroz svoju upravu, smatrate li vi da bi bilo dobro da uprava za politiku javne nabave da oformi jedno tijelo koje će ići u nadzor postupaka javne nabave jer 35 milijardi kuna nije mali novac?
Panenić, izvolite.
Poštovani kolega Žagar, upravo je i bila inicijativa pokrenuta sa naše strane da budemo prevencija. Da u pripremama u postupcima koji se odvijaju možemo intervenirati i prije nego što dođu na DKOM-om kada je već kasno, kada je vrijeme potrošeno da možemo zapravo ono što se provodi i u nekim drugim oblicima nadzora utvrditi nepravilnosti i postupak ako treba zaustaviti, ispraviti, da se onda pravilno nastavi, da ne dođe do ovakvih postupanja koja onda na kraju neko proziva DKOM da su krivi. Vi ste pročitali samo iznose javne nabave, ali ja bi upozorio i na onaj iznos koji nije pod javnom nabavom. Sada u županijskoj skupštini sam vijećnik moje županije, osnovni prigovor koji imam na izvješća svih korisnika proračuna županije, zapravo i javnih tijela koja tamo postupaju je dijeljene nabave. I to evidentno je da se umjetno dijeli nabava i upravo inicijativa koju smo imali tada, koja nije uspjela se realizirati je bil oda za takve male vrijednosti nabave mi ne tražimo postupak ali tražimo da se javno objavljuje, ne samo na pojedinim stranicama gdje je jako teško to zbrojiti nego na elektronskom sustavu narodnih novina gdje bi se onda jasno vidjelo tko najviše sudjeluje zapravo u takvim nabavama, koji su to subjekti koji zapravo možda i s druge strane iniciraju da se njima dodjeljuju takvi ugovori u okviru mogućnosti direktne dodjele. I ja bi rekao da ovdje imamo u javnoj nabavi pokušaja malverzacija, dobro da imamo DKOM. U postupcima male nabave imamo i pokušaj i realizaciju jer nema DKOM-a niti ima sustava u kojem se može jednoznačno utvrditi da netko se učestalo pojavljuje u oblicima koji zapravo ugrožavaju postupak javne nabave i onda bismo mi trebali reći ajmo to svesti na lokalnu razinu. I ja želim da bude na lokalnoj razini, da onaj lokalni trgovac ili neki dobavljač ima određeni profit ali kako ako ne uspijemo riješiti takav oblik korupcije. Hvala.
Hvala. Gospodin Lacković, druga replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle kolega Panenić, rekli ste u svom izlaganju da je primjetna težnja utjecaja na postupak nabave naručitelja. Jasno da je to i odgovornost i dužnost svakog naručitelja, da li je on jedinica lokalne samouprave ili netko treći da nastoji utjecati na taj postupak ali na pozitivan način, dakle da se kvalitetno pripremi i obradi što je to predmet nabave, da se jasno propišu svi kriteriji koji su bitni, da ti kriteriji nisu u suprotnosti i da se što je više moguće objedini postupaka javne nabave. Dakle, postoje pozitivne strane utjecaja naručitelja na sam postupak javne nabave. U onom drugom slučaju kada se implicira i kada se želi iščitati iz velikog broja postupaka Državne komisije da oni imaju kod pojedinih naručitelja veliki postotak žalbi, dakle tu je po mom nekakvom mišljenju u pitanju ne stručnost, ne snalaženje. Jer Zakon o javnoj nabavi je jedan vrlo složeni mehanizam koji treba pomoći upravo naručiteljima, jer oni su ti koji plaćaju, oni najbolje znaju što hoće ali to trebaju kroz ovakav jedan složeni postupak obaviti. Ono što je bilo primjetno kod postupaka Državne komisije, a što je bilo očigledno protuzakonito a legalno je činjenica da su se zbog tehničke dokumentacije koja nije bila dobro složena od strane naručitelja ulagale silne žalbe da bi se nabijali odvjetnički troškovi i da je trebalo jedno dugo razdoblje da se zapravo linčuju svi naručitelji dok nije došlo do izmjene zakona i dok se prestalo s tom praksom. I jasno da više se nisu javljali oni potencijalni zainteresirani prijavitelji koji nisu imali apsolutno nikakav interes osim da pronađu jednu grešku u tehničkoj dokumentaciji i to naplate po 20, 30, 50 ili koliko tisuća kuna. Dakle, mislim da je pozitivno da svaki naručitelj maksimalno utječe na sam postupak i mislim da je vama u interesu i svakom naručitelju da poništi i odbaci onu ponudu koja nije u skladu sa zakonom [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] Hvala.
Gospodine Panenić ja vas pitam hoćete li odgovoriti, ali niste digli. Dobro, izvolite.
Evo ispričavam se. Javljat ću se sa palicom u buduće. Zapravo ovaj novi model koji omogućava zapravo zainteresiranim stranama da se očituju na Nacrt dokumentacije za javnu nabavu je otvorio novu perspektivu, da ne može netko reći bio je zakinut u nekom budućem vremenu. Može reagirati, žaliti se i da onda dokumentacija bude ispravnija. Međutim, neće se nikad ispraviti podatak na primjer kod nabave automobila ako netko navede želi automobil koji ima 1986. kubnih centimetara. Ja vas pitam zašto ne navede do 2000 kubika ili od 1900 do 2000 kubika. Pa na kraju kad pogledamo uvijek je prisutna žalba, oni koji se javljaju da zapravo tehničke karakteristike tog nekoga dobavljača su zapravo samo kopirane i zalijepljene. Znači to nije stvar samo kvalitete što se želi nabaviti. Ali kad bi se gledalo kvalitetu onda bi netko ovdje kupovao vjerojatno KIA-u koja se pokazala u svim istraživanjima. Međutim, svi žele da to ispadne na kraju ne znam jedan Audi ili Mercedes. I s tim problemom se mi moramo snalaziti, zapravo kako da upravo te karakteristike koje jesu u domeni naručitelja gdje on može odrediti svojom voljom budu neograničavajući faktor. I kada budemo to prevazišli, onda će sigurno i ovi postupci biti puno kvalitetniji, jer i vi, kod vas želite isto tako i ja kod mene da se što više lokalno objavljuje natječaja, da se što više tvrtke koje možda nekada neće biti najpovoljnije po cijeni ali će moći pružiti dostatnu kvalitetu, imat će ne znam kratke lance nabave, da oni budu ti koji će se javiti. I da na kraju ne samo to što su imali najnižu cijenu pa su udaljeni 300 km ili ne mogu osigurati servis ili neke druge karakteristike ovi budu pogodniji [[Upadica Radin: Hvala gospodine Panenić.]] I to je intencija novoga zakona i kao takav nadam se evo da će promijeniti puno u našem postupanju.
Hvala. Treća replika gospodin Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Paneniću, ja se u potpunosti slažem sa vama i vašom konstatacijom. Međutim, šta se tu dešava. U našoj javnoj nabavi to ide malo sporo, a znamo kroz ovo razdoblje koje je prošlo ovih 25 godina da su tu bila naštimavanja koje kakve javne nabave. Zato su naša kojekakva ministarstva, pa i bolnice došle u velike gubitke. Mi imamo danas, danas smo premreženi informatikom. Ja se u potpunosti slažem i trebale bi sve javne nabave ići preko natječaja preko informatike, kompjuterski. Znači, to bi bilo vrlo brzo riješeno i znalo bi se najbolji ponuđač i tada ne bi bilo žalbi koje se protežu i koje usporavaju sav dio sistema koji bi trebao brže raditi. I na kraju država bi uštedjela vjerojatno velike novce, velike novce u nabavama. Malo bi imali manje problema. Ne bi bilo na kojekakvim javnim nabavama naštimavanja i dogovora. I mislim da smo sazreli kao društvo da prijeđemo na informatiku, dosta je tih koverata i ostalih. Toliko od mene. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Panenić.
Područje javne nabave nije samo kod nas nego i kažem u cijeloj EU je predmet zapravo brojnih analiza. I upravo je tu područje na koje se najviše upozorava. I mi na žalost statistički tu loše stojimo. I upravo izmjene zakona, jedan je dio što je bilo prema usklađivanje sa europskim regulativama koje su pozitivne u tome dijelu. A drugo je opet što imamo mi neke svoje posebnosti. I želja je i donošenja kod takvog zakona bila da te posebnosti ne budu da ostavimo prostor za daljnje manipulacije, nego da otvorimo prostor za ono što možemo pozitivno i prvenstveno želja je da oni koji mogu sudjelovati da imaju što veću mogućnost. I upravo otvaranje naše javne nabave kroz kriterije koji se objavljuju će sigurno olakšati taj postupak. A ako budemo dali ovome izvješću potporu Državne komisije, onda ćemo pojačati i nadzor. Ako budemo dosljedni u tome da poboljšamo Zakon o javnoj nabavi, onda ćemo sigurno imati i kvalitetnije rasprave i možda ova točka će biti formalna, pa ćemo završiti u kratkom vremenu i reći samo. Evo nije bilo potrebe za postupanjem i drago nam je onda da ne moramo niti mi previše raspravljati. Hvala.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, gospođa Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Matešić sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je izvješće o radu Komisije za kontrolu i javne nabave za 2016. godinu. Tamo negdje pred 10-ak, 15-ak godina ja sam bila u Nizozemskoj kada je u Nizozemskoj bila užasno velika rasprava vezano uz javnu nabavu i provođenje javne nabave. Naime, Nizozemcima se desila situacija da je u javnoj nabavi bila, naručilo se cvijeće za uređenje parkova u Amsterdamu i posao je dobila jedna tvrtka iz Belgije što je njima bilo apsolutno, narušilo cijeli sustav. I tada sam zapravo, javna nabava kod nas je u tim trenutcima bila u povojima. I tada kada malo vidite kako je to već zemlje koje imaju duga iskustva možete usporediti i vidjeti o čemu je riječ. Ovo izvješće pokazuje da uopće cijeli sustav javne nabave i kontrole javne nabave zaista je svakim danom, odnosno s vremenom bolja i bolja. Od samih početaka kada je to krenulo, kada je to sve bilo obavijeno velom tajne do današnjih dana to se pokazuje da je bolje. Jednako tako vam je zadovoljstvo vidjeti da dobijete jedno izvješće i da je riječ o komisiji koja troši, odnosno u proračunu su potrošnja oko … [[Govornik se ne razumije.]] 8 milijuna i 700 tisuća kuna a prihod je 21 milijun kuna. I to rade 24 zaposlena iako po ustrojstvu bi moglo imati 48. Činjenica je da ne mogu sva tijela državne uprave i sve komisije i sve agencije imati taj slučaj no međutim ja sam sigurna da ih može biti puno više nego što ih je danas koji takvu situaciju mogu imati i evidentno je da ovdje ima možda i mjesta i zaposliti i još nešto djelatnika da bi postupak bio brži i učinkovitiji. Iako i ovo izvješće pokazuje i ukazuje na činjenicu da je povećanje, dakle da se brže rješavaju predmeti nego što je to bilo prije. O načinu rješavanja, o žalbama kojim dođemo imamo dosta iscrpno izvješće i dosta iscrpno možemo vidjet. Kada su mene učili uopće o upravnom postupku i kada su me učili što i kako onda je između ostalog rečeno da ako na ono što radite i ako su upravni postupci, ako imate otprilike, vam padne na drugostupanjskom tijelu oko 10% rješenja da onda odlično radite svoj posao. Pa sam ja sa posebnom pažnjom išla čitati dio koji je dobro obrađen i mogu pohvaliti izvješće je dobro obrađeno, vrlo pregledno sa svim tablicama, vrlo jednostavno se može doći do svih pokazatelja. I onda ti pokazatelji pokažu dakle kada se pokreću upravni sporovi da otprilike 12% rješenja koje donosi Komisija za postupak javne nabave osporava. Što znači da dobro radi svoj posao i da treba pohvaliti. Kada dobijemo jedno izvješće onda s jedne strane pohvaljujete izvješće na korektnosti i na sadržaju za sadržajnosti ali jednako tako ono što trebate vidjeti treba vidjeti i sadržaj jer iz tog sadržaja možete vidjeti što i kako dalje raditi i usporediti uvijek sa godinom za godinom i ako vidite napredak onda možete reći i da tijelo čije izvješće ocjenjujete je radilo dobro svoj posao. Ovo sve govorim iz jednostavnog razloga što želim reći da ćemo mi u klubu GLAS-a i HSU-a ovo izvješće prihvatiti ali ovo izvješće ima jednako tako zanimljiv dio koji je dobro analizirao i dobro da je to izanalizirano i dobro da se nalazi i na web stranicama Sabora a to su naručitelji odnosno popis naručitelja koji imaju 5 ili više žalbenih postupaka. E sada ja tu imam malo dilemu, naravno da je na prvom mjestu HEP što nije ni čudno jer on ima strašno puno postupaka, pa onda nije ni čudno da je toliko to mora se gledati malo u postotku. No međutim puno zanimljiviji moram priznati je popis onih žalitelja koji imaju 6 ili više žalbi. I to je ono što je vrlo nježno rekao kolega Matešić ali ono što jednako tako svi mi koji smo radili sa javnom nabavom znamo a to je da imamo profesionalne žalitelje. I dobro ih je da se tu vide i dobro je da kada već se žele profesionalno sa time baviti da onda sve to zajedno i plate. I onda je vrlo zanimljiv taj popis jer zaista imate vrlo visoko neke tvrtke za koje malo kada izguglate imate i nekakve dvojbe oko poslova ali svakako treba znati zašto radi nekakav posao i zašto to na taj način čini. Ono što zapravo želim zaključno reći, želim reći da je izuzetno važno javnost rada pogotovo ove Komisije, da ono što je novi Zakon o javnoj napravi predvidio a to je