Evo kolega Branimir Bunjac.
Hvala predsjedavajući. Tražim stanku kako bi upozorio na nepoštivanje ugovora o povišici javnim službama za 6% i posljedice koje iz toga proizlaze.
Hvala lijepa. Uvažena kolegica Puh.
Poštovani tražim stanku u ime kluba HNS-a i HSU-a tema je plan gospodarenja otpadom.
Hvala lijepa. Može. I uvaženi kolega Ivan Ćelić.
Štovani potpredsjedniče tražim stanku u ime kluba HDZ-a s obzirom na najnovije podatke o konzumaciji novih psihoaktivnih tvari, porasti kockanja kockanja kod mladih u Hrvatskoj.
Hvala lijepa.
… [[Govornik nije uključen.]]
Znači četvrta stanka Klub zastupnika MOST-a plan gospodarenja otpadom. To je to, dajem stanku od 10 minuta. Znači nastavljamo u 9,45. Hvala lijepa. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prvi je Klub zastupnika Živog zida uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Vlada RH potpisala je sporazum sa zaposlenim u državnim službama 2006. godine kojim se njima jamčila povišica od 6% tijekom tri naredne godine. Međutim, iako je u početku plaća povećana za 6% već 2009. godine Vlada je osnovicu vratila na staro da bi nakon toga aneksom ugovora obećala da će ta plaća biti, dakle uvećana automatizmom onoga trenutka kada se BDP bude povećao za 2% u dva uzastopna kvartala. Ti uvjeti, dakle za povišicu plaća stekli su se najkasnije 1. ožujka ove godine, a neki kažu da su se stekli i 1. siječnja. Također potpisano je da će biti postignut paritet sa plaćama u privredi, da će dakle plaća osobe koja ima visoku stručnu spremu da će iznositi minimalno 95% prosječne plaće u gospodarstvu. Međutim, iako su se uvjeti za ispunjenje ovoga ugovora stekli plaće nisu povećane. I sada se imamo pravo opravdano upitati što Vlada misli učiniti sa ovim ugovorom. Jer kao što smo vidjeli posljednjih dana već su krenule prve privatne tužbe učitelja, a najavljuje se također da će ići i tužbe policajaca. To će konkretno značiti da će Vlada morati ne samo isplatiti sve obaveze po ovom ugovoru, nego da će ih morati isplatiti uvećane za troškove postupka kao i za kamate. Ja bih sad htio ovdje pitati Vladu koja je svoj mandat dobila temeljem parole vjerodostojnost kako možete, dakle se pozivati na nekakvu kako se zove pravičnost ako ne poštivate ugovore koje su potpisale prethodne Vlade što je najvažnije od svega Vlade koje su dolazile iz istih stranaka koje i sada čine Vladu. Da li je moguće da recimo građani ne poštuju potpisane ugovore? Da li može građanin koji je potpisao ugovor s bankom doći u banku i reći ja ovaj ugovor ne poštujem. Ne poštujem kamatu od 6%, ja ću od sad plaćati kredit sa kamatom od 1 i pol posto. Jel' to moguće? Da li je moguće da čovjek ne znam koji mora platiti režije recimo struju ili vodu kaže ja trenutno nemam novaca dođite drugu godinu pa ću vam onda platiti? Ne može. A Vlada koja bi trebala biti primjer i uzor svim građanima ona to može. Pa prema tome, ova Vlada je sve samo ne vjerodostojna. Također kolege iz MOST-a, vi ste rekli da će bit nekakve promjene u vođenju politike, a ne poštujete ono što je potpisano. O čemu vi pričate? Vi ovdje donosite rebalans proračuna, nekakvu priču o rastu BDP-a, o deficitu te sve priče su, dakle jedna obična obmana. Vi obmanjujete javnost. Vi već sada unaprijed možete reći, dakle da će deficit proračuna biti veći nego ste vi planirali, da će rast BDP-a biti manji, da će se rashodi povećati. Niste riješili jedno temeljno pitanje, dakle u proračunu, a za to ste imali punih godinu dana. I što ste čekali? Zadnji trenutak, čekali ste tužbe. Što je najgore od svega ova Vlada je ovakvim postupkom stvorila nepovjerenje, dodatno nepovjerenje u institucije i ispada da će probleme koje su stvarale neke prethodne Vlade morati rješavati naša djeca. Znači, ugovor koji je potpisan 2006. godine kada je recimo netko imao 17, 18 godina i išao možda u srednju školu, on sad ima 27, 28 godina, zaposlen je i on mora trpiti posljedice neispunjavanja ugovora koji je napravila neka Vlada u prošlosti. Pa ako se ne poštuju odluke prethodnih Vlada onda recite, onda poništavamo sve zakone koje donijeli su i prethodni sazivi Sabora, pa idemo sve ispočetka. Ja mislim da bi nekakva osnovna kako se zove kultura političkog života trebala ići za time da se svaki potpisani ugovor poštuje. I izvolite poštivati ono što ste potpisali, a ako ne, onda isto tako budite spremni snositi sve posljedice koje će iz toga proizaći. Nemojte prebacivati odgovornost na nekog drugoga što ja koliko vidim cijelo vrijeme u ovom cijenjenom Domu uporno radite. Hvala lijepa.
Druga rasprava, uvažena kolegica Marija Puh u ime Kluba zastupnika HNS-a i HSU-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo ja bih se htjela osvrnuti na Plan gospodarenja otpadom do 2022. godine koji je još u javnoj raspravi par dana. Naime, taj plan je jedan od strateških dokumenata našeg daljnjeg razvoja pogotovo što se tiče zbrinjavanja otpada. Ono što je poprilično šokantno da je taj program izrađen poprilično kako bi se reklo s brda, s dola. Znači u planu se spominju termini koji uopće ne postoje u stručnoj terminologiji kao što su recimo na primjer … [[Govornica se ne razumije.]] kompostište. Fale podaci koji su u samom zakonu o gospodarenju otpadom navedeni da bi morali biti sadržani u Planu gospodarenja otpadom. U planu nisu navedene nikakve konkretne brojke, nisu pobrojani kapaciteti koji trenutno postoje u Republici Hrvatskoj i smatram da bi to definitivno, imamo još nekoliko dana to trebalo popraviti, poboljšati i uvrstiti u sam taj Plan o gospodarenju otpadom. Svjesni smo činjenice da imamo još jako kratki rok da se taj plan donese, jer ćemo imati u protivnom penale. Ali jako puno treba još ga doraditi, popraviti i uvidjeti, prihvatiti možda pojedine prijedloge koji su došli vezano za izmjene plana otpada. Ono što je poprilično apsurdno je da se u planu sami sebi zadajemo neke ciljeve koji nisu niti propisani u EU. Zadali smo si da ćemo reciklirati 60% otpada, direktive EU navode da je potrebno reciklirati do 50% otpada. Ne vidim razlog zbog čega bi si mi zadavali puno veće zadaće nego što su one u biti potrebne jer samim tim ako se obvežemo na veću količinu koju ćemo reciklirati tada ćemo morati plaćati penale jer nećemo to izvršiti. Zapravo jako teško je izvedivo da mi to uspijemo da do 2022. godine doći do te razine. Tih navedenih 60% koje je navedeno u planu je u javnoj raspravi nekih novih direktiva, ali mi nismo obvezani da to stavimo u naš plan o gospodarenju otpadom. Između ostalog u samom planu pobrojane su i navode se neke građevine za gospodarenje otpadom, ali apsurdno je da se unutra navode i građevine koje nemaju dozvola za rad. Znači u jednom strateškom dokumentu RH mislim da bi bilo sramotno da se navode građevine koje nemaju dozvola. Jedna još od stavki koja je u tom planu poprilično zabrinjavajuća to je opasan otpad, to nije velika količina otpada. Znači RH ima svega 3% opasnog otpada u svojem ukupnom otpadu, ali se radio o poprilično velikoj količini, znači to je nekih 35 tisuća do 40 tisuća tona na godišnjoj razini i mi iz našeg proračuna plaćamo 800 milijuna kuna za njegovo zbrinjavanje i u pravilu taj otpad izvozimo. Znači trebali bi poraditi i na nekom rješenju na koji način da zbrinemo taj opasni otpad koji ne bi bio toliko skup. Onda jedan ajmo reći apsurda u samom tom planu gospodarenja otpadom da se u jednom dijelu plana spominje da otpadni mulj u Hrvatskoj uopće ne postoji, a par stranica kasnije iza toga piše da se mora unaprijediti odlaganje otpadnog mulja. Još jedna jako bitna stavka koje apeliram da ministarstvo to doradi. U planu gospodarenja otpadom navode se kompostane i spominje se da imamo nedostane količine kompostana što je i činjenica i rok za njihovu provedbu do kraja znači za izgradnju zadali smo si 2020. godinu. Kompostane nemaju za sada čak niti određene lokacije gdje bi se one radile. Znači znate i sami na koji način teče procedura i da treba prvo ići u izmjenu prostornoplanskih dokumentacija u pripremu i provedbu samih projekata dakle opet smo si zadali jedan plan i jedan cilj koji je do 2022. godine nemoguće ostvariti. Evo ja apeliram javna rasprava traje do 2.12. znam da je kratki rok do kojeg mi to moramo donijeti zbog naših obaveza prema EU, ali apeliram na sve zadužene i na ministarstvo da se uvaže primjedbe koje će doći i da se taj plan napravi kao što to treba izgledati ko jedan strateški dokumenat kojega se nećemo sramiti. Hvala.
Hvala. Iduća rasprava, Klub zastupnika HDZ-a uvaženi kolega Ivan Ćelić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Od 15. studenog do 15. prosinca u RH se obilježava Mjesec borbe protiv ovisnosti. Nositelji preventivnih programa su Županijski zavodi za javno zdravstvo u suradnji s jedinica lokalne samouprave. Nedavno su objavljeni najnoviji rezultati europskog istraživanja o pušenju, pijenju alkohola i uzimanju droga među učenicima. U Europi to istraživanje koje se provodi od 1995. godine kod učenika koji u kalendarskoj godini navrše 16 godina. Dakle premda postoji tendencija smanjivanja pijenja i pušenja kod adolescenata što je dijelom rezultat mjera europske politike vezane uz duhan uvedene u posljednja dva desetljeća pa tako i alkohol, još uvijek Hrvatska nažalost prednjači po rezultatima i po pitanju pijenja alkohola i po pitanju pušenja duhana. Ono što se posebno navodi u izvješću ESPAD-a jest naglasak koji je stavljen na nove psihoaktivne droge, neumjerenu uporabu interneta te internetsko igranje igrica i klađenja, dakle to je po prvi put bio cilj ovog istraživanja. Dijelom korišteni podaci osim ESPAD-a važni su nam i podaci istraživanja o zdravstvenom ponašanju djece, mladih, djece školske dobi. Dakle tu se uspoređuju tri dobne skupine od 11, 13 i 15 godina učenice i učenici i ono što je zabrinjavajuće na svim tim statističkim pokazateljima Hrvatska je uvijek u vrhu dakle uvijek među prvih pet zemalja, poglavito po pitanju dobi prvog uzimanja alkohola odnosno pušenja. Dakle, prema najnovijim rezultatima u Hrvatskoj 38% učenika nikada nije pušilo cigarete, dok je 62% njih imalo to iskustvo. Dakle prema rezultatima iz 2015. godine 33% učenika u dobi od 15 do 16 godina u Hrvatskoj su trenutni pušači. Ono što je problem isto tako u Hrvatskoj je 72% učenika izjavilo da lako ili vrlo lako može nabaviti cigarete. Što se tiče konzumacije alkohola, prema podacima ESPAD-a 2015. u Hrvatskoj 92% učenika u životu pilo alkohol, 55% u posljednjih 30 dana, a 16% je iskusilo pijanstvo u posljednjih 30 dana. Dakle ta pojavnost konzumacije u jednom danu pet ili više alkoholnih pića opet stavlja Hrvatsku u vrh u usporedbi sa drugim zemljama ne samo EU nego i čitava Europe. Kako dolazim iz područja liječenja ovisnosti kao psihijatar mogu reći dakle da je jedan od nacionalnih brendova pored transplantacijske medicine i liječenje opijatske ovisnosti, dakle tu je Hrvatska uvijek u vrhu što se tiče opijatske ovisnosti međutim pokazatelji za mlade, za malodobne govore o tome da je nužan daljnji razvoj preventivnih programa koje će organizirati nadležne službe, dakle prvenstveno služba za školsku medicinu i službe za metalno zdravlje, prevenciju, izvanbolničko liječenje ovisnosti pri županijskim zavodima za javno zdravstvo. Jedna od mjera koje su pojedine jedinice lokalne samouprave uvele kao što su recimo Vodice, Našice, Rijeka, Osijek, dakle one su donijele uredbu na razini gradova o zabrani pijenja alkohola na javnome mjestu i pokazatelj je u tim jedinicama lokalne samouprave daju pozitivne prognostičke ishode. Što se tiče dakle uporabe psihoaktivnih droga Hrvatska se prema konzumaciji ilegalnih droga u životu nalazi iznad europskog prosjeka pa tako 22% učenika navodi da je barem jednom u životu probalo drogu. Opet od tih ilegalnih psihoaktivnih tvari najveći problem je sa konzumacijom kanabisa odnosno marihuane pa je prema ESPAD-ovom istraživanju 2015. gotovo petina učenika 25% uzelo kanabis barem jednom u životu. Dakle nužno je razvijanje daljnjih preventivnih programa na razini županija, na razini jedinica lokalne samouprave uz poseban naglasak na uporabu interneta, igranje igrica i kockanje. Hvala.
Hvala vam lijepa. I zadnja rasprava u trajanju od 5 minuta uvaženi kolega Nikola Gromoja u ime Kluba zastupnik MOST-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege evo kolegica je imala izlaganje o planu gospodarenja otpadom, ono što je bitno naglasiti da javna rasprava još uvijek traje, da će se svi konstruktivne primjedbe i prijedlozi uvažiti ali isto tako treba naglasiti da SDP nije bio kadar plan donijeti na vrijeme. Zato RH ima EU pilot povrede EU prava a ovaj plan kojeg namjerava donijeti ova Vlada pod vodstvom ministra Dobrovića je plan koji uvažava cirkularnu ekonomiju, koji se brine o kružnom gospodarenju otpadom, koji ne pogoduje otpadnoj mafiji i velikim centrima za gospodarenje otpadom. Mi znamo da su u to utučena velika sredstva, imamo Marišćinu gdje je utočeno 40 milijuna eura i taj veliki centar još uopće ne funkcionira i nije u funkciji a činjenica je da onim što je namjeravao donijeti ministar Zmajlović da bi naši građani plaćali više gospodarenje otpadom, da bi znači mi plaćali spaljivanje umjesto da odvajamo korisne sirovine, a to ministar Dobrović namjerava promijeniti i to će se dogoditi bez obzira na velike otpore. Kad dovodite u pitanje kompostiranje i spomenuli ste pojam kompostišta ja vas moram upozoriti da je gospodarenje bio otpadom temelj gospodarenja otpadom jer ako odvojimo bio otpad onda je sve drugo lako odvojiti. I onda taj proces ide u pravom smjeru. Oni koji napadaju kompostane obično su zagovornici ovih velikih centara a to je upravo ta otpadna mafija o kojoj ja govorim. 65% reciklaže su novi ciljevi EU do 2030. godine a papira čak 90%. Zašto bismo mi sebi postavili nekakav minimum koji je sada postavljen od 50%? Pa valjda nam je interes da postavimo nekakve više ciljeve posebno ako to ide u korist naših građana i ako će oni plaćati manje gospodarenjem otpadom. A ne da onima koji su veliki zagovornici tih centara u kojima bi se spaljivao otpad i onda bi to još mi plaćali, znači naši građani plaćali znači da idemo u njihovu korist. Ja nikako nisam za tu opciju, ja sam za opciju koju je preporučila Europska komisija znači gdje smo dobili pismo gdje se podržava ovaj koncept u kojem se kaže da se novi centri mogu, da se o njima može razmatrati jedino ako su iskorišteni svi postojeći kapaciteti. I mislim da ovaj smjer u kojem je krenuo ministar Dobrović da je dobar smjer, da je šteta što prijašnji ministri nisu krenuli u tom smjeru. To je čovjek koji razumije problematiku i koji će zasigurno ako ima stvari koje ne stoje i koje je potrebno mijenjati to se može kroz ovu javnu raspravu ispraviti. I sigurna sam da će Hrvatska dobiti jedan moderan plan gospodarenja otpadom a što je najbitnije da će gospodarenje otpadom našim građani manje plaćati. Hvala.
Hvala i vama uvaženi kolega Grmoja. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici sve vas srdačno pozdravljam. Nastavljamo s radom 2. sjednice. Vidim da ima zainteresiranih za stanku, ali evo samo da ovaj uvod napravim pa ćemo onda ići sa stankama. Kao što je jučer najavljeno rad ćemo nastaviti sa raspravom paketa poreznih zakona. Na sastanku klubova zastupnika parlamentarnih stranaka usuglašeno je da se o poreznim zakonima provedu četiri objedinjene rasprave. Prava na redu je objedinjena rasprava o prve dvije točke pročišćenog dnevnog reda, to su: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.BR.28 i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, drugo čitanje, P.Z.BR.18. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Ove zakonske prijedloge raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmane se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, a izvješća ste primili na sjednici. Prije nego što dam riječ predstavniku predlagatelja uvaženom ministru financija Zdravku Mariću pozivam vas sad ko je zainteresiran za stanku da se javi.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Dakle prema ovom prijedlogu ja ću se referirati uvodno na one ključne izmjene i promjene koje smo predložili u prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u odnosno u prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit sa posebnim apostrofiranjem što je eventualno mijenjano, korigirano u odnosu na prvo čitanje. Prvo čitanje gdje smo imali jednu konstruktivnu i dinamičnu raspravu ovdje u Hrvatskom saboru, a isto tako i na razini Vlade u smislu dodatnih usuglašavanja jer u svim ovim prijedlozima o kojima ćemo raspravljati ovih dana sigurno da možete očekivati da je došlo i do određenih tehničkih i nomotehničkih dorada prijedloga zakona da bi oni zaista u ovom obliku koji su dana pred vama na stolu opravdali ovaj epitet konačnih prijedloga zakona. Što se tiče Zakona o PDV-u, dakle ja ću samo ponoviti. Dakle, prema ovom prijedlogu to je bilo najveći i dio rasprave se zapravo vodio upravo o stopama PDV-a. Dakle, zadržavamo sustav sa jednom standardnom stopom od 25% i sa dvije snižene od 5 i 13. Stopa od 5% ostaje nepromijenjena, dok se iz stope od 13 u 25 prelaze sljedeće kategorije. To su ugostiteljstvo i isporuka šećera, dok iz stope 25 u 13 prelaze dječje sjedalice za automobile, isporuka električne energije, javna usluga prikupljanja miješanog komunalnog otpada, isporuke urni i ljesova, te isporuka inputa u poljoprivredi, sadnice i sjemenje, gnojiva i pesticide, agrokemijski proizvodi, te stočna hrana kako smo je nazvali u prvom čitanju, a ovdje bih ukazao da smo u odnosu na prvo čitanje pojasnili o čemu se točno radi u smislu kategorije stočne hrane. Dakle, da se tu precizira, da se radi o hrani za životinje osim hrane za kućne ljubimce. Također precizira se odredba o uslugama doktora na terenu. Naime, radi primjene oslobođenja neovisno o pravnom obliku isporučitelja predlaže se dopuna odredbe u vezi oslobođenja od plaćanja PDV-a za obavljanje medicinske njege u okviru bavljenja medicinskim i pomoćnim medicinskim zanimanjima kao i usluga što ih obavljaju dentalni tehničari, te isporuka zubnih proteski, nadomjestaka koje isporučuju dentalni tehničari i doktori dentalne medicine. Također, mi smo u okviru Vladine rasprave predloženo izmjene pojedinih točaka članka 131. Zakona radi jasnije primjene prekršajnih odredbi i brisanje stavka 3. u kojem su sadržane odredbe o zaštitnoj mjeri zabrane obavljanja djelatnosti obzirom da je predmetna mjera propisana člankom 54. Prekršajnog zakona kao općeg propisa. Stoga je izmijenjen cijeli članak 131. važećeg zakona. Ono što bih još ovdje spomenuo vezano za Prijedlog izmjena zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u da postoje određeni prijedlozi koji ne mogu stupiti na snagu, odnosno prema ovom prijedlogu stupaju na snagu po dobivanju suglasnosti od Europske komisije, pa smo ih u ovom prijedlogu, Konačnom prijedlogu zakona i predvidjeli sa stupanjem na snagu 1.1.2018. Dakle, to je prije svega odbitak pretporeza za nabavu ili najam, te povezane usluge kod osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz čija vrijednost ne prelazi 400 tisuća kuna, te povećanje praga za ulazak u sustav PDV-a na 300 tisuća kuna. Onom prvom elementu kod prava na pretporez za nabavu ili najam automobila govorim o odbitku od 50%. To su naravno mjere koje će izravno utjecati na poduzetnike u smislu pojednostavljivanja ali naravno i veće likvidnosti, ali poglavito ova mjera koja se tiče dizanja praga za ulazak u sustav PDV-a je nešto što će i onima koji su negdje danas su na tom rubu od postojećeg praga 230 sigurno uvelike olakšati. Što se tiče Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, dakle ponovit ću još jedanput, dakle da smo u tom zakonu, odnosno u tom prijedlogu se vodili načelom u svakom slučaju pojednostavljivanja, ukidanja, eliminiranja određenih olakšica, oslobođenja i izuzeća koje su činile sustav dosta kompleksnim i teškim za praćenje, odnosno implementaciju. Ali u isto vrijeme poslali vrlo jasnu poruku po pitanju poreznog rasterećenja hrvatskog gospodarstva, odnosno poduzetnika. Dakle, ono što je važno za spomenuti, dakle da se smanjuje opća stopa poreza na dobit sa 20 na 18% s tim da oni porezni obveznici čiji promet godišnji ne prelazi 3 milijuna kuna, a ovdje ću reći već uvodno govorimo zapravo o 85% ukupnih hrvatskih poduzetnika. Za njih praktički ide stopa poreza na dobit na 12%. Ponavljam još jedanput. Dakle, ukidamo olakšice poglavito ona o kojoj se i u prvom čitanju vodila najveća rasprava, pa ću još jedanput malo uvodno objasniti. To je olakšica za reinvestiranu dobit koja opet ponavljam je bila siguran sam uvedena sa dobrom idejom i dobrom namjerom da se koristi i da se potakne investicijska aktivnost poduzetnika, odnosno hrvatskog gospodarstva. Međutim, njeni rezultati i efekti su sljedeći. U prve dvije godine tu poreznu olakšicu koristilo je 1,8% hrvatskih poduzetnika, a efekt fiskalni u smislu proračuna je bio značajan. Dakle, govorilo se o umanjenju porezne osnovice od nešto preko 7 milijardi kuna, odnosno u prijevodu to je nekakvih milijarda i 400, milijarda i 500 milijuna kuna umanjenja porezne obveze. Nakon toga je bila jedna korekcija u samom zakonu koja je značila malo postrožavanje kriterija i uvjeta korištenja ove olakšice u smislu broja zaposlenih i obveze ulaganja u dugotrajnu materijalnu imovinu što je zapravo sa sobom značilo manju atraktivnost za poduzetnike, pa je i taj broj njih smanjen. 2015. godine reinvestiranu dobit, odnosno olakšicu za reinvestiranu dobit koristilo je 0,8 poduzetnika, a ukupni iznos je bio negdje umanjenja porezne osnovice od nešto preko 2 i pol milijarde kuna. Dakle, ponavljam još jedanput. Dakle, ove brojke i sve ono što je vezano za tu olakšicu, a moram napomenuti još jednu činjenicu, a to je da tu olakšicu prema zakonu ne mogu i nisu mogli koristiti obrtnici, nisu mogli koristiti ustanove, a i neka trgovačka društva obzirom da su slovom zakona, izrijekom kao takva izuzeta. Dakle, smatramo da je tu bio jedan dobar dio i element i određene neujednačenosti, ako hoćete nepravde, odnosno nepravednosti među, unutar hrvatskog gospodarstva i to je sigurno jedan od također razloga zašto smo se odlučili i zašto predlažemo da se ova olakšica ukida. Ali da se ona naravno pretače u ovu jaku poruku, a ponovit ću još jedanput snižavanje opće stope poreza na dobit sa 20 na 18, a za one čiji promet ne prelazi 3 milijuna kuna na 12%. Što se tiče ostalih kategorija iz ovoga sustava zadržana je olakšica za područja, potpomognuta područja prve kategorije u iznosu od 50%, a jedna izmjena u odnosu na prvo čitanje tu smo uvažili i komentare koje smo u tijeku saborske rasprave čuli ali naravno i u okviru onoga što smo vodili kao raspravu na razini Vlade. Dakle, za grad Vukovar ostaje olakšica od 100%. Te sve novine i sve ove promjene stupaju i trebale bi stupiti na snagu sa 1.1.2017. godine. Što se tiče još nekih detalja koje su promijenjene dakle izmijenjene su prekršajne odredbe i članak zakona koji uređuje plaćanje poreza po odbitku. Točno je naveden rok u kojem se plaća porez po odbitku. Također zakon je nomotehnički uređen prema prijedlozima između ostalog i Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora gdje su propisani rokovi za donošenje određenih pravilnika, te obrazloženo povratno djelovanje određenih odredbi uz podnošenje prijave poreza na dobit za 2016., konkretno radi se o članku u5. konačnog prijedloga zakona o otpisima osim onih NPL-ova. Kada sam već spomenuo te NPL-ove ovdje bih samo napomenuo da smo mi kao što i sami znate predvidjeli mogućnost kao ispunjenje i naših preuzetih obveza u okviru nacionalnog programa reformi, isto tako slijeđenja preporuke Europske komisije, a naravno i nekih iskustava drugih zemalja da se naravno pozabavimo i ovim oblikom poreznog sustava u tretmanu nenaplativih i teško naplativih kredita. Dakle jednokratna mjera u 2017. godini kao rashod priznaje se iznos koji se konačno otpisuje dužniku. Ovdje moram opet precizirati u odnosu na prvo čitanje smo dodali još jedan jasniji izričaj u smislu toga da je u zakonu dopunjeno da će dužnik dobiti izjavu da nema duga. Dakle ponovit ću još jedanput, ovaj prijedlog s kojim idemo pred vas odnosno pred hrvatsku javnost je u tom smislu da kreditne institucije imaju mogućnost jednokratnog otpisa tijekom 2017. sa stanjem tih tzv. loših kredita NPL-ova sa 31.12.2015., ali taj otpis mora biti konačan. Izjednačavaju se naravno pardon, tu nije bilo promjena što se tiče porezno nepriznatih rashoda, ono što bih rekao vezano za promjenu u odnosu na prvo čitanje, ukazat ću još jedanput na situaciju koju smo također prezentirali kod prvog čitanja, a to je da smo dali jednu mogućnost koju smatramo da će biti pozdravljena i prihvaćena od gospodarstva, a tu ne mislim samo na velike poduzetnike nego i na sve one gospodarstvenike koji imaju nekoliko povezanih poduzeća i trgovačkih društava ili ostalih oblika, a to je mogućnost utvrđivanja i sklapanja tzv. sporazuma o transfernim cijenama. To je jedna problematika koju na taj način pokazujemo vrlo jasnu poruku da Porezna upravo svakako nastoji biti servis građanima i poduzetnicima kud i kamo više i jednostavno biti na usluzi. U odnosu na prvo čitanje ovo je isto omogućeno i za kamate između poreznih obveznika. Naime, propisana je mogućnost utvrđivanja porezno priznate kamatne stope i primjenom transfernih cijena. Zbog velikih fluktuacija na financijskom tržištu i otvorenih mogućnosti zaduživanja u inozemstvu uočeno je da tržišna kamatna stopa iz RH ne može uvijek biti polazna osnova kao takva. Sada će porezni obveznik moći izabrati opciju utvrđivanja kamatne stope primjenom metode transfernih cijena i kamatne stope koju objavljuje ministar financija. I to su otprilike najvažnije napomene koje bih uvodno rekao i spomenuo, prije nego što otvorimo raspravu u okviru drugog čitanja bilo je određenih i drugih sitnih, nazovimo ih tako, tehničkih i nomotehničkih dorada u odnosu na prvo čitanje. Hvala lijepo.
Hvala ministru. Imamo šest replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre. Sve to divno i krasno zvuči, međutim ja moram konstatirati da je ova kompletna porezna reforma, da je lomite preko leđa jednog sektora, a to je sektor ugostiteljstva. Ovim uništavate brojne obitelji koje se bave ugostiteljstvom, ne sam na Jadranu, na otocima u nacionalnim parkovima kako to divno i krasno izgleda, nego i u ruralnim sredinama pogotovo moje Dalmacije. Boli me činjenica kada vidim da su brojna seoska domaćinstva s obzirom na ogromnu povećanu stopu PDV-a najavili zatvaranje svojih seoskih domaćinstava. Ja moram konstatirati nažalost i vjerujem da se i gazda bavi ugostiteljstvo da PDV nikada ne bi skočio sa 13 na 25% pa ću ja ubuduće ovu poreznu reformu nazivati gazdina reforma. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Marić.
Nazvat ću vas svejedno uvaženi zastupniče bez obzira na retoriku koju koristite. I ja ću iskoristiti pravo isto kao ministar i državni dužnosnik obzirom da sam ovdje gost, da vam uputim isto takve riječi. Nazvat ću vas uvaženi zastupniče iako obzirom na vašu retoriku nisam u potpunosti iskren. Što se tiče ugostiteljstva i ovo što ste rekli nebrojeno puta sam govorio i u okviru prvog čitanja da na ovaj način mi vraćamo poreznu stopu koja je bila snižena prije tri godine. Smatramo da na taj način ne činimo nikakvu kako ju vi nazivate, štetu ili pretjerane razloge za ukidanje zatvaranje poslova i slično jer u ukupnoj i sveobuhvatnoj poreznoj reformi da ste malo sjedili više u okviru prvog čitanja ovdje u Hrvatskom saboru i da ste mali više čitali zakone koje smo predložili onda biste vidjeli i uvidjeli sveobuhvatnost reforme da se i za sektor ugostiteljstva na čitavom nizu elemenata poglavito na strani imputa predviđa olakšavanje i snižavanje troškova, ali isto tako što je važno, a poglavito za sektor ugostiteljstva i na strani potražnje. Dakle kroz ovu poreznu reformu predviđeno je i dizanje raspoloživog dohotka, dizanje i naravno investicijski općenito poduzetničke aktivnosti koja će opet u konačnici na određeni se elementima vidjeti i u samom ugostiteljstvu.
Hvala vam. Druga replika uvaženi kolega Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ja također moram nastavno na ovo što je rekao kolega Klarin izraziti nezadovoljstvo što niste uvažili niti jednu primjedbu od rasprave u prvom čitanju vezano za PDV u ugostiteljstvu. Evo i danas ste mogli, ukoliko ste imali vremena pročitati priopćenje koordinacije ugostitelja Primorsko-goranske županije koji protestiraju zbog odnosa prema njima, protestiraju i zbog toga što nije provedena nikakva kvalitetna javna rasprava što čak ni ministar turizma nije znao detalje o ovome što se predlagalo. Ja se ne mogu složiti s vama vezano za ovo što se odgovorili kolegi Klarinu zbog toga što je jasno da je preferencijalna stopa PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu jedini porezni propis koji je doveo do sva tri pozitivna makroekonomska učinka povećanja neto pridjeva u proračunu, rastu investicija i povećanju zaposlenosti. A sada je jedini porezni propis koji se doista ovom poreznom reformom ukida. Prema tome, žao mi je ministre što niste uvažavali brojne primjedbe koje su došle sa terena od ljudi koji su svojim radom upravo pokazali opravdanost preferencijalne stope. Također žao mi je i što niste uvažili primjedbu za oslobađanje oporezivanja kod reinvestirane dobiti gdje je također veliki broj poduzetnika iz Primorsko-goranske županije molio da se to učini. I još jedna sugestija, ovo što ste naveli vezano za PDV oslobađanje plaća kod nekih medicinskih djelatnosti možda stignete još svojim amandmanom tu uvrstiti djelatnost logopeda. Dakle logopedi su deficitarni u Hrvatskoj, ima ih jako malo, mnogi roditelji bi morali čekati godinama da dođu u zdravstvene ustanove a oni koji idu privatno oslobađanjem PDV-a bi imali jeftiniju uslugu što bi im puno značilo. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku ministar Marić.
Hvala lijepo. Evo uvaženi zastupniče što se tiče ugostiteljstva ne bih ponavljao ovo što sam maloprije rekao vezao za ovu zadnju temu koju ste rekli, vezano za logopede i neke druge možemo tako reći djelatnosti. Dakle direktive EU o PDV-u vrlo jasno govore, dakle u kojim slučajevima odnosno za koje situacije moguće je ići sa oslobođenjima plaćanja PDV-a. Dakle prije svega se uzima u oblik ustrojstveni oblik, dakle ako govorimo o logopedima ili bilo kojoj drugoj djelatnosti ako oni obavljaju djelatnost koja omogućuje korištenje ostvarene dobiti i dohotka onda kao takve ne mogu biti oslobođeni od plaćanja PDV-a. Ali svejedno ovdje bih istaknuo ovaj element koji sam i uvodno rekao a to je da smo predložili da se nakon dobivanja suglasnosti od Europske komisije ide sa dizanjem praga za ulazak u PDV sa 230 na 300 tisuća. Hvala.
Hvala. Uvaženi kolega Gordan Maras iduća replika.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, u vašoj raspravi rekli ste da će sniziti stopa PDV-a na određene stvari kao što su struja, komunalne usluge i to ste slikovito u jednoj emisiji objasnili da će jedna prosječna obitelj koja nema nekog benefita od porezne reforme zaraditi 4 stotine kuna, znači 4 stotine kuna svake godine jedna obitelj odnosno 330 kuna, 30 kuna mjesečno. Sa druge strane, sutra ćemo vaš Zakon o porezu na dohodak omogućiti jednom menadžeru u korporaciji trgovačkoj i njegovoj primjerice supruzi koja zarađuje 15 tisuća kuna godišnje u nekom trgovačkom društvu da zaradi godišnje odnosno da više mu ostane 10 tisuća kuna, 20 tisuća kuna, 30 tisuća kuna, 40 tisuća kuna, 50 tisuća kuna, 60 tisuća kuna. Ovo po vašoj poreznoj reformi izmjenama seta zakona ovo je prosječna obitelj, 400 kuna godišnje, 30 kuna mjesečno, 60 tisuća kuna obitelj za koju se vi zalažete menadžer u trgovačkoj korporaciji i supruga koja radi dobro plaćen posao. Službenik, blagajnica u trgovačkom centru, menadžer na ovoj strani. Zbog toga ne možemo podržati ove izmjene zakona niti o PDV-u, niti o porezu na dohodak zbog toga što radite ovakvo raslojavanje hrvatskog društva. 60 tisuća kuna će uredno spremiti bogati u svoj džep, neće ih potrošiti jer i ovako imaju previše novaca. Ovo će biti jedan prosječni ili dobar auto godišnje za takvu obitelj a sa druge strane ovo će biti rekao sam 30 kuna mjesečno za ovu prosječnu obitelj. Slika govori više od riječi, evo pogledajte jednu i drugu, 60 tisuća kuna za menadžera, 400 kuna za obitelj.
Hvala. Zaista je bilo dramatično, ja sam gledao kolegu Arsena Bauka i on se uplašio da su to njegovi novci i skoro je posebnu za njima. Nije mu lako bilo. Kolega Marić izvolite.
Hvala lijepo. Evo uvaženi zastupniče vi ste vrlo slikovito replicirali mom uvodnom izlaganju, doduše nisam ni riječi rekao oko poreza na dohodak ali svejedno ću se referirati jer sam govorio o porezu na dodanu vrijednost da i po nekoliko puta koje smo u uvodnoj raspravi govorili bez obzira na sve ovo što vi govorite ja moram ponovno istaknuti da porezni zakoni poglavito porez na dohodak nije zakon koji definira koliko ko ostvaruje plaću odnosno bruto naknadu za svoj rad, nego govori o tome koliko se od te bruto plaće usteže poreza i posredno prireza. Dakle s tim u svezi mi govorimo u ovome prijedlogu o poreznom rasterećenju odnosno umanjenju porezne obveze za porezne obveznike poreza na dohodak a onda naravno i posredno porastu raspoloživog dohotka tih istih građana odnosno poreznih obveznika. Kao što vi isto tako sada komentirate koliko će kome porasti plaća ja isto tako govorim da u smislu poreznog rasterećenja mi u odnosu na postojećih 915 tisuća ljudi koji u ovom trenutku nisu u škarama poreza na dohodak sa ovim poreznim izmjenama njih slijedećih 580 tisuća oslobađamo u potpunosti poreza na dohodak. Dakle, ponovit ću još jedanput primjer a to je recimo osoba koja ostvaruje otprilike neto dohodak u rangu od otprilike 8 tisuća kuna neto sa dvoje uzdržavanih članova, dvoje djece recimo u Gradi Puli, ili Gradu Slavonskom Brodu dakle prema ovim izmjenama njegovo porezno rasterećenje je 318 kuna. 318 kuna je maksimalno porezno rasterećenje koje taj porezni obveznik može imati jer on u ovom trenutku plaća tih 318 kuna. Dakle njega je nemoguće poreznim izmjenama rasteretiti za više. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Četvrta replika je uvažena kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, ovom prigodom želim izraziti zadovoljstvo što ste još u prvom čitanju prihvatili prijedlog osoba sa invaliditetom da PDV na ortopedska pomagala ne raste. Time ste omogućili osobama sa invaliditetom da budu aktivne, jer ukoliko bi PDV na ortopedska pomagala i malo išao gore došlo bi do situacije da osobe sa invaliditetom ne mogu kupiti ortopedsko pomagalo. Dakle, svako ortopedsko pomagalo koje se vodi kao aktivno ortopedsko pomagalo od kolica pa na dalje osobe sa invaliditetom moraju nadoplaćivati, ne mogu ga kupiti za ona sredstva koja su predviđena Pravilnikom o ortopedskim pomagalima. Ovim ste omogućili da situacija ostaje ovakva kakva je i osobe sa invaliditetom i dalje mogu računati na svoju aktivnost. Izražavam također i zadovoljstvo što ste prihvatili i neke intervencije u nekim drugim zakonima o kojima ćemo govoriti sutra, pa ja sada to neću spominjati. Ali evo vjerujem da ćemo i u sljedećoj godini iznaći načina da u poreznim propisima nađemo još kvalitetnija rješenja za osobe sa invaliditetom. Hvala.
Hvala. Nema odgovora na repliku, pa prelazimo na petu repliku. Uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. Pa evo ja bih rekao da bi moje zadovoljstvo bilo puno veće da se je uspjelo prihvatiti onaj prijedlog da seoski turizmi u, i pružanju znači same usluge prehrane također ulaze u onu smanjenu stopu PDV-a. Ali razumijem i vaš koncept jedne cjelovite reforme i uz ovaj dio što su smanjene, znači stope PDV-a na proizvode u poljoprivredi u principu na neki način se i tim seoskim turizmima u tom dijelu pomaže, jer oni u stvari tamo prodaju upravo svoju hranu. I to jest na neki način bila meni intencija zašto sam predlagao nešto takovo. U krajnjem slučaju ja bih na neki, uvijek gledao stvar da se pomaže onima koji žive u otežanim uvjetima, da se pomaže onima koji su u ruralnim prostorima i da se pomaže onima gdje prvenstveno su korisnici domaći potrošači. I mene bi više osobno zadovoljavalo da je ta snižena stopa PDV-a za ugostiteljstvo u tim ruralnim prostorima kontinentalnim, a ne onom dijelu gdje nam dolaze većinom stranci. Nemam ništa protiv stranaca, ja sam za da oni dolaze, apsolutno i za razvoj turizma. Ali što je tu je. Pozdravljam ovaj dio poreznih izmjena, znači u ovom dijelu smanjenja stope PDV-a što je ostala, iako je bilo ovdje govora o potrebi da se razmotri situacija sa smanjenjem stope PDV-a na lijekove u veterini i na veterinarske usluge. Ja se nadam da će u nekom, evo vremenu koje je pred nama se o tome isto ozbiljno porazgovarati i možda doći do još jednog takvog poboljšanja u cilju očuvanja domaće proizvodnje.
Hvala. Odgovor na repliku.
Evo hvala lijepo uvaženi zastupniče. Vi ste i u okviru prvog čitanja i u svojim raspravama dali nekoliko vrlo konstruktivnih prijedloga i komentara. Neke od njih smo uspjeli uklopiti i usvojiti kao što i sami kažete i spominjete vezano za kategoriju koju smo nazvali karakteriziramo kao seoski turizam, odnosno vezano uz te djelatnosti. Dobro ste prepoznali da nismo mogli raditi određene razlike u oblicima pojedinih turističkih djelatnosti. Ali u svakom slučaju da ste prepoznali i ovaj napor po pitanju poljoprivrednih inputa, odnosno olakšavanja poglavito onima koji nisu u sustavu PDV-a, a i oni koji jesu likvidonosno naravno olakšavanje. Sjećam se to sam uvodno propustio reći, ali ste me vi sad ponukali između ostalog davali ste isto dobre komentare po pitanju mogućnosti primjene snižene stope PDV-a između ostalog evo i na spomenute veterinarske usluge. One u okviru ovoga prijedloga kao takve nisu, ali sigurno u nekim sljedećim koracima u kojima će se razmatrati daljnje rasterećenje hrvatskog gospodarstva i općenito sigurno da ćemo i taj segment voditi. Sjećam se da ste vi između ostalog isto apelirali na mogućnost primjene snižene stope PDV-a također na neke proizvode, pa ću se referirati. Radilo se o dječjim pelenama. Dječje pelene na žalost direktive kao takve u ovom trenutku ne predviđaju da je moguće ići sa njima u sniženu stopu pa ih kao takve nismo niti mogli uključiti, a slična stvar jer mislim da je to u okviru prvog čitanja i rasprave bilo i o e-knjigama. Međutim, baš na tom polju tih e-knjiga inicijativa je pokrenuta i ona je na razini Europske komisije odnosno EU otvorena kao rasprava da se otvori kroz promjene direktive EU mogućnost korištenja. Naravno ako to u određenom vremenu bude dostupno mi ćemo tu opciju naravno kao takvu uzeti u obzir. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Marić jednom sam čuo jednu šaljivu definiciju ekonomiste da je to čovjek koji će sutra jako dobro objasniti zašto ono što je jučer predvidio se danas nije dogodilo. Vi ste, vas je kolega Beljak nazvao računovođa, ne znam je li imao namjeru, dobar računovođa, vas imao namjeru uvrijediti ili ne. Ja smatram da ste vi između ostalog i dobar računovođa, dobar matematičar. I vjerujem da ono sve što ste vi izbalansirali i što ste ovom poreznom reformom htjeli postići iz vašeg kuta gledišta je i postignuto. Međutim, ono što mene brine a tako sam naučio u životu i rekli su mi, jednom mi je moj na žalost rano pokojni prijatelj rekao, uvijek slušaj ljude, slušaj ljude oko sebe, posebno starije, jer oni su to prošli, oni znaju o čemu se radi. Čini mi se da je izostala ova komunikacija između vas i primjera ugostitelja. Nije mi jasno kako vi kažete njima se povećava PDV za 12%. To nije mali iznos. S druge strane vi govorite o rasterećenju poreza na dohodak i poreza na dobit, da će im to omogućiti lakše poslovanje. Mene zanima kako ta komunikacija nije uspjela? Oni su imali vidio sam iz medija veliki prosvjed, napustili su demonstrativno dvoranu. Dakle oni govore da je to veliki udar na njihovo poslovanje, na kraju krajeva i svaka smanjenja stope PDV-a je na neki način i subvencija. Kako iz vaše kuta gledišta, kako oni to doista mogu pokriti? Jeste li vi sigurni da to neće utjecati na njihovo poslovanje i da mnogi od njih neće sutra staviti da se tako izrazim ključ u bravu i prestat se baviti tom djelatnošću, posebno oni koji su puno ulagali i u razvoj ugostiteljstva, a da ne spominjem opet Slavoniju i one koji zbog ekonomske situacije teško iz dana u dan skupljaju promet od tisuću kuna na primjer, jeste li doista o tome dobro promislili?
Hvala. Odgovor na repliku ministar Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa kratak odgovor i jednostavan da jesmo naravno da jesmo i u samom kreiranju porezne reforme i svim onim analizama koje smo radili vodili smo se određenim saznanjima, pretpostavkama i svim onim predviđanjima na koji način i kako složiti poreznu reformu i rasterećenje rasporediti da ga osjeti što je moguće veći broj hrvatskog građanstva i poduzetništva i u konačnici da imamo što bolji i što veći taj povratni pozitivni efekt na hrvatsko gospodarstvo. Ja sam o tome govorio pa ću ponoviti i u okviru ovog čitanja dakle ako govorimo o cjelovitoj i sveobuhvatnoj poreznoj reformi govorimo o ukupnom poreznom rasterećenju od oko 0,6% BDP-a 2 milijarde kuna koji ako gledate samo izdvojeno domaće sektore, domaće građanstvo i domaće poduzetništvo mi govorimo čak i o nešto višem rasterećenju od skoro 0,8% negdje oko 2,5 milijarde kuna koji sigurno da će imati svoje određene reperkusije kako na dizanje potrošnje tako možda još važnije na dizanje aktivnosti gospodarske odnosno investicijske što će imati povratni pozitivan efekt na BDP prije svega u smislu dizanja ne samo BDP-a jedne godine. 2017. istraživanja brojnih međunarodnih respektabilnih institucija poput OECD-a poput MMF-a i slično pokazuje da porezno rasterećenje poglavito u segmentu izravnog oporezivanja dakle dohotka i dobiti podiže dugoročnu potencijalnu stopu rasta gospodarstva. A to je ono što Hrvatskoj u ovom trenutku i ne samo u ovom trenutku nego gledano zaista dugoročno najviše i treba, da se digne potencijal. Naša su predviđanja da se ovim poreznim rasterećenjem mi dižemo dugoročnu stopu BDP-a između 0,3 do 0,5%. Naravno da ćemo posredno imati određene efekte povratne na prihode proračuna jer sigurno da će se ta povećana potrošnja i aktivnost odnosno investicije vraćati u proračun, ali ono što je možda najvažnije i to je sukus cijele priče da nije samo nužno dizanje potencijalne stope BDP-a nego je dizanje radnih mjesta. Mi predviđamo već u prvoj godini između 6,5 i 11,5 tisuća novih radnih mjesta. Hvala.