uopće mogućnosti prezentacija dakle cijelog tog rada da se može vidjeti, ta transparentnost u radu je izuzetno važna jer kada imate transparentnost u radu onda zaista imate i mogućnost korupcije koja se znatno smanjuje i jednako tako imate i mogućnost da svi vide što se radi. I ono što je izuzetno važno a što je i u mom pitanju kada sam dala repliku odgovorio a to je poboljšanje rada. Ja se slažem s vama kada ste rekli da bi bilo dobro uvesti mogućnost prigovora, mogućnost prije samih postupaka određenih situacija jer bi to na taj način smanjilo ovaj upravni dio, upravni dio žalbi. Drugim riječima znači iz ovog izvješća, naravno resorno ministarstvo i ministrica Dalić će možda poboljšati zakonodavstvo pa na taj način omogućiti i olakšati postupak. Voljela bih vidjeti da u izvješću koje dobijemo za 2017. da se zaista vidi napredak pa da broj dana sa 34 se recimo smanji na 33 ili 32. Mi svi težimo imati onaj čarobni štapić pa da sve odjedanput bude drugačije. No međutim, ako vidite napredak, ako vidite da iz godine u godinu rad jedne službe bolji, ali vidite da imate službu koja tri put više ubire sredstava nego što je za njen rad, onda znači da služba dobro radi da ima rezerve možda zaposliti i neke druge jer možete samo do jednog trenutka možete ubrzati taj postupak i smanjiti broj dana, ali u jednom trenutku više ne jel imate kapacitet koji imate- Ali jednako tako je izuzetno važna edukacija i zato služe svi ovi e-postupci, zato služe i web stranice, zato služe izvješća koja su na web stranicama Sabora da se educira i da koji su naručitelji budu još bolji i da je još bolje jer sve ovisi o tome kakvu dokumentaciju pripremite. Što vam je dokumentacija za narudžbu bolje pripremljena to naravno ćete jednostavnije i provesti postupak javne nabave, a vi ćete jednostavnije i odbiti žalbu. Dakle izuzetno je važno da su te dokumentacije dobro pripremljene, a one će biti dobro pripremljene i iskustva imati iz vašeg posla zašto se pojedine žalbe obijaju i koji su razlozi i zato su te pravne prakse izuzetno važne. Važno je sva ta iskustva budu javno objavljena, a jednako tako su interesantni ovi žalitelji, ova prva tvrtka je zasigurno vezano, a bojim se i treća, za drugu nisam sigurna, vezano uz medicinsku opremu gdje ima jako puno narudžbi i jako puno i žalbi. Da zaključim, naš klub će podržati ovo izvješće. Ovo izvješće pokazuje napredak vezan uz cijeli sustav javne nabave, ali nikada se ne trebamo zadovoljiti trebamo težiti biti još bolji nego što samo sada. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo tri replike, gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Mrak-TAritaš. U vašoj dobroj raspravi ste istaknuli nekoliko bitnih stvari. Vi ste spomenuli da komisija koja za svoj rad treba osam milijuna, prihod je 21 milijun i to su direktni prihodi. Ali koji su još onda indirektni jer kontrolom postupka javne nabave ušteđujemo puno sredstava koje bi inače propale. Spomenuli ste brzinu rješavanja žalbi i sam sam to osjetio na svojoj koži kao tada načelnik općine, 250 tisuća kuna mislim da je Ministarstvo regionalnog razvoja za završetak nekakvog doma, bila je neosnovana žalba mi smo čekali mjesecima, slali smo požurnice ali novac je propao jednostavno, nismo ga dobili. A znate šta znači 250 tisuća kuna za malu općinu, to je ogroman novac. I koliko se sjećam bilo je tu pokušaj zakonskog rješavanja ovih profesionalnih žalitelja, ne znam koliko se u tome uspjelo, ali prema ovome što ste vi rekli izgleda da nismo uspjeli. Međutim što želim naglasiti, javna nabava u RH ima utjecaj na sve, javna nabava ima utjecaj na lokalne izbore, javna nabava ima utjecaj na izbore gradonačelnika grada Zagreba. Ako 25 milijardi samo kroz javnu nabavu prođe u gradu Zagrebu, naravno ne odlučuje o svemu gradonačelnik …, ali gradonačelnik zato što su to i državna … ali on poznaje poduzetnike, on se kreće u tim krugovima. Ali što je sa bagatelnom nabavom? Bagatelna nabava, ne znam šta je suprotna riječ, bagatelna nabava dobra zarada, nemamo ovdje podatke za bagatelnu nabavu. Ali ono što smatram sigurno, dobrom kontrolom javne nabave ne samo kroz kontrole postupaka što ovi ljudi jako dobro rade, cijela komisija, dobro kontrolom bi RH uštedila znatna sredstva i unatoč tome što se ne bi trebali osnovati agencija mislim da bi se trebala osnovati … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovor gospođa Mrak-TAritaš.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, vi ste ovdje nekoliko tema postavili pa ću ja ići od početka prema kraju. Prvo je referiranje na one iznose na kojima sam se ja i referirala u svom izlaganju dakle neusporedivo veći je iznos javnog novca koji državna komisija svojim kvalitetnim radom vodi računa da se one troše transparentno i onako kako treba. Jednako tako je izuzetno važno da se poveća učinkovitost iz razloga ovo što ste vi rekli. Nema velikih i malih iznosa, za vašu općinu je iznos od 250 tisuća kuna otprilike jednako veliki kao što je za grad Zagreb iznos od 25 milijardi jer na taj način ako ne uspijete to ugovoriti u određenom vremenu ti novci propadaju i ostalo. Dakle, s jedne strane izuzetan važan kvalitetan rad jer na taj način utječu na netransparentno trošenje javnog novca, ali i brzina jel je brzina važna zbog mogućnosti da nešto ugovorite. I naravno da se izbori dobivaju vezano uz to da li je koji načelnik nešto pokrenuo ili ne. No međutim vi ste rekli kada je riječ o gradu Zagrebu i spomenuli ste tu cifru i rekli ste da gradonačelnik vjerojatno ne odlučuje, e u gradu Zagrebu odlučuje. Vjerujte mi nema nijedne javne nabave s kojom gradonačelnik grada Zagreba nije upoznat i na određeni način odlučuje od toalet papira pa ne znam recimo teško mi je reći autobusa. Zaista je tome tako ali grad Zagreb je jedna druga priča. Ono što je spomenuto, spomenuta je ta bagatelna javna nabava, ona je i zbog određene propulzivnosti bitna i ja vjerujem da će se u budućnosti voditi računa i o tome. Profesionalni žalitelji da njih ne zaboravim, ustavno pravo je da se vi žalite i tu niko nikome ne može spriječiti da se neko žali, ali možete to staviti u okvire uvođenjem iznosa kojeg mora platiti da bi se uopće o njegovoj žalbi moglo raspravljati i da ih imamo i da znamo o kome je riječ.
Hvala. Gospodin Totgergeli, izvolite.
Poštovana kolegice Mrak-TAritaš. Pa evo vi ste u svojoj raspravi rekli da je izvještaj dobro napravljen i slažem se s vama. Nekako kroz vrijeme se vidi da proces javne nabave sve bolje funkcionira u našoj državi i komisija kroz vrijeme sve bolje i bolje radi svoj posao. Ako se malo usporede podaci iz 2015. i 2016. vidimo da je nekako isti broj zaprimljenih predmeta i otprilike isti postotak žalbi koje su opravdane i one koje su odbijene i podjednako, to je negdje omjer 40:60%. Spomenuli ste ove profesionalne žalitelje. Mislim da su oni ustvari jedan ogroman problem sustavima pogotovo recimo HEP-u, jer često puta zbog takvih žalitelja na neki način mnogi procesi trpe i sve često puta stane, dogodi se da vam nestane neke opreme u potpunosti i onda gospodarstvo jednostavno ne može ni shvatiti te naše tvrtke zašto oni ne mogu odraditi svoj posao na vrijeme. Kroz cijeli ovaj izvještaj i sve kada se pogleda čini mi se da upravo ta neka borba protiv tih profesionalnih žalitelja na neki način nam još malo kaska. Činjenica je, OK, trebaju oni puno platiti ali još uvijek pronalaze svoj interes i tu ste nekako kroz svoju raspravu stali pa me zanima kako razmišljate upravo o tima koji cijelo vrijeme niste baš previše raspravljali o njima a mislim da su oni još područje u kojem smo najmanje napredovali jer iz godine u godinu ih nekako podjednako ima. Hvala.
Hvala i vama odgovor gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Tortgergeli, dakle komisija će dobro raditi svoj posao i biti će bolja kada bude realan broj dana, ja mislim da je to negdje oko 30 za rješavanje žalbi i to će vjerojatno morati još možda i zaposliti, teško će moći to s ovim brojem ljudi ali to prepuštam njima. Kada vi rješavate žalbu od nekih 30 dana onda više nemate slučajeva kao što je rekao kolega Žagar da bilo tko bilo koga zove. Dok se taj sjeti nazvati žalba je već riješena. Ja to mogu reći i iz osobnog iskustva koje sam imala u Ministarstvu graditeljstva, kada sam ja postala ministrica onda je u drugom stupnju je bilo rješavanje recimo 6, 7 mjeseci. Mi smo to smanjili na 30 dana i više nitko nikog nema potrebe za zvati, požuri ovo ili ono, sve se rješava. Dakle to je jedna tema. Ali ti profesionalni žalitelji su zaista problem. Vi nikog ne možete spriječiti da se on žali. Ono što možete napraviti to je ono što je napravljeno da povećate pristojbe, odnosno ono što on mora uplatiti da bi se žalio. Dakle to je jedan instrument koji treba koristiti i možda u jednom trenutku povećati još više pa imati bolji prihod u državni proračun. Jer zaista je bilo slučajeva gdje čak su i neki odvjetnički uredi za svoje klijente podnosili žalbu znajući da ne mogu dobiti ali je bilo važno da se podnese iz nekakvih drugih stvari. To moramo znati, time se domisliti i kao što sam u izlaganju rekla, mi bi svi voljeli da bude nešto brže gotovo. Ja sam isto nestrpljiva pa bih voljela da odmah sve bude odlično, da odlično funkcionira. Ne može sve odlično funkcionirati ali smanjenjem broja dana, povećanjem iznosa sigurno ćemo nešto bolje regulirati taj dio nego što je to danas. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Perić.
Poštovani potpredsjedniče. Gospođo Mrak-Taritaš, ja se isto pridružujem zapravo čestitkama da se ovaj rok rješavanja predmeta snizio sa 38 na 34 dana ali ono što možda nije spomenuto da je u tom periodu da ste vi skratili i zapravo razdoblje kompletiranja žalbenog predmeta znači sa 18 dana na 7 što je vrlo značajno da bi se onda uspio postići i ovaj rok koji je, normalno da težite roku od 30 dana koliko predviđa zakon. Ono što bih ja htjela reći još da je zanimljivo da je od zapravo sredstava EU fondova i investicija koje se događaju iz tih sredstava zapravo vrijednost ukupnih tih svih predmeta je preko 14 milijardi kuna i onda je tome jasno zašto su onda i ovi žalitelji, zapravo profesionalni, to je iz sustava odvodnje, ne znam, rekonstrukcija razno raznih, pa i projektne dokumentacije zašto su onda i iznosi koji se uprihoduju u državni proračun zapravo veliki, jer su tu velike vrijednosti. Ali evo tu su bile 142 žalbe što je vrlo zanimljivo, dakle vrlo je atraktivno i biti će zanimljivo u sljedećoj godini zapravo vidjeti kako će se ovaj novi Zakon o javnoj nabavi odraziti zapravo na te i takve postupke s obzirom da se primjenjuje ona najpovoljnija, ekonomski najpovoljnija ponuda, zato će to biti zapravo vrlo zanimljivo.
Hvala lijepo. Odgovor gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, ja se s vama slažem da će izvješće koje ćemo imati za 2017. biti interesantno jer ćemo moći vidjeti primjenu novog Zakona o javnoj nabavi i zato je to izvješće važno ili da vidite gdje su poboljšice, gdje eventualno ima još elemenata za poboljšice. Najgore vam je kada bilo tko doživljava bilo koji zakon kao da smo ga uklesali u kamen i da se ne može promijeniti. Svaki zakon treba gledati kao i život da se mijenja u odnosu na okolnosti. Ovaj Zakon o javnoj nabavi zaista ima određene poboljšice vezane uz bivši zakon ali ćemo mi kroz izvješća državne komisije vidjeti koje su poboljšice stvarno napravljene i o čemu je zaista riječ. Ja sam jednako tako u svom izlaganju nekako imala potrebu spomenuti kao što se iz rada komisije vidi koja je struktura žalbi, tko se žali, koliko su one potpune. Kontrolu na određeni način rada komisije radi Upravni sud jer dakle svi oni koji odluče protiv rješenja državne komisije pokrenuti upravni spor dolaze na Upravni sud i Upravni sud je jedno tijelo koje na određeni način pokazuje i kako komisija radi. I zato sam namjerno spomenula taj jedan postotak rješenja koji se vraća na ponovni postupak za koji se ocijenilo da nije dobro napravljeno i koji je apsolutno isto jednako tako respektabilan. Mislim da je jedno 68% ako se ne varam da sada ne uzimam … [[Govornik se ne razumije.]] i ne čitam, vaših rješenja Upravni sud potvrdi i kaže da nema osnove, odnosno odbije zahtjev za to, dio toga vraća na ponovni postupak a dio toga je kao nepodoban ili nije na vrijeme. Ali negdje oko 12% ako se ne varam je nešto što Upravni sud kaže evo vam nazad na ponovni postupak što je zapravo izuzetno dobro i bilo bi zgodno vidjeti. I bilo bi zgodno vidjeti neka druga tijela koja jednako tako imaju to kakav je tamo taj postotak, postotak je ipak nešto drugačiji nego kod vas. Hvala.
Hvala. Sada nastavljamo s raspravom u ime Kluba zastupnika HDZ-a gospođa Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave, gospodine Matešić sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub HDZ-a će podržati ovogodišnje izvješće. Znamo da prema članku 18. Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupka javne nabave, komisija je obvezna jedanput godišnje ovom Hrvatskom saboru podnijeti izvješće o svom radu. Ja bi još jedanput podcrtala da je Državna komisija za kontrolu postupka javne nabave samostalno i neovisno tijelo nadležno za rješavanje o žalbama u vezi s postupcima javne nabave, postupcima davanja koncesije i postupcima odabira privatnog partnera u projektima javno-privatnog partnerstva. Državna komisija je utemeljena na europskom konceptu kao kvazi sudbeno državno tijelo. Zašto sam ovo željela podcrtati? Da bi shvatili još više značenje ovog izvještavanja u Hrvatskom saboru. Kao što su i svi prije mene kolege i kolegice naglasili, ova statistika i sve ovo što je predočeno u izvješću je izuzetno kvalitetno i dobro napravljeno međutim sama statistika postupka pokazuje i pojave iz kojih treba izvlačiti zaključke i o funkcioniranju te poteškoćama postupka javne nabave odnosno pravne zaštite. Rad ove komisije se zasniva na širokom iskustvu analizi postupaka i što je najvažnije, ova analiza završava i ocjenom stanja u pravnoj zaštiti i javnoj nabavi. Posebno dobro jest da se ove odluke donesene u žalbenim postupcima pred Državnom komisijom javno objavljuju na internetskoj stranici što pomaže svakako u transparentnosti a ide i u prilog antikorupciji. Naime, svaki žalitelj a i svi oni koji su u postupku javne nabave mogu vidjeti sve predmete, njihove odluke, odluke ove komisije i dosta toga naučiti i vidjeti da se i njima u njihovom postupku bilo odabira, raspisivanja natječaja i slično, ne dogodi ista greška. Dostavom odluka javnom objavom na mrežnoj stranici čine se i znatne financijske uštede. Od ulaska Hrvatske u EU događa se intenzivnije korištenje europskim strukturnih investicijskih fondova. Tako da predmeti javne nabave financirane iz eu fondova, Schengenskog instrumenta i strateških investicija, po prvi puta se u postupcima pravne zaštite javljaju u 2014. godini. U 2015. njihov broj bilježi znatno povećanje da bi u 2016. godini imali čak 137 predmeta čija je vrijednost preko 14 milijardi kuna. Korištenje tih sredstava znamo vezano je uz vremenske rokove, visoka je procjena vrijednosti nabave, izuzetno su složeni postupci, opsežni, složena dokumentacija, u postupku u pravilu sudjeluju konzorcij sa ekonomskim operatorima iz država članica EU-a te postupci javne nabave su pod nadzorom EU-a i nakon njihova dovršetka po kriterijima koji su različiti od kriterija u domaćem zakonodavstvu i sa mogućnošću opoziva sredstava što je po meni najopasnije. Tu kao što su već i kolegice i kolege rekle, imamo povećano učešće stručnih savjetnika uključujući i odvjetnike i tu se svjedoči o sve većoj profesionalizaciji i visokom stručnom nivou tako da smo u 2016. godini imali od samo jednog žalitelja, čak 29 izjavljenih žalbi od kojih se usvojilo više od 55%, znači 16 žalbi je usvojeno. Kad govorimo o kadrovima, Državna komisija sastoji se od 9 članova a zaposleno je 29. Iako je godinu ranije bilo zaposleno 31, a uredbom je predviđeno 48 radnih mjesta. Tada još jedanput da podcrtamo da treba, da se radi o izuzetnom složenim poslovima i da njihovo znanje i sposobnost svakim danom je sve traženije, zahtjevnije, onda zaista se moramo malo zabrinuti i vidjeti kako što više ojačati ovu komisiju odnosno kako povećati broj zaposlenih. Jedan podatak mi baš nije jasan pa ću moliti da mi se i vi očitujete, da kažete za plaće zaposlenih planirano je bilo izdvojiti utrošeno u 2016., 6 i pol milijuna kuna, godinu ranije je bilo 31 zaposleno a iz proračuna je potrošeno milijun kuna manje. Što se tiče materijalnih troškova, utrošeno je milijun i 800 tisuća kuna a od toga čak 40% za troškove najma. Mislim da sad novo ministarstvo bi vam moglo pomoći, pa radije taj novac utrošiti za uređenje nekih novih prostorija nego trošiti ovoliko novac za najam prostora. Sve je to naravno izdvojeno iz državnog proračuna. Međutim u državni proračun se slilo daleko više sredstava s osnova naknade za pokretanje žalbenog postupka i upravnih pristojbi. Slilo se 21% milijun kuna što je preko 12 milijuna kuna više nego što je planirano. I ovo mi je isto bilo malo nelogično. Naime u proračunu za 2015. godinu također je planirano 13 milijuna mane nego što je realizirano onda smo mogli očekivati da ćemo u 2016. veći prihod pa smo mogli i više planirati. Kad govorimo o brojkama, broj zaprimljenih žalbi u 2016. je 1135 predmeta, od toga 870 na odluku o odabiru što je znatno više nego ranijih godina dok imamo smanjenje i to znatno kad su u pitanju objava i dokumentacija za nadmetanje, ovu godinu 166, za razliku od prethodne 223 što znači da smo dosta toga svi zajedno naučili i da je bilo manjih žalbi na ovu temu. Također je pohvalno da 31.12.2016. je ostalo 98 predmetna ne riješenih, ugl. onih zaprimljenih u prosincu, dok je godinu ranije, ta brojka bila 150 predmeta. Blago je uvećan postupak usvajanje žalbi koji iznosi oko 40%. Najveći broj poništenja čak 304 imaju odluke o odabiru, znači osim toga što je povećan taj broj, i povećan je broj poništenih odluka o odabiru, dok nije donesena ni jedna odluka, o poništenju ugovora o javnoj nabavi. Zanimljiva je tema i trajanje žalbenog postupka, prosječno vrijeme od zaprimanja žalbe do objave odluke je 34 dana, što je 4 dana manje nego 2015. dok je za čak 38% manje odnosno, prosječno vrijeme od datuma kompletiranja žalbenog predmeta do donošenja odluka je smanjeno za 7 dana i sada to iznosi svega 11 dana. Poboljšanje znači vidimo iz godinu u godinu, ali moramo priznati da i dalje postoje kritike, još uvijek postoji i problemi i neke nedorečenosti, što i dovodi do upravnih postupaka i odugovlačenja čitavog postupka javne nabave. I ja bi se tu osvrnula na ovu brojku koja kaže da po broju usvojenih žalbi prednjači HEP sa čak 29 takvih slučajeva, međutim, ako usporedimo, da su oni imali čak 477 predmeta javne nabave u 2016. onda taj omjer nije tako veliki i jako zabrinjavajući, kao kod nekih drugih, Npr. Državni ured za središnju, javnu nabavu, u 2016. jer raspisao svega 6 postupaka, a imamo 5 usvojenih žalbi. Pretpostavljam da se radi o nekim predmetima iz ranijih godina ili možda o grešci ali stvarno bi bilo zabrinjavajuće, da od 6 raspisanih natječaja čak 5 ima žalbi i usvojenih žalbi. U predmetima koji su obrađivani tijekom žalbenog postupka tu je i izvor informacija o nedostacima, poteškoćama, preprekama, smetnjama, kao i pojavama koje su izložene kako na pravni okvir kojim je uređen materijalno pravni dio javne nabave, koncesije, javno privatno partnerstvo, pravne zaštite te prakse kao i propisa kojima je uređen status Državne komisije. U 2016. pravni okvir se značajno nije mijenjao, ali je obilježena snažna aktivnost na polju donošenja novog zakona koji je stupio na snagu 1.1.2017. godine i on je u velikoj mjeri zasnovan upravo na analizi nedostataka i preporuka koja su sadržana u prethodnim izvješćima Državne komisije. Državna komisija i aktivni sudionik bila izrade strategije suzbijanja korupcije, te nositelj aktivnosti u akcijskom planu za 2017. i 2018. uz strategiju suzbijanja korupcije za razdoblje od 2015.-2018. što uključuje detekciju korupcijskih rizika. Protiv odluke Državne komisije može se pokrenuti i upravni spor. Tako da Zakon o javnoj nabavi upravi omogućava pokretanje upravnog spora protiv odluka Državne komisije i to je žurne naravi. E tu također možemo dosta iščitati iz ovih podatka, znači u 2016. 132 tužbe su podignute što je 12% ukupnih odluka. Međutim, žalostan je podatak da imamo nedovršenih upravnih sporova iz 2008. godine. Kada možemo vidjeti prosječno trajanje upravnih sporova, je 568 dana. Ali, znate kako je kod prosijeku, npr. Upravni sud u Splitu, ima prosjek čak 722 dana. Pitam se što ako presudom se usvoji tužba i predmet se vrati na odlučivanje, kao što je to bilo u 15% predmeta prvostupanjskih sudova. Kolika bi bila šteta i tko će snositi taj trošak. Vezano za naprijed navedenu ocjenu stanja, bitno je istaknuti još jedanput da je donesen u prosincu 2016. novi zakon koji je stupio na snagu 1.1.2017., novi Zakon o javnoj nabavi i ti će rezultati biti vidljivi tek u izvješću za 2017. godinu. I još jedanput ističem da će Klub HDZ-a podržati ovo izvješće. Hvala.
Hvala i vama. Imamo 2 replike, prva replika je gospodin Jovanović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, predstavnici komisije, kolegice i kolege. Gospođa Juričev-Martinčev u nekoliko navrata isticala važnost ove komisije i njihovog izvješća u borbi protiv korupcije. Točno je i da su oni važan element u strategiji suzbijanja korupcije, pa evo i ovom prilikom moram izraziti svoje zadovoljstvo, što već mjesecima naše nacionalno vijeće ne radi, pa tako nije imalo priliku razmatrati ovo izvješće i iznijeti svoje primjedbe i sugestije kako biti bolji. A da moramo biti bolji, pokazuje i ovo izvješće, naravno, da je antikorupcijski element rada ove komisije vrlo snažan, no, unatoč tome, unazad 2 godine, korupcijski rizici u Hrvatskoj rastu. Hrvatska je sve lošija na ljestvici indeksa percepcije i korupcije, a najporažavajuće podatke dobili smo iz istraživanja vijeća Europskog parlamenta i instituta Rabt, koji je pokazao da je Hrvatska članica EU s najvećom razinom korupcije u javnoj nabavi, te sa Rumunjskoj i Bugarskoj spada u najkorumpiranije države EU, pokazuju rezultati tog istraživanja. Hrvatska, Rumunjska i Bugarska predvode skupinu od 14 zemalja EU, koji imaju iznad prosječnu razinu korupcije stoji u istraživanju, a po indeksu rizika od korupcije u javnoj nabavi, Hrvatska je na samom vrhu ispred Cipra, Litve i Rumunjske. Hrvatska, Bugarska, Rumunjska i Latvija zbog korupcije godišnje gube oko 15% BDP-a što bi za Hrvatsku bilo ukupno otprilike 50 milijardi kuna. Ono što na kraju želim reći u ovoj svojoj replici, da jedan od razloga zašto mladi odlaze iz Hrvatske je i to što smatraju da će imati veće šanse za uspjeh u svom životu u zemljama u kojima je razina korupcije manja.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega imenovanje Nacionalnog vijeća će ići istovremeno kad i imenovanje svih vanjskih članova saborskih odbora. Što se tiče Hrvatske demokratske zajednice mi smo već davno donijeli odluku tko će biti naši članovi. Međutim, upravo je problem što klub SDP-a još se nije očitovao o svojim članovima. Hvala.