Hvala i vama. Prije nešto što prijeđemo na raspravu po klubovima, da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ, imamo Odbor za financije i Odbor za zakonodavstvo? Ne. Prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi je Klub zastupnika SDP-a i uvaženi kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre sa suradnicima. Evo danas se kreće drugo čitanje vezano za poreznu reformu pa smo objedinili PDV i porez na dobit. Ovdje je dosta toga već bilo rečeno i kroz javnu raspravu i kroz ovo prvo čitanje pa ću možda još samo neke sitnice naglasiti možda se i ministar u nekoj završnoj riječi još dati nekakav statistički dodatni podatak, što bi svakako nam doprinijelo samoj toj raspravi. Svakako što se tiče PDV-a postoje određene pozitivne intencije, to je smanjivanje PDV-a na određeni dio komunalnih usluga i isporuke električne energije i ukoliko vidite da je isto na stopi od 13% ova isporuka vode, znači sve te određene komunalne usluge su na nekoj stopi od 13% što smatramo da je dobro. Zašto? Zato što su sigurno u narednim godinama ulaganja bez obzira u oblike infrastrukture, u vodnu infrastrukturu, u komunalnu infrastrukturu, infrastrukturu isporuke električne energije da su značajni iznosi svih onih koji to rade. Prvenstveno u ovom dijelu se to radi o javnim poduzećima imaju jake, značajne investicijske cikluse i oni sigurno će u njima omogućiti da na jedan takav način taj dio njihovih investicijskih ciklusa ne prebace na građane i mislim da je to dobro. Sada da li će u konačnici konačna cijena građanima biti tolika, ali smatramo da je njima zbog jakog investicijskog ciklusa koji su koristili da će njima te stope, međustope koristiti mogućnost da ne prebace jedan dio troška investicijskog troška koji moraju da ga ne prebace na građane. Kada ovdje govorimo o ukupnim učincima PDV-a, ne mogu da se ne osvrnem na ukupne smjernice koje je Vlada prikazala i da pokažemo kako će se kretati PDV. PDV je najvažniji, najizdašniji prihod od državnog proračuna i vidimo da je on u 2016. godini iznosio 44,4 milijarde kuna. 2017. sa ovim smjernicama PDV je projiciran skoro za dvije milijarde više u proračunu znači 46,2 milijarde kuna, 2018. 47,8 i 2019. blizu 50 milijardi kuna od PDV-a. 50 milijardi kuna od PDV-a prihoda u proračunu. Samo da bi dobili nekakav općeniti dojam, PDV je prije krize znači negdje 2006., 2007., 2008. godine je bio 37 milijardi kuna. 37 milijardi kuna smo tada prikupljali od PDV-a, došlo je negdje do 40 milijardi i ovim dizanjem sa 23 na 25% negdje oko 40 milijardi kuna, mi ga 2019. punimo sa 50 milijardi kuna. Samo da budemo svjesni o iznosima, da vidimo koliko je to ukupno rasterećenje prema građanima. Svakako tu je jedan dio ukalkuliran rast gospodarskih aktivnosti ali imali smo i gospodarske aktivnosti također 2006., sedme i osme ko što nikad u Hrvatskoj nismo imali stope rasta. Tako da smatramo da ima prostora ukoliko takve jesu projekcije do 50 milijardi kuna PDV-a u proračunu da ima sigurno mogućnosti da se i ove neke prijedloge klubova zastupnika i pojedinih zastupnika da se usvoje pogotovo kada smo govorili o određenim prehrambenim proizvodima, onim proizvodima koji se dominantno proizvode u Hrvatskoj. Ja sam više puta tu govorio o ribi, svježoj ribi zato što smo pomorska zemlja. Mislim da je to dobar bi bio dio jednoga artikla, a vidimo danas kada govorimo o ovim brojim problemima salmonele itd. sve više se ljudi okreću ribi. Mislim da je to jedan naš proizvod koji bi sigurno mogao imat jedan dio proizvoda, također i određeni dio prehrambenih proizvoda koji se dominantno proizvode u Hrvatskoj. Znamo da ne možemo staviti PDV niži na hrvatsku hranu zato što smo na jedinstvenom tržištu, međutim jedan dio proizvoda svakako što se proizvodi u Hrvatskoj na jednu košaricu proizvoda svakako mislim da u budućim razdobljima ima mogućnosti, ima prostora pogotovo ako je ovako visoko projiciran PDV na 50 milijardi kuna zato što su sve susjedne zemlje od Slovenije, Mađarske, BIH itd. sve nama granične zemlje imaju nižu stopu PDV-a na određene prehrambene proizvode. Tako da tu svakako treba razmisliti da li postoji mogućnost i koji bi to bili prehrambeni proizvodi što smatramo pogotovo kada znamo da košaricu proizvoda koji koriste hrvatski građani da bi tu svakako i potaknuli dodatni jedan dio proizvodnje hrvatskih poljoprivrednih proizvoda i da je to dobar put, a vidimo prema PDV-u samo u slijedećoj godini gdje je 2 milijarde kuna više projiciran u proračunu da tu sigurno određenog vam prostora bi se moglo dati. Također, što se tiče određenog djela smanjivanja PDV-a na inpute u poljoprivredi apsolutno pozdravljamo. Samo treba vidjeti kakva će stvarni biti učinak. Ja sam malo tu sa kolegom bivšim ministrom razgovarao i dao mi je jednu informaciju, mislim da je to dobro da i ministar objasni šta znači uvoz, koliko su ti inputi poljoprivredni inputi koštaju u Mađarskoj, koliko koštaju u Sloveniji, koliko koštaju u BIH da ne bi bilo u tome djelu jednog prelijevanja uvoza. Koliko sam ovdje dobio informaciju sve te zemlje imaju veću stopu PDV-a, ne znam za Bosnu ali vjerojatno za Mađarsku i Sloveniju imaju nižu stopu PDV-a nego što ima Hrvatska. I tu ne bi se taj dio trebao prelijevati, doći će nam uvozni lobi pogotovo kod tih inputa poljoprivredne proizvodnje trebali bi preplaviti hrvatska tržišta i ugroziti poslovanje Hrvatske petrokemije i takvih naših proizvođača. I smatramo da je ovo dobar poticaj i Petrokemiji i našim proizvođačima za inputima da budu konkurentniji u tome djelu. I zato u tom djelu apsolutno to podržavamo ali bi bilo dobro da vidimo tu analizu, analizu da vidimo koliko na našem tržištu ima domaće proizvodnje takvih proizvoda, koliko ima uvoza, na koji način znamo da nema više tih barijera gdje možemo to spriječiti i na koji način da vidimo i koji će to biti taj pozitivan učinaka i ne samo na Petrokemiju domaćeg proizvođača nego da se zapravo spriječi taj jedan dio i u preplave uvoznih proizvoda. Apsolutno podržavamo ovaj dio povećanja praga na 300 tisuća kuna za ulazak u sustavu PDV-a ili kao što znate bivša Vlada Zorana Milanovića upravo taj dio sa 85 tisuća na 230 tisuća povećala i mi smo i to govorili sa 230 na 300 tisuća vidim da će to ići u 2018. jer to treba dobiti podršku Europske komisije da je to dobro i mislim da ćemo što se toga tiče imati u regiji da kažem najkonkurentniji dio da mali poduzetnici mogu se baviti poslom a da neće biti, da ne moraju prelaziti pogotovo u prekogranične zemlje znači Hrvatska-Slovenija, Hrvatska-Mađarska da neće morati tamo prelaziti i osnivati firme jer danas jedinstveno tržište zbog ovoga ulaska u sustav PDV-a i uvijek se svakako treba gledati konkurentske zemlje kako imaju i kako vode svoju poreznu politiku jer im nije lako, zapravo ipak smo okruženi i graničnom trgovinom. Ono što bi svakako, ono što bi svakako htio napomenuti vezano za poreze na dobit podržavam opće smanjenje znači stope sa 20 na 18 i za male do 3 milijuna kuna na 12%. Međutim, ono što je bilo dobro da vidimo upravo tu statistiku. Evo ja možda imam taj možda, volim brojke, i često volim vidjeti koliko je to poduzeća sa 20 na 18, koliko to znači na manje u proračunu, koliko to znači manje jer statistiku porezna uprava ima vrlo kvalitetne statistike a koliko poduzetnika do 3 milijuna kuna će sada su plaćali 20% a koliko će sada plaćati na 12%. Znači da se okvirno vidi koliki je to stvarni učinak na proračun. I ovdje se postavlja pitanje i kao i mehanizmima porezna uprava može kontrolirati da ne bude osnivanja brojnih firmi do 3 milijuna kuna da se oni ne bi prebacivali, da se ne bi prebacivale, evo sad netko ima ne znam 4 milijuna kuna prometa, pa onda osnuje jednu firmu, promet prebaci na nju i više ne plaća tih 18% nego da plaća 12%. Jer to je sigurno kako danas vrlo brzo možete osnovati firme da se u tom djelu ne dođe ta poplava tih firmi i na taj način omogućite jedan transfer ljudi da na takav način iskoriste određenu tu manju stopu. Mislim da je korektno, ovo je vezano za porez na dobit da se kod neregistriranih djelatnosti uzima jedan paušal pogotovo zato što je vrlo teško nekad i znamo iz djelatnosti porezne uprave definirati određenu neprofitnu organizaciju, što je to gospodarska djelatnost, što je, što nije i to isto imate problem kod ugostitelja. Neki su u sustavu PDV-a i obavljaju svoju djelatnost, a oni kasnije dosta ima ih najviše u tom djelu ugostiteljstva pa naprave svoje neodređene klubove itd. i onda kažu oni su kako neprofitna organizacija. Ali mislim da na tome ima dosta posla, da se u tom djelu definira. Također, svakako ono što je bitno reći je zapravo fiskalni učinak, znači ne samo statistički pokazatelj šta su to za poduzeća velika, šta su za mala nego svakako fiskalni učinak ovih mjera gdje se bankama dale te olakšice, u konačnici vidimo da je ministar i objasnio za to da se radi o konačnome otpisu. Vidjet ćemo šta će u konačnici banke napraviti, šta je s onima kojima su već banke prodale potraživanja npr. već su im ispravila a ovima se sad npr. otpisuje, ovima drugima se ne otpisuje pa se onda ponovno to daje samo godinu dana, pa će ponovno nakon godinu dana banke to prodavati. Znači treba vidjeti, strogo paziti ovaj učinak bankara i ukoliko im se daje ovakva olakšica svakako mislim da u tom djelu oni bi trebali ne smo ozbiljno razmisliti o prekidanju tužbe prema RH. No mislim da je ovo jedan veliki korak Vlade da se pokaže da u, ne da bi isti sekunda trebale ali da bi svakako trebali smanjiti taj pritisak koji su radili i na proračun i na Vladu i bivšu i sadašnju oko naplate svojih tzv. potraživanja što su ih imali vezano za konverziju švicarskog franka. Ovdje bi još samo vrlo kratko rekao vezano za transferne cijene. Mislim da je to jedno pitanje koje nam se danas otvara a pogotovo kod ovih pitanja ovih poljoprivrednih, tzv. loših poljoprivrednih proizvoda koji su došli na naše police. Mislim da je to jedna teška, teška problematika koja nije jednostavna i u Europskoj uniji. Vidim da se ovdje definiralo mogućnost, pogotovo znači transferne cijene nalaze se … [[Govornik se ne razumije.]] za velike porezne obveznike koji se definiraju veliki porezni subjekti. I upravo je to bila zamjerka domaćih proizvođača, odnosno domaćih i trgovačkih lanaca da se putem transfernih cijena strani lanci su zapravo gurali svoju lošu robu na domaće police i na taj način izgurivali domaćeg proizvođača zato što jednostavno smo imali nizak standard. I na taj način smo dobivali ove piletine itd. po 10 do 15 kuna, a znamo da određeni trošak proizvodnje određenog takvog proizvoda ne može biti ispod 10, odnosno 20 kuna. I na taj način transfernim cijenama su oni i to je pitanje koje nije samo u Hrvatskoj otvoreno, nego i pitanje u Europi gdje su oni izguravali naše proizvode, nisu plaćali određene, te transferne cijene nisu plaćali određene poreze, a znamo da su imali i nisu plaćali porez na dobit tako veliki trgovački lanci, a domaći su plaćali određeni porez na dobit. Jednostavno na taj način se Hrvatska također može štititi i treba štititi i iskorištavati sva prava kao što rade druge zemlje, da štite svoju proizvodnju. Ne na način kao što se to nekad prije radilo kroz određene carine. Međutim, transferne cijene su vrlo važno pitanje koje ovdje apsolutno podržavam i mislim da treba oformiti poseban također tim i u Ministarstvu financija, odnosno Poreznoj upravi Uredu za velike porezne obveznike ne samo dodatnom edukacijom, nego da naprave i prve korake prema takvim transfernim cijenama i na taj način da se spriječi ne samo ovo što radi ministar poljoprivrede ulazak jednih takvih proizvoda, nego da jednostavno ga pitate kako je moguće, kako je moguće da se to prodaje u Hrvatskoj. Uvezli ste, dovezli ste, imate transportni trošak, transportni trošak te neke piletine ne znam iz Skandinavije treba dovesti na policu u Hrvatsku, platiti sve te troškove i dadžbine itd. i da ste 50% jeftiniji od hrvatskog proizvođača. Pa tko je tu lud ljudi moji? Pa kako je to moguće? Gdje tu postoji ekonomska računica? I u tom kontekstu mislim da trebamo jačati i Poreznu upravu da upravo kroz ove transferne cijene se zapravo pokaže da postoji i u tom nekakvom dijelu i ne fer tržišna utakmica, ne fer tržišne utakmice. Jer oni kroz ukupne, kažem kroz ukupnu njihovu podršku ili određene subvencije iz njihovih zemalja na takav način se ulazi na tržište i zapravo ruši određena konkurencija. I ovdje možda samo kratko. Vidim da je ovdje naveden ovaj određeni dio, nemam ništa protiv toga, samo možda da se detaljnije objasni uvoz strojeva i opreme od milijun kuna vezano za ovaj učinak PDV-a, da se ne plaća odmah pri carini, nego da ide u obračunski dio. Sad pitanje samo zašto milijun kuna ako netko želi investirati i raditi i nekakvi možda manji obrtnici i nekakvi manji poduzetnici koji žele nabavljati nekakve manje opreme za nekakav njihov dio, a možda to njima likvidnosno znači. Postavlja se pitanje da se možda i malim poduzetnicima i obrtnicima omogući da ne moraju plaćati odmah od nabavke takve njihove opreme odmah PDV pri carinjenju, nego da se taj dio kao što se to sad dopušta ovima koji nabavljaju opremu veću od milijun kuna, da im se taj dio u konačnici uđe u obračun. Znači i vrlo kratko samo, znači vaše određeno pravo hoćete li reinvestiranu dobit ukinuti ili ne. Mislimo da je pokazala određene, bez obzira zato što se govorilo o niskoj kapitaliziranosti poduzeća slažem se postoji Zakon o poticaju investicija ulaganja. Možda u tom dijelu nije ni potrebno da imate dva paralelna određena zakona. On je postigao određene efekte, jer nije uopće bitan samo broj koliko ih je koristio, nego je bitan i iznos koliko su ljudi investirali. Koliko su investirali ovdje se pokazalo da preko milijardu kuna je bilo određenih te olakšica što znači da je milijarda kuna investirana. Znači to je bitan, cilj je bio investicije. Jer jedna investicija vuče, ima multiplikativan efekt tako da nije bitno samo gledati određeni broj koliko je njih koristio nego cjelokupni efekt na investicije. Međutim, kažem vam o.k. može se prihvatiti i taj dio gledišta da imamo Zakon o poticanju investicija i da se taj dio u ovome trenutku makne, tako da je to svakako vaše određeno pravo i vaša mogućnost koju ćete. O.k. Zahvaljujem.
Hvala kolega Lalovac. Imamo 9 replika. Prva replika je uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Lalovac. Evo lijepo ste vi to sve iznijeli. Ja bih kao poduzetnik pokušao nešto reći, ali to bi više bilo upućeno pitanje i gospodinu Mariću jer mu nisam replicirao. Ovo kada ste rekli do 3 milijuna 12% oporezovanje na dobit. Ja smatram da je to trebalo malo dići bar do 5 ili do 10, da bi tu se uklopilo više poduzetnika i onda se ne bi svakako otvarale i neke druge firme koje bi lomile to na dva dijela. Međutim, ima još jedna stvar. Htio bih pitati zašto trošarine koje znamo iz nafte su negdje oko 30, 30% koštaju poduzetnika, a poduzetnik recimo osiguranja, trošarina cesta i svega ostaloga ne može staviti u pretporez. Zašto se tu nije još pomoglo poduzetniku? Ove mjere koje je Marić, ministar Marić rekao meni kao poduzetniku odgovaraju, ima nekakvih pomaka i tu sam negdje optimista i smatram da je to po prilici jedna lijepa mjera. Ali da li i prostore ima u proračunu da se još pomogne, jer ako poduzetnike pomažemo, pomažemo državi, pomažemo narodu i tu ne bi trebali biti škrti. Što se tiče uvoza ovih roba izvana zašto mi ne napravimo u našoj državi da svi centri moraju imati odvojeno hrvatske proizvode, uvozne proizvode i da svi centri moraju imati 40 do 60% hrvatskih proizvoda unutra kao što su to napravile Austrija i sve druge zemlje. Pa evo na tu temu vi ste bili i ministar financija, pa da čujem vas kako o tome razmišljate. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupniče. Pa da, gledajte nije problem, nije možda čak i problem pod navodnicima zato što smo na jedinstvenom tržištu što je toliko stranih proizvoda na našim policama, nego je možda problem zašto i u istom postotku nije naših proizvoda na stranim policama u Francuskoj, Italiji, u Njemačkoj i drugim zemljama pa onda možemo govoriti o jedinstvenom europskom tržištu, onda možemo govoriti o fer utakmici. Nego na našim policama u Hrvatskoj u kojim se nalazi 80 do 90% kada govorimo o stranim trgovačkim lancima se govori o njihovim proizvodima, kod nekih lanaca i do 100%, a kada naši trebaju otići u izvoz kada trebaju plasirati naših proizvoda nema u istim tim trgovačkim lancima po drugim europskim zemljama. E sada to je pitanje, nažalost ne možemo zakonski u tom dijelu, međutim to se postavlja u određenom dijelu fer utakmice, fer utakmice na tržištu načina jel gledajte, normalno da će i Nijemci i Francuzi štititi svoju proizvodnju i de će subvencijama i transfernim cijenama i ovo sve što rade gurati to vamo prema istoku i na taj način ostvarivati ekstra maržu i ekstra dobiti jel oni sigurno i govorimo o kvaliteti proizvoda. Sigurno kvaliteta proizvoda u Njemačkoj i u Francuskoj nije ista kvaliteti proizvoda kao što je u Hrvatskoj. Tu apsolutno podržavam ministra poljoprivrede tu se treba dobar red uvesti jer ako smo jedinstveno europsko tržište ne možete nam prodavati robu onu koju ne prodajte svojim građanima u Njemačkoj i Francuskoj ne samo kontrolama poljoprivrednim, carinskim i onim svime nego i transfernim cijenama. I zato je ovo vrlo važna mjera da transferne cijene na taj način gdje se uništavala hrvatska proizvodnja dugo, dugo godina, a sve pod izlikom tržišta jedinstveno i tak jer normalno je da veliki na takav način izguraju male. I zato mislim da su ovo dobro određene mjere međutim operativno to treba jako puno raditi upravo ovo što smo rekli vratiti naše proizvode na police u Hrvatsku, ajmo reći ne treba ali dajte nam isti takav tretman u Njemačkoj, Francuskoj i da vidite kako onda hrvatski izvoz, hrvatskih poljoprivrednih proizvoda raste. Hvala.
Hvala. Druga replika uvaženi kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac, iznijeli ste točan podatak da je prije krize prihod od PDV-a bio oko 36 milijardi, a da je danas 44,4 milijarde s projekcijama da bi 2020. bio oko 50 milijardi kuna. Ja bih se sada zadržao na ovih 44 milijarde i rekao bih da je u tim predkriznim godinama PDV bio 25%, a bio je 22% vi se sjećate, da bi on danas bio 42 milijarde da se ništa nije promijenilo bio bi 42 milijarde. To je jedna stvar, to je samo pokazatelj da je opterećenje građana u ovih osam, devet godina oko 2 milijarde više u odnosu na predkrizne godine. No ono što je tu važno za reći to je da ne treba samo promatrati prihodovnu stranu proračuna gdje je PDV više od 30% prihoda od državnog proračuna nego treba gledati da treba voditi računa i o rashodovnoj strani. Da je u to vrijeme o kojem vi govorite pa i u vrijeme krize deficit državnog proračuna bio negdje oko 4, 5, 6% i da je danas 1,6% dakle kada govorimo o prihodima državnog proračuna s osnova PDV-a treba imati korelaciju između prihoda, rashoda i visine deficita državnog proračuna. To ne govorim da bi branio, dapače, ja bih bio najsretniji da je još i kudikamo manje opterećenje građana s osnova PDV-a. A da ne govorim to dobro znate bili ste ministar financija da je u tom vremenu da je godišnji rast troškova zdravstvenog sustava, da je godišnji rast troškova mirovinskog sustava i dok se te reforme u tim sustavima ne donesu i ne budu kvalitetne, nažalost još ćemo dugo vremena ovisiti o punjenju državnog proračuna s osnova PDV-a. Pa u tom sam smislu samo htio reći da je vrlo važno kada govorimo o PDV-u promatrati kako se ponaša deficit državnog proračuna. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa da ja sam više puta govorio i davao čak i javne podrške iako nisam tada dobivao simpatije kada sam davao i vašem kolegi ministru podršku i vama da se rashodovna strana proračuna treba držati strogo pod kontrolom upravo zbog načina da rashodi ne samo ovo što se jako dobro rekli, rastu i prihodi od 20 milijardi kuna, ali rastu nam i rashodi za 15 milijardi kuna u ovom smjernicama. Sada se postavlja pitanje da ne gledamo samo o.k. slažem se, deficit je vrlo bitna kategorija međutim nije jedina kategorija. Problem je u tome kada jednom postavite rashodovnu stranu proračuna, kada je jednom postavite donosite je zakonski, ako se prihodi ne ostvare, e onda smo u problemima. To vam cijelo vrijeme pokušavam reći da ne možemo, a mirovinski i zdravstveni sustav sigurno imaju velike deficite. I zato smo ovdje rekli da ne može porezna reforma donijeti onaj iako je ministar ovdje rekao i stavio je da će biti učinak na gospodarstvo, ne može biti najvažnija mjera u gospodarstvu i ne mogu biti od nje velika očekivanja ako imamo još i dalje rupe u mirovinskom sustavu, zdravstvenom sustavu i u drugim sustavima. I PDV je i zato ljudi kada su i negativno djeluju na visoki PDV ali nažalost još uvijek krpamo velike rupe u mirovinskom i zdravstvenom sustavu isključivo iz PDV-a jel jednostavno njihovi doprinosi mirovinski, zdravstveni nisu dostatni jer nam gospodarstvo nije na toj razini. Međutim ja bih samo htio jel znam cijelo vrijeme sam o tome govorio, vrlo brzo nas uhvati euforija, evo krenulo nas je i onda krene rashodovna strana na jedan drugi način. Ja samo kažem da što ukoliko nam se ne ostvari prihodi od PDV-a sljedeće godine, a rashode smo već potrošili o tome govorim. Rashode smo već potrošili i stavljamo dodatne obveze e onda nažalost dolazi do probijanja deficita. Znači u tom kontekstu sam govorio da vezano za PDV. Hvala lijepo.
Hvala. Treća replika uvaženi kolega Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajući. Pa htio bih reći da osnovni problem naše ekonomije je u tome što smo mi trgovačka ekonomija i zbog te orijentacije na tu tzv. kasino ekonomiju gdje nema proizvodnje, gdje se samo trguje uvoznom robom, nama je PDV prikazan kao glavni instrument za financiranje proračuna. Međutim, jasno je iz aviona da sve dok će prihodi od PDV-a biti kičma tog poreznog sustava, da će naša ekonomija nastavljat stagnirat, znači da proizvodnje s jedne strane neće biti, a da će potrošnja sa druge strane biti sve više oporezivana. Ono što ljudi ne znaju jest da nije problem u potrošnji, država bi trebala maksimalno poticati potrošnju, ali bi tečajna politika trebala biti takva da potrošnja generira proizvodnju, a kod nas zbog te tečajne politike zato je su uvozni proizvodi jeftiniji od domaćih, potrošnja generira uvoz. I mi se nalazimo danas u situaciji da mi čak novčanice kuna uvozimo jer se kao neisplati nova proizvoditi u Hrvatskoj. Vodu uvozimo ljudi moji koji smo jedna od najbogatijih zemalja na svijetu vodom. I to me podsjetilo na onu priču sa Eskimima da neko kaže da bi prodavao ovdje od nas u Saboru led Eskimima, svi bi mu rekli da je lud, ali da netko kaže da će prodavati vodu Hrvatima rekli bi mu a takve su ekonomske prilike, bla, bla. Što će reći da mi je žao da gospodin Lalovac ne govori koju riječ i na tu temu jer smatram da je ta tema prevažna, prioritetna i dok se ona ne riješi mi ćemo imati i dalje veliku nezaposlenost i bijeg mladih ljudi iz zemlje. Hvala puno.
Odgovor na repliku kolega Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Da uvaženi kolega zastupniče u pravu ste što se tiče trgovačke ekonomije i pogotovo što se tiče PDV-a. Možda i ne znate statistički podatak ali percepcija vam je donijela da od ovih 44 milijarde kuna kada se gleda sektorski koliko ko od sektora uplaćuje PDV sigurno 70% dolazi od trgovine. Znači 70% dolazi od trgovačkih lanaca kada se govori u ovom djelu 44, znači čisto od trgovačke ovo što ste vi rekli, vrlo malo od onog djela proizvodnje koji djeluje, ja mislim da ostatak su vam HEP, INA i ostali u ovom nekakvom djelu. Znači najveći dio dolazi iz ovog djela. I ovo ste vrlo dobro postavili. I onda imate jedan kotač, znači jednostavno ste, postavljeni smo kao trgovačka, uvozimo, bez tog PDV-a jednostavno ne možemo zatvarati rupe koje su nam se stvorile u tom mirovinskom sustavu, zdravstvenom sustavu i jednostavno smo kao ovisnici u ovome djelu vrlo smo osjetljivi na taj PDV pogotovo zato što s njime moramo s druge strane krpiti a nemamo dovoljno industrijskog potencijala i gospodarstva da može okrenuti prema izvozu. I zbog toga sam jednom ovdje napomenuo, možda kažem prolazi to ispod radara, transferne cijene i način prebacivanja ne samo loše kvalitete robe na hrvatske police nego cijene tih proizvoda koje dolaze u Hrvatsku i po izuzetno niskim cijenama, a zanimljivo je po izuzetno niskim cijenama, a zanimljivo je po izuzetno niskim cijenama ovdje su oni gubitaši, ne plaćaju dobit a vani su svi ti trgovački lanci dobitaši. Znači oni dobit u svojim zemljama plaćaju, u Hrvatskoj ne plaćaju porez na dobit i još nam prodaju robu loše kvalitete i još nam prodaju robu po niskoj kvaliteti. I upravo jedan takav, ali zapravo sve institucije, a u ovom slučaju porezne uprave i zato sam rekao da to podržavam, moramo se ekipirati, ne samo oni nego sve druge institucije da odgovorimo. Jer kažem ako smo ljudi na jedinstvenom tržištu vrlo je jasno reći, Nijemcima i Francuzima, onda se ponašajmo kao na jedinstvenom tržištu. Nemojmo cijelo vrijeme zapravo da budemo kao što ste rekli uvozne ekonomije i da cijelo vrijeme slušamo njihovo tumačenje liberalne tržišne ekonomije.
Hvala. Replika broj 4 uvažena kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Lalovac, ja sam vrlo pozorno slušala vašu raspravu i dalo bi se zaključiti da smatrate da je ovo jedan veliki korak i da ukupni benefit za naše građane će biti određeno rasterećenje kao što je rekao i poštovani ministar. Možemo gledati ovu reformu parcijalno a možemo gledati i ukupni benefit kao što je smisao, dakle smisao ukupne porezne reforme. Prvo, parcijalno ono što ste i sami primijetili, dakle istaknuli ste ribu i komunalne usluge iako bih ja dakle preferiram raspravu o ovoj reformi o ukupnom benefitu. Dakle rekli ste da je smanjivanje PDV-a na komunalne usluge jako dobro. I ja se slažem i svi se s tim slažemo, ali isto tako spomenuli ste da bi trebao biti niži PDV na ribu. I to je pitanje koje bi svakako trebalo razmotriti i ne samo na ribu nego na još neke namirnice koje su nužne bez obzira na opće stanje građana. I mediteranska smo zemlja, i dakle košarica bi mogla biti s određenim proizvodima rasterećenija. A s druge strane ono što svakako smatram bitnim da isto se razmotri je kompromisno rješenje za ugostitelje na način da se maksimalnim PDV-om obuhvati zapravo samo alkohol kako je bilo i dosada na taj način. Ali da se vratim dakle na ukupne benefite, ukupno gledajući a to bi se dalo zaključiti iz vaše rasprave da su ovo dobre porezne mjere jer će dakle rasterećenje građana koliko smo čuli biti negdje malo više od 2 milijarde, možda po nekim projekcijama kako smo čuli oko 2,5 milijarde kuna. Dakle s jedne strane diže se stopa PDV-a ukupno gledano, dakle do 0,5 ali s druge strane ekonomisti uvijek povezuju te dvije stavke BDP i PDV i kažu da je u konačnici to znači povećanje broja radni mjesta. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena zastupnice, pa da ja sam zapravo pokušavao reći da i od ove porezne reforme koja se pokušava smanjiti određeni dio tereta i poduzećima i građanima svako je vidljivo i povećanje poreznih prihoda u državi i to je činjenica, to sam rekao i to je onaj dio, možda je to moja jedna neću reći doktrina ali smatram da punjenje proračuna odnosno prevelika su porezna opterećenja i kada vidim da će nam prihodi rasti u narednih 3 godine 20 milijardi kuna, da će nam rashodi rasti 15 milijardi kuna jednostavno nešto što smo vidjeli i prije, nešto što smo vidjeli i prije i govorili smo da su nam ti ekonomski modeli poboljšali životni standard. A u konačnici nisu jer se vidjelo sve ovaj dio životnog standarda gdje smo uglavnom tada još financirali infrastrukturnu potrošnju kroz javnu potrošnju, kada se dogodio mali poremećaj na tržištu što u, financijskome tržištu, što apsolutno nije imalo veze sa Hrvatskom svjetska financijska kriza apsolutno nije imala veze sa Hrvatskom. Nismo imali problem s bankama, niti smo imali problem što su radili vani a kod nas je puno dublja bila recesija nego to je to bila vani. Sad se postavlja pitanje, ako nismo imali uvoznu krizu kao što smo loših banaka kao što su imali Amerikanci, Francuzi, kao što su imali skandinavci, a imali smo puno dublju recesiju nego što su oni imali. Postavlja se pitanje kako i zbog čega smo imali takvu duboku krizu i samo me, u ovom djelu je bila zamisao nemojmo da nam se to ponovno ponovi, nemojmo da nam se to ponovno ponovi jer rast rashoda nećemo više imati od čega prikupljati prihode, nećemo imati od čega prikupljati prihode. I zbog toga kažem svako rasterećenje pozdravljam i nadam se da će dati određene efekte nevezano kažem, jer dobrobit nam je sviju da Hrvatska raste u tom kontekstu. Nego jednostavno da ne bi se vrlo brzo onih modela koje su dogodili nam se da ih vrlo brzo ponovno ne kopiramo. A kažem vam utjecaj svjetske krize na Hrvatsku nema direktne utjecaje. Naša recesija je puno bila dublja i ovo što smo govorili o uvozu, o trgovini, o ovom djelu naše struktura ekonomije je bila puno drugačija. Hvala lijepo.
Peta replika je uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolega Lalovac, nabrojili ste između ostalog neke efekte ove reforme na hotelijerstvo, na osnovne životne namirnice, na električnu energiju i brojne te efekte koji će pomoći našim građanima. Međutim, neće imati tko plaćati na određenim područjima sve te naknade i neće imati uopće u biti kome pomoći, jer jednostavno dobro ste locirali problem. Rekli ste poljoprivreda je u ovim mjerama zaista repromaterijal je u puno boljoj poziciji nego što je bio do sada. Za proizvodnju znači jedan konkurentan proizvod se može u hrvatskoj poljoprivredi ostvariti. Međutim, sami ste locirali problem. Proizvod hrvatski nema ih u stranim trgovačkim lancima, u stranim državama pa ni u Hrvatskoj. Postavili ste pitanje zbog čega? Zbog toga kad smo ulazili u EU bitno nam je bilo samo ući u EU, obećavati brojne zvjezdice kako u poljoprivredi letaju, kako će ljudima sve cvasti, ulagat će se u poljoprivredu, a u biti obrnuto se radilo. Pogodovalo se cijelo vrijeme uvoznom lobiju, švercerima bjelosvjetskim koji uništavaju hrvatsku poljoprivredu. Zbog toga sad naša ruralna područja ostaju bez poljoprivrede, tako da i ovi učinci ove reforme i ove Vlade i trud pitanje koje će imati efekte dok se ne riješi ključni problem. A ključni problem je zabrana uvoza. Njima moramo te škart hrane, te otrovne hrane zbog toga ne samo što je ona škart hrana, nego naši ljudi se moraju povećan je broj teških oboljenja tumora i tako u Republici Hrvatskoj šta ne bi trebalo biti, imamo čistu zemlju, imamo rijeke, imamo navodnjavanje. Švercerski lobi. Spominjana je malo prije i voda i ono što nam se prodaje na našim ladicama, a stranci to pogoduju. Jednostavno nezamislivo da u Hrvatskoj uzmu jaja, a farme nam prazne. Znači, uvozni, švercerski lobi je pogodovao, napravio je što je napravio. Moramo imati hrabrosti i odvažnosti to ste spomenuli biti oštriji prema bankama koje imaju ogromne dobiti veće nego u svojim državama [[Upadica Reiner: Hvala.]] a u stranom su vlasništvu. Jednostavno naš sustav se sveo na to da se pogoduje stranim lobijima, a naše poljoprivrednike je uništio. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, pa da vi znate da smo mi dugo vremena i kroz određenu poljoprivrednu politiku jako puno subvencionirali poljoprivredu, davali a nisu efekti bili onakvi kakvi bi trebali biti povrati što se tiče toliko novaca koji se daju kroz određene subvencije. I drago mi je da se u ovom dijelu provodi ne samo određena kontrola vezano za određenu, kažem još jednom poljoprivredne kvalitete određenih proizvoda. Evo mogu vam sad jednu anegdotu. Meni je brat inače liječnik, na specijalizaciji je baš u Nunbergu i kaže pa ne mogu vjerovati da kad uđem u njihovu trgovinu koliko kvalitetnije proizvode jedem nego što jedem u Hrvatskoj. E ja onda kažem da da, to vjerojatno tamo jedeš vrlo kvalitetne proizvode od mlijeka do određenih često se ovdje zna govoriti da u Hrvatskoj ne kupujemo uopće mlijeko, nego da iz mlijeka u prahu da ga prave itd. Pa vidite ne samo određene količine i onda se postavlja određeno pitanje, a znamo da smo prodali mljekarsku industriju Francuzima, da u određenom dijelu takve proizvodnje. I onda se postavlja pitanje koje instrumente, koje Vlada ima instrumente i zato kažem u ovom dijelu ne samo suzbijanja cijelo vrijeme govorim o sivoj ekonomiji, nego i ovo bih ja nazvao jedan oblik sive ekonomije i diskriminacije proizvoda. I mislim da bi tu sigurno očekivali jedan paket mjera ne samo ovaj dio smanjenja nego paket mjera na koji način se zapravo ne samo da se štiti, ne možemo takav naziv staviti zbog jedinstva europskog tržišta, nego da se zapravo jedan paket mjera koji bi trebali vidjeti nakon godinu dana kakvi bi trebali biti učinci na hrvatsku poljoprivredu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Dražena Bošnjakovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Lalovac, ukazali ste u raspravi na moguću pojavu u budućnosti vezano za porez na dobit. Oni subjekti, dakle koji imaju promet do ili ukupni prihod do 3 milijuna kuna da je moguće da zapravo ovi koji imaju veće prihode da to podijele na nekoliko tvrtki i da zapravo na taj način uprihoduju dodatni prihod od umanjenog poreza na dobit. Mislim da je to dobra primjedba i po mom mišljenju tu se moramo ekipirat. Vjerujem da neće zapravo ovi ozbiljni gospodarski subjekti tome uopće težiti. Međutim, na tržištu postoje razni subjekti i neki će zaista pokušati to što bi se reklo nešto malo ušićariti. Naš Kazneni zakon poznaje dobro utaju poreza i mislim da je definicija i bit će tog dijela dosta dobro opisano, da pokriva i takve situacije. Ali unutar naših službi u Poreznoj upravi posebno ovaj sad novi Sektor za utaju poreza, Samostalni sektor za utaje poreza mislim da trebaju itekako raditi na tome da te stvari prepoznaju i da te stvari zapravo ne postanu ni nekakva praksa. Tako da mislim da je ovo jedna vrlo dobro došla primjedba vezana za budućnost. I drugo što se tiče otvorili ste pitanje i otpisa duga od strane banaka da je ovo jedna mjera koja je zapravo dobra za banke. Ja bih rekla ona je dobra u principu i za dužnike, ona je dobra i za one dužnike koji ne mogu vratit kredite. I da je to jedna vin vin situacija gdje zapravo će banci biti manji porez, a ovi dužnici doista mora im se na stvarni način otpisat dug. To mislim da se procesnim ovim aktima, dakle podzakonskim aktima treba detaljno regulirati jer to ne smije biti knjigovodstveno zapravo otpisivanje, to mora bit stvarni otpis ili kako se to u Zakonu o obveznim odnosima kaže otpust duga. To znači da ti ljudi moraju biti deblokirani, da oni mogu imat pravo na novi početak i mislim da je to jedna mjera koja zapravo je dobra i za jedne i za druge.
Hvala. Na repliku će odgovoriti uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupniče. Pa da, uvijek kada i na taj način vezano za izbjegavanje poduzetnici normalno traže određene svoje prilike. Međutim, kako bi se možda tome moglo doskočiti da se uvede porez na konsolidiranu dobit. I onda na taj način bez obzira hoćete li vi osnovati jedno, drugo, treće, četvrto poduzeće vi kao poduzetnik ćete plaćati na svoju konsolidiranu dobit koju imate. Jer u jednom poduzeću imate minus, u drugome plus i na taj način nećete omogućiti da prelazite na jednu, drugu ili treću firmu i na taj način da plaćate nego ga se promatra kao jednu jedinku. U tom dijelu danas imamo mnogih poduzeća koja su konsolidirana i koja trebaju raditi svoja konsolidirana izvješća i onda im nećete omogućavati ako kroz neku vlasničku strukturu ne date mu da ode u neku drugu firmu ali će on svejedno morati platiti kao veliki poduzetnik u tom dijelu kao nekakva konsolidirana dobit, a takav primjer čini mi se imaju Nijemci, međutim sigurno i tu treba tehnički omogućiti da se definiraju poduzeća u Poreznoj upravi koja su ona mrežna poduzeća i na taj način bi se možda ovaj dio izbjegle da oni ne bježe iz jedan u drugi dio. Međutim i ono što je jako bitno ovdje kod ovoga vezano za otpise za građane. Vi ste nedavno vidjeli da je nekih 10 građana je bilo dužno bankama dvije milijarde kuna. Ja se samo bojim da ovi porezi koje se daje da se ne otpiše njima. Jel znate zašto? Banke će prije njima otpisati zato. Znate zašto? Zato što su sigurni da se to od njih neće naplatiti ništa jel ne može deset građana kako su mogli dati dvije milijarde kuna, a onima kojima je stvarno potrebito koji su dužni petsto, tisuću ili dvije tisuće kuna ili pet tisuća kuna, njemu neće dati otpis. Zašto? Zato što će ga kad-tad naplatiti, kad-tad jel su mali iznosi. Ja se samo bojim i zato sam ovdje cijelo vrijeme govorio na onima koji su špekulirali, koji su radili da jednostavno im se ne da mogućnost npr. tih deset da se to otpiše jel znaju da neće od njih naplatiti. Znači da samo ova mjera ima stvarni učinak na pravog građanina, a ne na one koji su špekulirali. Zato sam cijelo vrijeme upozoravao da se daju određeni mehanizmi, kontrole da se da se u taj dio banke ne podvuku i zapravo u konačnici dobiju rasterećenje na teret svih poreznih obveznika.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Kolega Lalovac, spominjali ste ovdje moguće efekte i na proračun i na sve ono što smo vidjeli u smjernicama, ja bih tome samo dodao da je Vlada zapravo sa ovim prijedlogom smjernica sebi na neki način suzila manevarski prostor. Najmanje dvije stvari ovdje upadaju u oči, a koje se vežu direktno i na ove porezne izmjene. Dakle nakon što je plan rashoda povećan za gotovo pet milijardi kuna, ja postavljam retoričko ali i stvarno pitanje, kako sad turističkim ugostiteljskim radnicima objasniti da im uzimate ovom poreznom reformom milijardu kuna, a povećavate rashode za pet milijardi kuna? To je vrlo ozbiljno pitanje. I druga stvar koja se postavlja, ja vam ne bih iskreno bio u koži sada kada ulazite u razgovore sa učiteljima, profesorima odnosno sindikatima u visokom obrazovanju i u srednjem i osnovnom. Zašto? Zato što je vaša pozicija sada jako oslabljena. Vi nećete moći s tim ljudima razgovarati na način da im dokazujete da milijardu i osamsto kuna u ovom trenutku ne možete naći za povećanje plaća. Jednostavno to ne možete reći, zato što ste našli pet milijardi kuna za povećanje ukupnih rashoda na drugim stavkama i to je objektivno problem. Dakle ovo nije kažem opet politiziranje, ovo je stvarna situacija. Ovo je iz perspektive evo mene i Borisa koji smo radili taj posao prije nekoliko godina. Dakle zaista kažem sami sebe ste doveli sada u vrlo nezgodnu situaciju. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Borisa Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Pa znam govorili ste meni zapravo u konačnici ministru ste govorili, ministar će pregovarati. Ja ne pregovaram sa sindikatima i ovome dijelu jel mi nismo više dio vlade. Slažem se apsolutno pogotovo kada rashodovna strana proračuna raste pet milijardi kuna kako objasniti učiteljima i nastavnicima u srednjim školama gdje bi ovaj dio povećanja plaća od 6% njima puno više značio nego što im znači ova porezna reforma. Jel njihov učinak na njihove kućne budžete puno im više znači upravo zbog ovakvog modela porezne reforme puno više znači na njihove budžete i na njihov životni standard povećanje od 6% nego ova porezna reforma koja se njih uopće neće dotaknuti. I sada objasniti ljudima svima … imamo pet milijardi kuna za sve u društvu, za vas nemamo, a imate ugovor, imate pravo na to, potpisano je još prije deset godina itd. i za vas sada nema, nego ste ponovo na čekanju za neka bolja vremena. I u konačnici ovo što ste rekli u ugostiteljstvu kada znamo koliko ugostiteljstvo ima multiplikativan učinak na gospodarstvo, znamo da vuče gospodarstvo, znamo da imate zapošljavanje itd. da se samo u tom segmentu u ovome dijelu segmenta PDV-a da ostavlja se samo njih. A vidimo koliko raste PDV, cijelo vrijeme sam pokušavao reći sa 44 milijarde na 50 milijardi kuna raste PDV u razdoblju i sada objasniti da nema mogućnosti da se zapravo da se u tom dijelu naprave određeni. I smatram da je u ovom dijelu sigurno otežana pozicija Vlade u pregovaranju i sa jednim i sa drugima. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mare Kristića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Lalovac evo dijelom ste zapravo dali odgovor na moje pitanje, gospodin Grčić vas je upitao nešto slično u vašem izlaganju koje je bilo vrlo stručno i do kojeg izuzetno držim ste propustili govoriti o sektoru ugostiteljstva koji je sigurno pogođen ovim povećanjem stopa. Moje je pitanje zapravo koliko vi smatrate da će to ostaviti dalekosežne posljedice na sektor ugostiteljstva kada znamo da je turizam nažalost u Hrvatskoj, nemamo nekih drugih tako snažnih grana glavnih nositelji gospodarstva, a ja osobno smatram da možda u kratkom roku to i neće izazvati tako velike posljedice, ali dugoročno sigurno da. I smatrate li da bi u dogledno vrijeme što prije trebalo razmisliti o nekim drugim kompenzacijskim elementima poglavito povećanju stopa nadzora pa čak i ovim mjerama koje konkretno predlaže gospodin Aleksić da povećamo stope na alkohol, a da na ostale kategorije pića ostavimo na toj razini? Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Borisa Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče. Pa kada smo spuštali određenu stopu PDV-a sa 25 na 10 pa onda sa 10 na 13 zapravo šta se dogodilo? Dogodilo se da je država više uprihodila u proračun i to su činjenice. Znači ne samo to su pokazatelji i Porezne uprave … znači i uvođenje fiskalizacije. Znači u ugostiteljskim objektima odjednom je narastao promet ne samo uvođenjem fiskalizacije, ali ljudi su rekli o.k. ovaj dio poreznog tereta možemo podnijeti, idemo sve prijavljivati i počeo se uvoditi red, ljudi su počeli uredno izvršavati i vidit po izvještajima Porezne uprave 30 do 40% su rasli prihodi u ugostiteljstvu i ljudi se više nisu htjeli, pa šta ću ja sad više kaže za jednu kavu vamo, tamo, neću izdati jedan račun itd. nisu htjeli bježati u područje sive ekonomije. Nažalost ono što je činjenica i što se pribojavam da će se ponovno otvoriti područje sive ekonomije, otvorit će se zato što su to visoko porezno opterećenje za njih. Zašto? Zato što rade vrlo kratko određeno razdoblje isto što radi naš turizam, da mi imamo turizam 12 mjeseci, da mi imamo cjelokupne prihode kao što imaju Austrija, Francuska i druge ne bi bio problem. Mi smo nažalost sezonski orijentirani turizam, jednostavno sve investicije koje investirate ne možete vratiti povrat u tako kratkom vremenu jer radimo samo 200 dana itd. i kada imate jedno tako visoko porezno opterećenje jednostavno morate bježati u sivu ekonomiju da ne bi izašli sa tržišta. Zbog toga su specifičnosti hrvatskog turizma različiti od francuskog, njemačkog, austrijskog i drugog koji imaju cjelogodišnje zapravo jednu masu. I zbog toga smatram da njihova ova primjedba se trebala usvojit. I zašto isto tako imate za smještajne kapacitete, jer su to vrlo visoka fiksna ulaganja, ne možete ih vratiti i ukoliko nemate kredite od 3 do 5% na 17 godina ni jedan hotel ne može poslovati. Znate šta su banke radile kad su davale kredite do 5, 6, 7 godina sa kamatama 10%. Svi hoteli su u Hrvatskoj bili u bankrotu, svi su bili u bankrotu. A kad se sad naša politika HBOR-a gdje se to moglo investirati sada hoteli počinju raditi. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Branka Hrga. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac, podupirem vašu raspravu u većem djelu, bila je vrlo korektna ali me je malo potaknulo na repliku vaše čuđenje što se je to dogodilo i zašto se događa da se hrana uvozi po tako niskim cijenama i da su tako niske cijene takvih proizvoda koji u konačnici rezultiraju i ovim aferama koje se pojavljuju. Ja ću reći da, jel da nastavim govoriti ili da stanem? Meni ne smeta svijetlo, ne nije problem, nije mi bitna ni televizija.
Ja se nadam da je Sabor ipak platio struju.
Ja ću vas malo podsjetiti na vrijeme kada je vaš kolega bio ministar poljoprivrede i reći da se upravo zbog ne donošenja adekvatnih zakona u tom periodu ili zbog donošenja krivih zakona u tom periodu upravo događa sada ovo. Pohvalili ste i vi ministra Tolušića i ja ću isto reći tako misle i građani, posebno oni čiji resor zastupa da je u vrlo kratkom vremenu donio više hrabrih i kvalitetnih odluka nego što su donosili ministri u mandatima i trebamo dati potporu. Ali kolega Lalovac, postavljam pitanje pa zašto ministar Jakovina vaš tadašnji kolega nije predlagao zakone za smanjenje stopa PDV-a na proizvodnju hrane ili možda na smanjenje PDV-a na hranu ili takve stvari? Vjerojatno ne bi bilo ovoga što je sad i vjerojatno da je išao sa jačim kontrolama da se nije čak razvijao inspektorat i ono sve drugo što je bilo državni vjerojatno bi se možda neke stvari mogle isto i onda već sprječavati.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnika Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, pa mi smo ozbiljno razmišljali o snižavanju stope PDV-a međutim tada u jednostavnoj mogućnosti kada imate deficit i pad gospodarske aktivnosti od 10 do 12% jednostavno nisu bile moguće. Jednostavno nisu bile moguće bez obzira na svu dobru volju koju možete napraviti, jednostavno ne možete funkcionirati kad imate pad gospodarske aktivnosti od 5 do 10%, kad imate deficit od 15 do 20 milijardi ili kad imate deficite odnosno kada ste u primarnom suficitu i kad imate gospodarstvo negdje od 3%. I zbog toga jednostavno ne radi se o istim mogućnostima koje radite, nemate iste zapravo ekonomske mogućnosti u kojima djelujete i jednostavno ne možete donositi takve odluke. Međutim, vratio bi se za ovaj dio mislim da ovo uopće nije pitanje ljevice, desnice, MOST-a itd. transfernoj cijeni, još jednom ću se tu vratiti. To je najozbiljnije pitanje kojim moramo se mi pozabaviti ne samo porezna uprava nego cjelokupna društva i zakonski definirati na koji način. Ne da imao nešto protiv stranih trgovačkih lanaca itd. itd. nego na koji način se definirati, jer dugo vremena sam pratio koji domaći trgovački lanci plaćaju porez na dobit i stvarno su plaćali porez na dobit a koji strani trgovački lanci su po 5, 6, 7 godina nisu u Hrvatskoj platili lipe poreza na dobit, nisu platili lipe poreza na dobit. I sad se onda postavlja pitanje a kažem vam jeftine proizvode ovdje prodaju a u svojim zemljama plaćaju porez na dobit. Pa vrlo jednostavno i na svim mogućim instancama i na Vijeću ministara financija … pokušavao reći ljudima o čemu se radi. Nije moguće valjda da ste tamo pozitivni, da ste tamo … a u Hrvatskoj sami minusi, porez na dobit 0 i prodajete nam vrlo lošu robu. Tako da mislim da je ovo pitanje, kažem jer po meni nacionalno pitanje i neće nas biti lako, vjerujte neće biti lako Nijemcima vrlo jednostavno reći izbacite proizvode sa vaših proizvoda itd. itd. ili hoćemo naše proizvode u Njemačkoj, poljoprivredne proizvode pa da vidite. Znači veći efekt bi bio i da pustimo njihove proizvode u Hrvatsku a da naši odu vani, jer vaše tamo najveće tržište, oni imaju ovdje tržište 4 milijuna i mi imamo 500 milijun. I to bi podiglo hrvatsku ekonomiju. Znate koliko bi to njima bilo u svojim proizvodima? 0,0 nešto posto. I mislim da je u tom kontekstu, evo ne da nam HEP ni govoriti. Ok zahvaljujem.
I sada nastavljamo sa klubovima. I slijedeći klub je klub HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege pa evo i tijekom dosadašnje rasprave a svakako još i više tijekom rasprave kada smo poreznu reformu raspravljali u prvom čitanju iznijeli smo i stavove klubova, iznijeli smo naša slaganja sa onim što držimo da u ovoj reformi, poreznoj reformi dobro i ono što mislimo da bi trebalo promijeniti. Ministar je jutros u svom izlaganju naveo što je iz prvog čitanja, iz rasprave u prvom čitanju uvažio, koji su to prijedlozi i primjedbe koje su, koje je Vlada usvojila. Ja bih rekao nekoliko samo još riječi da pozdravljamo da evo već prilikom formiranja prvog proračuna Vlade koji će doći vrlo brzo na usvajanje u Hrvatski sabor mi imamo mogućnost raspravljati o poreznoj reformi, cjelovitoj poreznoj reformi kako je ona navedena, sveobuhvatnoj i koja u prvom redu ide ka smanjenju poreznog opterećenja kako hrvatskih poduzetnika, tako i hrvatskih građana. I s pravom se Vlada, s pravom je Vlada odlučila ići najprije u poreznu reformu. Jer nama u Hrvatskoj su nužne porezne reforme, nužne reforme ne samo porezna, nego i reforma javne uprave i mirovinskog sustava i zdravstvenog osiguranja, i zdravstvenog sustava. Ali je prva reforma je porezna reforma. Zašto? Zbog toga što se, zbog toga što ona najbrže se može naći svoj odraz u državnom proračunu pa je, ako smo to i vidjeli kroz smjernice koje je Vlada prekjučer donijela, a kojima je raspravljala o smjernicama proračuna za 2017. godinu, da je efekt ovih zakona i efekt ove reforme već preslikan na proračun 2017. godine. Jer ako znamo da ova porezna reforma rasterećuje hrvatske poduzetnike za negdje oko 2 milijarde kuna, nešto više od dvije milijarde kuna, onda jasno da je to pružilo mogućnost da se kroz povećanje stopa rasta BDP-a osjeti kroz 0,6% BDP-a što onda jasno znači povećanje punjenja državnog proračuna i prihodovne strane državnog proračuna. Ono o čemu je malo prije kolega Lalovac govorio, a to je da jest činjenica da mi govorimo o poreznom rasterećenju građana s jedne strane, a s druge srane nam se povećava prihod od PDV-a kao najvažnijeg, najizdašnijeg poreza u Republici Hrvatskoj. Dakle, povećava se iz godine u godinu, tako da j e evo u deset godina posljednjih porasli prihodi od PDV-a negdje oko 8 milijardi kuna iako u to vrijeme, kroz to vrijeme kada bismo zbrajali i oduzimali rast ili pad BDP-a on ne bi mogao toliko povećati prihode državnog proračuna sa osnova PDV-a. No, činjenica je da smo u međuvremenu povećali stopu PDV-a, opću stopu PDV-a dva puta prvo sa 22 na 23, a onda sa 23 na 25 jesu rezultirali da usprkos kriznim vremenima, krize u Republici Hrvatskoj nama se prihod od PDV-a povećavao i što je jasno da je situacija takva. A činjenica da sada govorimo o smanjenju poreznog opterećenja hrvatskih građana da ćemo još uvijek svjedočiti da je iduća godina povećanje PDV-a za negdje oko 2 milijarde, da do 2020. godine bi to došlo negdje na oko 50 milijardi. No bez takvog prihoda od PDV-a teško da bismo mogli nadoknaditi sve one probleme koje imamo u resorima i javne uprave i zdravstva i mirovinskog sustava. I prema tome, još će nam dugo vremena dok ne napravimo doista prave strukturne reforme u tim sustavima bit ćemo itekako ovisni o punjenju državnog proračuna sa osnova PDV-a. Zato i jest u programu Vlade bilo govora i ja se nadam da ćemo do tada, dakle do 2020. godine moći ići u strukturne reforme kako bismo onda izvršili ono predizborno obećanje da ćemo smanjiti opću stopu PDV-a sa 25 na 24%. To sam htio reći uvodno iz razloga da ukažem u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice da je apsolutno ispravno bilo ići najprije u poreznu reformu. Međutim, ako se na njoj stane onda sve ono što smo zacrtali i što je program Vlade obuhvatio neće se moći riješiti. Dakle, prva je porezna reforma dobro je, ali onda ustabiliti cijeli porezni sustav. Ne bi bilo dobro da nakon što ovakvu poreznu reformu usvojimo, da nakon par mjeseci idemo ponovno u izmjenu, da ponovimo grešku bivše Vlade koja je, ne bivše nego one Vlade SDP-a koja je bila od 2012. do kraja 2015. godine gdje smo četiri temeljna zakona, Zakona o porezu na dobit, Zakona o porezu na dodanu vrijednost, Zakona o porezu na dohodak i zakon o doprinosima mijenjali 44 puta. To je dakle najbolji put da se rastjeraju investitori koji imaju namjeru lagati u Republici Hrvatskoj s jedne strane, a s druge strane to dramatično opterećuje, otežava poslovanje postojećih i uspješnih, ali i onih manje uspješnih poduzetnika. Kada govorimo o ova dva poreza to je porez na dodanu vrijednost i porez na dobit već smo kažem o tome govorili. Ono što ja mislim da bi trebalo posebno izdvojiti kada govorimo o Zakonu o porezu na dobit to je smanjenje opće stope poreza na dobit sa 20 na 18%. U kalkulacijama koje smo imali prilikom prvog čitanja mislim da je bilo riječi oko 375 milijuna kuna rasterećenja hrvatskih poduzetnika. To je po meni gledajući prva prava mjera koja je upućena u posljednjih nekoliko godina hrvatskim poduzetnicima, da ne govorim da je, itekako će tu mjeru osjetiti poduzetnici koji ukupni godišnji prihod ne prelazi tri milijuna kuna jer je to smanjenje porezne stope oko 40%. Dakle, 40% smanjiti porez na dobit poduzetniku koji ima prihode manje od 3 milijuna kuna je iznimno, iznimno velika mjera, tako da i visoka mjera, tako da je ona prioritetno upućena ka njima ali će u apsolutnom iznosu za prihod državnog proračuna sa osnova poreza na dobit kud i kamo više doprinijeti, odnosno smanjit će prihode državnog proračuna. Ova mjera koja govori o smanjenju opće stope sa 20 na 18 za sve ostale poduzetnike u Republici Hrvatskoj. Također pozdravljamo odluku da se omogući kreditnim institucijama prilikom otpisa loših kredita naplativih plasmana da im se to prizna kao porezno priznati rashod, ali s druge strane da se na taj način čisti bilanca i njihovim dužnicima i to je ministar o tome rekao. Ovih dana to je bilo u medijima, a još više to je bilo rijekom rasprave u prvom čitanju bilo je riječi o tome da je potrebno jasno mjerama osigurati se da ne dođe do zlouporabe ovog instituta koji ne samo da će smanjiti s jedne strane prihode državnog proračuna nego će s druge strane jasno omogućiti čišćenje bilance kako banaka i kreditnih institucija, ali ono što ja posebno pozdravljam to je njihovih dužnika to su poduzetnici koji nakon toga mogu ići u novi investicijski ciklus, novo kreditno zaduženje i to je svakako za pozdraviti. Što se tiče poreza na dodanu vrijednost, što se tiče PDV-a dosta je bilo riječi o ovoj mjeri koja je izazvala zabrinutost, nezadovoljstvo među ugostiteljima. I ono što je već ministar govorio i što smo tijekom prvog čitanja tvrdili, a to je da smo svjesni da će to na određeni način smanjiti konkurentnost u hrvatskih ugostitelja, ali kada se vrše i analiziraju paralelni podaci sa našom konkurencijom na Sredozemlju još uvijek je Hrvatska u tom smislu iznimno konkurentna i ne mislimo da će to drastično narušiti konkurentnost naših poduzetnika koji se bave ugostiteljstvo, ali s druge strane sa drugim mjerama koje se dotiču i poreza na dobit i poreza na dodanu vrijednost smanjuju se troškovi poslovanja svih poduzetnika pa tako i poduzetnika u ugostiteljstvu. A kada govorimo o ugostiteljstvu mi mislimo da kroz mjere smanjenja PDV-a na impute u poljoprivredi može doći do smanjenja cijene hrane i na taj način svakako da se može u određenoj mjeri, ne do kraja, ali u određenoj mjeri kompenzirati ovo povećanje stope PDV-a sa 13 na 25%. Da ne govorim pri tome da treba istaknuti i smanjenje cijene odnosno smanjenje stope PDV-a na električnu struju, smanjenje stope PDV-a na komunalne usluge, to će također doprinijeti i mislim da to nije mala stavka niti kada su u pitanju poduzetnici, a niti kada su u pitanju sindikalne košarice hrvatskih građana. Prema tome, sa svim ovim mjerama mi držimo da će se doći do značajnog rasterećenja kako hrvatskih poduzetnika tako i hrvatskih građana, a što jasno samo po sebi ukazuje činjenica da je kroz provedbu ove porezne reforme dolazi do smanjenja sredstva u državnom proračunu za preko dvije milijarde kuna. Prema tome, te dvije milijarde kuna ostaju hrvatskim građanima, ostaju hrvatskim poduzetnicima i to je svakako za pozdraviti. Ono što je važno i što sam govorio u ime kluba i u prvom čitanju, da se kroz ovu poreznu reformu pa posebno kroz izmjene Zakona o porezu na dobit i posebno kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak da se na određeni način ide u prilog istočnom dijelu Hrvatske, Slavoniji dakle manje razvijenom dijelu Hrvatske jer su upravo ove mjere kada se projiciraju na gospodarstvo u Hrvatskoj prioritetno prema poljoprivredi najviše i usmjerene prema poljoprivredi. Prema tome, kroz ovu poreznu reformu Vlada je pokazala uistinu da namjerava potaknuti projekt Slavonija kao jedan od načina pomaganja i donošenja pozitivnih gospodarskih mjera prema istoku Hrvatske. Pa u tom smislu naš će klub svakako podržati oba zakona i zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poreza na dodanu vrijednost i porezu na dobit. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih htio odgovoriti kolegi Bačiću. Naime, on i dalje forsira tezu da je ova porezna reforma usmjerena na dobrobit građana, međutim ona to nije. I to govorim s pozicije samih građana koji ovu poreznu reformu ne prepoznaju kao nešto što bi išlo njima na korist. Naime, svaki prosječni građanin pogleda kolika ima primanja, kakva mu je plaća i on kada vidi da se njemu nakon porezne reforme plaća povećala za nula ili za pedeset kuna, a da se saborskom zastupniku povećala za sedamsto kuna, ministru i premijeru za dvije tisuće kuna, članovima uprava za pet tisuća kuna i više, njemu je dakle jasno da ova porezna reforma ne ide u korist ogromne većine građana. Znači od ove porezne reforme, ljudi koji rade za minimalac ili koji rade za plaću koja je manja od prosječne plaće u RH nemaju nikakve koristi. Oni jedino što mogu vidjeti od ove porezne reforme odnosno što će vidjeti da će im biti kava skuplja u kafiću, a to im je bila jedina razonoda koja im je još preostala tako da si više niti to neće moći priuštiti. Ako ste zaista htjeli poduzeti neke poteze koji bi išli u korist građana mogli ste npr. rješavati problem siromaštva, problem minimalca, problem beskućništva, problem blokada, problem ovrha, problem besplatnih udžbenika, prijevoza za učenika, da ste bilo koju od tih mjera proveli u zadnjih dva mjeseca od kako ste na čelu Vlade, ja vam garantiram da biste danas bili heroji, a rejting vaše koalicije bi porastao za barem 5%. međutim vi ste se odlučili dati novac onim ustima koja imaju svega dovoljno i previše, a ustvari građanima ne dati ništa i već na prvoj plaći oni će vidjeti da učinci ove porezne reforme ne idu u njihovu korist. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, nakon ove vaše replike jedino što ste zaslužili bila je opomena od predsjednika Sabora jer ste govorili izvan teme koja je. Vi dobro znate da mi danas odnosno kroz jutro raspravljamo o izmjenama Zakon o porezu na dodanu vrijednost i poreznu na dobit. Vi ste sve replicirali kao da mi govorimo o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. O tome ćemo govoriti kada budemo o tome raspravljali. Sada govorim o porezu na dobit i porezu na dodanu vrijednost. A kad već pominjete porez na dohodak onda ću vam reći da se izmjena Zakona o porezu na dohodak dodatno oslobađa apsolutno plaćanja te vrste poreza novih 560 tisuća hrvatskih građana. I ako vi mislite da tih 560 tisuća čine baš saborski zastupnici samo i državni dužnosnici onda se varate. U tih 560 tisuća uključen je najveći dio srednjeg sloja u RH prema kojemu bi ove mjere i trebale biti upućene. Ali opet govorim to s osnova Zakona o porezu na dohodak kojega ćemo sutra ujutro raspravljati. Sad sam govorio o porezu na dodanu vrijednost i o porezu na dobit i govorio sam o rasterećenju hrvatskih poduzetnika činjenicom da im se smanjuje opća stopa poreza na dobit sad iz 20 na 18 a onima koji su manji od 3 milijuna kuna njima se smanjuje s 20 na 12%. Prema tome, o tome sam govorio i govorio sam o smanjenju kad već niste mi replicirali, o smanjenju PDV-a na komunalne usluge, o smanjenju PDV-a na potrošnju električne energije, govorio sam o smanjenju PDV-a na inpute u poljoprivredi što onda može posredno dovesti do smanjenja cijene hrane pa ako hoćete reći i ulaznih troškova hrvatskim ugostiteljima kojima se slažem se s vama povećava PDV sa 13 na 25% ali opet i pri tome reći da će to platiti krajnji kupac, krajnji korisnik će platiti to povećanje PDV-a sa 13 na 25%.
Hvala. Slijedeća replika je uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bačiću, kazali ste da se ovom poreznom reformom, odnosno prijedlogom ovih dvaju zakona omogućava rasterećenje poduzetnika kroz 2 milijarde kuna i kada vas tako slušam onda bismo stekli dojam da su zapravo poduzetnici i gospodarstvo najveći dobitnici ove porezne reforme. To nije točno. Najveći dobitnici ovih dvaju zakona koji su ključni zakoni u poreznoj reformi su zapravo banke. Bankama se na jedan vrlo elegantan način omogućava da one ne naplative kredite ne prikazuju više kao dobit, samim time smanjuje se oporeziva baza i uvelike će se, uprihodovat će se dobar dio sredstava odnosno olakšat će se bankama, a otežat će se hrvatskom proračunu. Pitanje koje se meni postavlja je zašto se poduzetnicima, zašto se obrtnicima nije izašlo u susret na način da njima recimo kao dobit ne priznajete ona nenaplativa potraživanja. Tu je država naprosto kako bih rekla potpuno ignorirala činjenicu da se velik broj naših obrtnika i poduzetnika suočava s problemom da mora platiti državi apsolutno sve ono što mora platiti, a s druge strane država njih ne pita mogu li oni utjerati nazovimo to tako svoje dugove. Tako da ono što se meni čini, vi ćete sad meni ponovno reći da, da se smanjila porezna stopa na dobit s 20 na 18 onima koji prihoduju manje od 3 milijuna kuna, da se čak smanjila na 12% ok ali to je kompenzacijska mjera zapravo ukidanja poreza na reinvestiranu dobit. Ali ako pogledamo zapravo ukupnu sliku onda ćemo vidjeti da su najveći dobitnici ovdje banke a da su poduzetni obrtnici zapravo koji su mogli kroz istu sumu profitirati i imat puno veći efekt da se njima oprostila, da ne prikazuju kao dobit ono što ne mogu naplatiti, to se nije uzelo u obzir i nije im se pokušalo olakšati na taj način.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Glasovac, niste me pažljivo slušali ili niste baš previše pažljivo pročitali zakone o kojima raspravljamo. Naime, ja nisam rekao da je 2 milijarde kuna rasterećenje hrvatskih poduzetnika kako ste vi meni to stavili u usta. Nego da je ova porezna reforma smanjuje opterećenje hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika za više od 2 milijarde. I to prioritetno smanjuje hrvatske građane. Jer da ste pročitali onda biste vidjeli da se u ovoj reformi govorio o kompenzacijskom fondu i jedinicama lokalne samouprave s osnova smanjenja prihoda poreza na dohodak što znači da je najveći dio ove reforme će osjetiti u smanjenju porezne presije hrvatskih građana. Kada govorite o tome da bi bilo dobro da je jedna od mjera koja je morala biti usmjerena prema poduzetnicima zašto nisu oslobođeni plaćanja poreza na dobit za nenaplativa potraživanja upravo suprotno. Ali ja sam već i u prvom čitanju govorio da ono što ste vi napravili, vaša Vlada što je napravila sa predstečajnim nagodbama da je to upravo zločin prema tim malim poduzetnicima, zločin prema malim poduzetnicima jer su im otpisana potraživanja prema … dužnicima koji su otpisivali bez obzira što su oni i uredno podnijeli fakturu za danu uslugu, što su platili državi PDV i što su platili porez na dobit državi za tu jednu uslugu koju ste im vi vašim zakonom opisali prema dogovoru najvećih vjerovnika. Prema tome, najveći zločin prema tim malim poduzetnicima je učinio upravo kroz ovu reformu koju ste vi prije spomenuli a odnosno kroz Zakon od predstečajnoj nagodbi.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Klarina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Volio bi da postoji institut ispravka netočnog navoda s obzirom da ste vi gospodine Bačić izjavili da je Hrvatska i s ovom stopom PDV-a u turizmu i dalje iznimno konkurentna. Vrlo zanimljivo. Vi zapravo ovime obmanjujete hrvatsku javnost ili uopće niste pročitali koje su stope PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu u ostalim zemljama Mediterana koje se bave turizmom i o kojima naravno ovisi i naš turistički sektor. Da li znate da Italija, Španjolska i Portugal imaju 11% stopu PDV-a u turizmu? Da jedino Grčka ima 25%. I onda vi tu ono bez ikakvog problema, bez ikakve grižnje savjesti kažete da ćemo mi i dalje biti najkonkurentnija zemlja sa ovakvom stopom PDV-a u ugostiteljstvu. Ja ne znam koji je cilj obmanjivanja hrvatske javnosti. Vi dolazite s otoka Korčule. Na početku svoje rasprave ste se hvalili, hvalili opravdano da je proračun, će uprihodovati znatna sredstva ovog PDV-a, a onda kao zastupnik HDZ-a još gore, predsjednik kluba HDZ-a u Hrvatskom saboru nonšalantno bez imalo grižnje savjesti vi podržave povećanje stope PDV-a u ugostiteljstvu s 13 na 25%. Vi koji dolazite sa otoka Korčule gdje se 90% proračuna vaših jedinica lokalne samouprave upravo puni iz ugostiteljstva i turizma. Stvarno kolega Bačić, svaka čast.
Odgovorit će poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Klarin, prije nego što idem na govornicu bilo ovu ili u ime kluba ili ovu ovdje pročitam podatke tako da ne govorim iz glave, a pogotovo da ne izmišljam. Vi na žalost niste bili i bili ste dugo … [[Govornik se ne razumije.]] tijekom trajanja prvog čitanja kada je ministar financija za govornicom iznio podatke o konkurentnosti Hrvatske na Mediteranu, pa ju je uspoređivao sa Španjolskom, sa Portugalom, sa Francuskom, sa Italijom i sa Grčkom. I kada je utvrdio da smo po cijenama našim gostima gotovo najjeftinija država u turističkom smislu u okruženju. No, vi dobro znate da turizam nije samo ugostiteljstvo i da je prioritetno cijene turizma definira noćenje, smještaj, polupansion i pansion. I zato se ja mislim da znate ako ste pročitali ne povećava stopa PDV-a, zato ostaje ista. To je prema tome u tom smislu naši hotelijeri koji nude svoje usluge na međunarodnom tržištu, pa i na mediteranskom tržištu ostaju u istoj poziciji kojoj su i bili i prije nego što smo krenuli u ovu reformu. A vjerujte da kada gost dođe negdje u Italiju ili u Hrvatsku ne pita koliko je PDV u toj državi, koliki je porez na dodanu vrijednost, nego kolika je cijena ukupne usluge. Po toj cijeni ukupne usluge u turizmu Hrvatska je jedna od najkonkurentnijih i najjeftinijih zemalja kada je u pitanju turizam na Sredozemlju. O tome sam govorio i iza toga stojim. I još sam jednu stvar rekao na kraju da za ugostiteljstvo povećanje PDV-a ne ide, ne čini hrvatske ugostitelje konkurentnijim nego što su do sada bili ali će ipak taj trošak pasti na krajnjeg kupca.
Hvala lijepa. S time smo iscrpili replike i prelazimo na sljedeći klub, a to je Klub zastupnika Živoga zida u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Želimo se još jednom kratko osvrnuti na predložene izmjene zakona koji se tiču porezne reforme u ovom slučaju Zakona o porezu na dodanu vrijednost i porezu na dobit. Kratko samo u uvodu želim ponoviti, dakle tvrdnju da ova porezna reforma ne ide u korist građana i konkretno smatramo da se prije pražnjenja proračuna, dakle povećanja rashodovne strane trebalo povećati prihodovnu stranu. Za to postoje itekakvi uvjeti, dakle mogla se povećati rudna renta, moglo se nastupiti s mjerama protiv sive ekonomije. Računa se da Hrvatska zbog sive ekonomije gubi od 10 do 30% proračunskih sredstava. Sve bi to imalo daleko bolje učinke za proračun i poslovanje u 2017. godini od ovih mjera koje u stvari predstavljaju u svojoj biti jedan politički dogovor sa bankama kako bi im se kompenzirali gubici koji su nastali konverzijom, navodni gubici koji su nastali konverzijom kredita u švicarskim francima. Konkretno što se tiče ova dva zakona Živi zid ne podržava, dakle smanjenje stope PDV-a na ugostiteljstvo i u tom smislu ćemo podnijeti i amandman, jer smatramo da je ugostiteljstvo doživjelo već nekoliko pritisaka u zadnjih nekoliko godina. Konkretno mislimo na povećanje stope PDV-a za ugostiteljstvo 10 na 13% a također i na fiskalizaciju koja je dakle osjetno, dakle smanjila prihode ugostitelja. Ugostitelji dakle su svoj doprinos proračunu već dali i na ovaj način ih se u stvari uskraćuje, gdje oni će dakle neće moći poslovati na isti način kao i do sada. Štoviše poslovati će sa gubicima i vjerojatno će doći do gubitka radnih mjesta u toj branši. Još jedan amandman koji mislimo podnijeti je amandman da se smanji PDV na prehrambene proizvode dobivene ekološkom i biodinamičkom poljoprivredom iz razloga što se radi o proizvodima koji imaju izraziti izvozni potencijal, koji se penje i na godišnjoj stopi do 10% barem prema onim analizama koji se tiču drugih europskih država. A istovremeno imaju vrlo blagotvoran učinak na zdravlje ljudi, na okoliš kao i na općenito na, dakle otvaranje radnih mjesta. S obzirom da ekološka poljoprivreda praktički ne postoji u proračunu, odnosno 2015. godine je bilo predviđeno 70 milijuna kuna, a u 2016. godini samo 350 000 kuna smatramo da bi ovakav potez predstavljao kompenzacijsku mjeru za ekološke i biodinamičke poljoprivrednike. Pritom želim dakle naglasiti da biodinamička poljoprivreda u stvari uopće ne postoji u proračunu RH, a postoji u većini proračuna europskih država, a to je vrlo neugodno iz razloga jer je sam osnivač biodinamičke poljoprivrede Rudolf Steiner se rodio u Hrvatskoj. Znači on se rodio u Hrvatskoj, konkretno u Donjem Kraljevcu u Međimurskoj županiji i tamo postoji sada i već jedan Centar za biodinamičku poljoprivredu međutim mi i dalje ništa ne poduzimamo da bismo uopće primijetili napore koje entuzijasti rade po ovom pitanju. Upozoravam također da je iz učenja Rudolfa Steinera i njegove filozofije izrasla ne samo biodinamička poljoprivreda, nego i Waldorfska pedagogija i da dana u svijetu imamo tisuću sto waldorfskih škola, a mi eto još uvijek nismo upoznati s time da postoji biodinamička poljoprivreda, jel koliko vidimo u proračunu ona se uopće ne spominje. Biodinamička poljoprivreda inače je već priznata u Europi kao najbolja poljoprivreda i slijedom toga se biodinamičkim proizvođačima daje Demeter certifikat koji se smatra za poljoprivrednika najvišim mogućim priznanjem. Prema tome, smatramo posebno s obzirom na to da je biodinamička poljoprivreda tek u povojima i da ovaj izdatak ne bi bio preveliki za proračun da bi se trebao smanjiti PDV i na proizvode ekološke i biodinamičke poljoprivrede. Također kao i u prvom čitanju mi želimo ustrajati na izmjeni članka 76. stavak 8. Zakona o PDV-u u kojem se potiče uvoz stranih … strojeva i opreme. Dakle zbog čega je potrebno poticati uvoz stranih strojeva? Zašto ne bi bilo dovoljno napisati samo nabavu strojeva i oprema, nego moramo napisati uvoz strojeva i oprema, znači tu se smanjuje PDV. Dakle jednostavno smatramo da ne treba favorizirati uvoznike u odnosu na domaće proizvođače jer još uvijek imamo nekakav Gredelj, Končar u Hrvatskoj i neke druge proizvođače strojeva i oprema i nema potrebe da se uvoznici stavljaju u neki privilegiran položaj. Konkretno se radi o jednoj jedinoj riječi dakle trebalo bi riječ uvoz zamijeniti sa riječ nabava i bili bi svi u ravnopravnom položaju. Također upozoravamo na članak 27. prijedloga izmjena i dopuna Zakona o PDV-u koji ako sam ga dobro shvatio upućuje na to da će plaćanja PDV-a biti oslobođeni svi oni koji u razdoblju do 31. prosinca 2017. nabave plovila za razonodu, zrakoplove, osobne automobile i druga sredstva za osobni prijevoz. Znači ako je to zaista tako predviđeno da je moguće oslobođenje od PDV-a onda je to sasvim sigurno vrlo, vrlo pogrešan članak koji bi trebalo ili promijeniti ili još bolje, obrisati. Također u prijedlogu poreza na dobit u prijelaznim i završnim odredbama trebalo bi dodati stavke da svi oni kojima banke otpišu dugove da njihova imena budu javno objavljena, da građani znaju kome su otpisani dugovi kako bi u budućem poslovanju imali jasan uvid u to s kime posluju. Naime, prema trenutnim važećim zakonima svi predstečajni dužnici izlistani su na stranicama Trgovačkog suda. Svi porezni dužnici izlistani su na stranicama Porezne uprave. Pitanje glasi vrlo jednostavno, gdje će se moći vidjeti kome su banke otpisale dugove? Dakle bilo bi potrebno i razumno da nakon otpisa dugova se taj popis bivših dužnika javno objavi kako bi svi bili u ravnopravnom položaju. Također na kraju važno je istaknuti i ovo o čemu je već govorio kolega Lalovac, a to su transferne cijene, transferne cijene koje su jedan od glavnih generatora utaje poreza u RH u kojima je moguće da nekakva tvrtka majka svojoj tvrtki kćeri prodaje odnosno preprodaje proizvode po sniženim odnosno čak povišenim cijenama i onda da se time manipulira kako plaćanjem poreza tako i recimo državnim subvencijama. Praktički gledano moguće je da npr. Agrokor proda u Bosni svojoj nekoj tvrtci iste proizvode po lažnoj fakturi i onda u Bosni plaća manji porez na dobit nego što je to recimo porez na dobit u Hrvatskoj. Ove transferne cijene jesu ovdje sada istaknute, ali je potpuno nejasno što porezni obveznik mora raditi u vezi s ovim transfernim cijenama. I još je jedna stvar nejasna, a to je na koji način će se naplata ovih transfernih cijena odnosno nadzor nad njima provoditi jer nije jasno tko je za to zadužen odnosno čini se da će premali broj ljudi to odrađivati. Koliko je meni poznato negdje oko pet na cijeloj na nacionalnoj razini u RH. Također je vrlo važno spomenuti vrijednosne kupone koji se također spominju u ovom prijedlogu zakona. Ja ne želim biti zločest ali svima vama prvo padne na pamet Konzumovi kuponi koje ste vjerojatno vidjeli i sada se postavlja pitanje da li je to pitanje vrijednosnih kupona slučajno završilo u ovom prijedlogu zakona ili namjerno a onda je završila na takav način da ustvari budi sumnju da je namjerno da se nekomu pogoduje. Naime, u prijedlogu zakona piše da se vrijednosni kupon mora prihvatiti kao sredstvo plaćanja. Znači zbog čega bi se mora vrijednosni kupon prihvatiti kao sredstvo plaćanja? Trebalo bi pisati može se prihvatiti ali ne mora se prihvatit. Znači obaveza je i ono što je još vrlo zanimljivo na kraju pitanje vrijednosnih kupona se ovim zakonom rješava tek odnosno primjena novoga zakona od 1. siječnja 2019. godine. Dakle sad me konkretno zanima zbog čega mi 2016. godine moramo raspravljati o primjeni zakona koji se primjenjuje za 2 i nešto više godina? Znači opet na neki način se budi sumnja da ustvari iza svega toga stoji nekakva namjera. Također, pitanje na koje nije odgovoreno u vezi vrijednosnih kupona glasi da li je u vrijednosnim kuponima naplaćen PDV ili u vrijednosnim kuponima nije naplaćen PDV? Pa bi ja molio ukoliko je moguće od ministra da on u svojoj završnoj riječi odgovori na ovo pitanje jednako kao i na ono pitanje da li oni koji kupuju plovila i zrakoplove u 2017. godini moraju platiti PDV odnosno ne. Eto toliko od Živoga zida. Mi u svakom slučaju smo prema ovim izmjenama zakona vrlo skeptični. Oni dakle ne rješavaju one ključne probleme koji muče hrvatsko društvo a ostaje sumnja da će se ustvari s njima samo pogodovati ustvari bankama, ljudima koji imaju jako puno novaca, određenoj klijenteli i što je najgore od svega bankama koje dakle još uvijek duguju novce za nezakonite kamate. O tome postoje i pravomoćne presude, oni to ne isplaćuju, naše je mišljenje da ne samo da to moraju platiti nego da ih treba i dodatno oporezovati pa tek onda ići u povećanje rashoda. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bunjac, malo smo raspravljali, vi ste iznijeli o ugostiteljstvu i drago mi je da se to iznosi, međutim ja bi postavio jedno pitanje ako gledamo ugostitelje u Dalmaciji, ugostitelje u Slavoniji, ugostitelje u Zagrebu, to je velika razlika, jako, jako velika razlika. Ugostitelji u Slavoniji plaćaju 25%, ugostitelji istina hoteli će plaćati 12%, ostali 25%. Ja smatram da svi trebaju platiti 25% ili svi 12%. Ali zašto stalno ići na ruku Dalmaciji? Mi svi skupa i Slavonija, i svi u Hrvatskoj plaćamo turističku zajednicu koja najviše doprinosi Dalmaciji, koja najboljem standardu danas a Slavonija je daleko u najgorem standardu, u najgorem i taj isti Slavonac će platiti 25%, ni kafić koji napravi danas 500 kuna prometa. Slažem se, državu smo mi doveli danas u ovo vrijeme kakvo jeste. Ajmo svi nek imaju 25% pa ćemo nakon 2 godine pokušati vidjeti gdje smo. Onda ste spomenuli eko proizvodnju, da eko proizvodnja, mi praktično imamo u Hrvatskoj eko proizvođače jer je naša zemlja nije toliko zagađena koliko je Njemačka, Francuska i sve ostale. Oni čak ni divlje životinje nemaju više na svojim poljima gdje su pokušali pustiti da rastu i da dođu, jednostavno toliko je zatrovano. Mi sa vrlo malo mudrosti možemo imati kompletnu državu u eko proizvodnji ali postavljam opet pitanje, kad napravimo eko proizvodnju kako ćemo je plasirati na taj zapad i kako ćemo to prodati? Da li tu ima strategije? Evo tu je gospodin Marić pa neka to vidi. Spomenuli ste automobile, pa vidite da bi jedan poduzetnik, jedan obrtnik išao negdje na put on mora uzeti automobil. Stalno se kreće, prema tome to smatram normalnim. Onda dalje OPG-ovci koji su u Slavoniji, koji imaju mala gospodarstva i koji imaju male restorane ja bi ih oslobodio, dao bi im paušali porez. Takve stvari trebamo napraviti.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala predsjedavajući. Da kolega Mišić vi ste u pravu. Naime, Hrvatska ima idealne uvjete za ekološku poljoprivredu. Mi imao jako puno neobrađene zemlje a imamo zemlje recimo koja je potpuno odmorena, jer jedan od prvih uvjeta za ekološku poljoprivredu bi bilo da recimo zemlja 3 godine stoji neobrađena a mi nažalost takve zemlje imamo jako puno u područjima u kojima je recimo bio, trajao rat prije 20 godina i ta je zemlja ustvari idealna za ekološku poljoprivredu tim prije jer su mnoga od tih područja trenutno opustjela. Htio bih napomenuti da su trenutno proizvodi ekološke i biodinamičke poljoprivrede daleko je veća potražnja od ponude. I recimo zemlje koje forsiraju takvu poljoprivredu kakva je npr. Danska bilježe rast na godišnjoj razini od 10% tako da oni ustvari ne mogu proizvesti dovoljno koliko su drugi spremni od njih kupiti. Što se tiče programa, odnosno plasmana za plasmane takvih proizvoda mi smo već kao Živi zid kao stranka prošle godine u, odnosno ove godine u travnju donijeli nacionalni plan za organsku poljoprivredu. Mi ga imamo, predstavili smo ga javnosti, nije naišao na odgovarajući odjek i dalje smo ga spremni ustupiti Vladi ukoliko ga želi proučiti. U tomu planu predviđene su mjere kako bi se ti proizvodi dakle plasirali na tržište. Tu je u svakom slučaju ključna uloga države koja bi trebala dakle poticati sajmove takvih poljoprivrednih proizvoda ali koja bi i mogla sudjelovati u otkupu takvih proizvoda recimo za bolnice, da se upravo onim građanima čije je zdravlje najugroženije daje kvalitetna hrana da čim prije ozdrave a ne da im se daje hrana uvozna za koju smo vidjeli kakve ima efekte. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega. Evo prvo ću vas pohvaliti da ste stvarno uspjeli probaviti ovaj jedan opsežan materijal, da ste ga proučili i vidim komentirali. Međutim, ovdje vas moram upozoriti na jednu sitnicu. Konačan prijedlog poreza na dohodak kojeg ste komentirali vi i kolega Maras i bio je onaj jako lijepi onaj performans sa onim novcima. Zapravo pogriješili ste u jednoj stvari. Ne može se rasteretiti nekoga tko ne plaća porez. Naravno mi moramo težiti jednom pravednijem društvu, društvu sa manjim socijalnim razlikama, sa manjim razlikama u plaći. Ali onaj tko ne plaća porez uopće ili jako malo njega zapravo ne možeš ni rasteretiti i tako da evo to imate na umu. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Ne može se rasteretiti onoga koji ne plaća porez i upravo sam u tom smislu govorio da treba krenuti na suzbijanje sive ekonomije. Dakle, vama je poznato da u Hrvatskoj trenutno u nekim branšama posebno na primjer u građevini ili u trgovini se ljudima daje plaća na ruke i da oni jednostavno, njima je svejedno da koliki je porez na dohodak ili neki drugi porez. Jer on će uvijek dobiti jedan te isti iznos na ruke i s te strane bi tu trebalo poduzeti neke mjere da se konačno riješi stanje. Stanje je rješivo. Ono se može riješiti za sedam dana, ali samo je potrebna dakle politička volja. Isto tako, upozoravam na problem prekovremenih sati. Evo ja sam prošli tjedan razgovarao sa ljudima koji rade tjedno 15 do 20 sati preko norme i o tim satima se ne vodi nikakva evidencija, a što je najgore od svega čak se niti ne plaćaju. Znači ljudi u stvari rade besplatno pod prijetnjom da ako ne izvrše te obaveze da će dobiti otkaz. Na koji način njima pomaže ova porezna reforma? Dakle, prvo je trebalo prisiliti poslodavce koji posluju nezakonito da isplaćuju svojim radnicima normalne plaće, odnosno sa svim doprinosima pa bi se već tu dobila jedna, dakle jedna porezna masa većih prihoda koja se onda mogla raspodijeliti dakle u nekakve korisne svrhe prije svega socijalnoga karaktera. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bunjac, meni se čini da ministar Marić radi svoj posao, na tomu mu čestitam. Ali nije dobro da samo on radi u ovoj Vladi svoj posao. Ili je on preuranio ili on radi normalnim tempom, a možda ovi ministri koji su tek imenovani ili neki koji su već bili ne odrađuju svoj posao. Zašto je to bitno? Stječe se dojam da ministar Marić ovom poreznom reformom gradi kuću od krova, pa ćemo kasnije složit temelje. Dakle, reforme prvenstveno regionalnog ustroja pa onda kurikularna reforma i sve druge reforme bi trebale pratit ovu poreznu reformu. Međutim, one su zaustavljene. Ali vi ste mi dali zapravo jednu ideju i jako dobro ste rekli da bi trebalo smanjit PDV na ekološku proizvodnju. Međutim, ono što ministar Marić ne može napraviti sam, što treba ministar poljoprivrede napravit, a ja vas mogu sad pozvati, dođite kod mene u Slavoniju pa ćete vidjeti za što se sve izdaju ekološki poticaji, pa ćete vidjeti voćnjake u kojima rastu doslovno ovako debele akacije u kojima i na takve voćnjake ljudi ubiru poticaje. Dok se ne uvede red u sektoru bilo u poljoprivredi, bilo gdje, onda je svaki napor ministra Marića u tom smjeru uzaludan. U svakom slučaju vaša inicijativa, vjerojatno vi da ste ministar vi bi to odmah napravili jer svako bi bila dobro došla. Jer hrvatski proizvod mora bit prepoznat na europskom tržištu, a posebno takav proizvod koji može biti konkurentan i koji onda može biti uspješan.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Vi ste dakle u pravu kad govorite da ova Vlada počinje graditi kuću od dimnjaka. Znači umjesto da ona postavlja nekakve temelje u novom modelu ekonomije, da ova Vlada poduzima neke korake koji bi išli recimo u korist barem 70% građana ako već ne svih. Ona ovdje donosi poreznu reformu kojoj se u biti raduje grupa od možda 3000 ljudi u Hrvatskoj koji će imati dakle povišicu plaća od nekakvih 700 kuna na više. Da je ova Vlada odgovorna ona bi prije svega, dakle riješila problem ovrha i blokada. Ova bi Vlada poduzela socijalne mjere, znači dala bi nam, dala bi evo djeci ovoj gore besplatne udžbenike, dala bi im besplatni prijevoz, dala bi im stipendije. To bi dakle bile mjere koje bi poduzela nekakva reformska odgovorna Vlada. Ta ista Vlada potaknula bi demografske mjere, znači povećala bi porodiljne naknade, brinula bi se za to da obitelji imaju perspektivu, da imaju miran san. Ali ne. Što radi ova Vlada? Ova Vlada nama daje recimo zakonski prijedlog da se smanji PDV na uvezena vozila, da se smanji PDV na zrakoplove, da se ukine PDV na uvoz nuklearnih reaktora. Ja stvarno ne znam tko ih u Hrvatskoj uvozi, tko je to uopće stavio u zakon. I ova Vlada recimo raspravlja o tome kako će se zvati neka ulica, kako će se zvati neki trg. Pa to građane uopće ne zanima. Znači, ova Vlada u biti se bavi onim čim bi se moglo baviti neko bogato društvo koje ima riješeno sve probleme, pa onda evo sad nam je dosadno pa idemo preimenovati neke ulice ili ćemo staviti ovaj spomenik, odnijeti ovu bistu itd. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ja molim sve zastupnike da se drže teme. Vi ste svjesni da se niste držali teme. Ja vas molim da svi koji diskutirate se držite teme, a to su Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost i o porezu na dobit, ne o bistama, pločama, imenima ulica itd. no dobro. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Poštovanje predsjedavajući. Htio bih prije svega pozdraviti djevojke koje su na galeriji, njih zanima ova rasprava, međutim nažalost vidim da kolege iz HDZ-a ova rasprava o ovim izmjenama Poreznog zakona njih to ne zanima jer većina njih ovdje nije niti prisutna. Naime, povećanjem PDV-a za ugostitelje doći će do njihovog sloma jer je jedini razlog zašto su oni prihvatili fiskalizaciju bez aktivnog otpora, bio je taj što je istovremeno smanjen PDV, znači naći će se u problemima. A druga i krucijalna stvar koja se uporno skriva i od koje se uporno bježi jest da je glavni problem ove zemlje kunska besparica, znači nema dovoljno novca u opticaju, nema likvidnosti. Zato su mladi ljudi bez novaca, zato bježe iz ove zemlje jer ovdje nema novaca. A mi ovdje ne raspravljamo o tome zašto je kunska besparica u zemlji nego raspravljamo o tome kako ćemo ono malo novca što je preostalo raspoređivati. I te vaše porezne reforme koje vi radite zadnjih 20 godina, 25 godina koliko već, mi vidimo da niti jedna od tih reformi nije riješila društvene probleme. I ako je evidentno problem s te monetarne financijske strane s uloge HNB-a zašto se ne mijenja uloga HNB-a, zašto se ne dovodi u pitanje ta restriktivna porezna politika ako je jasno da je restriktivna monetarna politika uzrok agresivne porezne politike, o tome se ne raspravlja. I evo ja pitam vas gospodine Bunjac da pokušate odgonetnuti čije interese gospoda iz HDZ-a štite time što ne žele mijenjati monetarnu politiku i zbog čega se ove porezne izmjene zapravo dovode s ciljem da nekolicina ljudi ima kao što je naveo kolega Maras 60 tisuća kuna više na godišnjoj razini će dobiti, a golema većina ljudi će dobiti malo ili ništa. Hvala puno.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala kolega Pernar. Da, vi ste ustvari iznijeli bit ovoga problema. Naime, on ide u smjeru da se uzme nekomu tko nema i da se da onda nekomu tko isto tako nema. i ustvari bi ova porezna reforma trebala ići u smjeru da se uzme onima koji imaju i da se da onima koji nemaju. Znači mi ćemo sada uzeti otvoriti pet tisuća radnih mjesta u poljoprivredi ali na način da ćemo ugasiti pet tisuća radnih mjesta u ugostiteljstvu, a onda ćemo sutra otvoriti pet tisuća radnih mjesta u trgovini tako što ćemo ugasiti pet tisuća radnih mjesta u poljoprivredi. I tako na neki način ova cijela ekonomija čiji model zastupa Vlada izgleda poput psa koji se cijelo vrijeme vrti oko sebe i pokušava ugristi svoj rep. Znači u biti ne rješava se ništa bitno. Trebalo bi dakle kao što je rekao kolega Pernar omogućiti ovoj državi veće prihode, trebalo bi omogućiti prvenstveno borbu protiv utaje poreza i korupcije, a tek onda kada se postigne pošteni sustav u gospodarskom poslovanju onda ići na poreznu reformu i ja vjerujem da u tom slučaju nitko ne bi imao ništa protiv da snosi svoj dio obaveza, a ovako ostaje dojam da se jednu skupinu privilegira, a drugu skupinu da se kažnjava, a ustvari oni koji su sve to zakuhali oni mirno prolaze pokraj toga i na neki način smiju ljudima koji se bore za koricu kruha.
Hvala. Zadnja replika je uvažene zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Kolega Bunjac. Slažem se s vama u dijelu u kome vidite banke kao najveće dobitnike pa čak i profitere ja ću to tako reći ove porezne reforme, pogotovo kada govorimo o današnja dva prijedloga zakona, međutim tu priča neće stati. Ako pratite malo medije onda možete vidjeti da se onako pompozno dosta najavljuje kako će se mladim ljudima i obiteljima činjenica da se ukida porezna povlastica na kupnje prve nekretnine kompenzirati kroz udio države u sufinanciranju kreditnih rata u prve četiri godine. Međutim prije neki dan u medijima izašla je isto tako vijest da zapravo osobe koje imaju bilo kakvu ušteđevinu neće moći biti korisnici tih istih povlastica države. Pa se postavlja pitanje hoće li se zapravo na taj način ići na ruku mladim obiteljima i mladim osobama prilikom kupnje prve nekretnine ili će ta kompenzacijska mjera biti poticaj novih kreditnih zaduženja za 35 godina gdje se potiče dužničko ropstvo mladih i mladih obitelji i pitanje je što će se događati s tim kreditima nakon četiri godine kada država izađe iz sufinanciranja rata. Ne daj Bože da nam se dogodi ponovno slučaj švicarac. O tome će još biti govora, ali nije nevezano uz ovu temu nije nevezano uz paket poreznih zakona i mislim da tu trebamo držati oči širom otvorene što se tiče odnosa banaka-države, porezne reforme-banaka i kako će se to sve skupa lomiti i reflektirati na malom tzv. čovjeku, posebno u ovom slučaju kada ćemo još govoriti o stambenim kreditima i kakti pomoći mladim ljudima.
Kolegice Glasovac ja sam lijepo zamolio da se držimo teme. Sve što ste govorili nije imalo nikakve veze s ova dva zakona i vi ste toga svjesni. A molim kolegu Bunjca da sada ne odgovara u istom stilu tj. da odgovara, nema šta odgovorit zapravo ali vi ćete očito nešto govoriti, ali govorite o temi, govorite o temi molim vas.
Hvala predsjedavajući. Replika bi se trebala držati odgovora na ono pitanje koje je zastupnica postavila. Ja vas molim da mi dopustite da odgovorim s obzirom da nju niste prekinuli u njezinom izlaganju. Dakle, što se tiče banaka prošećite gradom Zagrebom i pogledajte ove palače koje su banke izgradile u vrijeme najveće krize, znači u vrijeme dok su građani počeli kopati po smeću ovdje su se gradile palače. Pogledajte plaće i uprave banaka, ja molim da se u ovaj Sabor konačno donesu plaće uprava mirovinskih fondova. Ja želim vidjeti te plaće. Recite hrvatskim građanima istinu. A što se tiče prevara pa naravno da sada kada se građanima nameće novi porez onda im se priča e znate mi ćemo vam subvencionirati kamate, isto to je Ivo Sanader govorio 2005., 2006. mi ćemo vam poticajnu stambenu štednju davati, mi ćemo vam subvencionirati kamate i koliko je ta mjera trajala? 2, 3 godine, samo do trenutka do kad su svi mladi dignuli kredite, dok se dignulo ne zna 60 tisuća kredita u švicarskim francima i isto toliko u eurima. Čim su ljudi dignuli kredite potaknuti tim mjerama odmah su se sve te mjere ukinule, odmah se išlo na promjenu tečaja, odmah se išlo na promjenu kamata i ljudi su u jednom velikom broju slučajeva ostali bez tih nekretnina. Prema tome, „Ne vjeruje danajcima ni kad darove nove“.
Hvala lijepo. To je uistinu bilo usko vezano uz PDV i porez na dobit. Slijedeći klub zastupnika je onaj HNS-a, HSU-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Vrdoljak. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pokušat ćemo se stvarno kratko držati dva zakona koja su sada na dnevnom redu poreza na dobit i poreza na dodanu vrijednost. Cilj svih poreznih izmjena jedna od prvih rečenica je bila poticanje konkurentnosti i gospodarstva i mislim da su ova dva ključna zakona ustvari trebaju osvrnuti na to jer realno porez na dohodak ide više prema građanima i svi ostali se koncentriraju na ostale doprinose BDP-u a ovaj je isključivo smjer prema gospodarstvu. I zato se želimo na to strateški osvrnuti. Naše zamjerke, a vidjeli smo i odgovore nakon prvog čitanja da se nisu poštivali, ključna zamjerka strateški dokumenti RH. Drugo, u pozitivnoj namjeri i u dobroj ideji da se smanji porez na dobit tvrtkama koje imaju do 3 milijuna kuna prihoda mislim da je dobra stvar, da to nije loša ideja da se malo i srednje poduzetništvo, ustvari malo ili mikro u ovom slučaju dodatno potiče. Malo je u koliziji sa Zakonom o računovodstvu i u Zakonu o računovodstvu imamo da su tvrtke mikro ili mali poduzetnici na 5,2 milijuna kuna pa bi bilo dobro da se to uskladi u nekom vremenu pa da onda uvijek imamo iste kriterije i u Zakonu o računovodstvu i u Zakonu o porezu na dobit. Ako to već nije današnji trenutak. Ono što je opasno u toj povlastici da tako kažem na smanjenu stopu poreza na dobit je da se može dogoditi da neka tvrtka ima prihode od 5 milijuna kuna, desetak zaposlenih i da plaća stopu od 18% a da druga tvrtka ima jedna zaposlen, ima prihode od 2,5 milijuna kuna i da porez na dobit plaća 12%. Jasno mi je i da to mora biti direktna veza i sa drugim Zakonima o poticanju investicija ili bilo kako ali misli da će se Ministarstvo financija vrlo brzo morati pozabaviti sa situacijama kada se osnivaju nove tvrtke gdje se izbjegava bilo kakva povezanost da bi se zadržalo porezni, ukupni prihodi na ispod 3 milijuna kuna. I na taj način u biti izbjegavale svoju obavezu od povećane stope poreza na dobit. Djeluje destimulirajuće za rast mikro i malih, ako su sad na 2,5 milijuna kuna zašto bi željeli nagodinu narasti na 4 ili 5 milijuna kuna ako zahvati 2 stopu lakše im je outsourcat neke usluge, lakše im je osnivati nove tvrtke pa čak i smanjivati zaposlenost u tim tvrtkama nego ovo. Zato mislim da će to biti tema vrlo skora za pola godine ili godinu i nema veze dobra je namjera nek se krene u tom smjeru. Ono što u porezima na dobit jako zamjeramo a to je ukidanje reinvestirane dobiti. Reinvestirana dobit mi ćemo i podnijeti opet taj amandman i ako ste odlučili da je ukinete pa nemojte rediti od 1.1.2017. godine. Ljudi rade neke poslovne planove, odgodite primjenu od 1.1.2018. godine tako da ljudi koji su planirali investirati u 2017. godini i računali na mogućnost korištenja reinvestirane dobiti nemaju razloga mijenjati svoje poslovne planove. To je jednokratni udar u 2017. godini sa potencijalnim korištenjem možda u većoj mjeri ali ne vidim razloga i štete da se dogodi povećanje investicija u fiksni kapital što se reinvestiranom obiti omogućava jer u krajnjoj liniji to i sami predviđate u svojim projekcijama proračuna u 2017. i 2018. godini. Ja ću vas podsjetiti u 2016. godini rast bruto investicija u fiksni kapital je na razini skoro 5% i vi sami planirate u 2018. godini to dići na 8%, a ukidamo jednu mjeru koja je poticala upravo to investicije u fiksni kapital kroz reinvestiranu dobit. Što se PDV-a tiče tu imamo daleko više zamjerki naravno jer tu je eklatantni primjer nečitanja strateških dokumenata. I već toliko puta spomenutih ugostiteljskih i turističkih usluga gdje grana koja najviše vuče rast u krajnjoj liniji sad su izašli podaci, danas su izašli podaci za tromjesečje rast BDP-a od 2,9% najveći doprinos tome je rast osobne potrošnje i izvoz usluga a to je i ugostiteljstvo, turizam i ugostiteljstvo. I u strateškim dokumentima je bilo predviđeno daljnje smanjivanje PDV-a. Nema razloga da to radite, odlučili ste se preuzeti tu odgovornost, naravno da ćete onda nositi i odgovornost ako dođe do usporavanja rasta turizma i ukupnog volumena ugostiteljsko-turističkih usluga. Dalje primjedbe na Zakon o PDV-u je da stvarno ne vidimo apsolutno ni u jednoj poruci u kojem trenutku stimuliramo izvoz i u kojem trenutku destimuliramo uvoz. To nema apsolutno ni u jednoj rečenici. I to je pitanje strukture BDP-a i jučer sam to naglasio vraćamo se u strukturu BDP-a iz 2008. godine. Osobna potrošnja, veći uvoz i u vašim projekcijama upravo to i piše povećanje uvoza, usporavanja povećanje izvoza, osobna potrošnja raste, državna potrošnja raste. I u toj strukturi će biti rast BDP-a ali ne onakav kakav bi zadovoljilo jednu ozbiljnu zemlju u nekim srednjoročnim i dugoročnim planovima gdje se struktura BDP-a treba popraviti a ne samo iznos. I svatko, jasno mi je potpuno da svaka neka ekonomska mjera ili kretanja su periodična. I da je danas trenutak kada smo u rastu BDP-a i porastu poreznih i proračunskih prihoda se donose neke mjere koje su potpuno različite od možda onih koji su bili prije tri godine ili prije osam godina ili bilo kada jer je situacija u ovom trenutku takva da treba iskoristiti pozitivne stope rasta po našem prijedlogu na dodatnom stimuliranju izvoza. Recimo smanjenju PDV-a na strateškim industrijskim granama kako bi im pomogli izvoznicima, na ICT-u. Ja podržavam jako zaustavljanje, u stvari namjeru da se stopa PDV-a ne povećava na lijekove ne zato da bi HZZO plaćao više, nego zato što na taj način stimuliramo jednu stratešku industriju koja se dobro razvija da može više izvoziti jer su oni tada 13%, 12% konkurentniji nego da im je stopa 25%. I iz tog razloga je ključno da se politikom PDV-a ne treba voditi socijalna politika ili troškova HZZO-a ili Ministarstva zdravlja, nego izvozna politika. Koristili smo i u ovim dokumentima, u stvari vi ste koristili u prijedlogu vrlo zanimljivo koliziju imamo, a to je argument da je dizanje porezne stope na dohodak možemo koristiti u argumentu rasta potrošnje. Znači, očekuje se rast plaća, a onda se isto tako koristi i kao kompenzacijska mjera za rast PDV-a u ugostiteljstvu, jer će se ugostiteljima smanjiti teret na plaćama. To znači da se ne očekuje da će se u tom sektoru povećati plaće, nego da će vlasnici iskompenzirati svoj dodatni PDV na smanjenju troška plaća koji će očito u konačnom neto iznosu ostati isti. Moramo se odlučiti da li nam je želja da povećanje stope poreza na dohodak u stvari neoporezivog dijela očekujemo da završi u potrošnji u povećanju plaća ili u realnom sektoru kao kompenzacijska mjera dodatnom poreznom opterećivanju ugostiteljstvu. Dakle, prave efekte ovih izmjena možemo vidjeti u projekcijama koje ste neki dan na Vladi usvojili. Rast BDP-a se očekuje u sljedeće četiri godine na razinama 3,2, 3,3 do 3,5% a u 2016. godini će biti 2,8% što znači u sljedeće četiri godine ćemo raditi a gotovo ništa da može doprinijeti nekom zdravijem rastu. Ali u tom rastu BDP-a je vrlo jasno rečeno rast potrošnje. šta je temelj rasta BDP-a? Rast osobne potrošnje, rast uvoza, usporavanje rasta izvoza, rast državne potrošnje i usporavanje rasta industrijske proizvodnje. Dakle, sve nabrojano je kontra onoga što bi jedan običan građanin možda zaželio. To u projekcijama piše, to tako sami predviđate. Mislim da to ljudi nije dobro. Razmislite, na početku ste mandata. Ove porezne izmjene će donijeti neki rezultat, imate još vremena da u svojim projekcijama planirate da izvoz raste brže od uvoza. Zašto to ne bude fokus mandata ove Vlade? Hrvatska će i nakon ovih svih poreznih izmjena ostati uvozna zemlja, uvozna ekonomija bez jasne vizije strateškog razvoja i poštivanje strateških dokumenata. To nije dobro. Hvala vam lijepo.
Hvala. I na vaše izlaganje imamo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Vrdoljak, ima još jedna stvar ovdje kad govorite o porezu na dobit. Znači, moram to još jednom istaknuti, spomenuti i mislim da ćemo mi ići sa amandmanom da se te stvari promijene, a to je ukidanje poreznih olakšica poreza na dobit na potpomognutim područjima. Mislimo da tome nije bilo mjesta u ovom zakonu jednostavno zato što je to mali trošak. To je svega negdje između 40 i 50 milijuna kuna godišnje. Ako je samo temeljem rebalansa prihod od poreza na dobit povećan čak milijardu i 200 milijuna kuna, onda možete misliti koliko tih 50 milijuna kuna tu znači, a mi ih uzimamo poduzetnicima na potpomognutim područjima. Dakle, zaista to nema smisla. Podsjetit ću ovim sada novim prijedlogom je korigirano za grad Vukovar to pozdravljam naravno i ostaje potpora od nekih 50% olakšice za područja na u prvoj tzv. skupini potpomognutih područja, dakle onih najmanje razvijenih. Međutim, potpuno je ukinuto za drugu skupinu i time se ne mogu nikako složiti i mislim da bi trebalo to vratiti u zakon kako bi barem taj dio regionalne politike ostao na snazi. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani potpredsjednik ovog Doma uvaženi Ivan Vrdoljak.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega imate pravo. To nije iznos koji zabrinjava državni proračun, ali očito da im je ideja bila pojednostavljenje. Ali kad se razgovara, da se pojednostavi sustav oni u pravilu ispadaju nepravedni. I to je uvijek tako. I zato treba imati mjeru u jednostavnosti da bi se nivo pravednosti mogao zadržati. Ali kad smo već na detaljima poreza na dobit u projekcijama, znači mi smo uprihodovali ove godine oko milijardu i 200, 300 milijuna više nego što je uopće bilo planirano. 6 milijardi je bilo planirano, mi smo na 7,2, 7,3 milijardi kuna. I unatoč smanjenoj stopi sa 20 na 18%, unatoč smanjenoj stopi za male i mikro poduzetnike u projekcijama je plan u sljedećih 4 godine rast od 4, 5% poreza na dobit. Očito da je tu u igri reinvestirana dobit i ove koje beru od potpomognutih područjima koji do sada nisu bili, nema što drugo. Ako se smanjuje stopa sa 20 na 18, ako se jednog dijela oslobađa sa 20 na 12 stopa, a mi planiramo rast poreza na dobit onda je očito veliki volumen reinvestirane a to je investicija u fiksni kapital i opet smo u koliziji jel se planira dupliranje investicija u fiksni kapital koji ide i novom investicijom, ali ide i dokapitalizacijom postojećih tvrtki. Tako da je jasna poruka, nećemo stimulirati reinvestiranu dobit investicije u fiksni kapital, one će se dogoditi same po sebi. Ali ovakvi detalji od 40, 50 milijuna kuna, bez obzira na argument pojednostavljenja sustava treba zadržati nivo pravednosti i ravnomjernog razvoja Hrvatske i jednakih šansi. I nijedna vlada neće trajno riješiti taj problem, ali svaka vlada ima obavezu napraviti korak naprijed.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Vrdoljak. U svom izlaganju spomenuli ste ne držanje strateških odluka odnosno konkretno Strategije razvoja turizma i problematike vezano uz PDV u turizmu ugostiteljstvu posebice. Znamo da je kroz strategiju bilo najavljeno daljnje smanjivanje PDV-a kako bi naš upravo taj sektor bio konkurentan sa okruženjem jel znamo da je ključ uspjeha u turizmu čovjek, a najveći dio ljudi koji rade u turizmu su sezonska radna snaga koja dolazi iz Slavonije i Baranje i drugih nerazvijenih krajeva i znamo da su i sindikati i oni nezadovoljni sa visinom osobnih dohodaka i da se traži povećanje osobnih dohodaka. Obzirom na povećani PDV u ugostiteljstvu pogotovo kod ovih obrtnika koji nemaju usluge smještaja vjerojatno postoji realna opasnost da će doći do smanjenja broja zaposlenih i da neće doći do rasta plaća pa onda ni do rasta osobne potrošnje i u tom kontekstu mislimo da je u ovom prijedlogu zakona trebalo biti definirana minimalna plaća što je vaš stav oko toga, što vi mislite do kud bi trebali ić minimalna plaća? Mi mislimo iz HSS-a i ja osobno da treba i to definirati i rasti minimalna plaća da bi zaštitili upravo radnike da ih ne iskorištavaju poslodavci i u turizmu i u drugim sektorima i da te plaće svakako moraju rasti ukoliko želimo da raste i osobna potrošnja. I svako ko se slaže sa vama da treba razmisliti o odgodi primjene da reinvestirana dobit ne bude porezna olakšica pogotovo u potpomognutim područjima jel znamo da imamo nekoliko najavljenih investicija u Slavoniji i bojimo se da će ti investitori razmisliti i povući svoje investiciju ukoliko ne budemo mogli to koristiti kao poreznu olakšicu i smatramo da tu treba tražiti odgodu bar onda do 2018. Evo hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će potpredsjednik Doma Ivan Vrdoljak.