Hvala. Druga replika poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolegice u svojem izlaganju ste istaknuli da ćete podržati ovo izvješće i svakako i mi iz kluba HSS-a i ja osobno ćemo podržati izvješće. Ono nam je pokazatelj zbivanja oko javne nabave, transparentnosti i sprječavanja korupcije u javnoj nabavi. Tu si mislim da svi moramo biti jednoglasni u podršci takvom pristupu javnoj nabavi i trošenju javnog novca. I vi dolazite iz lokalne samouprave i vaša iskustva su sigurno tu značajna. Često jedinice lokalne samouprave kod nekih projekata, kod pripreme javnog natječaja da bi izbjegli dugotrajan proces žalbe pribjegavaju podjeli određenog projekta na više manjih projekata i da kroz bagatelnu nabavu zaštite svoju investiciju u smislu da se ona čim prije dogodi, a i da na određeni način pripomognu lokalnom gospodarstvu da bude u prilici dobit takve poslove. Ja to podržavam, međutim mislim da bi bilo poštenije da onda povećamo prag za tu bagatelnu nabavu i da na taj način ne varamo i sebe i ponuđače. I drugo, kod ponude na javnu nabavu bilo koju svaki ponuđač mora dostaviti svoja financijska izvješća da ne duguju državi i ostalo. Pa vas pitam što sad mogu napraviti određeni ponuđači koji su izgubili poslove zbog toga što su konkurencija je bila tvrtka iz Agrokora, koje su sad, evo utvrđeno imale lažna financijska izvješća i da li mogu se poništiti te javne nabave i da ponuđači koji su izgubili posao dođu do pravde. Evo hvala lijepa.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega ja bih se osvrnula najprije na ovaj dio koji ste govorili o cjepkanju javne nabave. Zaista to je nedopustivo, ali gotovo svi gradonačelnici, načelnici posebno u našem priobalnom dijelu pribjegavamo takvom načinu. Jer na primjer proračun se donese za narednu godinu u prosincu. 1. siječnja možete imati Plan nabave, onda tek krenete u raspisivanje natječaja. Dođete do Uskrsa, a još nemate ni potpisan ugovor. I tada pribjegavamo zaista cjepkanju javne nabave što znamo da zakonski baš nije potpuno ispravno. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na raspravu Kluba zastupnika SDSS-a i poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi predsjedniče Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave gospodine Matešiću sa saradnicima, dame i gospodo saborski zastupnici. Uvodno ću reći da će Klub zastupnika SDSS-a podržati ovaj izvještaj. Smatrat će da je on korektno i kvalitetno napravljen. Međutim, prilika je ukazati na pozitivne pomake, ali i neke nejasnoće u ovom dokumentu. Naime, komisija jeste, potvrđeno jeste veoma važan antikorupcijski alat čije je javno delovanje transparentnost u radu i dostupnost potvrđuju i sledeće činjenice. Dakle, web stranicu Državne komisije u protekloj godini, u 2016. dakle posetilo je milijun, imala je milijun registriranih pregleda to je svakako važna činjenica. I javnost i dostupnost pravne prakse je vrlo važna i sve odluke su, dakle objavljene na stranici i to nam značajno olakšava posao. Posebno pohvaljujem postojanje aplikacije za mobilne uređaje, to je također nešto što je suvremeni trend i što je vrlo pohvalno. Komparativno gledajući u odnosu na prethodni period 2014. do 2015., dakle izveštaj je zapravo vrlo sličan upravo njima. Dakle, rad Komisije je ono što je već nekoliko puta za ovom govornicom rečeno je zapravo bilo u znaku donošenja novog zakona koji je stupio na snagu 2017. i svakako svima nama će biti interesantnije pratiti Izveštaj iz 2017. godine. O statistici koja je navedena i vrlo je pregledna, neću je ponavljati da ne bi oduzimala vreme. Ali meni je indikativno, pa bi u tom smislu molila i objašnjenje ovih 870 odluka o odabiru. Rado bih čula vaše tumačenje te brojke. Također smatram pozitivnim skraćivanje vremena koje teče od zaprimanja žalbe do donošenja odluke, dakle za četiri dana. To je isto hvale vredno i skraćivanje vremena kompletiranja žalbe predmeta donošenja odluke za 7 dana. Pretpostavljam da je to rezultat elektroničke komunikacije sa strankama, a i u 2017. svakako očekujemo da će se ovaj trend smanjenja nastaviti. Ovim se potvrđuje teza, a i evaluacija pokazuje da sustavi, dakle u kojima prvostepenu pravnu zaštitu u postupcima javne nabave pruža, odnosno Državna komisija uglavnom su efikasniji u pogledu trajanja postupka i tog standarda donošenja presude. Dakle, neću ponovo upoređivati 568 dana koliko u prosjeku traje upravni spor. Također veoma je važno istaći da se javna nabava smatra jednom od najkritičkijih aktivnosti, odnosno za razliku od korupcija i percepcija korupcija u sustavu javne nabave je vrlo visoka, to vam ne moram ni spominjati. To vi jako dobro znate. Međutim, za ovom govornicom ipak treba spomenuti da indeks percepcije korupcije u 2016. pokazuje da je nažalost RH nazadovala u borbi protiv korupcije za ta dva boda, tako da se nažalost nalazimo među korumpiranijima. Od nas su lošije Mađarska, Rumunjska, Italija, Grčka zato je važno da ovaj posao radi kvalitetan kadar koji će se kontinuirano educirati, a istovremeno educirati i ponuditelje da izrađuju kvalitetne i konkretne ponude. Sigurna sam da novi zakon u tom smislu odnosno edukacija i primjena tog novog zakona svakako treba na tome poraditi. Također prema podacima HUP-a ukupna vrijednost javne nabave u RH iznosi ok 400 milijardi kuna, dakle u tim postupcima sudjeluje 1700 naručitelja i oko 5 tisuća ponuditelja koji sklope oko 22 tisuće javnih ugovora. To je stvarno hvalevrijedna brojka sudionika i naravno da su pod lupom javnosti. Dakle osim ovih pozitivnih kao što rekoh pomaka i efekata hvale vrijedan je i svakako elektronički oglasnik, međutim moramo istaknuti određene poteškoće odnosno pravne nejasnoće objavljene koje su u javnosti objavljene. Naime radi se o jednoj odluci državne komisije gdje smo imali situaciju da se u jednom pozivu za nadmetanje sa dokumentacijom o otvorenom javnom postupku posljednjeg dana roka za dostavu sustav operatera putem kojeg se dostavljaju ponude u elektroničkom obliku nije funkcionirao. Žalitelji su pravovremeno obavijesti naručitelja, a državna komisija je odbila žalbu i pokrenut je upravni spor. Istaći ću da je u pitanju velika vrijednost nabave, dakle stotine milijuna kuna, ali postupak u kojem su sudjelovali strani ponuditelji. U odluci državne komisije smatrala je, tako stoji u obrazloženju da naručitelj ne odgovara za operatera koji nije ni punomoćnik niti agent. Onda slijedi da je stranka odgovorna za operatera iako stranka ima još manje veze sa naručiteljem. Ovakve i slične situacije treba imat u vidu, prijeći ih sigurno i mora postojati obaveza i operatera koji očigledno u ovom slučaju nanijelo štetu, ali kao što rekoh Klub zastupnika SDSS-a će vaš izvještaj podržati. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Nemamo nijednu repliku pa prelazimo na Klub zastupnika SDP-a i poštovani zastupnik Alen Prelec. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Matešić i suradnici. Kolegice i kolege. Pa evo pred nama je Izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave, a ja ću malo u uvodu govoriti općenito o nekim stvarima koji me malo zabrinjavaju, a te stvari prethode samom žalbenom postupku. Naime, naš Zakon o javnoj nabavi je takav kakva je, a ja mislim da bi možda i mogao biti malo i drugačiji. Mi smo više puta svetiji od samog Pape. Kolegica Mrak-Taritaš je govorila o tome da je u Nizozemskoj bila jedna praksa sa cvjećarima, ne znam da li ste ju slušali ili ne, međutim mojih kolega sa posla je bio u Nizozemskoj pa su govorili općenito o javnoj nabavi i onda je vidio koliko se štiti domaće gospodarstvo, koliko Nizozemci preferiraju domaće gospodarstvenike u sustavu javne nabave. To bi ono što bi ja htio reći, jasno nema veze sa vama konkretno nego ima sa zakonom, mislim da je to nešto bi svi mi trebali razmišljati, jasno ne kršiti zakon jer znamo da regulativa EU je takva da ne možemo preferirati domaće gospodarstvenike, ali mislim da bi doista o tome trebali razmišljati. Jasno u prilog tome ide i Pravilnik o jednostavnoj nabavi i pragovima gdje za bagatelnu nabavu imamo 200 tisuća kuna kaj se tiče roba, a 500 tisuća kuna što se tiče usluga i apsolutno je to dobro, iako bi možda taj prag trebalo i povisiti. To je naročito jasno u jedinicama lokalne samouprave gdje mi lokalni čelnici pokušavamo domaće gospodarstvenike uključiti u sve moguće radove i ja mislim da bi o tome trebali razmišljati i uvesti to u Zakon o javnoj nabavi, možda i povećati te pragove. Tu nije stvar manipulacije i manipulativnih stvari nego jednostavno doslovno brinuti o svojim gospodarstvenicima koji na našem nivou plaćaju poreze, doprinose i o tome bi trebalo razmišljati. Jasno, ne kršiti zakon, ovo nije poziv na kršenje zakon nego da zakon prilagođavamo. Mi Hrvati ispada da ne možemo ništa, a oni vani puno toga mogu. Evo to je u tom smjeru bi rekao ovo uvodno. A sada konkretno zašto imamo puno žalbi. Ja mislim da mnogi koji pokreću postupak javne nabave, smatraju da to rade u svojem vlastitom biznisu. Kada gledamo koliko imamo poništenja i žalbi na javnu nabavu evo najviše ima HEP-a, grada Zagreba i još neki koji se stalno ovdje pojavljuju, a kolegica Mrak-Taritaš je isto spomenula Zagreb, da ako se u Zagrebu ništa ne radi bez gradonačelnika Bandića, to se slažem, iako je jučer demantirao gospodin Bandić kada su ga pitali za Svetice, onda je rekao da to nema nikakve veze s njim. S njim nema veze ništa ono što je škakljivo, to je definitivno tako. A ono o čemu on odlučuje, a odlučuje doslovno o svemu, samo pere ruke kada nešto nije interesantno i nije u njegovom interesu. Znači imamo doslovno firme koje to rade kao da rade za svoj vlastiti biznis. Tu jasno da državna komisija ima jedan nezahvalan posao, teško je utvrditi da neko je napravio javnu nabavu i da je pogodovao bilo kome, sebi ili bilo kome. Ono drugo što, zbog čega imamo jako puno žalbi to su profesionalni žalitelji. E tu ja kao čelnik jedinice lokalne samouprave jasno mogu puno pričati o tome a znam koliko sam imao problema kad, evo pokrenuti jedan postupak javne nabave, tu vam se vrti, ne znam, veliki ogroman iznos. Pa vam onda dođe netko tko se žali radi žaljenja ili zbog ucjenjivanja ili zbog nekakvog svog interesa. Teško je to dokazati, to ste i vi dobro gospodine Matešić rekli u početku kada sam vam postavio jedno pitanje, teško je dokazati za one koji manipuliraju. Međutim, evo ne bi trebalo od toga odustati. Ovo nije kritika, ovo je znači nešto što evo bi i svi zajedno morali razmišljati kako te profesionalne manipulatore onemogućiti. Jedan od prijedloga je, piše ovako, pravo na žalbu ima svaki gospodarski subjekt koji ima ili je imao pravni interes. Kada ovo pročitamo onda znamo da svi imaju pravni interes, svi se mogu naći u tome, svi imaju pravni interes i svi imaju pravo ucjenjivati, je li jasno, u svim tim firmama koje se upravo sa time bave, imaju pravnike i naći će načina kako da jednostavno se žale. Više puta uspijevaju, više puta i ne uspijevaju. Ali da li je moguće možda u zakonu staviti da treba kažnjavati te profesionalne žalitelje. To nije lako ali velim opet ne treba odustati. Ono što u ovom izvješću jasno odmah se vidi, to je za svaku pohvalu da ukupno izvršenje, odnosno troškovi su bili za u iznosu od 8 milijuna 653 ili 99% planiranih a u 2016. godini u državni proračun sa osnova naknada za pokretanje žalbenog postupka i upravne pristojbe uplaćen je iznos od 21 milijun kuna. Bravo. Mislim da ne možemo baš puno primjera imati agencija, odbora ili ne znam, državnih institucija općenito koji su više prihodovali nego što su potrošili. Znači ovo je stvarno bravo evo za vas gospodine Matešić i vaše suradnike ili oni koji su u ovih godina doveli DEKOM u ovakvu situaciju. Jasno tu je i razlog zbog toga što imamo jako puno žalitelja ali neka plate, daj Bože još i više, ako ih možemo i kažnjavati. Nadalje, ono što evo malo možda, mala kritika, ljudski potencijali imamo 29 broja zaposlenih a Uredba o unutarnjem ustrojstvu kaže da bi trebalo biti 48 zaposlenih. Možda malo onako nelogično jer ako kažemo da imamo 92% riješenih predmeta a ovih 8% se više odnosi na one koji su došli u 12. mjesecu pa nisu stigli biti riješeni. Znači dovoljno je ljudi. Vjerojatno ćete imati malo više posla zbog novog Zakona o javnoj nabavi, tu će biti i još više mogućnosti manipulacije i svega. Ali evo, u svakom slučaju mislim da ovaj broj zaposlenih je vjerojatno za sada dobar, uvijek treba težiti da budete bolji, da rješavate više žalbi a kada govorimo o rješavanju više žalbi onda bi se ja više ovako fokusirao na tome da budete možda i brži. Tu se govori da evo u ovom stavku veli, trajanje postupka pravne zaštite propisane odredbom iz članka 171. kojim je Državna komisija dužna donijeti i objaviti odluku od u roku od 30 dana. Daj Bože da bude to i manji i kraći rok, ovdje prosječno smo u 2016. došli sa 38 na 34 dana, vjerojatno se računa i ono kompletiranje dokumentacije. Bilo bi dobro kada bi to bilo sve ispod 30 dana da se stvarno ne zaustavlja rad. Dalje, pohvala transparentnosti. Mislim da što se tiče transparentnosti tu apsolutno ne bi trebalo biti ni jedne jedine zamjerke. Službena mrežna stanca Državne komisije sadrži relevantne informacije vezano za sustav pravne zaštite u javnoj nabavi kao i za rad Državne komisije a na istoj se adresi nalazi i iscrpne upute o žalbenom postupku. Podizanjem rada na najvišu moguću razinu transparentnosti kroz objavljivanje svih relevantnih podataka a informacije o radu ovog državnog tijela postale su dostupne u cijelosti. Korisnici se mogu služiti i mobilnim uređajima kojim se vrši pregled odluka Državne komisije. Bravo za Državnu komisiju kaj se tiče transparentnosti. Dalje, evo imamo broj zaprimljenih žalbi. 1103 zaprimljene žalbe koje se odnose na javnu nabavu, koncesije 32 žalbe na koncesiju i imamo 0 žalbi na javno privatno partnerstvo. Sada bi rekao netko, u javnom privatnom partnerstvu sve super stoji, međutim stvar je u tome da imamo 12 ugovora u javnom privatnom partnerstvu, 12 ugovora u cijeloj godini. A sada vas ja pitam a mi smo do nedugo imali Agenciju za javno privatno partnerstvo i sada kada govorimo o učinkovitosti govorimo o 12 ugovora o javnom privatnom partnerstvu koje možda i neki od tih nisu niti aktivni, 12 ugovora. A danas imamo i, mislim da imamo odjel za javno privatno partnerstvo. Javno privatno partnerstvo, za odjel imamo 12 ugovora, jasno da nema ni jedne žalbe u području javnog privatnog partnerstva. Nema veze opet sa DKOM-om, ali evo pričam da me možda netko čuje. Struktura zaprimljenih i riješenih predmeta u 2016. godini, žalba se usvaja 413, 413 ili 39% a žalba se odbija i žalba se odbacuje, imamo gotovo 50 odnosno više od 50%. I tu ove žalbe se odbacuju, to su one manipulativne žalbe, tu je gotovo 24% i u tom smjeru mislim da bi trebali malo više povesti računa koliko se to može. Znači imamo jako puno profesionalnih žalitelja. Prema odredbi članka 168 Državna komisija može u zakonom propisanim slučajevima odrediti i novčanu kaznu i naručitelju. U 2016. sukladno odredbama članka 168. nije izrečena niti jedna novčana kazna obzirom na činjenicu da nisu ostvareni zakonom propisani uvjeti za izricanje. Bilo bi dobro kada bi kažnjavali i one koji su pokrenuli postupke javnog nadmetanja a nije u skladu sa zakonom jednako kao što bi trebali kažnjavati one koji su profesionalni žalitelji. Tu sam već spomenuo tko su ti koji najčešće griješe, HEP je tu pod br.1, Grad Zagreb. Pa dobro, HEP ima izuzetno puno postupaka javne nabave, Grad Zagreb, bolje da ne komentiram. I nešto što bi skrenuo pozornost, ovo isto nije kritika, ali mislim da bi moglo dobro doći Dekomu. Žalbe uglavnom usvajaju pravnici. Ja nemam ništa protiv pravnika, svugdje danas moramo imati pravnike, moramo se osigurati, pogotovo mi u jedinicama lokalne samouprave, ništa se više ne radi, bez blagoslova pravnika, to je znam u primjeru. Bez svog pravnika, ni jednu odluku više ne donosim. Ali, ne bi bilo dobro ni da su samo pravnici u Državnoj komisiji, nego da tu bude i struke. Mi više puta imamo, uzimamo u obzir i u duhu smo zakona, jer pravnici određuju neke stvari koji su možda samo formalni nedostaci. Neću reći da je to samo točka i zarez ili jedna riječ. Više puta se žalba odbacuje evo, tako ja bi rekao radi formalnih stvari. Znači trebalo bi se više uvažiti i onaj bit u javnoj nabavi, ako se negdje pogriješilo zbog toga što se stavila kriva točka ili kriva nekakva formalna stvar, mislim da se ne bi trebalo odbacivati javnu nabavu i usvojiti žalbe, nego da se treba gledati o biti. Više žalbi odbijati radi nedostataka koji ne mogu biti, bitno utjecati na postupak. I jedna stvar, da li bi mi možda bilo moguće napraviti jednu jedinstvenu dokumentaciju i da smo … [[Govornik se ne razumije.]] Više puta se odbacuju žalbe zbog toga što, evo, svaki grad ili svaka općina ima nekakav drugi javni natječaj. Da li tu možemo napraviti da budemo više … [[Govornik se ne razumije.]] Išlo bi u prilog tome da bi bilo manje mogućnosti, manipulacija sa žalbama. Evo to je nešto što sam ja vidio u svojim zapažanjima. U svakom slučaju, ovaj izvještaj je dobar, ovaj izvještaj će Klub SDP-a podržati, ali velim, svi trebamo raditi na tome, da on bude još u budućnosti bolji i da bude što manje problema. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo 3 replike, prvi se za repliku javio poštovani zastupnik Glasnović. Izvolite.