Hvala potpredsjedniče. Dakle što se tiče povećanja očekivanih povećanja plaća u ugostiteljstvu i turizmu to nije opasnost da se neće povećati plaće. Odgovor Ministarstva financija na prijedlog da se pazi na strateške dokumente i ne povećanje PDV-a na ugostiteljstvo jel kažu da su okviru porezne reforme predložene su porezna rasterećenja za taj sektor u smislu poreza na dobiti, poreza na dohodak i doprinosa. To znači cilj je da rasterećenje vlasnika u porezu na dohodak ne ide na plaću nego sa se kompenzira veći PDV. To imamo u dokumentu napisano, znači nemamo mi tu opasnost to je već procjena takva. Rasteretit ćemo te cijenu rada, neto plaća će ti ostati ista i svim našim sezonskim radnicima će neto plaća ostati ista, a to će se iskompenzirati što sam ti povećao PDV. Što se tiče minimalnih plaća tu treba biti oprezan. Svake godine treba razmišljati o ratu minimalne plaće u nekoj stopi koja ne ugrožava radno intenzivne djelatnosti i nisko dohodovne djelatnosti jel možemo dovesti u pitanje desetke i desetke tisuća radnih mjesta u tim djelatnostima. Može se Vlada odlučiti i mi smo razmišljali i u svojoj vladi kada smo postepeno svake godine dizali minimalnu plaću, razmišljali smo da u nekom trenutku ekstremnije dignemo minimalnu plaću ali samo pod jednim uvjetom, da se sektorski nađu rješenja koja spašavaju radno intenzivno i niske dohodovne industrije. Tu je u koliziji neke europske direktive i ja sam pristalica da ako imamo rješenje za dodatnu kompenzaciju radno intenzivnim industrijama da treba ići na stope minimalne plaće koje su predložene, ukoliko nemamo rješenje za njih onda ne. Onda svake godine sa nekoliko posto, sa matematikom koju svi možemo procijeniti sa rastom BDP-a rastom cijena itd. podići svake godine razvoj minimalnih plaća. Naš posao u sljedećih nekoliko godina će biti ne samo zaposlenost će biti rast plaća svih nas koji sudjelujemo u ovom političkom životu RH.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Borisa Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Vrdoljak. Pa zanima me mišljenje zato što smo skupa radili pogotovo vezano za porez na reinvestiranu dobit. Kakva je bila situacija gospodarstva 2011. godine vrlo niska kapitaliziranost naših poduzeća. Znači mala poduzeća su bila ispod 20% odnosno negdje na 15 do 16%, srednja poduzeća su bila negdje zbog velikog udjela javnog dobra odnosno javna poduzeća su imala određeni kapital. To je bila mjera da se mala poduzeća dignu kapital. Znate kakva je danas mjera? Znači ne samo da se gleda koliko je tko od poduzeća koriste tu mjeru nego se treba vidjeti učinak, a učinak je sami ministar rekao preko milijarde kuna bila samo u jednoj godini što znači da su investirana milijarda kuna u fiksnu imovinu u tom dijelu. A kada se gledaju FINA-ini podaci za 2015. godinu vidi se da se udio kapitala malih poduzeća digao na 21, 22%. Što to znači? Znači da su ta mala poduzeća postala potentnija i kod obrade kreditnih zahtjeva za financiranje svojih aktivnosti jer jednostavno banke su potrošile sve kolaterale, imali su niski udio kapitala i jednostavno to je bila mjera poticanja da se krene u investicije, da se diže kapital malih poduzeća jel problem u Hrvatskoj je niska kapitaliziranost poduzeća, nije samo problem loših plasmana tih poduzeća. Pa me sada zanima čisto ta mjera jer znam da su i neka javna poduzeća čini mi se HEP snažno koristio investicijsku politiku reinvestiranja dobiti i na taj način je bio jedan od nosioca investicijske politike u energetskom sektoru. Tako da me ukupan učinak ove mjere ćemo sigurno vidjeti u narednim godinama, međutim ne bi samo trebalo gledati jel to mali broj poduzeća nego se treba gledati multiplikativni učinak na gospodarstvo jel i danas ovaj gospodarski rast od 2,9% najvećim djelom se odnosi na investicije i na bruto investiciju u fiskalni kapital. I to je mislim ta mjera koja je davala reinvestiranu dobit.
Hvala. Odgovorit će potpredsjednik Sabora uvaženi Ivan Vrdoljak.
Radili smo zajedno na tome i identificirali najveći problem a to je niskokapitaliziranost malih, srednjih pa čak i velikih poduzeća i bilo je tu više mjera. I naravno da to nije samo pitanje da li će oni sa svojim investicijama u fiksni kapital dići svoju produktivnost, kapacitete proizvodnje, pa posljedica toga veći izvoz kao što je, pa veći industrijski rast. To sve proizlazi kada firme ulažu u fiksni kapital. I još jedna posljedica što nikad ne smijemo zaboraviti a to je naša borba da naši poduzetnici imaju istu cijenu kapitala kao u zapadnoj Europi. Mi se borimo s tim već 25 godina. Naš poduzetnik se zadužuje za 4, 5, 3%, Nijemac danas za 0,7 ili 0,4. Kako možemo tome pomoći? Da su kapitalizirani, da su … da im damo šansu da može doći u banku pa onda nekim drugim mjerama HNB-a, Hrvatske banke za obnovu i razvoj itd. koje možemo potaknuti ali i jedno i drugo mjere neće doprinijeti ničemu ako nismo dovoljno kapitalizirani. I to je i bila ideja reinvestirane dobiti i zato ćemo predložiti barem odgodite na godinu dana. U toj godini dana se neće ništa radikalno dogoditi, ali znam osobno poduzetnike koji su planirali investicije u ovoj godini i u slijedećoj gdje će za slijedeću godinu morati raditi nove bilance, nove procjene i nove obaveze koje dolaze ako ne koriste reinvestiranu dobit. Zašto takav šok raditi ako možemo, ak već inzistirate, naš je prijedlog da uopće ne usvojite, da ostavite reinvestiranu dobit ali ako već želite odgodite barem na godinu dana bitno je i za izvoz, i za zaposlenosti, i za industrijski rast i za kapitaliziranost i cijenu kapitala našim poduzetnicima.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vrdoljak ja nisam moram reći pažljivo čitajući ovu poreznu reformu nigdje iščitao vaš zaključak i konstataciju da je ministar rekao ugostiteljima povećat ću vam PDV, ali ću vam smanjiti porez na dohodak pa će vama biti i manja bruto plaća ostat će vama više. To ste vi rekli u vašem izlaganju da je to, da se da iščitati kako će ugostiteljima praktično neće se njihovim zaposlenicima povećati plaća jer će onu razliku koju će sada se sa ovim izmjenama zakona ostati će i dalje kod poduzetnika odnosno kod ugostitelja. Druga stvar što ste rekli, kažete da se ovom reformom ne potiče, ne smanjuje uvoz i da ne možete iščitati kako i na koji način ona doprinosi povećanju izvoza. Što se tiče uvoza vi i ja dobro znamo da se u Hrvatskoj najviše izvozi i najviše uvozi električna energija. To je od svih stvari koje se u Hrvatskoj najviše izvozi i uvozi električna energija, međutim najviše se izvoze i lijekovi. Lijekovima koliko se vidi ne povećava stopa PDV-a, prema toma ova reforma na taj dio nema nikakav učinak, ostaje ista stvar. No, međutim ono što se u Hrvatsku puno uvozi i što ovih dana o tome jako puno govorimo to je hrana. I ja tvrdim da ovim izmjenama se omogućuje da se kroz smanjenje inputa u poljoprivredu dođe do smanjenja cijene hrane. Prema tome, onda na taj način se i potiče proizvodnja i posebno dovodi do smanjenja uvoza barem hrane ako ne nečega drugoga, a ja tvrdim da ovom se poreznom reformom u Hrvatskoj inače proizvodnja. I da se vratim na ono što sam prije govorio, ugostiteljima i poduzetnima je konkretna mjera kroz smanjenje stope poreza na dobit sa 20 na 18 ili sa 20 na 12%. Mislim da se konkretno pomaže hrvatskim poduzetnicima, pa tako i ugostiteljima kada su poduzetnici.
Hvala. Odgovorit će poštovani potpredsjednik Sabor uvaženi Ivan Vrdoljak.
Dakle nisam ja to iščitao kroz, zaključio samostalno nego samo dobio odgovor Ministarstva financija. Primjedbe i prijedlozi zastupnika HNS-a i HSU-a moje malenkosti da je nepotrebno i sukladno strateškim dokumentima o povećanje. Ministarstvo financija odgovara u okviru porezne reforme predložena su porezna rasterećenja za gospodarstvo u smislu poreza na dobit, poreza na dohodak i doprinose. To znači Ministarstvo financija kaže mi kompenziramo ugostiteljima povećanje PDV-a sa smanjenjem terete poreza na dohodak što ide i vlasnicima. To je meni odgovor Ministarstva financija, nije to moj zaključak. Znači to sam stvarno dobio u dokumentu prije drugog čitanja. Odlična je mjera sa 20 na 18 i to sam pohvalio nekoliko puta. Generalno koncept cjelokupnih poreznih izmjena koje ja ne nazivam reformom na početku mandata odlična ideja, znači ja ne bježim od toga da hrpe stvari trebamo pohvaliti, ne može više od 18%. Pa naravno ali za očekivati je da neke druge Vlade idemo na 15, na 20 da budemo konkurenti. Sve ja to razumijem, ali dajte probajte razumjeti da u primjedbama kada kažemo da je reinvestirana dobit je multiplikator mnogih drugih dobrih efekata koji dolaze na gospodarstvo da taj naš prijedlog isto ima smisla, pa košta milijardu, da istina je košta milijardu. To znači slažem se da se rasterećuje s porezom na dobit sa 20 na 18 to je krasna mjera ako se ostvari dobit. Da bi ostvarili dobit moraš investirati, moraš misliti o cijeni plaća, moraš dati veće plaće, ako daješ veće plaće nećeš imati poreza na dobit jer tako? Pa onda ti je nebitno jer je 18 ili 20 li tako dalje. To znači kad se cjelokupni, ja shvaćam da tu Ministarstvo financija i Vlada rade, gleda cjelokupni paket ali u cjelokupnom paketu se fokusirajte, stimulirajte sa manjim PDV-om. Pored farmacije koju smo se složili da je odlična, što je ostalo to ne, samo zbog cijene lijekova u Hrvatskoj i što plaćaš HZZO nego prvenstveno zbog izvoza. Pa zašto ICT nismo to napravili? 360 tisuća zaposlenih, volumen je po NKD-u nije prevelik, pa ajmo smanjiti tu PDV pa tim softverima dat šansu da budu konkurentniji. To je bilo u našim prijedlozima i u jednoj konstruktivnoj raspravi. Znači ovo nije crno bijeli svijet, ima puno toga za pohvaliti ali ima dosta stvari koji sa ovom dobrom namjerom predlažemo jer će pomoći.
Hvala. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika HSS-a govoriti uvažena zastupnica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo porezna reforma drugo čitanje, svi komentiramo većinom isto kao što smo komentirali i kada je bilo prvo čitanje i na žalost ništa se nije promijenilo i bojim se da će jednako tako završiti i glasanje evo i nakon drugog čitanja, gdje je jednostavno Vlada dala svoj prijedlog. Ministar financija gospodin Marić izradio je jedan prijedlog koji je podržan od strane Vlade i jednostavno mi tu možemo komentirati, pričati, dati svoje prijedloge, a ima dobrih prijedloga od strane oporbe ali bojim se da se to apsolutno ništa neće uvažiti. Eto bez obzira na to, na te činjenice i mi ispred kluba Hrvatske seljačke stranke ipak želimo dati svoj doprinos ovoj raspravi koja kao što sam rekla ide u smjeru i ovih ostalih prijedloga koji su dolazili i u prvom čitanju, ali i evo sada već i u drugom. Kada govorimo o reinvestiranoj dobiti moram se složiti sa kolegama da smo protiv toga da se ukinu porezne olakšice za reinvestiranu dobit zbog toga što su one bile sa ciljem očuvanja postojećih radnih mjesta jer je bio nalog da se ulažu u dugotrajnu imovinu koja služi za obavljanje djelatnosti koja opet služi za daljnji razvoj poslovanja, na taj način i očuvanja radnih mjesta. Budući da se nalazimo u situaciji gdje imamo preko 300 tisuća nezaposlenih, toliko blokiranih, budući da nam naši radnici rade za vrlo niske, za minimalne plaće i još ovaj način ukidanja poreznih olakšica na reinvestiranu dobit jednostavno ispred kluba HSS-a bojimo se da će to ići u smjeru otpuštanja radnika, odnosno u smjeru da se neće zadržavati postojeća radna mjesta što u ovoj situaciji je jako, jako loše. Kada govorimo o samom PDV-u o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost kao i svi ovdje moramo se isto tako i mi dotaknuti, a to je smanjenje PDV-a na određene ugostiteljske usluge, odnosno povećanje na određene ugostiteljske usluge. I kada govorimo konkretno o tom članku 38. u stavku 3. gdje se kaže da se usluge smještaja ili smještaja s doručkom, polupansiona ili punog pansiona u hotelima ili objektima slične namjene plaća po stopi od 13%. Evo ja sad odmah ovdje pitam ministra koji su to objekti slične namjene jednostavno da se mora točno definirati za koje objekte se to misli, da ne bi stvarno došli u situaciju kako su i na Kongresu ugostitelja rekli stavit ćemo u restoranu krevet gore na plafon, pa onda ćemo i mi plaćati stopu od 13%, a ne 25. Tako da evo ja molim da se to točno definira koji su to objekti slične namjene koje će plaćati porez od 13%, a ne od 25%. I smatramo da je to jako loše, da će to ići u daljnjem smjeru otpuštanja radnika budući da evo svi se hvalimo sa turizmom, svi se hvalimo sa efektima našeg turizma. I sada konačno kad smo malo na toj strani stali na noge sada dižemo PDV na 25% i jednostavno pretačemo iz šupljega u prazno i bojim se da će tu samo doći do negativnih posljedica. Ovako i isto tako s obzirom da je u ovom Hrvatskom saboru 2013. godine usvojena Strategija razvoja turizma do 2020. godine i to je usvojena sa velikom većinom glasova, gdje je 98 zastupnika koji i danas ovdje sjede glasali su za tu strategiju. Samo 5 je bilo suzdržanih. Onda se pitam zašto se uopće i donose ovakve strategije koje trebaju važiti do 2020. godine kad već promjenom vlasti nova vlast donosi nekakva svoja pravila, ide nekim svojim smjerom. I jednostavno to nije dobro za našu državu. I ponovno se vraćam na sam početak moje rasprave, ali i prethodne kad smo u prvom čitanju raspravljali uopće o poreznoj reformi, kompletu ovih zakona, a to je što uopće mi želimo da nam država u kojem smjeru ide, što želimo da naša država bude i tada se moramo definirati i donošenjem i strategija i donošenjem poreznih zakona. Ako je to u cilju da jačamo velike firme koje će osim od 400 milijuna kuna dobiti sada imati ne znam 500 milijuna kuna dobiti, da li želimo da naši djelatnici, da naši zaposlenici da imaju minimalne i dalje plaće. Vidim da nema intencije da se minimalna plaća podigne. Da li želimo razvijati poljoprivredu, turizam? Jer ono što donosimo ovdje u Hrvatskom saboru kao evo recimo tu strategiju na koju se sada osvrćem turizma 2 godine nakon toga jednostavno ta strategija više ne važi, diže se PDV turističkim ugostiteljima, odnosno ugostiteljskim objektima i ponovno se vraćamo na sam početak. Ovakvo razlikovanje PDV-a i plaćanje stope od PDV-a da će definitivno negativno će utjecat na konkurentnost hrvatskog turizma i ugostiteljstva. I bez obzira koliko god se tu davale nekakve usporedbe koliko smo mi ipak jeftiniji u odnosu na druge zemlje i da turisti kada dođu kod nas ne razmišljaju o tome koliki je PDV. Ali sigurno da razmišljaju o konačnoj cijeni proizvoda koji nakon uvođenja ove stope od 25% da sigurno neće biti ista konačna cijena. Jednako tako kada govorimo o samom ugostiteljstvu i PDV-u ta predložena izmjena stavka 3. u članku 38. stvara veliku razliku u načinu oporezivanja i tih različitih stopa za istu vrstu usluge. Znači govorimo o pripremanju i posluživanju hrane ugostiteljstvo. Dakle, za istu vrstu usluge prehrane u hotelu se kroz usluge noćenja sa doručkom ili usluge polupansiona predviđa promjena stope od 13% dok se za istu uslugu u izvanpansionskoj ponudi odnosno u restoranima i drugim ugostiteljskim objektima propisuje primjena stope od 25%. mislimo da to u konačnici neće imati dobar efekat jednako tako i na naše OPG-ovce koji opskrbljuju određene restorane sa svojim proizvodima i tu ćemo također uputiti amandman koji smo dogovorili zajedno sa HOK, a to je da se izjednači PDV u restoranima na proizvodnju hrane jednako i oni koji nemaju smještaj. Kada govorimo o promjenama u sustavu poreza na dobiti i u porezu na dohodak u pogledu priznavanja troškova reprezentacije, predlažemo da se i izdaci za reprezentaciju a u smislu ugošćavanja poslovnih partnera priznaju u cijelosti, te slijedom toga da se i PDV koji je sadržan u cijeni izdataka za reprezentaciju bude porezno priznat odbitak pretporeza. Tako bi troškovi reprezentacije koji su povezani s poslovanjem postali sastavni dio uobičajene poslovne prakse bili bi izjednačeni sa ostalim troškovima poslovanja, a vjerujte da bi se na taj način i riješio dio onog sivog tržišta jer sada je puno lakše onako platiti bez računa budući da se ti troškovi ne priznaju u troškove poslovanja i nema se pravo na odbitak pretporeza. Isto tako što sam već govorila i u prvom čitanju, spomenula sam snižavanje stope PDV-a na dječje sjedalice kao određena kompenzacijska mjera kako je ministar rekao za oslobođenje poreza za kupnju prve nekretnine. Mislim da je to jednostavno presmiješno i ja da sam na njegovom mjestu ja to ne bih ni spominjala. Ja imam troje djece imam veliku obitelj i niti jednu auto sjedalicu nisam kupila, to su stvari koje traju godinama, sve sam dobila i na taj način meni apsolutno i obiteljima s djecom apsolutno se ne ide na ruku i na ovaj način ne pomaže se niti demografskoj slici Hrvatske niti mladim obiteljima koji nažalost sve više odlaze iz naše države. Mislim da je oslobođenje poreza pri kupnji prve nekretnine bio jedan od načina da se mladima ipak pomogne da se situiraju da za tu razliku opreme svoje stanove ili kuće i na taj način jednostavno da ih motiviramo da ostanu ovdje u svojoj državi. Isto tako kada govorimo o PDV-u evo drago mi je što se smanjila stopa na 13% i za hranu za životinje i mi ćemo ispred kluba HSS-a predložiti da se smanji i za veterinarske lijekove i usluge jer ako želimo pomoći stočarstvu i poljoprivredi u koju se i ova Vlada, ali i svi mi koji sjedimo toliko kunemo onda je potrebno smanjiti PDV i na veterinarske lijekove i usluge i jednostavno uzeti i to u obzir. Ali ono na kraju što bih još htjela reći, a to je da su potrebne puno, puno drastičnije mjere od ovih koje su predložene ovom poreznom reformom. Ovom poreznom reformom jednostavno se prelijeva iz šupljega u prazno, kao što je ovdje već bilo rečeno, jednima se uzima da se daje drugima, a potrebno je pomoći gospodarstvu i gospodarstvenicima na pravi način. Potrebno je sagledati koja sve davana naši obrtnici i poduzetnici imaju i prema državi i na koji način i koliko sve plaćaju bankama za razne financijske transakcije, za rano kartično poslovanje i kada to sve zbrojite onda ispada da su današnji naši obrtnici i gospodarstvenici ništa drugo nego samo skupljači novaca za državu jer preko 50% svoga prihoda daju državi i još im za taj prijenos sredstava banke uzmu veliki, veliki dio novaca tako da u konačnici oni sami za sebe zarade vrlo malo, a još uz to i zapošljavaju veliki broj ljudi. Evo ja predlažem da se ovoj poreznoj reformi iako je ovo već drugo čitanje kao što sam rekla sigurno da će biti usvojeno u ovakvom obliku kakav je nama dan na čitanje, ali ja predlažem da se ipak dobro još jednom razmotri da se uzmu svi prijedlozi i sve sugestije klubova zastupnika budući da ima vrlo dobrih prijedloga koji dolaze sa svih strana iz svih klubova i mislim da je potrebno da se sjedne i da se dobro razmotri kuda želimo da naša država i kuda želimo da mi vidimo našu Hrvatsku za pet ili deset godina. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle u okviru ove rasprave opet se spominje reinvestirana dobit. Ja ne vjerujem da je moguće ići sa ovakvim prijedlogom smanjenja poreznih stopa na dobit i isto vrijeme zadržati ovu povlasticu za reinvestiranu dobit. Ali zato upravo želim reći zašto je model poticanja reinvestiranja dobiti bio bolji nego što je ovo sada. Zato što recimo na deset milijuna kuna dobiti ove nove mjere kažu da ćete platiti dvjesto tisuća kuna manje poreza. Dvjesto tisuća kuna je ništa za poduzetnika, to je toliko usitnjena potpora ili pomoć ili suport da jednostavno od toga neće biti efekta. Ako ste od istog tog iznosa ranije mogli dva milijuna kuna koje bi platili državi upotrijebiti za reinvestiranje onda je taj efekt nesumnjivo tu, znači on je rast on je novo zapošljavanje i on je povećanje kredibilnosti same firme ono što su kolege malo prije govorili u smislu povećanja kapitalizacije i jačanja te firme. Prema tome, nema uopće sumnje da je to bio model koji je nagrađivao one koji su spremni investirati i razvijati se, a to je ono što u Hrvatskoj trebalo i jučer i prekjučer i što će nam ubuduće još više trebati. Prema tome, ja bih naravno podržao ovaj vaš zaključak da je model reinvestiran, olakšica za reinvestiranu dobit bio puno produktivniji, puno jači nego što je golo oslobađanje ili smanjenje stope oporezivanja dobiti gdje se ta pomoć raspršuje na čitav niz malih subjekata i taj novac u principu možda će, a možda nikad neće završiti u nekoj vrsti potrošnje, osobne potrošnje. Dakle, investicija je puno jači doprinos gospodarstvu.
Odgovorit će uvažena zastupnica Ana-Marija Petin. Izvolite.
Ma tako je, poštovani kolega, apsolutno se slažem s vama, to sam i rekla u svom izlaganju jer upravo u razgovoru s poduzetnicima i s gospodarstvenicima, oni su olakšicu za reinvestiranu dobit spominjali kao vrlo korisnu koju su usmjerili u daljnji razvoj poduzeća i velik broj poduzeća je rastao na taj način i osigurao nova radna mjesta pa čak iz svoje bliže okoline imamo nekoliko primjera. I upravo zbog toga što pohvale za taj način dolaze od samih poduzetnika i ističemo da je to dobar način i da ono što je dobro da ne treba, da apsolutno ne treba mijenjati.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice, u svom izlaganju ste iznijeli problematiku i nezadovoljstvo u Obrtničkoj komori odnosno ceha ugostitelja. Oni su to i javno pokazali na ovom zadnjem njihovom skupu i slažem se s vama da ne smije samo taj sektor biti na određen način oštećen i nositi teret porezne reforme, jer cilj nam je bio da kroz daljnji rast prihoda u turizmu i produžimo sezonu, ne da bude samo tri mjeseca nego na šest mjeseci, po mogućnosti na godinu dana. A s druge strane da daljnji razvoj kontinentalnog turizma i upravo mislimo da će naša obiteljska gospodarstva i u Baranji i u Slavoniji, Zagorju i drugima koji su krenuli baviti se seoskim turizmom na ovaj način doći u financijske teškoće i mislim da ministar i Ministarstvo turizma i gospodarstva mora pronaći onda neke druge kompenzacijske mjere da bi se omogućio daljnji razvoj kontinentalnog turizma. Mislim da postoje modeli koji su već bili primijenjeni u nekim drugim državama, a i kod nas. Podsjetio bih da smo imali sufinanciranje putničkim agencijama za svakog gosta koji se dovede na destinaciju u Baranju, Slavonski Brod ili neku drugu destinaciju i da na takav način se mora pomoći daljnji razvoj kontinentalnog turizma, koji može biti dodatni izvor prihoda upravo u ovim manje razvijenim krajevima i da je to šansa upravo za Slavoniju i Baranju i kroz kontinentalni turizam. Isto tako treba razmisliti o mladim obrtnicima, poduzetnicima koji osnivaju svoje obrte, a do 30 godina su starosti, da je apsurdno da oni ne mogu koristiti povlastice za samozapošljavanje i da tu svakako mora se ta neravnopravnost ukinuti da se i za te obrte koji osnivaju mladi do 30 godina omogući da i oni koriste porezne povlastice. Hvala.
Hvala vam. Odgovorit će uvažena zastupnica Petin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Ma da, kada govorimo, puno se govori o podizanju PDV-a u ugostiteljstvu i vrlo velika su nezadovoljstva. Mislim, ljudi nisu nezadovoljni bez veze. Naravno da će to rezultirati otpuštanjima, naravno da će to rezultirati odlaskom još više mladih ljudi iz Hrvatske. Pogledajte, za Slavoniju je donekle bila spas ljetna sezona, turistička sezona na moru kad su naši Slavonci nezaposleni odlazili dole na more raditi kao konobari, kao kuhari, a bojimo se da sada neće čak ni to moći. Iako je to vrlo teško kad kažemo da jednostavno iz Slavonije jedva čekaju 4. i 5. mjesec da bi otišli dole na more raditi kao sezonci, ali to je bila istina. A sada s ovim podizanjem PDV-a bojimo se da im jednostavno uzimamo i tu mogućnost i da će biti prisiljeni ništa drugo nego otići van jer ovdje posla za mlade ljude nema, a na ovaj način ga neće niti biti. I evo kolega Vlaović isto tako što spominje, postoji niz apsurda na što se treba obratiti pažnja, a to je recimo ako se zaposlite, završite gimnaziju i zaposlite se u poduzeću i vlasnik poduzeća dobije za vas olakšice za plaćanje doprinosa, dok recimo sami se zaposlite, otvorite obrt i nemate pravo na te olakšice. Tako da tu postoji niz apsurda, ja vas molim da se razmotre sve te situacije kako bi pomogli mladim ljudima da rade jer to je Ustavom zajamčeno između ostalog njihovo pravo.
Zadnja replika, uvažene zastupnice Grozdane Perić. Izvolite.
Poštovana kolegice, sasvim je opravdano i za očekivati je da svaka grana gospodarstva ukoliko se osjeća na bilo koji način povrijeđena da reagira na način kako su to napravili ugostitelji. Međutim, svi evo spominjete, a duže ste ovdje vjerojatno u ovom Hrvatskom saboru nego ja, na Strategiju turizma koja se ovdje donijela, i zanima me da li je itko uzeo u obzir da u toj Strategiji turizma stoji ili je stajalo da će se smanjiti porez na dobit, da će se eventualno smanjiti ulazni parametri, a to znači da će biti manja cijena, manja opterećenja komunalnih usluga, manja cijena u smislu evo električne energije i isto tako ulazni parametri tim istim ugostiteljima i društvima. Prema tome, o tome vjerojatno nije bilo riječi da će se nešto promijeniti. Pa onda u tom smislu ne bi se trebalo zaklinjati u jedan dokument koji je Sveto pismo jer u ovom slučaju sigurno ni ova Vlada ne želi da bilo koju granu gospodarstva ugrozi, a pogotovo ne onu koja raste ovako iznimnim stopama. Isto tako kada ste spomenuli OPG-e pa zar nije prednost OPG-ova koji su dosada ulazili u sustavu PDV-a sa 230 tisuća, sada će ući sa 300 tisuća. Dakle ponovno takvi OPG-ovi su itekako zaštićeni na ovaj način jer se znatno povećava ta gornja granica.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Petin.
Evo zahvaljujem poštovanoj zastupnici na replici. Pa mi u Hrvatskoj kada govorimo, kada dajemo nekakve kritike onda se kaže pa da eto, a s druge strane oni će imati jeftiniju struju. Super imat će jeftiniju struju pa zato ajmo im dići PDV gore na 25%. Pa ja ne znam, prije 2 godine se donosila ta strategija i velika većina vas je i tada tu sjedila. I sad odjednom primjeni se vlast i onda dođu prijedlozi sa vaše strane i onda je to sve super, zaboravimo od kud smo došli, zaboravimo iz koje sredine smo došli, zaboravimo probleme te sredine zato što je to tako netko predložio iz vaše stranke i onda mi to trebamo gledati kao cjelovitu jednu poreznu reformu. Ali mi oštećujemo jedan sektor, oštećujemo jedan sektor koji je počeo napredovati, koji je počeo rasti. Prelijevamo iz šupljega u prazno, nismo dali nikakve konkretne i drastične mjere da pokrenemo ovo gospodarstvo kako treba. Ja nisam protiv dobrih i konkretnih mjera, super smanjit ćemo PDV na dobit, porez na dobit, odlično, ja nisam rekla da je to loša mjera, to je dobra, ali i sa 18% smo i dalje nekonkurentni što se tiče okruženja jednako tako. Ja samo želim da se pokrene gospodarstvo. Ja vjerujem da i vi svi to želite zato nemojmo zaboravit odakle smo došli i govorit da je nešto super, da je nešto dobro samo zato što je prijedlog došao s jedne strane. Za strategiju su glasali, je glasalo 98 zastupnika. Ja tada tu nisam bila, neki su sjedili ovdje. Znači da je ta strategija dobra. Od 103 do 98 je bilo za. Pa ajmo se držati neke strategije koju donesemo. Sutra ćemo donesti Strategiju o razvoju poljoprivrede pa ćemo za 2 godine opet raditi onda nešto kontra što se nekome neće svidjeti jer će možda druga strana dobiti vlast. Ajde da ne radimo tako, idemo svi zajedno raditi za dobrobit Hrvatske.
Hvala. Sad ćemo preći na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Odmah u startu ću reći da su ove izmjene Zakona o PDV-u pogotovo što se odnosi na turizam i ovo povećanje PDV-a sa 13 na 25% katastrofa i jednostavno ne mogu vjerovati da Vlada RH, vladajuća većina HDZ i MOST idu za time da režu granu na kojoj sjede, da onemogućavaju u daljnjem razvoju najpropulzivniju industrijsku granu industriju u Hrvatskoj koja zapošljava preko stotinu tisuća ljudi, koja nam donosi skoro 20% BDP-a, koja je pokrenula ne samo gospodarstvo i turizam nego je pokrenula i ja bi rekao građevinu. Vidimo koliko je proteklih nekoliko godina u Hrvatskoj u biti projekata pogotovo u Dalmaciji, zato se čudim ljudima koji su pogotovo iz MOST-a dolaze iz Dalmacije, lideri su u tim sredinama bili gospodin Petrov, gospodin Kovačić, gospodin Bulj. Znači regija koja najviše dobiva od turizma u biti njihovi ljudi ruše turizam i sijeku granu na koji sjede. Stotine tisuća ljudi koji će imati veće troškove poslovanja slijedeće godine, ne samo, neko je izračunao milijardu kuna više godišnje, ja mislim da je to puno više. Ja mislim da će se povećanje troška turizma odnosno kroz ove izmjene Zakona o PDV-u mjeriti u milijardama kuna, mislim da će se tu raditi između 2 i 3 milijarde kuna. I sad vi meni objasnite kako neko može se nositi sa našim konkurentima u Europi, sa zemljama poput Italije, Francuske, Grčke, Španjolske i drugih koji su značajno uložile u turizam, koje smanjuju svoje stope na 5%. Hrvatska izmišlja toplu vodu, odnosno ne Hrvatska nego Hrvatska vlada, MOST i HDZ izmišljaju toplo vodu i dodatno opterećuju naše poduzetnike. To je totalno drugačije od onoga što su najavili u ovoj kampanji, to je izborna ja bi rekao i prijevara. Kada se govorilo da će se rasterećivati poduzetnike, kada se govorilo da će ljudima biti jednostavnije raditi oni su u biti ušli sa mjerom koja će dodatno opteretiti na desetke tisuća poduzetnika i obrtnika. Priča o smanjenju poreza na dobit na 12 odnosno na 18% je bacanje prašine u oči. Zbog čega? Radi se o izračunima ministra Marića od 350 milijuna kuna, možda 400. Kada podijelite to na 150 tisuća malih, srednjih obrtnika i poduzetnika na kraju dobijete iznos 2400 kuna po jednom poduzetniku. Znači to je ta konkretna pomoć koju će poduzetnici i obrtnici osjetiti. 2400 kuna im daje MOST i HDZ a sa druge strane 12% više troška daje onima koji se bave turizmom i koji u turizam ulažu, koji su uložili milijarde i koji bi još ulagali milijarde. Znači ta mjera smanjenja poreza na dobit nije apsolutno nikakva kompenzacijska mjera, to neće pomoći apsolutno u turizmu gotovo pa nikome, a pogotovo neće kompenzirati ovu nekonkurentnosti koju je, koju su dobili od strane Vlade. I zato vas molim da još jednom razmislite pa ne govore ti obrtnici, poduzetnici sami od sebe i bez ikakvog razloga. Oni su na nekoliko stručnih skupova ukazali na probleme. Ministar se nije pojavio u Splitu na skupu ugostitelja u turizmu, poslao je svoga pomoćnika koji je tamo održao govor, koji je ja bih rekao popraćen sa velikim negodovanjem ne zbog toga šta ljudi misle da im se uzima nešto što ne zavređuju, nego zbog toga šta jednostavno će puno teže poslovati naredne godine. Malo me čudi u ovom trenutku zbilja kada ide hrvatsko gospodarstvo u pravom smjeru, kada je rast BDP-a 3% skoro, kada su prihodi u proračunu takvi da usprkos 4 milijarde kuna većih troškova. Pazite, mi smo odlučili u prijedlogu sljedećeg godišnjeg proračuna 4 milijarde kuna povećati troškove, ali smo zato turizmu uzeli milijarde kuna. Zbog čega? Zbog čega ti ljudi koji imaju svoje objekte, a radi se o mnogim OPG-ovima, o turističkim djelatnicima u kontinentalnom dijelu Hrvatske koji će zbog ove nekonkurentnosti i zbog težeg poslovanja doći u ozbiljne probleme. Ja bih se usudio reći da će mnogi od njih i zatvoriti svoje tvrtke. Zbog čega su oni jedini koji u ovoj cijeloj reformi dobijaju minus, koje se dodatno opterećuje i na koje se ovom porukom i ovakvim odlukama očito ne računa. I sa te strane ne mogu podržati taj pristup, a čudi me još jedna stvar. Obrtnička komora je jako tiha. Čudi me gospodin Ranogajec, predsjednik Obrtničke komore kada sam prije 4 godine smanjivao obrtnički doprinos u Obrtničkoj komori bio je jako glasan, derao se na sve strane, a sada jedva na skupiću jednom održi jedno predavanje. Kaže da je protiv toga umjesto da je ovdje u sabornici sa obrtnicima i da govori saborskim zastupnicima ne radite to. To također pokazuje da li Obrtnička komora u biti ponekad malo i pod pritiskom politike ne radi posao na koji bi trebala raditi. Svaka čast gospodinu Šepaku, predsjedniku Ceha ugostitelja ali volio bih da je Obrtnička komora malo glasnija kada se radi o njihovim predstavnicima. Za Hrvatsku gospodarsku komoru se uopće ne čudim, tamo je namješten HDZ-ovac iz Vinkovaca, tako da s te strane koji je imao vrlo malo veze sa Hrvatskom gospodarskom komorom prije. Tako da će on šutiti vjerojatno cijelo vrijeme i govoriti kako ova Vlada izvrsno radi, a u biti šta poduzetnici misle o Gospodarskoj komori to svi skupa dobro znamo ne moramo previše o tome pričati. Na kraju želim reći nemojte to raditi, nemojte gasiti. Ministar je rekao na početku da će ova porezna reforma dovesti do otvaranja 10000 novih radnih mjesta. Ja sam apsolutno siguran da će 10000 radnih mjesta u hrvatskom turizmu ovom poreznom reformom biti ugašeno. O čemu mi ovdje govorimo ljudi? O čemu? O opterećenju jedne propulzivne grane sa kojom se Hrvatska, hrvatsko gospodarstvo ponosi. I ne mogu vjerovati, još jednom kažem da ljudi koji dolaze iz tih sredina, koji žive sa tim ljudima, ja koji sam radio u Nadzornom odboru HBOR-a gdje smo odobrili desetke projekata vidim kako to funkcionira, kako ljudi dobro rade, kako ulažu, kako sad dolaze i strane investicije iz Turske, iz drugih zemalja, da mi šaljemo poruku nemojte ulagati 12% ćemo vam povećati troškove i od toga neće biti ništa, odnosno neće biti toliko ja bih rekao profitabilno kao što je bilo do sada. Tako da moj prijedlog je ostavite kako je bilo. Klub zastupnika SDP-a je predložio takav amandman. Neka ostane 13% inače ja se zalažem da smo trebali ići još konkurentnije za smještaj na 5% i još jednu stopu niže kako bi uhvatili konkurentnost sa drugim zemljama. A što se tiče dobiti poduzeća u ovom trenutku mislim da se može ići i još sa nižom stopom za male poduzetnike i za sve poduzetnike s obzirom na milijardu i 200 milijuna kuna više poreza na dobit koji je uplaćen protekle godine i koji pokazuje da hrvatsko gospodarstvo ide u pravom smjeru. Zato ću dati amandman da malim poduzetnicima do tri milijuna kuna porez na dobit bude 10%, a svim ostalim poduzetnicima 16% jer očito da u proračunu prostora za to ima. Sa druge strane kompenzacijska mjera koja diže 230 hiljada na 300 tisuća za ulazak u sustav PDV-a također nije dovoljno dobra. Ako već hoćemo pomoći onim najmanjima trebali smo ići na možda još veći iznos, možda smo mogli staviti 4 stotine tisuća kuna i tu obuhvatiti jedan veliki dio najmanjih poduzetnika i obrtnika koji sami rade kako bi bili hajmo to tako reći konkurentniji za svoje usluge koje nude na tržištu. Znači, još jednom ću reći ovaj prijedlog za mene osobno je katastrofa i nikako ga ne mogu podržati, a čudim se ljudima koji će dignuti ruku za njega pogotovo onima koji dolaze iz turističkih sredina. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo obilat broj replika, pa krenimo od početka. Prvi se javio uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolega Maras, naravno vi ste potpuno u pravu kad tvrdite da je MOST napravio izbornu prevaru svojih birača. Ja bih samo kratko htio podsjetiti na one koji imaju amneziju a takvih je čini se poprilično. Da je MOST ovdje na Markovom trgu dakle ispred ove zgrade obećao da će Hrvatska imati devet županija, 99 zastupnika što je inače protuustavno da će postići punu prehrambenu neovisnost, da će se zalagati za ekološku poljoprivredu. Evo mi smo predložili da se uopće spomene u proračunu jer inače tamo niti se spominje niti su nekakva sredstva predviđena, da će plaće nas zastupnika biti 9 tisuće 999 kuna prvu godinu, a drugu godinu će se još za 50% smanjiti ako ne budemo dobri. Zatim su rekli da će višak novca dati za mlade poduzetnike davati će kredite 99 tisuća 999 kuna bez kamate, znači u biti jako lijepo obećanje. Međutim što mi sada vidimo? Mi vidimo u biti da od tih obećanja nema ništa, nema nikakvih kredita nego se štoviše podižu porezi za ugostiteljstvo kako bi se jedna branša uspješna gospodarska djelatnost iskoristila za pokrivanje nekih proračunskih rupa, a o tome kako su oni skloni davati novce potrebitima vidjeli smo jučer kod prihvaćanja amandmana za lektiru gdje se nisu bili spremni odreći čak ni 200 tisuća kuna iz Sabora kako bi dali djeci da mogu konačno čitati te školske knjige koje su obavezne za njihovo obrazovanje i normalan razvoj. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras. Ali ja vas opet molim držimo se teme. Opet se niste kolega Bunjac po običaju držali teme, a ja sam uvjeren da će se kolega Gordan Maras držati striktno teme.
Evo neću vas razočarati. Gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, ja ću vam reći da izborna prijevara, ali tu čak više mislim na HDZ jer oni su govorili o to me da će rasteretiti hrvatske poduzetnike u kampanji, imali su i program IFO instituta imali su i onaj poznati program iz Prnjavora 5 plus, znači to je problem. Kada govorite rasteretit ćemo vas, a onda 12% dižete porez na dodanu vrijednost u jednom sektoru to je prijevara. Ja nemam druge riječi nego da je to prevara i trebali su prije izbora to reći. Zašto to niste govorili gospodine ministre prije izbora, da poduzetnici u turizmu i ugostiteljstvu ne glasaju za vas. Pa šta je to nego prevara, ako kažete rasteretit ćemo vas a onda desetke tisuća poduzetnika u ugostiteljstvu opteretite sa 12% većim PDV-om? Ja sam uvjeren da bi HDZ, a MOST bi vjerojatno bio protiv toga da se radilo rasprava u kampanji jer oni su naravno uvijek kak bi rekao u kampanjama dosta glasniji oko ovih popularnih mjera, a onda se sada prave opozicija poziciji i na kraju ne naprave ništa u pravilu, znači malo halabuke na kraju se neće ništa desiti. Ali mene HDZ muči jer oni da su bili iskreni u kampanji a ne da su se povodili po onoj poslovici da se najviše laže nakon lova i prije izbornih kampanja. HDZ da apsolutno. Jeste rekli da ćete rasteretiti poduzetnike? Jeste. Jeste li ih opteretili sa 12% većim PDV-om? Jeste. Pa vrlo jasno, molim vas nemojte biti toliko žestoki prema MOST-u oni su tu ipak samo da stvaraju dojam da nešto ne štima, a u biti na kraju ipak dignu rukicu za HDZ.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras pažljivo sam vas slušao i danas bi možda trebalo raščistiti te priče oko te Strategije razvoja hrvatskog turizma koja je donesena u 2013. godini, predložio ju je tada ministar IDS-a vi ste kao vlada to usvojili pa ajmo vidjeti što piše u stranica 14. Analiza konkurentske pozicije RH u hrvatskom turizmu tj. u turizmu ili okruženju koje nam je blizu. Među 30 smo u svijetu po pitanju konkurentnosti. Gdje smo najkonkurentniji, po broju hotelskih soba, soba iznajmljivača, bankomata, renta car 4. mjesto, afinitet prema turizmu 20. mjesto, raspoloživost kulturnih atrakcija 30. mjesto, kvaliteta zdravstvene zaštite 32. mjesto, osobna sigurnost 33. znači govorimo u svijetu. Gdje smo bili najslabije konkurentni, najlošija konkurentnost ljudski potencijali 83. mjesto i legislativno okruženje. A što piše na stranici 15. prema pokazatelju cjenovne konkurentnosti najkonkurentniji smo na Mediteranu. To je ono što ste vi usvojili. Tko je odustao od osnovnih ciljeva provedbe Strategije razvoja turizma RH za razdoblje do 2020. godine. Tamo piše da je jedan od ciljeva međustopa PDV-a od 10% ona se desila. Međutim prvo sljedeće ponašanje SDP-ove vlade bilo je podizanje sveukupne međustope i za hotelski smještaj znači i za polupansione, pansione, i za ugostiteljske usluge sa 10 na 13%. Znači SDP tada odustaje od svojeg cilja kojeg je postavio i sada prodaje priču o ugostiteljskim uslugama kao najvažnijem dijelu konkurentnosti RH, a analiza konkurentnosti RH uopće ne spominje PDV kao dio konkurentnosti nego cijenu ukupnu cijenu. Hoćemo li mi prestati sa tom pričom ili ćemo nastaviti dalje dnevno političkim potrebama pričati da je to najvažniji segment hrvatskog turizma? Ako je nastavite, ako vjerujete svojem dokumentu onda budite korektni i recite mi smo odustali od Strategije razvoja turizma.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Borić, razlika od 10 do 13 je 3, a od 13 do 25 je 12, to zna i dijete baš ne u prvom, ali u drugom sigurno osnovne, ma vjerojatno i u drugom polugodištu prvog osnovne škole. Znači sa te strane razlika je 12, a ovdje je razlika 3. Zato molim vas, nemojte to izjednačavati, ovo je vrlo ozbiljan udar i vidi se po tome kako su tada reagirali. Pa valjda oni najbolje znaju. Ne trebaju oni vas u turizmu i ugostitelji da vi objašnjavate da li je to isto bilo tada kao što je i sada. Tada nismo čuli ovakve proteste, nismo čuli ovakvu zabrinutost jer vrlo jednostavno ljudi su shvatili da 3% mogu izdržati, ali 12% ne mogu izdržati. S druge strane, ta strategija razvoja turizma je dobila konsensualnu podršku u Hrvatskom saboru. Znači, među njima i HDZ-a. Još jedna nedosljednost i izmjene onih stavova koje ste imali prije nekoliko godina, a govorite o cijeni, pa kako neće na cijenu utjecati 12% PDV-a. Kako neće utjecati na cijenu, pa dignut će se cijena. Pa gledajte, pa mislim to je isto pitanje samo zdrave logike, nema tu puno matematike. 12%. Pa pogledajte njihove dobiti. Pa nemaju oni takve dobiti da mogu izdržati 12%. Pa kad bi sektor imao 20% dobiti onda bih ja rekao: ok, opteretite ih s 12%, ali ako su te dobiti na razini 4, 5% pa ne možete ih opteretiti s 12%. Vrlo jednostavno. Elementarna matematika, a ova da je 12 više od 3 kažem, to i dijete u 2. razredu osnovne škole.
Sljedeća replika uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Gospodine Maras, hvala vam lijepa na pohvalama koje ste uputili prema MOST-u. Zaista to vi svaki put uredno i lijepo napravite da cjelokupna javnost to prepozna, a pogotovo vi kao, po meni, jedan od najboljih ministara od 1990. godine. Imate to i za pravo kazati svekolikoj javnosti. Hvala vam na 100 tisuća iseljenih hrvatskih građana iz Slavonije zbog poticaja koji je morao završiti iz europskih fondova u džepovima, tj. u razvoju OPG-ova u Slavoniji. Hvala vam na 100 milijardi kuna zaduženja zbog kojih su danas, vidimo kakva je situacija s proračunom. Dokaz je da i tehnička Vlada koja se nije mogla, koja nije imala vremena sastaviti gospodina Oreškovića, da ima pozitivne pokazatelje čak do 3%, to je vidljivo u ovome zadnjem kvartalu, i vi ste baš dokaz da je Hrvatskoj puno bolje bez Vlade nego u kojem ste vi bili, a mogu vam se još zahvaljivati pa primjera zaista u Hrvatskoj, turizmu, treba davati što više. Treba je osloboditi. Ali kako zakrpati rupu od 100 milijardi kuna koja je zadužila vaša Vlada. Tko je ovlastio vašu Vladu da zaduži 100 milijardi kuna? Da li je narod? Tko je zadužio hrvatsku Vladu da poticaje na vjetroelektrane, na izvore obnovljive energije, plaćaju hrvatski građani iz džepa, ali opet neće sad poskupiti struja, to niste primijetili. Nosili ste tu košaricu bili. Jeste li sad primijetili da kruh i potrepštine poskupljuju, zar to ne vidite? Repromaterijal poljoprivrednicima nažalost neće imati velik utjecaj jer ste vi raselili, jer nisu prispjeli novci u džepove tih ljudi. I prethodne vlade su to prije radile, ne samo vi. Ali zaista hvala vam na pohvalama prema MOST-u i zaista vas je divno čuti, slušati, još jednom evo od srca hvala ispred cijele javnosti.
Hvala. Govorit će poštovani zastupnik Gordan Maras.
Pa ja priznajem, zbilja MOST-u, evo imaju i tu ljudsku komponentu. Oni su pokazali da kum nije dugme. Znači, s te strane se to zbilja vidi kod MOST-a. Oni vode računa o tome, o ljudima, pogotovo svojim, kum nije dugme i stvarno treba čovjeku i zahvaliti se MOST-u i dati mu priznanje. Ali s druge strane radi ozbiljnosti, gospodine Bulj, vi dosta često u svojim raspravama koristite apsolutno krive podatke. Nije se 100 tisuća ljudi iselilo iz Slavonije na sreću, niti iseljavanje iz Hrvatske zaustavilo se 2016. godine nažalost, niti ikakve veze ima Vlada tehnička Tihomira Oreškovića koja se raspala. Više se nitko ni ne sjeća te Vlade od prije dva mjeseca, s onim što sam malo prije govorio da se smanjuje javni dug, to nema apsolutno nikakve veze. Pa to i Vlada koja je aktualna sada govori u svojim izvještajima da su pozitivni trendovi iz 2015. godine doprinijeli do svih tih stvari. Dajte malo, mislim, nemojte na prvu i nemojte na ono što vam se učini da je točno, ne. Probajte stati malo, razmisliti, pročitati, odreagirati, kompletirati tu cijelu priču i onda izaći sa izjavom. Znači, nemojte govoriti napamet. Znači, prvo nisu točni podaci koje ste rekli. Drugo, nije točno da je to rezultat rada Tihomira Oreškovića i njegove Vlade, jer to jednostavno nije moguće. Svi ti trendovi su krenuli 2015. godine, a ja vam to obećajem i dalje, uvijek kada uočim tu konzistentnost i borbu MOST-a za male ljude iz Metkovića, ja ću vas uvijek pohvaliti. Jer, zbilja kum nije dugme.
Hvala. Prije nego što prijeđemo, ja bih vas molio da se mi vratimo ipak na striktnu temu, a budući da očito su neki zaboravili, to je PDV i porez na dobit. Pa hajdemo se, molim vas, držati teme. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Molio bih skromno mišljenje gospodina Marasa po dva ključna pitanja. Vezani su za dobit direktno, ali pošto nisam bio ranije ovdje. Prvo, duplo oporezivanje umirovljenika koji dolaze izvana i taj zakon, što ja znam, je kreiran 2011. godine, proveden 2012. godine [[Upadica Reiner: O tome ćemo raspravljati popodne. Vi govorite o]] O duplom oporezivanju [[Upadica Reiner: Da, ali to nije ni PDV niti porezna dobit.]] Ne, ne, to je na penziju, duplo oporezivanje, da [[Upadica Reiner: To su zakoni o kojima ćemo popodne raspravljati.]] Nisam bio ovdje. Da, to je pitanje vezano za to i većina ljudi koji moraju plaćati ne da samo plaća porez u zemlji gdje je radio, nego sad plaća ovdje do 36%, to su povratnici recimo iz Švicarske, Amerike, Engleske itd. Ja ne znam, to je čista dobit za državu, ti se ljudi, puno se ljudi neće vratiti. Drugo pitanje također za porez na imovinu, npr. na djedovinu oduzetu nakon 45. godine. Imamo tisuće, ovo je ključno pitanje, tisuće stanova gdje su se ljudi uselili nakon 45. a pravi vlasnici, oni što ja znam plaćaju održavanje tih stanova a neko drugi živi tamo. To nije riješeno, u Sloveniji su riješili taj problem jednostavno, našli su im drugi stan. I to je totalno destimulirajuće, to će totalno destimulirati neke ljude da se vrate ovdje. Da i to je problem kad većina zemljišnih knjiga nije sređena ovdje. Ja ne znam tko će u zdravom razumu investirati ovdje. Hvala.
Hvala. Evo kolega Maras će nešto odgovoriti.
Hvala lijepo. Gospodine Glasnoviću vi ste istaknuli nekoliko problema koji doduše nisu problem konkretno ovih zakon ali jesu oni koji muče naše ljude. Koliko ja znam u izmjenama poreza na dohodak će biti obuhvaćeni djelom i ovi ljudi o kojima ste govorili ali u Hrvatskoj ako živiš ovdje i ako si prijavljen ovdje i ako koristiš bi trebao plaćati i porez ovdje. Znači ne plaćaš sigurno porez u Kanadi ako si prijavljen i živiš u Hrvatskoj. I na svakom je na volju da odabere u kojoj će zemlji imati prebivalište, gdje će živjeti. Tako da ja ne vjerujem da se plaća porez i u Kanadi i u Hrvatskoj. Doduše ima problema evo ja vam mogu to reći iz osobnog iskustva da mnoge naše tvrtke i žao mi je što se tu nešto ne napravi da ministrica gospodarstva gospođa Dalić koja je radila i u MMF-u i u Washingtonu iskoristi svoj utjecaj i svoje veze i da se konačno potpiše sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja između SAD-a i RH. Naše tvrtke otvaraju svoje tvrtke i naši ljudi otvaraju svoje tvrtke u Engleskoj, u Mađarskoj, u Americi zato da naplaćuju ono što prodaju pogotovo informatičke tvrtke koje najviše prihoda stječu na tom tržištu, otvaraju svoje podružnice vani jer mi to ne uspijevamo riješiti. Znači to je recimo jedan prioritet broj 1 za informatičku industriju i tu se slažem sa gospodinom Vrdoljakom da ako smo trebali nekoga poduprijeti kao što smo poduprijeli turizam je upravo informatička industrija. Znači to relativno mali broj tvrtki i mali broj zaposlenih stvara veliku dodanu vrijednost. I tu imalo velikog potencijala i u to bi trebalo ulagati. Što se tiče zemljišnih knjiga slažem se apsolutno s vama. To je rak rana hrvatskog gospodarstva i društva zadnjih 25 godina i moramo je riješiti.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Kolega Maras ja moram priznati da se ja vama čudim. Vi kažete da je HDZ prevario birače, da su trebali reći da će povećati ugostiteljima PDV pa da ugostitelji znaju da za njih glasaju ili da za njih ne glasate. Vi se čudite što je HDZ prevario birače a ja se čudim vama što se vi tome čudite. Pa HDZ vara birače od kad je osnovan. Pa sjetite se Sanaderove jamstvene kartice. Pa i opet jedan broj građana Hrvatske bira takav HDZ koji ih konstantno vara. To su takvi ljudi. Nije tu bitno da li je HDZ prevario birače, oni su birače varali, oni birače varaju i oni će birače varati i dalje. Bitno je to koliku štetu ovakvo povećanje PDV-a na ugostiteljstvo donosi RH? Najpropulzivnija grana turizam a dio toga je ugostiteljstvo. Zašto se njih napada? Pa zato što daju, imaju najviše profita, što će se tamo najviše oteti. Govorite o MOST-u, nemojte biti tako kritični prema MOST-u, MOST je obećao reforme i reforme i provodi. Najznačajniju reformu koju su proveli to je reforma Statuta Hrvatskih voda da bi se moglo pogodovati kumu. Šta da kažu mladi ljudi nakon ove reforme koji su završili fakultete? Šta da kažu? Da ostanu u Hrvatsko? Neće, neće jer za njih ova zemlja sa MOST-om i HDZ-om nije dobro došla. Šta da kažu mladi ljudi koji su podigli kredite i uložili u ugostiteljstvo a sad će morat propast i pitanje je kako će vraćati te kredite. I to je problem, a ne to što je HDZ prevario birače.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Staziću. Pa moje čuđenje je djelomično uzrokovano time šta jednostavno ne mogu vjerovati da se to dešava. Znači iz izbora u izbore i da HDZ na taj način ljudima daje obećanje i da ih nakon nekoliko mjeseci prekrši. Ti ljudi, ja sam gledao ugostitelje i turističke radnike i na televiziji, i na medijima su zbilja očajni, oni jednostavno nisu mogli vjerovati da samo mjesec dana nakon što su glasali za HDZ, HDZ im vraća to na ovakav način, neki od njih, naravno nisu svi glasali, ali veliki dio njih. Evo gledao sam jednog kolegu predsjednika CEH-a ugostitelja iz Rijeke koji je otvoreno rekao ljudi pa šta niste rekli, dignut ćemo vam PDV pa vjerojatno bi izgubili desetak tisuća glasova i to nije uredu, to jednostavno nije uredu i moramo to ponavljati bez obzira na jamstvene kartice Sanadera i Karamarkove izjave, doduše u HDZ-u su zbilja transformacije moguće u vrlo kratkom roku. Znači sadašnji premijer Plenković kažem bio je izviždan prije 3, 4 mjeseca na konvenciji i skupštini HDZ-a a sada evo govore ljudi da je nikad bolje. Znači to je u HDZ-u moguće i to je uredu ako HDZ pristaje na takvu igru. Ali to nije u redu prema hrvatski biračima. Što se tiče MOST-a i njegovih reformi o tom građani sve znaju, o tome se vidi i oko ovog slučaja koji ste rekli, slučaj kum je vrlo plastičan da se u biti tu ne radi o nikakvom posebnom posebnoj stranci koja traži reforme nego koja traži jednostavno da se ukopča u način na koji je HDZ radio do sada.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Siniše Hajdaš Dončića. Izvolite.
Hvala. Kolega Maras ja se zapravo čudim, spominjete predsjednika Obrtničke komore koji uopće ne reagira na ovo sramotno povećanje stope PDV-a. A znate zašto kolega Maras on ne reagira? Otvorim jedne novine regionalne i što pročitam ujutro? Gospodin Ranogajec kandidat HDZ-a za župana Krapinsko-zagorske županije? Jel vam to sada jasno kolega Maras?
Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Meni je to bilo jasno od samog početka kada je gospodin Ranogajac nakon kažem vam prvih razgovora sa mnom, ja sam rekao ajmo rasteretiti naše obrtnike, ajmo im smanjiti opterećenje čovjek je dao jedno pet, šest intervjua po novinama tako se grčevito borio, obilazio druge ministre, potpredsjednika Vlade, čak je pokušao doći do premijera da mu ostanu novci koje je htio i dalje ubirati od obrtnika, a koji vide vrlo malo koristi od njegovog rada. Da ljudi vide koristi od njegovog rada kao što vide koristi od rada gospodina Šepaka koji je predsjednik Ceha ugostitelja u Obrtničkoj komori vjerojatno bi željeli plaćati taj doprinos. Ali gospodin Ranogajec je odmah uskočio u Audi A6 od komore koji ima registraciju, pazite ovo ne znam jel smijem reći vjerojatno smijem 0001OK Obrtnička komora da se zna tko je gazda. Znači to vam pokazuje dovoljno mentalitet kako funkcionira gospodin Ranogajec i u biti kako on shvaća tu Obrtničku komoru. I zato se uopće ne čudim ovome ako je ovo istina da je prihvatio dužnost da bude kandidat HDZ-a za zagorskog župana. Pa to je HDZ, to je to, to je taj način funkcioniranja. Uzmi odmah registraciju koja je znak da cijelo selo vidi tko si i da si gazda, uzmi sve što ti život pruža, bori se za novce koji su ti dani po duhu svetome kroz zakon, a koje nisi zaslužio ni za šta i nastavi funkcionirati ko i dalje. Ista stvar je i u HGK, identična. Nabavili smo predsjednika HDZ-a iz Vinkovaca za predsjednika Gospodarske komore koji je završio u Banja Luci školu pa onda je tu nešto još razliku završio u Istri pa sad ide na poslijediplomski. Gledajte ljudi, to je špranca po kojoj HDZ funkcionira i onda se ljudi iznenađuju zašto Obrtnička komora i Gospodarska komora ima tako nizak rejting među svojim poduzetnicima i obrtnicima.
I zadnja replika je uvaženog Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Maras. Ja bih vas pitao jednu stvar, neću ulaziti u ovo što vi optužujete HDZ tko je koga više izvarao nakon izbora. Tu bi trebalo napraviti jednu analizu sustavu ni u to oko ovih kumova itd. međutim teško ste nagazili MOST, a ipak je činjenica da su se oni izborili da ostane porez od 5% na mlijeko i kruh. … [[Upadica se ne razumije.]] O.k. ali da je to dovoljno ja vas pitam to u kontekstu toga. Mislite li da ja smatram recimo da je trebalo u poljoprivredi ostaviti 5% PDV. Zašto? Jer većina naših konkurenata u okolišu ima 5 do 9% PDV znači za poljoprivredu pa je trebalo to i sustavno … kao Austrija gdje žive jeli to brdoviti dio, jeli to ravnica itd. dakle neću se ja se ne želim sada kačiti za ove obračune SDP-a i HDZ-a ali po ovome što ste vi rekli stječe se dojam da je MOST postao tiha frakcija HDZ-a jer je nakon 5% PDV-a znači kruha i mlijeka, ne čujemo ih oko ovih drugih stvari kao što je recimo oko banaka itd. ali to danas nije tema. Dakle molim vas što mislite o tome, jeli trebalo za poljoprivredu PDV staviti da bude 5% da budemo još konkurentniji da se uključi u ove olakšice i lijekovi ne samo stočna hrana itd., 5% što se tiče PDV-a na poljoprivredu? Ovo drugo evo da čujem vaš komentar.
Odgovorit će uvaženi Gordan Maras.
Pa gospodine Lovrinović evo ja ću vam odgovoriti, vi ste konstatirali da zahvaljujući njima, nije zahvaljujući njima kruh i mlijeko ostali na 5%, to je naivno ako zbilja to mislite. Postojao je veliki revolt građana i sa te strane HDZ je morao odreagirati ne zbog MOST-a nego zbog javnosti. Pa spomenuo je gospodin Bulj nekada i naša rasprava u Saboru i kada pokušaš nešto slikovito pokazati doprinese osjećaju građana o čemu se tu radi. Pa i danas kada sam pokazao koliki bunt novaca će dobiti najbogatiji, a koliko malo će dobiti oni koji imaju prosječnu ili ispod prosječnu plaću, to ljudi vide i to ljudi shvaćaju. Ali ja ne mogu shvatiti kolega iz MOST-a koji podržavaju takvu politiku. Znači raslojavanje društva je u ovom trenutku na najjačem. Mi ne smijemo to dopustiti dok ne krenu stvari na bolje. Pa mi smo mogli odabrati da smanjimo doprinose na bruto plaće 2% i omogućimo poduzetnicima da povećaju onima koji imaju niže plaće za značajan iznos, za 100 kuna ili za 150 ili za 200 barem za nešto, ali mi smo se odlučili odnosno ne mi nego HDZ i MOST su se odlučili upravo suprotno da povećaju plaće onima koji imaju 30, 40, 50 tisuća kuna. I to naši ljudi vide i nekada im morate plastično pokazati. Inače ovo je zabavljanje i stvaranje dojma, to je cijelo vrijeme ista stvar kod MOST-a. Umjesto da se uhvate u koštac sa pravim stvarima oni će sada pričati o tome da su 5% izborili za mlijeko i kruh, a sa druge strane neke stvari koje su puno važnije prolaze ispod radara. Ja bih volio kada bi tu postojao sustav, kada bi postojala iskrena namjera MOST-a ne da odgaja HDZ nego da zbilja reformira društvo, ali očito ona ne postoji.
Hvala lijepa. Sad ćemo napraviti stanku do tri sata i onda ćemo nastaviti sa pojedinačnim raspravama. Hvala vam lijepa. STANKA U 13,56 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Danas eto tema dnevnog reda je porezna reforma, odnosno konkretno izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost i Zakonu o porezu na dobit. Meni je jako žao što je jako malo ljudi od strane predlagača prisutno, znači iz redova HDZ-a mislim samo petero ljudi, a po meni bi trebali oni svi biti prisutni jer u suprotnom neće moći čuti argumente koji bi možda mogli utjecati na njihovu odluku da glasuju osim ako ne funkcioniraju kao ona kako bih nazvao to biračka mašinerija gdje jednostavno se oni pojave samo u trenutku izglasavanja recimo ovog zakona, a sve do tada njih ovdje nema. Koji su naši prigovori? Naš osnovni prigovor vezan je uz povećanje PDV-a u ugostiteljstvu. Znači, ugostitelji su u velikom broju mali ljudi, obrtnici ili tipa mala poduzeća d.o.o. koji su znači u suštinskom smislu tu nema stranih vlasnika. Vi recimo u turizmu imate hotele u stranom vlasništvu u slučaju ugostitelja svi ti kako bih rekao koji drže kafiće, lokale oni su domaći rezidenti. Znači sav prihod koji oni ostvare ne ide van, on ostaje ovdje i kada se razlog zašto su oni prikrivali promet, odnosno mi se uvijek bavimo posljedicama, a nikad uzrokom. Razlog zašto su ugostitelji prikrivali stvarni promet je bio u tome što je PDV bio previsokih 25%. I onda je Linić, znači ministar iz redova SDP-a rekao da treba uvesti red nad tim prometom i onda je Linić išao provesti fiskalizaciju. E sad u trenutku kad su ti ugostitelji skrivali svoj stvarni promet i kad im je Linić spomenuo da će se sav promet evidentirati oni su se odmah našli u panici. Međutim, Linić je rekao dečki, cure nemojte brinut PDV će se smanjit. I uistinu PDV je tada ugostiteljima bio smanjen sa 25 na 13%. I u takvim okvirima ugostitelji su mogli da tako kažem prikazivati sav promet. Znači fiskalizacijom problema nije bilo. Uistinu se znači pokazalo koliko tko posluje itd. Međutim, sad se što događa? Sada taj PDV sa 13% skače na 25%, a inače ono što je najšokantnije jest da svaka Vlada od početka valjda uvođenja PDV-a prije izbora obećava smanjenje PDV-a a nakon izbora redovito povećava PDV. To su one priče iz Sanaderove jamstvene kartice, to su priče koje valjda i SDP govorio 2011. prije izbora, a valjda i HDZ u ovoj kampanji. To je jedan lait motiv koji se uvijek provlači. Međutim, umjesto da se PDV smanjuje mi smo svjedoci toga da se on i evo u slučaju ugostitelja povećava. Nesporno je da će velik broj lokala zbog tog nameta koji su na rubu rentabilnosti evidentno će pasti ispod crte rentabilnosti što znači da će svi ti lokali propasti. A kad uzmete u obzir sljedeću misao. Naime, vi imate situaciju da se iz Hrvatske odselilo u ovih pet godina ili četiri koliko već barem 150 tisuća ljudi. I kad tih 150 tisuća ljudi više nema među nama onda njih nema niti u kafićima. Znači, očito da je ljudima koji vode kafiće promet pao, znači kupovna moć tih ljudi je pala onih koji su ostali. Znači ljudi manje troše nego su prije, a uz to 150 tisuća ljudi od kojih je velik dio išao po kafićima njih više danas među nama nema. I što će reći da su prihodi ugostitelja kroz zadnjih par godina sustavno padali s jedne strane, a s druge strane rashodi su rasli. Vi se morate sjetiti recimo povećanja cijene struje, vode i plina. To je bila prva mjera valjda koju je ministar Čačić tada iz HNS-a napravio. I ta poskupljenja su ostala na snazi. Imate kako bih to rekao, znači svi nameti rastu, nabavna cijena roba i usluga također raste. Znači, onaj input znači kada ugostitelji naručuju neku robu ta roba je skuplja danas nego je bila prije 5 godina. Znači, došlo je do inflacije cijena i robe i ovih tzv. fiksnih nameta, odnosno skoro fiksnih, znači vode, struje, plina, režija. I u takvim uvjetima ako imate u obzir i da im se uz to još povećava PDV a prihodi su im pali što sam objasnio i zato jer ljudi manje troše i zato jer ih je sve manje, znači sve manje gostiju. Ja jednostavno ne vidim, znači nije mi jasno kako bi rekao onaj Predrag Raos: „Ni mi je jasno“ koji je smisao ove predložene mjere. I često puta kada bih ja ukazivao na nelogičnost, znači na to da određene mjere će dati rezultate koji će po svojoj prirodi biti za društvo štetni meni bi vaše kolege iz MOST-a ili iz HDZ-a rekli, pa dobro Pernar nemoj samo pričat. Ti kao lijepo govoriš, ali ništa konkretno ne predlažeš, uvijek su se njihovi prigovori meni odnosili ne na sadržaj mojeg govora nego bi oni u pravilu rekli da ja ništa konkretno ne radim, da ništa konkretno ne predlažem itd. Ja sam upravo vođen sa tom mišlju rekao evo idem vam dat priliku, idem dat priliku i znači HDZ-u i MOST-u i napisao sam amandman. Napisao sam amandman na vaš prijedlog izmjena zakona o PDV-u i u tom amandmanu sam predložio da se znači ne povećava PDV na ugostitelje. Mene živo zanima hoće li ljudi koji su mi do jučer govorili Pernar piši amandmane, Pernar predloži, Pernar zašto samo pričaš, zašto nešto konkretno ne napraviš hoće li ti ljudi u trenutku kada sam ja dao taj svoj amandman hoće li ga oni prihvatiti ili će ga odbiti. Moja je velika pretpostavka nažalost da će moj amandman biti odbijen čime će pasti u vodu ona teza da bi vi nešto prihvatili što je logično i dobro šta ja predlažem, ali eto odbijam odnosno nisam u stanju artikulirati. Znači moj amandman bit će vam na stolu, vi ćete o njemu glasati, znači amandman konkretan prijedlog, ne demagogija, ne priča ne ne znam što jest da se ugostiteljima PDV ne diže. I ovom prilikom bi htio reći ugostiteljima da moraju politički razmišljati i da moraju biti svjesni kada idu na izbore da ako podržavaju stranke koje će u suštini glasati za njihovo uništenje odnosno za smanjenje odnosno za povećanje njihovih rashoda i guranje njihove djelatnosti malte ne u neisplativu da ne smiju glasati za te stranke jer sve se na kraju krajeva odlučuje na izborima jer o rezultatu izbora ovisi koliko će tko imati ruku, tko će biti na vlasti. I na kraju krajeva građani moraju znati da ona politika koju podrže na izborima to je politika koju će oni u konačnici dobiti. I ova priča sa PDV-om koji se povećava me podsjeća na priču HDZ-a o tome kako se protive uvođenju poreza na nekretnine. Znači mi smo imali situaciju gdje su HDZ-ovci verbalno masakrirali kolege iz SDP-a zato jer su htjeli uvesti porez na nekretnine i davali su milijun razloga zašto ga ne bi trebalo uvesti. I mi ćemo se danas u klopu ovih izmjena poreza, a danas, kasnije, naći u situaciji da će iste te kolege iz HDZ-a tražiti uvođenje poreza na nekretnine. Ja ću opet dati amandman kojim ću pokušat zaštitit građana od tog poreza, ali ja znam da će oni svejedno to izglasati. I meni je jako žao prvenstveno i građana općenito i ugostitelja pogotovo što će pasti kao taoci jedne politike koja se provodi, ne zato jer gospoda iz HDZ-a to žele, ne zato jer vi iz MOST-a to želite, već isključivo zato jer je Hrvatska stisnuta financijski, kreditori traže svoj danak, oni koji daju kredite ucjenjuju i oni traže privatizaciju. HEP koji dvije milijarde kuna godišnje donosi dobiti on bi valjda za pet godina cjelokupnu vrijednost svoju povratio, ali ne kreditori traže to se mora prodati i na kraju HEP će otići, PDV će se dić, porez na nekretnine će uvesti. To su sve protuljudske mjera. Ja pozivam ovom prilikom građane da se pobune protiv takve politike, ali ne samo protiv HDZ-a i MOST-a ili SDP-a jer nisu te stranke krive, te stranke samo provode politiku koja nam se izvana nameće. Ja ih pozivam da shvate da nije u interesu njih samih da se našom zemljom upravlja izvana i da odluke koje se donose se donose protiv njihovog interesa i u suprotnosti s njihovom voljom. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Za repliku se javio gospodin Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pernar vi ste u svojoj raspravi rekli da vam po hodnicima saborskim prilaze HDZ-ovci govore Pernar napiši nešto, predloži nemoj samo pričat konkretiziraj da vidimo to i možda prihvatimo i osjetio sam u vašem glasu i dio nade da će jedan dio njih možda i prihvatiti to. Ali s obzirom da evo još niste dobro upoznali kako to funkcionira pogotovo kod HDZ-a nemojte se nadati, znači neće oni ništa prihvatiti i nije uopće bitno HDZ-u da li je prijedlog dobar ili nije jer tu nema rasprave o tome da li je prijedlog dobar ili nije nego što su predložili to će i prihvatiti. Ali puno veći problem je za mene taj šta su u samoj kampanji ugostiteljima govorili da će im smanjiti poreze, a sada im povećavaju poreze. I to je vrlo jasna poruka i tu ste dobru poruku uputili i hrvatskim ugostiteljima da znaju sljedeći puta koga ne birati. S te strane nekoga tko im je de facto pogotovo u kontinentalnom dijelu Hrvatske smanjio dobit, uništio perspektivu, njega treba ne birati da te zastupa treba birati one koji ti smanjuju troškove koji ti omogućavaju da jednostavnije posluješ. Ali nastavite i dalje pisati prijedloge zbog toga jer nije loše da hrvatski građani vide to jedno političko licemjerje gdje vam po hodnicima ljudi govore Pernar piši a onda ne žele prihvatiti apsolutno ništa.
Hvala zastupniku Marasu. Odgovor na repliku zastupnik Pernar.
Ma htio bih samo reći još jednu stvar koju naši građani ne znaju, a to je da se amandmani na zakone ne mogu dati tijekom prvog čitanja. Znači meni su stalno govorili kolege iz HDZ-a i iz MOST-a pa Ivane zašto ne predložiš amandmane, a ja ne mogu uložiti amandman jer je prvo čitanje, tek u drugom čitanju zakona se amandman može uložiti. Znači razlog zašto sam uložio taj amandman zapravo gospodine Maras nije zato jer sam očekivao od njih da će to prihvatiti, ja sam zapravo polazio od pretpostavke da će oni odbiti taj amandman što znači da isto ono što ste vi osjetili i što vi znate na neki način sam i ja predosjećao i zapravo ovo nije borba za njihove glasove jer oni će svi glasati po nekom ključu po kojem moraju glasati, a ovo je više borba da se javnosti ukaže pogotovo ugostiteljima na to tko im slikovito rečeno radi o glavni, tko je taj koji im želi izbiti zadnju kunu iz džepa jer vi kada imate kafić vi morate radnike platiti neovisno o tome da li gostiju ima ili nema. Vi morate prijaviti te radnike, oni ne smiju biti na crno, morate najam platiti. Vi ako kasnite sa najmom vas će najmodavac izbaciti. Znači ovdje se gleda na ugostitelje kao neku kastu koja je puna para i sada ajmo mi njima izbit novce. uopće se ne polazi od pretpostavke da velik dio tih ugostitelja se doslovce bore za preživljavanje na ovom surovom tržištu odnosno u jednom sustavu kojeg se u medijima naziva kapitalizam, ali koji zapravo vodi monopolu, vodi uništenju svih malih poduzetnika i zapravo diktatu korporacija koje čak neke od njih i u bonovima plaćaju svoje obveze što je protivno zdravoj pameti. Ali to sve govori o tome kolika je nestašica kunska trenutno u sustavu. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Zastupnik Josip Borić se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa evo danas čitavo jutro govorimo o Zakonu o porezu na dodanu vrijednost i Zakonu o porezu na dobit. Praktički je to bio možda i najkritiziraniji zakon u proteklih mjesec dana jer je eto pronađen jedan prostor gdje bi se nešto moglo kao zamjeriti Vladi i što ona to radi. Međutim, sam zakon ili povijest ovoga zakona seže 20-tak godina unazad i prvi Zakon o porezu na dodanu vrijednost donesen je 21. 6. 1995. godine, pa je nakon toga odgođen da stupi na snagu 1. 1. 1997., pa još jedna odgoda je išla na 1. 1. 1998. godine. Upravo takav izvorni zakon poznavao je dvije stope – jedna opća stopa 22% i jedna niža stopa ili međustopa od 0% PDV-a na određene izuzete proizvode. I to je tako otprilike trajalo do 2006. godine kada se uvodi međustopa u turizmu na usluge hotelskog smještaja polupansiona i pansiona tako da od 2006. takvu stopu od 10% imamo do 2013. godine. 2009. godine ide jedna izmjena Zakona o PDV-u i podiže se PDV-e osnovna stopa sa 22 na 23%. Tada SDP-e u oporbi kaže harač, to je čuvena priča o haraču radi jednog postotnog poena. Međutim, 2012. godine taj isti SDP-e podiže opću stopu sa 23 na 25. HDZ-e tada kaže – harač puta dva. SDP-e je rekao da je to dobrodošla mjera, da ona mora ustabiliti financije i da mora biti u redu država onih koje možda nemaju najbolju stopu ili najmanju, ali da ima i onih država koje imaju istu ili veću kao što je Danska, Švedska, Mađarska, Island, Norveška itd. To su bila objašnjenja zbog čega nešto treba ili ne treba. Da bi nešto nadoknadili, spustili su tada jedan dio ugostiteljskih usluga sa 25 na 10%. Znači, samo jedan segment koji u ukupnom turizmu Hrvatske u ukupnim prihodima hotelskih kuća iznosi negdje oko 20-tak posto ukupnih prihoda. Kada govorimo o kafićima, o restoranima zasigurno je to nešto više. Ono što je važno reći da je 30.11.2012. opet u sklopu izmjena Zakona o PDV-u SDP-e podigao nultu stopu PDV-a sa 0 na 5% za kruh, mlijeko, knjige, udžbenike i rekli su da je to tako jer da je to Europska unija tako rekla i da to tako mora biti i mi smo to tako svi prihvatili jer ne može biti 0%. Nitko tada nije plakao nad cijenom mlijeka, knjiga itd., ali čisto da se ne zaboravi kako je to izgledalo u njihovo vrijeme. I naravno, napravili su ono što sada zamjeraju svima 2013. najprije spuštena stopa ta za ugostiteljsku djelatnost sa 25 na 10, a onda za cjelokupni turizam, znači i za hotelski smještaj ili polupansione sa 10 na 13 zajedno s ugostiteljskim uslugama. To je bilo u skladu tada oni kažu sa Strategijom razvoja turizma. Ja ne mislim da je to bilo tada u skladu s time, ali vratit ću se kasnije na tu strategiju, jer temeljni cilj ove reforme je jasno bio i jasan je i naznačen. U najvećoj mjeri rasteretiti gospodarstvo, rasteretiti kućanstva dodatnih troškova i stvoriti uvjete gospodarstvenicima da mogu ulagati, da mogu stvarati i da mogu otvarati nova radna mjesta. Drugi važan cilj jasno napomenuti, stvoriti stabilan, održiv i jednostavni porezni sustav. Što donosi zakon? Zakon donosi uvođenje međustope PDV-a kažem od 13% na isporuku električne energije tj. na ukupnu cijenu računa, na račune također za otpad, za komunalnu uslugu, na poljoprivredni repromaterijal sadnice, sjemenke i sve ostalo što uz to ide i povećanje međustope sa 13 na 25% za ugostiteljske usluge. Omogućava se odbitak od 50% pretporeza za nabavu ili najam automobila čija vrijednost ne prelazi više od 400 tisuća kuna i povećava se prag za ulaz u sustav PDV-a sa 220 na 300 tisuća kuna s 1. 1. 2018. godine. Tko je protiv toga? Protiv toga je kažem SDP-e jer u njihovo vrijeme je to sasvim, kažem, drugačije izgledalo i svu su svoju politiku smjestili u prostor ugostiteljskih usluga tvrdeći da su njihove izmjene najbolje izmjene bez obzira kažem, što su povećali tada opću stopu za 2%-na poena. E kada smo kod tog povećanja od 2%-na poena, bila je jedna zanimljiva emisija koja se zvala „Otvoreno“ i sjedili jedan sadašnji ministar i jedan tadašnji potpredsjednik Vlade i onda su računali koliko je to 2% PDV-a na ukupni prihod PDV-a u Republici Hrvatskoj. Onda kaže SDP-ov tadašnji potpredsjednik to je 7 milijardi. Onda kaže sadašnji jedan ministar u hrvatskoj Vladi – nije 7 nego 3 milijarde. Znači, pomogli smo vam da ne pogriješite. Naravno da se taj tadašnji potpredsjednik ispravljao cijelo vrijeme jer sve što su računali, uvijek su računali na više. Kako je to izgledalo recimo sa cijenama električne energije i koja je razlika između vas i nas? Evo na tisuću kuna potrošene električne energije 2012. godine još uvijek ste početkom godine plaćali 230 kuna PDV-a. Kada je došao SDP-e plaćali ste 250 kuna ili 20 kuna više PDV-a. Nije im bilo dosta, poskupljivali su struju za 20%. Tih tisuću kuna postaje tisuću i 200 kuna u osnovici. Na to dodate PDV-e od 25% i dođete na račun od tisuću i 500 kuna. Razlika samo 250 kuna više na osnovu poskupljenja cijena električne energije i PDV-a od 2% Što mi nudimo na toj osnovici od 1200 kuna? Smanjenje računa od 250 kuna na 144 kune uštede. Znači, plaćat će se 1356 kuna s PDV-om. Znači, nešto što možemo napraviti, 144 kune. Netko će reći je malo, neko to troši mjesečno, neko to troši možda u cijeloj godini. Isto takvo smanjenje ide i na račun za komunalne usluge, tj. u čistoći. Što će se desiti sa ugostiteljskim uslugama? Mislim da će ugostitelji nastaviti i dalje raditi svoj posao kao što su ga radile od '98. godine do 2013. godine po stopi koju su imali tada od 22, 23 i 25%. Nastavit će kažem raditi u istom smislu, jer mislim da će tržište riješiti i taj problem, znači ponuda i potražnja kao i cjenovna konkurentnost. Tu dolazimo na slične priče koje su se već slušale u Hrvatskoj. Recimo prilikom svakog poskupljenja cijene recimo benzina dok je cijenu određivala Vlada temeljem razno raznih izračuna, pa čim je malo poskočio benzin onda bi svi rekli sad ćemo i mi poskupiti svoje cijene. Čim bi palo sve je ostalo na istom dok to tržište sada nije riješilo i zaista ja mislim da više nitko se ne buni na cijenu benzina koje je u vrijeme SDP-a čak u jednom trenutku bila 11 kuna običan eurosuper. Sada je ne znam 9 kuna koliko. I više-manje to se iznivelira. Što se tiče same strategije mislim da je potrebno najprije pročitati da bi znali zašto uopće o njoj govorimo i na način na koji govorimo. Da bi se kolege iz SDP-a uvjerili da je PDV zaista ništa nije sudbonosno u samoj strategiji morat će je pročitat cijelu da nađe jednu jedinu rečenicu u kojoj se spominje 10% međustope PDV-a jer piše samo u jednoj jedinoj rečenici. Ima strategija skoro stotinjak strana, izvolite pročitati. Što je važno? U toj strategiji postoji i akcijski plan. Akcijski planovi ne navode izmjene Zakona o PDV-u kao nešto što donosi konkurentnost hrvatskom turizmu. Pročitajte akcijske planove, koje zakone treba promijeniti, u kojem su sektoru pa ćete shvatiti da financije tu ne postoje osim u točki 6. na strani 67. gdje piše smanjiti tj. voditi proaktivnu fiskalnu politiku. To je sve što piše u akcijskom planu u smislu da se tiče Ministarstva financija. A što piše o konkurentnosti hrvatskog turizma? Da smo među 30 u svijetu kao najkonkurentniji turizam. Gdje smo najkonkurentniji već sam danas govorio. Znači u broju hotelskih soba, financijskih institucija, bankomata, rent a cara na četvrtom mjestu. U afinitetima prema turizmu 20. mjesto. Raspoloživosti kulturnih atrakcija na 30. mjestu. Kvalitetnoj zdravstvenoj zaštiti na 32. mjestu i osobnoj sigurnosti na 33. mjestu. Prema pokazatelju cjenovne konkurentnosti piše jedna znakovita rečenica. Ja molim da nas čujete s druge strane. Piše najkonkurentniji smo na Mediteranu. To je iz strategije koju ste vi predložili, konsenzusom smo je usvojili u ovom Domu i sada bih se trebao ja sam sebe demantirati ili vi mene, a možemo opet otvorit tu strategiju i pronaći taj dio. Piše vam konkurentnost [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] hrvatskog turizma stranica 14 [[Upadica predsjednik: Vrijeme. Molio bih vas.]] Evo tu ću završiti pa možemo nastaviti.
Hvala. Za repliku se javio zastupnik Ivan Klarin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić, vi ste u ovoj svojoj raspravi od 10 minuta SDP spomenuli čak 17 puta, pa me živo interesira tko je na vlasti SDP, HDZ, ne znam. 17 puta ja sam brojao, 17 puta ste spomenuli SDP, prva činjenica. Druga, da vam nije MOST-a mi bi sad i hranu i lijekove plaćali po stopi od 13%. Prema tome, vi u HDZ-u sjedi jedan. To vam je druga činjenica. Treća činjenica vam je da vam je BDP danas porastao 2,9% a da vi uvodite najveću stopu PDV-a u ugostiteljstvu u Europi nakon Grčke. Drugi puta sjedi jedan. Ovo što ste vi danas napravili i pokušavate se oprati i da 17 puta spomenete drugu stranku, da ni u jednoj rečenici osim u dijelovima rečenice ne spomenete pozitivne pomake ove reforme to dovoljno govori meni, a vjerojatno i hrvatskoj javnosti koja nas sluša da je ovo i za vas jedna katastrofalna porezna reforma.
Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Klarin ja sam radio u školi 10 godina. Takve učenike sam stavljao uvijek u prvu klupu jer nikad nisu čuli dobro ili su uvijek se pravili da nešto nisu dobro čuli, nisu znali ili bi odgovarali krivo. Ja sam spomenuo SDP čisto da znamo gdje su nam polazne pozicije i spomenuo sam dokument kojeg je izradila Vlada Zorana Milanovića gdje smo mi o ovome raspravljali ovdje, glasali smo 2013. godine o tom dokumentu. Predstavio ga je ministar Lorencin nakon što je Ostojić smijenjen, ja sam govorio u ime kluba i znam što sam govorio i znam što piše. I ne mogu prihvatiti da nam konkurentnost hrvatskog turizma svodite na PDV. Jer taj dokument, tu konkurentnost ne označava PDV-om. Znači, naveo sam vam što čini konkurentnost hrvatskog turizma i što piše i gdje smo to dobri, a gdje smo loši. A piše da smo loši u ljudskim potencijalima jer imamo problema u strukovnim školama. Piše da smo nekonkurentni u legislativnom okruženju jer smo često mijenjali zakone. To piše. I piše gdje smo konkurentni i to sam vam pročitao. Ali vi želite čuti samo ono što vama paše. Ja vam tvrdim poštujući logiku, da je taj ugostitelj sa 25% PDV-a i sa 22 i sa 23 poslovao od '98. do 2013. godine, da je 3 godine poslovao stopom PDV-a od, međustopom od 13 ili od 10%. I da danas će opet poslovati sa stopom od 25% i da će on raditi kao što je radio i do sada. I da će tržište riješiti pitanje ponude i potražnje. Hoće li dizati cijene? Možda hoće. Zašto nisu spustili cijene kada su trebali? Ne znam. To je njihovo opravdanje i mogu govoriti što hoće. Ali ako si bio konkurentan sa 13% na istoj cijeni i nisi je spustio, sada ćeš ostaviti istu na istom, na većem PDV-u. Znači da postoji prostor na kojem možeš djelovati. Ako vi to ne razumijete onda vam navodim sve ono što ste radili i koliko ste opteretili hrvatske građane. Mi smo odlučili pojeftiniti račune, a vi ste protiv toga. U redu.
Hvala zastupniku. Zastupnik koji se javio za repliku Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Boriću, sada evo u ovom vašem odgovoru na repliku gospodinu Klarinu ste mi u biti ukazali koliko je moja supruga bila mudra kada mi je rekla moraš upoznati učitelja svoje djece. Znači, vrlo bitno je upoznati učitelja svoje djece jer ipak ta osoba odgaja tvoje dijete isto kao što ga odgajaš i ti. I sada vidim u biti s obzirom da je to vrlo bitno i ukazali ste mi koliko je to bitno i vašim replikama. Ne bi volio da moje dijete na taj način sluša godinama, godinama svog učitelja. Druga stvar [[Upadica predsjednik: Molim vas lijepo.]] Nisam čuo što si rekao Bulj [[Upadica predsjednik: Molio bih zastupnike.]] Druga stvar, rekli ste čitav niz stvari koji u biti ne stoje. Znači ne samo što ste 17 puta spomenuli SDP-e nego ste išli čak i u nebuloze, kaže: „Dok je bio SDP-e na vlasti cijena benzina je bila 11 kuna.“ Pazi! Mislim, kakve to veze ima sa SDP-om. Sad je, kaže, 9 kuna. Pa onda kaže dalje: „Mislim da će ugostitelji i usprkos stopi od 25% nastaviti raditi svoj posao.“ Ma dajte, ne, kaj zbilja? Znači, ja sam mislio da će od sutra onda svi zatvoriti lokale ako se usvoji stopa od 25%. Znači, gospodin Borić misli da će nastaviti raditi svoj posao. Nevjerojatno, ne. Pa onda kaže dalje, kaže: „Najkonkurentniji smo na Mediteranu, to smo jednoglasno ovdje usvojili.“ Pa, što je tu sporno ako je to tako? Zašto dižemo stopu 12%, da budemo nekonkurentni? Pa onda počne pričati o PDV-u. Pa molim te, nemojte u HDZ-u pričati o PDV-u. Tri puta ste pred izbore govorili da ćete smanjiti stopu PDV-a. Niste ni jednom to napravili [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Znači, kada HDZ-e o PDV-u počne pričati znate da se ne bude nikaj desilo [[Upadica predsjednik: Zastupnik Maras, vrijeme.]] Hvala vam lijepo.
Prije nego nastavimo, ja moram upozoriti da je bilo vrlo neumjesno način na koji ste se obratili zastupniku i molio bih da se suzdržite od takvih komentara u budućnosti. Povreda Poslovnika zastupnik Bulj.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Maras je povrijedio Poslovnik u prvom svom dijelu raspravljanja jer nije govorio o temi, članak 238., jer nije govorio o temi koja je predmet rasprave. Tema je rasprave porezna reforma, nije kurikularna reforma, tako evo čisto da iskoristite, da upozorite zastupnike kada skrenu s teme. Hvala.
Hvala. Zastupnik Bulj, upozorio sam zastupnika Marasa. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Maras, neću se spuštati na vašu razinu. U Hrvatskoj ima negdje oko 50 tisuća ljudi koji rade u hrvatskim školama, uče našu djecu. Vrijeđajući mene, vjerojatno ste pokušali uvrijediti i sve njih. Ali to je vaše pravo kao i prava ostalih, i ne znam, medija i bilo kojih drugih da o tim ljudima govore na taj način. Ja sam ovdje računao, pokazao argumente, vi ste pokušali vrijeđati, zašto možda nema uopće smisla da raspravljamo dalje. Možda je najbolje primijeniti onu čuvenu izreku iz prve vaše unutarstranačke kampanje kada su govorili o kolegi Marasu njegove stranačke kolege, kažu: „Saslušati, ignorirati i eskivirati.“
Nemojte me prisiljavati da upućujem opomene, a nakon toga i strože kazne. Mislim da možemo u civiliziranoj raspravi nastaviti. Zastupnik Nikola Grmoja javio se za repliku.
Poštovani predsjedniče. Kolega Borić mislim da bih u ovoj ovdje raspravi u pojedinačnim trebalo govoriti o pozitivnim aspektima ove porezne reforme kojih je puno. Naravno, uvijek će biti onih koji će biti oštećeni. Ovo je jedan sveobuhvatan paket. Činjenica je da kroz porez na dobit i porez na dohodak dolazi do velikog rasterećenja koje će nadam se pokrenuti investicije i novo zapošljavanje. Što se tiče PDV-a dobro je što smo zajedničkim dogovorom došli do toga da oni koji nude uz smještaj usluge hrane i pića znači da njima ostaje niži PDV-e što neće ugroziti investicije u turizmu, što je najbitnije. Što se tiče ugostiteljstva naravno da bismo svi voljeli da je taj PDV-e što niži, ali trebamo uzeti naravno u obzir želju, i namjeru i cilj ministra Marića da proračun bude održiv, da ne dođe do velike proračunske rupe jer je došlo do velikog poreznog rasterećenja. A što se tiče ovih brojki koje ste naveli da je jedan potpredsjednik Vlade u emisiji znači, uduplao iznos, to ne čudi s obzirom da je taj čovjek bio stroj za optimizam. On je uvijek volio napuhavati brojke. Jedino što me čudi, je činjenica da se nakon tog gafa u emisiji „Otvoreno“ više nikada nije u njoj pojavio. Evo, hvala.
Zahvaljujem zastupniku Grmoji. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja, ali mi smo u toj emisiji njima pomogli jer su oni sami izračunali da su opteretili hrvatske građane za 7 dodatnih milijardi. Onda ga je gospodin Ćorić tadašnji ministar upozorio da nije toliko, nego samo 3 milijarde više sa 2%-na poena osnovne stope PDV-a. I danas kažem, ovdje slušamo da ovaj zakon ne valja s obzirom da evo, jednu međustopu diže za 12%-nih poena. Kada uđemo u poslovanje hotelskih tvrtki koje nose hrvatski turizam, recimo na malim iznajmljivačima koji imaju negdje oko 400 tisuća ležajeva, ovaj zakon na njih ne ostavlja apsolutno nikakav utjecaj. Kada gledamo onih ostalih 400 tisuća, to je organizirani institucionalni smještaj – hoteli, kampovi i sve ostale vrste smještaja. Oni imaju međustopu od 13% koju su imali i do sada. Ništa im se ne mijenja. Što im se mijenja? Ugostiteljske usluge. Kada uđemo u prihode tih kuća, 75% prihoda tih kuća je na dijelu smještaja onih ukupnih prihoda. Znači, tu im sve ostaje isto i konkurentni su jednako kao što bili do sada. Što im se mijenja? Onih 25% ugostiteljskih usluga. Zašto je njih kritiziram? Jer su oni onu osnovnu međustopu od 10% koja je bila na usluge smještaja zajedno digli sa ovih 25% ostalih u smislu ugostiteljskih usluga i onda su 100% digli za 3 postotna poena od 10 na 13. i tu je onda došlo do otežanja dijela prihoda tj. ne konkurentnosti u dijelu smještaja, ali oni to ne žele priznati. I tada su otišli kontra Strategije turizma koju smo ovdje usvojili. Oni kažu da mi danas to idemo koji su to napravili. Mi smo u petom mjesecu usvojili strategiju, a u desetom mjesecu su mijenjali zakon koji stupa na nagu 2014. i podižu PDV sa 10 na 13% za ugostiteljske usluge. Treba biti iskren i reći to je tako i stvar riješena.
Hvala zastupniku Boriću. Zastupnik Branimir Bunjac javio se za repliku.
Hvala predsjedavajući. Kolega Borić, vi ste upravo sada u svojoj raspravi ustvrdili da između vas i SDP-a postoji nekakav razlika po pitanju cijena električne energije pa ste elaborirali da se u biti radi o nekoj razlici od 140 kuna godišnje u cijeni za jedno kućanstvo. Ako je to razlika ja vam moram reći da u biti nema razlike između vas i SDP-a radi se o nekakvim minimalnim promjenama koje građanima ne donose nikakvu bitnu korist. Da ste vi zaista socijalno osjetljivi kao i vaše kolege iz SDP-a kada budu na vlasti onda biste prestali sa praksom isključivanja struje socijalno ugroženim obiteljima, teroriziranjem siromašnih, starih, bolesnih i djece kojima protuustavno i protuzakonito uništavate imovinu koju su oni sami plaćali i ostavljate ljude da sjede u potpunom mraku kao u srednjem vijeku bez ikakve mogućnosti da obavljaju svoje normalne svakodnevne aktivnosti. Ako ste već tako socijalno osjetljivi kao što tvrdite u vezi električne struje molim vas također da mi odgovorite na pitanje, zašto Vlada od idućega mjeseca bez najave umanjuje participaciju za troškove stanovanja osobama slabijega imovnoga statusa odnosno onima koji žive od zajamčene minimalne naknade, a za iznos od 200 kuna koje te iste obitelji dobivaju kao vaučer za struju? Dakle mi vidimo da se u proračunu ima pet milijardi kuna za povećanje rashoda, vidimo da se ima za plaće saborskim zastupnicima i ministrima, vidimo da se ima za plaće uprava i za bogataše, ali se nema za vaučere građanima pa se eto mora uzeti opet socijalnim slučajevima da bi se to nekako ipak opravdalo. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac, drago mi je da ste i vi na pozicijama SDP-a da se protivite smanjenjima ukupnih računa za električnu energiju. Možda je to vama malo, ima puno kućanstava koji mjesečno plaćaju tisuću kuna pa ovih 144 kune sigurno puta 12 nešto znače. Možda ima i manje onih kojima je to možda ukupni godišnji iznos kojeg plaćaju možda u stanovima itd., ali kada se doda na to i računi za komunalne usluge kada govorimo o čistoći, shvatit ćete da ipak činite nešto što ide kontra onoga za što se vi kao zalažete. A cijelo nam vrijeme ovdje tumačite već a jedno mjesec i pol dana da su zaduženi zaduženi, a siromašni nisu bogati i da treba pomoći upravo siromašnim. I sada kada to činimo, vi ste protiv toga. Mislim da ste na dobrom putu da ostvarite ono što sam vam neki dan rekao da će od tog Živog zida ostati samo dvije cigle, a vidim da se to zaista u tom dijelu i događa.
Hvala zastupniku Boriću. Zastupnik Franjo Lucić javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Boriću, potpisujem vaš raspravu jer ona je doista bila u kontekstu izuzetno dobrih izmjena poreznog sustava koji doista do sada evo slobodno mogu reć, u ovome kontekstu i u ovakvom obujmu nije viđen ali prije svega u pozitivnom smislu. Svjedoci smo, a ne mogu to propustiti jel to sam govorio i u svojoj pojedinačnoj raspravi prije nekoliko dana da upravo SDP-ova vlada koja je bila četiri godine je zabilježena kao vlada koja je napravila tako rekuć najveći nered upravo u poreznom sustavu mijenjajući zakone i dovodeći u nesigurnost sve one potencijalne investitore u RH. I upravo ove porezne izmjene koje su sada aktuelne koje su i najveće porezne izmjene od devedesetih godina, daju garanciju i opstojnost i budućnost hrvatskog gospodarstva. najbolji su to pokazatelji da je javni dug smanjen, da je deficit smanjen, da je rast BDP-a koji je danas objavljen također u uzlaznoj putanji. A reći ću samo nekoliko riječi o vašoj vladi u prethodne četiri godine. Imali ste predznak rasta BDP-a u svim godinama osim zadnjeg kvartala četvrte godine. Pa gospodo, da li o tome bilo što više govoriti, a danas ste protiv ovih poreznih reformi. I nekoliko riječi samo oko ugostiteljstva. Slavonci su radili i kada je PDV bio i 10 i 12 i ne znam koliko je bio 13% na Jadranu, a … izgleda da će raditi i ubuduće jer nemaju perspektive u Slavoniji [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] A upravo bi porez trebalo smanjiti na poljoprivredne proizvode, ali o tome sigurno doći vrijeme za govoriti puno više.
Hvala zastupniku Luciću. Odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Lucić, SDP ne voli kada ih podsjetimo što su radili, ali ja to radim uporno i često jer to su brojke i to se ne može sakriti, to je zabilježeno i moramo ponoviti po ne znam koji puta. Podigli su međustopu PDV-a sa nula na 5% za kruh, za mlijeko, za knjige, za udžbenike, za lijekove i sve ostalo što još ide uz to. Oni su to napravili 2013. godine. Smanjili su međustopu sa 25 na 10 samo za ugostiteljske usluge, pa sve skupa podigli za 3%-na poena i za hotele, i smještaj i ugostiteljske usluge. Podigli su opću stopu PDV-a sa 23 na 25%. To je njihov učinak u 4 godine njihovog mandata. Opterećenje na godišnjoj razini, vidjeli ste i sami kako računaju, rekli su 7, mi smo im rekli barem 3 za onaj dio što se tiče opće stope, a vjerojatno je bilo puno učinaka i na svim ovim ostalim međustopama. I zato su danas ponovno tu gdje jesu u oporbi jer su nevjerodostojni i ne znaju čitati dokumente koje su donijeli sami, a to je Strategija razvoja hrvatskog turizma gdje se upravo sama međustopa PDV-a spominje u jednoj jedinoj rečenici i gdje se uopće ne spominje ona u smislu konkurentnosti hrvatskog turizma, nego svi ostali važni čimbenici koji upravo i čine turizam konkurentnim, a to je sve, samo ne priča o PDV-u. I to oni moraju shvatiti. I nije lijepo, kažem, da izgovaraju neistine u ovom domu jer postoji dokument, i postoje stranice, i postoji jedno poglavlje koje kaže konkurentnost hrvatskog turizma, a ono u jednoj rečenici samo kaže, to je SDP-e napisao, prema pokazatelju cjenovne konkurentnosti najkonkurentniji smo na Mediteranu. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Boriću. Zastupnik Miro Bulj se javio za repliku.
Hvala lijepa. Kolega Boriću, nabrojali ste neke činjenice iz ove porezne reforme kao što je da će biti ili ostati iste cijene na osnovne životne namirnice zbog kojih smo imali i rasprave prije same porezne reforme svakodnevno su se donosile čak i košarice sa životnim namirnicama. Ali je činjenica da ovom poreznom reformom imamo i jeftiniju električnu energiju, određene komunalne usluge i drago mi je da je to primijetio i u ime Kluba govorio i kolega Lalovac gdje se pozitivno ponio po ovoj reformi. Naravno da imamo ovdje i poljoprivredu, i da imamo i pojeftinjenje tj. manji PDV-e prema repromaterijalu, ali je činjenica da što je udar u biti i na uvozni lobi. Međutim, činjenica da u zadnjih četiri, pet godina imali smo 64 tisuće proizvođača mlijeka, danas imamo 4 tisuće 800, a 5 milijardi kuna je uloženo. To bi trebao možda bolje obrazložiti bivši ministar Jakovina, on je tu najstručniji. Činjenica je da imamo 100 tisuća manje ljudi u Slavoniji zbog sredstava koje su EU fondovi trebali biti dodijeljeni našim OPG-ovima, a dodijeljeni su sasvim drugim osobama koje su fiktivno otvorile OPG-ove. I zasigurno bi ove porezne reforme još veći učinak imale po pitanju poljoprivrede da nisu u krivi džep otišla ta sredstva za vrijeme gospodina Jakovine koja su usmjerena, umjesto na male OPG-ove usmjerena su tajkunima. Znači, puno učinkovitije da prethodne vlasti nisu radile ono što su radile i zato smatram da porezne reforme imaju određene dobre učinke, ali da s vremenom treba sagledati kako će biti situacija i činjenica da milijardu i pol kuna zbog neoporezivog dijela plaće sa 2 i 600 na 3800 ide znači u džepove naših građana koji će se ipak trošiti [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Hvala lijepa.
Zastupnik Borić odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, mi moramo ponavljati jer kažem, sve ovo što piše u zakonu on ima brojke i može se izračunati i zato ja ponavljam kako je to izgledalo samo na računima za električnu energiju. Oni su nam ponudili 270 kuna poskupljenje na potrošnji električne energije od tisuću kuna kao rezultat njihove politike, energetske politike ili brige o hrvatskim građanima, a mi nudimo smanjenje tj. plaćanja PDV-a i uštedu na istom tom računu ili potrošnji od tisuću kažem kuna za 144 kune i to se može izračunati primjenom određenih parametara i ovih stopa. I oni kažu, mi smo protiv toga, protiv smo smanjenja i inzistiramo da budemo protiv. A što da im mi na to kažemo? Budite protiv. Mi ćemo nastaviti i smatramo da ovaj zakon raspravljamo ga sada kažem u jednoj manjoj grupi, ali reforma je cjelovita i dat će sigurno pozitivne rezultate. A tu se oni najviše, kažem, boje jer sve njihove reforme su išle s rezultatima prema dolje tj. u negativu. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Boriću. Zastupnik Nenad Stazić javio se za repliku.