Pa čitajući vaš izvještaj, ovo nije možda upućeno i nešto našem govorniku ovdje, ali kad gledam ovo, sve je statistički pokriveno, ali znate što se kaže, u vojsci se kaže, ima statistika, veća statistika ima i veća laž, tako nešto. Ne kažem da vi lažete ovdje, ali slušam ovu raspravu i čujem da neki sporovi traju po prosjeku 500 i nešto dana u Zagrebu, plus 700 plus dana tamo u ovaj. Vi ste po vašem izvješću ovdje, riješeno je 40% predmeta, ja mislim ako nisam ovaj pogriješilo, ukupno 1285, za 2015., 2016. 40% riješeno. Ali ja se pitam ovo, kod nas se uvijek spominje jedna riječ koordinacija, tu smo slušali ovaj o taj za korupciju, imamo strategiju za suzbijanje korupcije, kako je moguće da imamo stotine tvrtki u Hrvatskoj, tisuće … [[Govornik se ne razumije.]] zaposlenika, siva ekonomija 30%, kakva je tek koordinacija između tijela i uvijek se pojavi jedna riječ mehanizam. Gdje je mehanizam da provodi to na terenu, a to je prvenstveno USKOK, policija itd. Kad ćemo mi profesionirati, tu administracija mora biti profesionalna ako hoćemo napredovati, to mi još nemamo, to je zašto imamo kleptokraciju, el dorado za glave, koji karaju po državnom proračunu, koji nisu plaćali, dužni su stotine milijuna kuna poreza, vani je izneseno 30, 4 milijarde dolara između '4. i '16. godine, gdje je ta lova? Prvo ja bi pitao vas kao nasljednici gospodina vaše stranke, kako se taj natječaj za javnu nabavu u komunizmu kako se to onda bivalo i možda imate neke za nas nove ove instrukcije kako bi mogli to poboljšati iz tog jednog partijskog sustava u ovoj pluralnoj demokraciji.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Kolega ja bi volio kad vi ne bi stalno vidjeli neke bijele miševe. Vas uvijek napadaju neki komunisti, neki ne znam, vaše izraze uopće ne mogu ni ponoviti. Ja ću se fokusirati ono što ste me kritizirali, odnosno, što ste rekli vezano uz Deku, jel, tako da nema tu 500 dana sigurno da se rješavaju predmeti, to su upravni postupci, jasno da oni traju. Ono što traje a to smo lijepo i glasno spomenuo, s 38 dana na 34 dana to je za svaku pohvalu i za to se fokusiramo, mislim zbog toga sam pohvalio rad Dekoma i ekipe koja tamo radi i tu morate biti pažljivi i slušati kaj govorim, jer ovih 500 dana uopće nema nikakvih veze s postupcima il to je to, a bijeli miševi to evo bez komentara više. Vi uvijek vidite bijele miševe i netko tko vas napada.
Druga replika, poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodin predsjedniče. Pa kad govorimo o javnoj nabavi a tema izvješća je naravno javna nabava, činjenica da u Hrvatskoj brojne tvrtke brojene tvrtke brojne pravne osobe su propale zbog javnih nabava, zbog toga što je se pogodovalo i to je činjenica i to se zna, recimo nevjerojatno je da na hrvatskim autocestama, grama željeza nije iz splitske željezare, željezo ugrađeno, a tada je splitska željezara propadala, nego je se uvozilo. Znači samo na tome elementu vidimo da je problem a u slučaju koncesija, spomenuli ste i koncesije, samo da spominjemo, brojna nadmetanja oko koncesija na plažama koje su apsolutno samim zakonom o javnim nabavama se vidjelo da se pogoduje. Znači vidimo Zakon o koncesijama, nećemo govoriti o pitkim izvorima vodimo, gdje se je Cetina dodijelila za 5000 kuna u 37 sekundi i rasprave na vladi 2015. Znači sve javne nabave, većina javne nabava u biti je uništila konkurenciju one poslovne subjekte koji su bili perspektivni, koji su bili dobri oni su većinom uništeni isključivo zbog loše javne nabave. I naravno da bi trebalo mijenjat zakon ne samo o javnoj nabavi nego i brojni drugi zakoni da opstane javna nabava da opstanu konkurentne tvrtke koje bi se mogle razvijati. U Hrvatskoj je i na lokalnoj razini i na državnoj i na regionalnoj zbog javnih nabava su brojne tvrtke propale i uništene, imale perspektivu, a opstale su one koje su isključivo pogodovanjem kroz javnu nabavu isforsirane i zbog toga je ovako gospodarstvo. Ja mislim da je ključ u izmjenama zakona i transperentnijem praćenju tih javnih nabava. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa govorio sam o javnoj nabavi i jasno da treba Zakon o javnoj nabavi prilagođavati i mijenjati. Nikad nije idealan zakon i uvijek može biti bolji. Ja sam govorio i o koncesijama i javnoprivatnom partnerstvu u onom kontekstu da je javnoprivatnog partnerstva gotovo kod nas nema odnosno … ugovora. Ali vjerujem da ste zapamtili ono što smo govorili, a o tom ste vi sada malo replicirali, javna nabava bi trebala ići u smjeru pogodovanja domaćim gospodarstvenicima. Ja sam siguran da ste vi isto sigurno na tom tragu, velim stranci apsolutno prilagođavaju zakone svojim gospodarstvenicima, kod nas je to nešto što ne smijemo, nešto što moramo biti svetiji od samog Pape i to je ono što me brine. Zašto mi ne bi smjeli u jednom dijelu pogodovati našim gospodarstvenicima, pogotovo jedinice lokalne samouprave koje na svom području mogu dati posao onima koji plaćaju poreze, koji plaćaju doprinose, o tome moramo voditi računa. I ponovit ću, iako sam rekao već za govornicom, da trebamo povisiti ovaj prag od 200 i 500 tisuća kuna upravo zbog toga. Ne zbog toga da bi pogodovali gospodarstvenicima nego da bi im dali priliku i da rade tamo gdje plaćaju poreze i gdje zapošljavaju. E to je bitno.
Idemo još treća replika poštovani kolega VEšligaj. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa evo kolega Prelec u vašem osim što ste se osvrnuli na ovo izvješće Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave koju također pohvaljujem, nemam nikakvih primjedbi, spomenuli ste također da je najveći broj žalbenih predmeta se odnosi na poduzeće HEP Operator distribucijskoga sustava. Zašto želim tu sada spomenuti nešto oko HEP-a? Naime, imamo situaciju ne trenu da je već u nekoliko navrata pala javna nabava za nabavu kabela niskonaponskih, srednje naponskih te informacije koje imam. I šta se nam dešava? Zapravo HEP je pa mogu reći zapravo po cijeloj Hrvatskoj postavio stupove koje ne možete sada zbog toga jer je javna nabava za kabele pala ne može napraviti rekonstrukciju niskonaponske mreže primjerice. Govoreći sa aspekta lokalne jedinice osim što nam je to važno za kvalitetu opskrbe električne energije za nas, važno nam je i zbog one pete žice famozne koju koristimo za javnu rasvjetu. I što se sada dešava? Imate situaciju da su određene lokalne jedinice došle do te faze da čak financiraju nabavu kabela kako bi HEP mogao postaviti nešto što je zapravo njegova djelatnost. Dakle svi znamo da HEP ima dovoljno novaca na računu, da sponzorira brojna događanja, a ne može ovo obaviti. Znači zbog, ja neću reći da je to sada krivnja vaša jer koliko vidim predmeti su dosta brzo se te žalbe obrađuju, da li je to krivnja sustava koji je išao u jednom smislu na racionalizaciju, dakle išlo se na jedinstvenu javnu nabavu, ukinulo se ono kako je prije išla nabava preko distribucijskih područja, ali smo sada dobili ovo da imamo velike javne nabave na koje su obično žalbeni postupci i onda vam cijeli sustav stoji i ne može se obaviti ta rekonstrukcija koja je nužna da bi imali naši građani kvalitetnu opskrbu sa električnom energijom, a kako bi lokalne jedinice mogle investirati u javnu rasvjetu. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Ako ste primijetili kolega HEP je problem, ja u jedinice lokalne samouprave oni imaju monopol govorim o tome, neki govore da nemaju monopol, imaju monopol i često upravo rade pritisak na jedinice lokalne samouprave kako bi im pomogli u jednom dijelu njihove djelatnosti. Slažem se apsolutno evo možda bi bilo pitanje zbog čega HEP ima toliko žalbi, a kada gledamo svega 35% ih je usvojeno, 65% su žalbe koje imaju osnove. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Kolega Maras odustaje, pa je onda na kraju u ime izvjestitelja poštovani gospodin Goran Matešić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Dame i gospodo uvaženi zastupnici. Ja dugujem dva odgovora na pitanje i dvije rečenice. Jedan odgovor na pitanje je bilo trošenje proračuna državne komisije iz osnova najma, milijun kuna. Situacija je takva, dolaskom smo pokušali smanjiti, ako je utjeha da je FINA najmodavac onda ta sredstva opet dođu u državni proračun. Što se tiče neiskorištenih plaća, radi se o tome da su o nekim porodiljnim dopustima koji zbog ipak kratkoće i specifičnosti visoke stručnosti nismo uspjeli popuniti ta radna mjesta i to je ostalo neiskorišteno. Uvažena zastupnica Jeckov je kazala o broju poništenih odluka o odabiru u odnosu na dokumentaciju. Da, češće su žalbena odluke o odabiru nego u odnosu na dokumentaciju, ali novi zakon je to popravio i sada svi oni koji su od vas ponešto izrazili interes prema primjeni novog Zakona o javnoj nabavi, mi ćemo uskoro izraditi jedno na koncu trećeg kvartala jedno izvješće o primjeni tog propisa, objavit ćemo ga i moći ćete vidjeti te trendove. Zaključno, ja mogu kazati da je zadovoljstvo biti danas ovdje u ime Državne komisije, sve vaše pohvale na izvješće o radu Državne komisije čijem ste sadržaju i vi doprinijeli vašim primjedbama i ja ću prenijeti ljudima u komisiji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Matešiću i zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege zastupnici sada bismo trebali prijeći na glasovanje. Na žalost vidim da nema nikoga iz Kluba zastupnika SDP-a. Mislio sam i živio u uvjerenju da smo se dogovorili da ćemo pristupiti glasovanju, ali očito ne. Pa ću dati sada stanku, radi se naravno o izboru ustavnih sudaca. Dat ću sada onda stanku od pola sata do 12,30 da se obave još dodatne konzultacije, da vidimo što je razlog zašto nismo ovdje u većem broju, pa se vidimo na glasovanju u 12,30. STANKA U 11,55 SATI. Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2016. godinu. Podnositelj izvješća je Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeće zaključak. Prihvaća se godišnji izvještaj o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 91 za, 2 suzdržana i 3 protiv donesen zaključak kako je predložio saborski matični odbor.
Poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom plenarne sjednice, zamolio bih vas da zauzmete svoja mjesta. Na redu je točka dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br.96 Predlagatelj akta je Klub zastupnika SDP-a na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja gospodina Gordana Marasa da nam da dodatno obrazloženje. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika SDP-a je prije sada već više od sedam mjeseci jer se radi o 1. ožujku 2017. godine uputio u saborsku proceduru Prijedlog zakona o dopuni Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, s Konačnim prijedlogom zakona. Mi smo kao klub zastupnika ocijenili da ovaj zakon treba uputiti u hitnu proceduru zbog velikog ekološkog problema koje naši sugrađani u Slavonskom Brodu i Brodsko-posavskoj županiji imaju, zbog toga što se taj problem ne rješava godinama i tu treba iskren i ne dovoditi to u vezu samo sa jednom vladom nego sa nekoliko vlada. I zadnjih desetak godina taj problem eskalira u Slavonskom Brodu, naši ljudi su izloženi velikim onečišćenjima naši ljudi su izloženi problemima koje ne mogu sami riješiti niti se mogu riješiti u okviru RH, izloženi su bolestima, izloženi su ne kvaliteti života, znači kvaliteta života je jako ugrožena i ono što sam rekao, a šta nas posebno zabrinjava, radi se o tome da je povećan broj oboljelih koji su uzrokovani sa onečišćenjima vezano uz tvari i čestice koje se nalaze u zraku, a koje su posljedica određene proizvodnje koju imamo u okolici Slavonskog Broda. Svi zastupnici u Hrvatskom saboru i svi klubovi u Hrvatskom saboru su se usuglasili oko potrebe hitnosti donošenja ovog zakona i upućeno je u ubrzanu proceduru odnosno u dva čitanja da se on raspravi i o njemu glasuje. Nažalost koliko je to bilo iskreno govori vam da iako smo već u ožujku mjesecu se usuglasili oko hitnosti donošenja ovog zakona, sedam mjeseci nakon toga tek dolazi zakon na raspravu u Hrvatskom saboru. SDP i ovaj zakon predlaže i to je nešto šta je sukus ovog zakona, znači ukoliko ne možemo bilateralnim razgovorima riješiti problem onečišćenja u Slavonskom Brodu, ukoliko se situacija godinama ne mijenja moramo napraviti nešto što možemo, što je u našoj moći, a to je da zaštitimo naše sugrađane da se barem infrastrukturom koju Hrvatska posjeduje ne doprema nafta kojom se kasnije u postrojenju ugrožava zdravlje ljudi. Vrlo jednostavno i slikovito ću vam reći. Hrvatska ima infrastrukturu za prijevoz naftnih derivata koja se radi najčešće i u pravilu naftovodima i mi prevozimo odnosno transportiramo naftu našim naftovodima u Rafineriju u Bosanskom Brodu gdje se proizvodnja odvija u postrojenjima koja nisu adekvatno opremljena i nakon toga onečišćenje ugrožava zdravlje ljudi preko 100 tisuća direktno zbog toga što je to ne modernizirano postrojenje, a mi smo omogućili rad tog postrojenja sa naftom odnosno prolaskom kroz našu infrastrukturu. Postavlja se pitanje zbog čega investitori u Bosanskom Brodu odbijaju deset godina raditi na modernizaciji rafinerije, postavlja se pitanje da li bi ih natjerali na taj način da ukoliko bi im transport bio veći da bi im se više isplatilo modernizirati tu tvornicu, umjesto da plaćaju skuplji transport i postavlja se pitanje da li Hrvatska može u okviru međunarodnih sporazuma tako nešto napraviti? Naš je prijedlog da mi definiramo zakonom u Hrvatskoj da niti jedno postrojenje ukoliko se dokaže i studijama i analizama da ugrožava zdravlje i kvalitetu života građana RH, znači da se može onemogućiti odnosno odbiti pristup toj infrastrukturi nafte ili drugih resursa koji bi po Zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata bili obuhvaćeni. Znači u članku 1. mi tražimo da se u članku 5. iza riječi produktovoda briše točka te se dodaju riječi da se može onemogućiti pristup nafte u slučaju ugrožavanja zdravlja i kvalitete života građana RH uzrokovane prekograničnim emisijama onečišćujućih tvari koje nastaju u procesu prerade nafte. Ne vidim zašto bi itko u Hrvatskom saboru bio protiv tog rješenja koje ide u korist građana RH. Ne vidim zašto mi ne bi sebi omogućili odnosno JANAF-u omogućili mogućnost da odbije naftu koja direktno je dokazano da ugrožava zdravlje i kvalitetu života naših sugrađana i mislim da na taj način ovaj zakon možemo nadopuniti i barem pokušati kratko riješiti ili početi rješavati taj veliki problem koji se dešava u Slavonskom Brodu i Brodsko-posavskoj županiji. Ja vam tu neću pokušati dočarati jer je to vrlo teško ukoliko ne živite tamo u Slavonskom Brodu koliki je to problem. Svi koji glasuju oko ovog zakona moraju biti svjesni da će ljudi u Slavonskom Brodu vidjeti tko je kako glasao, da će ocijeniti da li i kako im je netko pomogao i moje i naše u Klubu zastupnika SDP-a intencija je da svi budemo oko ovoga jednoglasni. Nema razloga da se oko ove teme preglasamo jer sam uvjeren da u Hrvatskom saboru svi žele kvalitetniji život naših sugrađana, manje zdravstvenih problema i da smo svi svjesni da se desetak godina do sada nije ništa gotovo pa ništa, pomaklo. Da imamo godišnje u određenim tvarima i česticama prekoračenja godišnje vrijednosti, znači po 70, 80 puta koje, već dokazano je sa mnogim studijama direktno ugrožavaju zdravlje naših ljudi. Primjerice, kod onečišćujuće tvari H2S, 160 prekoračenja u jednoj godini. Znači praktično svaki drugi dan su naši građani ugroženi sa proizvodnjom u Bosanskom Brodu koja onda onečišćava i smanjuje kvalitetu života naših sugrađana. Ja vas odavde pozivam da podržite svi klubovi zastupnika u Hrvatskom saboru ovaj zakon, nismo zadovoljni i svjesni smo da je Vlada prije ove rasprave jučer donijela određeni zaključak protokola o suradnji na realizaciji projekta opskrba prirodnim plinom krajnjeg kupca rafinerije nafte Brod jučer na sjednici, kojom će trajati i modernizacija i projekt će trajati, ko zna koliko godina. Ukoliko se zbilja sa tim projektom omogući za 4, 5 godina da onečišćenje bude manje, da kvaliteta života bude veća, sa te strane će ona i JANAF, odnosno oni koji imaju mogućnost po ovom zakonu, moći opet se ponašati na način na koji će zadovoljiti naše sugrađane. Znači ovaj zakon ne onemogućava pristup, znači mogući pristup ali one ne smije se dovesti u korelaciju sa kvalitetom života i zdravstvenom zaštitom naših sugrađana u Slavonskom Brodu. Ovaj zakon ostavlja mogućnost da se onemogući pristup određenim postrojenjima koje imaju direktan štetan utjecaj na naše zdravlje. Pozivam vas još je dnom sve da ovo prihvatimo, pozivam vas da naši ljudi, nažalost evo kako ove rasprave se stavljaju u termine u kojima sada više gotovo nitko neće ni pratiti javno ovu raspravu, ali će siguran sam, ljudi u Slavonskom Brodu bez obzira što je malo zastupnika u sabornici, što je termin takav kakav je, da će ljudi slušati šta kažu klubovi zastupnika pojedinih stranaka i po tome se odrediti. Ja vas pozivam da prihvatite ovaj zakon jer on ne ograničava nikoga a pomaže da naši sugrađani imaju kvalitetniji život i da sa druge strane, onemogućimo štetan utjecaj na zdravlje stotine tisuće naših sugrađana koji u ovom trenutku u Slavonskom Brodu je na djelu. Budite tog svjesni kada prihvaćate ili ne prihvaćate naš prijedlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se predstavniku predlagatelja, poštovanom kolegi Gordanu Marasu na ovom obrazloženju. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, dobro. Imamo dvije replike, poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani kolega Maras, u svom izlaganju ste izrekli više stvari s kojima bi ja apsolutno mogu potpisati. Dakle, ja zbilja smatram da nitko ovdje u ovom Saboru ne smije i ne može imati figu u džepu i ajmo reći, ne živim tamo pa me baš briga za ljude u Slavonskom Brodu. Ja sam nebrojeno puta bio u Slavonskom Brodu, osjetio sam i sam i sigurno da to mora biti prioritet rada ne samo jedinica lokalnih samouprava nego prije svega Vlade. U vašem prijedlogu zakona nažalost u svu dobru namjeru, ja ne vidim da će se to dogoditi iz više razloga. Prvo, ako pustimo sa strane sve međunarodne konvencije o slobodnom protoku derivata, produktovoda nafte i svega onoga što bi time kršili i izložili se tužbama ako su u pitanju građani, pa nek' nas tuže, ali bojim se da bi samo promijenili način dobave nafte iz naftovoda možda željeznicom ili cisternama, tužili JANAF, razliku u cijeni debelo naplatili, a i dalje bi se onečišćavalo. I bojim se da bi se to dogodilo ako napravimo da ne bi riješili problem. Dakle ovdje nije stvar hoćemo-nećemo, bojim se da ovo ne bi riješilo problem. Također, provedivost samog zakona gdje je JANAF trebao utvrđivati za što i kako se koristi nafta, nafta koja mora ispunjavati tehničke standarde, dakle ovdje nije problem u kvaliteti nafte, problem je u kvaliteti same rafinerije. Provedbeno kako bi JANAF utvrđivao gdje koja nafta ide, ne samo u Bosnu nego i u Srbiju, gore u Češku, za one koji skladište naftu, pa šta kasnije rade s njima u našim skladištima gdje je dosta provedbeno teško, pogotovo ako bi mjerili ovo što je nedvojbeno, prekinuli i nastavili dalje isto imati takav problem. Ovo što smo čuli u vijestima da se prelazi na plin, mislim da će to moguće dati rješenje koje mi svi želimo, koje hoćemo i koje nemamo pravo ignorirati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju. Odgovor kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Čuraj pa naši građani zaslužuju da bar pokušamo. Ovo što ste vi rekli bojim se da neće. Pa hajmo bar pokušat. Pa iskreno zašto se nafta dobavlja JANAF-om, odnosno naftovodom? Zato što je tako najjeftinije. Pa možda će netko u nekoj računici shvatiti da bi možda trebao investirati modernizaciju, da će ga to manje koštati nego da doprema naftu cisternama što mislim da je najskuplje i da se neće desiti ili željeznicom kao što ste vi rekli. Poanta je da se ti ljudi tamo pokrenu, a ne da im mi omogućavamo svojom infrastrukturom da truju naše građane. Pazite taj paradoks. Mi svojom infrastrukturom omogućujemo jeftiniju proizvodnju nekoga tko ne želi modernizirati rafineriju jer bi to već napravio u 10 ili više godina i na taj način mu uz niže troškove omogućujemo da na naše građane vrši neviđen pritisak i na njihovo zdravlje i na kvalitetu života. Zbog čega država ne bi donijela takav zakon, a onda ćemo vidjeti da li je naš suverenitet takav da mi zakone možemo donositi kakve je ili je to iznad, odnosno ili su to, te međunarodne konvencije iznad naših zakona. Ja vam garantiram da nisu. Može se dokazati. Postoje nebrojene studije, pa to valjda i sami ste svjesni da ne morate biti čak ni stručnjak da vidite da je to povezano jedno s drugim. Postoje stotine studija koje su već dokazale povezanost modernizacije i kvalitete života u Slavonskom Brodu. Ovo kao što vi kažete bojite se da neće, ali je bar pokušaj da se napravi nešto. Ne pokušate li preuzimate i vi odgovornost za ono šta je danas na žalost na djelu, a to je i zdravstveni problem i kvaliteta života u Slavonskom Brodu.
Zahvaljujem kolegi Marasu na odgovoru. Imamo još jednu repliku. Poštovana kolegica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Maras, inače mnogo smo puta već u ovoj sabornici govorili i iz govornice i iz klupa, mnogo smo čitali i svi bili zabrinuti za situaciju u Slavonskom Brodu. I moram vam priznati da ste vi prvi koji ste nešto pokušali riješiti kroz zakon. Međutim, mene osobno zanima da li ste vi stvarno uvjereni i da li mislite da će zabrana prijevoza JANAF-a, ako JANAF više neće transportirati tu naftu istovremeno značiti i prestanak proizvodnje u Bosanskom Brodu a samim tim ili bar smanjenje proizvodnje i samim tim zdraviji zrak za naše građane u Slavonskom Brodu. Jer ja sam sigurna da se to neće dogoditi. Ali velim cijenim vaš pokušaj da nešto riješite. Po meni je bitno i ovo i možda da tu zauzmemo stav. Ovaj bilateralni razgovor između Hrvatske i Bosne, odnosno da se ubrza izgradnja tog plinovoda, da se to napravi, da se tu stavi akcenat. Ali velim, cijenim vaš trud, cijenim napor ali bilo bi dobro da u ovom segmentu malo više se stavi akcenat jer bi to prije dalo rezultate. Jer znajući kako razmišljaju poduzetnici. Oni će napraviti svoju kalkulaciju. Mi možemo nešto zabraniti. Ali čim se nešto zabranjuje uvijek postoji alternativa za to. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Makar na ovoj replici. Odgovor kolega Maras, izvolite.
Pa gospođo Makar, ja siguran nisam u ništa. Znate kako se kaže „mora se samo umrijeti“. Znači, ne možeš ti znati sto posto da li će i koliko će nešto pomoći. Ali ovo je konkretan pokušaj da se nešto napravi. Ljude neće zadovoljiti ovo što ste vi rekli ili gospodin Čuraj da je čuo u vijestima da će se napraviti određena plinifikacija. Brige ljude za to, pogotovo što to neće biti četiri, pet godina ni blizu još u funkciji. Recite vi ljudima da će oni 4, 5 godina i šta nije to premijer Plenković u ovom protokolu koji je prihvatila Vlada jučer na sjednici, zašto nema ovdje nigdje do kada garantira Vlada RH da će se taj projekt završiti i da će na osnovu toga biti kvalitetniji život naših ljudi. Tog nema nigdje. Oni prihvaćaju privatnu inicijativu to je super. Tu će i određeni naši poduzetnici imati vjerojatno određene koristi u izgradnji, u dobavi plina itd. Ali pet godina ništa od naših ljudi. Znači s te strane oni neće imati nikakvu korist jedan još dugi, predugi period. Siguran ne mogu biti u ništa, ali siguran sam da se ta proizvodnja, odnosno da se može izvršiti pritisak na proizvođača da napravi modernizaciju ukoliko mu ovakva dobava nafte bude manje isplativa nego što je to bilo jučer. I nemojte se bojati da li će i koliko će Hrvatska tu imati tužbi itd. Preuzeli smo mi mnoge rizike. Sad vidite i u Agrokoru kolike za tužbe. Evo danas Rusi govore da platimo mi dug Agrokora kao država. Preuzeli smo mi velike rizike. Mislim da ovo nije preveliki rizik za naše ljude u Slavonskom Brodu.