Kažete kolega Borić da na 14. stranici Strategije razvoja turizma piše kako smo najkonkurentniji na Mediteranu. Pa da. Meni jedino nije jasno zašto je HDZ-u stalo da sada prestanemo biti najkonkurentniji na Mediteranu. Vi kažete da ugostiteljima je posve svejedno koja je stopa PDV-a i da će oni jednako raditi i sa 13% i sa 25%. Ali, što vi kažete na to što je tisuću ugostitelja u Splitu napustilo skup kada je tamo bio … [[ne razumije se]] Evo vam izvještaj „Slobodne Dalmacije“ Skandal u Hotelu Lav u Splitu „Ugostitelji bojkotirali Capellievog pomoćnika. Kada je stupio za govornicu njih tisuću uz zvižduke napustilo dvoranu. Ugostitelji su očekivali odgovore od resornog ministra vezano za najavljeno povećanje PDV-a sa sadašnjih 13 na 25% od siječnja iduće godine protiv čega ugostitelji negoduju već mjesec dana pojašnjavajući kako će to njihovu uslugu učiniti nekonkurentnom na međunarodnom tržištu.“ Ponavljam, slušajte me Boriću – da će to njihovu uslugu učiniti nekonkurentnom na međunarodnom tržištu – pa to vam ne govori sada Stazić i Maras i SDP-e u Saboru. To tisuću ugostitelja uz zvižduke govori u Splitu u Hotelu Lav. Pa nemojte vi replicirati, odgovarati na repliku meni, pa replicirajte njima. Njih tisuću vas je izzviždalo i mi samo to govorimo ovdje da tisuću predstavnika ugostitelja zviždi vašoj odluci, a vi nju ovdje hvalite kao genijalnu.
Hvala zastupniku Staziću. Odgovor na repliku zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Stazić i vi, kao i ja, znamo sve modele ili mogućnosti koje demokracija pruža. Jel' tako? Vi ste recimo bili jedna Vlada koja je svaki tjedan dobivala jedan referendum i to je bio oblik pobune građana protiv nekih vaših aktivnosti koje ste poduzimali. Tako je i ugostiteljima. Imaju svako pravo izraziti svoje nezadovoljstvo, reći što misle, predložiti svoja rješenja i to im nitko ne može zabraniti. To što su oni zviždali pa neka zvižde, što bih ja to njima zabranio. Pa niste vi dobivali samo pljesak u protekle četiri godine. Pa vama se zviždilo iza svakog kantuna. Pa vas je narod izviždao na izborima dva puta u godinu dana ako to možemo prenijeti. Pa ne za to što ste bili dobri i savršeni nego ste bili loši. Pa i ovaj kolega koji je otišao je rekao da je u lošem društvu bio. I da je došao sada pameti i što sada. Ali mi tvrdimo, a to pokazuju brojke, da smo najkonkurentniji na Mediteranu, i to je ministar u svom uvodnom govoru rekao. Rekao im je na sastanku kojeg smo imali ovdje na jednoj tematskoj sjednici, da smo po indeksu konkurentnosti na nivou Portugala koji zajedno s nama ima od onih indeksa 100, 74. Da imamo prostor od 30 nekakvih indeksnih poena da dođemo na razinu prosjeka Europske unije. A ima i onih koji su iznad 100. Pa znači da postoji prostor. Ali vi to isto dobro znate kada odletite ovdje u neku državu Europske unije ili u neki hotel, pa znate da je tamo ponešto skuplje nego ovdje kod nas. Pa i hrana, i piće i sve ostalo. I nemojmo se mi upuštati u to kako će se formirati cijene. Cijene formira ponuda, potražnja i tržište. Za to smo se borili. Kako će se one formirati nakon podizanja ove međustope? Pa to će odlučiti valjda svaki ugostitelj za sebe. Pa nismo valjda u socijalizmu da svi imamo jednake cijene. Pa to bi značilo da su onda svi morali spustiti cijene kad je pala međustopa. Međutim, očito da to možda i nije bilo tako. Ja ih podržavam u svakom njihovom dijelu gdje oni smatraju da demokratski trebaju izraziti svoje nezadovoljstvo i neslaganje. I nitko im na tome ne treba biti kriv [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]]
Hvala. Prije nego što krenemo na sljedeću pojedinačnu raspravu ja bih zaista zamolio saborske zastupnike, ne želim vam ukinuti slobodu govora i mogućnost repliciranja, ali mislim da za replike unutar istoga kluba zaista nema smisla osim ako se niste uspjeli dogovoriti unutar vlastitoga kluba. Sljedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Lijep pozdrav ministru, državnom tajniku, evo njega ću posebno pozdraviti jer je prvi put s nama i vjerojatno ova tema je dobar uvod u ovo buduće vrijeme u kom će raditi, a s obzirom evo poznajemo se jedan niz godina pa evo da i prenesem zapravo na neki način i poruku koju sam i prošli put prenosio, a to je zajednička želja i Ministarstva financija i mene kao bivšeg ministra gospodarstva, da pomognemo gospodarstvu, da pomognemo poduzetnicima. I ova reforma, ja sam je i tada bio pozdravio, da ima stvarno cijeli niz pozitivnih stvari koje mogu doprinijeti razvoju poduzetništva i da ćemo unaprijediti pogotovo u jednoj općoj slici. Ja, nadam se, da ta očekivanja koje ima Ministarstvo financija i cijela Vlada da će se obistiniti. Tada, a i sada bih se vratio na temu, s obzirom da dolazim s potpomognutog područja, apelirao sam bio i na ministra i na suradnike, da se još jedanput razmotri ukidanje povlastica za porez na dobit, ali evo iskoristit ću malo i zlouporabiti, nije tema danas, ali isto tako odnosi se i na porez na dohodak od samostalne djelatnosti. Kad pogledamo razlog zbog čega sam odgovorio, govorio sam prvenstveno radi toga što želja i, da tako kažemo, državne vlasti isto tako, i regionalne, i lokalne vlasti, da pomogne našim poduzetnicima na tim područjima. Ne govorimo o 264 grada i općine gdje poduzetnici imaju poteškoća. Nije to samo da imamo područja koja poteškoće ima samo po sebi nego isto tako i gospodarstvo ima poteškoće. I naša je želja da im pomognemo. I pomažemo im kroz razne vidove i potpore koje osiguravamo s lokalne razine, regionalne, isto tako nacionalne. Ali što se događa? Niti sredstava ima dostatno da bi im pomogli u cijelosti niti su osposobljeni da bi koristili određene fondove koji su na raspolaganju i puno njih ostane čak i bez one potpore koja se odnosi na potpore male vrijednosti da unutar jednog razdoblja mogu se naći u tome. I onda što im ostane? Ostane im zapravo ta olakšica od poreza na dobit koju mogu koristiti, i na neki način to im je način kako pomažemo u tim područjima da oni zapravo i svoje poslovanje održe. A ono što je nama, s obzirom da sam bio i čelnik lokalne samouprave, svaka i ona najmanja mjera koju možemo predočiti da nam je konkurentna prednost mi je koristimo, koristimo da imamo neku poslovnu zonu, koristimo da ih oslobodimo od komunalnog doprinosa. Kažemo evo, kod nas imate olakšicu i radi toga je upravo bila i moja intencija kad sam se i obratio i zamolio da se još jednom vidi taj cijeli paket koji je vrijednosti 40-tak milijuna kuna, da još jednom razmotrite u svojim projekcijama da ipak omogući se tim područjima prve i druge skupine koji su najviše ugroženi da im se pomogne. Evo, ja cijenim što je ministarstvo uvažilo onaj dio koji se odnosi na Grad Vukovar, gdje je Gradu Vukovaru vratilo puno oslobođenja, znači u cijelosti oslobođenje plaćanja na dobit. Ali kažem, moram jednostavno s obzirom da dolazim iz općine koja je susjedna do Grada Vukovara, moram protestirati, moram jednostavno da bi zaštitio upravo radi jedne odredbe za koju smatram da je vjerojatno nepoznavanje stvarnoga stanja tamo navedena, a to je da olakšice za Grad Vukovar one su priznate, ali na način da radnici koji se zapošljavaju najmanje 50 posto njih mora doći s područja Grada Vukovara ili potpomognutog područja prve skupine. Ja bih samo ukazao da susjedne općine, među kojima je i moja, mi smo svi znači svi potpomognuto područje druge skupine. Pokušavam samo slikovito pokazati što se događa. Događa se da radnik sa susjedne općine gdje je nerazvijeno gospodarstvo, gdje nema dovoljno radnih mjesta, traži svoje zaposlenje u Gradu Vukovaru. Na ovaj način ako on neće biti prihvatljiv poslodavcu, s obzirom da bi mogao izgubiti svoju olakšicu na koju Grad Vukovar ima pravo, izbjegavat će zapošljavanje ljudi koji su sa susjednih područja. I mislim, s jedne strane hajde kao stanovnik, kao čelnik što sam bio tamo, izgubili smo pravo na olakšice. Ali s druge strane kako da pojasnim mojim radnicima koji tamo žive da jednostavno u budućem vremenu imat će poteškoće dobivanja radnoga mjesta u Gradu Vukovaru. Kod poduzetnika naravno koji žele za sebe dobro, ali će ispasti susjedne općine kolateralne žrtve. A ja bih samo naglasio da Grad Vukovar je propatio, puno je ljudi tamo stradalo tijekom ovoga rata, ali isto tako nisu ga branili samo građani grada Vukovara, tamo je bio cijeli niz ljudi iz susjednih općina, tamo je bilo isto tako iz općine Tompojevci, odakle sam ja, bilo je iz općine Bogdanovci, i općina Bogdanovci isto i samo mjesto je stradalo jako. I radi toga ja još jednom apeliram evo da ministre uvažite ovo što govorim, ovo govorim od srca i od želje stvarno da mogu se vratiti kao zastupnik tamo i da mogu reći ljudima evo stvarno smo shvatili koju smo poteškoću i napravili s time. Ja bih ako možete uzeti u obzir, makar taj detalj, da potpomognuto područje oko grada Vukovara skupine 1, nema ga. Najbliže je Gunja ili ti dijelovi uz Savu, Markušica ali znači susjedne općine gdje većina ljudi zapošljava se u gradu Vukovaru niti jedan nije potpomognuta područja prve skupine pa razmotrite to još jedanput, tako evo, nadam se evo da ćete i na Vladi razgovarati o tome jer to ne samo da ja govorim nego i sa kolegama koji su čelnici lokalnih samouprava, koji su isto tako iz HDZ-a. I ovo je stav kojega dijelimo, ja ovdje zapravo pokušavam biti glasnogovornik cijeloga toga područja i pomoći svima nama da ostanemo tamo. Jer u slučaju da ne dođe do ove promjene svaki poduzetnik prvo, ono što ostaje će poželjeti da svoje poslovanje pokrene u Vukovaru jer osigurava mu se ta olakšica. Svaki radnik koji želi se zaposliti u gradu Vukovaru će prebaciti svoje prebivalište da bi bio konkurentan na tržištu rada i preseliti će se u Vukovar. I što smo onda napravili? Ja bih samo rekao jednu nelogičnost koju smo imali u prošlom vremenu kada smo pomagali mladim obiteljima sa materijalom za gradnju stambenih objekata pa smo rekli ono možete na području od posebne državne skrbi i dobiti ćete tu povlasticu. Ljudi su racionalno razmišljali na način ako već dobijem materijal, mogu kupiti građevinsko zemljište a onda idem izgraditi u gradu Vukovaru ili ne znam u naselju Mirkovci koje je uz Vinkovce gdje će vrijednost te imovine biti veća. I dogodilo se da smo iz jedne dobre namjere raselili područja ostala gdje su inače živjeli, znači … [[Govornik se ne razumije.]] rekli gradite u mjestu iz kojega dolazite a bojim se da bi i ova mjera mogla upravo utjecati tako i dodatno depopularizirati područja koja su naslonjena na grad Vukovar a sam grad bez jakog okruženja koje se razvija definitivno onda neće moći opstati u dužem vremenu. Prema tome, nije to samo područje grada Vukovara, vjerojatno ove poteškoće će osjetiti i poduzetnici. Ja kada sam vidio, znači imali smo sve skupa 779 je gospodarskih subjekata koji su koristili za znači 2015. za 2014. tu olakšicu. Mislim da je to jedan mali broj subjekata i mislim da je to mjera koja njima pomaže, to je ta potpora male vrijednosti. I ako možete u svojim projekcijama, još jednom apeliram da probate pronaći model kako da ta sredstva ostanu. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Paneniću. Prvi zastupnik koji se javio za repliku jest Davor Vlaović.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Panenić, u potpunosti podržavam vaše zahtjeve da se i Tompojevcima i Vukovarom i Soljanima i Drenovcima, Babinoj Gredi, Bošnjacima i svim općinama u Slavoniji i Baranji, pa i u Zagorju i Podravini koje su u teškoćama mora naći načina pomoći. Međutim, ako već niste ovoj vašoj jer nije mjesto Sabor da vi ili ja volite ministra ili da mu kažete da još jednom razmotri, nego postoji način u pripremi zakonske procedure da se to, uoči sjednice Vlade sa svojim kolegama ministrima mogli riješiti. Ako već nije tamo riješeno predlažem vam da napišete amandman, još uvijek stignemo i mi ćemo vas iz oporbe svi podržati ako već kroz poziciju vlasti ne možete takve stvari riješiti za nerazvijena područja u RH. Uložite amandman, mi ćemo vas svi podržati. I još bih volio da ste spomenuli i problematiku u poljoprivredi, pozdravljamo naravno smanjenje PDV-a na sjeme, gnojivo, zaštitu bilja. Pa evo uvrstile ste i stočnu hranu jer znamo koliko je teška situacija u stočarstvu. Ali evo zbog dida Mate kojem je krava bolesna, kojem je 3, 4 puta veterinar dolazio gdje troškovi liječenja dođu i do 3, 4 tisuće kuna tražimo i mi od vas da podržite naš amandman, da se uvrste veterinarski lijekovi i usluge. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Evo hvala na ovoj potpori, upravo ovoj intenciji. Nadam se samo da će ovakva potpora biti i u cijelom ovom paketu zakona jer sigurno je ono da ne možemo reći da ovi zakoni u cijelosti kada gledamo narušavaju stanje gospodarstva nego upravo će unaprijediti. Kažem, možda ove sitne mogućnosti koje sada imamo tijekom ove rasprave i koje će i ministarstvo uvažavati kada bude sagledalo sve skupa. Predložite, a ja bih ipak volio da budemo tu integrirani pogotovo sa ove pozicije gdje … [[Govornik se ne razumije.]] dajemo potporu i Vladi a evo i ministru da kroz ovo i sami predlože te promjene, tako da ne bude to politikanstvo, jer ja govorim o nekim stvarnim potrebama koje se javljaju na terenu. Prema tome onda to kada se sasluša onda svatko može razumjeti i nadam se evo da nećemo morati ulagati amandman sa ove pozicije koje imam ja i da ćemo zapravo biti suglasni oko tih stvari koje su minimalna potreba za neke poduzetnike koje evo i poznajemo, koji se žale, koji nam upućuju svoje želje. Kažem a za poljoprivredne proizvođače slažemo se da, mali poljoprivredni proizvođači oni će od ovih mjera imati koristi. Ono što bismo mi voljeli je rast i nadam se da u budućem vremenu PDV koji svi veliki, veći su u sustavu PDV-a da će i oni imati dodatne olakšice koje će im pomoći ako već ne mogu koristiti olakšicu PDV-a da onda mogu koristiti neku drugu. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Paneniću. Zastupnica Ana-Marija Petin javila se za repliku.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo kolega Paneniću vi ste spomenuli jedinice lokalne i regionalne samouprave da oni imaju veliku želju i da pomažu poduzetnicima ali nažalost određene i velik broj jedinica lokalne samouprave pa i županije nemaju fiskalnih mogućnosti da pomognu svojim poduzetnicima jel' vi ne smatrate možda da je to ipak zadatak države i da sa poreznim zakonima, sa ovakvom jednom reformom trebaju ići u smjeru olakšavanja poslovanja poduzetnicima i obrtnicima jer i dalje je puno nameta koje naši obrtnici moraju platiti, a čega se nismo dotakli ovom našom poreznom reformom i kao što sam i istakla u svom izlaganju današnji poduzetnici su ništa drugo nego samo skupljači novaca za državu koje onda preusmjeravaju državi te novce koje skupljaju u međuvremenu im dolazi niz inspekcija, niz kontrola i jednako tako koje skupljaju isto novce i pune državni proračuna a na sve te transakcije banke im uzimaju ogromna, ogromna sredstva od plaćanja naknade, na uplate, na isplate, na svaku transakciju posebno na kartična poslovanja. I jednostavno jer ne smatrate da bi tu ipak država trebala usmjeriti svoju reformu prema olakšavanju poduzetnicima i obrtnicima a jednako tako i u poljoprivredi da bi trebali ipak biti puno ozbiljniji zaokreti da se smanji PDV i na izlazni prehrambeni odnosno poljoprivredni proizvod. Jer na taj način bi u stvari stvarno pomogli i poljoprivredi i poljoprivrednim proizvođačima i samom selu i ruralnom prostoru.
Hvala zastupnici Petin. Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Hvala. Ja se moram reći ne mogu složiti, ne mogu se složiti po možda i po svome habitusu. Bio sam lokalni čelnik i ono što zapravo iskustvo koje sam tada stekao koje sam pokušao evo i tijekom ovog kratkog mandata kao ministar promijeniti da neki čelnici lokalne samouprave isto tak regionalni smatraju da je njihov zadatak i da se bave izgradnjom isključivo infrastrukture i socijalnim poslovima. I što se događa? Malo znanja ima o gospodarstvu, malo ima ideja kako pomoći gospodarstvu a nažalost i kad pogledamo i lokalne i regionalne proračune onda se vidi kako je i mali proračun koji se osigurava da bi se pomoglo. Ja shvaćam da i ova ograničenja potpore male vrijednosti koja nas ograničavaju ali kad bismo protresi lokalne proračune govoreće i županijske i vidjeli koliko je to sredstava za one gospodarske subjekte koji na njihovom području ne bismo bili ni blizu te granice. Prema tome, dok se ne promjeni mentalitet da je zapravo dugoročni uspjeh bilo kojeg čelnika lokalne samouprave da ima poslovnu zonu kao infrastrukturu, da osigurava svojim poduzetnicima najlakše moguće uvjete poslovanja, da potiče to njihovo poslovanje a da nakon toga možda će se i cesta napraviti koja će negdje riješiti neki komunalni problem ali ako ne budemo rješavali pogotovo na potpomognutim područjima takve stvari doći ćemo u situaciju kako što imamo i u istočnoj Njemačkoj, kao što imamo evo i u južnoj Španjolskoj gdje sam bio savršenu infrastrukturu, savršeno osvjetljena mjesta, organizirano sve skupa jedino nemamo ljude, jedino nemamo gospodarstvo. I prema tome, mislim da je intencija mora biti da se mijenja taj oblik kojim se pristupa da nije otvaranje jedne ceste ili da nemamo nekoga takvoga objekta nešto što je prednost u dobivanju izbora. Znači evo dolaze nam lokalni izbori i ja već sada znam da će biti cijeli niz takvih infrastruktura a zapravo nismo riješili ono što je osnovni problem a to je gospodarstvo, razvoj, broj poduzetnika, broj radnih mjesta.
Hvala zastupniku Paneniću. Zastupnik Domagoj Hajduković javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Panenić pa mislim da ste dotakli jednu vrlo bitnu temu, a to su nažalost naše ruralne sredine pogotovo u Slavoniji koje nisu u bajnom stanju. Spomenuli ste svoju općinu i znam o čemu pričate jer sam bio u Berku, Grabovu, Tompojevcima, najčešće u Čakovcima. Znam kako to izgleda. Ali nažalost da vam počnem pričati kolike regije, koliko u našoj regiji ima takvih mjesta koja pate mogao bih vam nabrajati vjerojatno do sutra. I zato bih tu iskoristio priliku i spomenuo Baranju recimo, jednu isto vrlo demografski i gospodarski devastiranu regiju koja se u zadnjih ja bi se usudio reći desetak godina počela dizati na ugostiteljstvo. I što sada svjedočimo, što sada ova Vlada radi upravo tim ugostiteljima diže PDV. Isto tako slažem se sa vama da treba voditi brigu o tim sredinama, no znate kako kaže ona stara narodna „Nemoj dati čovjeku ribu nego ga nauči kako da peca tada će se znati snaći i sam.“ Žao mi je što moram reći da ova Vlada nije prepoznala inicijative o kojoj sam govorio i još prilikom predstavljanja Vlade a to su ciljane porezne olakšice za određen regije i kako bi našim regijama pomogle da se gospodarski razvijaju. Tu sam rekao primjerice za Slavoniju budući da u Osijeku već imamo jedan veliki motor i generator IT razvoja Osijek softver city, zašto ne bi razmotrili IT industriju i dati im posebne porezne olakšice upravo iz Slavonije kako bi tu industriju u Hrvatskoj doveli u Slavoniju, pa i u vašu općinu, i u moj grad itd. Zašto ne bi ciljano određene regije stimulirali da se razvijaju o određenim smjerovima. Treba nam više strateškog razmišljanja i promišljanja i u poreznoj reformi ali i u svakim drugima koje će doći kako bi maksimalno pomogli upravo regijama, i upravo sredinama o kojima govorite. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Naravno da mislim da je ovo mjesto na kojem mi možemo pričati o tome kako želimo pomoći našim gospodarstvenicima. Gledajući kroz ovu poreznu reformu uvijek gledamo kroz poreze kao takve jer oni su nam najjednostavniji, jer oni su … odnose se na sve pa onda možemo reći nismo nikoga izostavili, pomažemo gotovo svima. Ovo što ste gospodine Hajduković i vi naglasili ima sigurno industrija gdje, mislim gledajući kao grana gospodarstva koje bi mogli poticati i koje bismo mogli usmjeriti prema takvim ruralnim područjima. Mogli smo tako, ako govorimo o IT-u i evo Osijek kao takva i prepoznat napraviti da to bude jedno … koje će se širiti, gdje će ljudi imati obrazovanje upravo na lokalnoj razini govoreći ne znam u Osijeku, Vukovaru, Vinkovcima i drugim mjestima gdje takve mogućnosti postoje. Da dolaze tamo, okupljaju se ali onda postoje i drugi paketi, znači nije samo porez taj koji je nego isto tako moramo imati poticaj na pakete da takve industrije nastaju. Ali moramo mi shvatiti da se vremena mijenjaju. Ako ne možemo u tradicionalnim industrijama osigurati, ako ne možemo u poljoprivredi osigurati dovoljno radnih mjesta, ako ne možemo u industrijama koje zapošljavaju nisko plaćenu radnu snagu osigurati razvoj gdje je rast BDP-a 3% neće nam pomoći tamo, on će pomoći gledajući cjelovitost Hrvatske ali neće pomoći pojedinim takvim krajevima. Onda znači da moramo biti specijalisti, moramo evo i ja i vi koji dolazimo tamo iz Slavonije i svi koji smo s toga područja borit se da znamo što je to za našu Slavoniju, da u tome projektu Slavonije koji se najavljuje da upravo budu takve specijalističke mjere koje će pomagati te industrije. I ja bih svakako bio izraziti pobornik da naše digitalna ekonomija zapravo informatičari koji uspješno napreduju u Osijeku budu tamo, ostanu i da ne moraju odlaziti u neke druge krajeve i da onda svi kod baje u Karancu možemo objedovati. Onda vjerujem ni porez od 25% neće bit problem.
Hvala zastupniku Paneniću. Zastupnica Milanka Opačić javila se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre nema ga, izišao je malo van, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, ja ću Zakon o PDV-u govoriti samo o jednoj jedinoj problematici, a to je ulazak u stvari dadilja u plaćanje PDV-a. Naime, dadilje su bile sastavni dio nacionalne obiteljske politike koju je donio ovaj Sabor, koja se iz jednog mandata da tako kažem jedne Vlade protegla na mandat druge Vlade i dvije stvari koje smo mi iz te nacionalne obiteljske politike napravili je topli obrok za svu djecu u školama i dadilje koje do tog trenutka nisu bile ni na koji način ozakonjene. Dakle, dadilje su bile jedna siva zona, djelovanje jednog velikog broja žena koje su čuvale djecu u vlastitim domovima, roditelji su plaćali. Međutim, ništa od svega toga nije bilo ozakonjeno. Dakle, bilo je jedna siva zona u kojem s jedne strane nismo imali mogu reći možda punu sigurnost djece i s druge strane nismo imali plaćanje nikakvih, dakle naknada niti osobi koja se bavila čuvanjem djece, niti državi. Onda smo sjeli sa Obrtničkom komorom, s njima smo odlučili da to ipak bude obrt zato što je najjeftinija solucija sa sustavom obrazovanja smo našli neki model preko otvorenih učilišta, da se ipak žene koje će biti dadilje i odluče se na čuvanje djece, da prođu određeni program u kojem će dobiti osnovne informacije o tome kako i što postupati sa djecom. I dakle, postoji određeni zakonodavni okvir po prvi puta za tu vrstu djelatnosti. Mnoge jedinice lokalne samouprave su u svojim proračunima vrlo siromašne. Nemaju novaca niti za studiju, nemaju novaca niti za gradnju vrtića, a još manje imaju novaca za održavanje jednog vrlo skupog pogona kao što je vrtić. I imaju problema, dakle sa brigom za djecu, za one roditelje koji rade. U ovom trenutku u Hrvatskoj u registar obrtnika registrirano je 46 žena koje se bave poslovima dadilja, dakle čuvanjem djece. Po mojim informacijama negdje oko stotinjak žena je u postupku edukacije, dakle i traženja dozvole za obavljanje posla dadilje. S jedne strane imate smanjivanje i u potpunosti, dakle neutraliziranje sive ekonomije. S druge strane imate servise koji su fleksibilniji za roditelje nego što su to vrtići i imate samozapošljavanje žena. Dakle, dadilje su doista kao projekt donijele puno toga dobroga. Dadilje su fleksibilne i jako je važno, dakle ta fleksibilnost jer nema više radnih mjesta od pola 9 do pol 5 i jako je teško. Svatko tko je roditelj, posebno samohrani roditelji znaju da nije lako trčati sa radnog mjesta u 4 sata da bi u pola 5 stigli u vrtić, pa zapnete u gužvi, onda zovete dežurnu tetu, molite ostavite mi još dijete malo, da ne govorim o još uvijek nekim dijelovima Hrvatske gdje postoje industrije koje rade u drugoj smjeni. Na primjer u Vrbovcu, PIK Vrbovec koji radi u drugoj smjeni tamo postoji jedna dadilja koja čuva dvanaestoro djece u drugoj smjeni. Dakle, za one roditelje koji rade drugu smjenu vrtića ni jednog nemate u Hrvatskoj koji radi u drugoj smjeni i koji u drugoj smjeni može čuvati djecu. Šteta za proračun ili hajmo reći gubitak za proračun je u stvari nikakav, nikakav jer je njih užasno malo. U sustav PDV-a i nakon ovih vaših podizanja na 300 tisuća kuna ostat će svega nekoliko dadilja samo one koje imaju 12 djece, dakle one koje su išle na zapošljavanje druge dadilje, dakle i imaju 12 djece. I upute koje dobivaju s Porezne uprave po sistemu utrošite negdje novac, uložite negdje novac, pa ćete biti ispod 300 tisuća kuna i nije baš neko rješenje zbog toga što je jako teško svake godine u takvim prostorima gdje oni čuvaju djecu kupovati stalno nove igračke, stalno krečiti prostor. Dakle, nisu to neki veliki resursi koje oni imaju. Prema tome, ne mogu se niti ulagati na taj način novci da bi im to ulazilo u neku amortizaciju, da bi im se onda skidao novac da ne uđu, da budu dakle ispod ovih 300 tisuća kuna. Kada pogledate Zakon o PDV-u imate jako puno onih koji su pod olakšicama. Imate na primjer ne znam privatno obrazovanje, vrtići vam nemaju PDV, puno toga imate što se, dakle dotiče djece, skrbi i svi su oslobođeni PDV-a. Doista ne vidim razloga da i dadilje ne budu oslobođene PDV-a. Još jedanputa nije nikakav veliki udar na proračun ili bolje rečeno to je nešto što se uopće neće osjetiti, to su minorne cifre a napravit će se jedna dobra poruka prema ženama koje su krenule u poduzetništvo, to je neka vrsta dakle vlastitog poduzetništva koje skrbe o djeci. Stalno govorimo ovdje o demografskoj politici, o tome da trebamo više djece. Ali ljudi moji, servisi i potpora roditeljima da mogu zadovoljiti svoje radne obveze i obiteljske obveze su upravo to da imate gdje ostaviti dijete u trenutku kada radite. Još jedanput ću ponoviti, male jedinice koje nemaju dovoljno novaca su napokon krenule sufinancirati dadilje jer je to puno jeftinije i njima izvodljivije, dakle nego graditi vrtiće. Vrtići su za njih ono potpuno naučna fantastika i ne mogu i nikada neće imati novca za to. Prema tome, ja vas molim, ja sam uspjela amandman napisati bez obzira na to je li proceduralno u redu ili nije. Nadam se da ćete ga ipak razmotriti jer nisam imala drugog izbora. Dakle, molim vas da razmotrite da dadilje doista ne budu uključene u plaćanje PDV-a. Nije nikakva velika šteta za proračun, dakle nećete izgubiti nikakve novce, nećete napraviti nikakvu proračunsku rupu, a doprinijet ćemo onome što, za što se svi zalažemo, a to je da roditelji imaju servis. Dugo je trebalo dok su jedinice lokalne samouprave prihvatile uopće dadilje, dok su ih počeli sufinancirati, dok su počeli malo davati neke poticaje. Nemojmo to sada prekinuti, jer dadilje na žalost, jedan dio njih ili će morati povisiti cijenu što je jako loše za roditelje ili će naprosto odustajati od te vrste posla. Hvala vam lijepa.
Hvala zastupnici Opačić. Zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolegice dobro ste kazali da evo vi ste sudjelovali u tome da su dadilje nešto dobro što je po pitanju populacijske politike poglavito zbog toga što dječji vrtići njihovi kapaciteti ne mogu prihvatiti svu djecu i naravno i dječji vrtići su vremenski ograničeni dok dadilje zaista mogu taj posao raditi cjelodnevno i naravno da to treba podržati i da treba omogućiti dadiljama jel ipak se tu radi o djeci bez obzira na uvjete koje trebaju dostignuti kao dadilje ili ustanove dječji vrtići tu ipak ima nekakve razlike ali se radi o našoj djeci. I sigurno je tu vrlo bitno za populacijsku politiku i kao što ste rekli već imamo četrdesetak OPG-ova na području RH i brojne žene koje se educiraju da to postanu dadilje. Međutim ovdje je bio jedan problem, ja sa razgovarao osobno sa dadiljama, sa ministarstvom porezne i zaista ovaj amandman je jednostavno napisati, metnuti zarez i iza napisati dadilje. Međutim, vi ste svjesni, ne znam koliko ste razgovarali i koliko je to točno, ali ministarstvo porezne uprave su kazali da PDV kod OPG-ova one su registrirane kao OPG ali direktiva EU kaže da ne smije biti iznimaka kod PDV-a, da neke jednostavno nelogično ali one su OPG, bravar, postolar i dadilje koje čuvaju djecu, nelogično. Po meni bi se trebali pod hitno tražiti drugi način registriranja dadilja jer jednostavno one mogu spadati u OPG i ako je ovo činjenica, što se tiče mene ja podržavam taj amandman objeručke odmah, ali ne znam što je sa direktivom EU po pitanju samih OPG-ova na koji način to funkcionira. I meni je nezamislivo kada ste osnivali zbog čega kroz OPG, pardon, ja se ispričavam obrt isto ispričavam, one su registrirane kao obrt, a zakonom to je nemoguće da djeca budu vamo vrtić, ustanova one obrt a jednostavno PDV ne može. Hvala.
Hvala zastupniku Bulju. Odgovor na repliku zastupnica Opačić.
Da, dakle riječ je o tome da su one obrtnici. A zašto smo išli na to? Zbog toga što je to bilo najjeftinije, dakle nema u našem sustavu nijedan drugi način da smo išli na poduzeće ili na bilo što drugo, bilo bi puno skuplje za njih i za roditelje, dakle obrt je bio najjeftiniji i najjednostavniji jer nema puno knjigovodstva, nema puno papirologije. Međutim, vi ovdje imate neke usluge koje pružaju određene ili pravne osobe ili neke druge koje se tiču obrazovanja, prema tome ja mislim da se uz malo truda može i dadilje ovdje i ono što one rade proglasiti određenom uslugom koja je vezana na sustav brige o djeci jer ako ovdje već imate neke usluge tako definirane mislim da bi se onda mogle kroz to provući dadilje. Možda čak nije potrebno niti mijenjati zakon, ali bi bilo važno možda dati uputu ispred Porezne uprave jer do sada smo imali različita tumačenja. Jedna Porezna uprava jedno, druga Porezna uprava drugo, možda bi se ovo moglo premostiti sa najobičnijim tumačenjem Porezne uprave bez diranja u zakon.
Hvala zastupnici Opačić. Sada prelazimo na sljedeće pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. U svojoj raspravi osvrnut ću se na ono što je rečeno u raspravi u ime kluba, konkretno osvrnut ću se na izmjene i dopune konačni prijedlog Zakona o porezu na dodanu vrijednost, članci 11.a, 11.b i 11.c gdje se govori o tome kako će uvesti nekakvi vrijednosni kuponi odnosno oni će ajmo reći postati legalni, ne samo legalni nego će se prisiljavati dakle tu se jednostavno vodi prisila da će onaj kome bi trebalo dati novac da će morati uzeti kupon, uvodi se jedna takva praksa. Pročitat ću na početku ove rasprave Zakon o čeku koji glasi: „Članak 28. Zabranjeno je pravnim i fizičkim osobama izdavanje i upotreba pisanih isprava, bonova i slično koje služe kao sredstva plaćanja proizvoda i usluga, te za isplatu plaća i naknadu troškova i ostalih materijalnih prava čije izdavanje i upotreba nije utvrđena zakonom i drugim propisima na temelju zakona“. Do sada nije nikakvim zakonom propisano uvođenje bonova ili drugih kako ovdje piše, pisanih isprava, znači sve što se do sada radilo pomoću bonova je bilo ilegalno. O tome ću više reći sa konkretnim primjerima, međutim sada se legalizira, ali samo jedan dio. Dobavljači, i to kada? Od 2019. godine. Znači do tada sve ostaje kako jest, sve je ilegalno, a tada samo dobavljači. Na ovo sam uložio jedan amandman zbog apsurda jer ne mogu jednostavno vjerovati da se počinje prisiljavati ljude od 1.1.2019. godine da uzmu bon umjesto novca. To je jednostavno nepojmljivo u jednoj državi koja drži do sebe. Međutim vratimo se kratko u prošlost, ne tako davnu, a to je naša sadašnjost, nažalost samo se o tome više ne mnogo ne priča, stišala se atmosfera, vidjeli su ljudi da nema smisla buniti se. Pa evo nekoliko primjera kako je to izgledalo. Inače ovo je na tragu moje teze još od prvog čitanja kako je ova porezna tzv. reforma napravljena za gazde osobito za jednog gazdu koji ima dvorac iznad grada Zagreba, koji je poljoprivredni magnat, uz sve ono drugo što sam bio naveo da mu pogoduje, najviše oprost dugova, evo kako mu ovaj zakon izmjena o bonovima pogoduje. Evo nekoliko primjera kako je to bilo. Prije nekoliko godina firma Tehnofilter iz Belog Manastira zviždač Marin Pehar govori o tome kako su radnicima u tom kraju isplaćivali konzumove bonove, kaže ovako iz tiska „ako se suradnja tvrtke s Beljem kako je sve više uzimala maha došli su konzumovi bonovi. Šef je skupio radnike te rekao da moraju dogovoriti tko koliko može primiti bonova. Minimum je bio 30% plaće, ljudi su uglavnom pristali tvrdeći da je i onako svejedno gdje se kupuju namirnice. Kaže zviždač u meni je tada gorilo, te sam pred svima rekao šefu da se odričem 30 posto plaće, pa kad prođe ta kriza od 30 mjeseci neka mi isplati u novcu. Nakon par mjeseci nastala su prva jadikovanja radnika nakon što je banka utvrdila 30 posto manje plaće i srezala otpuštene minuse na računima pojedinih radnika. Radnici su se osjećali kao robovi Ivice Todorića koji rade za bonove odnosno hranu jer novca nemaju. Uzela ga je banka. To je primjer iz Tehnofiltera iz Belog Manastira. Bilo je naravno i prijava. Nekolicina radnika prijavila je, istog gdje su šefa prijavili dakle Državnom inspektoratu, područna jedinica Osijek, koji je dakle utvrdio iz niza prekršaja propisanih odredbama Zakona o radu. Za isplatu plaće inspektorat tvrdi sljedeće: „Uvidom u vaš obračun plaće za mjesec lipanj kako je propisano uočeno je da je poslodavac dio plaće isplatio, dakle obustavio u ime bonova tvrtke Konzum d.d. odnosno da je dio plaće isplatio u bonovima“. Slijedom gore navedenoga poslodavac dakle, utvrđeno, nije predviđena prekršajna odgovornost propisana Zakonom o radu te se radnike upućuje da pravdu ostvare pred Općinskim sudom. Dakle, nisu primili plaću u novcu, drže se zakona nema veze, što sada, evo, možeš tužiti Agrokor, ljudi moji. Čovjek koji radi za 3 tisuće kuna sad bi trebao tužiti Agrokor u državi koja nije pravna. Šanse su mu nula. To je suludo. Naravno da nitko to nije napravio. Da ne pričam o ucjenama da se od tome ne priča. Ovaj zviždač Pehar je dobio, odnosno ostao je na kraju bez posla, sad je na sudovima. Ništa se nije promijenilo u tom smislu. Dalje primjeri. Primjer kada je crkva odlučila pomoći radnicima propale Sisačke željezare, za 920 radnika skupili su 250 tisuća kuna, dali Konzumu. On je, Agrokor dodao još 26 tisuća kuna, pretvorio to u bonove i na kraju su bonovi došli do potrebitih. Primjer dalje. Prošle godine u svibnju, sad ovisi kad je članak, uskrsnicu Konzumovim bonovima dobili su zaposlenici PMF-a, itd., itd. Agrokor je poklonio povodom Dana pobjede 5. kolovoza svim djelatnicima Ministarstva obrane te pripadnicima oružanih snaga svoje Konzumove bonove. Dalje. Samo u HEP-u i Hrvatskoj pošti na bonove, za uskrsnice utučeno je 1,3 milijuna eura koji se moraju potrošiti u Konzumu. Dalje. Radnici DIOKI-ja, petrokemijske firme u vlasništvu Roberta Ježića, dio plaće za listopad i studeni 2011. godine dobili su Konzumovim bonovima. Inspekcijski nadzor, dakle da vidimo što su institucije ovdje napravile, obavljan je te utvrđeno da nije uspio naći povrede propisa iz nadležnosti toga tijela. Inspektorat je utvrdio da su radnicima DIOKI-ja plaće za listopad isplaćene u dogovorenom iznosu, a djelomično u novcu u dva obroka, a dijelom u bonovima Konzuma. Konzumovim bonovima isplaćeno je ukupno 330 tisuća kuna i ono što je najgore, bonovi su prikazani na RS obrascima kao plaća za listopad. To je bio DIOKI. Idemo dalje. Bilo je prijava i u drugim slučajevima. Već sutra Državni inspektorat kreće u inspekciju i kažu: Ako se dokazi potvrde postoji mogućnost podizanja kaznene prijave DORH-u protiv poslodavca koji na nelegalan način isplaćuje plaću. DORH, politički uvjetovano tijelo pravosudnog progona u državi koja nije pravna, upitno je jesu li i u kojoj mjeri uspjeli napraviti išta po tom pitanju. Itd., itd. Tu je čak i jedna pozitivna uloga jedne potpuno trule institucije, Narodne banke, koja tvrdi da je to protuzakonito također kao i svi. Imamo čak izjavu ministra Mrsića iz tog vremena. Svi znamo da je protuzakonito, ljudi su patili, sankcija nije bilo, i sad ovim zakonom praksa će postati još gora. Sad morate primiti bon, doduše ne piše izričito za radnike, piše za dobavljače. Međutim, ovo će trajati do sljedećih izbora. Što će biti nakon toga, pa će opet doći gazda lobirati da se još nekakav zakon donese, da mu se još za četiri godine produži njegova rabota. Postavlja se pitanje jesmo li se vratili u feudalizam. Tu je dvorac, tu je dinastija, tu je obiteljski grb, zašto ne i vlastiti novac. Poznato je iz hrvatske povijesti bogati plemići tiskali su, u to vrijeme kovali vlastiti novac. Postavlja se pitanje poreza. Je li porez u bonu, nije porez u bonu, što je do sada bilo, je li bio, nije bio. Sada se to djelomično regulira, međutim, problematika ostaje. Mi umjesto da podvrgnemo ovakve gazde našim zakonima, mi pišemo naše zakone oko njih, za njih, i ne mogu, kažem, opet poduprijeti takve zakone. Državni odvjetnik kad dođe ovdje čut će i o ovome. Niz je još tu nepravilnosti. Mislim da sam dao jasan uvid. Protiv sam ovoga članka. Dao sam amandman da se koliko-toliko ublaži jer mislim da sigurno nećete prihvatiti puni paket, pa evo prihvatite barem da se izbriše dio apsurda. Hvala.
Hvala gospodine Sinčić. Ne znam ima li ovo veze s mojim predsjedavanjem ili s vašom raspravom, ali nema niti jedne replike. Dakle, zaključujemo pojedinačne rasprave. Koliko sam informirana ministar financija neće u ovom dijelu imati završni dio.
Molio bi samo da se saborski zastupnici strpe budući da će ministar financija sada doći kako bi mogli raspraviti slijedeću točku. Slijedeća točka je konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.BR.28. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Goran Aleksić, zastupnik Ivan Pernar, zastupnici Sabina Glasovac, Saša Đujić, Ivan Klarin, Peđa Grbin, Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI, Klub zastupnika SDP-a Klub zastupnika HSS-a, zastupnici Branko Grčić, Boris Lalovac, Mirando Mrsić, Marko Vešligaj, Klub zastupnika Živog zida. Tablica amandmana podijeljena vam je na klupe. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Ministar Zdravko Marić. Amandman broj 1 od strane Kluba zastupnika Živog zida.
Vlada ne prihvaća. Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Dakle ono što treba u svakom slučaju spomenuti navedeni članak kao i pojmovi u istom u potpunosti su usklađeni s odredbama članka 1. Direktive Vijeća EU iz 2016. do 27. lipnja o izmjeni direktive prethodne u vezi s tretmanom vrijednosnih kupona a RH ne može propisivati odredbe koje su suprotne odredbama naravno navedene direktive. Inače ako mi dozvolite mogu reći da u svakom slučaju intencija ovih odredbi je da se odredi porezni tretman kupovine vrijednosnog bona za nekoga. Konkretno imamo od slučajeva dječjih rođendana do bilo kakvih drugih vrsta gdje vi kupujte jedan vrijednosni bon i zapravo ovom intencijom a i intencijom same direktive je zapravo da se ovaj, da se utvrdi porezni tretman takvog bona. Dakle, poslije vi možete kupiti različite proizvode i usluge koji mogu biti i po standardnoj stopi ili sniženoj stopi, ali i prema direktivi i prema ovom prijedlogu zakona, dakle tretman tog vrijednosnog bona ide po stopi od 25%. Hvala.
Molim predlagatelja amandmana da preuzme riječ.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Ministre Marić, nama je jednostavno neprihvatljivo da se stavlja odredba takva da se nekoga prisiljava da uzme kupon. To je jedan element feudalizma za nas. Podsjećam da mi nismo pravna država i da imamo dugu i nesretnu povijest sa recimo Konzumovim bonovima što sam u svojoj raspravi detaljno objasnio citirajući desetak primjera … [[Govornik se ne razumije.]] tim bonovima uz tvrdnje ministra tada Mrsića da je to ilegalno, Narodne banke da je to ilegalno, Državnog inspektorata da je to ilegalno. Prema tome, ovime se otvara jedna nepoželjna praksa i tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Molio bih cijenjene zastupnike da se izjasne tko je za to da se uvrsti ovaj amandman u Konačni prijedlog zakona kojeg Vlada ne prihvaća? Glasovanje je završeno. Amandman nije dobio potrebnu većinu, sa 81 glas protiv, 4 suzdržana i 37 za. Sljedeći amandman je od strane Kluba zastupnika HSS-a.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman kao i neke sljedeće koji će biti dat ću slično objašnjenje. Dakle, ovom poreznom reformom koju smatramo da je cjelovita i sveobuhvatna između ostalih stvari nastojalo se učiniti značajno porezno rasterećenje za hrvatsko gospodarstvo i hrvatske građane. Ponovit ću da govorimo o iznosima koji u prvoj godini dosežu neto efekte od 2 milijarde kuna. Ako gledamo samo domaće gospodarstvo i domaće građane, odnosno hrvatske građane doseže i razinu od 2 i pol milijarde kuna. Ovdje se između ostalog u amandmanu spominje i govori i o Strategiji razvoja turizma Republike Hrvatske koji također smo spomenuli, odnosno spomenut je i u ostalim nekim amandmanima. Dakle, u toj samoj strategiji između ostalog jedna od stavki stoji, dakle daljnje smanjenje porezne presije u Republici Hrvatskoj što se između ostalog cjelovitom i sveobuhvatnom poreznom reformom i čini, a u isto vrijeme i u toj istoj strategiji je identificirano da što se tiče cjenovne konkurentnosti, ukupnog sustava i sektora hotela i restorana Hrvatska unatoč stopama PDV-a u tim komparativnim analizama stoji puno bolje odnosno i je prepoznata kao jedna od najjeftinijih destinacija na Mediteranu. Ponovit ću još jedanput podatke EUROSTAT-a koji kažu da je Hrvatska na 75,3. Portugal je nešto jeftiniji, odnosno zajedno smo tu negdje između 74 i 75, dok recimo Grčka, Turska su na indeksima preko 80 a spomenuta je Francuska, Italija na indeksima 106. Hvala.
Molim predlagatelja amandmana da uzme riječ.
Poštovani ministre, moram izraziti nezadovoljstvo time što niste podržali ovaj amandman. To nije naš amandman. To nije amandman političke stranke, nego Ceha ugostitelja. To je amandman onih koji pune vaš proračun, odnosno državni proračun i koji brinu svojim radom da bi mi svi imali plaću uključujući i vas. Žao mi je zbog toga i sve više mi ličite vi i vaši suradnici na ekipu iz Alan Forda i nadam se da ćete to vrlo brzo uvidjeti, jer ćete imati ulicu sljedeće godine. Naime, protiv ovoga će se pobuniti cijeli cehovi, pa ćete imati ono što siguran sam ne želite. Hvala lijepa i molim sve ostale saborske zastupnike, da u ime hrvatskih ugostitelja, u ime jedne branše koja drži Hrvatsku još uvijek i koja je vrlo stabilna i potentna prihvate ovaj amandman ne u ime politike, nego u ime hrvatskih ugostitelja i hrvatskog turizma. Hvala lijepa.
Niste se izjasnili hoćete li da se glasuje o amandmanu. Molio bih poštovane zastupnike da glasuju o amandmanu jesu li za to da se navedeni amandman uvrsti u Konačni prijedlog zakona za koji je Vlada protiv? Sa većinom glasova 78 protiv, 3 suzdržana i 48 za navedeni amandman nije uvršten u konačni prijedlog zakona. Sljedeći amandman je od strane Kluba zastupnika HSS-a.
Vlada niti ovaj amandman ne prihvaća. On je prema našem tumačenju isto na tragu prethodnog obrazloženja uz jedan kompromis da bi se samo zapravo isključile usluge hrane. Međutim, gledavši opet cjelovitost i sveobuhvatnost porezne reforme, dakle ovo je jedan od integralnih dijelova redizajna, redefiniranja sustava stopa poreza na dodanu vrijednost koji zajedno treba gledati i promatrati u kontekstu i spuštanja i značajnog poreznog rasterećenja sustava poreza na dohodak, poreza na dobit, a i ostalih naravno elemenata koje smo olakšali u ovoj cjelovitoj poreznoj reformi. Hvala.
Molim predlagatelja amandmana da uzme riječ.
Hvala lijepa svim zastupnicima koji su glasali za prethodni amandman. Još samo malo fali, pa pozivam još nekoliko da uvažimo ovaj amandman, pa da pokušamo napokon nešto konstruktivno napraviti. Evo još samo malo stisnite i to je to. Hvala. Tražim glasanje, naravno.
Molim poštovane zastupnike da pristupe glasovanju. Tko je za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da sa 83 glasa protiv, jednim suzdržanim i 45 za navedeni amandman nije uvršten u konačni prijedlog zakona. Sljedeći amandman je od strane zastupnika Gorana Aleksića.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Obrazloženje je slično ili istovjetno ovome prethodnom rečeno. U ovom amandmanu se predlaže praktički da i kompletno hrana i bezalkoholna pića ostanu na sniženoj stopi dok vino i pivo bi išli na stopu od 25, odnosno ovako kako je predloženo, međutim opet ponavljam po istim principima i načelima koje sam obrazložio i prethodna dva amandmana Vlada ne prihvaća.
Za riječ se javio predlagatelj amandmana. Izvolite.
Pozivam i MOST i HDZ da glasaju za moj amandman, da glasaju za ugostitelje barem kompromisno ako ne mogu u potpunosti. Hvala.
Molim cijenjene zastupnike da pristupe glasovanju. Tko je za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da sa 83 glasa protiv, bez suzdržanih i 46 za navedeni amandman se neće uvrstiti u konačni prijedlog zakona. Sljedeći amandman je od strane zastupnika Sabine Glasovac, Saše Đujića, Ivana Klarina i Peđe Grbina.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. On je gotovo istovjetan amandmanu pod rednim brojem 2 uz isto obrazloženje. Hvala.
Gospodine ministre. Ovim potezom zadajete težak udarac hrvatskim ugostiteljima. Oni su mjesec dana kucali na vaša vrata, niste ih otvorili, oni su mjesec dana glasno negodovali, niste ih čuli. Pokazali ste neprijateljsko lice prema ugostiteljima, inspekcijskim blic krigovima i zatvaranjem nekoliko ugostiteljskih objekata zaprijetili ste i poslali jasnu poruku svim ugostiteljima smirite se, zašutite i ne talasajte. Ovakav potez Vlade je nepravedan, osim što je nepravedan on je i nerazuman, dugoročno štetan i opasan jer slikovito rečeno ubijate koku koja nese zlatna jaja. Ugostitelji će nakon ove nepravde oni će tu nepravdu nekako preživjeti, a kakve će implikacije ovo imati na hrvatski turizam to ćemo tek vidjeti. Tražim glasanje.
Hvala. Poštovani zastupnici da pristupe glasovanju. Tko je za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da sa 80 glasa protiv, 4 suzdržanih i 45 za broj 5 amandmana nije uvršten u konačni prijedlog zakona. Sljedeći 6 amandman podnijeli su zastupnici Branko Grčić, Boris Lalovac, Mirando Mrsić i Marko VEšligaj.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. On je istovjetan ili gotovo istovjetan amandmanu pod rednim brojem 3 uz isto obrazloženje. Hvala.
Predlagatelj amandmana. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Dakle svrha ovog amandmana nakon ovog što ste prethodno odbili je kompromis. Dajte cijelo vrijeme se zalažete za određene kompromise, za zajedništvo, za ovo, za ono. Nemojte da to ostane na parolama, dajte da prihvatimo ovaj razumni prijedlog, a to je da se barem kažem barem u ovom slučaju prihvati da PDV na pripremu i usluživanje hrane bude i dalje 13%. Zašto? Koji su argumenti za to? Zato što je to prijedlog koji indirektno štiti poljoprivredu kao što se i HSS za to upravo sada zauzeo. I drugo, prehrambenu industriju koja sudjeluje u tome. Dakle mi indirektno ovdje dajemo impuls jednom ogromnom dijelu hrvatskoga gospodarstva, povećamo njegovu konkurentnost direktno i indirektno i pokušavamo sačuvati ono što je sve teže sačuvati, a to je upravo proizvodnja raznih prehrambenih proizvoda u tom poljoprivrednom i industrijskom sektoru. Evo vidimo i ove dane koliko problema tu imamo koji dodatno guše taj sektor i koji na neki način sprečavaju normalan razvoj i rast. Prema tome, ja vas molim još jednom radi cijele javnosti koja je izrazila dakle i ona koja ima direktni interes i oni koji su indirektno za to zainteresirani, koji su izrazili vrlo jasan stav oko toga pitanja, a to je da se to pitanje riješi na način da se zadrži stopa u ovom slučaju barem na hranu jer marže u hrani su puno manje i vi ste toga svjesni. Kada je piće u pitanju onda to ide na tri, pet, sedam puta kod kave npr. ili čaja [[Upadica Petrov: Vrijeme.]] ali na hranu je marža mala i to treba zaštititi. Tražim naravno glasovanje.
Molim poštovane zastupnike da pristupe glasovanju. Tko je za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da većinom glasova 80 protiv, 3 suzdržanih i 45 za 6. amandman nije uvršten u konačni prijedlog zakona. 7. amandman je podnio je zastupnik Ivan Pernar.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. On je u potpunosti ili vrlo sličan prijedlogu amandmana pod rednim brojem 2 i 5 i uz isto obrazloženje Vlada ne prihvaća. Hvala.
Predlagatelj amandmana. Izvolite.
Uvaženi gospodine Marić, pa koliko sam ja shvatio izmjenama Zakona o PDV-u ugostiteljima se planira izbiti iz džepa milijarda kuna. I budući da su mnogi od njih na rubu i da bih takav financijski udar mogao jednostavno im uništiti egzistenciju, razoriti njihov posao i uništiti radna mjesta. Ja sam predložio, znači dao sam konkretan amandman na temu izmjena zakona o PDV-u da se ipak ugostiteljima ne digne PDV s 13 na 25%. Mislim da je to jedan pozitivan prijedlog i vi iz Vlade iz HDZ-a i MOST-a često puta ste mi govorili gospodine Pernar dajte konkretan prijedlog, nemojte samo prigovarati. Sada sam prvi put u ovom sazivu Sabora dao konkretan prijedlog koji je u interesu građana ugostitelja pogotovo i apeliram sada ovom prilikom na sve one koji su mi cijelo ovo vrijeme sugerirali da predložim nešto konkretno pogotovo iz redova HDZ-a ali naravno i iz reda MOST-a i naravno na Klub zastupnika Nacionalnih manjina da podrže moj prijedlog, da glasuju za njega jer ukoliko odbiju moj prijedlog staviti ćete indirektno, zapravo direktno ugostiteljima omču oko vrata. Ovo nije pitanje mene, ne radi se o meni, radi se o tisućama ugostitelja koji su jednom nogom na rubu provalije. I molim da se o mom amandmanu glasa i još jednom apeliram na savjest svih prisutnih da ne glasaju po stranačkom ključu i direktivi već po vlastitome srcu. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Pernaru. Molim poštovane zastupnike da pristupe glasovanju. Tko je za to da se 7. amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 80 protiv, bez suzdržanih i 47 za 7. amandman nije uvršten u konačni prijedlog zakona. 8. amandman podnio je Klub zastupnika HSS-a.
Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Smanjenje stope PDV-a na repromaterijal u poljoprivredi i poljoprivrednoj proizvodnji mislim da je dobro prepoznat u ovom amandmanu. Ja ću još jedanput napomenuti dakle tom mjerom stimuliraju se poljoprivredni proizvođači poglavito oni mali koji nisu u sustavu PDV-a u smislu uštede njihovog, odnosno smanjivanja njihovog troška dok oni koji jesu u sustavu PDV-a sigurno …/Govornik se ne razumiju./… odnosno prolaze bolje iz perspektive njihovog novčanog tijeka. I predložena je snižena stopa od 13% na sadnice i sjemenje, gnojivo i pesticide, druge agrokemijske proizvode te hranu za životinje, osim hrane za kućne ljubimce. U svezi sa predloženim amandmanom koji se odnosi i koji je stavljen za veterinarske lijekove i usluge, mogu reći da u ovom trenutku kao takve fiskalnih mogućnosti nema, dakle iskoristili smo maksimalne mogućnosti koje imamo za iduću godinu. Ali isto tako napominjem i dvije stvari. S jedne strane veterinarski lijekovi su nešto o čemu također razmišljamo i u, sigurno u programu Vlade koji smo i prezentirali u Hrvatskom saboru a i u tijeku ove rasprave o poreznoj reformi čuli ste od mene nekoliko puta da će Vlada sigurno u nastavku mandata tražiti i pronalaziti rješenja za daljnje porezno rasterećenje hrvatskog gospodarstva. Ovaj segment je između ostalog i jedan od onih koji ćemo sigurno uzeti među prvima u razmatranje ali isto tako moram reći da u ovom trenutku što se tiče veterinarskih usluga tumačenje direktiva zapravo dobrim dijelom i ne predviđa ovakvu mogućnost snižavanja ali i na tom polju ćemo nastaviti komunikaciju sa Europskom komisijom. Hvala lijepo.
Hvala ministru Mariću. Za riječ se javio predlagatelj amandmana Klub zastupnika HSS-a.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, gospodine ministre, u ime svih stočara proizvođača u RH žalosni smo da niste prihvatili smanjenje PDV-a i na veterinarske lijekove, veterinarske usluge jer svi smo ovdje u raspravama se zalagali za pomoć u hrvatskom stočarstvu, znamo koliko je pad u proizvodnji mlijeka, znamo koliko je pad u proizvodnji svinjogojstva, vidimo koji su problemi u peradarstvu i znate da u njihovim bruto bilancama veliki trošak, veliki ulazni trošak je i jedna stavka, veterinarski lijekovi i usluge. I obzirom i da veliki dio veterinarskih lijekova se proizvodi u RH mogli smo na taj način pomoći i stočarskom sektoru i farmaceutskoj industriji a nažalost vidimo da još uvijek nema prostora za to. Pa evo apeliram na sve saborske zastupnike da podržimo ovaj amandman, to ne bi bio veliki udar na državni proračuna i da na taj način pomognemo našim stočarima. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Vlaoviću. Molim cijenjene zastupnike da pristupe glasovanju. Tko je za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da većinom glasova 78 protiv, 3 suzdržana i 45 za navedeni amandman nije uvršten u konačni prijedlog zakona. 9. amandman podnio je Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Predloženi amandman Vlada ne prihvaća kao i prethodne koje sam obrazložio obzirom da je ovo po mojoj evidenciji zadnji koji se tiče na sniženu stopu PDV-a na sektor ugostiteljstva, odnosno vraća njenu na 25. Dozvolite još jedanput da kažem da smatramo da smo ovom poreznom reformom, cjelovitošću i sveobuhvatnošću zahvatili cjelokupno hrvatsko gospodarstvo i sigurno jedna od ključnih elemenata i za ovu djelatnost koju kako i vi kažete je važna i mi ju smatramo kao takvom ali da ima puno dobrih elemenata koji će sigurno biti prepoznati kako na strani ponude, odnosno inputa, tako možda i više na strani potražnje obzirom da rasterećenjem gospodarstva i poglavito građana se diže raspoloživi dohodak odnosno intencija i posljedice toga bi trebale biti dizanje raspoloživog dohotka i gospodarske odnosno investicijske aktivnosti. I sigurno da ćemo nastaviti pratiti i dalje kako sektor ugostiteljstva tako i široki sektor turizma koji je jedna od strateških grana. Ja ću opet napomenuti da i oni brojevi koje smo pričali u okviru rasprave o investicijskom potencijalu prije svega u sektoru hotelijerstva odnosno u ukupnom turizmu i dalje stoje. Mi smatramo da ćemo sa svim ovim mjerama kako u poreznoj reformi tako i onima koji će doći naknadno dodatno stimulirati poglavito investicijsku i ukupnu aktivnost i u toj djelatnosti. Hvala.
Želi li predlagatelj amandmana uzeti riječ? Izvolite.
Pa evo uvaženi gospodine ministre, pretpostavljam da će ovaj amandman kao i prethodni koji se tiču ugostiteljstva biti većinom glasova odbijen. No, ono što bih htio istaknuti dakle IDS-ov ministar turizma je predložio konkurentniju stopu PDV-a u Hrvatskoj u odnosu na naše konkurentne zemlje, Italiju, Španjolsku, Francusku. I ideja je bila da ne pretačemo iz šupljega u prazno nego da pokušamo povećati bazu odnosno osnovicu. I vidimo da nakon 5 godina ta osnovica se značajno povećala. Što to znači? Prihodi u turizmu su značajno veći nego što su bili prije 5 godina kada je stopa PDV-a bila nekonkurentna. Nadalje, u međuvremenu su se intenzivirale, značajno intenzivirale investicije u turizam. I mene veseli što novi ministar turizma gospodin Cappelli najavljuje za 2017. godinu doista velike investicije u turizmu. No one se nisu desile sigurno u proteklih 3, 5 ili 7 mjeseci. To je upravo put tim investicijama je bila jednoglasno konsenzusom usvojena Strategija razvoja turizma unutar koje navodilo da smanjenje porezne presije u sektoru turizma. Ono što se ja bojim da će se ovime dogoditi to sam rekao i u raspravi u prvome čitanje da ćemo prije svega ovim potezom smanjiti razinu kvalitete našega turizma što dugoročno nije dobro, što ćemo ovim potezom sigurno smanjiti broj zaposlenih u turizmu odnosno ugostiteljstvu i što ćemo ovim potezom povećanja stope PDV-a našu značajnu granu koja puni 18% hrvatskog BDP-a staviti u podređen položaj u odnosu na naše konkurentne zemlje. Nadalje, vidjet ćemo, vrijeme će pokazati držim da će se prihodi u turizmu smanjiti i ugostiteljstvu i da efekt od 25% neće biti onome kojeg ima danas 13% [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Stoga zahtijevam da se o ovom prijedlogu glasa. Hvala.
Hvala. Molim cijenjene zastupnike da pristupe glasovanju. Tko je za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 82 protiv, bez suzdržanih i 45 za 9. amandman nije uvršten u konačni prijedlog zakona. 10. amandman podnio je klub zastupnika Živog zida.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Kako što sam i kod 8. amandmana rekao dakle naš je prijedlog da se snižava stopa PDV-a na inpute u poljoprivrednoj proizvodnji. Ponovit ću još jedanput sadnice, sjemenje, gnojivo, pesticidi i drugi agrokemijski proizvodi te hranu za životinje osim hrane za kućne ljubimce. Na taj način stimuliramo domaću poljoprivrednu proizvodnju i dajemo jedan input bez obzira na određene komentare da će netko biti u tome svemu skupa nezadovoljan. Ponavljam još jedanput, sigurno da ćemo razmatrati daljnje mogućnosti poreznog rasterećenja. Predloženi amandman između ostalog se kosi sa tim načelom i principom prije svega jer posebno izdvaja jedan segment koji zapravo u poreznom obliku odnosno u poreznom smislu bi značilo dodatnu komplikaciju odnosno posložnjavanje cijelog procesa jer bi zapravo otežalo između ostalog i prepoznavanje takvih prehrambenih proizvoda a naravno i sustav kontrole. Inače mogu reći da je načelo općenito porezne reforme da se u svakom slučaju porezni sustav čim više pojednostavi uz što veće izbacivanje, odnosno izmicanje raznih olakšica izuzeća i olakšica a da se takve vrste kompenzirajućih ili stimulirajućih mjera rješavaju izravno pa tak i putem rashodne strane proračuna. Mislim da upravo ekološka pa i dobrim djelom biodinamička poljoprivredna proizvodnja su već prepoznati u poljoprivrednim poticajima i sigurno na tom polju treba i dalje nastaviti. Hvala lijepa.
Za riječ se javio predlagatelj amandmana. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Meni je žao da Vlada nije prihvatila ovaj amandman usprkos ovim najavama da će u proračunu za iduću godinu možda biti i neki poticaji kojih dosada nije bilo. Htio bih još jednom napomenuti za sve one koji ne znaju da se osnivač biodinamičke poljoprivrede Rudolf Steiner rodio u Hrvatskoj. Znači on se rodio u Donjem Kraljevcu u Međimurju i upravo je nevjerojatno da Vlada ni na koji način ne potiče biodinamičku poljoprivredu nego je mi ustvari proizvode biodinamičke poljoprivrede uvozimo, npr. uvozi ih DM i prodaje ih hrvatskim građanima. Mislim da je krajnje vrijeme da se prekine praksa da ono što, u čemu imamo dakle izraziti potencijal i to naglašavam izvozni potencijal a između ostalog biodinamička poljoprivreda dobro utječe i na zdravlje ljudi i na okoliš da se to zanemaruje i da se ustvari odbija jedan amandman koji je htio prekinuti kažem takvu lošu praksu, a tim prije jer za provedbu ovoga amandmana su potrebna minimalna sredstva u proračunu. On ustvari predstavlja više jednu dobru gestu, jednu namjeru nego nekakav konkretan učinak budući da se u Hrvatskoj zasada proizvođači biodinamičke poljoprivrede mjere samo u stotinama. Dakle trebalo bi potaknuti razvoj ove poljoprivrede i stoga razloga mi ne odustajemo od našeg amandmana nego pozivamo sve zastupnike da glasaju za njegovo prihvaćanje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku. Dajem na glasovanje amandman tko je od zastupnika da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 80 protiv, bez suzdržanih i 45 za, 10. amandman nije uvršten u konačni prijedlog zakona. 11. amandman podnio je Klub zastupnika SDP-a.
Vlada ne prihvaćeni amandman. Dozvolite nekoliko rečenica obrazloženja. Odredbama važećeg članka 39. stavka 1. točke h Zakona o porezu na dodanu vrijednost propisano je da su plaćanja PDV-a oslobođenje usluge isporuke dobara povezane sa zaštitom djece i mladeži što ih obavljaju ustanove, tijela s javnim ovlastima ili druge osobe slične prirode. Navedeni članak je u potpunosti usklađen sa člankom 132. stavkom 1. direktive Vijeća iz 2006. Navedeno oslobođenje od plaćanja PDV-a ostvaruje se ako isporuke odnosno usluge povezane sa zaštitom djece i mladeži obavljaju ostale osobe na koje nisu prenijete javne ovlasti pod uvjetom da ne teže ostvarivanju dobiti te ako se dobit ipak ostvari da se ne raspodjeljuje, nego se koristi za nastavak ili poboljšanje obavljanja usluga što je propisano člankom 39. stavkom 3. Zakona o poreza na dodanu vrijednost. Prema posebnom propisu to je Zakon o dadiljama dadilje svoju djelatnost mogu isključivo obavljati u okviru obrta, a prema odredbama Zakon o obrtu obrt je samostalno i trajno obavljanje dopuštenih gospodarskih djelatnosti od strane fizičkih osoba sa svrhom postizanja dohotka ili dobiti koja se stvore i proizvodnjom, prometom ili pružanjem usluga na tržištu. Slijedom navedenog i uzimajući u obzir da se djelatnost obrta obavlja sa svrhom postizanja dohotka ili dobiti oslobođenje od plaćanje PDV-a iz članka 39. stavaka 1. točke h ne može se primijeniti na usluge zaštite djece i mladeži koje se obavljaju u okviru obrta budući da je obrt osnovan sa svrhom postizanja dohotka ili dobiti. Međutim, dozvolite mi isto tako da kažem da u ukupnom prijedlogu Zakona o porezu na dodanu vrijednost po dobivanju suglasnosti Europske komisije za koju naravno smatramo da će biti pozitivna sa 1.1.2018. prag za ulazak u sustav PDV-a će se podignuti sa postojećih 230 tisuća na 300 tisuća kuna. Hvala.
Hvala. Predlagatelj amandmana tražio je riječ.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre, ja vas mogu razumjeti ovaj dio koji ste rekli, ali činjenica je da dadilje rade doista specifičan posao. Dakle, to je specifična vrsta obrta. Jučer sam ovdje u raspravi ili prekjučer objašnjavala zašto obrt, zbog toga što je najjednostavnije vođenje knjigovodstva, dakle nije bilo drugog oblika. Sve drugo bi bilo puno skuplje, a tražio se model u kojem dadilje mogu biti, dakle da izađu sa jedne sive zone i sivog tržišta, da mogu biti regularni posao. S druge strane, one ostvaruju toliko dobiti da mogu isplatiti svoju plaću i plaću eventualno druge dadilje. Ne mogu ulagati. Dakle, to nisu poduzeća u kojima vi možete kupiti automobil ili neki stroj pa vam se to onda uzme kao nekakva olakšica pa ćete skinuti to ispod 300 tisuća kuna. Doći ćemo na žalost do toga. Dakle, dadilje koje imaju 12 djece i njih dvije rade imaju preko 300 tisuća kuna godišnje, dakle prihoda. To znači da će morati platiti PDV ili će morati dizati cijenu roditeljima što neće biti dobro, jer većina roditelja neće moći to podnijeti ili će morati jedan dio djece naprosto maknuti iz sustava čuvanja. Dakle i jedno i drugo nije dobro za djecu. Ja vas molim da vidite neki model u kojem dadilje kao jedan dobar servis za roditelje doista mogu preživjeti. U ovom trenutku oko stotinjak žena platilo je vlastitim novcima edukaciju za dadilje. Bojim se da će mnogi od njih odustati od toga jer neće moći preživjeti budu li morale plaćati PDV.
Zahvaljujem zastupnici Opačić. Dajem na glasovanje predloženi amandman. Tko je za to da se uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 protiv, bez suzdržanih i 46 za navedeni amandman 11 po redu nije uvršten u konačni prijedlog zakona. Dvanaesti amandman podnio je Klub zastupnika Živog zida.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća. Ovdje moramo obrazložiti i reći da navedene nabave strojeva i opreme iz tuzemstva koje zapravo obuhvaća i Republiku Hrvatsku, ali i prostor EU već postoji, odnosno dakle obračunska kategorija je već kao takva implementirana. Načelno se PDV pri uvozu plaća u roku za plaćanje uvoznih davanja u skladu sa carinskim propisima, a porezni obveznici uz zadovoljenje zakonom propisanih uvjeta imaju pravo na odbitak pretporeza. Iznimno, ovim prijedlogom propisana je mogućnost što je u skladu sa člankom 211. Direktive Vijeća iz 2006. primjene obračunske kategorije PDV-a pri uvozu određenih strojeva i opreme ako se isto prethodno odobri rješenjem Carinske uprave u konačnom prijedlogu zakona predlažem da se obračunska kategorija PDV-a pri uvozu primjenjuje samo na one porezne obveznike koji imaju pravo na odbitak pretporeza u cijelosti. Na taj način će se oprema i strojevi neophodni za proizvodnju dobara konkurentni na domaćem i stranim tržištima učiniti dostupnijom, poreznim obveznicima čime se dodatno olakšavaju uvjeti poslovanja i utječe na povećanje likvidnosti poreznih obveznika. Hvala.
Želi li predlagatelj amandmana uzeti riječ? Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Temeljno načelo svake porezne reforme bi bilo opteretiti onoga koji ima novaca, kome se ima što uzeti, a ne onoga kojemu se nema što uzeti ili koji je negdje na rubu, pa će ga reforma gurnuti u ponor. Bojim se da ovim člankom pogodujemo uvozu strojeva, a još više sakatimo ono što je ostalo od Gredelja, Končara, Đure Đakovića itd. Prema tome, tražim i inzistiram dalje na ovom amandmanu. Tražim glasovanje. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Sinčiću. Dajem na glasovanje predloženi amandman. Tko je za to da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 85 za, 5 suzdržanih i 42 protiv odbijen amandman koji je predložen od strane Kluba zastupnika Živog zida. Trinaesti amandman je također od zastupnika Živoga zida.
Vlada niti ovaj amandman ne prihvaća. Navedenim člankom propisuju se prijelazne odredbe u vezi poreznog tretmana isporuka plovila namijenjenih za razonodu, zrakoplova, osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz za koji nije bio moguć odbitak pretporeza prema članku 61. stavku 1. točki A Zakona o porezu na dodanu vrijednost, a koja su porezni obveznici … [[Govornik se ne razumije.]] do 31. prosinca 2017. Obzirom da i prema sada važećim odredbama obveznici koji nisu mogli koristiti odbitak pretporeza prilikom nabave i takvih prijevoznih sredstava iste isporučuju bez plaćanja PDV-a jer se radi o oslobođenoj isporuci sukladno članku 40. stavku 2. Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Hvala lijepa.
Predlagatelj amandmana. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući, ministre Mariću. Ja ne znam zbog čega mi uopće ovdje glasamo o tim amandmanima, jer vi niti jedan amandman oporbe ne prihvaćate. Ja mislim da bismo ovdje trebali glasati o zakonu koji izriče vašu nepogrešivost, prema tome nepogrešivost ministra Marića poput Pape. Jer vi što god smo mi rekli sve ste odbili. Znači, vi ste jedan sveznajući ministar koji u stvari ne treba uopće oporbu niti druge stranke u Hrvatskoj. Vi ste jednostavno, dakle odlučili da ni jedan amandman oporbe nećete prihvatiti, rećete nam u lice, prestanimo ovu predstavu. Tu ima i ljudi, dakle koji nas gledaju uživo, dragih gostiju. A također vam želim reći da to što vi dopuštate da se uvoze BMW-i, ne znam Mercedesi i zrakoplovi u ovom trenutku bez plaćanja PDV-a. Evo djeco upravo ste čuli, dakle da će se u Hrvatskoj moći uvesti avioni privatni za osobne razonode na koje se neće morati plaćati PDV. Pa jel' to politika za kojuu se vi zalažete? Jel' vam to ta pravednost o kojoj ste cijelo vrijeme pričali o pravednoj preraspodjeli u poreznoj reformi. Evo, znači vi sad glasajte za, a ja želim reći da ova cijela porezna reforma i ovo glasanje pokazuje da vi uopće ne uvažavate hrvatske građane ni na koji način. Lijepo recite odbit ćemo sve amandmane i kraj priče. Imate ovdje glasačku mašinu, a ta vaša dakle nekakva preraspodjela hrvatska budućnost u stvari ide samo na ruku onima koji su vas tu postavili, a to je jedna mala nekolicina tajkuna i s njima povezanih političara. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Bunjcu. Dajem na glasovanje amandman. Tko je da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 81 glasom protiv, bez suzdržanih i 41 za amandman koji je predložio Klub zastupnika Živog zida nije prihvaćen. 14. amandman predloži je Klub zastupnika HSS-a.
Vlada ne prihvaća niti ovaj amandman, a ne sveznajući ministar financija će ga nastojati obrazložiti. Predložena odredba članka 61. stavka 1. Zakona o PDV-u u potpunosti je usklađena s člankom 176. Direktive Vijeća koji prepisuje odredbe u vezi ograničenja prava na odbitak. Navedeni članak propisuje da se PDV ni u kojem slučaju ne može odbiti za izdatke koje nisu strogo poslovni kao što su izdaci za luksuz, zabavu ili razonodu. Prema tome, predložena definicija u konačnom prijedlogu zakona onemogućava odbitak predporeza za bilo kakve izdatke koje poreznom obvezniku nisu obavljanje za potrebe njihovih oporezivih transakcija. Hvala.
Želi li predlagatelj amandmana uzeti riječ? Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] tražimo da se glasuje o ovom amandmanu jel to je još jedan kompromis prema ugostiteljima da se podigne potrošnja jer kada bi na ovaj način omogućuje da se u 100%-tnom iznosu odbije pretporez na reprezentaciju ne bi otišlo u sivu zonu smanjili bi taj pritisak na ugostitelje da vode dvojno knjigovodstvo i na taj način bi sigurno jednim kompromisnim rješenjem dali ugostiteljima šansu da se potrošnja ne smanji u njihovim lokalima. I molim glasovanje.
Zahvaljujem. Dajem na glasovanje amandman. Tko je da se navedeni amandman uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da većinom glasova 80 protiv, 1 suzdržanim i 46 za, 14. amandman nije uvršten u konačni prijedlog zakona. Nastavljamo dalje sa radom. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Molim uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, bez suzdržanih i 9 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Klub zastupnika HDZ-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje Zaključka koji glasi: Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da pokrene izmjenu Direktive Vijeća EU 2010/88 EU, Direktiva o PDV-u jer se tom Direktivnom određuje da države članice ne mogu na e-knjige primjenjivati snižene stope PDV-a. Želi li se predstavnik predlagatelja očitovati o prijedlogu Zaključka? Prije nego se predlagatelj očituje molio bih zastupnika Lackovića. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle vidim da je značajan broj zastupnika napustio ovo današnje zasjedanje, glasovanje o ovim zakonima i ja bih radi savjetovanja unutar Kluba rada i solidarnosti, narodnih reformista i nezavisnih vijećnika zatražio kratku stanku. Hvala.
Ja se ispričavam, vrijeme za podnošenje zahtjeva za stanku je prošlo tako da nastavljamo dalje sa radom. Izvolite. Zdravko Marić, ministar financija. Kratko pojašnjenje, kratko pojašnjenje. Kratko pojašnjenje, kratko pojašnjenje. Dakle u trenutku kad se je trebalo glasovati o konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.BR.28 Klub zastupnika SDP-a zatražio je stanku u tom trenutku radi istoga razloga kojeg danas sada u ovom trenutku traži i zastupnik Lacković. Dakle ta stanka je bila odobrena upravo u tu svrhu. Molio bi da se zbog te svrhe su se imali mogućnost i drugi zastupnici dogovoriti.
Mislim došlo je do određenih promijenjenih okolnosti. Vidite da je jedan dio sabornice ispražnjen, ovo nije ista situacija kakva je bila i prije. Dakle očito se situacija u sabornici mijenja i mi molimo da se odredi stanka. Hvala.
Ne saborski zastupnici uvijek imaju pravo izaći iz sabornice. Tako da u ovom trenutku neću dopustiti stanku. Zdravko Marić ministar financija. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle Vlada RH prihvaća i podržava navedeni zaključak. Ja ću iskoristiti ovu priliku pa reći da je Vlada bez obzira na ovih prvih 14 amandmana o kojima smo se očitovali da ne prihvaćamo, mislim uložila dosta komentara i sugestija koje je bilo u okviru prvog čitanja odnosno rasprave u okviru prvog čitanja pa djelom i drugog čitanja pa tako na tom tragu između ostalog i ovaj prijedlog zaključka. Hvala lijepa.
Dajem na glasovanje prijedlog zaključka Kluba zastupnika HDZ-a. Molim uključite se glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, s 5 suzdržanih i bez glasova protiv donijet zaključak u tekstu kako ga predložio Klub zastupnik HDZ-a.
. Prema tome, možemo krenuti na sljedeći set točaka. Dakle, prelazimo na zakone: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 27; - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na motorna vozila, drugo čitanje, P.Z. br. 20; - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, drugo čitanje, P.Z. br. 21; - Konačni prijedlog Zakona o poreznoj upravi, drugo čitanje, P.Z. br. 22; - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, drugo čitanje, P.Z. br. 25; - Konačni prijedlog Općeg poreznog zakona, drugo čitanje, P.Z. br. 24; - Konačni prijedlog Zakona o administrativnoj suradnji u području poreza, drugo čitanje, P.Z.E. br. 26; - Konačni prijedlog Zakona o upravnim pristojbama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 29; - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu, P.Z.E. br. 30; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH, članka 172. Poslovnika, u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijali su vam dostavljeni. I naravno raspravljat ćemo prema odredbama Poslovnika u drugom čitanju sve ove zakone i amandmani se mogu podnositi kao i uvijek do kraja rasprave. Raspravu, što se tiče odbora, prijavili su Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Moje pitanje da li netko od predstavnika odbora? Ako ne, onda možemo dati riječ ministru Mariću. Ministre financija, izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Dakle, kao i jutros nastojat ću ukratko ponoviti određene stvari i najvažnije detalje iz ovoga sada drugog, možemo reći tako, seta zakona odnosno apostrofirati ono što je drugačije i što su napravljene određene korekcije nakon naše rasprave u okviru prvog čitanja, kako bismo zapravo danas i otvorili raspravu na temu konačnih prijedloga zakona. Krenut ću od Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama. U odnosu na prvo čitanje, tu nije bilo nekih većih, značajnijih promjena i korekcija, ali svejedno ću ponoviti one osnovne stvari, dakle svakako da je intencija između ostalog i u ovom zakonu bila da se olakša kako administrativno pojednostavi zapravo postupanje u određenim segmentima. Spomenut ću dakle uvođenje instituta tzv. male destilerije na koju se primjenjuje snižena stopa trošarine u visini od 50 posto od standardne stope. Uvjet je godišnje do 2,5 tisuće litara rakije u smislu proizvodnje. Dakle, to je sigurno nešto što smatramo da je određeni poticaj našim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, zadrugama, a u konačnici i poljoprivredi odnosno segmentu poljoprivrede. S druge strane, što se tiče administrativnog pojednostavljenja postupanja, ukidanje obveza podnošenja godišnjeg obrasca za obračun trošarine na male proizvođače jakoga alkoholnog pića, njih trenutno ima oko 41 tisuća. Olakšavanje otpreme vina u druge države članice EU u sustavu odgode plaćanja trošarine za male vinare, njih je oko 2 tisuće. Dakle, umjesto malih vinara administrativne formalnosti i poslove će vršiti carinska uprava u njihovo ime, te uvođenje novih duhanskih proizvoda kao predmet trošarinskog oporezivanja poput grijanih duhanskih proizvoda, e-tekućine i nekih novih duhanskih proizvoda. Što se tiče Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na motorna vozila, dakle, smatramo da je tu između ostalog, predlažemo jednu modernizaciju sustava oporezivanja motornih vozilima, sukladno trendovima u EU, prije svega tu mislim naravno vezano na oporezivanje odnosno element tzv. ekoloških poreza u naš porezni sustav pojačavamo jer zadržavamo model mješovitog sustava oporezivanja prema kojem se posebni porez utvrđuje na temelju vrijednosnog te ekološkog kriterija, s tim da smo usklađivali stopu koja se odnosi na CO2, odnosno emisiju CO2, ugljičnog dioksida vodeći računa o proteku vremena od donošenja zakona i stalnom trendu smanjenja emisija ugljičnog dioksida. Dakle, u svakom slučaju, mi zadržavamo taj model. U odnosu na prvo čitanje došlo je do određenih korekcija u smislu vrijednosnog usklađivanja za automobile, nešto više vrijednosti, ali u raspravi koju smo imali u tijeku jutarnjih sati, tu će doći vjerojatno i do određenih korekcija. U konačnici Vlada RH ima i svoje određene ovlasti u smislu uredbom korigiranja određenih postotaka. Ono što je bitno spomenuti, dakle, smanjuje se posebni porez na motorna vozila sa 8 i 9 sjedala. To je isto jedan od elemenata koji smo i u ovom zakonskom prijedlogu nastojali prepoznati mogućnosti stimuliranja, da tako kažemo i demografske obnove, ali poglavito za obitelji s nešto većim brojem djece. Dakle, za vozila sa 9 sjedala smanjenje posebnog poreza je od 75 posto, za ona sa 8 sjedala u iznosu od 50 posto. Promjene bi u svakom slučaju u srednjem roku trebale doprinijeti trendu korištenja ekološki prihvatljivih i samim tim efikasnijih motornih vozila, te se očekuje kako će naravno ova promjena utjecati i na preferencije potrošača i prilagodbu samog tržišta. Što se tiče Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, tu je također došlo do vrlo manjih ili malih korekcija, kako tehničkih, odnosno novotehničke prirode, ali u svakom slučaju intencija zakona je daljnje usklađivanje organizacije u uređenju poslovnih procesa s ciljem stvaranja racionalnog i svrhovitog sustava, te otklanjanja uočenih anomalija te pravno-tehničkih nedostataka. Jasnije i jednostavnije uređenje položaja upravljačkih struktura u sustavu carinske uprave, uz zadržavanje imenovanja ravnatelja carinske uprave putem javnog natječaja, dok se odredbe o carinskim zvanjima usklađuju s općim konceptom uređenja sustava, klasifikacije radnih mjesta u sustavu državne uprave. Što se tiče konačnog prijedloga Zakona o poreznoj upravi, Zakon o poreznoj upravi zapravo u svojem osnovnom smislu i cilju je stvaranje naravno temelja za funkcioniranje porezne uprave kao jedinstvene i samostalne upravne organizacije u sustavu i sastavni sastav financija, koja na ekonomičan i efikasan način izvršava poslove iz svog djelokruga. Radi otklanjanja uočenih problema proizašlih iz prethodne reorganizacije, provest će se naravno određene promjene u organizacijskoj strukturi, te sigurno da nam je jedan od osnovnih zapravo ciljeva, a i u konačnici zadataka vodstva Ministarstva financija naravno pospješivanje kako organizacijske tako i kadrovske i ljudske općenito opremljenosti porezne uprave. Ponovit ću još jedanput, dakle, efikasnost ubiranja poreza odnosno efikasan rad porezne i carinske službe sigurno nije samo preduvjet ove porezne reforme nego i svake druge, a općenito bez bilo kakvih izmjena u poreznom zakonodavstvu sigurno da je to jedan od ključnih preduvjeta. U ovom djelu ću se naravno referirati na jednu od tema koja je u našem prvom čitanju također bila dosta aktualna, odnosno brojni zastupnici vi ste u brojnim svojim istupima odnosno kako u okviru rasprava po klubovima, tako i u okviru pojedinačnih rasprava dosta smo spominjali samostalni sektor za suzbijanje poreznih prijevara koji zapravo kako smo i govorili od samog početka, ne samo rada na poreznoj reformi nego općenito dakle da nikada nije bila intencija da se ta ustrojstvena jedinica niti ukida, niti slabi, niti čini neefikasnijom i neučinkovitijom. Danas smo između ostalog isto imali jedno priopćenje državnog odvjetništva gdje ste vidjeli da i dalje su nastavili naravno ne samo raditi nego polučivati rezultate. Spomenuta je ta ustrojstvena jedinica ali sigurno znate i sami da ona radi na bazi podataka porezne, carinske uprave i svih drugih ustrojstvenih jedinica Ministarstva financija. Ono što je možda korekcija u odnosu na prvo čitanje i prijedlog zakona s kojim smo išli u prvom čitanju da se u samom Zakonu o poreznoj upravi definira odnosno prepoznaje samostalni sektor za financijske istrage koji se između ostalog definira u smislu njegovog djelokruga odnosno onih obveza i odgovornosti i u konačnici ovlasti koja mu se daje. Također u samom prijedlogu zakona se jasno precizira da svi njegovi djelatnici odnosno službenici Ministarstva financija koji rade u toj službi moraju proći dakle obveznu sigurnosnu provjeru što je bio naravno slučaj i dosada a sada smo to između ostalog i slovom zakona i precizirali. Međutim, još jedanput ću napomenuti da detaljnija raščlamba kako vezano za samostalnu službu, za financijske istrage tako i za sve druge ustrojstvene jedinice sigurno da se propisuje između ostalog i uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva financija. Ali ponavljam još jedanput mislim da i u ovim odredbama je svima vrlo jasno i vrlo čisto dakle niti samo da nije bila namjera nikad ukidanje ove službe nego dapače njeno jačanje kako organizacijski tako i po potrebi kadrovski. U isto vrijeme smatramo da je potrebna i njoj potpuna profesionalizacija i u konačnici apsolutna depolitizacija u smislu bilo kakvih utjecaja. Dakle, možete očekivati i ova ustrojstvena jedinica kao i sve ostale prema onom prijedlogu konačnog prijedloga Zakona o poreznoj upravi će nastavit svoj efikasan i dobar posao. Što se tiče konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom dakle već to znate iz prvog čitanja dakle se uvodi obveza fiskalizacije za porezne obveznike koji obavljaju djelatnost od prodaje karata ili žetona u putničkom prometu, osim za prodaju karata ili žetona u linijskom lokalnom prometu te prodaja karata ili žetona u zračnom, željezničkom i linijskom obalnom pomorskom prometu. Propisuje se odgovornost za korištenje ispravnog fiskalizacijskog uređaja kako za poreznog obveznika tako i za proizvođača softvera te se ukida mogućnost za paušaliste da izdaju račune iz knjiga ovjerenih računa odnosno za njih se uvodi obveza fiskalizacije putem uređaja kao i za sve naravno ostale obveznike. U smislu razlika u odnosu na prvo čitanje imamo par manjih ili možemo opet reći tehničkih, nomotehničkih korekcija koje su rezultat i plod zapravo i vaše rasprave a isto tako i komentara Odbora za zakonodavstvo. Dakle dodaje se odredba o izmjeni članka 3. važećeg zakona uslijed izmjene posebnih propisa na koje se upućuje u odredbi članka. Dakle, navedena je odredba propisana člankom 2. konačnog prijedloga zakona te u skladu s tim uređena i daljnja numeracija svih članaka. Isto tako, članak 7. je izmijenjen u odnosu na prijedlog zakona. Budući je s tehničke strane provedbe odredbi navedenog članka uočeno kako je navođenje pojedinih odredbi suvišno. Također je prihvaćen prijedlog Ministarstva pravosuđa da se dodatno razmotre i uredbe, prekršajne odredbe što je u konačnici i učinjeno. Što se tiče konačnog prijedloga Općeg poreznog zakona, dakle ponovit ću još jedanput, umjesto relativne i apsolutne zastare propisuje se jedinstveni rok zastare od 6 godina. Na nastup zastare tijela su dužna paziti po službenoj dužnosti. Porezna uprava provest će godišnji sistemski ili sustavni otpis duga za koji je s 1. siječnjem tekuće godine nastupila zastara prava na naplatu. Postupci nadzora te ispravak prijava provodit će se unutar roka od 3 godine. Razrađuje se odredba o dostavi elektroničkim putem koja je za poduzetnike već od ranije propisana kao obvezna i to je isto tako jedan od jasnih signala da ne činimo samo administrativno i fiskalno i financijsko rasterećenje nego i samoproceduralno. Sigurno da želimo i ovim aktom, a i silnim drugim procedurama zapravo promijeniti smjer komunikacije i maksimalno ga olakšati kako za građane tako i za poduzetnike. Proširuje se obveza banaka da dostavljaju osim podataka o prometu svih kunskih i deviznih računa pravnih osoba, fizičkih osoba koje obavljaju registriranu djelatnost obrta i slobodnih zanimanja, i građana na dostavu podataka o tekućim i štednim računima. Na temelju odredbi zakona donijet će se metodologija o primjeni načela oportuniteta kako se ne bi kažnjavalo već izdavala opomena za manje prekršaje, tzv. prekršaje bagatelne vrijednosti. U smislu razlika u odnosu na prvo čitanje, opet i kao rezultat naše rasprave u okviru prvog čitanja, a i komentara koje smo dobili što u obliku odbora, a što i u okviru pojedinačnih rasprava, dakle, u članku 2. stavku 7 dorađena je definicija naknade za koncesiju kako bi uzela u obzir i buduću definiciju naknade za koncesije prema novom Zakonu o koncesijama. U članku 146. i 150. kojima se izuzima carinska uprava iz provedbe ovrhe i otpisa neznatnog poreznog duga, dakle, kada primjenjuje carinsko zakonodavstvo jer carinska uprava nema pravo otpisati iznos kao nenaplativ, što znači da će se isti morati uplatiti u proračun EU na teret proračuna RH. U članku 153. na inicijativu i na prijedlog uvažene zastupnice Grozdane Perić vraća se u tekst stavak 2 o ovrhama male vrijednosti jer su upravo gradski i županijski porezi i javna davanja, upravo javna davanja male vrijednosti, i ta odredba je ubrzavala prisilnu naplatu upravo gradskih poreza i javnih davanja koji se razrezuju godišnje, a većina poreznih rješenja su do iznosa od 5 tisuća kuna. Odredba je također dodatno dorađena uz prijedlog FINA-e radi toga što je bilo nužno pojednostaviti, a time i pojeftiniti postupak prisilne naplate u slučaju kada se radi o poreznoj obvezi u manjoj vrijednosti do iznosa tih 5 tisuća kuna, odnosno prisilnoj naplati te obveze provedbom ovrhe na novčanim sredstvima na računu. U članku 163. stavak 4 dorađen je na način da se povisuje prag vrijednosti propisanih pokretnina na 500 tisuća za obvezu objave u dnevnom tisku, odnosno umjesto do sada propisanih 200 tisuća kuna, jer kod obveznika koji su dužni stvaraju se dodatni troškovi što se ovim povećanjem vrijednosti pokretnina nastoji umanjiti za određeni broj dužnika. Odredba prijedloga zakona koja je bila numerirana kao članak 192. premješta se u poglavlje poreznog nadzora. I također kao jedna od stvari koje smo imali debatu i na Odboru za zakonodavstvo. Dakle u članku 197. stavku 2. dorađeno je pravno i nomotehnički odredba jer je prihvaćen prijedlog odbora da se objasni povratno djelovanje odredbe članka 197. stavka 2. prijedloga zakona obzirom na njegovu retroaktivnu primjenu. To smo u samom prijedlogu zakona vrlo jasno i percipirali, odnosno objasnili. Što se tiče zakona o, Prijedloga zakona o administrativnoj suradnji u području poreza, dakle i dalje stoji ono što smo rekli u prvom čitanju. Dakle, radi obveza administrativne suradnje s drugim članicama, državama članicama Republika Hrvatska mora svoje zakonodavstvo prilagođavati zahtjevima za razmjenu podataka. Kako se radi o vrlo čestim promjenama mi smo na ovaj način praktički izdvojili taj segment iz Općeg poreznog zakona, a u isto vrijeme naravno zakonom će se obuhvatiti kako nove direktive o razmjeni prekograničnih mišljenja u PDV-u to je u prihodima multinacionalnih kompanija. Propisivanje odredbi koje su bile sadržane u OPZ-u, Općem poreznom zakonu o administrativnoj suradnji u području oporezivanja, o obveznoj automatskoj razmjeni informacija u području oporezivanja, te uzajamnoj pomoći i prenaplati tražbina povezanih sa porezima, carinama i drugim mjerama. I pod tri propisivanje odredbi za primjenu Sporazuma između Vlade RH i Vlade SAD-a o unapređenju ispunjavanja poreznih obveza na međunarodnoj razini i provedbi tzv. FATCA-e. Što se tiče izmjena u odnosu na prvo čitanje one su manje-više tehničke i nomotehničke prirode. Prijedlog zakona o upravnim pristojbama, dakle postojeći zakon je neusklađen sa direktivom EU, uslugama na unutarnjem tržištu u dijelu mogućnosti obavljanja svih postupaka, pa time i plaćanja upravnih pristojbi u svim iznosima elektronički na daljinu. To je između ostalog bio jedan također od razloga zbog kojeg smo išli u ove korekcije. Dakle, Ministarstvo gospodarstva kao jedinstvena kontaktna točka te inicijator svojevrsni ovog usklađenja, projekt e-pristojbe kojeg vodi Ministarstvo uprave također bilo uključeno u cijelu problematiku. Propisuje se plaćanje upravnih pristojbi na propisani račun bez obzira na iznos upravne pristojbe a iznimno se do 100 kuna iste mogu platiti u državnim biljezima. Kako su određene institucije predvidjele plaćanje novih upravnih pristojbi ili nova oslobođenja od plaćanja upravnih pristojbi potrebne su naravno i izmjene važećeg zakona s obzirom da je važeći zakon još iz 1996. godine, a obzirom na broj promjena u međuvremenu naravno sigurno da se zakon donosi kao novi. Što se tiče promjena u odnosu na prvo čitanje, dakle prihvatili smo prijedloge na razini Vlade koji je između ostalog iniciran i od strane pučke pravobraniteljice, a to je da se predmetnim oslobođenjem propiše oslobođenje od plaćanja upravnih pristojbi za nezaposlene osobe koje se javljaju na natječaj za izdavanje svjedodžbi, odnosno diploma kao dokaza o stručnoj spremi i obrazovanju. Također, dorađena je i odredba čanka 12. Konačnog prijedloga zakona na način da se zastara svih javnih davanja uredi na jednak način, te je propisano da se na postupke utvrđivanja zastare prava na naplatu pristojbe kao i postupke utvrđivanja prava na povrat pristojbe primjenjuju odredbe zakona kojim se uređuje Opći porezni postupak. Što se tiče prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznom savjetništvu, dakle tu je također jedna potreba za usklađivanjem s direktivama EU. Izmjenama se između ostalog ukida ograničenje bilo kakvog pravnog oblika za pružanje ovih usluga, ukida se ograničenje prema kojima državljani Europske unije mogu osnivati samo podružnicu za porezno savjetništvo, a ne i drugi oblik sjedišta. Omogućuje se uvođenje elektroničkih postupaka za podnošenje zahtjeva i izdavanja odobrenja, odnosno rješenje za obavljanje djelatnosti poreznog savjetništva u Republici Hrvatskoj. Na zahtjev Hrvatske komore poreznih savjetnika uvodi se ograničenje udjela poreznih savjetnika u kapitalu od 51%. To je usuglašeno sa Europskom komisijom, a postoje neke druge izmjene. Ukida se obveza da porezni savjetnik iz EU mora odrediti punomoćnika za primanje pismena. Ukida se obveza dostave izvoda iz registra, dokaza o radnom iskustvu, prebivalištu i potpunoj poslovnoj sposobnosti, te potvrda o nekažnjavanju prilikom podnošenja zahtjeva za dobivanje odobrenja, te drugih vrsta dokaza i potvrda. Cijene usluga poreznih savjetnika se reguliraju tržišnom umjesto fiksnom tarifom. Također došlo je do blagih korekcija u odnosu na prvi prijedlog, odnosno prijedlog u okviru prvog čitanja, a isto tako mogu reći da je nastavljena i određena komunikacija na razini možemo reći tako zainteresiranih strana, odnosno javnosti koje pružaju usluge poreznog savjetništva tako da vjerujem da ćemo i u okviru drugog čitanja iz komentara saborskih zastupnika, odnosno klubova čuti određena stajališta na tom polju. To je to. Hvala vam lijepa.
Hvala vama gospodine ministre. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje. Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, uvaženi ministre. Zamolit ću vas za jedno pojašnjenje. Dakle, slušao sam pažljivo vašu raspravu. U jednom ste trenutku rekli da je samostalnom Sektoru za otkrivanje poreznih prijevara potrebna profesionalizacija. Ja se nadam da ste se sa tom izjavom malo zaletili, pa vas molim da pojasnite da li to znači da predmetni sektor sada ne radi profesionalno ili nešto drugo. Hvala.
Hvala vama gospodine zastupniče. Odgovor ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na komentaru, odnosno pitanju ako sam i možda nešto krivo rekao, moja isprika ali sigurno se nisam namjeravao kako ste vi rekli zaletiti. Rekao sam dakle potpuna depolitizacija i daljnja profesionalizacija u smislu rada ove službe, odnosno sektora upravo na način kako je i predloženo. Dakle, ona će biti izravna ustrojstvena jedinica u okviru Porezne uprave čija će čelna osoba biti ujedno i pomoćnik ravnatelja Porezne uprave. Svi ljudi koji su danas rade u okviru tog sektora, odnosno službe naravno nastavljaju svoj posao. Po potrebi naravno možemo govoriti i o daljnjem ekipiranju i kadrovskom jačanju. Spomenuo sam također da je odredbom u samom prijedlogu zakona propisano i definirano da svaki zaposlenik kao što su i postojeći, tako i svaki budući mora proći obveznu sigurnosnu provjeru, kategorija kako je već to predviđeno. Dakle, jednostavno ideja, odnosno samog ovog prijedloga zakona a i onoga što će slijediti u smislu uredbe o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva financija je zapravo samo potvrda naše teze od samog početka, dakle nikad nije bilo govora o bilo kakvom ukidanju nego dapače, jačanju te službe, ali naravno i ostalih službi Ministarstva financija. Ja ću opet izdvojiti da koliko god je nama pobudila i u saborskoj raspravi i općenito u općoj javnosti tema o kojoj govorimo sada i nas dva odnosno raspravljamo u okviru replika, ja ne mogu propustiti opet priliku nego reći da je i ova ustrojstvena jedinica između ostalog mora biti jako dobro horizontalno povezana, dakle sa svim ostalim tijelima i ustrojstvenim jedinicama Ministarstva financija, a naravno onda i vertikalno sa ostalim ustrojstvenim jedinicama ostalih tijela kaznenog progona. I nekakvi recentni slučajevi, a evo i ponavljam još jedanput i ovaj danas su potvrda tome. I moja je uloga odnosno moja zadaća kao ministra financija i svih onih koji su za to odgovorni, a u konačnici Vlade koja je predložila ovaj zakon Hrvatskom saboru da osiguramo uvjete, infrastrukturu i sve ono što je potrebno da bi između ostalog i ova ustrojstvena jedinica efikasno i dobro radila svoj posao. Hvala lijepo.
Hvala gospodine ministre na odgovoru. Prelazimo na rasprave u ime klubova. Prvi klub je Klub zastupnika Promijenimo Hrvatsku i SNAGA uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Budući da ga nema, gubi pravo na raspravu. Drugi klub koji se javio za raspravu je klub MOST-a Nezavisnih lista gospodin Maro Kristić.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Ministre sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Evo ja ću u ime MOST-a Nezavisnih lista dati naš osvrt na ovaj drugi paket od devet poreznih zakona. Prije svega želim pohvaliti ovu raspravu u drugom čitanju koju smo podijelili na više paketa jer na taj način zastupnici mogu biti puno fokusiraniji na temu i na puno kvalitetniji način iznijeti svoje prijedloge. Za početak vezano uz dopune Zakona o Poreznoj upravi pozdravljamo i smatramo dobrim rješenje o diferenciranju novog samostalnog sektora za financijske istrage u odnosu na redovne poslove Porezne uprave. Naime, riječ je o dosadašnjem Samostalnom sektoru za otkrivanje poreznih prijevara, kolokvijalno nazvanom Porezni USKOK koji će u novom ustrojstvu biti premješten u Poreznu upravu. Odredbe kojima je zakon sada dopunjen omogućavaju nastavak rada ovog sektora na isti način uz samostalnog u radu, sve potrebno ovlasti, te uvjetuju i provođenje sigurnosti provjera prvog stupnja za službenike sektora što je već provedeno za postojeće službenike čime se jamči da će i novi službenici podlijegati istom kriteriju. Dakle smatramo da je ovo jedna odlična odredba i da svaki novi službenik mora biti jednako kvalificiran kao i svi oni koji su već tamo. Dakle ova dopuna zakona na tragu je onoga što smo isticali cijelo vrijeme da Porezni USKOK ostane neovisan u radu i da neometano nastavi sa svojim aktivnostima bilo kao tijelo koje samostalno otkriva prijevare, bilo kao tijelo koje obavlja financijsku istragu u suradnji sa tijelima kaznenog progona. Evo i ovaj današnji njihov uspjeh, nazovimo ga tako, je pokazatelj da moramo biti na tragu ovog zakona na ovaj način kako smo i omogućili da oni i dalje ostanu neovisni i obavljaju svoj posao jer na takav način jer to je jedini mogući ispravan način. I u tom smislu zahvaljujem na prihvaćanju i primjedbi i na jednom otvorenom dijalogu koji je doveo do jednog ovakvog rješenja. Također naglašavamo da i u ustrojstvenim aktima dakle budućih uredbi, unutarnjem ustrojstvu i Pravilniku o unutarnjem redu na temeljima koje pruža novi zakon je potrebno propisati odredbe koje jamče kontinuitet rada i postupanja naravno ovog sektora. Nadalje, naglašavam važnost partnerskog odnosa Porezne uprave sa svim poštenim, nazovimo poštenim poreznim obveznicima. Mnogi porezni obvezni se žale na ne postojanje dvosmjerne komunikacije i čekanja na pisani odgovor po pet, šest mjeseci, a ponekad odgovor ni ne stigne. Tada su prepušteni sami sebi u donošenju odluka u određenim dvojbenim situacijama, osobito u poslovanju sa drugim poduzetnicima iz EU, što ih može skupo stajati u slučajevima pogrešaka. Naglašavamo važnost razvoja bolje komunikacije s poreznim obveznicima veću upotrebu suvremenih informacijskih tehnologija i razvoj sustava koji će omogućiti da porezni obveznici dobiju neobvezujuća mišljenja u što kraćem roku koji se broji u danima, a ne u mjesecima, kako bi znači zapravo ispravno postupati. Upute vezane za najčešće porezne prekršaje i edukaciju u tom smislu također bi jako olakšala poduzetnicima poglavito malim koji nemaju sredstva da bi sami financirali ovakve edukacije. Isto tako i u provedbi Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, formalne pogreške koje rade poduzetnici bi trebalo sankcionirati upozorenjem, a samo one suštinske kao što je recimo namjerno neizdavanje računa trebalo bi kažnjavati visokim prekršajnim kaznama i drugim odgovarajućim mjerama. Stoga predlažemo reguliranje ovih pitanja odgovarajućim pravilnicima i internim aktima Porezne uprave. Također ovim putem želimo zahvaliti i što ste u okviru Zakona o upravnim pristojbama prihvatili ukinuti pristojbu, odnosno to će biti ukinuto odgovarajućom uredbom koju su trebali plaćati članovi posade brodova na kružnim putovanjima koji zbog visoke visine te upravne pristojbe od 140 kuna su se solidarizirali i nisu izlazili na kopno u Hrvatskoj nego su to radili u susjednim destinacijama, poput Crne Gore, poput Italije i naravno svoje novce su tamo ostavljali. Nekakvi izračuni pokazuju da će se ukidanjem ovakvog nameta dogoditi to da će otprilike oko 100 milijuna kuna godišnje biti ubrizgano u gospodarstvo RH negdje oko 30 milijuna kuna neizravno u državni proračun kroz različite poreze koje će plaćati naši gospodarstvenici. Evo u tom smislu naša zahvala. Hvala.