Zahvaljujem kolegi Marasu na odgovoru. Želi li možda predstavnik Vlade dati dodatno obrazloženje? Ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, kolega predlagatelju, kolegice i kolege. Pa mislim da nas se ovoliko okupilo na prosvjedu u Slavonskom Brodu onda bi bila jasna poruka. Zapravo mi nismo da se nešto dogodi. Jel' tako? Ovo pokazuje stanje zapravo onoga što mi želimo napraviti. Al kažem, ajmo se malo vratiti, da ne bi bilo sad ovaj zaključak na Vladi koji je donesen, nešto posebno jer još 2014. je odluka bila donesena, da je rafinerija u Bosanskom Brodu da će se opskrbljivati sa plinom, umjesto sa mazutom i time imati pogonsko gorivo u svojoj rafineriji. Znači 2014. prošlo je 3 godine. A onda je bila igrica da oni to žele, ali da se kad bude južni tok postavljen, pa će onda odande uzimati plin a ne iz Hrvatske. Onda se to vezalo na termoelektranu, gospodin Čermak da je bila izgrađena tamo, pa bi onda preko toga bila suradnja. Ali ja bi samo vratio se da sve to skupa traje od 2007. kada je preuzeto … [[Govornik se ne razumije.]] samu rafineriju, 2008. pokrenula se proizvodnja, ali ja vas uvjeravam, ako ste razgovarali sa ljudima koji su uključeni tamo, u radu rafinerije, koji su stručno potkovani oko toga, da se u tu rafineriju ne ulaže ništa. Njena tehnološka spremnost za proizvodnju je izrazito niska, rade se samo najnužniji remonti, da ona može prerađivati naftu i to kakvu naftu? Prerađuje, tzv. rusku naftu koja ima visoki postotak sumpora iz lošeg postrojenja, iz loše nafte, proizlazi ovi efekti na koje se stanovništvo žali, ali ja bi rekao, moramo biti iskreni. Ne borimo se mi ovdje samo za stanovnike Slavonskog Broda, mi ovdje borimo se i za stanovništvo Bosanskoga Broda. Jer njihova vlast zapravo i njih drži u rukama i ta radna mjesta za koje je njihovo ministarstvo, zapravo to je Ministarstvo ekologije Republike Srpske, oni su im dali ekološku dozvolu i svi žive u jednome strahu, da ako ta dozvola se ne bi dala, da će onda investitor se povući. Ja kažem, opravdan je strah, jer sama rafinerija, ona je po podacima, evo što sam imao do prošle godine, proizvela gubitke u vrijednosti do nekih 500 milijuna eura. S time da vlasnik nije dokapitalizirao samu tvrtku, nikada nisu isplatili ni Republici Srpskoj onaj dio što su se obavezali u preuzimanju. Nisu uložili novac na način da su stavili u kapital, nego su dali pozajmicu i oni će svojim odlaskom sigurno pokušati naplatiti sve što mogu, a ostati će zapravo samo šteta kroz godine koja je nastala. I onda mi govorimo o tome što bi trebalo napraviti. Vidimo da MOL kod nas ide zatvarati rafineriju u Sisku koja je tehnološki na puno većoj razini nego što je rafinerija u Bosanskom Brodu. I sada, što napraviti? Mi možemo potpisati neki protokol, mi smo spremni, spremni smo sve ove godine da spojimo na Hrvatski plinovodni sustav, ne samo rafineriju u Brodu, nego i potrošači koji bi tamo bili. Međutim, vidimo niti ima političke spremnosti, pa i sama ministrica, ona je zato, ta premijerka Republike Srpske ne tako davno je bila rekla, da je zapravo ruski investitor, rafinerija je meta napada hrvatskih parlamentaraca. Mi smo ovdje koji želimo da se zatvori rafinerija u Brodu. Ja mislim da to nije nitko rekao, nego mi želimo da se rafinerija modernizira, da udovoljava svim ekološkim standardima, da štitimo interes na kraju krajeva i EU čiji smo članica. Jer na kraju Hrvatska je teritorijalno područje EU. Ne tako davno je naš premjer dok je bio parlamentarac u Europskom parlamentu je slao pismo sa željom da se nešto promjeni, da EU stane iza naše želje da pokrenemo neke procese, ali odgovor nismo dobili, možemo reći suosjećanja ali izgleda da ćemo danas iz ove sabornice i poslati samo želju suosjećanja ali vidim da volje da se nešto značajno promjeni nema. Tako da nakon ovoga možemo reći, neće samo smraditi sumpor vodik, nego će smraditi cijela politička situacija. Ono što bismo trebali još naglasiti, da nije samo odgovornost politike, a tu govorim i naše vlade i vanjske politike, gdje mi nismo našli model kako da utječemo na našu susjednu državu, da promjeni svoju politiku, prema vlasniku rafinerije, vidimo da naši političari, tko god je otišao u Bosnu, kad je izlazio iz Bosne dobio je još nož u leđa da ga se lijepo poprati. Niti jedan političar koji je otišao tamo sa dobrom namjerom nije dobio potporu. Nešto ne valja u načinu kako vodimo našu vanjsku politiku i definitivno da tu moramo tražiti i uzroke, kako smo nastradali, da li je to neki sukob sa Rusijom koji možda tinja, pa na ovaj način zapravo smo mi žrtva. O tome se moglo raspraviti, ali na kraju to neće pomoći stanovnicima Slavonskoga Broda, ali odgovornost je na našem Državnom odvjetništvu, jer 2010. je podnesena kaznena prijava. Ja nisam vidio niti rezultate istražnog postupka, niti da je ta prijava odbačena, niti da je nešto pokrenuto. I zato je jasno opredjeljenje i stanovnika Broda i lokalnih vlasti, da rješenje se traži u Zagrebu, ne više niti u Slavenskom Brodu, niti u Bosankom Brodu, nego oni traže od državnih vlasti koje ima sjedište u Zagrebu da to napokon riješe. Sam prijedlog koja je kolega Maras iznio u ime predlagatelja. On možda jeste radikalan, ali nakon svih ovih godina, nakon 9 godina natezanja i želje da se nešto napravi, vjerojatno moramo krenuti sa takvim radikalnim potezima jer drugačije nećemo nikada doći u poziciju da imamo kvalitetne pregovore da se nešto promijeni. Mi smo država, kada se kao država i postavimo onda ćemo stvoriti uvjete da nešto promijenimo. Ako budemo cijelo vrijeme razmišljali što će biti ako bude, onda nećemo se nikada pomjeriti niti s ovim prijedlogom, a vjerujte mi s obzirom da podaci s kojima raspolažemo, znači nema ulaganja u rafineriju, neće biti ulaganja u rafineriju. Nemojmo se zavaravati da će samo isporuka plina zapravo izgradnja plinovodnog sustava da spaja se do rafinerije biti nešto što će napraviti promjenu. Znači to je samo možda kalkuliranje, dovođenje ljudi u zabludu da je to riješeno. I ja bih volio isto čuti, da li će se to stvarno u godini dana realizirati. Koliko treba za takvu investiciju? Ja mislim da je Plinacro spreman. Svi bi mi željeli da se prodaje plin da imamo još jednog kvalitetnog potrošača, da se transportni trošak plina s obzirom na povećanje obujma onda smanji svi imamo koristi. Imaju koristi stanovnici Slavonskog Broda, Bosanskog Broda kvalitetniji život, imamo mi kao Hrvatska država isporučuje se plin, naplaćujemo transportni trošak. Ja ne vidim zašto mi uopće i razgovaramo o tome ili slušamo riječ da mi trebamo biti spori. Mi trebamo biti jako brzi i štititi ne samo interese ljudi nego i reći da smo zainteresirana strana. Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista će dati potporu ovome prijedlogu zakona. Naravno da očekujemo da svi ako smatraju da ovaj prijedlog nije dovoljno dorađen da podnesu svoje dopune, amandmane na ovaj prijedlog i da s time stvorimo jednu poziciju. A vjerujem da kada bismo usvojili ovaj zakon da bismo vrlo brzo našli dogovor i sa vlasnikom rafinerije i da ne bi uopće njegova primjena morala se niti dogoditi. Jel dokle god ne primijenimo zakon ni ne postoji opasnost da nas netko sankcionira, ali dovoljno je kada imamo zakon da svi shvate da bez dogovora neće moći nastaviti. Tako da dajemo potporu ovome prijedlogu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prva replika poštovani kolega Alen Prelec. Izvolite.
Ja se slažem s vama gotovo u potpunosti što ste rekli, osim s jednim, vi ste rekli mi nismo za zatvaranje rafinerije, jeste tako rekli? Ja moram reći da bih rekao to drukčije, mi samo želimo da stanovnici Slavonskog Broda imaju čist zrak. Da li smo zato za zatvaranje rafinerije ili protiv zatvaranja, apsolutno nevažno. Znači činjenica da stvarno treba nešto ovdje napraviti. Ja bi rekao svoje mišljenje, jasno nije ovo službeni stav, ja bi rekao da sam i za zatvaranje rafinerije ako je to jedina mogućnost da ljudi u Slavonskim Brodu imaju čisti zrak. O čemu mi govorimo? O čistom zraku, o pravu na životu, u ovom slučaju govorimo o pravu na život. Koliko imamo bolesti koje su uzrokovane upravo nečistim zrako u Slavonskom Brodu, to je ono krucijalno. Kolega Maras je pričao o tome da imamo mehanizme, Hrvatska država ima mehanizme da jednostavno to spriječi, ne koristi više. Hrvatska kada je ulazila u EU onda smo trebali ispunjavati cijeli niz uvjeta. Slovenci su nam davali ne znam koliko uvjeta, ne možete ovako, ne možete onako, Ljubljanska banka, Sv. Gera svašta je tu bilo, a mi se ponašamo kao da mi nikome ne možemo uvjetovati ništa. Ako ne možemo uvjetovati BiH da Slavonskom Brodu daje mogućnost na čisti zrak, onda možemo reći pa evo i njih na neki način ucjenjivati. Možda je gruba riječ ucjenjivati, ali moramo imati mehanizme kako da ljudima damo mogućnost da udišu čisti zrak, da imaju pravo na život. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Prelcu na replici. Odgovor kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo na vašem komentaru, ali ja bi se vrati u našu ne tako davnu prošlost, ako se sjećate da je i Rafinerija u Sisku isto tako zagađivač bila u jednom vremenu, da je stanovništva Siska negodovalo i što se dogodilo? Dogodila se modernizacija. Ali zamislite situaciju da smo u današnje vrijeme da ta rafinerija zagađuje, da se stanovništvo žali, a da MOL nađe u tome izgovor da zatvori. Radi toga ne možemo biti niti licemjerni pa reći mi bi samo da se zatvori, ne, mi želimo da se oni moderniziraju, da radna snaga stanovništvo Bosanskog Broda ima mjesto u kome će raditi, ali da mi nismo u kolateralnoj šteti. Prema tome, kako se borimo za Sisak izborit ćemo se za svaki kvalitetan pogon koji uz neka ulaganja može se modernizirati i može ostati mjesto na kome se može prerađivati. I na kraju ako gledamo pa lijepo je imati u neposrednoj blizini neku sigurnost u opskrbi naftnim derivatima. Nikad ne znamo u nekoj budućnosti što će i kako se događati i radi toga trebamo dati podršku. Ali mi smo članica EU, mi želimo pritisniti, a možda je sada sazrjelo vrijeme upravo ako je puno godina, ja sam rekao puno je godina prošlo ali nakon puno godina ja mislim da imamo i stvari legitimitet jer naslušali smo se obećanja vlasnika rafinerije da će nešto napraviti. Nakon ovoga vremena mislim da je došlo vrijeme ispuniti neko od obećanja. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Panenić, vaša podrška nam puno znači jer ste vi bivši ministar gospodarstva i sigurno ste upućeni u problematiku i sa te strane naši građani mogu čuti da i ljudi koji su odgovarali za energetski sektor podržavaju ovakve izmjene jer smatraju da određene stvari nismo bili u mogućnosti napravit, tako da zahvaljujem na podršci i nadamo se da ćemo ju dobiti i od drugih klubova. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Marasu na replici. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Još jednom, vrlo kratko jer kao predlagač zakona sam već dosta toga rekao. Mogu samo ponoviti da SDP će uvijek voditi računa o svojim sugrađanima, zahvaljujemo klubovima koji će nam dati podršku, nadam se, evo vidim još i bitan Klub zastupnika HDZ-a, ne treba tu strančariti, gledati tko je opozicija, pozicija, ne treba se nadmudrivati, treba riješiti problem našim ljudima. Ili barem pokušati riješiti problem našim ljudima, najgore ne napraviti ništa. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Marasu na ovoj raspravi. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, Andrija Mikulić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Pa evo kao što znamo, Klub zastupnika SDP-a je dostavio Prijedlog zakona o dopuni Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata u kojem smatra da bi se njegovim donošenjem stvorila zakonska osnova za odbijanje pristupa transportnih kapaciteta energetskog subjekta koji obavlja djelatnost transporta nafte i to u slučaju ugrožavanja zdravlja i kvalitete života građana RH. Klub zastupnika predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati navedeni prijedlog zakona iz slijedećih razloga. Sukladno odredbi članka 5. Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, energetski subjekt koji obavlja djelatnost transporta nafte je obvezan pravnoj ili fizičkoj osobi koja podnese zahtjev za pristup transportnom sustavu, uz ispunjavanje tehničkih uvjeta pristupa i priključenja sukladno posebnim propisima, omogućiti pristup na nepristrani i razvidan način prema načelu pregovornog pristupa treće strane. Energetski subjekt koji obavlja djelatnost transporta nafte može odbiti pristup transportnom sustavu treće strane iako postoji tehničke ili sigurnosna ograničenja ili u slučaju popunjenog kapaciteta naftovoda. U slučaju odbijanja pristupa, transportnom sustavu energetski subjekt koji obavlja djelatnost transporta nafte, dužan je dostaviti stranci odluku s razlozima odbijanja pristupa a na takvu odluku stranka ima pravo podnijeti žalbu Hrvatskoj energetskoj regulatornoj agenciji. Odluka Hrvatske energetske regulatorne agencije je izvršna, a nezadovoljna odnosno odbijena strana, stranka, može protiv rješenja Hrvatske energetske regulatorne agencije pokrenuti upravni spor. Dozvolite mi da ovdje podsjetim da je 18. srpnja 2003. godine, energetski subjekt koji obavlja djelatnost transporta nafte tj. društvo Jadranski naftovod d.d., JANAF, donijelo tehničke uvjete za pristup transportnim kapacitetima Jadranskog naftovoda d.d. Vijeće za regulaciju energetskih djelatnosti donijelo je odluku o davanju suglasnosti na naveden tehničke uvjete. I to na sjednici održanoj 27. studenog 2003. Navedeni tehnički uvjeti se primjenjuju u poslovanju JANAF-a, kao takvi su obvezni za JANAF i za sve njegove korisnike. Dakle, prema tim tehničkim uvjetima, JANAF ne može odobriti transport nafte koja zadovoljava tehničke uvjete. Ali će odbiti transport svake nafte koja ne zadovoljava navedene tehničke uvjete. Također, JANAF će odbiti skladištenje svake nafte čija bi karakteristika mogla štetno djelovati na druge nafte koje se transportiraju jer bi mogle prouzročiti štetu na instalacijama JANAF-a odnosno instalacijama drugih korisnika. Prema izvješću JANAF-a, sva nafta koja se u razdoblju od 2013 do 2016. transportirala sustavom JANAF-a za rafineriju nafte Brod, po sadržaju sumpora je bila u skladu s tehničkim uvjetima odnosno u skladu sa kvalitetom nafte koju JANAF transportira za sve ostale korisnike, uglavnom srednje sumporna nafta. Mišljenje kluba HDZ-a koje ovdje želim i naglasiti je, da se stanje rafinerije i njihove tehnološko-tehničke karakteristike odnosno onečišćenje zraka iz stacionarnih izvora ne mogu podvesti pod tehničke uvjete niti njima riješiti. Osim toga, u slučaju odbijanja pristupa naftovodu, energetski subjekti naftu mogu transportirati željeznicom, dakle vagonima, cisternama, cestama, odnosno autocisterne ili rijekama, tzv. baržama. Dakle, slijedom toga, klub HDZ-a drži da se prijedlogom zakona ne bi postigao učinak smanjenja emisija iz prekograničnog prometa. Nastavno na navedeno, naglašavamo i međunarodna obveza RH koju imam putem Zakona o potvrđivanju ugovora o energetskoj povelji kao i razne protokole. Slijedom gore navedenog, klub HDZ-a ne podržava zakon u predloženom obliku.
Zahvaljujem gospodinu Mikuliću. Imamo nekoliko replika, prva replika, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Kolega Mikulić, žao mi je što čujem da klub HDZ-a ne podržava ovaj zakon niti želi pokušati kroz ovaj zakon riješiti problem naših sugrađana u Slavonskom Brodu. Činjenica je da to nije pitanje kvalitete nafte nego kvalitete postrojenja odnosno modernizacije postrojenja i činjenica je da mi u Hrvatskoj možemo donositi zakone koji su prilagođeni našim građanima i da nikakve međunarodne povelje, suglasnosti, dogovori ne bi smjeli biti ispred zdravlja i kvalitete života naših sugrađana. Mogli bi ovim zakonom omogućiti to da ukoliko se ustanovi štetan utjecaj na kvalitetu života i zdravlja naših sugrađana, da se onemogući dobava našom infrastrukturom preko naše zemlje određenim postrojenjima koje se ni na koji način ne žele očitovati, odnosno modernizirati svoja postrojenja. To bi ovim zakonom mogli, ne bi nas nitko u tom onemogućio. I žao mi je što HDZ ne vidi, ali bit će zanimljivo vidjeti kako će se postaviti zastupnici iz te izborne jedinice u HDZ-u pogotovo zastupnici iz Slavonskog Broda gospođa Maksimčuk i gospodin Čosić da vidimo da li oni. I evo pozivam sugrađane Slavonskog Broda da direktno na njih utječu kako bi objasnili u Klubu zastupnika HDZ-a da ovo može pomoći svima njima u Slavonskom Brodu. Tko nas gleda iz Slavonskog Broda molim vas da se obratite gospodinu Čosiću i gospođi Maksimčuk i da na taj način pokušate utjecati da Klub zastupnika HDZ-a promijeni svoj stav. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Odgovor kolega Mikulić, izvolite.
Uvaženi kolega Maras, nije točno da ne pokušavamo i da ne želimo. I pokušavamo i želimo, ali lijepo ste rekli ovdje nije pitanje transporta nafte, ovdje je pitanje prerade. Dakle, to su dvije različite stvari za koje držim da ih sigurno vi dobro i kvalitetno poznajete. Što se tiče naših saborskih zastupnika moram vas razočarati. Oni su vam često s ljudima u Slavonskom Brodu i pričaju o ovoj temi, a ja ću samo ponoviti dakle da RH nije usamljeni otok, nego ima neke međunarodne obveze. Pa i kad ste u Vladi bili onda ste se držali tih obveza i neke ste potpisali u to vrijeme. Prema tome, imamo međunarodnu obvezu RH prema Zakonu o potvrđivanju ugovora o energetskoj povelji koja obvezuje RH između ostalog na slobodan prolaz energetskih materija. Dakle, to je nešto što nas obvezuje kao RH. Pa valjda ćemo se držat nečeg što nas obvezuje ili se možda ne moramo držati. Ja plediram za to da držimo se onoga što nas obvezuje. A i podsjetit ću na protokol sa 6. zasjedanja međuvladine hrvatsko-ruske komisije za trgovinsko, gospodarsko i znanstveno-tehničku suradnju iz rujna 2010. To je nešto što imamo i čega se moramo pridržavati. Dakle zaključno. Pokušavamo i želimo i svima nam je stalo do kvalitete života ne samo u Slavonskom Brodu nego diljem RH.
Zahvaljujem gospodinu Mikuliću na odgovoru. Sljedeća replika je poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani kolega Mikulić. Mislim da ste uzeli pravo govoriti u ime naše Vlade. Sadašnja Vlada premijera Plenkovića vezano za arbitražu koju smo imali sa Slovenijom zauzela je stav da štiti odluku Sabora, znači međunarodna arbitraža, međunarodna pravila, međunarodna obveza. Ali ovaj Sabor je donio drugačije. I Vlada do poštuje i ona se bori bez obzira na međunarodne obveze. Da li ima tu i rizika nekih? Vjerojatno ima tih rizika, prema tome ja bih ovdje da samo zauzmemo isti stav. Znači, ako ovaj cijenjeni Dom donese drugačije stajalište, onda ćemo tako postupati. Imamo sad, evo vezano je iako govorimo o energetici i vezano za slobodu kretanja i kapitala Zakon o privatizaciji INA-e. Jel' nas pritišće Europska komisija? Pritišće nas. Državni tajnik je dobro upoznat sa time. Mi bismo trebali sada što? Poništiti taj zakon, dati MOL-u još veću slobodu da može iskoristiti prostor u kome bi mi trebali odustati od zakona koji nas u jednom dijelu štiti dok ne bude pravorijek arbitraže. I opet je stav nećemo, ne želimo to napraviti dok ne bude jasno razriješeni arbitražni odnosi. Ali ja bih podsjetio samo da ne ispadne da mi postupamo ovdje protiv strane koja nije naučila na taj način funkcionirati pa i sama ruska strana oni su zatvorili dotok plina preko Ukrajine. I što je bilo? Nije samo Ukrajina nastradala, svi smo mi bili i Hrvatska i druge države. Jel' bilo međunarodnih sporazuma? Jeste. Nisu se pridržavali? Nisu. Jesmo ih kaznili? Nismo. Budimo isti.
Zahvaljujem kolegi Paneniću. Odgovor kolega Mikulić, izvolite.
Uvaženi kolega Panenić, pa meni je žao što vi umjesto da se bavite biti stvari, vi govorite o međunarodnim odnosima. Pa ja ću vas podsjetit, pa vi ste bili ministar gospodarstva u čijoj nadležnosti je to bilo. Što ste učinili? To je vrlo jednostavno pitanje što ste učinili? Imali ste ingerencije kao ministar gospodarstva. Prema tome, ja nisam vidio da ste problem riješili. Da ste ga riješili ne bi ga mi morali rješavati sada. To vam je jednostavno. U životu je sve kad podvučeš crtu plus, minus. Prema tome, to je vrlo jednostavno. Što se tiče Vlade RH ja ću vam ponoviti taj stav. Pa nećete mi valjda tvrditi u Hrvatskom saboru pred hrvatskom javnošću da je ista priča kada govorimo o preradi i transportu i o hrvatskom teritoriju. Ja mislim da nije. Toliko oko tumačenja arbitraže o kojoj vi govorite. Ovdje se radi o transportu, a ne o preradi. Tehnološki je to potpuno razdvojena priča. Dakle, ponavljam nitko nije protiv toga da se zalažemo za bolji i kvalitetniji život i uvjete života u Slavonskom Brodu. I mi znamo na koji način i kako ćemo to raditi putem zakonske legislative, ali ne na način da nam se želi kroz transport nafte progurat nešto drugo. To ne.
Zahvaljujem kolegi Mikuliću na odgovoru. Imamo još jednu repliku. Poštovani kolega Alen Prelec, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskog sabora. Kolega Mikulić meni je žao što ste protiv ovakvog prijedloga SDP-a koji je takav kakav je i mislim da ide sigurno u dobrom smjeru. Ali mi nije jasno da li ste protiv toga zato što je to predložio SDP ili ste protiv čistog zraka? Mislim ovo je bilo i neumjesno pitanje. Odmah ću odgovoriti, sigurno niste protiv zraka, ali doslovno ništa se ne čini. Prolaze godine, ljudi udišu zrak koji je apsolutno neočišćen, štetan za zdravlje i ništa ne činimo. Vi kažete, imamo međunarodnu obvezu da se moramo pridržavati, a jel imamo obvezu da štitimo naše građane. Konkretno pitanje, jel imamo obvezu? Mislim da apsolutno ovo treba, ne treba ispolitizirati, ovo je jedna konkretna stvar, koju stvarno bi trebali i lijevi i desni prihvatiti, ajmo zaštititi Slavonski Brod, ajmo zaštiti građane. I ovaj prijedlog, da li je idealan, Kluba SDP-a i kolega Maras je objasnio zbog čega. Da li je idealan? Ma nema idealnog zakona. Ali gospodo, ajde preložite neke amandmane pa da ovaj zakon prihvatio uz vaše amandmane. Ali nemojte samo govoriti, ovdje politički, ne, ne, protiv toga smo jer znam sigurno da niste protiv čistog zraka u Slavonskom Brodu i vjerujem da zajednički možemo nešto učiniti za te građane.
Zahvaljujem kolegi Prelecu. Odgovor kolega Miklić. Izvolite.
Evo uvaženi kolega slažemo se u jednom, nismo protiv čistog zraka. Nismo protiv toga da radimo na kvaliteti poboljšanju kvalitete života naših građana RH, pa zato smo u konačnici ovdje. Ali kada sam vam elaborirao zašto smo protiv. Onda nismo protiv zato što je to preložio Klub SDP-a. Ne. Protiv smo iz razloga jer vi u prijedlogu kažete da bi se ovim prijedlogom donošenjem stvorila zakonska osnova za odbijanje pristupa transportnih kapaciteta i energetskog subjekta, koji obavlja djelatnost transporta nafte u slučajevima itd. Sada vas ja pitam vi želite nešto popraviti, prije toga nešto zabraniti. Da li prejudicirate ovim prijedlogom da sve ono što se transportira je loše kvalitete, da nije u skladu s uvjetima, tehničkim uvjetima iz 2003. Možda ih treba promijeniti, ja ne znam, pa će ići ponovno na postupak za donošenje uvjeta. Dakle, ako je to u skladu s uvjetima, onda se nečeg moramo držati. Pa ne možemo reći da nešto nije dobro, a nismo ni provjerili kvalitetu, odnosno, imamo papire da nešto zadovoljava kvaliteti putem tehničkih uvjeta. Dakle, 2 stvari, razdvojimo, transport i prerada. To su 2 stvari u tehnološkom procesu. Prema tome, nitko nije za to da se poboljša i da se maksimalno zaštitite naši građani Slavonskog Broda i to nam je i dužnost u konačnici, ali ne da nam se putem transporta govori da će to biti rješenje vezno za kvalitetu.
Zahvaljujem se kolegi Mikuliću. Imamo završnu riječ predlagatelja, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice i kolege. Rasprava je bila kratka, malo se klubova uključilo, 3 kluba, SDP, Most za, HDZ protiv, nadam se da će se do samog glasovanja stvoriti većina u Hrvatskom saboru da izglasa ovaj zakon. Žao mi je što se Vlada gotovo pa i nije uključila u raspravu, znači predstavnik Vlade nije rekao ništa. Protokol koji je jučer potpisao premjer Plenković ne rješava ništa. Nažalost, mi ne radimo, gotovo pa ništa za te ljude. Obećanje koje smo kao klub dali ljudima iz Slavonskog Broda i Brodsko-posavske županije je bio da ćemo pokušati nešto napraviti i mi ćemo to nastaviti i dalje pokušavati. Ovo je prvi prijedlog, nadam se da će se prihvatiti i nadam se i molim građane Slavonskog Broda koji nas sada gledaju, do glasanja ima barem još 5 dana ako bude u srijedu, a možda i tjedan dana ako bude sljedeći petak, da pokušaju svojim zastupnicima iz svoje županije izborne jedinice objasniti da bi bilo dobro da prihvatimo ovaj zakon, jer će onda ne kao što kaže gospodin Mikulić biti problematika nafte, jer problematika nafte nije sporno, nafta je kao što smo čuli nebrojeno puta zadovoljavajuće kvalitete, ali je problem modernizacije, rafinerije. Odnosno, da nafta zadovoljavajuće kvalitete u rafineriji Bosanski Brod, proizvodi onečišćenje koje muči građane Slavonskog Broda i Brodsko-posavske županije, a i šire. Tako da molim vas, još jednom, da razmotrite ovaj naš prijedlog i da do glasanja nađemo suglasnost, da se on usvoji, jer sam uvjeren, da će on barem malo pomoći na našim ljudima u Slavonskom Brodu i Brodsko posavskoj županiji bude bolje. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Marasu na ovoj završnoj riječi. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo o ovoj točci kada se za to steknu uvjeti. S ovime smo završili sa svim točkama pređeni danas, za rad plenarne sjednice. Nastavljamo sa radom u srijedu 11.10. u 9,30 sati, sa Prijedlogom Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave, prvo čitanje, P.Z. br.200. Zahvaljujem se i želim vam ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 15,10 SATI.
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 96. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Molim glasujmo. Utvrđujem da je zaključak dobio potporu, 76 zastupnika, 42 su bila protiv, dakle usvojen je zaključak kako gaje predložilo matično radno tijelo. Ovime smo završili današnje glasovanje, samo nekoliko informacija.