Hvala lijepo kolegi Kristiću. Mislim da nemamo nijednu repliku. I u ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovana gospođa potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre. Tijekom jutra raspravljali smo o prvoj grupi zakona koji čine ovu poreznu reformu, konkretno zakoni koji se odnose na poreze na dodanu vrijednost i dobit i naravno da su ti zakoni izazvali daleko veći interes javnosti nego što je to ova grupa koja bi se na prvu loptu mogla nazvati nekakvim tehničkim provedbenim zakonima. Međutim, i ovi zakoni su jednako važni za provođenje i funkcioniranje ove porezne reforme. S obzirom da smo o njima već raspravljali u prvom čitanju, da su iznesene brojne primjedbe, također da smo o njima govorili i na odborima, koncentrirat ćemo se na određene greške nelogičnosti koje egzistiraju u tim zakonima koje po našem mišljenju nisu u dovoljnoj mjeri ili uopće ispravljene između dva čitanja, i bacaju dosta loše svjetlo na provedivost ove porezne reforme, a u određenom segmentu i na namjeru samog predlagatelja. Prva primjedba, a nje sam se i dotakao u replici koju sam dao uvaženom gospodinu ministru, odnosi se na pitanje tzv. poreznog USKOK-a odnosno samostalnog sektora za otkrivanje poreznih prijevara koje, a i danas ministar je to vrlo lijepo spomenuo, i danas je pokazalo se da itekako postoji razlog za postojanje jedne takve službe i za njenu samostalnost. Međutim, mi u Klubu zastupnika SDP-a držimo da mjesto za tu službu nije u sastavu porezne upravo. Zašto? Zato što između ostalog ta služba treba kontrolirati i rad određenih djelatnika porezne uprave, koji naravno proizlazi iz činjenice da se određene porezne prijevare, budimo potpuno iskreni i sebi, mogu događati isključivo i jedino uz suradnju ljudi iz porezne uprave. I nije niti u hrvatskoj praksi nezabilježeno da su upravo ljudi iz porezne uprave bili ti koji su svojim radom i djelovanjem i te kako naštetili poreznom sustavu, omogućili protuzakonito djelovanje. Sjetimo se afere Dubai i određenih poreznih djelatnika koji su, za koje se otkrilo da imaju ogromna sredstva koja sa svojim plaćama nisu mogli ostvariti. U tom kontekstu držimo da je rješenje koje je postojalo i do sada, a to je rješenje da se radi o samostalnom sektoru u sastavu Ministarstva financija podređeno izravno ministru financija bolje rješenje od ovog koje vi predlažete. S time ministre, moramo ukazati da mi iz Kluba zastupnika SDP-a imamo i povjerenje u vas osobno kao ministra jer smatramo da ste upravo vi osoba koja bi trebala biti izravno nadređena takvom tijelu. E sada, u odnosu na prvo čitanje, potrebno je to priznati, postoji određeni napredak u predloženom zakonskom rješenju. U onome što ste vi govorili u uvodnom obrazloženju i u onome što je govoreno nekoliko proteklih dana u javnosti, napredak je daleko veći od onog što piše u samom zakonu. Jer sve ovo što ste vi govorili, primjerice o položaju načelnika te službe itd., čelnika, pardon, kao zamjenika ravnatelja porezne uprave, o tome u tom obliku u zakonu nema riječi. Dapače, način na koji je navedena služba spomenuta u zakonu je vrlo neadekvatan. Ona se javlja samo na jednom mjestu. Poslije se malo razrađuje kada govorimo o pitanju iskaznice kojom se identificiraju službenici ili primjerice sigurnosnih provjera, ali sam ustroj te službe nije spomenut nigdje osim tamo gdje se govori da će poslove iz točke 11. članka 9. stavka 1. Zakona o poreznoj upravi obavljati upravo taj samostalni sektor. Kako će on biti ustrojen itd. nije riješeno i zbog toga ukazujemo da postoji određeni problem oko načina na koji je ta služba definirana u predmetnom zakonu. Drago mi je što ste dodatno pojasnili svoju izjavu oko profesionalizacije, iako ja mislim da nije ono što je potrebno toj službi daljnja profesionalizacija. Ta služba je već sada visoko profesionalizirana. Radi se o osobama koje su prošle izuzetno, izuzetno korisna stručna osposobljavanja i u suradnji s drugim našim prijateljskim i partnerskim zemljama. Ono što je potrebno je prije svega očuvanje njihove samostalnosti. Međutim, tu sad dolazimo do jednog ozbiljnog problema u zakonu tiče se prijelaznih i završnih odredbi članka 32. zakona, kojim bi riješeno pitanje statusa djelatnika porezne uprave. Dakle, riješen je način na koji će se sačuvati status postojećih zaposlenika porezne uprave, međutim, niti jednom riječju ne spominje se status zaposlenika Ministarstva financija koji nisu zaposlenici porezne uprave, a to su naravno upravo oni koji dolaze iz samostalnog sektora za otkrivanje poreznih prijevara. I nema u ovom zakonu niti jedne riječi kako će biti riješen njihov status i njihov premještaj iz Ministarstva financija u poreznu upravu. I držim da ovo pitanje doista baca određenu sjenu na zakonsko rješenje odnosno ukazuje da predmetno zakonsko rješenje nije do kraja promišljeno i bojimo se da će u praksi stvoriti određene probleme. Ponovit ću stoga još jednom ono što sam rekao. Ministre, ako ste pratili ovu raspravu, vidjet ćete da ipak mi u Klubu zastupnika SDP-a prema vama imamo određenu dozu povjerenja i ovdje se ne radi ni o čemu drugome nego o želji da jedna služba koja svojim radom i te kako opravdala svoje osnivanje ostane djelovati kao samostalna i nastavi ostvarivati odlične rezultate kakve ona ima do sada. S obzirom da se radi o objedinjenoj raspravi završit ću sa Zakonom o poreznoj upravi, te ću se pokušati osvrnuti na druge zakone, prije svega na Zakon o carinskoj službi, dakle Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi. Ministar je uvodno rekao da se radi o manjoj izmjeni, nomotehnici, ali to je nažalost i sad moram reći nažalost, daleko od istine. Poštovana gospodo iz vlasti, dakle gospodo iz MOST-a i HDZ-a. Već od prve konstituirajuće sjednice od prvog dana rada ovog Hrvatskog sabora, ovog devetog saziva Hrvatskog sabora ukazivali smo da od profesionalizacije javne uprave koju ste u predizbornoj kampanji proklamirali neće biti ničega. Prvi dokaz tome bilo je naravno uvođenje državnih tajnika koje nije bilo praćeno ukidanjem već zadržavanjem pomoćnika ministara. Nakon toga vidjeli smo što ste napravili s Uredbom o zapošljavanju u javnim poduzećima gdje ste ukinuli natječaj za uprave trgovačkih društava od strateškog interesa u vlasništvu Republike Hrvatske. Imali smo priču oko kuma, imali smo priču oko osobe koja je u niti dvadeset dana napredovala do tajnika ministarstva iako ne zadovoljava zakonom propisane uvjete za to radno mjesto. A zašto sve to spominjem u kontekstu ovog zakona? Pa upravo zato što ste u ovom zakonu ukinuli odredbe koje su propisivale obvezu provođenja javnog natječaja za radna mjesta zamjenika, pomoćnika ravnatelja carinske službe i predstojnika područnih ureda. Dakle, gospodo, od profesionalizacije javne uprave nema ničega, dapače, vi u ovaj zakon uvodite to da će se te osobe, dakle, ponovit ću još jednom: zamjenik ravnatelja, pomoćnik ravnatelja i predstojnik područnog ureda birati na način da ih predlaže ravnatelj, a da ih nakon toga imenuje ministar. Do sada smo imali javni natječaj. Sada imamo direktna, politička imenovanja koja sežu do razine voditelja područnog ureda carinske uprave. Mislim da ovo nije pravi put, a pogotovo ne u službi kao što je carinska služba koja ima određenu negativnu prošlost. Spomenut ću samo jedno prezime, prezime gospodina Barišića. I mi znamo da ovdje moramo postupati s posebnom pažnjom. Sljedeći problematičan zakon iz kojeg ću također izdvojiti samo jednu odredbu i koji pokazuje da se prilikom donošenja odnosno predlaganja ove porezne reforme niste vodili javnim interesom je Opći porezni zakon i to odredba članka 108. stavka 8. Dakle, radi se o zastari. Prije svega moram biti potpuno otvoren i reći da je način na koji je zastara kao takva uređena u ovom Općem poreznom zakonu bolji od dosadašnjeg uređenja. To je svakako iskorak. Nadalje, iskorak je vrlo pozitivan to što su odredbe o zastari koje se primjenjuju u Općem poreznom zakonu primijenjene i na Zakon o doprinosima, na Zakon o upravnim pristojbama, ostaju nam sudske pristojbe, i nakon toga će za sva javna davanja zastara više-manje biti uređena na jednak način na razini Republike Hrvatske što je izuzetno pozitivno. Međutim, stavak 8. članka 108. zakona je malo specifičan. Zašto? Zato što njime predviđate po prvi puta da će se ona osoba koja plati zastarjeli porezni dug naći u situaciji da može od države tražiti da joj vrati taj novac. Da ne bi bilo zabune, s kamatama. Dakle, ponovit ću još jednom. Vi ovim prijedlogom zakona predviđate mogućnost da pojedinac plati porezni dug koji postoji, a da poslije nakon što shvati da je taj dug u zastari, to može tražiti da mu se vrati i ne samo da mu se vrati već da mu država plati kamate za dug koji je on bio u obvezi podmiriti. E sada, prije svega takvo rješenje do sada nije postojalo, a ja ću vam ukazati da postoji nešto što se zove Zakon o obveznim odnosima u kojem imamo isto zastaru. I također imamo situaciju kada dužnik plati potraživanje koje je zastarjelo. Pročitat ću vam točno kako glasi članak 221. Zakona o obveznim odnosima. Ako dužnik ispuni zastarjelu obvezu nema pravo zahtijevati da mu se vrati ono što je dao čak i ako nije znao da je obveza zastarjela. Što to znači? To znači da ako sam ja u nekom građansko-pravnom odnosu s državom, primjerice kupio sam od države nekretninu, i ne platim, i država protiv mene ne vodi postupak i moja obveza padne u zastaru. Ja nakon toga platim. Taj novac ostaje državi. Ali ako sam ja za tu istu nekretninu obvezan platiti porez na promet nekretnina, pa zakasnim platiti, pa platim kada i platim iznos kupoprodajne cijene za tu nekretninu u zastari, imam pravo da mi država taj novac vrati. Bojim se da ovo rješenje nije dobro. Ja neću aludirati da se ovime nekome pogoduje. Mislim da se ovdje o grešci. E sada, kako smo svi mi u dualnoj ulozi kada dođemo pred političku pozornicu pa smo s jedne strane pojedinci i vodimo računa o onome što smo nekad radili. I namjerno gledam kolegu Bošnjakovića jer on dolazi iz iste struke. Kao odvjetnik iz interesa svojih klijenata naravno da ću pozdraviti ovakvu odluku jer će se njome dužnici za koje sam kao odvjetnik radio naći u povoljnijoj poziciji. Ali kao državni dužnosnik, kao netko tko prima plaću iz proračuna Republike Hrvatske ovakvu odredbu ne mogu prihvatiti i molim vas da ju isto kao i onu za carinsku službu izmijenite i kako bih vam to olakšao i za ono što se tiče carinske službe i za ovo što se tiče članka 108. i zastare, podnijeli smo amandman, nadamo se da ćete te amandmane prihvatiti. Ono s čime ću završiti, a ne ostaje mi puno vremena, nije rekao bih ovoliko stručno već je prije svega političko pitanje a odnosi se na Zakon o fiskalizaciji. I tu ću vam postaviti samo jednostavno pitanje i molim vas da mi odgovorite na njega. Zbog čega ukidate pojam malog obveznika fiskalizacije i zbog čega malim poduzetnicima namećete obvezu nabave skupih fiskalnih uređaja. Dakle, postoji razlog zašto su uvedeni mali obveznici fiskalizacije. Iz obrazloženja koje smo dobivali na odboru i iz obrazloženja zakona kažete pojednostavljuje se njihov položaj s osnove PDV-a, načina vođenja knjiga, prag za ulazak u sustav PDV-a se podiže i sve to stoji. Ali činjenica je da su mali obveznici fiskalizacije, oni najmanji, oni poduzetnici koji se na razini Europske unije tretiraju kao mikropoduzetnici i držim da im nametanja ovakve obveze nije dobro. I držim da je ovo velika greška koju smatram da bi Vlada trebala ispraviti. Ukratko, imajući u vidu da svi ovi zakoni predstavljaju jedan paket porezne reforme, da se niti jedan od njih samostalno ne može gledati odvojeno od drugih, i u ovom pogledu Klub zastupnika SDP-a ne može podržati ove zakone i neće glasovati za njih kao niti za druge koji se tiču ove porezne reforme. Hvala vam lijepo.
Hvala kolegi Grbinu. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovana potpredsjednice, evo kolega Grbin, dobro ste primijetili da od onog prvotnog prijedloga da je došlo do nekakvih znatnih poboljšanja znači u razgovorima s ministrom Marićem mi smo osigurali da porezni USKOK ostane samostalno tijelo koje se neće utopiti u poreznoj upravi. Osigurali smo to, izborili se da sektor bude posebno definiran, da opisi poslova budu posebno istaknuti, da službenici imaju potrebne ovlasti, da je uvjet za rad u sektoru sigurnosna provjera prvog stupanja i sve ovo nije bilo u toj prethodnoj, znači prvoj verziji. Sve ostalo se može osigurati dodatnim uredbama. A ono što je dobro, znači sada kada smo osigurali nekakvu neovisnost poreznog USKOK-a unutar porezne uprave, mislim da će čak i biti prednost što je porezni USKOK unutar porezne uprave jer će imati dodatne baze podataka i bit će mu olakšan posao. Sve ovo ostalo što nije navedene u samom zakonu može se uredbama dodatno definirati i mislim da je ovo jedan veliki napredak. A u razgovorima sa zaposlenicima, znači poreznog USKOK-a i oni su sami zadovoljni s ovakvim prijedlogom i smatraju da njihov rad i ovi izvrsni rezultati koje imaju, kojima smo i danas mogli svjedočiti, neće na nikoji način biti ugroženi. Kada spominjete uhljebljivanje i kumove, ja mislim da bi vam bilo bolje da šutite, znači, niti jedan kum MOST-om nije oštetio državni proračun, nije koštao niti jedne kune, znači hrvatske građane, a vaši kumovi, sjetimo se samo vašeg ministra Jakovine koji je tri puta zapošljavao pjevačicu, kumu svoje supruge. Kada spominjete gospodina Barišića onda spomenute vašu šeficu porezne uprave koja je oštetila državu za 9 i pol milijuna kuna. U tome je sudjelovao i bivši ministar Vrdoljak, čak i vaša europarlamentarka Borzan. Znači, kada spominjete gospodina Barišića onda spomenite i vaš slučaj. MOST-ovi kumovi koje volite ovako spomenuti nikoga nisu oštetili [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] a nisu oštetili što je najbitnije hrvatske građane. Hvala.
Vrijeme. Hvala vam lijepo. Ja vas molim da vodite računa o vremenu. Povredu Poslovnika Gordan Maras.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Grmoja u svom stilu brani neobranjivo. Znači, članak je 32. – 38. Ima ih nekoliko tako da neću pojedinačno navoditi, ali gospodin Grmoja brani neobranjivo i spominjući osobe koje su van konteksta opće cijele priče, i unaprijed prejudicira kako će netko proći na sudu. I šta je napravio? Znači, ja nisam tu ničiji advokat, ali bih volio da sporadično ovako ne okinemo ljude koji su još uvijek na sudu. Kada gospođa bude presuđena onda možete komotno ovo govoriti [[Upadica Opačić: Kolega Maras.]] A do sada mislim da to nema nikakve potrebe. Kum kuma nije oštetio [[Upadica Opačić: Molim vas. Nije… poslovnika…]] nije oštetio zato što možda nije imao ni priliku oštetiti.
Molim vas, nije povreda poslovnika. Ja bih molila kolegu Peđu Grbina da ima odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Grmoja. Vi niste pažljivo slušali moje izlaganje. Niste, jer da ste pažljivo slušali moje izlaganje, tada bi primijetili da ja nisam spomenuo MOST-ove kumove nego sam spomenuo kumove. A to što ste se vi istoga časa prepoznali, to više govori o vama nego o meni. E sad što se tiče onih osoba koje ste spomenuli, ako je bilo tko od njih povrijedio zakon on će za to biti sankcioniran i doista to ne služi na čast niti njima niti onoj političkoj stranci iz koje dolaze. Ali mi se s onima koji su iz naših redova se ogriješili o zakon, na neki način obračunamo tako što napravimo ono što možemo. Isključimo ih iz stranke i onemogućimo im daljnje političko djelovanje u okviru SDP-a. Vi to niste činili. Dapače. Ali problem je u tome što se niste niti jednom riječju očitovali o onome o čemu sa ja doista govorio. A ja sam govorio o vrlo ozbiljnom problemu, da od kada je ova koalicija stupila na snagu, a to nije sada u 10. mjesecu nego je to u siječnju ove godine, kontinuirano se vode postupci deprofesionalizacije i uklanjanja javnog natječaja iz političkog i javnog života. Dakle, ponovit ću još jednom. Trgovačka društva u vlasništvu Republike Hrvatske, carinska služba. Sjetimo se samo kod predsjednika Vlade gospodina Petrova koji suprotno zakonu krenuo u zapošljavanje svojeg suradnika. Nakon toga vi mijenjate Statut Hrvatskih voda kako bi zaposlili osobu koja nema uvjete. Vi u ministarstvu zapošljavate na mjestu tajnika osobu koja nema uvjete. I vi se imate obraza dignuti i bilo kome propovijedati. Nemojte, molim vas gospodine Grmoja.
Hvala vam lijepo. Završili smo s replikama. Sljedeći klub je Klub HDZ a, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice. Poštovani kolegice i kolege. Evo na kraju ovog radnog dana jedno i novo pozitivno što možemo evo pohvaliti i ministra i cijelu ekipu i cijelu Vladu. Hrvatsko gospodarstvo naime objavljeno je na stranicama Vlade poraslo je u 3. tromjesečju 2,9 posto u odnosu na isto lansko razdoblje što je najbrži rast u posljednjih osam godina. Evo to je friško koje je objavljeno od Državnog zavoda za statistiku, što evo ipak uliva nadu da sve promjene koje se čine, a u skladu s tim i sve ove koje su sada u proceduri da će donijeti i te kako očekivani rast gospodarstva i nadalje. Naime, raspravljajući i pripremajući se za ovih devet zakona, ono što je jedinstveno za sve reći, zapravo nadamo se da ćemo s ovim izmjenama pospješiti i pojednostaviti zapravo cijelo zakonodavstvo, ovo administrativno. Da ćemo urediti mnoge odnose kojima ćemo predvidjeti neka porezno-pravna predviđanja i da ćemo uspjeti smanjiti ukupno opterećenje, porezno opterećenje, a isto tako i određene takse koje su evo na ovaj način drugačije regulirane. Kod Zakona o trošarinama, već je spomenuto, veseli da će ipak mali OPG-ovi, zadruge i poljoprivrednici, dakle, imati manju stopu trošarina za one proizvode odnosno rakije i proizvode koji su kao male destilerije imale pri tome vrlo visoke stope. U ovom slučaju to će biti svega 50 posto te standardne stope i time će se zapravo olakšati njihovo poslovanje i doprinijeti ukupnom gospodarstvu. Isto tako to administrativno pojednostavljenje uključuje i ovo da godišnji obrasci za obračun trošarina će biti zapravo ukinuti, a kada to prevedemo da je to ipak 41 tisuća takvih proizvođača, onda je to sigurno značajno da se pojednostavi cijeli sustav. Kao i to da će carinska uprava umjesto malih vinara zapravo vršiti ove formalnosti kada se otprema vino u druge države članice EU. Kod trošarinskog oporezivanja zapravo dolazi do mijenjanja u odnosu na grijane duhanske proizvode, na e tekućine i neke ove duhanske proizvode. Za motorna vozila nadamo se da će ovo biti zapravo modernizacija sustava oporezivanja, a sve u skladu i s odredbama koje imamo u odnosu na emisiju CO2. Ono što možda nije spomenuto da motorna vozila koja su proizvedena prije više od 30 godina su dobila status evo oldtajmera i nisu predmet oporezivanja. To će se veseliti oni koji se time bave. A ono što je još promjena upravo da su motorna vozila s 9 sjedala, imaju smanjenje za 75 posto, dok ova s 8 za 50 posto. Ministar je spominjao isto u odnosu na prvo čitanje da su povećani postotni iznosi za plaćanje na cijenu motornog vozila trošarina koje su iznad 300 tisuća odnosno 300 tisuća i jednu lipu, i to su ovi rasponi od 9 – 30 posto, znači svi vrjedniji automobili koji se oporezivaju dodatno to je značajni pomak, to su luksuzni automobili koji evo na taj način doprinose proračunu. Kod Zakona o carinskoj službi vidi se da su pojedini detalji, zapravo samo je jasnije uređen položaj upravljačkih struktura carinske, uz zadržavanje imenovanja ravnatelja putem javnog natječaja. Kod Zakona o poreznoj upravi vidimo da je tu isto tako u jednom dijelu u članku 16. propisuju se prava i obveze i odgovornosti službenika porezne uprave gdje oni zapravo postaju, u okviru su sustava i propisa o državnim službenicima ako nekim drugim zakonom nije drugačije propisano. Isto tako za te namještenike zapravo provodi se Kolektivni ugovor za državne službenike i namještenike i po propisima o državnim službenicima. Isto tako u članku 25. mijenjan je naziv odnosno funkcija unutarnje revizije gdje se ona odvojila od funkcije unutarnjeg nadzora što je jako važno s obzirom na Zakon o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru. Ovdje kod samog Zakona o fiskalizaciji vidimo da je evo ovdje je i kritika na račun toga, a propisana je obveza putem uređaja i za porezne obveznike koji su zapravo u sustavu odnosno koji plaćaju paušalni porez gdje možemo biti za i protiv takve odredbe, ali evo to je novina. Kod Općeg poreznog zakona je ovdje intervencija zaista da se do sada nije bio poznat institut otpisa neznatnog poreznog duga. To je sada 9 kn kojim se vrši otpis takvog duga. Automatizma do sada nije bilo. Isto tako u ovoj intervenciji ovrhe male vrijednosti koji sam uputila zapravo time želimo olakšati jer jedinice lokalne i regionalne samouprave, a naročito lokalne provode postupke temeljem Općeg poreznog zakona. I zaista na ovaj način kada su to do visine od 5 tisuća kuna onda se ta provedba daleko jednostavnije i lakše provodi jer se podnose zapravo nalozi izravno na FINU iako je u samoj provedbi ovrha zaista jedinica lokalne bilo dosta teškoća i evo nastoji se na ovaj način to olakšati i zapravo raščistiti što više bilance koje su prilično zatrpane sa potraživanjima. Isto tako jako je dobro da se ovaj prag vrijednosti propisanih s 200 na 500 tisuća za objavu u dnevnom tisku zapravo time omogućava da se ne stvaraju dodatni troškovi za one dužnike gdje to nije nužno, ali zapravo na ovaj način se to ubrzava i olakšava. Isto tako kada govorimo kod administrativne suradnje u području poreza tu nije bilo nekih posebnih izmjena. Dok kod Zakona o upravnim pristojbama zaista je dobro da je u članku 12. zakona zastara svih javnih davanja je zapravo uređena na način kako je to uređeno i kod Općeg poreznog postupka. I jako je dobro da se uvažila ova primjedba Ministarstva znanosti i obrazovanja da se oslobode plaćanja upravnih pristojbi nezaposlene osobe koje se javljaju na natječaj za izdavanje svjedodžbi odnosno diploma kao dokaza o stručnoj spremi i obrazovanju. To je ipak onome tko je nezaposlen i u takvom statusu svaka kuna je značajna i na ovaj način se to olakšava. Kod Zakona o poreznom savjetništvu bilo je dosta intervencija od njihovih komora i sličnog. Evo, ovdje je članak 6. zakona koji je zapravo dopunio da kao porezni savjetnik može biti i stručni specijalist diplomom priznatom u RH. Tako da je isto tako prihvaćena i primjedba kojom se u Zakonu o poreznom savjetništvu, zapravo omogućava da u članku 16. da je produženo razdoblje prilagodbe trgovačkim društvima iz ovog članka sa 6 mjeseci na godinu dana u kojem ta trgovačka društva su dužna uskladiti svoje poslovanje i ispuniti uvjete propisane ovim zakonom. Na ovaj način evo i taj je zahtjev ispunjen. Nadamo se da će upravo sve ove intervencije, a i prijedlozi koji su bili i u paketu sa svim ostalim do sada zakonima zaista doprinijeti ovome što na početku sam rekla da je gospodarstvo poraslo odnosno da je BDP porastao za 2,9 posto što se nadam da će onda na ovaj način zapravo još i dalje pozitivno djelovati u ovoj 2017. godini.
Hvala vam lijepo. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva replika uvažena zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvažena kolegice Perić rekli ste da će ovom poreznom reformom krenuti ipak sve u nekom pozitivnijem smjeru, dakle da se vide neki pomaci. Ja ću se kratko osvrnuti na jedan od ovih propisa o kojima u ovom trenutku raspravljamo, a to je Zakon o posebnom porezu na motorna vozila. Ja želim reći da će, kada ova porezna reforma stupi na snagu, biti potrebno mijenjati i neke podzakonske akte. Ovim zakonom već prije bilo je utvrđeno da se taj poseban porez ne plaća na vozila koja su posebno prilagođena za osobe s invaliditetom odnosno za prijevoz osoba s invaliditetom. Međutim, pravilnik je ograničio, dakle, osobe s invaliditetom su morale platiti taj porez, a udruge ili nekakve institucije koje su uvozile prilagođeno vozilo, nisu morali taj porez plaćati. Želim ovdje izraziti i zadovoljstvo i posebnu zahvalnost i gospodinu ministru i njegovim suradnicima što su razumjeli problem u kojem smo se našli i što smo se dogovorili da ćemo riješiti taj problem kako bi osobe s invaliditetom kojima je automobil ortopedsko pomagalo bile oslobođene tog poreza. Hvala.
Hvala vam lijepo. Želite li odgovor na repliku?
… Dakle, ja se nadam da će pravilnikom ili uredbom, ne znam čime će se moći to urediti, ali u svakom slučaju je to sigurno pozitivno i nadam se da će se to uvažiti. Hvala.
Hvala vama. Imamo još jednu repliku na vaše izlaganje. Zastupnica Bernarda Topolko.
Zahvaljujem. Kolegice Perić, vi ste napomenuli da u izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na motorna vozila, da se ukida na vozila starije od 30 godina. Međutim, to je samo djelomično točno. Ukida se temeljem članka 2., ukidaju se oldtajmer vozila. Međutim, u članku 8. se navodi da se obračunava na sva motorna vozila koja su proizvedena prije 30 i više godina, a koja sukladno posebnim propisima nisu razvrstana u kategoriju starijih vozila. Posebni porez plaća se u paušalnom iznosu od 2 tisuće kuna, što smatram da je prilično visoko jer svi znamo da ako nam već zakonodavac omogućava kupnju i prodaju odnosno trgovinu takvim vozilima, da takvo vozilo može koštati 2 tisuće ili 3 tisuće kuna. A onda platiti još dodatno porez na to 2 tisuće kuna je jako puno. Tim više što u pravilu takva vozila koristi najniži sloj pučanstva. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku.
Onda definirati zapravo jasno onda pojam samog oldtajmera, je li, takozvanog. Ako će ono biti određeno godinama onda mislim da bi on tako trebao nedvojbeno i biti definiran jer je tako u prijedlogu i bilo, jel'.
Hvala vam lijepo. Prelazimo na raspravu u ime kluba HSS-a, gospodin Mladen Madjer.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolege i kolegice, u ime kluba zastupnika HSS-a htio bih ukazati na neke nelogičnosti što se tiče Zakona o porezu na cestovna motorna vozila, što će Klub HSS-a sigurno podnijeti i amandman. Htio bih napomenuti da u stavku 3 govori da će se rješenja uručiti pri registraciji što će vjerojatno biti kao naknada za okoliš, što će se doznati u Stanici za tehnički pregled i odmah se mora uplatiti. To piše u stavku 3. Stavak 4 kaže da naplatu obavlja pravna osoba u čijem je sastavu stanica za tehnički pregled. Treba reći da inače stanice za tehnički pregled obavljaju poslove naplate kao gospodarsku djelatnost. Na svoje usluge obračunavaju 25 posto PDV-a na način da uslugu naplaćuju dvostruko. I to da od pravne osobe naplaćuju uslugu, kao i od građana, i to cijena od 17, a od građana 17 kuna 24 plus PDV. Što želim upozoriti da je navedena cijena je četiri i pol puta skuplja od one cijene koju mogu građani platiti u FINI. Stavak 5 ovog Zakona o porezu na cestovna motorna vozila kaže da u produženju važenje prometne dozvole uvjet je dokaz o uplati tako da vlasnik vozila može predati potvrdu samo o uplati, a koju je izvršio na njemu na najpovoljniji način, znači pri čemu je uplatu mogao izvršiti preko Interneta ili preko FINE gdje nema naknade. A naknada za ceste po ovom prijedlogu samo da će biti moguće uplatiti samo u stanici za tehnički pregled. Zato vas ja molim da se promijeni članak 46. stavak 4 da se izmijeni način uplate poreza na cestovna motorna vozila tako da se uplata može riješiti i na drugi način, a ne samo u stanicama za tehnički pregled. Možda je to nekome malo kad se radi o 21 kune i 55 lipa, ali vas ja pitam da na području Hrvatske ima oko milijun i pol vozila puta ova cijena, i sad zamislite koja je to cijena koju zaradi stanica za tehnički pregled, praktički iznos od 30 milijuna kuna. 30 milijuna kuna, dragi kolege i kolegice, mislim da to nije mali iznos i ne znam da li onda tom poreznom reformom pomažemo naše građane Republike Hrvatske ili pomažemo pojedince ili možda određenu grupaciju odnosno vlasnika stanice za tehničke preglede. I zato molim ovaj Dom, također i Ministarstvo financija da upozore na ovaj, da pregledaju još malo taj članak o porezu na cestovna vozila kako bi stvarno omogućili našim građanima da plaćaju manju cijenu, a ne da moraju platiti 30 milijuna kuna kojim će se opet obogatiti pojedinci. I zato će Klub HSS-a sigurno podnesti na ovo svoj amandman.
Hvala vam lijepa na vašem izlaganju. Nema replika. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Gordan Maras, uvaženi zastupnik.
Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice. Ja ću se osvrnuti na nekoliko stvari iz nekoliko ovih zakona. Prvo, u Zakonu o trošarinama. Ono što mene posebno veseli da je predlagač ovdje uočio kao što je to bilo naravno i do sada razliku i progresivnost vezano uz luksuz odnosno višak novca. I oni koji žele platiti više da budu i oporezivani više. Što se tiče automobila vidimo da je tu, trošarina kreće od 8 posto, završava na nekih 30 posto. To govorim sve skupa zato da se vidi da u nekim dijelovima koristimo progresivnost u trošarinama odnosno u porezima, a u nekim dijelovima idemo preko fleteksu, odnosno da se odredi jednostrano jedan porezni razred i da svi plaćaju ovisno o tome. Doduše, kod automobila je situacija takva da nažalost ne pratimo baš tržište i da nam jako puno ljudi kupuje automobile van Hrvatske i onda ih uvoze u Hrvatsku. Primjerice u Bosni i Hercegovini, auto koji nešto više koštaju su skoro 25 do 30 posto jeftiniji nego u Hrvatskoj, tako da bi se čak postavilo pitanje da li bi državni proračun imao više koristi da se tu recimo stope smanje u odnosu na one koje su niže. Zašto bi recimo netko išao kupiti automobil gdje nema uopće trošarine ili je trošarina puno niža u odnosu na Republiku Hrvatsku ako kod nas trošarina je 30 posto je primjerice za neki malo skuplji automobil. Druga stvar šta me smeta i to je spomenuo, a vezano je također uz određene doprinose i poreze na cestovna vozila, zbog čega u Hrvatskoj, i to je ozbiljno pitanje i jako bi puno pomoglo građanima i tvrtkama, zbog čega u Hrvatskoj, naravno to se veže i na neke druge zakone, zbog čega mi u Hrvatskoj moramo ići odmah prve godine nakon šta kupimo automobil na tehnički pregled. Znači, tvornica nam daje garanciju 3 godine ne moraš doći ili 30 tisuća kilometara, ali čim kupiš automobil odmah na tehnički pregled, platiti 500, 700 ili tisuću kuna ovisno kakva je cijena, i na taj način de facto opterećujemo građane ne samo s gubitkom vremena, nego i s nepotrebnim gubitkom novca. Naravno, to govorim sve zbog toga što je to povezano i sa cestovnim vozilima, naravno povezano je to i s drugim zakonima i to bi trebalo doći poruka do ministra unutarnjih poslova, da vidi da li je obvezno zbilja kad čovjek kupi novo motorno vozilo odmah otići na tehnički pregled da se vidi da li je ono ispravno. Znači, s te strane jako puno građana ima pritužbe i jako puno građana troši novac koji de facto po mojem mišljenju uopće ne bi trebalo trošiti. Ako smo htjeli rasteretiti građane i tvrtke mogli smo to napraviti na ovaj način. Također vezano uz porezni USKOK moja zabrinutost odnosno sektor koji se seli iz ministarstva u poreznu upravu, koji je napravio zbilja veliki posao u proteklih nekoliko godina od kada je formiran, gdje je bivši ministar Lalovac skupljao iskustva i od američkih kolega i danas vidimo čak i određena uhićenja, ne samo uhićenja nego i podizanje optužnice za neke slučajeve koji su godinama bili nedodirljivi. Zbog toga što su se kretali u određenim krugovima, bili dobri s političkim elitama, možda financirali njihove kampanje, ali im nitko ništa nije mogao. I sada konačno te stvari dolaze na naplatu. Mada doduše takve osobe još uvijek misle da su iznad svega i nedodirljive i šalju poruke preko javnosti, ismijavaju državu, ali ja sam duboko uvjeren da će država istjerati svoje. Da netko tko je zaradio stotine milijuna eura ne može proći neplaćanjem poreza ili ignoriranjem zakona ili pokušavanjem da se novac, da se njegov trag ne uhvati odnosno da država ne dođe do onoga što bi trebalo. I s te strane imam određenu rezervu. Mislim i poučen iskustvom kako je porezna uprava djelovala do sada, nažalost 2011. godine radilo se o desecima milijardi nenaplaćenih poreza koje su većinom disperzirane po cijeloj Hrvatskoj i načelnici poreznih uprava su bili mali bogovi i oni su de facto odlučivali o tome da li će se na nekoga ovršiti ili neće, da li će se od nekoga naplatiti porez ili neće. Ja mislim da je uloga tog sektora u Ministarstvu financija bila puno jača kada je bio direktno pod ministrom nego sada kada će biti transferiran u poreznu upravu i na taj način ja mislim da se njegova uloga smanjuje odnosno da neće imati toliku, ja bih rekao, i vidljivost, a na neki način i utjecaj kao što je imao do sada. I s te strane ja ću biti i malo suzdržan oko ovog zakona jer mislim da neke stvari koje funkcioniraju dobro ne bi ih trebalo mijenjati, a neke stvari koje su sada promijenjene dovodimo u rizik da u budućnosti funkcioniraju puno lošije nego što su funkcionirale do sada. Tako da za razliku od ostalih zakona koji su po meni puno kontroverzniji i koje ne mogu poduprijeti, ovdje sam malo suzdržaniji jer ovo su neke tehničke stvari, neke su stvari jednostavno korigirane ovisno o vremenu, a neke stvari su nova rješenja za koja ne znam kako će u budućnosti funkcionirati. I s te strane je moja suzdržanost, ali kažem pozorno ćemo pratiti da li porezni USKOK koji je imao svoju i koji ima svoju ulogu i koji će se isplatiti vrlo brzo državi. Samo neka se od ovih famoznih menadžera nogometnih naplati 100 milijuna kuna koje su navodno po optužnici oštetili jedan nogometni klub, a indirektno tako 20 i nešto milijuna kuna državu, neka se to naplati. Ja mislim da se cijela ideja isplatila i da nikom više nikada ne padne na pamet na pamet da se na taj način poigrava s našom državom, s poreznom upravom, a sve skupa i sa svim hrvatskim građanima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu na ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu javio uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja ću u par rečenica osvrnuti se na ovaj dio paketa. Dio toga već je spomenuo kolega Maras pa neću oduzimati vrijeme. Ali moram reći, ponoviti, da se ovdje zapravo ne radi o nikakvoj velikoj poreznoj reformi. Radi se o paketu polovičnih zakonskih rješenja koji idu na ruke bogatima, kapitalu i bankama. Najveći broj građana Hrvatske, preko 900 tisuća zaposlenih neće ništa osjetiti. Milijun i 200 tisuća umirovljenika neće ništa osjetiti. Uz sve ove zakone trebao je ići odmah Zakon o minimalnoj plaći koji bi osigurao da ona iznosi 50 posto prosječne plaće. Trebalo je odmah korigirati i plaću umirovljenicima tako da bi one bile iznad 40 posto jer su sada pale ispod 40 posto, ispod socijalnog minimuma. Žalosno je da nije prihvaćen nijedan prijedlog koji je došao iz sektora ugostiteljstva. Ponovit ću da je stopa PDV-a u ugostiteljstvu koja je bila preferencijalna bila zapravo jedini porezni propis koji je doveo do sva tri pozitivna efekta makroekonomskom povećanju i neto priljevu proračunu, rastu investicija, povećanju zaposlenosti. Govorilo se danas da ne treba osloboditi reinvestiranu dobit poreza jer da to nije bilo dobro rješenje za sve one koji su to rješenje koristili. To je bilo dobro rješenje. Pred nama je i paket zakona što se tiče lokalne samouprave. Sve je na časnoj i pionirskoj riječi ministra da će se to nadoknaditi. Ja ne vidim kako će se nadoknaditi. Prema tome, puno je upitnika, ali u ovom dijelu popodnevne rasprave najveći upitnik vezan je uz djelovanje poreznog USKOK-a. Dakle, ministar uzima na svoja leđa veliku odgovornost da poremeti izuzetno kvalitetan rad poreznog USKOK-a koji je otkrio porezne prijevare koje su se dogodile u ono vrijeme dok je to trebala kontrolirati porezna uprava. Međutim, porezna uprava to nije kontrolirala, dapače, ona je sudjelovala u poreznim prijevarama što vidimo i po aktualnim optužnicama koje su postale pravovaljane u kojima je jedan od sudionika u poreznim prijevarama i čovjek koji je radio u poreznoj upravi. Osim toga i danas možemo čitati u novinama kako je podignuta još jedna optužnica za jedan veliki pokušaj pljačke koji se dogodio upravo na temelju onog što se i prije radilo, ali nitko iz porezne uprave neću reći to nije vidio nego nije htio vidjeti. Jedan od temelja rada poreznog USKOK-a bila je njegova samostalnost, neovisnost i sloboda od curenja informacija. E pa to je ono čega se ja bojim sada njegovim premiještanjem u poreznu upravu i smatram da je njegova učinkovitost izuzetno dovedena u pitanje. I ne bih se iznenadio da se ostvari najava tih ljudi koji rade sada u poreznom USKOK-u kako je sada bio oformljen, da odu u neke druge institucije gdje će njihov rad biti cijenjen i cjenjeniji između ostalog evo, nadam se da će ministar Orepić ispuniti svoje obećanje, da će preuzeti sve te ljude u sustav policijskog USKOK-a gdje će onda siguran sam biti uspješniji nego što im se sprema u poreznoj upravi. I završit ću s onim što sam rekao i prije nekoliko dana, dakle, ova reforma vraća osmijeh na lice raznoraznim gazdama, kapitalu i bankama, a posebno donatorima i HDZ-a i Kolinde Grabar-Kitarović, raznoraznim nogometnim tajkunima, mafijašima koji su, dok porezni USKOK nije počeo raditi ovako kvalitetno, bespoštedno pljačkali nogometne klubove, igrače i naravno državni proračun. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Jovanoviću. Imamo jednu repliku. Uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine Jovanoviću. Vi ste upravo rekli jednu ne veliku istinu nego ono što se samo nameće po sebi. Ukoliko je sektor bivši u Ministarstvu financija prebačen u poreznu upravu, vraćamo se na stanje od prije 2011. godine. Sjetite se afere Dubai kada je voditelj ispostave porezne uprave u središtu Grada Zagreba vozio Porshe, putovao na godišnji sa cijelom familijom u Dubai, po tome se i afera nazvala. I koješta imao i stekao šta nije u skladu s njegovom plaćom. I to godinama. Desetak godina nikome nije bilo sporno. Ljudi su na to odmahivali glavom. Vjerojatno je to bilo čak i fora tamo nekim zaposlenicima, vidi kako naš šef vozi dobar auto, a ima plaću od 8 hiljada ili 9 tisuća kuna, a vozi Porshe, ali nikad nitko nije postavio pitanje. I zbog toga smo došli do ne 11, nego 40 ili 50 milijardi kuna nenaplaćenih poreza gdje su mali bogovi odlučivali o tome tko će platiti porez, a tko neće platiti porez i na taj način omogućili stjecanje velikih novaca onima koji to nisu zaslužili. I zbog toga uloga samostalnog sektora u Ministarstvu financija izdvojenog iz porezne uprave ima puno više smisla nego što ima smisla sada da se vrati u sustav gdje de facto ravnatelj i pročelnici pojedinih županijskih ispostava djeluju kao jedan tim koji će sutra treba kontrolirati jedni druge. Mislim da to tako ne funkcionira, a pokazali smo u povijesti kažem, nažalost, na nekim negativnim primjerima, koliko je devijacija iz takvog prošlog sustava proisteklo. I zato se nadam da je ministar svjestan koliko je ovo rizičan potez i koliko se u biti može desiti da se vratimo na staro, a staro znači neplaćanje poreza, netransparentnost i davanje mita.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Željko Jovanović.
Da, kolega Maras, potpuno ste u pravu. Ja se zato i čudim ministru Mariću što je odlučio se na ovaj potez, što ovim potezom na neki način daje još i više za pravo raznoraznim tajkunima i menadžerima koji su opljačkali i Dinamo i igrače i državni proračun koji plaču da se radi o političkim optužnicama, o namještenim suđenjima, a ministar Marić ističe da će ovim potezom prebacivanja poreznog USKOK-a iz Ministarstva financija u poreznu upravu provesti depolitizaciju. Time je uvrijedio ljude koji su mukotrpno radeći 24 sata dnevno našli milijardu kuna onih koji su pokušali opljačkati državni proračun kroz porezne prijevare. Dakle, radili su stručno, neovisno, a on govori o nekakvoj depolitizaciji. Ovo je sada po meni politizacija.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Jovanoviću na odgovoru na repliku. Ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu javio uvaženi kolega Branimir Bunjac. Nije nazočan. Zahvaljujem. Sljedeći se u ime predlagatelja prijavio ministar financija gospodin Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potporedsjedniče Hrvatskog sabora. Evo moram ovaj puta konstatirati da mi je jako drago da imamo zastupnica više nego zastupnika, ako dobro brojim. A jednak je broj? Evo drago mi je. Uglavnom, hvala vam lijepo svima. Evo na kraju današnje rasprave po dva bloka. Ujutro, odnosno danas u popodnevnim satima kad smo završili prvi blok porez na dodanu vrijednost i porez na dobit, nisam se javio. Sad ću nastojati to sve skupa objediniti. Mislim da smo imali još jedan vrlo kvalitetan i konstruktivan dan u smislu komentara i rasprava što smo čuli u obliku klubova i pojedinačnih rasprava. Evo sad su zastupnici napustili, ali nema veze ova zadnja tematika koju smo vodili, ja mislim da je, s njom mogu između ostalog baš i početi, a to je upravo još jedanput i pokazatelj i dokaz zapravo da zaista nikad nije bilo niti bilo kakvog govora niti riječi o ukidanju ili miniranju ili bilo što kako se nazivalo, određenih ustrojstvenih jedinica, nego jednostavno govorili smo o organizacijskoj shemi, unapređenju organizacijske sheme, odnosno naravno i po potrebi daljnjem i kadrovskom i inom jačanju službi i to je zadatak i između ostalog naravno i ministra financija da predlaže Vladi, a Vlada Saboru, a u konačnici ponovit ću još jedanput rečenicu koju sam izrekao i prije nekog vremena, a to je da i ovim poreznim izmjenama odnosno paketom porezne reforme ili poreznih propisa koje predlažemo, zapravo je jedan od osnovnih smjerova. I ideja je uz poreznog rasterećenje građana i poduzetnika, isto tako administrativno i proceduralno rasterećenje istih, ali isto tako stvaranje uvjeta za poreznu upravu i sve službe, od carinske službe i ostalih ustrojstvenih jedinica Ministarstva financija da mogu efikasnije i bolje raditi svoj posao i u konačnici isporučivati ono što se od njih očekuje. Vi ste vidim i dobili smo na stol, podnijeli nekoliko amandmana na pojedine prijedloge. Ima tu dobrih definitivno prijedloga koje ćemo sigurno mi razmotriti. Vlada će se naravno o njima očitovati kad bude glasanje o njima. Već smo u tom poslu skroz s time da bih evo iskoristio ovu priliku, neću uzimati svih predviđenih 30 minuta, ali se moram referirati i na onaj dio rasprave koji smo vodili još također i u jutarnjim satima, a dijelom i ovim popodnevnim satima. Vlada je jučer na sjednici svojoj donijela i usvojila Smjernice za izradu proračuna 2017. i sigurno da je ukalkulirala efekte i porezne reforme, odnosno pretpostavila je da bi se porezna reforma usvojila u Hrvatskom saboru i stupila na snagu s 1.1.2017. I s tim u svezi između ostalog je i rađena projekcija gospodarskog rasta za 2017. godinu. I ja znam da će normalno biti, kao što je bio slučaj i 2016., ja bih rekao dobronamjernih i pozitivnih kritika, ne samo iz političke sfere nego i općenito stručne javnosti o ambicioznosti ili neambicioznosti Vlade. Ja ću opet ponoviti ono što sam govorio 2016. da je uvijek stav Ministarstva financija tako i Vlade kod proračunskog procesa da idemo sa realnim projekcijama, da idemo sa čak i jednim dijelom konzervativnijim pristupom jer evo 2016. se pokazala kao takva godina. Bolje nešto i manje planirati odnosno predvidjeti nešto konzervativniji pristup odnosno primijeniti nešto konzervativniji pristup, pa u konačnici kada se dogodi bolje ostvarenje naravno da nam svima skupa treba biti bolje i veće zadovoljstvo. Mislim da i današnja objava Državnom zavodu za statistiku za 3. tromjesečje koje pokazuje da smo ostvarili, da je Hrvatska ostvarila najvišu stopu rasta u proteklih osam godina. Dakle, zadnji puta smo imali tu stopu rasta još u 2. tromjesečju 2008. godine i sigurno da i ova porezna reforma, a i sve ono mislim da su većina zastupnika se referirala na to da sigurno da su očekivanja da će Vlada ne samo kroz poreznu reformu nego i u druge vidove olakšavanja, unapređivanja i općenito stvaranja bolje pozitivnije poslovne klime stimulirati ne samo gospodarski rast jedne godine nego i ono što stalno govorimo kao važno, a to je dugoročno održivi gospodarski rast, dizanje potencijalne stope rasta i u konačnici naravno stvaranje radnih mjesta. Jer teme o kojima smo i danas pričali smo, bez obzira ako ih promatramo iz segmenta jednog ili drugog elementa gospodarstva, ali ipak trebamo biti vrlo jasni i otvoreni da ako želimo rješavati, a zaista održivo naravno i demografsku obnovu i naš mirovinski sustav, i zdravstveni sustav, i da ne nabrajam sada dalje, sigurno je jedan od glavnih preduvjeta za to sve skupa i naravno i gospodarski rast i radna mjesta. Jučer je Vlada donijela te smjernice. Neki od zastupnika su se referirali po pitanju ukupnog iznosa. Ja tu moram, neću reći ispravljati, ali ipak pojasniti neke stvari. Dakle, u tim smjernicama predviđen je rast rashodne strane proračuna od nekih 4,7 milijardi kuna. Međutim, treba napomenuti da od tog iznosa nekih 950 milijuna kuna je vezano za europske fondove odnosno pomoći koje ćemo planirati u višem iznosu u odnosu na 2016. Taj iznos sredstava je deficit neutralan. Deficit neutralan iz razloga što je, koliko se povuče toliko se naravno i potroši. Svi bi naravno htjeli da se to povuče i da se potroši u svakom slučaju. Međutim, taj ipak dio treba staviti sa strane u odnosu na tu ukupnu brojku. Dakle, ostajemo 3 milijarde 800 milijuna kuna povećanja rashodne strane proračuna koje stvara deficit državnog proračuna. Ali ako smo malo bolje pogledali smjernice onda ćemo vidjeti da jedan dio toga, a to će između ostalog biti tema sigurno naše rasprave i sutra kada budemo govorili u okviru tog četvrtog paketa o proračunima jedinica lokalne i područne samouprave, odnosno Zakonu o porezu na dohodak u okviru trećeg paketa, je za kompenzaciju tih mjera. Dakle, predviđene milijarde, 325 milijuna kuna prema našim izračunima da se iduća godina kompenzira razlika u porezu na dohodak odnosno taj dio i efekt, možemo ga nazvati gubitka proračuna lokalne samouprave. Međutim, nije to samo jedini dio. Dakle, u samim smjernicama i u rashodnoj strani smo kalkulirali neke druge elemente. To nije predmet današnje naše rasprave i ne moramo ulaziti u detalje, ali sigurno da mogu reći i od mirovina, indeksacije mirovina preko nekakvih servisiranja dugova iz prijašnjeg razdoblja odnosno po određenim presudama, uvijek kamate moramo računati itd. Dakle, samo sam htio ovaj puta pojasniti još jedanput da je i ova porezna reforma, sve ovo što raspravljamo u okviru prvog čitanja, drugog čitanja, zapravo sastavni dio uklopljeno u te smjernice, a bit će kao takvo uklopljeno i u proračun za 2017. godinu. I evo još jedanput možda na kraju ovog prvog dana naše rasprave u okviru drugog čitanja moram istaknuti evo i osobno zadovoljstvo cijelog mog tima Ministarstva financija i Vlade naravno, što smo unatoč kratkoći rokova, unatoč objektivnim ograničavajućim čimbenicima, ali zaista stisnuli gas do daske da se sve ovo skupa završi, ali da smo ipak uspjeli ispoštovati proceduru, odnosno i dalje nastojimo ispoštovati proceduru dva čitanja. Upravo smo i to vidjeli, dakle, od prvog do drugog čitanja i kroz vaše rasprave i kroz daljnji da tako kažem analiziranje postojećih prijedloga zakona, vidjeli smo od tehničkih, imamo tehničkih uskladbi do nekih i možda neću reći suštinskih, ali nekih malo važnijih komentara i stvari koje smo uklopili. Evo opet ponavljam i današnji amandmani koje smo dobili na konačne prijedloge za ova prva dva paketa će biti uzeti u obzir i ja vjerujem da će neki od njih i biti usvojeni donosno nadam se da će nam biti prihvatljiv kako bismo u konačnici još i bolje unaprijedili sustav tih 15 zakona i sve skupa na neki način priveli za glasovanje i onda naravno krenuli sa izradom podzakonskih akata i implementacijom s 1.1.2017. Evo ja vam se još jedanput zahvaljujem. Novih osam sati rasprave o poreznom paketu na onih 25, idemo dobrim smjerom. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru financija gospodinu Zdravku Mariću na ovoj završnoj riječ u ime predlagatelja. Ovime smo iscrpili raspravu po ovih 9 točaka dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra najavljujem objedinjenu raspravu o zakonskim prijedlozima po točkama 12. i 13. dnevnog reda, a to su konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, drugo čitanje, P.Z.BR. 19. i konačni prijedlog Zakona o porezu na dohodak, drugo čitanje, P.Z.BR. 23. Nastavak sjednice je sutra u 9,30 sati. Hvala vam lijepo i ugodno veće želim. SJEDNICA JE PREKINUTA U 18,05 SATI
Sljedeća točka je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 27. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 za, 2 suzdržana i bez glasova protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama.