Dobro jutro svima. Ima nas više-manje kao kada smo se rastali u petak, ali imamo već troje zastupnika koji traže riječ, pretpostavljam za stanku. Prvi je bio gospodin Glasnović.
Poštovane kolege, tražim stanku od deset minuta da bi progovorio o Istambulskoj konvenciji.
Hvala lijepa. Da vas pitam odmah, jeste spremni odmah ili se morate spremati? Spremni ste odmah. Samo da vidimo dalje sada, drugi je bio gospodin Maras.
Hvala lijepo. Tražimo stanku o općoj političkoj situaciji u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Da li ste o situaciji spremni odmah razgovarati? Hvala vam lijepa. A treći gospodin Panenić.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Molim stanku u ime Most-a nezavisnih lista vezano za gospodarsko političku situaciju u Hrvatskoj.
Također odmah ili se morate spremati? Može odmah. Izvolite gospodine Glasnović.
Poštovane kolege. Opet je danas otvorena tema o Istambulskoj konvenciji, rodna ideologija. Mi smo vidjeli u Hrvatskoj sve vlade selektivno preuzimaju direktive od EU. Zašto kažem selektivno? Npr. one odredbe onaj 1481 za osudu komunističkih zločina, vidjeli smo sada što je bilo sa tim Vijećem za suočavanje sa prošlošću kako je to prošlo, 1096 za zabranu direktiva, zabranu komunističkih obilježja i drugih obilježja. Ko se sjeća lex Perković? 8% ljudi u Hrvatskoj ne znaju šta je lex Perković, još ne znaju da smo mi izašli i još živimo do neke razine u jednom udbaško komunističkom kalifatu to su tabu teme danas. I šta se događa? Oni nasljednici tog sustava, nasljednici i drugi tog bivšeg sustava danas su našli novu ideologiju, rodnu ideologiju, zamijenili su marxizam, titoizam tu samoupravnu anarhiju za rodnu ideologiju. Kada govorimo o Istambulskoj konvenciji već poznatoj već to zna ministar pravosuđa to je spomenuo u intervju da svih 48 mehanizma koji štite žene i djecu su već u hrvatskom pravosuđu, upisani su ustrojeni … napisani u našem zakonodavstvu. Imate stručnjake koji su pogledali ovo, tu konvenciju, imate stručnjaka za upravno pravo dr. Dubravka Ljubića koji je primijetio da se nama nameće kroz tu konvenciju rodna ideologija. Drugo, da je to u totalnoj suprotnosti sa hrvatskim Ustavom. Imate 18 zemalja EU koje nisu potpisivale, ratificirale tu konvenciju, npr. Bugarska 85 sveučilišnih profesora i skoro dvije tisuće učitelja i sve vjerske zajednice su napisali peticiju protiv te konvencije. Šta se krije iza te konvencije? Samo ću citirati jedan citata ovdje što je spomenula jedna novinarka u Kanadi gdje se nameće ta rodna ideologija, ovo je rekla kaže „Cilj te rodne ideologije i razbiti stvarnost dva spola i nametnuti zastrašujuću viziju svijeta u kojoj ne postoji ni muškarac niti žena, to je krajnji cilj te rodne ideologije“. U Kanadi je prošao akt C16 koji je sada prepoznao ja mislim najmanje 19 rodova i ta zastrašujuća tiranija je počela sa tim aktom u Kanadi, taj politički inženjering i to će ubrzo doć ovdje. Po tom aktu ko god se suprotstavi toj ideologiji govori protiv nje je otvoren kaznenom progonu. To znači nama se nameće nova totalna ideologija. Imate npr. šta su rodno neutralni zahodi, šta to znači? Ubrzo ćemo trebat ovdje u Saboru šest zahoda, jednog za muškarca zarobljenog u muškom tijelu, žena itd. u muškom tijelu obratno. Imate već zabilježene u Americi oko 200 napada su zabilježeni nad djevojčice i žene u takvim zahodima, gdje muškarac koji se osjeća kao žena ide u WC i šta radi znamo, čita perverzija. Ja bi reko nama ne trebaju nametati zemlje koje su ozakonili pedofiliju, zoofiliju, ustvari pedofilska stranka je ozakonjena u Nizozemskoj, u nekim zemljama ozakonjena je zoofilija, u nekim koprofagija. U nekim zemljama najveće nagrade dobivaju a aborcionisti koji su državne nagrade za zasluge, aborcionisti koji su abortirali desetke tisuća djece. Ne trebamo takve uzore. I trebamo krojiti svoju sudbinu i ugledati na zemlje koje nisu … [[Govornik se ne razumije.]] EU niti globalnog pokreta, globalizma a la mister Soroš i njegovi kompanjoni ovdje u Hrvatskoj.
Gospodine generale hvala. I zastupniče 20 sekundi ranije ali imate dvije povrede Poslovnika pa ćemo nastaviti razgovor, bojim se. Prva je gospodin Marase, ne prvu ima gospodin Glavašević, točno, točno.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodin Glasnović je povrijedio članak 238. u kojemu se između ostaloga kaže da zastupnik svojim ponašanjem ne smije odudarati od pravila ponašanja u Hrvatskom saboru. Koliko ja znam jedno od pravila ponašanja u Saboru je to da bismo trebali poštovati Ustav RH. Koliko ja znam RH je demokratska država, ona nije nikakav kalifat i ta fraza koju gospodin Glasnović perzistentno ponavlja je jednostavno uvredljiva. Drugo, osim što je neistinita. Drugo, sve što je gospodin Glasnović izgovorio sada je opet u kontinuitetu sa njegovim stankama u kojima on konstantno vrijeđa manjine, seksualne manjine, nacionalne manjine. On tu govori o stvarima koje zaista nemaju veze sa istinom. U Poslovniku nema nikakve obaveze da zastupnici govore istinu, ali ovo je bilo zastrašujuće gospodine potpredsjedniče. I mislim da je krajnje vrijeme da gospodin Glasnović dobije opomenu.
Hvala lijepo. Gospodin Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Glasnović je povrijedio članak 238. Ja ću samo malo proširiti ovo uvodno obrazloženje kolege Glavaševića [[Upadica Radin: Nema, nema replike gospodin Glasnović.]] I moram priznati da me najviše malo i zabrinjava to šta vi kao predstavnik nacionalnih manjina predsjedate i ne reagirate na ove zastrašujuće usporedbe, na rezoluciju koju je prihvatilo Vijeće Europe koje govori o slobodama i koje govori o temeljima ja bih rekao našeg društva da ljudi mogu slobodno izražavati i živjeti svoje stavove, govoriti kako se osjećaju da ih nitko u tome ne sputava a najmanje da ih uspoređuje sa najstrašnijim mogućim zločinima što smo čuli s ove govornice. Znači netko već jednom mora reći gospodinu Glasnoviću da to u Hrvatskom saboru nije dozvoljeno. Znači nije dozvoljeno najkriminalnije zločine uspoređivati sa ljudskim slobodama. Hvala lijepo.
Hvala lijepa.
Pa šta sam rekao šta nije istina ovdje, ja bih rekao?
Samo malo ja vam nisam dao riječ gospodine Glasnović još. A vi ste dali repliku, koliko sam vidio? Replika, nema replike ovdje, … … [[Upadica se ne čuje.]] A dobro, a je tako. Ja bih se iznenadio gospodine Maras da vi niste uvukli manjine u cijelu tu priču. Mi smo naviknuti. Bilo tko da je na vlasti mi smo naviknuti na takve stvari. I kada ste vi na vlasti i kada ste vi na vlasti. Idemo sada. Dobro, sljedeća stanka gospodin Maras imate priliku sada dalje polemizirati. Izvolite, samnom, naravno. Imamo jednu povredu Poslovnika gospodina Glavaševića.
Pa mislim teoretski je povrijeđen članak 220., čini mi se ovaj koji govori o vođenju sjednice. Ili je to 232. Ali niste rekli da li je bilo povrede Poslovnika ili ne.
Tko? Da li?
Da li je bilo povrede Poslovnika ili ne? Niste utvrdili, bile su dvije povrede nakon kojih vi niste rekli da li jeste ili nije bilo povrede Poslovnika. Mislim, kako bih vam rekao.
Kako bih rekao, to je bilo jedno izražene mišljenje koje po mom osobnom mišljenju je bila povreda ne Poslovnika jer ovdje se kaže svašta nego svega onoga s čime se ja slažem ali ja nisam ovdje za to da dajem povredu Poslovnika ljudima koji, zastupnicima koji izražavaju svoje mišljenje pa makar se ja uopće s takvim mišljenjem ne bih složio. Ja se nisam složio sa niti jednom riječju gospodina Glasnovića ali međutim ako bih ja morao reagirati svaki put kada bilo tko ovdje povrijedi Poslovnik ja bih samo to radio. Znači bila je povreda Poslovnika, je, bila je, ali ne dam opomenu zato što je ne dam zato što imate pravo vi sada govoriti. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege. Onda se ne trebamo ni čuditi kada gospodin Glasnović ovako nastupa svako jutro ako predsjedatelj bez obzira je li bio iz manjina, većine i bilo koga drugoga dopušta da se rodna ravnopravnost izjednačava sa kriminalnom i to najgnjusnijim mogućim, onda se ne moramo čuditi šta to naši građani, sugrađani svaki dan slušaju. I ja bih zamolio ljude iz medija se obrate gospodinu Furiu Radinu kada sljedeći puta opet Glasnović bude imao svoje ekspoze ovdje.
Nemojte polemizirati samnom.
Hvala lijepa. Ali ovdje smo htjeli…
Čekajte malo, kada ja govorim vi morate prestati.
Možete vrijeme zaustaviti?
Kada ja govorim vi morate prestati. Da, zaustavite vrijeme. Kada ja govorim nemojte polemizirati samnom gospodine Maras, ne zato što sam ja ja, kada se vratim u klube polemizirajte samnom koliko god hoćete.
Ovo nije polemiziranje s vama nego borba da se ovo zaustavi u Hrvatskom saboru.
Još jedanput vam kažem nemojte polemizirati samnom.
Hvala lijepa. Ovdje smo tražili stanku radi jedne stvari koja muči naše sugrađane. I nakon što smo u petak čuli da je Hrvatska zemlja gdje nema nikakvih reformi, Europska komisija je to vrlo jasno rekla. Ova većina, ova Vlada ne provodi ništa u Hrvatskoj osim što gasi požare, ali najčešće to gasi sa gorivom, benzinom i onda ti požari budu još i veći. I pored svih reformi koje u Hrvatskoj treba napraviti hrvatska Vlada je izašla bombastično sa mirovinskom reformom. Znači poruka onom dijelu našeg društva koje najteže žive, koji imaju najveće probleme, stariji ljudi ili oni neposredno pred mirovinu, da će se na njima prelomiti sve reforme u RH. Zato što nema reforme u zdravstvu, zato što nema reforme u demografskom smislu, u regionalnom, u ekonomskom, poreznom, ni u čemu ali će biti velike reforme u mirovinskom sustavu. Znači naši sugrađani od 2033. će raditi 2 godine duže, povećat će se penalizacija prijevremenog odlaska u mirovinu za one koji ne mogu više objektivno raditi zbog svojih zdravstvenih problema, povećat će se penalizacija odnosno ukinut će se beneficirana zanimanja koja su primjerice do sada postojala koja govore da ljudi koji rade poslove koje ne možete raditi sa 55, 60, 65 godina više to neće imati pravo, beneficirani radni staž nego će morati ići u mirovinu kada i svi ostali sa 67 godina. Prevedeno, ova Vlada želi poslati poruku građanima, sa radnog mjesta ćete moći direktno otići na groblje. To je poruka koju šalje Andrej Plenković, to je poruka koju šalje HDZ i svi oni koji podržavaju Andreja Plenkovića odnosno ovu većinu u Hrvatskom saboru. Tako da ja vas pozivam, dame i gospodo …
Gospodine Maras, imate opomenu. To je prva opomena, idemo dalje.
Zbog čega?
Idemo dalje.
Zbog čega? [[Upadica Radin: Idemo dalje.]] Zbog čega ste mi dali opomenu? [[Upadica Radin: Zbog neverbalnog ponašanja, izvolite dalje, to je prva opomena.]] Pa ja ne znam zbog čega vas sram što podražavate ljude koji neće Istanbulsku konvenciju u Hrvatskoj, to mi zbilja nije jasno [[Upadica Radin: Izvolite, izvolite dalje, vi Istanbulsku konvenciju 2,5 godine niste ratificirali.]] Dvije godine je otkad je SDP otišao s vlasti, gospodine Furio.
Niste imali temu Istanbulske konvencije koju ja podržavam od samog početka, vi ne.
Vidim da nemate baš suglasje … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Radin: Vi ne, niste podržavali Istanbulsku konvenciju, idemo dalje.]] Hvala lijepo. I sad izrecite opomenu i sebi. Znači, umjesto da se pokrenu reforme u Hrvatskoj, u zdravstvu, da naši umirovljenici, stariji ljudi ne plaćaju od ovog mjeseca veće doprinose za lijekove kao šta plaćaju, da se pokrene regionalna reforma odnosno decentralizacija Hrvatske, da se smanji broj županija, zbog čega imamo 20 županija, imamo zato da HDZ ima kojeg župana više. To ih ne muči, to nije problem, 20 županija, zdravstvena reforma, Kujundžić je prije mjesec dana govorio da će riješiti problem nesretnih ljudi koji se muče sa svojom djecom, evo bili su ovdje i u Hrvatskom saboru i da će im omogućiti da se sufinancira njihov lijek, ništa nije napravio osim što je otvorio žiro račun i tražio građane koji plaćaju porez i ovako i onako da uplate novac. Znači ništa ovi ne rade, Plenković i oni koji ga podržavaju, ništa ne rade …
Imate drugu opomenu, gospodine Maras, možete otići, jesam vam rekao da ne polemizirate sa mnom, možete otići sa govornice, izvolite.
Šta je ovo sad, molim vas?
Imate drugu opomenu.
Šta je ovo?
Imate drugu opomenu, sa mnom ne možete polemizirati po Poslovniku.
Zbog čega? Pa ne polemiziram s vama.
Je, polemizirate.
Šta sam napravio? Recite Bukarica gospodinu Furiju šta sam napravio.
Polemizirate sa mnom. Molim vas, izvolite.
Neću se maknuti zato što ne želim trpiti nasilje ovdje. Recite šta sam napravio?
Gospodine Maras, gospodine Maras, molim vas napustite govornicu.
Recite mi šta sam napravio.
Molim vas, napustite govornicu, sam vam rekao da ne polemizirate sa mnom jer je to protivno Poslovniku.
Ne, ja ne polemiziram s vama, nisam uopće polemizirao.
Je, polemizirate, polemizirate, niste ni svjesni ali polemizirate, izvolite napustiti govornicu. Treći je gospodin Panenić. Izvolite, gospodine Panenić.
Ne, neću se maknuti, recite šta sam napravio.
Polemizirate sa mnom, to ne ide tako.
Nemojte dolaziti jer se neću maknuti, Tomislav. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Dobro, dajem stanku 10 minuta.
Nevjerojatno. STANKA U 9,50 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 09,53 SATI]] Hvala lijepa. Nastavljamo. Gospodine Maras, neću vam dati povredu Poslovnika i sada ću vam objasniti zašto. Niti jedan, ne samo ovaj, nego niti jedan parlament za svijetu ne dozvoljava da se obratite neverbalno, kao što ste vi ili verbalno da se obratite predsjedavajućem dok govorite. I da, zapravo, polemizirate s njime. To je protivno svim pravilima parlamentarizma, a reći ću vam i više. To je protivno dobrom ukusu. Zato sam vam dao dvije opomene. Vi nemate pravo govoriti sada dok ne počnu točke dnevnog reda. Onda ćete imati pravo govoriti. A sada dajem riječ gospodinu Paneniću da govori u ime Kluba MOST-a, a vi možete nastaviti što god hoćete [[Upadica Maras: Gledajte gospodine, ja neću ništa nastaviti, samo…]] Na vašu karikaturu. Izvolite [[Upadica Maras: Pa dobro, sve u redu. Vi mene možete ovdje vrijeđati, ali gospodine potpredsjedniče, ne možete zloupotrebljavati vođenje sjednice i vašu poziciju.]] Niste imali pravo na riječ. Hvala [[Upadica Maras: niste se pozvali niti na članak koji sam povrijedio. Vas je zasmetalo što sam rekao da podržavate Plenkovića. Pa u čemu je tu problem?]] Vi nemate pravo polemizirati s predsjedavajućim [[Upadica Maras: U čemu je tu problem?]] Molim vas gospodine Panenić [[Upadica Maras: to je najnormalnija politička komunikacija. Šta vas je sram što podržavate Plenkovića, u čemu je..]] Molim vas, molim vas, molim vas [[Upadica Maras: Zbog čega ste mi oduzeli riječ? Zbog toga što sam rekao da vi podržavate Plenkovića.]] Nemojte od sebe praviti [[Upadica Maras: Pa gledajte, ali gospodine Furio. Ja vas molim radi manjina u Hrvatskoj, reagirajte kada Glasnović ovdje govori]] Pogledajte, vi pokušavate cijelo vrijeme ishodovati [[Upadica Maras: Vas nije smetalo kada je Glasnović izjednačio istambulsku konvenciju sa kriminalom.]] Vi cijelo vrijeme pokušavate ishodovati da vas izbacimo vani. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ja vas volim i ja ću vas držati unutra dok sam ja unutra biti ćete i vi unutra [[Upadica Maras: Ma samo vi mene, nemate vi mene kaj držat, pa nije ovo vaš Sabor. Ovo je sabor hrvatskih građana, nemate vi mene kaj držat.]] Gospodin Panenić, izvolite. Izvolite [[Upadica Maras: Ja vas molim, gospodine Furio, zbog vaše…]] Gospodin Pupovac je tražio stanku i tražio je riječ. Izvolite [[Upadica Maras: A zbog čega on može dobiti riječ?]] Zato što možda traži stanku. Da vidimo
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, u ime Kluba zastupnika SDSS-a tražim stanku od 10 minuta.
Hvala lijepo. Ali, završiti ćemo prije stanke, prije ove stanke ćemo završiti. Prije ove stanke ćemo završiti i onda ćemo imati novu stanku. Izvolite gospodine Panenić.
Gospodine može Klub zastupnika isto tako … [[Govornik se ne razumije.]] Ne, ali isto po ovom pitanju. … [[Upadica se ne čuje.]]
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku, kako bismo progovorili o razini komunikacija u Hrvatskom saboru i kvaliteti diskusije.
Hvala vam lijepo, hvala vam lijepa. Izvolite gospodine Panenić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo, malo sad, naravno da tema o kojoj bi govorio o ovome kontekstu, že izgleda izgubiti na važnosti i ovo bi trebala biti ključna tema. Nakon prošlotjedne najave, početkom prošlom tjedna, oko BDP-a, pada BDP-a kada smo govorili, na kraju tjedna nas je dočekala nova vijest, a to je da industrijska proizvodnja je pala i to treći mjesec za redom, prvi put od 2013.g. Mislim da bi to trebala biti tema za polemike i za, i ako treba prepucavanja i ako treba blebetanja, ali ajmo pričati o nečemu što može pomoći našim građanima. Ove podatke, nisam ja napisao, nije napisao netko ovdje, nego to podaci Državnog zavoda za statistiku i oni upravo tako govore i oni su govorili kada je rasla industrijska proizvodnja, kada je 2016. rasla za 14,9% što je bio najveći porast od 2001. Znači imaju trenuci, kada trebamo reći, na dobrom smo smjeru, na dobrom putu, u dobrom smjeru i na dobrom putu, a isto tako treba reći i kada nismo na dobrom putu. Definitivno je da ove podatke ne može nitko reći da je dobro, jer da je dobro, ne bi ja imao potrebu danas ovdje govoriti. Što pada? Pada proizvodnja kapitalnih proizvoda, što je zapravo i temelj onoga što bismo svi željeli, da se kod nas događa. Da ne bi bili da samo kritiziramo unutar nas, pa možda uspoređujemo sa našim prethodnim razdobljima, koja možda su mjerena na ovaj ili onaj način ili ne prikazuju stvarnost, kada pogledamo u odnosu opet na iste zemlje, što smo i tada sam prošli tjedan spominjao Rumunjska i Slovenija. U EU, najviše rastu upravo te dvije zemlje. Rumunjska je na mjesečnoj razini narasla 3 8 Slovenija 2 7 na godišnjoj razini Rumunjska 13,5 Slovenija 12 2 i onda se trebamo stvarno zapitati, zašto predsjednik Sabora, kaže ako iznosimo ovakve podatke da blebećemo. Ja smatram da podatak koji iznesemo, koji je službeni podatak, da iza njega stoji institucija i ako je nešto netočno, onda treba pitati Državni zavod za statistiku. Na kraju ovi podaci su isto tako i službeni podaci koje objavi EU i opet ne možemo reći da je to blebetanje. I onda se pitamo kako će nama to pomoći, nažalost, ako na razini Hrvatske pada, svi pokazatelji industrijske proizvodnje, gdje je u mojoj Slavoniji, Baranji, Srijemu, oko kojeg se puno priča o projektu, gdje je to najmanje izraženo, kako će tamo se odraziti? Kako će se odraziti u Dalmatinskoj zagori? Kako će se odraziti u Lici, u nekom drugom kraju, gdje definitivno je najslabiji rezultat industrijske proizvodnje? Ali da ne kažemo da je sve tako loše, ima i dobra vijest, jutros obavljena vijest, da je naš premjer Plenković, će izgleda biti šipca kandidat, kandidat za šefa Europske komisije. Jel nešto će to promijeniti? Ovako je on nesretan sa svojom ekipom u Vladi, vidimo da ih tjera da više rade. Oni opet prigovaraju da žele sve kontrolirati. Nesretan je zato što rezultati rada njegove Vlade ne pokazuju se, imamo negativne pokazatelje. I mi smo isto također nesretni, što se tako događa. I mislim da radi toga je ispravno reći, da ćemo podržati njegovu kandidaturu, da bude šef Europske komisije. Njemu će biti u tom trenutku odmah bolje, nama nadam se da će tada krenuti, jedino ne znam za EU, što će se s njom dogoditi. Nadam se da nećemo imati na razini EU ovakve negativne pokazatelje, onda će se opet nas pitati, kako to da samo mi podržali njegovu kandidaturu. Stvarno imamo jednu dvojbu, ali podaci govore sami za sebe, podaci Državnog zavoda za statistiku, podaci o broju autobusa, podaci o ljudima koji ne vjeruju više da ovdje mogu živjeti, osnivati svoje obitelji i radovati se budućnost. Ovo je tema, sve ostalo po meni je sporno. Hvala lijepo.
Hvala i vama gospodine Panenić. Sada, ja bih trebao započeti raspravu, ali međutim, sasvim neuobičajeno, dva zastupnika i ja sam im dao riječ tražili su stanku. Ja ih molim da govore bez stanke, tako kako bismo na vrlo važnoj temi prešli u što kraće vrijeme jer danas su OPG koji se tiče jako veliki broj ljudi na dnevnom redu i poštujemo to. Prvi je tražio stanku je ali je ja ću ga pitati dal može odmah koristiti tu stanku, gospodin Pupovac, možete? Možete odmah govoriti? Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ja se slažem da je neracionalno trošiti vrijeme za pauze zbog toga što u dvorani postoje ljudi koji prakticiraju retoriku verbalnog nasilja prema svojim kolegicama i kolegama i to kontinuirano. Ali mislim da je vrijeme da se tome kaže dosta. Ako se nema ozbiljnih argumenata, ako se nema adekvatne kulture komuniciranja političkog onda upiranje prstom, polemiziranje sa predsjedavajućim, neverbalnim sredstvima, pokušaj ponižavanja ostalih zastupnika kao što to čine pojedinci u ovom Saboru kontinuirano, naravno podsjeća na neka neslavna i sramotna vremena rasprava u Hrvatskom saboru kakve smo imali devedesetih godina. Samo je još potrebno da počnu letiti pojedini predmeti iz klupa prema onima koji govore ili prema onima koji predsjedavaju ovim sjednicama. Dakle, kultura verbalnoga nasilja i ponižavanja drugih ljudi u ovom Saboru bi trebala prestati. I da je drugačije bilo mi sasvim sigurno ne bismo raspravljali o povredama, ne bismo raspravljali o izmjenama Poslovnika. I vama gospodine potpredsjedniče želim izraziti podršku za način kako vodite sjednicu. Zato da smo vodili te sjednice ovako prije osam mjeseci i svih osam mjeseci danas ne bismo trošili vrijeme na to da mijenjamo Poslovnik svojim ne osobito inventivnim i ne osobito produktivnim doprinosom na tim raspravama ne bismo trošili vrijeme koje nam stoji na raspolaganju, nego bismo raspravljali o zakonima a o zakonima ne raspravljamo Prepucavamo se, raspravljamo na temelju onoga što čujemo po birtijama, raspravljamo o onome na temelju što čujemo po saborskim kuloarima, raspravljamo na temelju onoga što pročitamo na portalima i forumima i eventualno na temelju onoga što vidimo u medijima, novinama i slično. To nije nikakva ozbiljna saborska rasprava. Ozbiljna saborska rasprava znači baviti se stanjem obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava na ozbiljan način. Raspravom o detaljima, svakom detalju zakona uključujući i zarez ako je potrebno. Ali ovo što mi radimo i što je nametnula nekolicina kolega u ovom Saboru to je apsolutno protivno parlamentarizmu i zato imate našu podršku. I ako netko nastavi sa ovom vrstom verbalnog nasilja prema vama ili prema bilo kome drugome naći ćemo načina da na najciviliziraniji mogući način odgovorimo. Pokušali smo to do sada u nekoliko navrata pa nije išlo. Ali ako netko svoju agresivnost ne može suzdržati nego nastavlja praksu maltretiranja drugih ljudi ovdje i vrijeđanja njihovih političkih odluka i političkih stavova to neka zadrži negdje drugdje. To možemo i mi svi iskazati, pa i mi predstavnici nacionalnih manjina možemo govoriti o svemu onome o čemu inače ne govorimo u interesu mira i tolerancije, a mogli bismo govoriti. Imamo i radi čega i zašto. I kako se tko i kada ponašao. A sada sebi daje za pravo da verbalno i na drugi način maltretira ljude koji ovdje sjede u ovom Saboru i nastoje pomoći da ovaj Sabor odradi ono što je njegova ustavna uloga za zemlju i za narod, a ne da bude sramota. Dakle gospodine potpredsjedniče, bez obzira na to što će netko pokušati se pozivati na Poslovnik, na slobodu govora, na ne znam što drugo. Vi ste ovdje zato što odgovarate za dnevni red. Vi ste ovdje zato što odgovarate za Poslovnik, vi ste ovdje da dajete i oduzimate riječ u skladu sa Poslovnikom i u skladu sa pravilima koje treba imati.
Hvala vam lijepa [[Upadica Pupovac: Kako vi, tako svatko drugi koji dolazi iza vas.]] Hvala, hvala. Vrijeme je isteklo. Ja bih zastupnike koji je sad jedna povreda Poslovnika, ja ću vam dati naravno kad gospodin Bulj. Ja bih vas, ja ne mogu vas prekidati ako se vi, ako vi se držite Poslovnika. Međutim, ja bih molio sve zastupnike da niti ne polemizira sa mnom ili sa mojim kolegama dok smo ovdje, jer to nismo Furio Radin, gospodin Brkić, gospodin Jandroković itd. nego samo predsjedavajući i sa nama se ne može polemizirati na verbalni ili na neverbalni način. A nemojte nas niti hvaliti jer možemo sami rukovoditi situacijom a inače sada dajem riječ gospodinu Bulju koji je tražio povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolega Pupovac složio bih se sa vama da treba biti tolerancije, međutim 238. članak povreda. Stavak 4. gdje je govorio, gdje je također kolega Pupovac vrijeđao, znači zastupnike. U biti kolega Pupovac vi ste prvo rekli da zastupnici se trebaju ponašati prema svojim kolegama tolerantno i to tribamo se složiti. Međutim, rasprave su ponekad takve kakve jesu i naravno da u toj nekakvoj žestini rasprava koje bi tribale biti čak i poželjne, da bi trebale biti o.k. Ali vi ste vrijeđali zastupnike, jer ste rekli da ponekad govore po vašem viđenju kao da su u birtiji, znači vi isto dio saborskih zastupnika bez obzira na koga se odnosi isto na taj način vrijeđate i čak ste prijetili da ćete naći mogućnost poslovničku kako zabraniti tim ljudima govoriti.
Gospodine Bulj vrijeme, vrijeme, vrijeme. Ako neko kaže da će nać u okviru Poslovnika nije vrijeđao Poslovnik, oprostite gospodine Bulj. Iskoristili ste vašu priliku da govorite, ali složit ćete se sa mnom ako neko traži način da u okviru Poslovnika da odgovori na neki pitanje ne vrijeđa nikoga. I sada imamo daleko važniju stvar od svega toga, nisam vas zaboravio, kako bi vas mogao zaboraviti, nisam, nego prije, vi možete doć polako ovdje, ali dok vi dolazite ja ću pozdraviti učenice i učenike OŠ Vladimira Becića iz Osijeka koji su ovdje s nama i koji dijele ovo naše jutro ovdje s nama u Zagrebu i naravno njihovi nastavnici i nastavnice. Izvolite gospodine Glavašević.
… /Govornik govori talijanski./ … Kolegice i kolege. Ovo jutro je jedan jako dobar primjer situacije koja nam je jednostavno izmaknula kontroli, a u politici i u političkoj komunikaciji jednako su važni i forma i sadržaj komunikacije. Za formu komunikacija je u ovom Visokom domu imamo Poslovnik, Poslovnik nam određuje na koji način možemo komunicirati, što možemo napraviti kada smatramo da su naša prava koja imamo ovdje povrijeđena i na koji način se održava red. Također druga stvar je sadržaj onoga što se govori. Meni se čini da ono što se dogodilo jutros odnosno što se događalo prethodnih pola sata, jako dobar primjer situacije u kojoj je forma postala važnija od sadržaja, a zapravo ne bi tako trebalo biti. Naime, forma je tu da osigura da svi čujemo i da razgovaramo o sadržaju odnosno o temi. Ono što se dogodilo neposredno prije što je prethodilo ovome konfliktu za koji je meni izuzetno žao što se uopće dogodio, bila je jedna šutnja i ignoriranje skandaloznog sadržaja kojega je kolega Glasnović ovdje izrekao. Dakle ja mogu razumjeti da se kolega, da se potpredsjednik Sabora osjetio povrijeđeno načinom na koji je kolega Maras komunicirao, isto tako mogu razumjeti da je kolega Maras bio revoltiran situacijom odnosno stvarima koje je čuo ovdje za govornicom od gospodina Glasnovića. Kolegice i kolege, većina vas ovdje nije reagirala na stvari koje ste čuli. Ja bih postavio pitanje, da li je gore to što je napravio kolega Maras zbog čega se [[Upadica Radin: Gospodine …, nemoj, nastavite dalje ali nemojte razgovarati sa mnom jer ja vam u biti ne mogu odgovoriti. ja sam ovdje zbog forme puno prije nego zbog sadržaja.]] I upravo je to zapravo poanta. Dakle reagirali smo na formu i bili smo revoltirani povredom forme, a šutjeli smo na povredu sadržaja. Vama kolegice i kolege, većini vas ovdje je bilo uredu odšutjeti stvari koje ste čuli, koje je gospodin Glasnović ovdje izrekao, uredu vam je da o dokumentu o kojemu se raspravlja koja je velika i važna tema u Hrvatskoj javnosti gospodin Glasnović za ovom govornicom izrekao laži, laži. Dakle o tom dokumentu postoji mnogo nedoumica, postoji mnogo straha i umjesto da se ova govornica koristi kako bi se ti strahovi ublažili kod naših građana, kako bi se sve laži koje su o njoj izgovorene, a izgovorene su mnoge laži kako bi se demistificirale i kako bi se razotkrila istina. Dakle gospodin Glasnović je to zloupotrijebio i pri tom izrekao niz uvreda za niz naših građana koji spadaju u redove manjina. To nikoga ovdje nije skandaliziralo, skoro nikoga, pardon kolega Maras je bio skandaliziran, ja sam bio skandaliziran i još nekoliko nas ovdje. To nije izazvalo ljutite stanke odnosno zahtjeve za stankom i da se progovara o tome. I znate zašto? Zato što Poslovnik Hrvatskog sabora osim članka 238. ne dozvoljava odnosno ne predviđa mogućnost da se zloupotrebljavanje ove saborske govornice da se na to upozori. Oprostite, ali ja smatram da je to neusporedivo veći problem. Ove situacije koje smo malo prije gledali između kolege Radina i kolege Marasa će se riješiti jednim rukovanjem i kavom poslije i mir, mir, mir niko nije kriv, to je nešto što se dogodi u političkoj raspravi. Nije lijepo, spušta razinu itekako spušta razinu kvalitete političke komunikacije i naši građani, ja vas uvjeravam, su ovu situaciju jutros gledali s prijezirom, s prijezirom. Ali s još većim prijezirom kolegice i kolege su gledali našu šutnju u to budite sigurni i ne reagiranje na ono što je kolega Glasnović napravio jutros, što kolega Glasnović radi skoro svako jutro i od čega neće odustati. A vi svi, mi svi ovdje imamo dužnost ustavnu borit se upravo protiv toga, a vi se pogledajte u ogledalo kada uspijete.
Hvala lijepa. Samo jedna riječ jer ne želim ulazit u polemiku. Ona što vi zovete forma, zove se procedura zapravo, a procedura je osnova demokracije. I ja sam ovdje zato, a ne zbog sadržaja. Povreda Poslovnika gospodin Zekanović.
Uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega, vi ste prekršili članak 238. omalovažavali ste i vrijeđali druge zastupnike odnosno kolegu Glasnovića. Tri ili četiri ste puta rekli da on laže, da je lažljivac, njega nema tu da se obrani, ja ga moram obraniti. Znači vi ste u onim manirima komunizma onako jako lijepo dosljedno, sebi dali za pravo da vi kažete tko govori istinu a tko laže. I vi ste nas prozvali, ovdje se borimo protiv onoga što govori general Glasnović. E ja ću se upravo boriti protiv onoga što govorite vi a ovo što vi govorite o generalu Glasnoviću, to je čista … [[Govornik se ne razumije.]] i to je laž.
Izvolite gospodine Glavašević. Također povreda Poslovnika, također pozovite se na članak a vi molim vas ugasite, ugasite. Hvala.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je članak 238 kada kolega Zekanović govori da ja nešto radim u maniri komunizma. Mislim ne vidim nigdje povoda, jesam li ja pozvao na nacionalizaciju državne imovine, jesam li ja pozvao na to da, ne znam da progonimo nekoga, da nekoga ubijamo. Mislim ja ne vidim ni na koji način da sam se ja u svojoj raspravi dotaknuo ičega što ima veze sa komunizmom. A ne znam, svoje frustracije kolega Zekanović može ne znam napisati pismo Stieru ili što god.
Pogledajte gospodine Glavašević, iznenađen sam da ste bili povrijeđeni riječju komunizam. Trebali ste biti povrijeđeni riječju laž koju ste si rekli jedan drugome. Ja neću dati nikome opomenu zato što sam tolerantan nego ću sada nastaviti sa svojim radom a moj rad je da respektiram proceduru i da napokon prelazimo na točku dnevnoga reda, da napokon prelazimo na točku dnevnoga reda koja je važna za ogroman broj stanovništva i to ruralnih krajeva. Kao obavijest ću vam reći da danas ćemo raditi bez pauze do 16,30. I prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, drugo čitanje, P.Z. br. 213; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za gospodarstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Sa nama je gospodin Majdak, Tugomir Majdak, državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu te ovim putem znači u ime predlagatelja Vlade RH, Ministarstva poljoprivrede definira obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo kao strateški važan organizacijski oblik poljoprivrednog gospodarstva u RH, važan za ostvarivanje održivog razvoja, ostvarivanje načela opće sigurnosti hrane, očuvanja prirodnih poljoprivrednih resursa te unapređenje i povećanja konkurentnosti poljoprivrede u cjelini. Obiteljska poljoprivredna gospodarstva su organizacijski oblik u kojem djeluje 97% svih poljoprivrednika koji se vode u upisniku poljoprivrednika u našoj zemlji a koja nisu odgovarajuće prepoznata u postojećem zakonodavnom okviru što govori u prilog opravdanosti donošenja ovog zakona. Nedovoljna prepoznatljivost obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva ogleda se i u njihovom zastupanju kroz krovne interesne organizacije fizičkih i pravnih osoba koje se bave poljoprivrednom proizvodnjom u našoj zemlji što neopravdano ograničava njihovo djelovanje i kreiranje stavova od posebnog interesa ovog značajnog oblika organiziranja poljoprivrednika. Zakonom o OPG-u otvaraju se nove mogućnosti za poboljšanje uvjeta rada i poslovanja OPG-ova a posebno je to važno za sigurnost i razvoj malih i mladih OPG-ova. Ovim zakonom utvrđuju se uvjeti i za obavljanje gospodarske djelatnosti poljoprivrede i s njom povezanih dopunskih djelatnosti koje u dopuštenom okviru obavljaju organizacijski oblik OPG te način i uvjeti za upis u upisnik OPG-ova, odgovornost, prava i obveze nositelja OPG-a i članova OPG-a te se utvrđuju nadležna tijela u provedbi, primjeni i nadzoru ovoga zakona. OPG odnosno njegov nositelj kao fizička osoba obavlja gospodarske djelatnosti poljoprivrede i s njom povezan dopunske djelatnosti, proizvodnje i prodaje proizvoda, odnosno pružanja usluga sa svrhom ostvarivanja dohotka ili dobiti na tržištu. Nositelji OPG-ova u obavljanju svih poslova na OPG-u mogu pomagati članovi obiteljskog kućanstva a u povremenim, sezonskim i privremenim poslovima mogu pomagati članovi obitelji koji žive izvan kućanstva bez obveze zasnivanja radnog odnosa. Upisnik OPG-ova se uspostavlja kao javna službena evidencije koja sadrži vjerodostojne i ažurne, javne podatke o fizičkim osobama u organizacijskom obliku OPG-a i njihovim resursima. Tako da sva javna tijela ovisno o svojim potrebama mogu uspostaviti suradnju sa provedbenim tijelom radi korištenja podataka iz javnog registra u personaliziranom i ne personaliziranom obliku te za svoje potrebe koristiti ažuriranje podatke. Cilj donošenja zakona je definirati OPG kao prihvaćeni i prepoznatljivi organizacijski oblik poljoprivrednika, fizičke osobe koja radi, ostvarivanja prihoda obavljanja gospodarske djelatnosti poljoprivrede i s njima povezane dopunske djelatnosti te prodaju vlastitih proizvoda na tržištu. Konačni prijedlog Zakona daje razlikovni okvir za one fizičke osobe koje se poljoprivredom bave u proizvodnom, poduzetničkom i tržišnom obuhvatu od onih fizičkih osoba koje se poljoprivredom bave u okviru vlastitih potreba. U konačni ovaj zakon ne narušava postojeći pravni okvir, odnosno ne propisuje uvjete iz djelokruga, drugih propisa i djelokruga poreznog sustava. Međutim, otvara pretpostavke za prepoznavanje problema OPG-ova u poslovanju i pretpostavke za daljnju prilagodbu fiskalnih obveza, mogućnostima OPG-ova. On nam omogućava praćenje pokazatelja ekonomske veličine OPG-ova na godišnjoj i višegodišnjoj razini a time i usmjeravanje poljoprivrednih politika potrebama OPG-ova pri donošenju novi strategija, programa i mjera. Praćenje pokazatelja ekonomske veličine OPG-ova omogućit će bolje korištenje financijskih instrumenata za čiju uspostavu Ministarstvo poljoprivrede je stvorilo okvire pretpostavke za provedbu zajedno sa nadležnim provedbenim agencijama, investicijskim bankama i kreditnim odnosno poslovnim bankama u pogledu korištenja investicijskih obrtnih sredstava odnosno jamstava. Konačni prijedlog Zakona o OPG-u na puno jasniji način definira pojedine odnose koji do sada u ranijim propisima nisu bili jasno određeni poglavito kratke lance opskrbe krajnjih potrošača. Prijedlogom zakona omogućava se okvir za približavanje domaće ponude, domaćih OPG-ova svojim kupcima, potrošačima koji će prepoznati izvornu domaću i tradicijsku kvalitetu. Nacrt konačnog prijedloga zakona ima razlike u odnosu na prvo čitanje Hrvatskom saboru za Prijedlog Zakona o OPG-u. ministarstvo poljoprivrede kao stručni nositelj izrade konačnog prijedloga zakona provelo je vrlo opsežne pripreme s interesnim skupinama i usuglašavanje s drugim nadležnim tijelima s namjerom da se u cilju poboljšanja konačnog prijedloga zakona uvaže sve konstruktivne primjedbe saborskih odbora i prijedlozi saborskih zastupnika izneseni tijekom prvog čitanja. Tako se uvažavajući primjedbe saborskog Odbora za zakonodavstvo u svim člancima dodani naslovi a odredbe o ovrsi, mirovinsko i zdravstveno osiguranje razmotrene su i usuglašene s nadležnim ministarstvima a kako bi izričaj bio jasniji, izvršeno je jezično i novotehničko usklađenje odredbi. Jednako tako, uvažavajući primjedbe saborskog Odbora za poljoprivredu, predlagatelj na jasniji način u konačnom prijedlogu zakona propisuje određivanje sjedišta OPG-a a u djelu postupanja nadležne inspekcije proporcionalno je izricanje opomena za nepoštivanje odredbi zakona, kaznene odredbe su odvojene u svije razine kako bi se istaknulo da su kazne samo krajnji alat i ne služe administrativnoj birokratskoj represiji na štetu OPG-ova nego se novčane kazne izriču samo za značajniji prekršaj i njihovo ponavljanje. Izmijenjene su nadalje odredbe koje se odnose na tvrtku kao obilježje OPG-a te u konačnom prijedlogu zakona definirano da OPG ima svoj naziv i u svim člancima izraz tvrtka OPG zamijenjen izrazom naziv OPG-a. Definirani su uvjeti prava nositelja OPG-a tako da pravo fizičke osobe da bude nositelj OPG-a ni u kom slučaju nije nespojivo sa upravljačkim ili vlasničkim funkcijama u poduzećima te u cijelosti brisana ranija odredba koje je to pravo ograničavala. Predlagatelj nadalje u tekstu konačnog prijedloga zakona ugrađuje i odredbu kojom se uređuje kako radi bolje iskorištenja instaliranih kapaciteta za upisane dopunske djelatnosti, OPG može s drugim OPG-ima ugovarati zajedničku proizvodnju. Na ovaj se način naglašava namjera ovoga zakona u pogledu zadržavanja i usmjeravanja OPG-ima u poduzetničkim aktivnostima uz stimuliranje samozapošljavanje članova obitelji kako bi svoj rad u poljoprivredi nastavili na područjima gdje žive. Isto tako, namjera je omogućiti održivo gospodarenje kroz proces okrupnjavanja proizvodnih resursa te edukaciju i profesionalizaciju proizvodnji, preradi, prodaji vlastitih proizvoda i usluga OPG-ova. Zakon na jasniji način uređuje tko su članovi OPG-a, koja su njihova prava kad su članovi obiteljskog kućanstva te je dodana mogućnost zadržavanja svojstva člana OPG-a osobi koja prestaje biti u obiteljskom kućanstvu pod uvjetom da i dalje radi na OPG-u. Izmijenjena je odredba vezano uz solidarno jamstvo članova OPG-a tako da za obveze koje nastaju u obavljanju gospodarske djelatnosti poljoprivrede, odgovara samo nositelj OPG-a cjelokupno svojom imovinom a radi bolje provedbe definirani su iznosi sredstava koja se izuzimaju od ovrhe kako bi se osigurala primjerena skrb za životinje na OPG-u. Tako da se ovrha protiv nositelja OPG-a ne može provesti na djelu poljoprivrednih resursa koji su nužni za obavljanje gospodarske djelatnosti poljoprivrede a upisani su u upisnik OPG-ova a ako mu je ta djelatnost glavni izvor sredstava za život te u onim stvarima i pravima na kojima se protiv njega ne bi mogle provesti kad ne bi obavljao gospodarske djelatnosti poljoprivrede odnosno na nekretnini u kojoj stanuje nositelj OPG-a i osobe koju je dužan uzdržavati a postupak mirenja se mora provesti kad je tražbina manja od 20 000 kuna. Nadalje, na jasniji način uređene su i odredbe kojima se propisuje postupanje Agencije za plaćanje u poljoprivredu, ribarstvu, ruralnom razvoju u provedbi prijavljenih promjena u upisniku OPG-ova i razmjena podataka sa nadležnim tijelima a članci su dorađeni radi jasniji izričaja odnosno otklanjanja birokratskih barijera te suvišnih administrativnih postupaka. Zaključno, izrada Zakona o OPG-u kao važan dio sveobuhvatne reforme poljoprivredne politike koja se trenutno provodi u Hrvatskoj, pozitivno utječe na brojčano stanje novoregistriranih OPG-ova je porast istih u posljednjih 6 mjeseci značajan. Dakle, u razdoblje intenzivne izrade i komunikacije odredbi zakona s poljoprivrednicima ali i onima koji imaju namjeru to biti, u posljednjih 6 mjeseci zabilježen je porast broja novih OPG-ova za preko 10 000 a u odnosu na negativan trend do tada kada se bilježio kontinuirani pad broja OPG-a. Najveći pad za podsjetiti se broja registriranih OPG-a zabilježen je od 31.12.2013. do 31.12.2015. godine kada je u samo 2 godine zabilježeno gašenje preko 41 000 OPG-ova. Novi zakon svakako će kako novi tako i postojećim OPG-ovima omogućiti kvalitetnu podlogu za njihov održiv razvoj i kvalitetnije poslovanje a time i daljnjiju prepoznatljivost kao jednu od najznačajnijih oblika samozapošljavanja važnog za održivost poljoprivrede kao gospodarske djelatnosti u ruralnom prostoru ali i općenito i same poljoprivrede kao strateške grane gospodarstva naše zemlje. Hvala na pozornosti.
Hvala i vama gospodine državni tajniče. Imamo niz replika, prvu repliku ima gospodin Beljak. Ipak je prije bio Bulj, izvolite, ispričavam se.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi tajniče, prije svega očekivali smo ovdje ministra o ovakvom bitnom Zakonu o OPG-ima i činjenica da je to tradicija ovi OPG-i koji se zasnivaju u biti na obitelji i na tradiciji. Međutim, ovim zakonom se hrvatski građani i obitelj diskriminiraju u odnosu na strance. Stranci u Hrvatskoj osnovati OPG-ove dovoljno je da imaju boravište. Dok hrvatski građani ne mogu, ako imaju boravište, osnovati OPG. Naravno da je ovo slijed politike ministra Tolušića i vas u ministarstvu jer od 2020. može se prodavati, postajati vlasnici zemlje stranci, strani vlasnici, to je zakonom gdje smo se protivili, niste prihvatili i naravno, u skladu s tim, ovdje ste hrvatske građane doveli u nepovoljan položaj jer moraju imati prebivalište, dok stranci ne moraju. Dovoljno je da imaju boravište. Molio bih vas da odgovorite na ovo vrlo bitno pitanje uz brojne izmjene jer ovo je direktan udar na obitelj, na tradicionalne, na obiteljska gospodarstva i zbog toga očekujem i još jednom se protivim zbog čega na ovako bitnom zakonu kojega ministar Tolušić naglašava, zbog čega nije u Saboru. Ovo je zakon, u biti, ovo je ćelavo … [[Govornik se ne razumije.]] OPG-ova. Diskriminirati hrvatske građane nad stranim građanima. Jel to obiteljska poljoprivredna gospodarstva ili da mi objasnite ovdje sad odmah, da javnost čuje, da naše selo čuje, jel ovom zaista ono što ste omogućili poljoprivrednom zemljištu da ide strancima u vlasništvo, a ovim ste im omogućili da imaju OPG-ove diskriminirajući hrvatske građane. Hvala.
Gospodin Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Ja ću vam postaviti jedno pitanje, ponukan iskustvom i ponukan onime što me pitaju vlasnici OPG-ova diljem naše Hrvatske, od Slavonije pa sve do Dalmacije, naših otoka, a isto tako poučen iskustvom nekih stranih zemalja koje su više ili manje pokušali rješavati jedan veliki problem kojeg se Hrvatska pravi da ne postoji. Govoriti ću o tome da, odnosno pitati ću vas jeste li možda razmišljali o tome da se prošire popisi djelatnosti kojima se OPG-ovi mogu baviti i da li ste razmišljali o tome, iako je to javna tajna da svi ili velika većina to radi ilegalno, da legalizirate u OPG-ovima uzgoj marihuane kako bi se na taj način spriječilo crno tržište koje divlja u Hrvatskoj koliko god se mi pravili da to ne postoji. Divlja, nije regulirano, a recimo u Češkoj, u Španjolskoj, Nizozemsku neću govoriti, su neke stvari postale ili postaju apsolutno normalne. Naravno, govorim o osobnim potrebama, govorim prije svega o medicinskom korištenju marihuane, odnosno indijske konoplje, ali isto tako trebalo bi razmisliti da se dopusti korištenje kako bi se opustila ova nevjerojatno apatična atmosfera u koju ste nas upravo doveli vi vladajući. Hvala lijepa i molim odgovor.
Hvala lijepa. Gospodin Glasnović.
Poštovane kolege. Evo, ja ne znam, meni non-stop netko govori da mi kukamo, da nema rješenja za ovo o čemu mi govorimo. U vojsci svaki sastanak proizvodi akciju, a mi samo konstatiramo stanje. Što su korijeni naših problema? Pitanje za vas? Zašto, gdje je počeo taj katastarski kaos? Tu je sjedio prije mjesec dana gospodin Tolušić, ministar i rekao je da smo potrošili 2 miliona kuna, ja mislim, na digitalizaciji, a da ništa nije napravljeno. Sad će lokalne samouprave, šta ja razumijem, da će jedinice lokalne samouprave dijeliti zemljište. Jel to istina? Za OPG-ove. A kako ćete to raditi ako niste riješili prvi korak? To je prvi korak, digitalizacija. Ja ne znam jel itko vani se može.., nigdje nisam čuo, osim u ovoj zemlji, koje je nasljednik jednog drugog sustava, o čemu se ne smije govoriti, da se netko može prepisat na tuđe zemljište, česticu. To je vani nezamislivo. Kao drugi pojmovi, kao bespravna gradnja. Ja sam hodao, hodao sam po tim područjima za posebnu skrb, šta sam vidio? To sam prije govorio, ljudi izvlače šumu. Kakvi ste vi nastavili mehanizme, postavili kontrole i nadzora. Bez toga neće ići. Mi znamo da su povukle Baltičke republike milione i milione eura za makro ekonomski razvoj. Koliko ste vi povukli da se ovo izrađuje ovdje? Na kraju, jel itko napravio procjenu tržišta? Imate ove tzv. agropalete od slame itd. Jeste li savjetovali te ljude u čemu će ulagati novac da ne propadnu? Vani van nitko neće platiti ako vi bankrotirate. I to je nezamislivo, taj parazitski odnos prema državi. Vani imate privatno poduzeće, vi propadate, neće vas spasiti. Neće doći država. Vi ste napravili svoj plan program, radne zadaće, propalo je. Bujrum. A kod nas vi očekujete da će nešto država napraviti. To nije realno.
Hvala. Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, eto vidite, vrijeme brzo leti. Zakon je tu, konačni prijedlog zakona. Htio sam vas samo upoznati sa jednim amandmanom koji ćete uskoro dobiti na stol. Naime, u obrazloženju zakona piše da pojedini oblici poljoprivrednika, poduzetnika svoje specifične probleme mogu rješavati kroz određene zakone, pa tako i Zakon o zadrugama. I zbog toga vi govorite u obrazloženju da ide i ovaj Zakon o obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima da bi se riješili neki specifični problemi. I sad s jedne strane imamo OPG-ove koja su de facto i sama nekakva vrsta zadruge. Iako su to zadruga članova domaćinstva, kućanstva. S druge strane, imamo zadruge koje definiraju 7 članova minimalno, pa da se osnuju. Ovdje bi mislim, bilo jako dobro, predložio sam da u čl. 5 dodamo točku k koja definira što je to zadruga OPG-ova. Ne izmišljamo toplu vodu, već idemo prema uzorima koji se primjenjuju razvijene zemlje EU gdje se pokazalo da su na taj način proizvodnja, distribucija i opskrba značajno unaprijeđene i unaprijeđena je razina inovacija i kvalitete i sigurnosti hrane. Tako bi u čl. 22., dodali članak 22.a koji bi definirao na koji način se zadruga OPG-a može osnovati, da to mogu biti dva ili više OPG-a i naravno, ugovorom bi se rješavalo, i u skladu sa Zakonom o zadrugama. Jer je Zakon o zadruga u čl. 57 definira da je poljoprivredna zadruga od posebnog značaja. Mislim da bi se to moglo ovim zakonom. Vjerujte, ja na kraju-krajeva prihvaćam vaše, ne prihvaćam, nego drago mi je da ste prihvatili neke prijedloge iz prvog čitanja, prihvatite i ovaj amandman, jer će ovaj zakon sigurno u praksi pokazati da će biti još dosta izmjena oko njega, jer nadamo se da će on polučiti rezultat, a to je zapravo razvoj OPG, njihova konkurentnost, njihova opstojnost, na kraju što je rekao predsjedavajući opstojnost ruralnog prostora, ali ne samo ruralnog prostora, svi jedemo hranu i na kraju da bude onako odnosno što jedemo.
Hvala gospodine Žagar, gospodin Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Majdak, državni tajniče, evo, pozorno sam vas slušao i slažem se s onim što smo rekli da je ovaj zakon važan za poljoprivredu u Hrvatsku. Evo, rekli ste da je to strateški važan za poljoprivredu u cjelini. Ja stvarno ne znam zašto idemo mi obrnutim redom, zašto nismo napravili strategiji u poljoprivredi, koji će se onda ovaj zakon prilagođavati. Iskreno rečeno, evo nemam toliko puno poljoprivrednika u svojem okruženju, međutim, oni koji jesu i OPG-ovci kažu da mi doslovno ne znamo kud idemo. Činjenica je da hrvatska poljoprivreda je u izuzetnoj teškoj situaciji i ovaj zakon se ništa drastično neće promijeniti. Mi smo jedna od rijetkih država u Europi, koja ima Zakon o OPG-u. To je činjenica. Ali, gledamo da poljoprivreda vani je stvarno na jednom zavidnom nivou, da mnoge zemlje žive od te poljoprivrede, odnosno, proizvode dovoljno poljoprivrednih proizvoda za svoje potrebe i oni nemaju Zakon o OPG-u. To je ono što me brine i vi kažete da je ovaj zakon dio reforme poljoprivredne proizvodnje, politike, ja iskreno ne vidim, na koji način će ovaj Zakon o OPG-u, biti dio poljoprivredne strategije Hrvatske koja je nužno potrebna. Hvala lijepo.
Hvala vama gospodin Prelec, gospodin Lenart.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Meni je žao što na ovaj zakon danas, koji je jedan od važnih Zakona o poljoprivredi nije došao ministar Tolušić, ne znam, da li je to njemu možda beznačajno ili ne želi razgovarati s nama zastupnicima u Hrvatskom saboru, no vjerojatno on zna razlog. Mislim da je trebao biti ministar biti ovdje i razgovarati s nama o ovom vrlo važnom zakonu. Ne umanjujemo vašu stručnost kolega Majdak, no jedna stvar koju bi htio ukazati u ovom zakonu nije decidirano napisano, a što u početku je bilo govora, da to nije moguće, da na jednoj adresi budu registrirana 2 OPG-a. Mi znamo kako je struktura domaćinstava u RH, na hrvatskom selu, da su se gradile obiteljske kuće u kojima žive jedna ili više familija, koje mogu imati različite OPG-ove iako su na istoj kućnoj adresi. Ukoliko se sin odvojio od domaćinstva u kojem živi njegov otac sa, možda još nekom djecom, trebao bi imati mogućnost da na istoj adresi može staviti i svoj OPG koji će otvoriti normalno sa drugim resursima koji su potrebni za proizvodnju. Ja ne kažem da ne piše da ne može, ali mislim da bi trebali staviti nadopunu da decidirano piše da se na istoj kućnoj adresi može osnovati 2 ili možda čak i 3 OPG-a. Hvala lijepo.
Hvala i vama gospodine Lenart. Gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, poštovani kolegice i kolege. Ministar je jutros izjavio da Hrvatskoj treba ovaj zakon, da se zna što je to OPG, tko se bavi poljoprivrednom proizvodnjom i kakvom vrstom poljoprivredne proizvodnje. Mi iz HSS-a i ja kažem, da treba nam ovaj zakon, mora se znati što je to OPG ali isto tako moramo ostvariti uvijete u RH, da to OPG se može baviti proizvodnjom hrane. Jer činjenica je da Hrvatska nema dostatnu proizvodnju hrane, da je tendencija pada proizvodnje, da poljoprivredna poduzeća bilježe gubitke u proizvodnji, da nam raste uvoz i ono što je dodatni problem i veliki problem, to je veliki broj blokiranih OPG-a. I dobro je da je državni tajnik istakao da je od 2013.-2015. u padu broj OPG-a. Usudim se reći da će biti još veći pad ukoliko ovim zakonom ne ostvarimo mogućnost da OPG ne budu blokirana, da imaju rast proizvodnje, da imaju rast dohotka. To sam ovaj zakon neće riješiti. A moje je pitanje, da što se planira učiniti da se pomogne sada blokiranim OPG-ovima. Dobro da je stavljen u zakon da se zaštiti imovina koja je nužna za proizvodnju, za ubuduće, ali mi imamo i sad veliki broj OPG koji su blokirani i od 2011. imamo rast 5% blokiranih OPG a iznos koji su blokirani rasla je preko 95%. A najveći broj blokiranih gospodarstava je Osječko baranjskoj županiji pa onda Virovitičko podravskoj itd. da ne nabrajam druge slavonske županije. Upravo tamo gdje bi trebali imati proizvodnju hrane mi imamo veliki broj blokiranih OPG i to iz razloga što smo ih gurnuli kroz operativne programe u investicije i ostavili same na tržište. Što tu ministarstvo planira napraviti da se zaštiti i pomogne tim ljudima? Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Petrov.
Zahvaljujem predsjedavajući. Državni tajniče, nažalost moram konstatirati da se trenutno branite šutnjom. Toplo se nadam, da ćete na kraju izložiti odgovore na sve prethodne replike. Volio bi također, kada već imamo priliku vam se obratiti, onda bi trebao reći, da vi ste nažalost propustili priliku da ovaj zakon napravite krucijalnim. Vi ste u svom izlaganju govorili, kako će ovaj zakon smanjiti administraciju, a vi ju nažalost povećavate. Iz razloga što uvodite u priču agenciju za plaćanje, čime povećavate administraciju. S druge strane, pravite diskriminaciju prema ljudima koji žive u Hrvatskoj, jer po ovome zakonu, ljudi koji imaju prebivalište u drugim članicama EU, imaju pravo po boravištu prijaviti OPG, Hrvati koji žive u Hrvatskoj, na to nemaju pravo. S druge strane, dali ste isto tako poteži zadatak obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima za uvjete na koji način mogu ostvariti svoj radni prostor, pa ćete im još dodatno otežati mogućnost da ta obiteljska poljoprivredna gospodarstva zažive. Nakon toga dodatna administracija potrebna je za mijenjanje naziva koji do sada uopće nisu bili potrebni. Mogao bih nabrajati niz stvari kojima ste zapravo u ovom zakonu povećali administraciju, a u svom izlaganju ste govorili da ćete smanjiti administraciju. Isto tako ostaje nejasno na koji način će se ostala obiteljska poljoprivredna gospodarstva prilagoditi, jer koliko razumijem nisu sva obuhvaćena ovim zakonom, nekakva odokativna procjena je i neki limit koja obiteljska poljoprivredna gospodarstva ulaze u ovaj zakon, koja ne ulaze. Molio bih zaista odgovore na sljedeća, na postavljena pitanja. Hvala.
Hvala lijepa. I sada zadnja od devet replika jedina gospođa i onda kažu da žene nisu diskriminirane. Zadnji ste. Gospođa Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom. Očito je metodologija da se ne odgovara na pitanja, odnosno na postavljene upite. No međutim, ja očekujem da možda objedinite sve, svih devet replika, pa da dobijem ipak odgovor. Mene zanima nešto što ste vi u obrazloženju ovog zakona naveli, a to je da, kaže ciljana skupina obuhvaća one OPG-ove koji imaju nositelje mlađe od 56 godina koje je potrebno usmjeriti u poduzetničkim aktivnostima. Kako ste se u kontekstu svih promjena koje se dešavaju na razini EU, gdje je ideja da zapravo sa 67 godina se ide u mirovinu i sve ostalo se odlučili baš na tih 56 godina. Imajući na umu da možda rad u OPG-ovima i da je stanovništvo može zaista biti i kvalitetno i u jednoj drugoj životnoj dobi, pa i tih 56 godina vrlo interesantno. Otkud baš 56. Zašto nije 55 ili 57? Kako ste došli do tih 56 godina i što je uopće smisao te konstatacije, da vam je to ciljana skupina. Meni se čini da ciljana skupina trebaju biti svi oni koji su spremni raditi na OPG-ovima, koji su spremni privređivati i uopće OPG kao organizacijska jedinica da bude na određeni način nositelj i određenog razvoja u poljoprivredi. Pa mi je zapravo zaista me zanima otkud tih, ta kodna godina od 56. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Državni tajnik gospodin Majdak će odgovoriti na replike sve odjednom. Ali na žalost ima samo dvije minute.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ovako, [[Upadica Šuker: Pa ne može, može samo dvije minute s mjesta po Poslovniku.]]
Molim vas, nemojte razgovarati. Molim vas! Molim vas nemojte, jer je gospodin. Prekinite samo malo, zaustavite vrijeme. Gospodin državni tajnik on je odlučio uzeti pet minuta nakon prvog govornika jer sad ne može.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo ovako, Zakon o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu krenuvši od posljednjeg pitanja, posljednje replike definira znači 56 godina kao jednu granicu dobnu s jednog razloga što ispod toga imamo mjere koje potiču mlade poljoprivrednike do 41 godine navršene starosti. A uzeli smo u obzir ovu dobnu granicu, znači kako bi usmjeravali obiteljska poljoprivredna gospodarstva ka profesionalizaciji i sigurnijem poslovanju. I ukupno je od ovih 164000 gospodarstava u RH registrirano, jedna trećina upravo ove dobne granice za koji slažete se s nama vrijedi, znači ulagati. Upravo ovaj zakon im omogućuje znači profesionalizaciju u svojem poslovanju. Što se tiče, znači dodatnog administriranja u dijelu zakona ne slažemo se sa pitanjem, odnosno replikom da se ovim zakonom nameće dodatno administriranje. Preko 20 članaka odnosi se na ono što do sada nigdje nije bilo ugrađeno u postojećim zakonima i zakonodavnom okviru prema poljoprivrednicima time i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. I svakako je bilo nužno definirati ovaj zakon, a Agencija za plaćanje je bila i prije u dijelu administriranja obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava kao dijelu poljoprivrednika u Republici Hrvatskoj. 97% poljoprivrednika upisanih u registar, odnosno upisnik poljoprivrednika je registrirano kao, su registrirana kao obiteljska poljoprivredna gospodarstva je Agencija za plaćanje od početka administrira znači u ovom dijelu i ona je agencija koja vodi upis. Što se tiče samog sjedišta, znači prebivalište je kao i u svakoj poslovnoj komunikaciji, znači ono mjesto gdje je bilo nužno, znači definirati sa naslova [[Upadica Radin: Vrijeme.]] Već vrijeme?
Dat ćemo vam pet minuta poslije. Samo malo, svatko odluči a vi imate pravo kritizirati kad ćete dobiti riječ poslije. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, čekajte, čekajte samo malo. Da. Gotovi smo s time. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Tomislav Panenić ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Evo danas ožujak je, dobijamo na dnevni red rasprave Zakon o OPG-ima. Sjećamo se u studenom prošle godine smo imali prvo čitanje. Vidimo samo koliko je promjena bilo otprilike, znamo o kakvom se, onda radilo prijedlogu. I ja se radujem da kroz ove naše rasprave i predlagatelj usvajao je niz naših prijedloga. Međutim, kad pogledamo početni prijedlog od ovoga, onda vidimo da to zapravo znači da nije niti bio pripreman na način da bude što bliži konačnom, da što prije se ostvari. I ovaj vremenski period i sve primjedbe koje su navedene da su usvajane, prihvaćane govore o tome da na kraju ćemo možda imati zakon koji nije zakon predlagatelja, nego zakon rasprave u Saboru i što je dobro, ali bilo bi dobro da su to zakoni koji stvarno donose značajnu promjenu. S ovim zakonom ja kada ga dobro iščitam imamo dvije promjene koje smatram da su dobre. Prva je koja se odnosi da članovi obiteljskog kućanstva mogu pomagati zajedničkom OPG-u gdje su i oni članovi OPG-a, ali to isto tako moglo je biti riješeno i u Zakonu o radu, znači nismo uopće morali imati novi zakon kojim bi regulirali ovo. I drugo, vezano na dio koji se odnosi na ovrhe gdje su OPG-i zaštićena, to je naznačeno već i u samome Ovršnom zakonu i moglo se i tamo sa malim dodatkom regulirati. Govorim ovo ne radi toga da ne trebamo Zakon o OPG-u nego da dvije najznačajnije postavke na kojima možemo reći da je nešto napredno napravljeno mogle su biti regulirane drugim zakonima i ona težnja koju svi imamo da smanjimo naše zakonodavstvo, da bude što manji broj akata, da bude što jednostavnije za pratiti bilo kome na ovaj način se ne rješava nego proizvodimo jedan novi zakon kojim smo praktični jedinstveni u EU. Ono što očekujemo od ovoga zakona ja, dakle i svi vi kolegice i kolege, a posebno OPG-i, a to je da imamo određeni financijski učinak. I opet mogu reći procjena financijskog učinka što će se dogoditi sa jednim standardnim OPG-om nakon što se donese ovaj zakon imalo ono veličinu veću od 3000 SO ili manju, što će biti? Ja imam takav OPG, ne znam nisam vidio financijski da ću imati nijednu pogodnost. Znači moje stanje prije i nakon toga će se promijeniti što se tiče financijskoga dijela. Imam sreću da nemam ovrhe pa onda u biti i većina je takvih OPG-a i neće se ništa promijeniti s tim dijelom. Ali vas onda pitam, što će se dogoditi s onih 110000 OPG-a koji nisu obuhvaćeni ovim zakonom, koji su manji od 3000 SO, što ćemo s njima? Za njih ostaje sve po starom, znači ovo se onda ne odnosi? Dobro svi su očekivali da ćemo ovim zakonom imati zaštitu OPG-a, zaštitu tradicijskog modela poslovanja u poljoprivredi jel da su htjela ta OPG-a da budu baš uređena striktno formirana onda bi vjerojatno osnovali obrt ili neko trgovačko društvo, jednostavni d.o.o. ili d.o.o., zadrugu na kraju krajeva su mogli. A na ovaj način se gubi jedan dio fleksibilnosti koje je bio dan kućanstvima koja raspolažu sa poljoprivrednim resursima, da mogu brzo, jednostavno, bez puno administrativnih opterećenja početi proizvoditi i stvarati dohodak u poljoprivredi i da im to ne iziskuje napore što se tiče administriranja. Nakon ovoga zakona dolazi sljedeći, a to je Hrvatska poljoprivredna komora. U njoj će biti definirano ok ako si OPG plati članarinu i polako one prednosti koje su bile od OPG-a od samoga početka, one nestaju, gube se. Ali imamo zakon ovako pred nama kakav jeste, dali smo puno primjedbi i kroz javne rasprave i kroz raspravu u Saboru, prihvaćeno dio toga, ali evo ja imam i popis 9 naših amandmana kluba Most-a nezavisnih lista o kojima je, evo molim predlagatelja da u okviru ovoga prijedloga za koji općenito nam je stav da je nedostatan, da ne donosi … i da razmotri i da uklonimo i zadnje prepreke da možemo našim poljoprivrednim gospodarstvima pogledat u oči i reći imate pred vama zakon koji neće vas opteretiti. To je ono što možemo reći. Ne znam koliko će vam pomoći jel ne stoji unutra, ne znamo što bi trebalo biti prednost u nekom budućem vremenu. Ja ću kratko proć kroz zaključke neke što smo kao klub raspravljali. Ovdje je već napomenuto, hrvatski građanin na boravištu ne može prijaviti OPG, stranac može. Znači on ne mora imati prebivalište i to je jasno, ja smatram osobno da je to diskriminacija. Znači u Poljskoj je npr. definirano da mora imati prebivalište. Drugo, imamo da mora dokazati pravo korištenja prostora. Nakon agresije koja je izvršena na RH brojnih osoba koje su nestale u toj agresiji, što ćemo reći obiteljima koje se bave poljoprivrednoj djelatnosti u prostorima koje su vlasništvo nestale osobe, ta osoba nije proglašena mrtvom, kako ćemo mi tim ljudima osigurati da oni imaju dokaz o pravu korištenja? Kako ćemo osigurati dokaz o pravu korištenja za prostor koji radi sudova odnosno ne postupanja sudova, nepravovremenog postupanja nisu mogli upisati svoje vlasništvo temeljem Zakona o nasljeđivanju, tko će njima dati dokaz o korištenju. Nadalje, svi znamo situaciju poljoprivrednih gospodarstava, oni obavljaju djelatnost u prostorima u kojima žive, gdje nisu trebale brojne suglasnosti pogotovo na tehničke instalacije. Mi ne tražimo za poljoprivrednu djelatnost nije ni predviđeno da imaju neke posebne uvjete, međutim jasno je naglašeno da moraju voditi brigu o tehničkoj ispravnosti, kada dođe inspektor kako će se voditi briga o tehničkoj ispravnosti, znači da ima dokaz o ispravnosti električnih instalacija, da provodi mjere zaštite od buke, da ima dokaz o nepropusnosti vodovodne i kanalizacijske instalacije, dokaz o nepropusnosti sabirne jame, ja mislim da većina nema. I većina tih OPG-a iza kojih stoji ime i prezime ljudi, oni zapravo su najbolji jamac. A ne sada ćemo mi njima dodati i poseban naziv i ono što sam ja evo od predlagatelja više puta višekratno tražio da se jasno izdefinira što znači taj poseban naziv. Naravno da želimo nikom da se ne uskrati bilo koji oblik naziva kojeg on želi. Obavezni elementi trebaju biti ime, prezime, sjedište. Naziv ne mora biti obavezan element, neka bude fakultativno tko želi da se stavi i s time zapravo neki OPG-ovi neće imati značajne promjene u svom poslovanju. Ja bih još evo zamolio da predlagatelj razmotri definiranje člana OPG-a. Zašto član koji je punoljetna osoba mora biti poslovno sposobna. Što ćemo sa našim građanima koji imaju brojne probleme gdje im je umanjena poslovna sposobnost ili je sudski čak i zabranjena? Jer oni moraju biti izuzeti, jel' ne smiju funkcionirati u okviru poljoprivrednog gospodarstva gdje je netko od njihovih članova obitelji nositelj? Pa jel' nismo zasnivali rehabilitaciju upravno na tome kroz rad, kroz povezanost, kroz doprinose ono gdje sami se prepoznaju. I ok, može biti nositelj, neka bude poslovno sposobna, a da li svaki član mora biti potpuno sposobna osoba. Nadalje, evidencija o proizvodnji, prodaji vlastitih poljoprivrednih proizvoda i evidencija o pružanim uslugama. Zašto OPG-i moraju dostavljati, zašto obrt ne mora dostavljati ministarstvu i agenciji. Zašto trgovačko društvo ne mora dostavljati ministarstvu i agenciji? Po meni je to jedna poslovna diskriminacija. I ne vidim zašto Ministarstvo mora postati novi zavod za statistiku. S ovim se nameću nove administrativne barijere. Oko, evo čuo sam kolege iz HSS, oko članova obitelji, broja OPG-a. Jasno je ovdje naznačeno da, kaže mogu osnivati samo jedan OPG članovi kućanstva. Ali što stoji još, i ta sredstva koja privređuju, zarađuju, stoje, troše ih zajedno. Kako ćete dokazati da netko nešto troši zajedno odnosno ne troši? S ovim ste napravili ogradu da svatko može reći mi sredstva ne trošimo zajedno. Imati ćemo 10 OPG-a. Mjere ruralnog razvoja i potiču da se osnivaju nove, da mladi imaju, da imaju svoj OPG, da se mogu prijavljivati na mjere i da koristite se ta sredstva. Tu smo pogriješili zapravo na način kako smo definirali kroz mjere. Ali s ovim da dođete kod mene, kod bilo kojega nositelja OPG-a i kažete zašto vi imate dva, ja ću vam reći, mi ne trošimo zajedno a vi ćete dokazati kako. Evo, ajde mi objasnite kako će se to dokazati? Na kraju tražili smo i upravo je to predlagatelj i prihvatio da mora postojati i mjera koja se odnosi na opomenu. To je već postalo i civilizacijski da ne bude prva mjera prekršajna, financijska kazna. I hvala na tome što ste prihvatili. Ali sami iznosi novčanih kazni koji su definirani, da li je istaknut naziv OPG-a da možete nekoga sankcionirati do 15 tisuća kuna. Koliko vrijedi ta tabla, koliko vrijedi njena izrada, koliko vrijedi njeno postavljanje? Malo smo izgubili tu realnost da vrijednost onoga, toga dijela koje nije učinjeno, kolika je. Da li ta nemarnost ako tabla vrijedi 200, 300 kuna da li nemarnost vrijedi onda 14 tisuća i 700, 800 kuna? Ili ako slučajno promjenu člana OPG-a koji može ih biti više, manje, mijenja se to u obitelji nije izvršena pravovremena, hoćemo njih kazniti sa mogućih 15 tisuća kuna? Ili ako slučajno, zaboravio je neki stroj, nije ga upisao i ona je to proizvodni resurs koji nije upisan, hoćemo i njega kazniti sa 15 tisuća kuna? Na tom tragu je i naš amandman smo ipak išli na onu manju, nižu kaznu koju ste predvidjeli za neke prekršaje pa ću moliti evo da se proba to ujednačiti i da stvarno to budu minimalni jer ovo je na razini poticanja ljudi da na neki način probaju odgovoriti na prijedlog zakona, novoga zakona gdje će prilagodbe, gdje njih 160 tisuća potencijalnih negdje oko 50-ak, 60-ak koji će biti upisani. Pa što ćete napraviti sa inspekcijama kada krenu? Znate koliko je to posla, koliko će to biti kazni. Hoćemo kaznama puniti proračune? I na kraju bih rekao, definirali ste financijska sredstva da neće biti nužna. Evo tu kolega Petrov je već napomenuo, samo da prihvatite izvješća OPG-a svake godine o proizvodima i uslugama, koliko treba tu ljudi, koji će trebati administriranja i što ćete sa 50, 60 izvješća? Hoćete ih kontrolirati? Na koji način to iskontrolirati sve skupa? Tko će to odraditi, isti ljudi? Pa ta agencija ima problem sada kada treba obraditi zahtjeve za prijavu na mjere ruralnog razvoja ista ta i nju bi trebalo dodatno opteretiti. Ja bih vas svakako evo uputio da u okviru amandmana razmotrite naša dva amandmana na članke 48. i 49. koji se odnose na proceduru opomene jer tu ima malih neusklađenosti sa Zakonom o općem upravnom postupku pa ih dobro razmotrite. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine Panenić. Evo iskoristiti ću priliku dok se sprema, prije su replike, ali iskoristi ću priliku da pozdravim učenike i učenice srednje škole Biograd na moru, naravno iz Biograda na moru, koji su ovdje s nama sa svojim nastavnicama i nastavnicima. Hvala što ste ovdje. Pljesak! Gospodin Božo Petrov.
Hvala predsjedavajući. Cilj replika je zaista učiniti maksimalno dobrim zakon koji ste već krenuli donositi, iako, opet ću ponoviti, po svemu onome kako je izgledalo i vaše obrazloženje i sve ono što se napravilo u Zakonu, na kraju izgleda da se sve moglo urediti već postojećim zakonima, a da se s ovim Zakonom samo dodaje administracija, dodavaju zakonu, kao što su rekli zastupnici prije, ovoga Zakona nema u nekim članicama EU, a njihova poljoprivredna djelatnost funkcionira milion puta bolje nego u RH. I zato vas pozivam, sve argumente koje iznosimo i sve amandmane koje ćemo vam dati tijekom rasprave, pokušajte barem promisliti o njima. Jedna od stvari koju ste, kolega Peninić spomenuli, vezana je za financijske kazne i zaista slažem se, čemu ćete kazniti osobu ako slučajno je pogriješila u naslovu. I to se može dogoditi. Može staviti tabla, a može pogriješiti u naslova, osigurava se, da joj se može naplatiti 15 tisuća kuna kazne. Nije srazmjerno. Ali ono što bih ja volio upozoriti posebno je jedna stvar koju nisam ni stigao u one prve dvije minute, želim da je vi objasnite također. U čl. 28. stoji da član OPG-a može biti punoljetna i poslovno sposobno osoba, koja je član obiteljskog kućanstva. Sad samo zamislite koliko ljudi u RH nakon rata je otišlo u invalidsku mirovinu i za koga sve vrijedi opća radna nesposobnost i hoće li oni zbog ovoga moći ili neće moći biti članovi i kakvu poruku šaljemo ljudima kada im dajemo do znanja da njih ne trebamo i da oni nemaju uopće mogućnost biti prijavljeni niti kao članovi obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva. Hvala.
Hvala. Hvala lijepa. Gospodin … [[Govornik se ne razumije.]] nadam se da ste primijetili da sam se pravio da ne čujem da ste ¾ vaših replika nije bila na gospodina Panenića, na gospodina državnog tajnika. Nadam se da to.. Hvala lijepa. Izvolite gospodin Panenić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Petrov, pa i prošli tjedan kad sam govorio o padu poljoprivredne proizvodnje od 5%, onda smo i govorili o tome da treba napraviti značajne iskorake. Da li stvarno, evo i vi mislite da će se s ovim Zakonom nešto od tih 5% vratiti? Koliko? 1%, 2%, 3%, 4%? Ili ono što bi mi željeli, ne samo da vratimo tih 5%, nego da unaprijedimo proizvodnju. I na ovaj način administrativno oblikujemo OPG, suzbijamo, pokušavamo kontrolirati … [[Govornik se ne razumije.]] Znači, država, politika stalno pokušava poduzetništvo oblikovati onako kako njoj odgovara. Da je mogu statistički obraditi, da je mogu kažnjavati, da je mogu uvjetovati. I na kraju što dobijamo? Da li s time dobivamo bolju poljoprivrednu proizvodnju? Da li će onaj poljoprivredni proizvođač koji je na parceli, možda bolje sada u proljeće pripremi zemlju, bolje nešto posijati, možda će bolje požnjeti. Ne. On će zapravo sjediti i brinuti da li ima na svakom komadu opreme naljepnicu, da nije mu slučajno otpala, da to treba pripremiti, da odnese u neku tiskaru, da se ne pojavi neki inspektor nadobudni koji je to jutro stao na lijevu nogu, pa će onda reći ono, evo meni žao, ali što ga je postoji za opomenu, al ono ja smatram da ste vi previše toga pogriješili. Ali kad pogledamo te da nemamo sve prekršaje, ja bi rekao da su oni stvarno banalni. Da nije cilj ovog Zakona kažnjavati, ne bi trebao biti cilj, nego bi trebao poticati kvalitetniju poljoprivrednu proizvodnju, a ovo oko poslovne sposobnosti, mislim da sam dovoljno izelaborirao u svome izlaganju i da stvarno evo, treba se i društvo, a isto tako i Vlada i Ministarstvo voditi brigu da su svi odgovorni za te osobe.
Hvala. Gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Paneniću, što ovim Zakonom OPG-ovi dobivaju osim administrativnih barijera, povećanja administracije, što je hrvatski građani u biti su diskriminirani u odnosu na strance jer činjenica je da i Zakon ono poljoprivreda, a ovo mi je pitanje vrlo bitno, ne tako davno omogućeno da od 2020. godine pravne i fizičke osobe strane mogu kupovati poljoprivredno zemljište u RH. Da li ovim Zakonom uz sankcije, administraciju, ogromna je, naravno neće se sankcionirati silosi koji su robne rezerve žita … [[Govornik se ne razumije.]] nego će možda netko guliti krumpire. Međutim, sankcije povećanja administracije i naravno, diskriminacija hrvatskih građana, a to je slijed politike koja je Zakon o poljoprivredi, zato mi žao što nije ovdje ministar Tolušić, o poljoprivrednom zemljištu i jasno dana mogućnost od 2020. da stranci mogu kupiti poljoprivredno zemljište, a znamo da je to nacionalni resurs, od najznačajnijih nacionalnih resursa, poglavito sad kad su ispražnjeni ti naši krajevi, poglavito vaša Slavonija, pa i moja Dalamatinska zagora. Znači, dva pitanja. Koji je, što donosi OPG-om ovaj Zakon našim poljoprivrednicima i drugo, da li je ovo ciljana politika i zbog toga se ministar ovdje ne pojavljuje niti u prvome čitanju, a niti u drugome čitanju jer radi u interesu stranaca, a ne domaćih obiteljskih gospodarstava i naših seljaka. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Panenić, odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bulj, za vrijeme dok sam bio ministar gospodarstva pristupale su mi brojne organizacije koje zastupaju interes poduzetnika. Ključni zahtjevi su između ostalih jedan od najbitniji je bio, smanjite tu presiju, državnu presiju, tu administrativnu presiju, birokratsku presiju, ono pustite nas da dišemo, pustite nas da radimo, da nešto stvorimo i pomozite nam tamo gdje mi tražimo da nam treba pomoć. Da li ste vi čuli da je OPG tražio jedan da ga se kazni? Jeli jedan OPG tražio da treba staviti svoju naljepnicu na neki stroj? Da li je jedan OPG tražio da mora izvještavati Ministarstvo poljoprivrede i agenciju o onome što je sve proizveo? Zašto bi OPG za sebe tražio nešto što će ga sputavati ili što će mu na kraju financijski biti negativno u njegovom rezultatu? Što su OPG-i tražili? Pomozite nam kod prodaje naših proizvoda, dali će neko to proizvesti malo jeftinije, malo skuplje ovisi o razvoju, o veličini, o nabavnim mogućnostima, o svemu traže obično od nas svih dajte nam što povoljnije kreditiranje, osigurajte kvalitetna bespovratna sredstva da možemo unaprijediti svoje poslovanje i pomozite nam na tržištu da ne dolazimo u situaciju da stalno prodajemo svoju robu ispod proizvodnih cijena ili sa vrlo malom dobiti jel to nam onda ne osigurava dugoročnost. Tu smo pogriješili, tu zapravo predlagatelj nije slušao, nije slušao što OPG-i traže. I ja vjerujem da sada se pita 160000 OPG-a jel žele ijedan kaznu, što će biti rezultat? Nemojmo se uopće ni postaviti u tu poziciju.
Hvala i vama. Gospodin Križanić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Panenić vi ste rekli i ja se tu ne slažem s vama da vam se čini da zakon nije bio dobro pripremljen pa da je zato između dva čitanja prihvaćeno puno prijedloga i primjedbi. Ja upravo suprotno mislim, ja mislim da bi baš takav zakon koji se prvi put donosi u ovom Parlamentu i ovoj zemlji, trebao imati čim širi konsenzus i trebalo dopustiti čim širim masama ljudi da se mogu uključiti u njega i da se čim više takvih primjedbi onda inkorporira u zakon i da je to upravo dobro. Što se tiče vaše teze da nije dobro što nositelj gospodarstva mora biti poslovno sposobna osoba i s tim se ne slažem. Ja mislim da on mora biti poslovno sposoban upravo kao što je napisano, ali što se tiče ove druge stvari, ja sam išao čitati isto u zakonu piše nositelj OPG-a mora biti punoljetna i poslovno sposobna osoba, a član OPG-a može biti punoljetna. Ako to može, možemo tumačiti da on ne mora biti onda ja to podržavam, ali ako je to imperativ da i član OPG-a mora biti poslovno sposobna osoba onda se slažem s vama da to treba olabaviti i upravo ići u ovom smjeru može, to znači da ne mora. Zahvaljujem.
Hvala vama. Odgovor gospodin Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Križanić, upravo kada bi govorili o širokoj raspravi trenutno na što smo se sveli, uveli smo nove elektronske modele komuniciranja, ali ja mislim da smo skratili mogućnost jedne šire rasprave. Ministarstvo je naravno Prijedlogom zakona o OPG-ima objavilo u raspravu dalo u okviru E-savjetovanja. Ali sjetimo se da smo nekad imali vrlo široka savjetovanja, savjetovanja na licu mjesta jer dolazi se na brojne koordinacije, sastanke ili brojna događanja gdje predstavnici udruga OPG-a ili poljoprivrednih proizvođača i kroz razne gdje se stvarno puno o tom raspravljalo. Ovako svi imamo legitimitet, objavimo na E-savjetovanju tko se uključio tijekom tog vremena, uključio se, ali onda ipak nemamo onu cjelovitu informaciju od samih ljudi na terenu i dobro je da imamo i nas zastupnike ovdje pa onda kroz tu komunikaciju dolaze prijedlozi i to je dobro da se usvaja. Ali sigurno bi bilo kvalitetnije da se o tome ranije onda bismo mi ovdje imali manje posla, mogli smo reći zakon je dobar. Na ovu drugu vašu konstataciju, evo upravo i u tom članku stoji može biti, ali to je uvijek upitno. Zašto uopće ako može biti, zašto uopće postoji ta odredba? Evo dali smo amandman da može biti punoljetna osoba, ali nakon ovoga ja bih se složio ajmo onda taj članak obrisati, jednostavno za člana ako je uvjet punoljetnost ok, evo to je nešto, ali gledajući ovako onda ne treba njenu poslovnu sposobnost uopće propitivati. Ali rekao bi oko toga otvaramo i prostor i predlagatelju pa tijekom kada bude glasanje nek se očituje zapravo na neki način dijelimo to stajalište. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeća replika gospodin Lenart.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Panenić evo primijetili ste nekih stvari koje bi možda trebalo nadopuniti, dodati ili promijeniti. Ja bih krenuo prvo od ove stvari veličine gospodarstva 3000 eura SO nakon čega je obavezano upisati u upisnik i s tim se slažem da gospodarstvo iznad 3000 treba biti upisano u upisnik. No ne slažem se s tim da kada pređu tu granicu od 3000 SO moraju plaćati mirovinsko i zdravstvo. S obzirom da sam u svom životu prošao od hektar i pola pa do 30 hektara razvoj gospodarstva, znam kakva je to situacija. Znači 3000 SO je otprilike 22.500 kuna prihoda, mirovinsko i zdravstveno godišnje iznosi negdje oko 7000 kuna. Ukoliko nitko iz tog gospodarstva nigdje ne radi, ako im je to jedini prihod onda je to preveliko opterećenje za njih i jednostavno će oni rađe zatvoriti OPG nego nastaviti s njima. Mi u HSS-u ćemo predložiti da to bude 10.000 SO jer tada je već nekakav iznos od koga se može živjeti i egzistirati, ne Bog zna kako ali se može preživljavati. Oko poslovne sposobnosti, tu se slažem upravo s vama jer stvarno u obiteljima postoje članovi koji nisu poslovno sposobni, ali vole i žele raditi i to ih i pomaže i oslobađa u njihovom stanju i mislim da treba takvu stvar dozvoliti i mislim da to i u ministarstvu nije vjerojatno nekakav problem da baš moraju svi članovi biti poslovno sposobni. Evidencije o prodanim i proizvedenim proizvodima, vrlo teško za one koji prodaju na štandovima, evidentira sve što dovozite, što ste prodali i stalno vagati simo-tamo, nešto, mislim da je to preveliko opterećenje i postavljanje novih prepreka. Mi smo u dvije godine izgubili 40 tisuća OPG-a i ajmo smanjiti prepreke nebitne kao što su ovo i mnoge druge da ti ljudi ne zatvaraju OPG-ove nego da egzistiraju, pa bez obzira koliko su veliki. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Panenić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Lenart, upravo definiranje neke univerzalne veličine je problem s kojim ćemo se susretati. Definitivno Hrvatska nije univerzalna zemlja na način da sva naša područja su, podjednaka je razvijenost ili podjednakoga potencijala u poljoprivrednoj proizvodnji. Kod mene postalo je uobičajeno imati desetak i više hektara. Ono postaje sve više i više uobičajeno, neke veće količine. Negdje dalje i male količine zapravo omogućavaju nekom tko je u blizini većeg gradskog središta da nešto proizvede i da može utržiti. I onda postavljanje mjerila 3 tisuće, uvijek se pitam, OK, kako ste točno došli do toga. Ajmo vidjeti te primjere kako je nekome, to će biti od pomoći u budućem vremenu, odnosno onaj koji je do 3 tisuće kako on neće biti obuhvaćen, da li i njemu to pomaže. Da li je to zapravo neko mjerilo održivosti? Evo sami ste rekli da kada se gledaju financijski izdaci za mirovinsko, socijalno osiguranje da onda dolazimo tu do granica gdje neki nisu održivi a nemaju izbora, nemaju mogućnost nego im je to jedino što trenutno ova im država pruža, zapravo njihovo možda je to vlasništvo, nasljedstvo, ili što, pruža im da mogu u tome nešto stvarati. Znači mi im uvođenjem i te obaveze za doprinose i tu ćemo ih blokirati. Naravno da svi mi želimo solidarno da bude i mirovinski fond punjen ali ne moramo vjerojatno od onoga tko najmanje će doprinijeti a vjerojatno kasnije da od toga što je doprinio slabo će uživati. I to je primjer koji imamo kod svake rasprave oko veličina mirovina. A ovo oko evidencije definitivno da, ovakva evidencija ja ne znam da će riješiti opet problem koji nam ostaje na onim špekulantima. Na ovaj način zapravo smo opteretili one koji su ispravni a oni špekulanti nisu riješeni ovim zakonom. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeća replika gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Panenić, dakle to je ključna stvar koju ste naglasili, administracija koja se nameće obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Vođenje evidencije, vidite, država se prvo mora uozbiljiti. Mi smo upozoravali kroz Zakon o poljoprivrednom zemljištu i kod ovog zakona vezano za informacijski sustav. On ima tri dijela. Prvi dio je sustav za upravljanje s poslovnom dokumentacijom, drugi dio je sustav za vizualizacije i pretraživanja grafičkih i alfanumeričkih podataka katastarskih čestica. I treće je sustav ugovora evidencije i naplate po ugovorima. Ovi sustavi nisu međusobno povezani te se pojedini istovrsni podaci višestruko traže. Imate slučaj dviju soba, tako sam ga ja nazvao, čitao sam u medijima. U jednoj sobi čovjek izdaje rješenja koja šalje OPG-ovima, u drugoj sobi to isto rješenje traži od OPG-a da se vrati jer je potrebno za aplikaciju. To radi država, te stvari su nedopustive. Imate u agenciji upisnik za laboratorijske podatke o analizi tla. I pazite šta revizija kaže, baza ima nizak stupnja zaštite, veliki je rizik pogrešaka pri unosu, otežanu analizu upravljanja i korištenja podacima. Sustav ugovora i evidencija ugovora. Neke jedinice lokalne samouprave nisu dobile korisničko ime, lozinku i poveznicu za sustav. Zamislite to. Sada mi imamo, mi smo vratili to, jedinice su davale agenciji, sada agencija vraća općinama a mi nemamo rješenje osnovne podatke. Znate sva ta računala, netko je uložio u to ogromne novce i državna jedinica lokalne samouprave a mi sada ta računala onda možemo kada se kupus kiseli znate onda se može staviti ono računalo da lijepo, možda još gore monitor da bude teže pa neka, makar se kupus kiseli. Jer čemu to? Bacili smo novce. Država se ne ponaša ozbiljno. Imamo i državni ured za digitalno društvo, to su stvari nedopustive da naši informatički sustavi budu manje iskoristivi nego žarulja sa žarnom niti. Znate ono njena iskoristivost je 5% a naši sustavi, informatički su manje od toga. To je sramota za ovu državu. Hvala.
Hvala. Gospođa Jeckov, izvolite. A pardon, gospodin Panenić, odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Žagar, naravno da ovaj problem usklađivanja programske podrške, on nije samo evidentan evo tu u tome užem krugu o kojem ste govorili, on je isto tako evidentan i u relacijama između pojedinih ministarstava. S tim problemom evo i u Vladi premijera Oreškovića smo se susreli i pokušali smo tada, kažem pokušali smo jer nismo dobili pravu priliku da idemo na usklađivanje. Znači da programska rješenja koja se negdje implementiraju moraju osigurati poveznicu kompatibilnost sa ostalim programskim područjima. Znate što je bio zapravo odgovor ili reakcija? Da pružatelji tih usluga, oni su se zdušno borili da zapravo to se ne dogodi. Znači svatko od njih želi imati svoju pojedinačnu bazu podataka za koju samo oni su servisno osposobljeni da što manje toga se dijeli jer onda naravno njihova uloga je puno manja i da svako ministarstvo zasebno nabavlja, da se ne nabavljaju rješenja koja su na razini Vlade nego da svako ministarstvo, svaka agencija, svaka pojedina jedinica ima svoju nabavu, u toj nabavi da se može manipulirati i na kraju da ta rješenja budu ne univerzalna nego specifična, toliko specifična da mi sada imamo problem kada trebamo povezati osnovne baze podataka, više ne možete, nemate zapravo mehanizam kako to iščupati. I što nam se onda događa? Onda se događa kada se treba poljoprivredno gospodarstvo negdje prijaviti i onda sve te potvrde koje postoje u elektroničkim bazama moraš dostaviti napismeno. I onda ih tamo dostavljaš. I ono što, evo jučer sam razgovarao sa jednim poljoprivrednim proizvođačem, što njega smeta? Otvorite natječaj na mjerama, traži se određena dokumentacija, dostavim tu dokumentaciju, potrošim sredstva, opravdam kao sredstva, onda me pitate da, ali onaj još jedan dokument dajte nam i to. Onda se ljudi s pravom pitaju je li trebam ja, je li to piše u natječaju, zašto me to tražite [[Upadica Radin: Gospodine Panenić, vrijeme.]] ako niste tražili tada, nemojte ni kasnije. Hvala lijepo.
Sada stvarno gospođa Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Panenić, zbog čega vi mislite da će stupanjem na snagu ovog zakona doći do, zapravo zbog čega će taj zakon loše utjecati na tradicionalni oblik poljoprivredne proizvodnje. Čitajući ovaj zakon nisam naišla na mogućnost da se uopšte taj tradicionalni način proizvodnje, da ga se uopšte dotiče. Ne mislim da će bilo šta ovim zakonom u tom smislu biti promenjeno. Zahvaljujem.
Gospodin Panenić.
Hvala lijepo cijenjena zastupnice Jeckov. Pa tu, hajmo otvoriti jednu raspravu. Jedno je zapravo što je loše, drugo je što je dobro. Ja sam i praktično većinu svoje rasprave bazirao na tome da ne vidim što će to biti toliko dobro da će financijski unaprijediti situaciju jednog poljoprivrednog gospodarstva. Ja ne vidim ni jednu u proizvodnom dijelu da će to biti od pomoći. Što kad netko postane jedan normalan uredan OPG koji će biti evidentiran? Što on dobiva od toga? Kunu? Dvije? Sto? Sto tisuća? Ja ne vidim ni jednu. Imali smo sad nedavno Zakon o poljoprivrednom zemljištu, OPG-i. Ne stoji OPG-i koji će bit definirani po Zakonu o OPG-u. Ne stoji veličine ove, one, nego OPG-i. Znači sve nam je univerzalno jedino mi imamo jedan zakon koji će obuhvatiti jedan dio. A ovo što se tiče lošega, pa upravo sam i to rekao. Loše je kad imate pojednostavljeni oblik poslovanja gdje vaše obaveze administrativne su smanjene. I onda nakon toga predlagatelj i to Ministarstvo poljoprivrede smatra da ipak vas treba malo bolje ukalučiti, da više izvješća radite, da u više baza budete, da vašu mehanizaciju koju znamo da ima problem, neki nemaju čak ni dokaze. Recimo evo imate drljaču, tanjuraču nabavljena tko zna kada prije 30, 40 godina koju netko koristi. Sad treba dokazati te, ja ću to staviti to je moje. Ako ideš upisati, onda netko može isto tako reći, ne ja sam tu upisao, isto je tvoja ko i moja, pokaži račun. Teško će biti dokazati. I naravno i onaj dio financijske finalizacije za takve određene banalnosti do sada nije nitko, nitko ih se do sad nije morao bojati. Ja bih razumio da rade financijski prekršaj neki ili da rade štetu svojom poljoprivrednom proizvodnjom, ali radi jednog natpisa ne mogu razumit. Hvala.
Hvala. I na kraju gospodin Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Panenić, govorili ste o kažnjavanju. Uistinu to kažnjavanje je kod nas prevršilo sve granice, sve mjere, ljude koji imaju malo poduzetništvo, OPG-e i slično kažnjava se za svaku sitnicu. Dođe neka inspekcija, pronađe neku sitnicu i odmah kazna. Mislim da bismo trebali korjenito promijeniti cijeli sustav kažnjavanja koji kod nas postoji kada se radi o poduzetnicima i da bismo trebali propisati da su prvi potrebne opomene. Dakle, prvo se treba opomenuti. Ako nakon opomene netko ne učini ono što se traži, tek onda bi trebala slijediti kazna. A druga stvar, mislim da bi bilo jako dobro da uvedemo jedan novi sustav kažnjavanja kakav koliko sam ja čuo postoji u Švicarskoj. Navodno tamo kažnjavaju prema imovini, prema prihodima, prema imućnosti određenog pojedinca. Pa nemaju svi jednake kazne. Pa tako nije isto ako netko ima milijardu na računu ili ako ima milijun na računu ili ako ima sto tisuća na računu, pa se onda proporcionalno kažnjavaju prema imovini. Takvo kažnjavanje bi bilo dobro i za državu i za pojedinca i za pravednost, jer nije jednako ako netko tko ima puno učini prekršaj i ako netko tko ima malo učini prekršaj i bude jednako kažnjen. Dovodimo ljude koji su na rubu egzistencije, na rubu ponora takvim kažnjavanjem kakvo je sad prisutno. Jer ljudi često rade na rubu mogućnosti. Često su na nuli, pozitivnoj nuli. I onda ako ih kaznimo oni će morati zatvoriti svoje poduzetništvo i neće moći dalje raditi. Evo htio sam reći da bi na takav način trebali pristupiti problemu.
Hvala lijepo. Odgovor, gospodin Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Aleksić, ako pogledate Zakone o inspekcijama s obzirom da ste trenutno raspodijeljeni po resornim ministarstvima primijetit ćete jednu jedinu inspekciju koja ima zapravo takvu uredbu što ste rekli. Znači kad sam bio ministar gospodarstva jedan od zakona koji sam predložio, zapravo izmjenu se odnosila na to da inspekcija u svom postupanju, ako utvrde nepravilnosti a govorim o onima koje ne znače životnu ugrozu, koje ne znače da nemamo neko narušavanje bitno za životnog prostora, da može se pokrenut postupak da se otkloni ta nepravilnost i da se utvrdi rok u kome nepravilnost treba biti otklonjena. Ukoliko u tom roku koji je primjeren ne bude otklonjeno onda se slažemo, o.k. hajmo sada i kazniti. I to je po meni jedno normalno postupanje i najveći broj poduzetnika se upravo žalio na takve odredbe. Nekada iako su svjesni da moraju poznavati, ali u obimu onoga što rade i obimu zakona koji je kao i ovaj što nastaje novi propuste. Nije nitko upozorio, sami nisu vidjeli. I onda kad se pojavi inspektor, onda on utvrdi nemate to. I ovaj kaže o.k. Evo napravio bih nekad i odmah, daj mi priliku, ne. On kaže ali sorry, ono sad sam tu i to će biti u zapisniku. Nakon toga ide prekršajna odredba. Odeš čak i na prekršajne sudove. I sad imamo, zapravo ovo je drugi zakon gdje se to primjenjuje. Ja kažem ali koliko nam treba? Znači ja sam 2016. prvi put mijenjao. Sad ide novi, bit će objedinjavanje koliko vidim u najavama inspekcija. Da li će u tom objedinjavanju biti ta uredba nastavljena ili će ona nestati. Da li će biti opomene ili će se one maknuti? Kad gledam samo pečat, evo sad se pojavilo, isto tako i o reformskim mjerama, da će pečat biti uklonjen. Kad sam ga ja još predložio? 2016 [[Upadica Radin: Vrijeme, gospodin Panenić.]]
To je bila zadnja. Sada je gospodin Giovanni Sponza ispred Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, uvaženi kolegice i kolege. Prilikom rasprave u prvom čitanju, a govoriti ću u ime Kluba IDS-a, PGS-a i LRI-a, naglasio sam da je Prijedlog zakona bolji od postojećeg, da ima dobrih odredbi koje pojednostavljuju rad OPG-ova, da se to posebno odnosi na njegove dijelove koji uređuju povremeni rad i rad članova obitelji u OPG-u, da Prijedlog zakona ocjenjujemo kao dobar prvi korak koji će omogućiti da se OPG-ovi razlikuju od ostalih gospodarskih subjekata i koji će pomoći uređenju tržišta poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. No, s druge strane, prilikom prvog čitanja Zakona, naš je Klub ukazao na niz nedorečenosti, na prekomjernu administraciju i na uvođenje nepotrebnih novih troškova, a kako raspravama naglašavam potrebu za cjelovitim, nedvosmislenim i provedivim zakonskim rješenjima, naš je Klub predložio i izmjene i nadopune određenih odredbi Zakona. Stoga, danas prilikom drugog čitanja izražavam zadovoljstvo što je predlagatelj između ova dva čitanja usvojio gotovo sve sugestije koje je naš Klub uputio tijekom rasprave u prvom čitanju. Ono na što smo se u čl. 18. posebno osvrnuli i ukazali je to da se OPG prilikom registracije i obilježavanja izjednačava sa tvrtkom, čime bi se prilikom mijenjanja naziva, tabli, pečata, ali i dr. različitih dokumenata uveo još jedan nepotreban namet za vlasnike OPG-ova, tako da ocjenjujemo i pozitivnim i korisnim što je predlagatelj prihvatio naše sugestije na čl. 18, kako se ne bi uvodili nepotrebni nameti za vlasnike OPG-ova. Tijekom rasprave u prvom čitanju napomenuli smo da je u Zakonu potrebno definirati pojavu iz realnog života. Naime, radi se o tome da je mnogo OPG-ova osnovano od strane obiteljski povezanih osoba koje su živjele u istom kućanstvu, ali su zbog promjene u životu, npr. zbog ulaska u brak, preselile se na drugu adresu i nisu više članovi istog kućanstva, ali i dalje rade na gospodarstvu i dalje su članovi gospodarstva sa svim pravima i obavezama. Tako da nam je drago da je usvojena sugestija oko čl. 22 kojim se omogućava da i te osobe mogu svoj status u agenciji bez da gube status člana kućanstva koji Zakonom definira neka vrlo važna prava i obaveze, npr. smrt u obitelji OPG-a i samim time prava i obveze članova. Još jedan problem koji je postojao u prvotnom tekstu Zakona i na koji smo ukazivali jest popis dopunskih djelatnosti koje OPG može obavljati. U samom popisu dopunskih djelatnosti navodilo se da se proizvodnja poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda na OPG-u može obavljati iz pretežito vlastite proizvodnje uz kupnju dijelova sirovine od drugih poljoprivrednih gospodarstava sukladno posebnim propisima o hrani. Ovakva definicija predstavljala je određeni limitirajući faktor za sve one uspješne OPG-ove koji trenutno plasiraju svoje proizvode i diljem RH i diljem svijeta, a koji veći dio proizvodnje ostvaruju otkupom od malih lokalnih OPG-ova. Postoji primjeri uspješnih OPG-ova koji su zahvaljujući kvalitetnim proizvodima, ali nadasve dobrom brendiranju dostigli razinu proizvodnje u kojoj veći dio pripada otkupu od drugih lokalni OPG-ova, a samim time pomažu lokalnoj zajednici i ono što je također vrlo važno za naglasiti, rješavaju nas tržišnih viškova do kojih bi neminovno došlo. Tako da ocjenjujem korisnim što je predlagatelj između dva čitanja prihvatio prijedlog našeg Kluba, ponajviše iz razloga što nikome ne bi trebalo biti u interesu da uspješnu OPG-ovi smanjuju proizvodnju i otkup te samim time stvaraju tržišne viškove koje je nemoguće plasirati na tržište, tako da je dobro da je ova limitirajuća odredba izbrisana iz konačnog Prijedloga zakona. I na samome kraju želim kazati da iščitavajući ovaj konačni Prijedlog zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, vidljivo je da je predlagač između dva čitanja u prvo redu, poslušao glas stručne javnosti, a kao što sam i danas naveo i nas iz redova opozicije što ukazuje na to da je predlagač bio otvoren za sve dobronamjerne primjedbe i sugestije i mi u našem Klubu ocjenjujemo ne manje važno, da je predlagač ovim Zakonom htio i konceptualno i sadržajno definirati status OPG-ova. Naravno da uvijek jesu moguća određena poboljšanja, kao i same dorade i za očekivati je da će se u primjeni ovog Zakona pojaviti određene nedoumice, ali generalno možemo reći kako je ovaj Zakon korak u pravom smjeru razvoja poljoprivrede i za one koji žive od zemlje, tako da naš Klub, Klub IDS-a, PGS-a i LRI-a podržati će donošenje Zakona o poljoprivrednom obiteljskom gospodarstvu. Zahvaljujem.
Hvala Giovanni. Jednu repliku imate gospodina Panenića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, sami ste rekli da ovaj Zakon ima stvarnu priliku da postane dobar i kvalitetan. I ono što je izneseno je niz zapravo i naših komentara ispred Kluba zastupnika MOST-a, upravo u smjeru da se i ovo što ostalo ispolira. S time ćemo dobiti Zakon koji je tehnički će biti svima prihvatljiv. Znači ja smatram isto da i ovi amandmani koje smo dali i da ih se prihvati u ovome obujmu ili možda u nekom prijedlogu gdje bi se usuglasili da bi napravili taj zakon da je prihvatljiv. Ali nije samo stvar prihvatljivosti, ono što meni nedostaje u vašem izlaganju, da li smatrate da će ovaj zakon omogućiti značajnije, veće prihode određenom OPG-u? Koji članak ovog zakona donosi korist u proizvodnom djelu? Znači što će to ekonomski ovoga zakona nekome poljoprivrednom gospodarstvu doprinijeti i njegovom financijskom rezultatu? To su zapravo stvari koje su očekivane od Zakona o OPG-u. Ne samo da bude uređen OPG, njega uvijek možemo urediti manje-više oko toga i naravno nekad je i neko uređenje potrebno da baš ne bude svemoguće ali ključno je iščitati da li je to u budućem vremenu očekivanje od predlagatelja ili od vas, da li će to biti 10% bolji financijski rezultat, 15%, 1%, znači to su pitanja koja očekujemo. Zapravo OPG-i očekuju od ovoga da će imati boljitak. Ne samo da će se spriječiti ovrha ili da će legalizirati što im članovi obitelji rade što su i do sada radili nego što će biti bolje u budućem vremenu. To makar mi u Slavoniji i Baranji i Srijemu očekujemo upravo to, da nam bude bolje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Sponza.
Evo zahvaljujem gospodine Paneniću na vašem doprinosu ovoj raspravi. Najprije ono što bi želio naglasiti da smatram kao iskaz odgovornosti prema svakom zakonskom prijedlogu i rješenju je da svaki pojedini zastupnik pa i klub u kontekstu odgovornosti da svoj doprinos kroz konkretne prijedloge, rješenja, poboljšanja određenog zakonskog akta i u svojoj raspravi ukazao sam, govorio i obrazlagao i obrazložio iz kog razloga što smo mi konkretno predlagali, što je konkretno usvojeno i što držim daje nešto što je dobro iz razloga što je predlagač pokazao jednu apsolutnu otvorenost i spremnost da poboljša tekst konačnog prijedloga zakona. Na ovu vašu opservaciju odgovorio bih na način da ovaj konačni prijedlog zakona treba gledati također u kontekstu sa Zakonom o poljoprivrednim zemljištem i da jedno od drugog nije moguće odvojiti i slijedom navedenog, bio sam vrlo precizan i jasan u ime kluba kada sam govorio o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu pa iskazao i određenu suzdržanost. No, ono što vi konkretno sada i pitate, držim da sam u dobrom djelu i odgovorio a to je da je dobro što je predlagač prihvatio našu sugestiju a tiče se popisa dopunskih djelatnosti koje OPG može obavljati i držim da upravo ta izmjena ili to prihvaćenje te odredbe hoće pozitivno utjecati i na ekonomske pokazatelje u dogledno vrijeme. To je nešto što je korisno i što će zasigurno dati rezultata. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Josip Križanić ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Imamo Konačni prijedlog Zakona o OPG-u s obzirom da njegovu veliku važnost za hrvatsku poljoprivredu ali i veliku zainteresiranost javnosti zbog njegovog donošenja po prvi put u ovom Parlamentu, ministarstvo je zbilja provelo najširu moguću raspravu do ovog konačnog prijedloga a kako bi ovaj zakon dobio čim širi konsenzus. Napominjem da je i na Odboru za poljoprivredu zakon donio punu podršku nakon široko provedene rasprave pa ću reći onda i par riječi o samom meritumu. Dakle, OPG je organizacijski oblik subjekta, netko je tu pitao šta je to ustvari OPG, poljoprivrednika u svojstvu fizičke osobe koje radi stvaranja dohotka samostalno i trajno obavlja djelatnost poljoprivrede i s njom povezane djelatnosti a temelji se na radu njegovih članova te korištenju vlastitih i odnosno ili unajmljenih proizvodnih resursa. Za razliku od poljoprivrednika koji su obrtnici ili su pravne osobe u vidu d.d.-a ili d.o.o.-a, poljoprivrednik u OPG-u do sada nije imao svoj propis koji bi mu omogućavao prepoznatljivost specifičnosti i način na koji propisuju uvjeti za obavljanje gospodarske poljoprivredne djelatnosti na načelima europskih praksi. Zakon o OPG-u predstavlja i razliku za ona poljoprivredna gospodarstva koja se poljoprivredom bave u okviru vlastitog domaćinstva za vlastite potrebe od onih kojima se članovi OPG-a radi ostvarivanja svojih prihoda poljoprivrednom proizvodnjom bave u poduzetničkom i tržišnom orijentiranom obliku. Upravo ova tržišno orijentirana OPG-a koja ostvaruju prihod od svoje djelatnosti konkuriraju drugim organizacijskim oblicima poljoprivrednika te iz tog razloga bitan zakonski propis koji će im stvoriti otprilike jednake uvjete poslovanja na tržištu. Namjera je zapravo Zakona o OPG-u dati primjerenu motivaciju da jedna obitelj upravo upravlja jednim OPG-om kako bi se omogućilo državno gospodarenje i samozapošljavanje članova obitelji uz destimuliranje, usitnjavanje proizvodnih resursa. Pri upisu u upisnik OPG-a ovisno o dopunskim djelatnostima OPG-a, OPG odabire status koji može biti OPG za proizvodnju, za proizvodnju i preradu, za proizvodnju i usluge i za proizvodnju, preradu i usluge. OPG može obavljati i gospodarske djelatnosti poljoprivrede i dopunske djelatnosti koje su upisane u upisniku OPG-ova te mogu biti proizvodnja poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, izrada neprehrambenih proizvoda, pružanje ugostiteljskih, turističkih usluga i pružanje ostalih sadržaja i aktivnosti na OPG-u. Agencija za plaćanje će unutar vlastitih aktivnosti pozivati poljoprivrednike koji imaju ekonomsku veličinu poljoprivrednog gospodarstva veću od 3000 eura na usklađivanje sa predmetnim zakonom na principu dobrovoljnosti. Ako netko ne želi ući u registar OPG-ova morat će uskladiti svoje resurse sa odredbama zakona. Donošenjem ovog zakona daje se podrška OPG-ovima da im u radu na sezonskim i povremenim poslovima smiju pomagati članovi šire obitelji bez obaveze zasnivanja radnog odnosa. Dakle, precizno je definirano tko su ti članovi, te mogućnost zadržavanja svojstva člana OPG-a osobi koja prestane biti član obitelji pod uvjetom da i dalje radi na OPG-u. To je u ovom drugom čitanju promijenjeno. Kako se ne bi stvorila porezna praznina za OPG-ove čija je ekonomska veličina gospodarstva manja od 3000 eura koja se za osobne potrebe bavi poljoprivredom u okviru korištenja prirodnih bogatstava zemlje i prodajom, odnosno zamjenom od tih djelatnosti dobivenih proizvoda u neprerađenom stanju a kojima obavljanje gospodarske djelatnosti poljoprivrede nije glavna djelatnost, odnosno zanimanje poljoprivrednik nije glavno ili jedino zanimanje. Propisana je mogućnost da se takav OPG upiše u upisnik poljoprivrednika koji vodi Agencija za plaćanje sukladno Zakonu o poljoprivredi. Na taj se način njihova dosadašnja zatečena prava i obveze ne umanjuju niti ne mijenjaju. Za obveze koje nastaju u obavljanju gospodarske djelatnosti poljoprivrede odgovara nositelj OPG-a cjelokupnom svojom imovinom. Radi ostvarivanja novčane tražbine protiv nositelja, dakle tu je maknuta ona činjenica da i članovi OPG-a odgovaraju imovinom što je dobro. Ovrha radi ostvarivanja novčane tražbine protiv nositelja OPG-a ne može se provesti na dijelu prirodni resursi upisanih u upisnik OPG-ova koje su nužne za obavljanje njegove gospodarske djelatnosti poljoprivrede ako mu je ta djelatnost glavni izvor sredstava za život. Nadalje, ovrha protiv nositelja OPG-a ne može se provesti niti na nekretnini koja je u vlasništvu nositelja OPG-a u kojoj on stanuje. U slučaju kad je tražbina manja od 20000 kuna radi zaštite od ovrhe na poljoprivrednim resursima kao nekretninama i pokretninama, prije pokretanja ovrhe temeljem dobrovoljnog pravnog posla mora se provesti postupak mirenja. U slučaju kada OPG posjeduje žive životinje radi osiguravanja održivosti osnovnih aktivnosti na OPG-u omogućava se otvaranje zaštićenog računa kojim se omogućava pljenidba cjelokupnih novčanih sredstava nositelja OPG-a zbog potrebe redovitog funkcioniranja opskrbe hranom i druge skrbi za žive životinje, te su definirani iznosi sredstava koja se izuzimaju od ovrhe u svrhu osiguranja primijenjene skrbi za životinje. To je isto novo u ovom drugom čitanju. Fizička osoba ne može istovremeno imati prijavljen obrt prema Zakonu za obavljanje poljoprivrednih djelatnosti i OPG prema ovom zakonu. Naziv OPG-a ime je pod kojim OPG posluje i pod kojim sudjeluje u pravnom prometu, te je jasno propisano određivanje sjedišta OPG-a. Nositelj OPG-a je fizička osoba, član OPG-a koja se u svojstvu odgovorne osobe vodi u upisniku OPG-ova. Dakle, on mora biti punoljetna poslovno sposobna osoba, može biti nositelj u samo jednom OPG-u, ne može biti član OPG-a u drugom OPG-u i ne može biti osoba koja ima registrirani obrt za djelatnost poljoprivrede i šumarstva prema posebnom zakonu. Zakon ne narušava, odnosno ne propisuje uvjete iz djelokruga poreznog sustava. Međutim, namjera je njime stvoriti pretpostavke za prepoznavanje ciljnih skupina i prilagodbu poljoprivrednih gospodarstava uz pretpostavku da OPG na jasan način može prikazati troškove i prihode poslovanja u odnosu na troškove života. Što se tiče postupanja nadležne inspekcije svi smo stalno i opetovano se zalažemo za to i tu je i propisano izricanje opomene za početne manje prekršaje. Tek za značajnije prekršaje recidivisti izriču se novčane kazne, a sve u cilju edukativnog djelovanja, a korektivne mjere samo kao najkrajnja nužda. Namjera je Zakonom o OPG-u na nedvojben način u narednom vremenskom razdoblju otvoriti mogućnost proširivanja obuhvata poljoprivrednih djelatnosti kojima se u dopuštenom obliku može baviti OPG, potaknuti OPG-ove na razvoj vlastitih kapaciteta u proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i pružanje usluga OPG-a u poljoprivredi i s njom povezanim djelatnostima na načine koji omogućavaju bolje korištenje proizvodnih kapaciteta, te bolje korištenje znanja, vještina i rada članova OPG-a. Nadalje, OPG može sukladno ovom zakonu s drugim OPG-ima ugovarati zajedničku poljoprivrednu proizvodnju zbog boljeg iskorištavanja proizvodnih potencijala za upisane dopunske djelatnosti. Dugo smo čekali ovaj zakon, mnoge Vlade su ga do sada pokušale donijeti. Dugo je vremena trebalo OPG-ima da ga dobiju i zato želim jasno reći da je taj zakon dobar, dobro je došao i dobro je da se našao u saborskoj proceduri i klub HDZ-a će ga podržati. Bit će prilike sigurno kasnije pratiti njegovu implementaciju u stvarni život i po potrebi ga kasnije poboljšati. Ništa nije Sveto pismo. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Imate pet replika. Prvo je tražio repliku gospodin Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Križanić, s obzirom da ste u ime kluba HDZ-a predstavljali ovaj zakon, tj. raspravljali i govorili ste o nekim stvarima u ovom zakonu. Prva stvar s kojom bi se složio sa vama to je opomena prije kazne. I ne treba svaki puta kada se nađe nekakav manji prekršaj odmah izricati kaznu, nego bi trebalo dati opomenu, vrijeme da se otkloni nedostatak. A ukoliko taj netko u razumnom roku nije otklonjen nedostatak, tada se tek može pristupiti gazdi. Govorili ste i o članku 15. stavak 4. gdje kaže da fizička osoba iz stavka 1. ovog članka može istovremeno imati, ne može imati istovremeno prijavljeni obrt za obavljanje poljoprivredno djelatnosti i OPG, a ovdje ispada da može imati poduzeće i OPG, znači ovdje piše decidirano samo ne može imati obrt, znači po ovome može imati poduzeće. I druga stvar, to je članak 18. zanima me vaše mišljenje i vašeg kluba, koji kaže u stavku 4. da naziv OPG-a se mora vidljivo istaknuti na adresi sjedišta, na izdvojenim pogonima OPG-a s čime se slažem. No kaže on i dalje, te na onim sredstvima i ili mjestima na kojima se djelatnost obavlja ako se radi o djelatnostima na otvorenom. Da li to znači da na svakoj ide parceli može se i ovako tumačiti, kolege iz ministarstva odmahuju glavom, ali može se i tako protumačiti, da li to znači da ćemo na svaku tablu morati zabiti tablu da je to nečiji OPG s obzirom na privatno vlasništvo, na mala gospodarstva koja su rascjepkana sa puno ID čestica, sa puno tih kojekakvih stvari pa ćemo samo lijepiti i kucati table? Ja mislim da bi ovo trebalo puno jasnije u stavku 4. napisat da se to ne odnosi na ovakve stvari. Hvala.
Hvala gospodin Lenart, hvala. Gospodin Križanić, odgovor.
Zahvaljujem gospodine Lenart na ovim pitanjima i raspravama. Ja sam uvijek sretan kada mi neko iz struke postavi pitanje da možemo to prokomentirati. Dakle opomena, rješenje, izvršenje rješenja pa onda najzadnje ako treba kažnjavati, sigurno sam uvijek za to. Operativci smo znamo što to znači, ako neko dođe, ako inspektor dođe nek napiše najprije zapisnik pa nek iskontrolira to za mjesec dana, pa neka napiše rješenje pa onda izvršenje rješenja pa onda, a onda u naj krajnjoj nuždi ako je neko recidivista pet puta ne otkloni nedostatke onda neka ga i kazne. Govorili ste o firmi i OPG-u, da bio je u prvom čitanju prijedlog da ne može biti neko suvlasnik firme odnosno vlasnik … paketa dionica i nosioc OPG-a. Bili su prijedlozi široke javnosti da se ta odredba makne, ta odredba je maknuta. Ja mogu reći svoje mišljenje o tome i onda sam ga rekao preslušajte. I treće, naziv OPG-a, normalno da mislim da zakonodavac vrlo vjerojatno misli da taj naziv OPG-a treba biti istaknut na vidljivom mjestu na sjedištu OPG-a. a niko normalan vjerojatno neće kontrolirati, možda će nam kasnije to i odgovoriti državni tajnik, niko normalan neće kontrolirati na 500 čestica vaših koja imate od jednog hektara ili dva da na svakoj čestici imate zabitu tablu i gdje piše tko je vlasnik te čestice da je to OPG taj i taj. Hvala vam.
Hvala i vama. Gospodin Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Križanić, evo sada u vašoj raspravi otvorili smo jedno pitanje koje je za razmišljanje malo i predlagatelju i nama jel prošli smo i na odboru pa nisam tada zapazio, a možda je dobro da se priupitam. Znači otvaranje zaštićenoga računa OPG-a, zapravo to je zaštićeni račun nositelja kao fizičke osobe. On može i po nekoj drugoj osnovi biti predmet postupanja da neko pokušava tražbinu svoju naplatiti. I ono što imamo, imamo zaštićeni onaj dio koji je za obitelj, znači njega smo definirali kao takvoga to je tri četvrtine plaće koje su zaštićene da ne mogu se ovršiti. S druge strane imamo životinje koje imaju isto ovdje definirano je iznos koji je po tome u biti dođemo onda do toga da ćemo imati vjerojatno problem koji će se pojaviti kada takva osoba koja ima OPG će trebati ishoditi određeni kredit neka financijska sredstva, kako će njega banka promatrati. Mislim ovo stvarno sada evo i predlagatelju otvaram za raspravu, kako će jedna banka promatrat ako imaš zaštićeni dio kao osoba, obitelj s druge strane imaš zaštićeni dio radi proizvodnoga pogona koji ne može, ne smije stati. U biti trebalo bi evo razmotriti da u nekim dogovorima uputama sa bankama se pronađe model funkcioniranja da ne ispadne da stvarno bude onemogućena osoba da se kreditno zaduži radi toga što evo kroz dva zakona idemo na neki način pomoći. Ali kažem, tu će trebati tražiti više jedno pravno neko pitanje pa evo nadam se da će državni tajnik i odgovoriti, ali ne znam možda je ako ste razgovarali o tome pa imate neki konkretan odgovor na ovo. Hvala lijepo.
Odgovor, gospodin Križanić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine Panenić, sigurno da je to tema za raspravu. Bit ovog zaštićenog računa je upravo ako se nositelj OPG-a ako OPG dođe u probleme, da se u tom momentu ne može skidati s njegovog računa više nego smije, dakle to je krajnja nužda. Dobro je pitanje što će se s takvim OPG-om događati u budućnosti i koliko … on sigurno da nije u tom momentu niti sposoban bojim se da će on uopće i tražiti kredite ili natjecati se kod banke. ali ove stvari ja vjerujem da ćemo to rješavati podzakonskim aktima, nisam siguran da zna odgovor na to pitanje ovog momenta državni tajnik. A ove stvari koje se tiču zbrinjavanja životinja i osiguravanja, točno je to je dobro da je sada definirano točno koliki iznos novaca treba osigurati za zbrinjavanje životinja da se to ne bi moglo s tim manipulirati.
Sada je na redu gospođa Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Križanić. Mene zanima vaše mišljenje i stav kada je u pitanju definiranje sjedišta OPG-a. Naime, u javnoj raspravi se pojavljivao pojam pretežite djelatnosti kao moguće opcija za određivanje sjedišta, međutim nje takve formulacije je nestalo. A poznati su slučajevi sljedećih karakteristika, da su vlasnici zemljišta u RH ujedno i naravno hrvatski državljani, ali ne žive u RH nego u okolnim zemljama. Oni naravno prema ovom zakonu neće moći uopće biti u mogućnosti osnivati OPG, pa me zanima s obzirom na broj koji je nemali, kakav je vaš stav o tom pitanju?
Zahvaljujem kolegice Jeckov na ovome pitanju.
Gospodine Križanić, dajem vam riječ, izvolite.
Ispričavam se gospodine potpredsjedniče, hvala vam lijepo. Dakle, to je problem, to je ozbiljan problem, naime namjera je bila ovoga zakona osnivanje OPG-a temeljem boravišta na hrvatskom području i problem je na jednak način kao i … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatski građani će biti u istom tretmanu kao i građani EU-a. Problem je građana koji još nisu članovi EU-a pri čemu mislim na naše susjede iz Bosne ili iz Srbije primjerice koji će takav problem sigurno imati, koji s jedne strane imaju boravište a s druge strane prebivalište. Taj problem ćemo vrlo vjerojatno morati rješavati međudržavnim ugovorima, ja znam da he to problem i da će se tomu morati pristupiti, intencija je bila pokrenuti poljoprivrednike i gospodarske aktivnosti tamo gdje žive međutim ovo je zbilje specifična situacija možda neko živi 2, 3 kilometra dalje uz granicu, s jedne strane ima prebivalište, s druge boravište, ali to će sigurno naše državne vlasti naći načina da to riješe velim međudržavnim sporazumima i slažem se da je to problem kojega ćemo morati riješiti čim se donese ovaj zakon ili podzakonskim aktima ili međudržavnim sporazumima ali to je problem.
Hvala. Gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Križanić, u svojoj raspravi istaknuli ste još jednom važnost ovog zakona i da bi on trebao definirati što je to OPG, tko se bavi poljoprivrednom proizvodnjom i da dignemo poljoprivrednu proizvodnju što je konačni cilj odnosno proizvodnju hrane u RH. I ne slažem se s vama da moramo orijentirati se samo ka ciljanoj skupini nego ciljana skupina mora biti svi OPG-i i da nastojim da ostanu živa i da se osnuju i neka nova i da se bave poljoprivrednom proizvodnjom, da očuvamo ruralni prostor. A s druge strane slažem se s vama da u ovom djelu nadzora proizvodnje hrane mora biti reda u RH ali da moramo više štititi našu proizvodnju, naše OPG-ove. I zato mi nije jasno zašto je ministar odustao pod pritiskom uvoznih lobija, od jače kontrole uvoza poljoprivrednih prehrambenih proizvoda u RH a s druge strane smjenjuje veterinarskog inspektora odnosno pomoćnima ministra državnog za veterinarsku inspekciju na zatvorenoj sjednici Vlade zato što je rekao da se smanji pritisak na OPG-ove, obrte i male poduzetnike koji se bave proizvodnjom hrane. Iz tog se vidi da nije interes RH očito zaštititi domaću proizvodnju nego uvoziti hranu pa vas molim mišljenje oko toga jer smatram da ste u pravu kad kažete da prvo treba opomenuti a onda kazniti, ali i kazne koje su predviđene ovim zakonom su previsoke i bojim se da će ti inspektori nakon Uskrsa dobiti nalog da idu na te OPG-e i da odmah raspišu maksimalne kazne da bi se napunio državni proračun a to ne bi trebala biti svrha ni ovog zakona i nijednog u RH.
Gospodin Križanić, odgovor.
Zahvaljujem. Gospodine Vlaović, vi i ja se često, najčešće slažemo oko naših teza, vi i ja se nismo složili rekli ste oko ciljane skupine, ja niti nisam rekao da se mi moramo, možda sam rekao, ali mislim da nisam, da bi se trebali orijentirati samo na ciljanu skupinu nego sam rekao da zakon je odredio ciljanu skupinu, sigurno da su nam svi OPG-ovi važni, da li oni imaju 2, 3, 5 000 kuna ili 10 000 kuna prihod, svaki prihod je prihod. Što se tiče kontrole, uvijek sam o tome govorio i sad ću reći ponovno. Nama nitko ne brani nadstandarde. Nama nitko ne brani da se uzimaju uzorci od članica EU-a koji i nisu uvoz, to je nije uvoz nego unos, ali možemo uzeti koliko god uzoraka hoćemo prema određenom ključu samo ne smijemo na takav način imati više ili manje ili jedne druge, dakle ne smijemo pozitivno ili negativno diskriminirati niti jednu pojedinu članicu EU-a. Zašto se s tim stalo, mislim da se nije stalo, mislim da se radi na tome i dalje, da li se može intenzivirati, može se. Što se tiče smjene i što se tiče načina i pritiska za Uskrs na OPG-ove, ja mislim da intencija pomoćnika i nije bila takva da je on rekao da ne treba raditi kontrole za ove uskrsne blagdane nego je upravo, mislim da je bila intencija takva da je rekao da trebalo malo olabaviti upravo za ove blagdane pogotovo prema OPG-ima, da ih baš ne gazimo sad ove dane kad imaju svi Uskrs, pa nek' imaju i oni, a ima se vremena kontrolirati. Dakle, sustavna kontrola traje uvijek, 24 sata na dan, 365 dana, to je kontrola. Hvala vam.
Hvala lijepo. I na kraju gospođa Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Križanić, pa ovako, rekli ste da zapravo ovaj zakon će predstavljati veliku važnost za hrvatsku poljoprivredu, jel', čini mi se da je tako bilo i sad da je on zapravo zakon koji se temelji ili donosi se na načelima europskih praksi. E sad kad znamo da smo mi možda među prvima ili smo prvi koji zapravo donosimo ovakav zakon, Zakon o OPG-u, da ga u Europi, europskim zemljama i ne poznamo kao takvog a među milijunima poljoprivrednih gospodarstava u Europi i većina su preko 90% su OPG-i, a europske zemlje ne poznaju ili nemaju jedan takav poseban zakon, znači nisu ga, ni jedna nije pokušala normirati ili zakonski ustrojiti, pa vas pitam, eto, kako to mislite na kojim je to načelima europske prakse, jer kažem da baš zbog specifičnosti uloge OPG u očuvanju razvoja ruralnog prostora zapravo ni jedna zemlja nije donijela, ovakav, specifičan poseban zakon. Hvala.
Gospodin Križanić, izvolite.
Zahvaljujem kolegice na ovom pitanju. Pa ova intencija, kada sam govorio o sređenosti europskih država, onda tu mislim reći, da će i ovim zakonom, kada dobijemo ovaj zakon OPG će se morati ponašati prema određenim uzosima, koje po kojima se već ponašaju poljoprivredna gospodarstva u EU i da će s takvim sređivanjem stanja poljoprivrednih gospodarstva u Hrvatskoj, ona lakše konkurirati na europske fondove i povlačiti sredstva. To mi je bila intencija, samim kad kažete EU, razvijene zemlje zapada, onda znate da je kod njih automatizmom su neke stvari postavili i posložili koje kod nas nisu niti približno. Znači, mislim da ćemo tim zakonom potaknuti naše poljoprivrednike i naša poljoprivredna gospodarstva, da budu bar neke stvari posložili, pa budu onda mogli lakše konkurirati za europska sredstva. Hvala.
Hvala. Prelazimo na sljedećeg govornika, ispred Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, gospodin Branimir Bunjac.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnikom, pred nama se danas nalazi Konačni prijedlog Zakona o OPG zakon koji je dakle, već prošao saborsku raspravu i za koji ne možemo reći da je postao loš, on ima nekih u sebi dobrih rješenja, ali u samom uvodu moram naglasiti i apelirati, da je stanje u hrvatskoj poljoprivredi katastrofalno. I da je teško očekivati da će jedan ovakav, specijalizirani uski zakon, uspjeti to stanje bitno popraviti. Promatrajući one podatke kojim raspolaže Državni zavod za statistiku, hrvatska poljoprivreda izgubila je 2/3 onoga što je prije imala, odnosno, proizvodnje u pojedinim sektorima. Dovoljno je npr. pogledati kakvo je stanje u mljekarstvu ili u nekim drugim područjima. Hrvatska je prošle godine uvezla hrane za 10 milijardi kune što predstavlja apsolutni rekord, a ta hrana je dakle, slobodno možemo nazvati otpadom. Žalosno je gledati, da naši građani kupuju hranu u susjednim zemljama, bilo da je to BIH, bilo da je to Slovenija, Mađarska ili Srbija. Žalosno je gledati, da se čak zbog poreznih politika hrvatski proizvodi jeftiniji u inozemstvu, nego u Hrvatskoj. Hrvatska poljoprivreda neće se uspjeti oporaviti tako dugo dok je ovakva monetarna politika i Hrvatska se neće poljoprivreda oporaviti tako dugo, dok je općenito politika u rukama ovakve parlamentarne većine. Što se tiče samih OPG-ova, vlasnici i članovi OPG-ova žale se da imaju previše administracije, žale se da imaju previše troškova, a vidimo da imaju jako puno problema sa ovrhama i blokadama i da im država premalo pomaže. Priča se o nekakvim europskim fondovima koje bi mogle pomoći OPG-ovima, ali vidimo da od toga ima jako malo koristi, jer se projekti, ugl. ne odobravaju, a kad se odobravaju, onda je potrebno imati vlastita sredstva, da bi se projekt uopće pokrenuo. S obzirom da većina poljoprivrednika nema vlastita sredstva, očekivali bi da im pomogne država, da im pomognu banke, ali oni im nažalost ne žele pomoći, tako da oni često moraju odustati od već potpisanih europskih projekata. HDZ je u svojem programu vjerodostojno 2016. g. obećao osnivanje Agrarne banke, pa evo, ja bih volio ukoliko ima netko iz te stranke, da nam kaže u kojoj je fazi osnutak te banke, s obzirom da ste to obećali, dakle da ćete izvršiti tijekom svog mandata. Možda bi jedna takva Agro banka pomogla OPG-ovima da premoste krizne mjesece. Kada sam govorio o tome da ovaj zakon nudi neka dobra rješenja, evo recimo, htio bi istaknuti da se ovdje pokušava zaštiti OPG od ovrha, to je recimo dobro, to je ono što mi u Živom zidu svakako možemo podržati, ali da općenito gledajući dakle, zbog politike koju Hrvatska vodi kao članica EU, nije jasno da će se i izvjesno, da će se s ovim zakonom izbjeći dužničko ropstvo poljoprivrednika. Nadam se, u tom smislu ćemo tražiti poboljšanja, a nadam se da nećemo doći u situaciju, kao što su došle već neke članice EU, poput Francuske, da imamo slučajeve samoubojstava poljoprivrednika na dnevnoj bazi, upravo zbog dugova. U tom smislu što se tiče Hrvatske, dovoljno je podsjetiti se na tragični slučaj poljoprivrednika Ivana Hadžasije iz okolice Bjelovara. U ovom zakonu, pokušava se definirati što je to OPG i to konkretno u čl. 5. predmetnoga zakona, a pitanje je koliko je predlagatelj uspio odgovoriti na ovaj zahtjev. Naime u Hrvatskoj ima 157000 OPG-ova od čega 2/3 njih ima vrijednost manju od 7990 eura. Samo 400 OPG-ova ima vrijednost veću od 250 tisuća eura. Na OPG-u prema samom imenu koje on nosi, dakle obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo, trebali bi raditi članovi obitelji, a ne bi trebali raditi zaposlenici. Ne bi se smjelo dešavati, dakle, da imamo jednoga vlasnika OPG-a i 20-ak zaposlenih jer bi onda, u stvari se radilo o obrtu, odnosno o poduzeću, a ne nužno o OPG-u. Onaj koji ima vrijednost OPG-a preko 250 tisuća eura i ako ima recimo, 15-20 zaposlenika, on može koristiti razne druge pogodnosti koje daje država i ne bi trebao uzimati ona sredstva koja su izvorno namijenjena OPG-u. Prema tome, mi ćemo napisati amandman da se u čl. 5. st. 1 doda da OPG čini jedan ili više registriranih članova obitelji s mogućnošću zapošljavanja do jednog djelatnika u stalni radni odnos po registriranom članu OPG-a i maksimalno ekonomske veličine do 250 tisuća eura. Ono što se ovdje već više puta spomenulo i što je doista jedan od najspornijih dijelova ovoga Zakona je čl. 9. gdje se osobi koja ima prebivalište na područje EU dopušta da u Hrvatskoj bude vlasnik OPG-a. Znači, to je na neki način diskriminatorna odredba te ćemo i u tom smislu podnijeti amandman da vlasnik OPG-a, odnosno član može biti isključivo osoba koja ima prebivalište na području RH. Također ćemo u čl. 15., st. 4. predložiti da niti jedan član pojedinog OPG-a ne može imati obrt ili poduzeće koji su registrirani za obavljanje poljoprivrednog zemljišta, a ne samo nositelj OPG-a kako bi se spriječile moguće malverzacije. Znači, ovim sadašnjim Prijedlogom zakona samo nositelj OPG-a ne smije imati istovremeno obrt ili poduzeće. Mi tražimo da i član jer vrlo je lako u biti, sa nositelja prebaciti neku aktivnost na člana i onda opet imate različite zloporabe. Također je sporan čl. 18. u kojem se traži od vlasnika OPG-a da obilježi sve svoje poljoprivredne parcele vidljivom oznakom. S obzirom da su RH poljoprivredne parcele izrazito usitnjene i često podsjećaju na tigrovu kožu i netko ima OPG po 30 ili 40 ili više lokacija na kojima obavlja poljoprivrednu proizvodnju, znači on mora na svakoj od njih ovim Prijedlogom zakona staviti tablu svoga OPG-a i ako kojim slučajem ta tabla nestane, a može nestati, ne znam, ili zbog vandalizma ili zbog vremenskih prilika, ili možda zbog djelovanja životinja, onda se njemu izriče kazna u iznosu 15 tisuća kuna. Znači, to je konkretno i nemoguće i neisplativo. Pa onda, s te strane, predlažemo da se u čl. 18. ova odredba izmijeni. Također u čl. 24. spominje se mogućnost sezonskog zapošljavanja na OPG-ovima, ali ne kaže se koliko to sezonsko zapošljavanje može trajati. Pa predlažemo predlagatelju da stavi u Zakon da sezonsko zapošljavanje može trajati max. 6 mjeseci. Time bi se ponovno izbjegle malverzacije gdje bi eventualno netko mogao biti sezonski zaposlen više godina, da ne kažem do kraja života. I sada konačno dolazimo na čl. 41. koji štiti OPG od ovrha, što pozdravljamo, ali smatramo da OPG nije dovoljno zaštićen jer se šiti od ovrhe nekretnina u kojoj obitelj stanuje i štite se obrtna sredstva, ali se istovremeno ne štite nekretnine koje služe za obavljanje djelatnosti. U praksi to konkretno znači da recimo, vlasnik krava ima zaštićenu hranu s kojom će te krave nahraniti, ali nema zaštićenu štalu i ostale pomoćne objekte gdje će te krave boraviti. Tako da je to, u stvari, po jednoj strani apsurd i mi ćemo također podnijeti amandman, a nadamo se da će predlagatelj ga razmotriti i usvojiti, da se od ovrhe treba zaštiti i nekretnine koje služe za obavljanje osnovne djelatnosti. Tek u tom smislu, mi bismo mogli reći da je OPG zaštićen od ovrhe. Bila kakva parcijalna rješenja, bilo kakva rješenja koja vode do toga da djelatnost mora prestati, u stvari nisu zaštita, nego predstavljaju tek, dakle, bacanje pijeska u oči. Eto toliko od mene što se tiče ovoga Zakona. Imamo još nekih manjih primjedbi koji ćemo iznijeti predlagatelju pisanim putem. Ukoliko Ministarstvo prihvati naše amandmane, Živi zid je spreman podržati ovaj Zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imate jednu repliku od gospođe Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Ja ću pričekati da kolega Bunjac dođe. Evo, došao je. Dakle, moja replika se sastoji od slijedećeg: situaciju koju mi imamo u RH, jako puno smo i ovu govornicu koristili za opciju kako zaposliti ljude. Da ih zaposlimo što više i kako ih zaposliti. Činjenicu koju imamo, ja uvijek volim ispričati iz stvarnog života, ja sam u jednoj kampanji bila u Brezovici u koju sad znamo po nekim drugim situacijama i tamo je bio jedan mladi čovjek 27-28 godina koji je imao OPG. I ispričao mi je priču da je u ljetno vrijeme htio zaposliti samo na mjesec-dva dana vezano uz sijeno i davao je 500 kuna dnevno mlade ljude koji bi mu pomogli. I nije nikoga uspio naći i onda je rješenje napravio na taj način da je kupio stroj koji to rješava. Tako da ovo što je najavio gospodin Bunjac da bi on dao amandman u kojem ćemo još ograničiti … vezano uz OPG-ove ćemo reći da mogu raditi, dakle prevedeno govorim ne citiram, dakle da se ograniči tko još može uz članove obitelji ovisno o prihodu samo jedan ili da odredimo sezonski rad, apsolutno mi se čini da je neprimjereno za ovaj zakon, da je neprimjereno u kontekstu da ako želimo poticati, poticati da se radi i zaposliti što više me zanima zašto ograničenje, čega se mi bojimo? Dal se mi bojimo toga da će ljudi na OPG-ovima raditi, zarađivati nekog zaposliti, biti poticaj razvoja svog kraja ili idemo u neko novo ograničenje? Ja nažalost to čitam kao novo ograničenje pa me zanima odgovor kolege Bunjca.
Hvala. Izvolite odgovor gospodin Bunjac.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice Tartitaš. Pa ja mislim da jednostavno i vi sami ste svjesni problema zapošljavanja na određeno vrijeme. To je jedan od gorućih problema u Hrvatskoj gdje se ljude stavlja u neizvjesnost, pa ako neko treba raditi duže od šest mjeseci posve je logično da se njega može prijaviti kao zaposlenika na OPG-u, sve što je ispod šest mjeseci može biti sezonsko zapošljavanje. Na koncu konca, ja mislim da sama riječ sezona upućuje na određeno godišnje doba. Po ovome što vi predlažete neko bi mogao cijeli život odraditi u sezonskom zapošljavanju. Kada vi kažete ovo predlaže gospodin Bunjac, to ne predlažem ja nego predlaže Živi zid u suradnji sa udrugama OPG-ova sa ljudima koji se bave OPG-ovima. Često se dešava i desilo se ovoga puta isto kao i kod Zakona o poljoprivrednom zemljištu da Vlada ovdje donosi zakone kojima kaže da unapređuje poljoprivredu, a sami seljaci govore da tome nije tako i to u gotovo bih se usudio reći 100%-om iznosu. Stanje u poljoprivredi apsolutno nije dobro i općenito niti sa OPG-ovima, vidimo koliko ima ovrha, blokada itd. i mislim da bi više trebalo slušati glas onih kojih se ti zakoni direktno tiču. Prema tome, mi smatramo da treba jasno reći što je to OPG, spriječiti velike igrače da ulaze na to tržište, da špekuliraju sa poljoprivrednim zemljištima, a posebno strancima. To je naš stav od kojega nećemo odustati upravo zato kako bismo zaštitili male domaće proizvođače. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ipak imamo još jednu repliku, kažu mi ja nisam vidio prije, gospodin Križanić..
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, vi ste rekli da zakoni nije dobar i da je stanje u poljoprivredi katastrofalno. Sigurno da stanje u poljoprivredi nije dobro, sigurno da je loše. Dal je katastrofalno manje bitno, da je hrana iz uvoza otpad. Da, jedemo svakakvu uvoznu hranu i dobru i lošu. Ne možemo zabraniti uvoz, već smo mi o tome polemizirali odnosno unos iz EU, ali zato možemo kontrolirati, možemo kontrolirati deklaracije, možemo kontrolirati uzorkovanje na granici. Kada ste govorili o obilježavanju OPG-a onda smo već prije toga komentirali, ja mislim da niko normalan zbilja ne misli da će na 500 ili 1000 parcela koliko ima jedan OPG svagdje stavljati tablu da je OPG imenom i prezimenom tim i tim. Dalje, imali ste isto, ja sam isto za to da neko ko je nositelj OPG-a i ima OPG ne treba imati firmu istovremeno, ali nisam za ograničavanje niti resursa, niti ograničavanja rada što je govorila gospođa Mrak-Taritaš, a niti za ograničavanje veličine OPG-a nikad nisam za nikakva ograničavanja. I na kraju me zanimalo rekli ste puno toga što ne valja i s puno toga se mogu i složiti, ali me zanima koji su vaši prijedlozi u cilju poboljšavanja ili poljoprivredne proizvodnje ili samo poboljšavanje ovog zakona pa da bi vi onda prihvatili taj zakon i glasali za njega? Hvala.
Izvolite odgovor gospodin Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Križanić. Mi očito međusobno razgovaramo, ali nas svi slabo čujete. Ja sam vam tijekom rasprave postavio pitanje možete li vi kao član vladajućeg HDZ-a reći što je sa Agrobankom koju ste vi, ne ja obećali u programu Vjerodostojno 2016. godine. A vi mi niste odgovorili na pitanje nego mi na pitanje želite odgovoriti pitanjem. Vi kažete da se slažete sa mnom da uvozimo otpad, zašto ne stavite deklaracije na hranu? Deklaracije na hranu su propisane još 2005. godine, konkretno mislim na GMO i na neke druge sastojke. Vi kažete što smo mi konkretno predložili. U ovom zakonu smo predložili sedam amandmana, te amandmane ćemo braniti u petak ako bude glasanje i ja mislim da je to važan doprinos poboljšanju ovoga zakona. Što Živi zid konkretno predlaže? Mi smo 2016. godine u suradnji sa vrhunskim stručnjacima, dakle sveučilišnim profesorima istraživačima napravili naš program za poljoprivredu i predstavili ga javnosti. Vi niti nakon dvije godine, a tvrdite da ste poljoprivrednik čak niti ne znate da smo mi taj poljoprivredni program napisali, a kamoli da ste ikada pitali mene da vam ga pokažem ili da ste ga na neki drugi način pokušali pročitati. Ja vam ne mogu u dvije minute objasniti što sve piše o jednom opširnom dokumentu, ali vrlo rado ću vam objasniti kada za to budete pokazali stvarni interes i vi i vaši članovi parlamentarne većine. Ukratko, naš program podrazumijeva proizvodnju domaće, zdrave hrane, otkup te iste hrane, a suzbijanje uvoza, posebno nekvalitetnog uvoza, pretvaranje Slavonije u žitnicu cijele Hrvatske, stvaranje bogatoga seljaka i na koncu konca utjecaj na brojne druge čimbenike društva, kao što su zapošljavanje, zdravstvo, BDP itd. Hvala lijepa.
Vrijeme gospodin Bunjac. Dobro, idemo dalje sa gospođom Ankom Mrak-Taritaš ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajnik Majdak sa suradnikom. Evo, pred nama je Konačni prijedlog, odnosno, drugo čitanje Zakona kojeg mi zaista zovemo, kažemo zakon o OPG-u, a to je zakon o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu. I valjalo bih da zaista i diskutiramo što je to obiteljsko, što je to poljoprivredno i što je to gospodarstvo i uloga i značaj svega toga. Ja nekako uvijek nastojim i neke stvari afirmativno, ono što i zakon svaki treba gledati i njegove tehničke elemente, odnosno, što je odrađeno u smislu tehnike, a što je odrađeno u smislu suštine. Bez obzira jer mi možemo reći, da smo dugo čekali ili nismo čekali, ono što je između prvog i drugog čitanja, se vidi da se je predlagač potrudio, da je vodio računa što je u raspravi u prvog čitanja su bile primjedbe i da je u konačnom prijedlogu, odnosno, ono što imamo danas, nastojao uvažiti sve one elemente, koji su sukladno ideji i cilju ovog zakona, bilo za uvažiti. Kada jedna država donosi zakon o OPG-u ili o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, onda ja to čitam na sljedeći način, da je državi važno da joj je važno da uopće taj oblik dobije na važnosti, da je važno da se ukaže da u Hrvatskoj ima u ovom trenutku, ako ja dobro čitam, a dobro sam pročitala 164458 OPG i da je važno da se zakonom to regulira. Ovaj zakon sam po sebi, neće riješiti problem poljoprivrede koje imamo. On će regulirati na određeni način jedan dio koji je kao što su i prethodnici govorili, a kao što u izvješću odnosno, materijalu stoji, jesu prije regulirali nekoliko zakona, kao što je Zakon o obrtu, Zakon o zadrugama, dakle, on će na određeni način to regulirati i neće u smislu pojačane poljoprivredne proizvodnje, u smislu zapošljavanja, u smislu nekakvih drugih promjena, donijeti ništa novo, ako ga mi nećemo zaista primjenjivati i ako nećemo voditi računa o tome da zaista se dio i taj oblik koristimo na odgovarajući način. Primjera radi, 2002. g. je donešena strategije poljoprivredne i ribarstva, a mi se nalazimo u 2018. g. dakle, pred 16 g. je donešena jedna strategija u kojoj se reklo da su važni OPG-ovi, da je to važno za razvoj poljoprivrede u Hrvatskoj, da se ona može razvijati na taj način i evo, nakon, samo nam je 16 g. trebalo da imamo u Saboru donošenje ovakvog jednog zakona. Dakle, deklarativno kad mi kažemo OPG-ovi su nam važni i suštinski, treba jako puno vode proći ispod Savskog mosta, odnosno, Save ispod Savskog mosta, da kažemo što nam je to važno i što nam je tu bitno i što mi zapravo hoćemo postići. Jednako tako, kad malo pogledate uloge i značaj agencije, onda su OPG-ovi, prvo su se agenciji, po 2 osobe su se registrirali, odnosno, javljali agenciji. Jedna osnova je bila potpora a druga osnova je bila prodaja proizvoda. I kada je riječ o potporama, sigurna sam, da kad bi krenuli o potporama, koji su bili OPG-ovima, na način na koji su oni korišteni, na način što imamo rezultat tih potpora, da bi nam trebala, zaista jedna i ja bih rekla i cjelodnevna rasprava, da uopće vidimo koliko je to potpora bilo, za što su korišteni, koji su OPG-ovi stvarni OPG-ovi i to je jedna posebna tema. S tim što ja u našem zakonodavstvu se vrlo rijetko zalažem i mislim da to nije dobra metoda kada imate one stroge kazne, odnosno, to su vam one drakonske kazne, koje onda na kraju nitko ne prihvaća odnosno, nitko ih ne primjenjuje. Ali, zaista da vodimo računa, koliko je to potpora agencija dala, za koji su to OPG-ovi, da li su se stvarno razvijali ili ne, je jedna posebna tema rasprave u ovom Saboru. I kaže, agenciji ste se prijavljivali, kada ste željeli prodavati svoje proizvode. Mi često i ja osobno znam i koristiti i ovu govornicu i reći u Hrvatskoj, što nije dobro, da idu neke stvari sporo, da bi trebalo ići brže, da nema nitko čarobni štapić, pa će sada odjedanput biti ovako, a za mjesec dana ćemo samo imati zdravu hranu koja će se proizvoditi na našim OPG-ovima, to treba biti realno. No međutim, pogledajte u posljednjih 10-tak g. su se stvari promijenile, pogledajte sajmove, gdje zaista imamo sve više proizvoda sa našim OPG-ova, imamo oni su naravno, često i tematski sajmovi, vezano uz Uskrs, uz Božić ili uz nešto, ali malo pogledajte i vidite da tu se proizvodi i neke druge stvari, da su mladi ljudi odlučili proizvoditi nešto što im nije bilo uobičajeno, tradicijski, neću reći običajno, tradicijski. Ne, znam, moj mlađi sin jako voli, jako, jako ljuti hranu, što je neobično u našoj familiji i ja, ima jedno 2, 3 OPG-a na kojem su mladi ljudi, dakle, kad govorim mladi ljudi ispod 30 koji rade i uopće te pripravke koji su ne znam, čili, papričice i sve ostalo i ja kada je sajam OPG-a onda obiđem ili kada je pogotovo to na Jelačić placu i tu uspijem kupiti sve što npr. nije moguće čak ni kupiti u svim našim trgovinama. Dakle, neke stvari su se promijenile. Nekakav iskorak se napravio, ljudi su se počeli baviti sa nekim drugim zanimanjima, nekim novim zanimanjima, i ono što mi iz ovog Sabora trebamo poručiti, trebamo poručiti i trebamo dati podršku tome. Ja sam na repliku, koju sam dala kolegi iz Živog zida govorila stvarni slučaj, stvarnu priču. Ono što mi imamo problem u Hrvatskoj, mi imamo problem u Hrvatskoj, da nemamo ljude koji će raditi. Nemamo dovoljno radne snage i to je jedna tema je iseljavanje, ali druga tema je da je to proces da smo sve stariji, da sve duže živimo, da se mladi ljudi odlučuju za nekakve druge stvari. Svatko onaj koji odluči se baviti i dalje poljoprivrednom apsolutno treba dobiti od sve moguće podrške koje jesu. Ja često jednako tako s ove govornice koristim nešto što ću reći i ovaj put, karte 15. veljače '68., samo kada imate malo vremena odite na web stranice Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i tamo ima jedan link koji se zove, jedna kućica gdje su vam zapravo sve karte i sve snimke i možete vidjeti snimku 15. veljače '68. Hrvatske i možete vidjeti usporedne snimke koje su bile 11. lipanj 2011. Nama je to služilo vezano uz legalizacije i da vidimo kuće koje su nastale. I vi vidite kako su se zapravo kuće širile na račun poljoprivrednog zemljišta. Vidite kako je tamo '68. godine Hrvatska u jednom drugom vremenu i na jedan drugi način bila zapravo poljoprivredno obrađena i vidite da su se na račun poljoprivrednih površina širile šume i šumarci. I to su činjenice. Nama što se je desilo sa poljoprivrednom nije se desilo jučer, ne može za to i tu ne trebamo otvarati politiku da je kriva ova ili ona Vlada. To je bio jedan proces. Proces koji se u svijetu zvao proces industrijalizacije gdje su ljudi napuštali poljoprivredne površine i bavljenje poljoprivredom, odlazili su u gradove jer im se je činilo da tamo mogu bolje riješiti svoju egzistenciju, zaboravljali su na, zapravo su zaboravljali svoja poljoprivredna domaćinstva. Na poljoprivrednim domaćinstvima je ostalo staračko stanovništvo. Kada idete Hrvatskom i kada malo uđete van autoceste ili van državnih cesta i odete malo lokalnim cestama, pogledajte zapravo, ja gledam uvijek naravno kuće jer mi je to dio koji je dio mog posla s kojim sam se bavila i još uvijek se bavim. Ali pogledate zapuštena domaćinstva. Prema tome, podrška svakom onom koji tu želi napraviti jedan iskorak, koji se želi vratiti, koji se želi baviti. No, međutim zaista da između toga imamo i stvari koje nam se dese a s kojima nismo baš zadovoljni. Mi u klubu GLAS-a i HSU-a ćemo kao što smo i u prvom čitanju podržali ovaj zakon, podržati ćemo i ovaj put. Ovaj zakon zapravo govori i u smislu važnosti OPG-ova ili obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Ovu raspravu treba shvatiti za željom da dobijemo što bolji dokument i dobijemo što bolji zakon. Ni ovaj zakon kao i druge zakone ne treba gledati na način da su oni uklesani u kamenu pa imamo tu uklesano zauvijek. Zakoni koji se mogu mijenjati i koji se trebaju mijenjati i trebaju zapravo odgovarati vremenu i odgovarati tendencijama i onom što se dešava. I mislim da je dosta važno da znamo što sve to na OPG-ovim može biti, da se može biti proizvodnja poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Proizvodnja neprehrambenih proizvoda i predmeta opće uporabe na OPG-u. Pružanje ugostiteljskih, turističkih i ostalih usluga. Dakle u onom dijelu u kojem se Hrvatska razvija, ne samo s turizmom uz more. I završena je priča da vi možete prodati samo broj lijepih dana ili mjesto za ručnik na plaži. Jednako tako vezano uz OPG-ove znate da je niz OPG-ova se zaista razvilo i razvilo pružanje turizma i to je postalo čak i destinacije koje su postale privlačne. I onda dođe točka 4 pružanje ostalih sadržaja i aktivnosti na OPG-ovima. Tu uvijek kada ostavite otvorenom ostali sadržaj i aktivnosti naravno da se mogu otvoriti teme što su to ostali sadržaji ili aktivnosti ali ja neću sada otvarati tu raspravu da raspravljamo što to je nego raspravljamo afirmativno. Naravno da se o OPG-ovima ne može raspravljati i teško je raspravljati bez stanja u poljoprivredi. Naravno da svaki put iako je ova riječ naravno zapravo vas malo deprimira, kada razgovaramo o poljoprivredi govorimo o situaciji gdje imamo zapuštena poljoprivredna zemljišta, gdje imamo malo ljudi. No međutim, napredak svake zemlje čine njegovi ljudi. Bez ljudi nema napretka zemlje, bez ljudi nema napretka ni u poljoprivredi, bez ljudi nema ni napretka u OPG-ovima. Mi podržavamo da imamo ovaj zakon, mislimo da neće on dakle on je samo malo napravio jednu higijenu vezno uz to no međutim dobro da ima, dobro da ima na razini poruke gdje Hrvatska kaže OPG-ovi su nam važni i zalažemo se za to sve zajedno. No međutim poruka sa ove govornice treba biti uvijek u Hrvatskoj će i razvoj, dakle i razvoj poljoprivrede i u razvoju svega drugoga zavisi o ljudima. Ima nas sve manje, sve manje je uopće potencijal koji je ali taj potencijal trebamo iskoristiti. Kao što u priči koju sam tamo anegdotu ispričala kolegi kada sam dala repliku i rekla da se je odlučio, dakle taj mladi čovjek mogućnost da nekog zaposli, da ga zaposli sezonski riješiti strojevima, naravno da ćemo neke stvari rješavati strojevima jer jednostavno ćemo ljude zamjenjivati ne samo u proizvodnji i pitanje je koju proizvodnju imamo nego ćemo zamjenjivati i u poljoprivrednoj proizvodnji. No međutim postoje neke vrijednosti i na tim vrijednostima Hrvatska treba razvijati svoju poljoprivredu na vrijednostima i na tradiciji. I ovaj Zakon o OPG-ovima, mi u klubu GLAS-a i HSU-a čitamo točno na taj način. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, u pravu ste kada kažete da je ovo tema i zakon koji se tiče velikog broja stanovnika RH i ima ogromnu važnost. Kada pogledamo i europske i svjetske razmjere, 97% svih poljoprivrednih gospodarstava u EU se može karakterizirati kao obiteljska poljoprivredna gospodarstva, dakle gotovo sva. I ona pokrivaju oko 70% poljoprivrednog zemljišta EU, naravno prosjek veličine tog zemljišta je oko 10 hektara. Dok recimo korporativna poljoprivreda ima 15 puta veći prosjek površine zemljišta. Inače, to je jedan veliki problem u RH tako mnoge županije pa tako i moja imaju više čestice nego li hektara poljoprivrednog zemljišta. Ono što je bitno što, vi ste rekli što će ovaj Zakon morat proučiti. On osim toga što mora definirati OPG, on mora pomoći u smanjenju siromaštva i vjerujte jedna tema koja u vama, budući da ste žena, koja treba otvoriti, a to je uklanjanje razlika među spolovima. Od 170 tisuća OPG-ova u RH, 120 tisuća su nositelji muškarci. I upravo politika koju trebamo voditi je da ženama damo veću kontrolu nad prihodima kućanstva, veću ulogu u upravljanju sa resursima, pa u ovom slučaju OPG-ova. Dakle, ovaj Zakon je od iznimne važnosti, hoće li on u praksu polučiti rezultate, to ćemo tek vidjeti. Ja osobno vjeruje da će on pretrpjeti još mnoge izmjene. Dobro je da se donese, da se definira što je OPG, samo znate, to je teško definirati. Ako pitate, zašto mnoge članice EU nemaju definirano jer teško je to definirati jer OPG nije samo način proizvodnje, ono je i način života.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Žagar, već sam se pobojala da ćemo htjeli – ne htjeli doći do rodne ideologije, ali nismo došli, pa ćemo se zadržati samo na OPG-ovima i značaj OPG-a. Ja sam u svojoj raspravi govorila da kad donosite jedan zakon, vi morate znati što je smisao i cilj tog zakona. Ne donosite samo zakon da bi imali recke donijeli smo zakon. Ja ovaj zakon čitam na način da se kroz ovo čita politika jedne države, da kažem, u toj državi imamo OPG i jedan oblik kroz koji razvijamo poljoprivredu značajan jer želimo razvijati dalje. No, međutim, zaista kad malo vidite ta jedna brojka OPG-ova koji imamo i ta brojka da su u načelu muškarci govori o tome da smo jedna tradicijska zemlja i da tu kada raspravljamo o jednoj rodnoj ideologiji bi se dalo pokazati primjer na tome što to znači. No, međutim, ja se nadam da će u toj promjeni biti sve više žena jer se više žena rađa, više žena u ovom trenutku, starije su dakle, žene duže žive nego muškarci, ja vam govorim o podacima kojima jesu, pa je u kontekstu toga bilo i moje pitanje državnom tajniku Majdaku zašto 56 godina. Tih 56 godina mi se čini da u kontekstu toga malo kad gledate demografi što rade, duže se živi. Već se danas duže živi nego što se živjelo prije 10 godina. Ono što se predviđaju demografi za 2030.-2050. se vidi zapravo da ljudi duže žive, onda je činjenica da žene duže žive. Zašto je to tome tako bi trebao odgovoriti netko drugi, pa možda da i ovo su 56 promijenjeno na nešto drugo, možda bi bilo i više žena, ali ja sam sigurna da će ih i biti ubuduće.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Alena Preleca. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog Sabora. Poštovana kolegica Mrak-Taritaš, ja sam vas stvarno pozorno slušao i vi ste dokaz da čovjek ne treba biti nekakav poseban stručnjak, uz dužno poštovanje, za poljoprivredu ili poljoprivrednik da bi vidio probleme poljoprivrede. I vi ste jako dobro detektirali puno toga i u onih brzih 15 minuta koliko ste govorili, ja sam pokušao samo nešto uhvatiti i da se malo referiram na sve to skupa. Prije svega, govorili ste o tome da smo zadnji puta donijeli 2002. godine strategiju poljoprivrede. Evo, da li je trebalo donijeti novu strategiju ili nju malo promijeniti, u svakom slučaju je trebalo napraviti. Mislim da je to krucijalna stvar. Slažemo se svi skupa da ovaj Zakon nije loš i dobro je da je napravljen ovaj Zakon. Ajmo to rješavati. Da će se morati još puno, puno mijenjati i to je točno. Ali isto se slažemo da neće ništa krucijalno promijeniti u poljoprivredi, na žalost. Vi ste spomenuli nešto malo i o poticajima. Ja se moram složiti s vama, na žalost, da tih poticaja je bilo jako puno bez rezultata i bez kontrole. Na žalost, potrošili smo doslovno milijarde kuna za poticaje u poljoprivredi i da nemamo konkretnih, jasnih rezultata. To je ono što mi je žao, što vi kao laik i ja kao laik primjećujemo i htjeli bi to promijeniti. Ali jednako tako ste dobro i detektirali potencija OPG-ova. Rekli ste da idete po sajmovima, da je vaš cilj isto nakupovati na sajmovima i ja to radim. Bez obzira, možda i na mali poticaj OPG-ova, ja mislim da su oni jako, jako puno napravili. Tu ih trebamo poticati. Mislim da taj OPG stvarno ima izuzetno veliki potencijal. Ne govorim o onom OPG-ovcu koji nema niti jednog zaposlenog, oni koji to rade za svoje vlastite potrebe, nego puno malih OPG-ovaca koji mogu ovu poljoprivredu našu dići. Imamo gdje, imamo kako, imaju znanje i volje, ali im tu trebamo pomoći i tu ste dobro detektirali, znači, potencijal OPG-a postoji, samo jednostavno trebaju institucije, treba ministarstvo započeti da im pomognemo i da oni stvarno to sve dobro rade.
Hvala. odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Prelec, dakle, ja vam inače porijeklo vučem iz Bjelovara. Ja sam rođena i odrasla u Bjelovaru. No, međutim, moji korijeni su iz okolice Bjelovara i tamo odakle su mi i idemo na tu djedovinu, malo vidite što se dešava. Pa malo razgovarate s tim mladim ljudima, recimo moj bratić iz drugog koljena, nam je bio veliko iznenađenje kad je on odlučio razvijati OPG. Živi i dalje u Bjelovaru, no, međutim, nekakvih 10-15-ak kilometara dalje on ima obiteljsko, tradicijsko veliko imanje i na tom imanju je krenuo sa određenom djelatnosti i pokazalo se da je to dobro. I naravno da njegovi su, onda su i njegovi sinovi bez obzira na škole koje su završili nastavili dalje. I to je dobro. I mi moramo dati priliku svakome i treba dati lepezu mogućnosti. OPG za svoje osobne potrebe, odlično. Daj mu mogućnosti da pristojno od toga živi i svi će biti zadovoljni. OPG je odlučio pružati turizam. Savršeno. More biti destinacija privlačnosti. OPG još proizvodi nešto drugo. Ali, kad dođete malo na taj sajam OPG-a, u startu ste vi tu imali jedan određeni tip proizvoda. Sad kad malo vidite za 2-3 godine, jedanput vidite tu lepezu proizvoda koja je sve šira i šira. Mogućnosti su sve šire i šire. Što? Prepoznalo se da je tržište traži nešto novo, da odgovaraju na tržište i zato ovom Zakonu, ovo je jedan od onih zakona kojim treba pričati i vidjeti afirmativan dio. Ja mislim da on neće sad nekakve velike revolucije donijeti. Nemoguće da je donese. Ali, afirmativno, biti će dovoljno da pojedine obitelji mogu pristojno živjeti, biti će dovoljno, da netko može još dodatno zarađivati i mi smo postigli ono što hoćemo.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Josipa Križanića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospođo Mrak-Taritaš, vaša rasprava, kao što je rekao kolega, uvijek rado slušam, makar se ne moramo svaki put složio, ovaj put sam se skoro sa svim složio. Vi ste govorili o zapuštenim kućama, o poljoprivrednim resursima, o praznim selima, zapuštenim zemljištima, sve moramo poduzeti da se poljoprivreda oživi, to ste sve vi govorili i sad bi ja to mogao sve za vama još ponavljati 10 minuta. Isto je tako istina da Hrvatska stari, da mladi ljudi neće raditi na poljoprivredi, a neće raditi zbog toga, jer im poljoprivreda ne donosi, niti sigurnu, a niti inače nikakvu dobiti, zbog toga se ljudi rađe opredjeljuju za neke druge momente. Moramo reći i još jednu drugu stvar, imamo danas industrijalizaciju, kompjuterizaciju, mehanizaciju, poljoprivredne proizvodnje, kako nismo imali nikada. Međutim, usprkos tome, je industrijska poljoprivredna proizvodnja, po jedinici površine sada manja nego je bila u bivšoj Jugoslaviji '80. g što je isto problem o kojem moramo porazgovarati. Upravo zato ću i kolegici sada reći, upravo zbog toga bi trebalo donesti nekakav okvir, zakonodavni, nekakav zakon, gdje je važno da te OPG-ove stavimo unutar nekakvih okvira, donijeti pravila igre. OK, imamo ove male, oni su za sebe, vlastitu proizvodnju i ove veće koji proizvode nešto više. Nisam za to da ih ograničavamo, nisam za to da ih ograničavamo, ali isto sam za to, da ne samo da osnivamo OPG-ove zato da bi se oni mogli javiti za poticaje ili za neke druge benefite, nego da točno znamo, da OPG ima svoj zakon i unutar pravila igre. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo uvaženi kolega. Život ne počinje s nama, život počinje davno prije i iza nas će biti neki drugi koji će se baviti. Jednako tako kad govorimo o poljoprivredi u Hrvatskoj, mi to trebamo gledati, puno, puno šire, procesi koji su bili. Ja to uvijek gledam kroz svoju obitelj i ja potičem, odnosno, moji korijeni su iz jedne bogate obitelji koja je imala strašno puno zemlje, tamo za one neke druge, prije 2.sv.rata, koja je djelomično ostala bez toga i jesu se svi odlučili otići u grad. Nama su nad tim domaćinstvima, odnosno, nad tim velikim gospodarstvima koji su bili, su ostali moj djed i baka ili netko drugi. I sada je zapravo poticaj da, zato sam i spomenula mog bratića iz nekakvog drugog koljena, koji se odlučio vratiti tamo. I tu bolje živi, ima bolju zaradu, puno mu je sve jednostavnije, nego da je odlučio raditi posao u kojem bi bio prosječan ili loš. I zapravo je smisao ovog, da vratimo, da zapravo damo mogućnost da je poljoprivreda u Hrvatskoj i poljoprivredno zemljište nešto što je naš potencijal. Svaka zemlja prepoznaje svoj potencijal. Ne možemo mi reći, da ćemo mi kopati zlato, kada zlata nemamo. Ne možemo ni reći, da ćemo ne znam uran kada urana nemamo. No, međutim, imamo poljoprivredno zemljište, to je naša vrijednost, to je naš potencijal i to je nešto u čemu dalje trebamo razmišljati i vidjeti, kako u skladu s novim idejama, s novim tehnologijama, na novi način to napraviti. Mi nikada ne možemo biti žitnica, kao što je žitnica ne znam u SAD ili u nekim drugim, jer nemamo toliko prostora. Ali, za neke druge stvari, imamo prostora i zato je važno prepoznati potencijal i ja ove zakon čitam samo u kontekstu te podrške OPG-ovima i da OPG nešto organizacijski oblik kroz koji mi možemo dio tog svog potencijala prepoznati i napredovati.
Hvala lijepo. Sada ćemo ići na sljedeći Klub zastupnika a to je onaj HDS, HSLS i HSSB u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Seosko gospodarstvo, grunt, imanje, ili kako hoćemo to god nazvati je ustvari o čemu mi danas ovdje govorimo. OPG ovom modernom vremenu bi trebao u stvari biti neki moderni naziv onog nekadašnjeg seoskog gospodarstva. Na tom seoskom gospodarstvu, uvijek je bio 1 gazda, znalo se čija je zadnja i zato je funkcioniralo i tako mora biti ovdje, bez obzira bila ona žena ili muž, tako svejedno ili djed ili baka, nije bitno tko je, bilo je različitih slučajeva, ne ulazim u rodne stvari. Ali u svakom slučaju, to je ono što se izgubilo u ovoj našoj mladoj državi, što je nestalo i počeli smo se tražiti, nestali su seoska gospodarstva kao takova, prestalo se o njima govoriti, nakon 25,6 g. mi danas ovdje imamo pred sobom konačni prijedlog Zakona o OPG koji ćemo vjerujem kao što sam rekao i u prvom čitanju, usvojiti sa vjerojatno velim brojem glasova, odnosno, nisam baš primijetio u raspravama neke konkretne primjedbe na ovaj predloženi zakon. Meni je drago da je predlagač ministarstvo i Vlada RH, u ovom vremenu između dva čitanja ustvari vrlo razumno prihvatilo niz prijedloga koji su davani u prvom čitanju i da je zakon u tom dijelu poboljšan, kao što mi je jasno, kao i svima nama, da će nakon njegove primjedbe sigurno, primjene sigurno biti dosta primjedbi, da će biti sigurno problema, jer će se on morati dorađivati, poslagivati i mijenjati. Za mene to seosko gospodarstvo ili OPG uopće nije samo mjesto proizvodnje, nego je to mjesto života, mjesto očuvanja života i mi kroz ovaj zakon i to moramo isto tako gledati. Ono što je napravljeno i prihvaćeno u čl. 14. da seoski turizmi mogu ugovarati dakle otkup namirnica i proizvoda od ostalih OPG-a u području, okruženju, je odlična stvar i to je jedan ustvari po meni iskorak, jedan putokaz kuda moramo krenuti sa nastavkom i nadogradnjom ovog zakona. Dakle, udruživanje je nešto što je pred nama, nešto što je iza nas i što smo propustili i zbog čega je stradao veliki broj tih seoskih gospodarstva i zbog čega je stradala poljoprivredna proizvodnja, to je činjenica. Na ovaj način ustvari se pokazuje kako i kuda krenut, u kojem pravcu i u ovoj raspravi kad govorimo o zakonu koji sam već rekao da će naš klub podržati, želim ustvari govoriti o tom budućem putu, o budućem vremenu i … [[Govornik se ne razumije.]] neke prijedloge, neke ideje za dalje, što dalje napraviti, da ne ostane sad ovo dobili smo Zakon o OPG-ima, imamo OPG-e, OPG su jako ponosni, sretni da su dobili svoj zakon a u naravi im se ništa novo nije dogodilo što sad imaju. Dakle, po meni je pred nama jedan veliki posao kako sad te ljude koji su se odlučili živjeti na selu ili raditi na selu, kako im pomoći. Kako ih organizirati. Kako im pomoći organizaciji proizvodnje, kako im pomoći u prodaji proizvoda, što je najvažnija stvar. Kako ih zaštititi na tržištu koje je neumoljivo. Raznorazne robe će dolaziti i dalje, raznorazne namirnice, to je uvijek tako, mi smo u otvorenom tržištu u Europi, u svjetskom tržištu i tu nema nikakvog spora da će dolaziti sve. Po meni je potrebno napraviti jedan dodatni veliki napor koji možda i nije tako velik, više je stvar volje, stvar pristupa da se u suradnji OPG-a, jedinica lokalne samouprave, jedinice regionalne samouprave odnosno županije, resornog ministarstva, Vlade naprave koncepti o osnivanju agrocentara ili agroinkubatora ili kako god ćemo ih nazvati po raznim dijelovima Hrvatske i na taj način okupiti ljude u njihovoj proizvodnji, u organizaciji otkupa i organizaciji plasmana. I onda ćemo doći do onoga konačnog cilja u kojem govorimo cijelo vrijeme i slušamo ja otkako znam za sebe. Plava i zelena Hrvatska, pa ajmo još taj jedan iskorak napraviti, ajdemo organizirati te ljude i na jugu i na sjeveru, u središnjoj Hrvatskoj, na istoku i početi organizirati i napraviti te razmjene, kažem, uz pomoć lokalnih samouprava, uz pomoć županija. I naravno uz blagoslov i potporu pa i financijsku potporu Vlade RH i resornog ministarstva. I jednog ministarstva a i onog drugog a to je Ministarstvo turizma koje je vrlo važno, vrlo bitno u ovom segmentu. Tada bi ustvari moglo reći da možemo biti potpuno zadovoljni sa Zakonom o OPG-ima i da smo napravili pravi korak, pravi put prema očuvanju života u ruralnim prostorima, proizvodnji domaće hrane i ostanku jednog djela ljudi u RH. Dakle, udruživanje, naredni korak, bez toga nema ništa, ponavljam, ovaj dio sa seoskim turizmima, odličan putokaz u kojem pravcu treba ići. Bilo je ovdje govora dosta o mjestu prebivališta, mjestu boravišta, tko može, kako može biti nositelj OPG-a. tu za mene nema spora. Ili boravište ili stalno prebivalište. Znači nema tu neke velike mudrolije no nažalost, u ovom slučaju nažalost, mi smo članica EU-a, moramo poštivati europske zakone i tu u tom djelu imamo naravno i ograničenja. Ekonomska veličina OPG-a vrijednosti veće od 3 000 eura koja praktički u tom ulazi u sustav poreza na dohodak ili poreza na dobit. Ja sam osobno u nekoliko navrata molio državnog tajnika da mi malo to pojasni, pojasnio mi je neke stvari, jasno je sada i meni i mislim da je dobro još možda u vašem obraćanju malo za javnost, za ljude koji to neće razumjeti baš u tolikoj mjeri, još pojasniti o čemu se radi jer definitivno netko tko ima takvu ekonomsku vrijednost, može biti da će imati prihod od 100 000 kuna ili možda više, a netko će možda imati niti 3 000 eura na takvom svom gospodarstvu ali u svakom slučaju mora se pronaći model da se ljude stimulira da imaju OPG-ove, da ih se ne oporezuje istog trenutka, da im se da nagrada u oslobađanju na određene poreze kako bi uopće ostali tamo živjeti kao što to imaju u krajnjem slučaju Austrijanci ili neke susjedne zemlje koje su razvijene, gdje stimuliraju život na selu i ostanak na selu. Tako i mi u ovom djelu, mislim da nekim drugim zakonima moramo pronaći rješenja kako to stimulirati. Mi recimo imamo u onom djelu oporezivanja odnosno plaćanja poreza za studente, studenti mogu godišnje prihodovati 60 600 kuna bez da ne plate porez. Znači nemojmo dozvoliti da nam se dogodi da OPG ima ne znam, 20 000 kuna pa će platiti porez i biti obveznik porezana dohodak i poreza na dobit. Mislim da tu treba pronaći neke mjere kao jedan stimulans i da na taj način još damo svoj doprinos ostanku ljudi na poljoprivrednim gospodarstvima, ostanku ljudi u svim dijelovima Hrvatske. Članak 28. je bio već puno puta spominjan, govori se o članu OPG-a, da član OPG-a može biti punoljetna i poslovno osoba, s druge strane imamo nositelja OPG-a koji mora biti naravno punoljetna i poslovno sposobna osoba. Ovdje stvarno predlažem predlagaču kao što su već i mnogi predložili i prije mene i vjerojatno će još i kasnije, izbrišite iz zakona, iz članka 28. ovaj i poslovno sposobne osobe kao člana domaćinstva. Naime, o čemu se radi? Može obitelj imati dijete s teškoćama u razvoju koje će odrasti u odraslu osobu. Ta odrasla osoba može izvrsno obavljati neke poslove i naći sebe čak i kao rehabilitacijski način da bude član tog OPG-a, a ona realno gledajući neće bit tretirana kao poslovno sposobna. Zašto si stavljat ograničenje tamo gdje nema potrebe? Mislim da je bolje da to sam predlagač predloži, da se dakle taj dio izbaci iz ovog članka, iz ovog stavka i riješili smo takav jedan problem. Evo uz ovih nekoliko opaski, ovih nekoliko prijedloga koje dajem znači mi podržavamo donošenje ovog zakona. Molimo da se vodi briga o tome da se stvarno ljude ne oporezuje, da ljudi koji žive i rade na OPG-ima budu nagrađeni a ne kažnjeni. Nemojmo im pored svih onih birokratskih problema koje u RH imamo jer smo prebirokratizirana država još dodatno stavljati određena opterećenja jer ćemo sutra imati te ljude kao podstanare u gradovima, ljude koji će tražiti posao, bit će na Zavodu za zapošljavanje. Bolje da im damo stimulaciju i poticaj da ostanu na svojim imanjima, da žive u svojim sredinama gdje su im ognjišta i da na taj način čuvamo i taj prostor, ali čuvamo i obitelji na tim našim seoskim gospodarstvima. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Hrg, evo vi ste spomenuli ono što se i godinama pričalo od postanka Hrvatske plava i zelena Hrvatska, pokušaj tog povezivanja u što smo mi svi koji se bavimo poljoprivredom vjerovali da ćemo na taj način izvesti našu robu. No međutim, što se dogodilo na Jadranskoj obali. Hotele su pokupovali stranci koji imaju interese da dovezu svoju robu u RH, da ih tu prodaju kroz svoje turističke kapacitete i vrlo teško da možda takva jedna situacija više uopće zaživiti. Na žalost. Svi bi bili sretni da ona može. S druge strane, u Hrvatskoj se nisu razvijali centri za otkup robe. Evo kao proizvođač povrća osobno svjedočim problemu proizvodnje. Vi ne možete krenuti u nekakvu veliku proizvodnju da biste bili zanimljivi na tržištu jer ne znate što ćete s tom robom. Nemate s kime ugovarati takvu proizvodnju. Znači mi bi trebali razvijati centre u kojima bi se sva roba koja se proizvede na OPG-ima skupljala i odatle distribuirala i onda bi možda na taj način postala zanimljiva na jadranskoj obali i djelomično. Ali na žalost to ne funkcionira, nema interesa za to, jer očito je lakše na europskom tržištu naći robu koja se nudi, koja je pakirana, koja je u ponudi koliko je želite po veličini ovakvoj ili onakvoj. Samo kažete što hoćete i to vam bude dostavljeno. Na žalost, kvalitetna roba koja se proizvodi na hrvatskim OPG-ima je maltene u rangu ekološke koja dolazi iz Europe. Ona ne nalazi put. Premala je proizvodnja, neorganizirana i to je ono u čemu bi se ministarstvo trebalo pozabaviti, to bi bio najveći poticaj proizvođačima da im stvori takve centre koji bi se brinuli za prodaju njihove robe, a njihov zadatak je raditi na OPG-u, proizvoditi, ne biti trovac.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Kolega Lenart, vi ste proizvođač i to dobro znadete. I sami ste rekli u svojoj replici da je vrlo teško samostalno, individualno pronaći put na neko tržište i plasirati proizvod. I upravo je to bit onoga o čemu sam ja govorio. Dakle, bez takovih agrocentara ili kako ćemo ih nazvati i uključivanja lokalne samouprave, regionalne i države u to udruživanje ljudi gdje će se organizirati proizvodnja i organizirati plasman i otkup proizvoda nema šanse da se dogodi nešto značajnije. Ovaj dio kad ste govorili o plavoj i zelenoj Hrvatskoj to je već postalo floskula ja se nikad ne mogu zaboravit onog jednog vremena kojeg se i vi dobro sjećate, bili smo stranački kolege kada su dva ministra bili u tadašnjoj mojoj sadašnjoj vašoj stranci. Jedan je bio u poljoprivredi, jedan u turizmu. Kad se nisu mogli dogovoriti tko će biti predlagač zakona da se ova stvar riješi. Evo to je naša stvarnost, to je naša stvarnost. A da se ovo sa distributivnim centrima, odnosno agrocentrima može napraviti je dokaz Zagrebačka županija, gospodin Kožić kao župan je pokrenuo sa svojim timom taj projekt pred nekoliko godina. Oni danas imaju distributivni centar i to je dobar primjer što treba raditi. Tamo trebamo malo otići to pogledati i prenijeti to i na ostale proizvodnje, na ostale vrste proizvoda diljem Hrvatske i nakon toga osigurati i formirati takve slične centre u Dalmaciji koji će isto nešto tako uraditi, koji će surađivati i zajedno plasirati to do konačnih potrošača, do turista.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, vi ste nekoliko puta spomenuli riječ udruživanje i dvojba vam je 3000 eura SO ili višegranični OPG. Da bih htio ja isto s vama malo prokomentirati. Naime, namjera ovog zakona je bila potaknuti OPG upravo na restrukturiranje, upravo na udruživanje i korištenje financijskih instrumenata, a posebice prihvaćanje sredstava iz Europskih fondova. Predlagatelj je svjestan da je oko 89000 OPG-ova će imati male resurse i namjera je bila drugim mjerama omogućiti fiskalna rasterećenja po pitanju obveze iz dijela obveznih doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje i poreza. Zakon daje mogućnost da se formira zajednički OPG i ugovora zajednička proizvodnja i on štiti OPG-ove čija je ekonomska veličina SO-a manja od 3000 eura, da se njihova zatečena prava ne umanjuju i sada na kraju ok možda je to moglo biti i 5000, možda je moglo biti. Ja si dozvoljavam reći ovo je u povojima smo što se tiče tog zakona, vidjet ćemo u kom smjeru će ići zakon prilikom same implementacije na terenu i možda ćemo ga kasnije mijenjati tu stavku ok.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Hvala lijepa. Pa poštovani kolega, mi se uvijek slažemo oko ovih stvari i tu nema nikakvog prijepora, ali dobro je malo još dodatno pojasniti ovo što ste govorili, posebno vezano na tu donju granicu od 3000 eura. Znamo svi da bi da je granica viša da bi u principu iz tog sustava ispao veliki broj OPG-a, da ne bi uopće mogli biti uvedeni kao OPG-i i to je razlog taj. Zato je i ovo što ste govorili, ono to sam govorio ja i ono što očekujem da još i državni tajnik u svom izlaganju ovdje kaže, vrlo bitno naglasiti i poslati poruku ljudima koji su to mogući instrumenti i koji su to mogući zakonski načini da im se omogući da ne budu, da ne shvate da će biti oporezivani ako će imati 20.000 kuna prihoda godišnje, da će istog trenutka plaćati porez na dohodak ili u krajnjem slučaju porez na dobit. A ponavljam, s druge strane ne imajući ništa protiv studentske zarade, apsolutno sam za to. Nije normalno da imamo ovdje takvu situaciju, a da studenti mogu zarađivat 60.600 kuna bez plaćanja poreza. Dakle ako želimo stimulirati opstanak na selu, ako želimo stimulirati tu domaću proizvodnju, ako želimo stimulirati to seosko gospodarstvo. A udruživanje samo po sebi je nužno, ali ponavljam i dalje, neće se moći dogoditi ako se u to ne uključi sustav, neće. Sami se ljudi ne mogu udružiti, neće se udružiti, samo ih sustav može udružiti, a u tome mogu veliki doprinos dati i oni veći sustavi, veći proizvođači koji oko sebe mogu okupiti manje. Ali na onaj način ako se ide ovako onda možemo postići određene dobre rezultate.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marije Alfierev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Hrg. Pa evo dvije stvari, jedna načelno spominjali ste dosta toga da bi nakon donošenja ovog zakona trebalo učiniti pa onda u tom smislu ja postavljam pitanje i sebi i vama, pa i drugima, u kojoj mjeri će jedno strogo normiranje, jedno zakonsko normiranje doprinijeti tome da se razvija ovakva jedna značajna djelatnost, a kažemo da je OPG i ta djelatnost od strateškog značaja za Hrvatsku? Znajući uz to da je negdje preko 160.000 upisanih OPG-ova da smo mi u posljednje četiri godine izgubili preko 20.000 OPG-ova, ali isto tako da je preko 60.000 OPG-ova starijih od nositelja starijih od 65 godina. E sada kako ovo jedno strožije jedno zakonsko ili zakonsko normiranje će doprinijeti upravo svim onim stvarima za koje ste rekli da je nužno napraviti samim nakon donošenja zakona? Druga stvar, tu želim dati podršku jer i sama ću govoriti o tome, a to je da bi svakako trebalo maknuti iz zakonskih odredbi poslovnu sposobnost kao ograničavajuću karakteristiku, a zapravo se radi i o Konvenciji prava osoba s invaliditetom gdje se izrazito nalaže da više nema potpune nesposobnosti, poslovne nesposobnosti već samo djelomične i sve više se radi o pravima osoba s invaliditetom.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Hvala lijepa. Pa poštovana kolegice, mi smo lutali svih ovih godina vezano uz OPG-e. Bilo je u ovoj sabornici u raznoraznim mandatima raznoraznih izjava, pa su jedni govorili da treba taj OPG pa se baš nije radilo, drugi su rekli da nam OPG-i nisu nekakav interes da treba velike sustav razvijati, jedni se nisu mogli dogovoriti. U principu, teško je u sabornici naći bilo koju političku opciju koja na sebi ne nosi grijeh za nastalo stanje, teško je naći. Možda netko tko nije postojao u tom vremenu ili možda nije bio u nekoj stranci jer danas imamo i te situacije, imamo i nove grupacije, nove opcije, ali su ljudi koji su njima bili negdje. Znači imamo jednu situaciju koja je iza nas. Ja uvijek velim ovako, ajde uzmimo od toga što je iza nas, analizirajmo te pogreške, idemo napraviti nešto bolje, nešto novo, krenuti u nekom pravcu. Birokratizacija nažalost nas ubija sve vrijeme i ona je svugdje prisutna. I zato ponavljam i opet po ne znam koji put, zato je potrebno napraviti institucionalnu potporu u operativi tim OPG-ima koji će im onda pomagati, koji će im raditi te stvari poslove za njih, oni će dobro proizvoditi. I nemojmo izmišljati niš posebno, nekad su bile one zadruge, ne one zadruge koje su ljudima uzimale zemlju nego one zadruge gdje su ljudi sami dolazili u te zadruge i organizirali proizvodnju. Bili su oni neki, mi smo to zvali savezi ili nešto što su otkupljivali od ljudi sve proizvode. Pa Bože moj ajmo to malo staviti na stol, idemo od toga napraviti nešto moderno ovo vremensko i pokrenuti opet te stvari. Velim ovaj zakon jest temelj za to uz sigurno još dosta stvari koje će se morati poboljšavati.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Alen Prelec. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Pa evo mi u SDP-u smo čitali ovaj zakon i moramo priznati da nemamo velikih primjedbi za ovaj zakon. Imat ću nekoliko stvari koje bih ja promijenio. To ću malo poslije govoriti. Ali ono najvažnije što bih htio ovdje naznačiti da evo prvi puta imamo Zakon o OPG-ovima u Hrvatskom saboru. To je definitivno dokaz da evo ministar poljoprivrede i njegovi suradnici misle kako je poljoprivreda mogućnost u Hrvatskoj, to je definitivno tako. To je za svaku pohvalu i vidim da svaki puta kad dođu stvari koje su vezane uz poljoprivredu da je sa puno pažnje i dobronamjernosti taj zakon napravljen i Zakon o poljoprivrednom zemljištu i svi oni zakoni koji su do sada bili. Međutim, ono što želim naznačiti nama stanje u poljoprivredi neće biti bolje ako bude ovaj zakon još i bolji od ovoga sad, a mi ćemo se potruditi da ga popravimo. Zakon neće biti, neće biti stanje u poljoprivredi bolje ako donesemo ne znam kakav Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Mi jednostavno prije svega, evo a mi to smatramo u SDP-u da treba napraviti Strategiju razvoja poljoprivrede u Hrvatskoj. Zadnja strategija koja je napravljena, napravljena je 2002. godine. Da li je ona dobra ili loša u svakom slučaju treba je mijenjati, promijenile su se i okolnosti. Da li treba dati i više pažnje OPG-ovima? Treba. Ovdje smo u raspravi govorili o tome da OPG-ovi stvarno imaju veliki potencijal. Ali evo, ja bih rekao nekoliko činjenica da što mi želimo sa OPG-om i što želimo od poljoprivrede. Želimo prije svega proizvoditi dovoljno hrane za potrebe svih Hrvata. Da li ćemo to sa ovim zakonom postići? Neće. Želimo da imamo i viškove ovdje u Hrvatskoj i da te viškove plasiramo ili u turizmu ili u izvozu. Da li ćemo ovim zakonom to učiniti? Nećemo. Ono što bih još htio napomenuti, što bih htio da kad radimo Zakon o poljoprivredi da aktiviramo sva poljoprivredna zemljišta u Hrvatskoj koji ja bih rekao u nekim područjima i 50% neiskorištenih i zapuštenih. Da li ćemo to sa ovim zakonom učiniti? Nećemo. Znači u svakom slučaju evo ja bih htio biti ovdje dobronamjeran i sa svojim prijedlogom i prijedlogom mojih kolega iz kluba da doprinesemo tome da poljoprivreda ima bolji status i bolju situaciju u Hrvatskoj. Pa da li će imati? Ne znam. Moguće je ovaj zakon ocijeniti kroz šest mjeseci ili kroz dvije, tri godine kad vidimo da li će to biti neki učinak. Stanje u poljoprivredi danas je takvo da uvozimo 2,6 milijarde eura poljoprivrednih proizvoda. Izvoz nam je 1,36 milijardi eura. Tu je kolega govorio da imamo 10 milijardi uvoza. To nije točno. Znači ovo su točni podaci koliko ja znam, vi me demantirajte. Znači imamo uvoz 2,2 milijarde eura i on je uvoz je u zadnjih nekoliko godina rastao za 13% a izvoz je rastao za 11%. Znači stalno govorimo, konstantno govorimo ovdje u Hrvatskom saboru kako je situacija loša i to su se i desni i lijevi složili da situacija u poljoprivredi nije dobra. Međutim evo uvoz sve više i više raste, a OPG ima potencijala, a poljoprivreda ima potencijala. Mi volimo govoriti da je Hrvatska jedna bogom dana država, imamo more, imamo žitnicu, imamo sve ono što treba. Međutim evo, Hrvati ne proizvode samo poljoprivredne proizvode za svoje potrebe. Tko je to kriv? Ja bih rekao svi, svi ovdje, svi poljoprivrednici da li nisu dovoljno agresivni, svi OPG-ovci. Ali evo na nama je ovdje da donosimo zakone kako bi poljoprivredu stavili ja mislim u jedan položaj i da ona ne bude slučaj nego da bude zamašnjak razvoja Republike Hrvatske. Nitko ne živi u iluziji da će Hrvatska živjet od poljoprivrede. Ne daj Bože da živimo. Nitko ne može govoriti o tome da samo živimo od turizma, ali djelomično poljoprivreda koja će svoje proizvode plasirati preko turizma, to je ono što želimo. Ono što mene isto smeta u ovom svemu skupa i što bi trebalo definirati iz Strategije poljoprivrede je, mi moramo vidjeti da proizvodnja poljoprivrednih proizvoda ovisi o regijama. To treba definirati i strategijom. Ne može se dogoditi da u Hrvatskoj svi sve proizvode. Znamo da u Dalmaciji možemo proizvoditi mandarine, da u Slavoniji možemo proizvoditi pšenicu, da u jednom kontinentalnom dijelu možemo proizvoditi neke poljoprivredne proizvode, ali ne možemo svi sve proizvoditi. To mora definirati Strategija razvoja poljoprivrede. Moramo proizvoditi planski. Ne može se dogoditi da imamo konstantno godinama viškove, jedne te iste viškove poljoprivrednih proizvoda u Hrvatskoj, a veliku većinu poljoprivrednih proizvoda uvozimo. Pa hajmo raditi planski, da znamo što se proizvodi i što nam je potrebno. Plasman. To je poseban problem u Hrvatskoj državi. Poljoprivrednici imaju problema sa plasmanom. Činjenica da je evo kolega Hrg govorio i o zadrugama. Ne onim zadrugama kao što je rekao koja je oduzimala zemlju, nego o zadrugama koje će pomoći poljoprivrednicima da plasiraju svoje poljoprivredne proizvode. OPG-ovci, poljoprivrednici ne mogu se baviti birokratskim stvarima. Oni moraju proizvoditi hranu, a država svojim razno raznim načinima mora pomoći da im osigura plasman, da je to jedna korektna cijena, da su zaštićeni. E to je država koja će brinuti o svojoj poljoprivredi. Poticaji. Mi smo u Hrvatskoj potrošili doslovno milijarde kuna u poticanju poljoprivrede. Tu je bilo razno raznih makinacija, interesa, interesnih skupina i koji je rezultat? Rezultat je da danas ne proizvodimo dovoljno poljoprivrednih proizvoda niti za svoje potrebe. To se mora promijeniti. Ja sam očekivao da će i u ovom Zakonu o OPG-u biti dio riječi i o poticajima. A nema. Ono što poljoprivrednike također muči. Ja živim u jednom prostoru nedaleko od Zagreba, još uvijek imamo dosta OPG-a. Ima nešto ljudi se bave poljoprivredom za svoje vlastite potrebe, ali ono što čujem od njih je isto problem, što oni ne znaju kako plasirati, kako znati unaprijed koje proizvode mogu plasirati. U tom slučaju, mislim da bi država morala napraviti više, kako poljoprivrednik kad bi prije sjetve znao da li će on taj svoj proizvod plasirati. Tu bi u mnogome pomoglo tome da poljoprivrednik stvarno zna u što ulazi. Događa se da, evo, u Slavoniji odojci su višak, a s druge strane, uvozimo iz Mađarske tisuće kamiona tona svinjetine. To je nešto je nedopustivo. Na koji način država da jednostavno se pobrine da taj poljoprivrednik koji radi, teško radi, da zna u stvari, kako plasirati svoj proizvod. U stočarstvu je posebna priča. Ja u svom okruženju imam čovjeka koji je jedan od boljih proizvođača mlijeka u RH. On je godinama imao mlijeko i plasirao ga u Dukat. Od tog plasmana u Dukat on je jedva mogao preživjeti ili možemo reći, godinama je živio na jednom minimumu. Danas je njegov OPG procvao. Zašto? On svoje mlijeko plasira direktno. Preko mljekomata, ima siranu, ima prerađevine mljekarske. To je nešto što treba poticati. To je budućnost hrvatskog stočarstva i evo, ne znam kojim slučajem, tko mu je pomogao u tome da se odluči da krene sam svojim putem i da ne plasira mlijeko nego prerađevine, on je uspio. To su pozitivni primjeri u Hrvatskoj, ali imamo na žalost i primjera gdje je tisuću stočara propalo. Znači, tu se treba napraviti značajan iskorak kako bi svim tim poljoprivrednicima pomogli. Evo, ja kažem da ovaj Zakon nije loš. Ne vidim puno problema u tom Zakonu o OPG-u. Međutim, kao što sam već rekao, moći ću konačno reći da li je taj Zakon dobar ili loš za 6 mjeseci ili za 2 godine. Ja znam što je danas rezultat svih ovih zakona koje smo donijeli u Saboru, a to je da imamo napuštena sela, da uvozimo sve više i više, da imamo sve više i više neobrađenih poljoprivrednih zemljišta, da su nam poticaji katastrofalni, ali doslovno katastrofalni, da u dodjeli državne zemlje imamo izuzetno puno nepravilnosti. To je rezultat svih ovih zakona koje smo donosili u Saboru. To se mora promijeniti. Zbog bolje Hrvatske, zbog poljoprivrednika i za sve one koji ovdje žive. A onda vjerojatno nam mladi neće odlaziti u inozemstvo i tražiti kruha negdje vani, a ovdje ga ima sasvim dovoljno, samo to trebamo dovoljno dobro regulirati i donositi zakone koji su vrijedni poštovanja i koji će ljudi kad donosimo zakon reći evo to je zakon koji ide ka doprinosu razvoju Hrvatske. Mi danas na žalost, umjesto dobre situacije u poljoprivredi imamo kaos u proizvodnji, u preradi, u distribuciji i u plaćanju. No, kako ne bi samo bilo kritiziranje, ja ću konkretno reći nekoliko stvari koje bi evo, u ovom Zakonu promijenio. Članak 11. st. 2 – ovdje se nigdje ne spominje vode. Znači govorimo o proizvodnim resursima osim onih navedenih u st. 1. ovog članka, osobito se smatraju zemljište, nasadi i stoka. Gdje su ono OPG-ovci koji proizvode, koji u stvari, uzgajaju ribu? Nema vodnih površina. Ja bih tu dodao vodne površine. Dalje, čl. 13. st.1, kaže pružanje ugostiteljskih, turističkih i ostalih usluga na OPG-u, ja bi dodao i van OPG-a. Zašto neki OPG-ovci ne bi mogli pružiti određenu turističku uslugu uz jasno, suglasnost jedinca lokalne samouprave na nekim svojim događanjima? Mislim da ih ne bi tu trebali ograničavati. Ja ću dati konkretan amandman i to ću predložiti. To je jedan dobronamjerni prijedlog i smatram da bi on trebao biti prihvaćen jer OPG-ovce ne treba ograničavati. Ni što se tiče zapošljavanja, ni što se tiče plasmana na određenom teritoriju, nego doslovno, treba ih stimulirati, treba im pomagati. Dalje, kolege su ovdje pričali i založili su se za to da treba smanjiti birokraciju. Ja se apsolutno slažem s njima. Smanjiti birokraciju, poljoprivrednici su ovdje da proizvode, a ne da se bave administrativnim stvarima, da moraju ići na tečaje kako bi mogli plasirati svoj proizvod i da bi mogli dati izvještaje, a od izvještaja je hrpa papira. Agrokor. Tema Agrokora je posebna tema. Na žalost, taj Agrokor je pogodovao tome da su brojni OPG-ovci propali. On je bio jedan monopolistički veliki sustav kojeg je stvorila politika. Znači, možemo reći da je i politika kumovala u tome da je sadašnja situacija u poljoprivredi izuzetno loša. Zbog Agrokora su propali mnogi proizvođači poljoprivrednih proizvoda, stočari, mladi i mali OPG-ovci i to je nešto što se ne bi trebalo ponovo dopustiti, a sve u svemu, evo, kakvo je stanje, vidjet ćemo. Kolega je govorio i o zadrugama. Da, treba potaknuti zadruge na koji to način, evo to će struka reći ali ne treba bježati od svega onoga što je možda u nekom prijašnjem sistemu bilo dobro. To je nešto što evo sam htio podijeliti s vama kolegama zastupnicima a vidim da je tu bilo stvarno kvalitetnih rasprava. Klub SDP-a će podržati ovaj Konačni prijedlog zakona o OPG-u, dati će svoje amandmane i nadam se da će stanje u poljoprivredi biti bolje nego što je to dans. Hvala.
Hvala vam lijepa. Evo, lijepo je čuti da imamo puno konstruktivnih primjedbi i svi držimo da je poljoprivreda silno važna ali mi je žao da nas je svega 10%, ovdje sjedi u dvorani a svi se kunu u to kako je poljoprivreda silno važna. No, idemo na replike. Prva je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Prelec, u vašoj raspravi ste dotaknuli više bitnih stvari ali čini mi se nekako za izdvojiti najbitnije uvoz, uvoz poljoprivrednih proizvoda. To je ono što je, struktura tog uvoza pokazuje da nešto stvarno suštinski nije u redu s našom poljoprivredom. Pa evo samo jedan podatak, u prvih 9 mjeseci prošle godine uvezli smo svinjskog mesa 60 tisuća 841 tonu a pazite sada ovo, kruha, peciva i kolača 110 tisuća 731 tonu. Hrane za životinje 16 tisuća 97 tona. Ono što je značajno da se prošle, u tih 9 mjeseci u Republiku Srbiju izvezlo 108 tisuća tona soje. Za Republiku Srbiju to je krasan podatak jer se tih 108 tisuća tona soje će oni preraditi u sojinu sačmu i vjerojatno će kasnije to vraćati u RH kao hranu za stoku. Vi ste to spomenuli, postoji, ja nisam, ja moram priznati ja živim na selu, rodio sam se na selu, nadam se da ću umrijeti na selu, nekako svaki dan u razgovoru sa OPG-om, ja nisam OPG-ovac pa onda možda mi netko može zamjeriti, ti pričaš možda neke stvari na pamet, međutim kada slušam ljude onda se primijeti koja zapravo tu postoji opasnost i koja je najveća zabluda za sve nas. Mi smo imali, imamo proizvodnju, mi možemo, naši poljoprivrednici imaju tradiciju i danas mogu proizvoditi. Ali gdje smo mi zakazali? Mi smo zakazali u prerađivačkim kapacitetima. I kada vi govorite o strategiji, strategiju u poljoprivredi nemoguće je napraviti ako ne bazirate to na strategiji koja će kasnije onda uključivati i preradu tih proizvoda kao nekakav finalni proizvod. I u tom smislu sam spomenuo i zadruge jer proizvođači da bi bili konkurentni, da bi bili u proizvodnji, u distribuciji i u opskrbi konkurentni moraju se udruživati. I zato sam i predložio jedan amandman koji bi to možda mogao omogućiti.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Preleca.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Žagar, da govorio sam o uvozu, to je ono što me najviše brine i konkretno sam rekao 2,2 milijarde eura imamo uvoza a imamo 1,36% milijarde izvoza. Ali ono što me najviše brine, to da je uvoz rastao sa 13% a izvoz sa 11%. Znači taj uvoz će se svakim danom sve više i više povećavati. To je zabrinjavajuće. Mi svi govorimo, velim, Hrvatska ima velikog potencijala, OPG-ovi imaju velikog potencijala, mi imamo dovoljno obradivog zemljišta, nažalost imamo još i više neobradivog zemljišta i još uvijek uvoz raste. Vi ste spominjali svinjetinu. Evo znamo da Slavonci imaju viška svinjetine u Slavoniji a mi uvozimo svinjetinu iz Mađarske ili iz ostalih zemalja. Govorili ste izvozimo soju u Srbiju, vjerojatno ćemo prerađevine sojine natrag uvoziti iz Srbije. E tu je bit strategije, znači moramo definirati ono što nam je potrebno u poljoprivredi kako bi poljoprivredni proizvođači znali se okrenuti koje proizvode treba proizvoditi a ne da proizvodimo pšenicu koju ćemo na kraju izvoziti a nemamo dovoljno onih proizvoda koje mi trebamo. Znači tu je bit, zato naglašavam stalno ajmo napraviti strategiju poljoprivredne proizvodnje da poljoprivredni proizvođači znaju što treba proizvoditi. Sustav poticaja isto, to je bitno jer mi dajemo poticaj za kukuruz i pšenicu, alo, mislim da to nema nikakvoga smisla i velim, to sve treba urediti, nova strategija treba urediti te odnose i onda će biti stanje bolje nego je danas a možda i Slavonija ne bude iseljavala, možda mladi iz Slavonije ne budu više iseljavali.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega, trenutno u ovome predviđenom zakonu o OPG-u, tradicijskim znači bavljenjem i opstanku sela sama riječ govori obitelj je činjenica da u ovom predloženom zakonu da će stranci biti, strane fizičke osobe, biti u mogućnosti, tj. hrvatski građani će prema njima biti u diskriminirajućem položaju. Strancima je dovoljno da imaju boravište a hrvatski građanin ako ima boravište neće moći otvoriti OPG. A za koga mi radimo? Je li radimo OPG za strance, već kada smo dozvolili Zakonom, nedavno, o poljoprivrednom zemljištu do 2020. godine se može prodati zemlja fizičkim i pravnim osobama dok u Mađarskoj to nije moguće. Što znači da Mađar može u Hrvatskoj to napraviti. S time da smo iselili Slavoniju i seljaka ciljanom politikom i sada ciljanom politikom dajemo strancima i ovim Zakonom o OPG-u prednost jer stranac ne treba imati znači, samo treba imati boravite a hrvatski građanin, ne treba imati prebivalište, a hrvatski građanin mora imati prebivalište da bi otvorio OPG. Znači uz administrativne barijere, uz to što je diskriminiran hrvatski građanin, hrvatski seljak, s time da imamo sankcije predviđene više nego što godišnje može proizvesti, naravno interes je očito u ministru i žao mi je što nije ovdje došao i sramotno je šta nije došao jer taj zakon je spominjao. Znači ovo je nakon prodaje zemljišta, Zakona o poljoprivrednom zemljištu i ovoga sada da mi dajemo prednost strancima, zadnji čavao u lijes, ne OPG-a nego sela. Evo vaš odgovor na ovo jer vidim da ste podržali pa mi je začuđujuće, mi ćemo imati amandmane na ovo. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Preleca.
Kolega, nažalost, moram se složiti s vama. Ispada da Mađari više vole Mađarsku nego mi Hrvati Hrvatsku. To je točno. Mađari donose zakone i kažu mi nećemo više slušati EU i njihove direktive, mi donosimo svoje zakone koji su za boljitak mađarske države. Nažalost, mi slušamo jako puno direktiva, mi se prilagođavamo zakonima EU-a i to je nešto što nije dobro. Domoljublje bi trebalo imati uporište u svakom od ovih zakona, i o poljoprivredi i o turizma, i o kamatama i o svemu skupa. Nažalost mi više puta ne radimo tako. Interesi Hrvatske bi morali biti prijeći iznad svih interesa. Više puta imam dojam da mi radimo zakone i prilagođavamo EU-u što evo, mi smo dio obitelji te EU, međutim, ne pošto-poto. Što se dogodilo sa Mađarima koji su donijeli zakone po svojoj mjeri? Ništa, svađaju se sa EU-om ali i dalje štite svog proizvođača, štite svog poljoprivrednika, štite svoje zemljište, štite svoje granice. A mi to ne radimo. Jel' oni više vole Mađarsku nego mi Hrvatsku? Ja mislim ne. Zato evo kolega Bulj, s vama se slažem, to su neke stvari koje možda u zakonu bi trebalo mijenjati, ne mogu ulaziti u tu priču jer jednostavno ne znam da li je to moguće ali ako je moguće, apsolutno se slažem i za to sam. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovani zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Prelec, u jednom djelu ste bili spomenuli da u biti ne trebaju svi sve proizvoditi. Mislim daj je to već sazrelo svima da postoje točno pozicije, područja na kojima neka proizvodnja je opravdana, gdje treba stvarati jednu ujedinjenju poziciju gdje određeni proizvod vrlo lakše će se proizvoditi, gdje će biti lakše formirati tržište. Ovo što danas imamo zapravo je obrnuta situacija. Po cijeloj Hrvatskoj gdje je klimatski moguće proizvodi se sve. I naravno da onda je vrlo izaći na tržište kada netko gdje bi se npr. u određenom području ima područje gdje je proizvodnja krumpira je stasala, gdje stvarno ima kvalitet i može se nešto ponuditi, unapređeno, s druge strane bilo tko može ga proizvoditi i prodavati što je naravno moguće, ali da li je to strateška odrednica hrvatske proizvodnje i tu je ono što mi patimo, da nismo definirali gdje želimo što poticati, gdje su najbolji uvjeti da se stvori dobit, da ti proizvođači stvaraju dobit koja će im dugo pomoći, naravno nikad nećemo sprječavati nekoga ali tamo gdje je najbolje, pomagati. Tako da u biti to je jedna strana a ona druga što sam htio reći da zapravo svi trebaju imati pristup našim proizvodima i to je onaj tržišni dio i radi toga i naša kritika prema ovom zakonu, on je tehnički. Vi ćete ga podržati, nema u njemu neke strašne negativnosti, administrativno će malo opteretiti sve to skupa, ali veći je meni problem što ne doprinosi razvoju toga OPG-a, da taj OPG vidi u njemu kad ga pročita i kaže to, imam korist iz ovoga, onoga, kumulativno kroz svoje aktivnosti. Znači što je, mi se onda stavljamo u poziciju idemo podržati zakone koji su tehnički … [[Govornik se ne razumije.]] da li je to svrha broja zakona, da li ćemo tako donositi zakone da ih napravimo, zato sam i rekao, dvije glavne prednosti mogle su i u drugim zakonima biti predviđene. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Preleca.
Tako je kolega Paneniću, ja se slažem. Odmah sam na početku rekao da taj zakon neće donijeti ništa posebno dobro poljoprivredi, neće ni štetiti poljoprivredi, iskreno ću, to je tako. Ali evo ga, mi ćemo ga podržati čisto iz namjere da ne budemo protiv i da pomognemo ljudima koji se brinu o poljoprivredi, da to bude bolje. Ja ću se ipak vratiti na ono što ste u početku rekli, ne možemo svi sve proizvoditi. Ja kad sam govorio, govorio sam da proizvodnja poljoprivredne proizvodnje važna je po regijama. Nije isto da li negdje imamo, nemamo svi isti sastav tla, nemamo istu klimu, nemamo iste poljoprivredne površine, veličine poljoprivrednih površina i zbog toga sam napomenuo odmah da treba napraviti onu strategiju razvoja poljoprivrede u Hrvatskoj jer sve to ovisi u kojoj regiji se što može proizvoditi. Ja evo tako tu i tamo nešto putujem, bio sam po zemljama Europe i mnoge manje zemlje, mnogo manje zemlje od naše sa mnogo manje kvalitetnog tla i manjih poljoprivrednih površina dobro proizvode za svoje potrebe. Ako idete u Portugal, ja nisam bio u Portugalu, pričao mi je kolega, nepregledne površine pod plastenicima. Oni proizvode paradajz, krastavce za svoje potrebe i za izvoz. Hrvatska ima daleko više poljoprivrednih površina nego Portugal. Ali očito imaju bolju strategiju, to je ono što mi moramo inzistirati kod poljoprivredne strategije, da vidimo što se u Hrvatskoj isplati proizvoditi i što nam je potrebno. I onda će situacija u poljoprivredi biti bolja za razliku od ove sadašnje gdje uvozimo bez reda i bez pravila.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dobro ste primijetili da je veliki interes za poljoprivredu a vrlo malo nas je ovdje, pa evo ja ako vas mogu malo utješiti, u cijelom Saboru ja mislim da sam ja jedini seljak tj., poljoprivredni proizvođač tako da smo mi 100% prisutni ovdje u ovoj raspravi. Kolega Prelec, dobro ste raspravljali u svojoj raspravi, rekli ste mnogo toga, spomenuli ste jednu rečenicu da imamo viškova proizvoda u RH, nažalost u RH imamo dostatnu proizvodnju možda u 2 ili 3 proizvoda, ostalo smo deficitarni i zbog toga imamo toliko veliki uvoz, ali i zbog toga što je Hrvatska dozvolila toliku većinu stranih centara i nije im uvjetovala poštenu trgovačku praksu, tj. da se moraju kupovati i prodavati tamo hrvatski proizvodi. Ono što je u poljoprivrednoj proizvodnji, nažalost, jedina nepoznanica u toj nejednadžbi su inputi, tj. cijena repromaterijala, goriva, strojeva i svega onoga što ulažete u proizvodnju. Sve ono drugo je nepoznanica, cijena po kojoj ćete prodati, kome ćete prodati, vremenske prilike, odnosno neprilike u vrijeme klimatskih promjera koje jako puno problema stvaraju poljoprivrednoj proizvodnji i da li ćete ovisiti o nekim ljudima koji će na granici, za neke svoje interese dozvoliti ili ne dozvoliti ulazak neke robe. Evo, danas spominjana često soja, koja je prodana u Srbiju, nažalost, Srbija je tu našla svoj interes zbog nekih ugovora koji su imali, pa mi koji proizvodimo soju smo dobili malo bolju cijenu ove godine, ali mogli smo i mi u svojoj sojari, preraditi soju koja nije GMO i od toga stvoriti značajan profit. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Preleca.
Kolega u pravu ste, kada kažete da strani centri imaju većinu svojih stranih proizvoda u poljoprivredi. Ako uđete u Kaufland, Lidl ili neke druge opskrbne centre, a ja kupujemo još uvijek u Konzumu, jer smatram da je to Hrvatski dućan, ne znam, da li je Hrvatski i da li će biti hrvatski, ali u Konzumu i Lidlu, gotovo da i nemate hrvatskih proizvoda, kako to spriječiti? I da li uopće možemo spriječiti? Ja nisam stručnjak za to, ali evo, možda bi nam državni tajnik mogao pomoći oko toga, ja uvijek dajem za primjer Mađari koji evo štite svoju proizvodnju, Europa joj to zamjera i kaj se događa? Ništa. Oni štite i dalje svoju proizvodnju. Dalje, rekli ste da poljoprivredni proizvođači isto ne znaju kome i po kojoj cijeni plasiraju, to je ono što sam govorio u raspravi i to je jako jako bitno. Jer ako poljoprivrednik krene sa nekom poljoprivrednom proizvodnjom i ako ne zna da li će nakon svjetove imati kome prodati, e u tom je problem. Ima poljoprivrednika, voćara, koji bacaju jabuke ili dijele jabuke, a onda s druge strane, uvozimo jabuke po višoj cijeni ili po nižoj cijeni i sa znatnoj manjoj kvalitetnom. To je ono što nam nedostaje, strategija ili ne znam, da li je možda problem poljoprivredni lobi, uvoznika, kojima je najbolje da sami uvoze poljoprivredne proizvode, koji su manje kvalitetni ali imaju veću zaradu, nego da kupuju od naših OPG-ova koji imaju bolju kvalitetu i kontroliranu proizvodnju, ali to je tako, to je očito hrvatska stvarnost. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Borisa Lalovca.
Hvala lijepo gospodin potpredsjedniče. Uvaženi kolega, slušao sam zapravo vašu raspravu i šta me je natjerao da vas repliciram, jednu stvar možda što trebamo posebno napomenuti, a u definiranju konačne cijene poljoprivrednih proizvoda, to su transferne cijene. Ne znam, koliko ste upoznati, a sami znate da nažalost da na hrvatskom maloprodajnom tržištu, negdje 70% su stranci, tako se može definirati, ako je nekih 30% imao Konzum, sada ćemo vidjeti kakav će u toj drugoj, kako će izgledati ta maloprodaja. A ako znamo da većina tih trgovačkih lanaca, koja su poslovala u RH u zadnjih 10-tak g. poslovali su s gubitkom. Postavlja se pitanje transfernih cijena, a znamo da većina tih proizvoda, koji oni prodaju u svojim lancima, zapravo, većina su strani proizvodi, znamo i za Lidl i za druge, koliko dominiraju ti poljoprivredni proizvodi iz uvoza. I onda se postavlja pitanje, čisto ekonomske računice, kako je moguće, da netko proizvode tu robu ne znam u Njemačkoj ili Francuskoj, dovede tu u Hrvatsku, onda je 3 puta još jeftiniji od našeg OPG ili poljoprivrednog i onda još taj trgovački lanac ostvari porezni gubitak a u konačnici sve pod okriljem, to je je sve tržište. I ako država pokuša intervenirati ili pokuša na to ukazivati, onda će se javiti ovu neoliberalni i reći, to treba tržišni mehanizmi, to tržište, to je konkurencija, to je ovo to je ono, a u konačnici se iza toga skrivaju skrivene cijene skriveni transferni poticaji tim poljoprivrednicima. I kada se samo postavi pitanje ekonomske logike, jednog takvog transfera, određenih doba, a da taj naš ide tu prodavati u Francusku, vidjeli bi koliko bi ta cijena došla od kune tu, koliko bi došlo do Francuske. Međutim, i ovdje samo što sam htio naglasiti, je svakako pitanje ovo što ste vi definirali, pitanje transfernih cijena. Pitanje transfernih cijena po kojim proizvodima, po kojim cijenama se prodaju i po šta … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor poštovanog zastupnika Preleca.
Da, kolega, lijepo ste rekli 70% drže stranci, a 30% smo držali „mi i Konzum“ dal će taj Konzum biti i dalje Hrvatski i da li je uopće bio hrvatski, otom potom. Ja ću reći jedan drastičan primjer, a vi ste govorili o transfernim cijenama. Ono što me zabrinjava, a događa se ovdje u Hrvatskoj, imali smo do sad smo imali jednu tvornicu proizvodnje svježijeg kvasca u Savskom Marofu, 140 g. tradicije, 140 g. tradicije. Prije nekoliko g. tu tvornicu je kupio francuski lanac … [[Govornik se ne razumije.]] koji proizvodi u Europi isto svježiji kvasac. Evo, nedugo smo čitali u novinama, a ja znam, zbog toga što je na mom području, on tu tvornicu zatvara. Ali, kaj je najgore u svemu tome skupa, zašto zatvara? Ne zbog toga, što se ne isplati proizvoditi, jer ta tvornica je bila profitabilna, znači to znam sa sigurnošću. Tvornica je bila profitabilna, on tu tvornicu zatvara zbog toga što će uvoziti sada Hrvatska svježi kvasac iz Mađarske i kaj je najgore u svemu tome skupa on traži veći profit. To je ono što stranci rade iz Hrvatske. El Dorado. Oni sve mogu. Kupili su tvornicu u Savskom Marofu, zatvorit će 140 godina tradicije, zatvoriti će zato da bi imali bolji profit i uvozimo iz Mađarske. Prije toga su kupili tvornicu u Koprivnici i zatvori li su prije, ne znam, 7-8 godina. Isto su je kupili da bi je zatvorili. Na području bivše Jugoslavije postojalo je mislim, 7 ili 8 tvornica kvasca. Danas, znači sa zatvaranjem Savskog Marofa neće biti niti jedne. To je ono što nas čeka u budućnosti. Stranci će nas kupiti, zatvoriti, a ovdje ćemo biti samo distributivni centar. I možda više ne bude Konzum, nego se bude zvao nekakav, ne znam Otto ili ne znam, nešto. To je strašno i to je tragedija hrvatske zbilje.
Hvala lijepa. Sad ćemo ići na slijedeći klub zastupnika, a to je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
Potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, predstavnici Ministarstva poljoprivrede, dakle, govorimo o Zakonu o OPG-u koji je, uzgred budi rečeno u velikom broju involvirao sugestije koje je dao Odbor za poljoprivredu, što je svakako dobro i pohvalno. Hrvatska će dakle biti jedna od malobrojnih zemalja članica EU koja će dati definiciju OPG-a. Cilj donošenja ovog Zakona je da se odredi OPG kao prepoznatljiv organizacijski oblik poljoprivrede u kojem se obavljaju gospodarske djelatnosti poljoprivrede i s njom povezane dopunske, a dakle, sa svrhom ostvarivanja dohotka ili dobiti proizvodnjom ili prodajom proizvoda, pružanjem usluga na tržištu. Većina država članica EU nema posebne zakone kojima se određuje OPG. Tako da recimo, u Austriji, u zemlji u kojoj naši mnogobrojni, s kojom se dakle, naši poljoprivrednici često uspoređuju, ovo pitanje je uređeno zapravo u 9 zakona. Njemačko zakonodavstvo također ne prepoznaje OPG, već poljoprivredna gospodarstva koja dijeli na čak 3 skupine, ovisno o njihovom pravnom obliku. Iz svega navedenog zaključujemo da neke države u kojima je bavljenje poljoprivredom prilično isplativo, nemaju poseban zakon o OPG-u, dok u drugima oni postoje, no čak ni ta činjenica nije garancija, dakle, nekog agrarnog uspjeha. Ono što nama nedostaje jeste, a što je danas nekoliko puta zaista i rečeno, to je donošenje strategije razvoja poljoprivrede, ali dakle, i bilo bi praktičnije danas govoriti o strategiji razvoja poljoprivrede, ali koja bi bila u skladu sa vremenom u kojem živimo, pa tek onda možda govoriti o Zakonu o OPG-u. Razlozi za donošenje OPG-a su dakle, na jednom mjestu imamo uređeno prava i obaveze OPG-ova. Intencija je, drugi odnosno razlog je intencija da se uredi kroz registar OPG-a, eventualno i spriječe eventualne zloupotrebe koje su do sada se pojavljivale, dakle korištenjem benefita koji dolazi sa statusom OPG-a, dakle, a to su neplaćanje doprinosa, izostanak obaveza davanja računa i slično. Česte su bile situacije zloupotreba. Treća prednost je dakle, potreba da se u registru OPG-a, odnosno upisniku navede što proizvodi svaki pojedinačni OPG. Pa kad netko kaže da mu je led uništio nasad, znat će se pregledom u Upisniku je li doista imao tu kulturu za koju se traži i prijavljuje šteta. Istovremeno dakle, vjerujemo da će prednosti biti i to da će odmah moći dobiti potrebne informacije za obračun štete. Dakle, koliki je prinos OPG-ovac imao prošle godine i koliko je prodao. Izjašnjavanje OPG-ova na način je li im poljoprivredna ili sporedna djelatnost neće ih ništa koštati. Postupno će usmjeriti se OPG-ovi ka profesionalizaciji i razvoju vlastitih kapaciteta i proizvodnju u pružanju usluge. Prednosti koje ovaj Zakon ima i koje treba pohvaliti jesu one koje se dakle, odnose na dom, dakle, na kuću koja neće biti predmet ovrhe, kao i neophodni proizvodni resursi koji su neophodni za obavljanje gospodarske djelatnosti i poljoprivrede, kao glavni izvor sredstava za život. Dakle, nema ovrhe na nekretnini u kojoj stanuje, dakle, Zakon o OPG-ima izdvojiti će tržišne proizvođače od onih koji proizvode za sebe. Zakon će odvojiti poljoprivrednike iz hobija od stvarnih poljoprivrednika, a smatramo da je to ipak važno. U jednoj od stavci Zakona itekako se ide u susret malim poljoprivrednicima, dakle daje im se mogućnost da u radu na sezonskim i povremenim poslovima angažiraju srodnike bez obveze zasnivanja radnog odnosa. Dobar prvi korak koji će omogućiti, dakle, da se OPG razlikuje od ostalih gospodarskih subjekata, te će pomoći uređenju tržišta poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Kao jedna od prednosti ističe se i dalje smanjenje administrativnih i fiskalnih barijera koje usporavaju razvoj OPG-a, kao i njihov lakši pristup tržištu i EU fondovima. I to ponajprije na način da ih se kategorizira na one koji proizvode za sebe i oni koji proizvode za tržište. E, upravo ove dvije stvari smatramo upitnim i o njima bih nešto rekla. OPG-ovci sa koji smo u kontaktu upozoravali su nas dakle, na sporni čl. 15. koji govori o tome da fizička osoba koja radi samostalnog obavljanja gospodarske djelatnosti poljoprivrede ima ekonomsku veličinu gospodarstva veću od kunske protuvrijednosti izražene u stranoj valuti od 3000 eura, postaje obveznik poreza na dohodak ili poreza na dobit. Smatram da je neophodno da se povisi nivo ekonomske veličine gospodarstva koji bi bili izuzetni, odnosno da ga povisimo na iznos od 6-8 tisuća eura. Trenutna veličina od 3000 eura, to je jedan hektar kukuruza i 15 ovaca. Ili jedan hektar kukuruza i jedna krava. I svakako smatramo da je premalen. Treba isteći da SO nije dobit poljoprivrednog gospodarstva, već samo ekonomski rezultat, koji se izračunava, kao pretpostavljani prihod bez rashoda. To je samo ekonomski obujam proizvodnji, predložene 3 hiljade eura je SO je premalo čak i za hobiste a OPG ipak treba biti održiv. Tako da ćemo mi doći u situaciju da proizvođač koji ima recimo 4 krmače prelazi vrijednost SO 3 hiljade eura. Proizvođač koji proizvodi 4 hektara kukuruza prelazi SO 3 hiljade. Proizvođač 1 hektara povrća prelazi također taj iznos. Proizvođač maslina na 1 hektaru ima više od navedenog iznosa. Dobit takvih gospodarstava može biti dakle, izražena u nekoliko hiljada kuna. I sada je opravdano pitanje hoćemo li mi njih sve opteretiti sa plaćanje doprinosa za mirovinsko i zdravstveno, ozljeda na radu, zapošljavanje i drugo. Dakle, to uopće nije stimulativno za ove poljoprivredne proizvođače o kojima govorimo. Dodajem, dakle, da ćemo ih opteretiti i svakako da ta intencija za OPG-ovce nije dobra i u tom smislu će Klub zastupnika SDSS-a svakako uložiti amandman na ovu odredbu. Drugi problem, koji je nekoliko puta ovdje istaknut a i sama ga smatram problema je sjedište OPG-a koji se vodi u registru OPG-a koji je krucijalan za prijave, na veliki broj projekata ruralnog razvoja i EU projekata. Relevantni pravilnici za prijavu navedenih projekata, predviđaju da se projekti u okviru određenih tipova, operacija, mogu provoditi u nasiljima, koji imaju više od 5 hiljada stanovnika, na području jedinice lokalne samouprave, na koje je registriran OPG. Dakle, u malim ruralnim sredinama, ćemo doći u situaciju da oni koji dolaze iz malih jedinice lokalne samouprave, neće dakle, moći niti aplicirati. Već sam u replikama govorila da je čest slučaj da hrvatski državljani imaju zemljište u RH, ali nemaju prebivalište i u skladu s tim oni ne mogu osnivati OPG a složiti ćete se da su to granični i rubni delovi RH u značajnom broju je takav broj slučajeva i nadam se da će se i ovo pitanje odgovarajućim podzakonskim aktima urediti. Još nešto što nije manje važno, ali nije na odmet spomenuti, s obzirom da je ova rasprava trebala biti 8 marta, na Međunarodni dan žena, kada je za ovom govornicom a i u javnosti dosta toga rečeno o nezavidnom položaju žena u RH, smatram da nije na odmet spomenuti da je na dan 31.12.2017. g. bilo 159191 OPG od čega 48350 je nositeljica OPG-a. Dakle, 30,38% su vlasnice odnosno, nositeljice OPG-a. Tada sam planirala čestitati ženama vlasnicama, nositeljicama, članicama OPG-a 8 mart i poželjeti im lakše i bolje uslove rada kao i svakako da to bude veći postotak, jer 30% nositeljica OPG-a svakako je značajan podatak, koji govori o tome, koliko se zapravo malo žena odlučuje na to, da bude, da osnuje OPG i koliko je malo, zapravo onih koji ga i nasljeđuju. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Tomislava Panenića. Izvolite.
Cijenjena zastupnice … [[Govornik se ne razumije.]] dva dijela vaše rasprave … [[Govornik se ne razumije.]] referirao, prvo se odnosi na prijavu štete elementarne nepogode koja nastaje i ja smatram da ipak ovaj upis neće biti relevantan jer samu štetu procjenjivati će povjerenstvo. Jer samo prijavom koja opet za što snosi odgovornost prijavitelj i izvidom na licu mjesta za što je nadležno povjerenstvo, utvrditi će se, zapravo, stvarno jel nastala šteta, da ovi podaci koji će biti dostavljeni, ministarstvu i agenciji, nemamo u tome, da kažemo, nisu referenti. Drugo je pitanje proizvodnih količina, o kojima možemo razgovarati, gdje se uvijek razlikuje po tome, što ministarstvo podrazumijeva pod visinu štete na pojedinom kulturi, koja je to referentna količina. Ja smatram da ovaj podatak, također neće biti relevantan jer upravo radi i ovog što ste napominjali, radi ekonomske veličine neko poljoprivrednog gospodarstva, sami ste naveli, zapravo upitno je zašto je određeno da je to 3000 ekvivalenta, eura, SO ja se isto pitam. Koji je to bio kriterij, jer se tražilo da bude 50000 gospodarstava, pa da bude relevantan sam prijedlog zakona, jer kad bismo podigli ne znam, ja ću sada onako malo i skicirati, vjerojatno netočno al da podignemo da je to 6000 onda ne bi bilo 50, onda bi bilo možda 5000 njih. Zakon za 5000 reći ćete i sami da je ono pitanje jel ga treba kao takvoga biti. I upravo se ta granica, na 3000 puno njih koji su amaterski, bavi se poljoprivredom u manjem opsegu, će biti također obveznici brojnih nameta. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Jeckov.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega, sigurno da će ovaj Zakon o OPG-u u izvjesnom smislu, sigurno regulirati ono što smo do sada imali kao problem, a to je dakle, imamo upisano ono što je, što se, imamo u pisanu kulturu i a složiti ćete se sigurna sam, da ćete se s time složiti, da smo imali situacije, dakle da se naplaćuje šteta za nešto što nije ni postojalo na toj njivi. A isto tako su bile retke situacije da su članovi povjerenstva da su obilazili i da su to kontrolirali. Tako da gotovo sam sigurna da će u ovom smislu biti napretka. A što se tiče SO veličine tog iznosa od 3000 eura, ja ne znam zašto se uopće robuje tome da imamo više od 100 tisuća OPG-ova ili ne znam koliko. Povećanjem ovog iznosa na 6 do 8 tisuća istina bit će manje OPG-ova, ali zato to ne bi bio dio slobode, dakle da li će neko, hoće li neko ili neće imati OPG kao proizvodnu, biti proizvođač ili će to raditi samo iz hobija. Zbog čega je problem ako se napravi i na 30.000 OPG-ova ako se napravi zakon koji će ga precizno i konkretno urediti?
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Jeckov, mislim da se svi možemo složiti manje-više kao što smo i u raspravi tijekom prvog čitanja, ovaj zakon nije nužno nešto loše. Dakle regulirat ćemo nešto što je do sada bilo neregulirano, što nije baš princip u EU, ali evo mi smo tu napravili iskorak. Međutim ono što mene brine je to da li postoji vizija, dakle što ćemo s ovim zakonom? Ovaj zakon će biti dobar onoliko koliko ostali propisi i zakoni zapravo ga podupiru u tome da potičemo OPG-ove ako je to naša namjera. Recimo Zakon o poljoprivrednom zemljištu uopće ne ide u tom smjeru. Treba nam jedna šira vizija i strategija da točno znamo što sa našom poljoprivredom i proizvođačima želimo napraviti. A kada gledate koliko je teško objediniti ovaj veliki broj OPG-ova pod isti zakon, to vam govori čista statistika. Dakle prema zadnjim brojevima koja ja imam 165.107 OPG-ova je registrirano u Hrvatskoj, jako puno složit ćete se, ali 70.499 odnosno 43% nema niti jednog člana. Ja se onda pitam kako će ti OPG-ovi doprinositi razvoju naše poljoprivrede? S druge strane 59.599 nositelja OPG-ova je starije od 65 godina. Dakle imate puno raznolikosti što se OPG-ova tiče od vrlo velikih do vrlo malih i gotovo ih je nemoguće svesti u ove neke pa i financijske okvire i onda reći što je to zaista OPG. Tako da se bojim ako bez jedne šire strategije i vizije što želimo i kako ih želimo poticati, ne samo OPG-ove nego sve poljoprivredne proizvođače ovim zakonom nećemo postići ništa. Imat ćemo zakon koji ne postoji u EU. Da li će on pomoći našoj poljoprivredi, bez ovog prvog dijela nažalost ne.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Jeckov.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Na početku svog izlaganja govorila sam o tome da bi bilo konstruktivnije raspravljati danas o strategiji poljoprivrednog razvoja RH, nekoliko puta smo čuli da smo imali zadnju strategiju 2002. godine, to je poražavajuća činjenica. Sigurno da smo u međuvremenu kao društvo itekako napredovali i sigurno da je nešto čime bi se u Ministarstvu poljoprivrede odnosno da bi se strategijom itekako trebali pozabaviti. Niz je nepravilnosti koje su se događale i do sada sa OPG-ima, dakle bilo je zloupotreba kao što sam govorila i tih raznih benefita i ne znam oko plave nafte i oko neizdavanja računa i oko zloupotrebe poticaja odnosno uzimanja nezakonitog poticaja, pa smo pripremajući se za ovu raspravu naišla sam na podatke koji su govorili da su postojali OPG-ovi koji su se bavili stočarstvom nisu imali nijednu kravu, pa su postojali poljoprivrednici koji nisu imali hektar zemljišta, sve su to pitanja za koja očekujemo da ovaj zakon, da unaprijedi, da konstruktivno uredi, a o njegovim učincima, moći ćemo s vremenske distance sigurno ponovo razgovarati.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Jeckov. Dakle s pravom kažete, upozoravate ajde prije svega vezano za ove 3000 eura, slažem se s vama i podržat ću vaš amandman da je premal taj iznos. Međutim, ja vas molim isto tako da podržite moj amandman koji sam … vidjet ćete ga poslije i s pravom upozoravate da mali OPG-ovi će teško doći do sredstava iz fondova europskog u tom smislu mogu pomoći zadruge. Evo zadruga u Jugozapadnoj Engleskoj oko koje se okupilo 33 OPG-a oni su napravili značajne iskorake. U početku je zadruga bila usmjerena na razvoj kratkih opskrbnih lanaca, izravnu prodaju potrošačima, restoranima i maloprodajnim outlet prodavaonicama kako bi mogla imati veći udio od dobiti od svojih proizvoda, izgraditi odnose sa svojim potrošačima i podići svijest sa svojim poljoprivrednim gospodarstvima. To ih je dovelo do zaključka da su im potrebna postrojenja za obradu da bi svojim proizvodima dodali najveću vrijednost. Godine 2008. osigurali su sredstva kroz svoju lokalnu akcijsku grupu Lider i izgradili višenamjensku staju kao projekt zajednici uključujući prostoriju za cijeđenje i konzerviranje, postrojenje za obradu bilja, prostoriju za rezanje mesa i mljekaru, da ne čitam dalje, dakle uspjeli su u tome. Vidjet ćete kada pogledate amandman, a riječ je ovdje o zadrugama OPG-a koji su praktički u jednakoj vrijednosti. A još na kraju što se tiče žena, da, dakle 120.000 OPG-a nositelji su muškarci i vidite to se tiče Zakona o nasljeđivanju i ovaj zakonski prijedlog to nije mogao uzeti ili možda je mogao uzeti u obzir jer prema Zakonu o nasljeđivanju jasno je da muški potomci nasljeđuju obično OPG-e i možda bi u zakon trebalo staviti savjetnika za nasljeđivanje ili ovako da kažem, možda bi u zakon trebalo ugraditi da ako bračni drug je nositelj da obavezno i drugi mora biti nositelj, tj. ako je muž nositelj OPG-a automatski je onda i žena nositelj. Eto to je jedan od prijedloga.
Hvala lijepa. Odgovor poštovane zastupnice Jeckov.
Uvaženi kolega. Hvala vam ukoliko ćete podržati amandman SDSS-a, to je zaista vrlo kolegijalno. Vaš amandman ću pogledati pa ćemo dalje o njemu razgovarati, ali moram vam reći da nijedan Zakon o nasljeđivanju ne određuje nasljednica odnosno nasljednika, to ne postoji. Zna se tko je tko u nasljednom redu i tu nema tu se ne robuje rodnoj ideologiji već znači samo nebitno je jesi li muškarac ili žena. Ono što sam htela reći a što je istina to je da veoma mali broj žena nasleđuje. Naprosto to je predrasuda, to je patrijarhalni odnos društva prema ženama gde uglavnom nasleđuju muška deca ali ne i žene. Izuzimajući ukoliko, dakle kada su jedinice. To je nešto što je još uvek jedan, to je nasleđe prošlosti i sigurno da ne odgovara savremenim trendovima. Hvala.
Hvala. I zadnja replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice kazali ste da zakonom je omogućeno znači stranim fizičkim osobama da budu vlasnici OPG-a, da imaju OPG a dovoljno je i boravište, dok hrvatski građani su tu diskriminirani. Znači hrvatski građani su diskriminirani ne samo po tom pitanju, nego i po pitanju u poljoprivrednog zemljišta jer hrvatski građani, državljani ne mogu kupit u Mađarskoj poljoprivredno zemljište od 2020. Pa daj malo mi pojasnite. Ja sam čuo da ste vi za taj dio. Možete mi pojasniti za točno koje ste vi skupine građana što se tiče ovoga zakona da mogu strani. Dovoljno je strane fizičke osobe, stranci da mogu biti OPG otvoriti, a dovoljno im je boravište, a hrvatski građani su tu diskriminirani. Pa evo ako možete nabrojiti o kome se tu radi.
Odgovor poštovana zastupnica Jeckov.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, niste me baš dobro pratili. Ja sam govorila o tome da su česti slučajevi da u graničnim područjima se događa da su hrvatski državljani nasledili ili imaju zemljište u RH, ali nemaju prebivalište. Žive recimo u Bosni i Hercegovini, žive recimo u Republici Srbiji. I oni su obespravljeni, oni dakle ne mogu osnivati OPG-e u Republici Hrvatskoj. Pa tko će, oni naprosto imaju tu zemlju. Zašto oni ne bi mogli osnovati OPG? … [[Upadica Bulj, ne čuje se.]] Ja govorim o hrvatskim državljanima. Oni osnivaju OPG naspram svog prebivališta. Ja sam u svojem, u javnoj raspravi ja sam o tome već govorila. U javnoj raspravi je postojala tzv. pretežno obavljanje delatnosti i to je ona razlika između toga gde se nalazi zemljište i onoga gde je sedište vlasnika, a to je opet jedno drugo čitanje koje također možda trebalo polemizirati, ali evo nemamo vremena.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Evo već smo u prvom čitanju skoro svi se složili da se radi o jednom zaista bitnom zakonu, zakonu koji treba donijeti. Takav zakon do sad nije postojao u Republici Hrvatskoj i ovo područje bilo je regulirano mnogim zakonima. Ne kažem da je bilo to loše, ali često su ti zakoni bili i kontradiktorni pa se trebalo tražiti i dodatno tumačenje koji će se zakon primjenjivati. Tako je dobro da se donese jedan cjeloviti zakon iz ovog područja, jer znamo da postoji Zakon o obrtu, Zakon o trgovačkim društvima a čuli smo da je 97% onih koji se bave poljoprivrednom djelatnošću upravo u organizacijskom obliku OPG-a, pa dakle tim više je ovaj zakon i potreban. Da li će taj zakon riješiti probleme u poljoprivredi toga smo svi svjesni, neće. Ali ako će i malo doprinijeti da situacija u poljoprivredi bude bolja, da budemo organiziraniji, da znamo po kojim pravilima treba postupiti, da ta pravila ne budu komplicirana nego da stimuliraju ostanak na selu puno smo napravili. Konstantno pričamo o odlasku stanovništva iz Hrvatske i to je činjenica. Odlazi se iz gradova, ali najviše se odlazi sa ruralnih područja, odlazi se sa sela. Ne treba nas to čuditi jer svi znamo kakvi su uvjeti života na selu i da se oni bitno razlikuju od onih života u gradu. Možemo tu govoriti o raznim stvarima, možemo govoriti o infrastrukturi, možemo govoriti o lošim cestama, čak nedostatku pitke vode, nedostatku vrtića, velikoj udaljenosti škola, nedostatku javnog prijevoza. Pa ako se nema vlastiti auto često je nemoguće doći do liječnika ili pošte, banke i slično. Osobi koja živi u malom mjestu, osobi koja živi na selu teže je i pronaći posao. I zato treba stimulirati svakog onog koji želi ostati živjeti na selu, pa čak i ako negdje je zaposlen i ako mu je to drugi dohodak i ako je osiguran po osnovi drugog dohotka, po drugoj osnovi treba stimulirati da ostane živjeti i raditi. Jer teško će netko živjeti sa 3000 kuna, ali ako ima malo zemlje i ako to obradi proizvest će da prehrani svoju familiju, a često će stvoriti i još ostatak tržnih viškova koje će plasirati i zato je važan taj dio. Ako se radi o 160 000 OPG-ova to su ljudi koji žive na selu, jer stvarno su rijetki oni koji bi živjeli u gradu, a imali OPG u selu, odnosno u ruralnom području. Doduše ima i takvih, ali mislim da su oni jako mali broj je takav. Zakonom je predviđeno razlikovno definiranje što je to mali poljoprivrednik, a što je to onaj poljoprivrednik koji je tržišno orijentiran. Mi govorimo tu o ovim malim poljoprivrednicima koji se poljoprivredom bave u vrlo ograničenom obuhvatu, odnosno statistička SO vrijednost im je manje od 3000 i takvih imamo 110 tisuća OPG-ova. Ima 89 tisuća onih koji koriste površine manje od 3 ha, ali ima još 21 tisuća onih koji su upisani u Upisnik, a također im je vrijednost ispod 3000 eura SO. Da li je ta visina od 3000 eura pravedno određena? Svi znamo da neka granica mora postojati. Govorili smo tu i da li bi takvih možda bilo još više da povisimo tu granicu. Možda bi ipak zbog ovih svih obaveza koje će im se nametati ako su iznad 3000 valjalo razmisliti da li postoji mogućnost da se bar nešto poveća još ta granica. Ipak, ovaj Zakon je prije svega namijenjen onima koji se bave poduzetničkom djelatnošću poljoprivrede, dakle oni koji proizvode za tržište, tržišno su orijentirani i njima se najviše bavi. Mada napominjem, svaki nam je OPG važan. I ono što je možda još tu dobro napomenuti je da i ovi mali, koji su do 3000 ovim Zakonom neće izgubiti nikakva prava koja imaju u ovom času, a što postoji bojazan među našim OPG-ovcima. Zakon je prošao kroz dva savjetovanja, o njemu smo u prvom čitanju ovdje u Saboru raspravljali više od 6 sati. Bilo je mnogo konstruktivnih kritika i prijedloga. Drago mi je da je veliki dio njih prihvaćen, bez obzira da li dolazili od većine ili od oporbenih zastupnika, što samo dokazuje da nam je svima cilj zajednički, a to je što bolje Zakon o OPG-u i reguliranje, ali i olakšavanje života i rada na selu. Tako u čl. 19. sad je jasnije propisano određivanje središta OPG-a. Tu smo danas isto se mnogo puta osvrnuli na to gdje je definirano da je za fizičku osobu koja ima prebivalište na području RH, sada ta adresa ujedno i sjedište OPG-a, a za građane čije ne prebivalište na području EU i Švicarske, adresa OPG-a je adresa boravišta. Smatramo da ne bi bilo loše razmisliti da o tome, da ako već je takovo rješenje, da zapravo se tu unese i da svi državljani RH mogu koristiti da osnuju to OPG i prijave prebivalište ako imaju resurse za proizvodnju. Izražavamo i zadovoljstvo što su prihvaćene primjedbe na čl. 48. kojim je regulirano postupanje inspekcije, tako da sada imamo definiciju tog članka kao nadležni poljoprivredni inspektor će rješenjem izreći opomenu nositelju OPG-a i odrediti rok za uklanjanje utvrđenih nedostataka odnosno nepravilnosti ako ih je utvrdio u inspekcijskom nadzoru. To je mnogo bolje rješenje i svi smo se u tome složili i sretni smo da je to prihvaćeno jer kod ovih manjih prekršaja da nema odmah tih kazni koje su bile predviđene od 1500 do 15 tisuća kuna iako sad imamo isto dvije razine tih kazni od 700 do 1500 i od 1500 do 15 tisuća. Zakoni se trebaju poštivati, ali prije svega treba pomoći u rješavanju takvih situacija, jer opet napominjem, svim moramo biti sretni da ljudi žele još živjeti na selu uz sve one nedostatke i probleme s kojima se susreću. Mnogo primjedbi bilo je na nereguliranost proizvodnje i zajedničke prerade i sličnih situacija, tako da je sada dodan st. 3. u članku 14., a to je da OPG može radi boljeg iskorištavanja resursa za upisane dopunske djelatnosti iz čl. 13. ovog Zakona u dijelu proizvodnje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda na OPG-u, te pružanja ugostiteljskih usluga na OPG-u s drugim OPG-ovima sklopiti ugovore o zajedničkoj proizvodnji. Naravno da je dobro da će sad netko koji inače već plasira svoje proizvode, dal je to vino, da li je to nešto slično, moći od susjeda koji proizvodi bučino ulje ili maslinovo ulje u drugim dijelovima ili med plasirati i ponuditi i taj dio i biti će svi zadovoljni. Biti će zadovoljni poljoprivrednici, ali biti će zadovoljni i potrošači jer će na jednom dobiti kvalitetnu ponudu domaćih proizvoda. Izvršena je promjena u čl. 18. gdje se izraz tvrtka OPG-a zamjenjuje izrazom naziv OPG-a i također smatramo da je to dobro rješenje jer u ovom momentu kako kad bi išli to mijenjati, ne samo da bi trebali žig i ostale evidencije, nego svi znamo što još to iza toga slijedi. Promjena kod svih ustanova, pa čak i kod banaka i svih ostalih gdje smo mi evidentirani pod tim nazivom trebalo bi sada to mijenjati tako da nam je drago da je prihvaćen i taj prijedlog, odnosno ta promjena. Također se jasnije definira tko su članovi OPG-a, njihova prava kad su članovi obiteljskog kućanstva, te mogućnost ostanka u svojstvu člana OPG-a i nakon što osoba prestane biti u obiteljskom kućanstvu, ali i dalje radi na OPG-u iako je promijenila adresu, da li je možda u susjedstvu ili susjednom mjestu, ali ona i dalje je član može biti tog OPG-a. Naime, do sad je bilo da su se morali u roku 15 dana izvršiti brisanje takvih članova OPG-a ukoliko su promijenili adresu i oni su mogli i dalje ostati raditi, odnosno pomagati kao članovi po ovom drugom Zakonu, ali nisu više mogli biti članovi upisani u Upisnik i nisu imali mogućnost pomagati u dopunskim djelatnosti. Kvalitetno rješenje je brisanje dijela čl. 29. pa je sada moguće da nositelj OPG-a istovremeno ima i upravljačka ili vlasnička prava u poduzećima koja su registrirana za poljoprivredne djelatnosti, dakle ako je suvlasnik, može imati i svoj OPG i ono što smatramo izuzetno dobrim je i to da je brisano solidarno jamstvo. Dobra je i izmjena što se tiče ovrhe. Međutim, kada pogledamo sve ovo na čemu se ne može izvršiti ovrha, a to je na djelu poljoprivrednih resursa iz upisnika koji su nužni za obavljanje njegove djelatnosti gospodarske na nekretnini koja je u vlasništvu OPG-a i člana OPG-a u kojoj živi, ako je tražbina manja od 20.000 kuna prije pokretanja ovrhe i kada OPG posjeduje žive životinje koje se ne mogu prenijeti. Međutim, sada je problem kada takav OPG dolazi u banku i želi podići kredit. Što on može ponuditi kao garanciju plaćanja? Tu stvarno se bojim da koliko smo išli na ruku tim našim OPG-ima da smo im na neki način i vezali ruke upravo kod tog financiranja njihovog poslova pa možda će se tu još nešto vidjeti i s bankama što bi one bile voljne prihvatiti u takvim slučajevima. Mnogi članci ovog zakona dodatno će se regulirati pravilnicima. Nadamo da se će ti pravilnici biti jednostavni i da će olakšati poslovanje našim OPG-ovima. Vjerujem da neće zahtijevati da svaku večer nakon povratka s polja, štale ili gdje se bilo čitav dan i radilo, naš poljoprivrednik neće morati još sat, dva ispunjavati razne formulare, tiskanice i evidencije. Naime, svi znamo naši poljoprivrednici će raditi, oni su vrijedni, ali što se tiče papira tu treba stvarno maksimalno olakšati. I na kraju samo da velim da će klub HNS-a svakako podržati ovaj zakon i da smatramo da je on prvi korak ka boljoj brizi o našim poljoprivrednicima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći je Klub zastupnika HSS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnike sve vas pozdravljam u ime kluba HSS-a i evo nekoliko osvrta na predloženi Zakon o OPG-ima. Naime, prije svega drago nam je da aktualna Vlada i ministar provodi one politike za koje se zalagao i HSS u kampanji i u svom djelovanju, a to je prije svega da se regulira poljoprivreda kao strateška grana RH koja mora imati i svoje posebne zakone, pa smo evo pozdravili i donošenje Zakona o nepoštenoj trgovačkoj praksi što je bio dio naših najava, Zakon o poljoprivrednom zemljištu, iako evo i sad protestiramo zbog sporosti zbog toga što još uvijek nema natječaja na terenu obzirom da je dosta ugovora isteklo o zakupu poljoprivrednog zemljišta i naravno ovaj Zakon o OPG-ima koji bi trebao biti alat da zaštitimo OPG-e i da im stvarno damo značaj da bez njih nema razvoja poljoprivrede, a nema proizvodnje hrane u RH i da moramo definirati što je to OPG, tko je osnivač, gdje se osniva i s čime se bavi to OPG kao i ostale odrednice. I ono što treba naglasiti da sam zakon kao što je većina već i rekla, neće donijeti boljitak hrvatskoj poljoprivredi bez promjene i ostalih zakona i politika u RH, ali je dobro da se RH i nadležno ministarstvo odlučilo na donošenje ovog zakona i da po tome budemo posebni da na taj način još jednom pokažemo da nam je stvarno stalo do poljoprivrede i do OPG-a. Da je tomu tako govore i podaci da stvarno se moramo ozbiljnije pozabaviti OPG-ima, da danas u Hrvatskoj imamo negdje oko 194.000 OPG-a od toga je 2954 trgovačkih društava, 2174 obrta, 347 zadruga, 192 ostala oblika i 159.191 OPG. Ovaj predloženi zakon u mnogome sliči na Zakon o obrtu i mnogim svojim odredbama, ja sam si dao truda pa sam usporedio odredbe ovoga zakona i odredbe Zakona o obrtu gdje je najveći dio članaka praktički je poistovjećen jel je korištena podloga Zakona o obrtu. I dobro je da predlagatelj koristi aktualne zakone u RH kao podloge za nove zakone, ali ovo sam rekao zato što je ovim zakonom trebalo definirati OPG i dati im prostora da se razvijaju, da ih je više i da se proizvodi više hrane, da se ne dovedemo u situaciju kao što je u obrtništvu jer da je Zakon o obrtu toliko dobar onda bi i obrtnicima u RH bilo dobro. Ali nažalost veliki broj njih zatvara svoje obrte i govore o prenormiranosti države, govore o prevelikom poreznom opterećenju i govore o onom najvećem problemu, a to je da svaki obrtnik za svoje poslovanje odgovara cjelokupnom imovinom. Ako te i takve iste terete ostavimo na OPG-u, bojim se da nećemo postići cilj da imamo više OPG-ova u budućnosti i da se bave poljoprivrednom proizvodnjom nego će se nastaviti onaj trend koji je spomenut 2011. do 2015. da smo preko 40.000 OPG imamo manje u upisniku što nije dobro i nešto se mora konkretnije učiniti da se promijeni situacija u RH, a pogotovo u poljoprivredi. I zbog toga naglašavam da ovaj zakon ne bi trebao biti novo opterećenje, nova administrativna barijera, nova porezna barijera OPG-ima i poljoprivredi. A iz ovog uvodnog dijela može se iščitati u mnogom dijelu prati Zakon o obrtu. Naravno da ja želim da se i u obrtništvu promijeni situacija, da se i tu kroz različita porezna rasterećenja, parafiskalni nameti i ostalo smanji pritisak na obrtništvo i da im se da šanse da razviju isto tako i OPG-ima. Kada je konkretno riječ o ovom zakonu pridružili bi se prijedlozima koji su već izrečeni u članku 9. da se OPG može osnovati odnosno nositelj može biti samo onaj tko ima prebivalište u RH. Na taj način štitimo svoju državu, svoju poljoprivredu i želimo dati jasan zakon, nemamo mi ništa protiv da dođe nekakav Nizozemac ili Nijemac u Hrvatsku da se tu nastani i živi, a onda kad tu živi da se bavi nekom proizvodnjom pa nek' se bavi i poljoprivredom, nek' prenese svoja pozitivna znanja i iskustva iz svoje države i nek' dođe tu, ali nek' ima i prebivalište tu i nek' plaća poreze u RH. To je poanta priče, da mi jačamo svoju državu i svoju poljoprivrednu proizvodnju. Dalje u članku 15. predlažemo da se doda da niti jedan član OPG-a ne samo da ne može imati još i obrt nego ne može imati ni poduzeće. To je izostavljeno, ne znam zašto, mislim da je trebalo staviti ako ne može imati i obrt onda ne trebati imati ni poduzeće odnosno d.o.o. jer svjesni smo da je u prošlim natječajima bilo stvaranja uvjeta, izvrdavanja zakona da bi se stvorili uvjeti, da bi se mogli javiti na natječaj i za zemlju i za eu novac iz programa ruralnog razvoja i to nije dobra praksa i zato treba ovdje ugraditi i ako već ne može imati obrt, ne možemo imati niti poduzeće. Također u članku 18. kad je riječ o onim obveznom označavanju OPG-a, to je po nama u redu kad je riječ o mjestu odnosno prebivalištu, o mjestu gdje OPG posluje i gdje ima nekakav izdvojeni poslovni pogon ali da se mora označavati i strojeve, opremu koja se koristi u toj proizvodnji, da se mora označavati i izdvojena mjesta na otvorenom, to se da iščitati da se mora praktički označiti svaku katastarsku česticu na kojoj se bavi poljoprivrednom proizvodnjom OPG. Nejasno je napisano, mislim da je predlagatelj mogao to preciznije napisati i zato je ovako iz kluba HSS-a, iz udruga OPG-a i pitanje i kritika i tražimo da se to briše u tom pogledu ćemo i uputiti amandman jer nemoguće je označiti svih 100, 200, 300 čestica na kojima radi jedno OPG i ukoliko neko nenamjerno ne označi neku česticu ili neko zlonamjerno mu skloni tu tablu i dođe inspekcija, platit će kaznu i do 15 000 kuna. Mislim da to ne bi trebalo biti u ovom zakonu na taj način regulirano. Također bi se osvrnuli na članak 23. gdje se govori da OPG mora biti upisano u upisnik OPG-a i plaćati obavezno mirovinsko i zdravstveno osiguranje i tu se vraćamo na onaj dio oko standardnog outputa, ukupnog obujma proizvodnje OPG-a, to sam već i govorio i u prvom čitanju i tražio da se to izmijeni, drago mi je da i klub SDSS-a to spomenuo i da će uložiti amandman, praktički je cijela rasprava iz prvog čitanja koju smo imali mi u ime kluba HSS-a već rečena ali ja ću je još jednom ponoviti da nije dobro da definiramo standardni output kao 3 000 eura protuvrijednost jer to nije dobit tog OPG-a nego je to ukupni promet koji tokom godine ostvari neko OPG bez troškova proizvodnje. I ako jedno OPG a ima ih 89 000 koji koriste manje od 3 ha i većina njih spada u kategoriju do 3 000 eura, ima ukupni prihod oko 22 000 kuna, morat će platiti i mirovinsko i zdravstveno i ne samo nositelji nego i svi članovi upisani u upisniku u okviru OPG-a ukoliko ne ostvaruju po nekim drugim zakonskim osnovama pravo na mirovinsko i zdravstveno. To vam je negdje oko 7 000 godišnje po članu. Znači ako imate ukupni promet 22 000 kuna a trošak 7 000 kuna, samo za mirovinsko i zdravstveno, logično je da to OPG se neće prijaviti, da će se ugasiti i da će ići u neku sivu zonu ili će pakovati kofere i u Njemačku ili Irsku opet iz Hrvatske, opet iz Slavonije. Mislim da je razumno to još jednom razmotriti i mi ćemo uložiti amandman i tražimo od predlagatelja zakona da prihvati ovaj amandman uz ovakvo obrazloženje da je to ekonomski neodrživo. Može ostati 3 000 eura da se on upiše u upisnik OPG-a itd., ali kad je riječ o obvezama iz mirovinskog i zdravstvenog, nek' se ugradi ovaj u ovaj zakon da to bude veći iznos koji ćemo mi predložiti jer čekati da se promijeni zakon o mirovinskom i zdravstvenom a koji se tiče OPG-a, dotle će pola OPG-a zatvoriti svoja vrata koji su okviru a rekli smo, ima ih skoro 90 000 koji su u tom pragu. Također bi se osvrnuli i na članak 28. gdje je već bilo riječi dana jednom domaćinstvu, na jednoj kućnoj adresi praktički dalo bi se prevesti možemo imati samo jedan OPG. Naš je prijedlog da se tu izmjeni taj članak i da se stavi da može biti više OPG-a na jednoj kućnoj adresi upravo iz razloga što imate u jednom dvorištu koje se nije podijelilo 2, 3 generacije koje rade i dali su šansu mladom članu obitelji da osnuje svoj OPG, dali mu dio zemlje, dio proizvodnih resursa i mi smo skupa želimo da se više mladih bavi poljoprivrednom proizvodnjom, zašto ih onda sad ograničavati da se spajaju u jedno jer tamo lijepo stoji u članku 22. može se dva OPG-a spojiti u jedno. Ostavimo to njima na dobrovoljnoj bazi, nemojmo ih ograničavati da moraju jer tu su u koliziji članak 22. i 28. Ako smo tako rekli mogu se spajati u jedan OPG, nemojmo ih ovdje siliti odredbama članka 28. da se moraju spojiti u jedan OPG, na taj način destimuliramo mlade ljude da se bave poljoprivredom. I tu također treba definirati da li student mora biti upisan u upisnik OPG-a i da li može biti nositelj OPG-a i redovni student. To je pitanje s terena, nije jasno definirano u člancima ili bar nije dali iščitati da li može zadržati sva studentska prava i biti nositelj OPG-a. Pa evo tražimo od predlagatelja da to obrazloži i mislimo da na taj način ako stvarno želimo da se mladi bave poljoprivredom, ako želimo da se stručno usavršavaju pogotovo ako će studirati agronomiju, veterinu, šumarstvo, neku struku koja je vezana za obiteljsku poljoprivredu i poljoprivrednu proizvodnju, nema razloga da ih onda tu ograničavamo, treba vidjeti te mogućnosti. Evo to su neka od glavnih primjedbi koje sam rekao. Također u zakonu gdje se govori o tome tko je član OPG-a primjedba od agronomske struke a vjerujem i od ostale struke je da se premalo dalo na važnosti da član OPG-a ima i srednju stručnu naobrazbu iz poljoprivrede ili agronomsku iz visoke stručne spreme i da se to stimulira mlade da su svjesni da samo znanjem mogu biti konkretni i usvajanjem novih tehnologija konkurenciji iz Europe s kojom se u biti i takmiču na tržištu poljoprivrednih proizvoda. I zato je još jednom važno naglasiti struku, edukaciju, cjeloživotno obrazovanje i ovdje također spomenuto udruživanje. Ne može i ne mora se ovim zakonom definirati na koji način se udruživati i kako stimulirati udruživanje u zadruge, u proizvođačke organizacije ali mislim da ostale zakonske odredbe drugih zakona nisu dovoljno tu stimulativne da ne potiču još uvijek dovoljno naše ljude da postanu svjesni da samo udruženi mogu biti konkurentni na tržištu i tu se mora naći … [[Govornik se ne razumije.]] kako to riješiti. A onda sigurno nećemo imati ni problem sa blokiranim OPG-ovima, to sam već u replici državnom tajniku spomenuo jutros gdje je velik broj a spominje se brojka od 50-ak tisuća OPG-ova koja su blokirana i da je taj njihov dug od 2011. do 2017. narastao skoro 100% i da jednostavno ti ljudi koji su kroz operativne programe i zbog ekonomske krize i zbog narušavanja tržišta poljoprivrednih proizvoda došli u teškoće su ostavljeni sami na tržištu i nalaze se u onoj skupini blokiranih. Mislim da smo uz ono što je stavljeno u zakon da se dio imovine koji im služi za poljoprivrednu proizvodnju ne može ovršiti da je trebalo naći ili kroz ovaj zakon ili ubrzo kroz neke druge odredbe drugih zakona, načina i rješenja kako tim ljudima pomoći jer ako se moglo iz HBOR-a pomoći sa 60-ak milijuna kuna Agrokoru, kada se već znalo da je u financijskim teškoćama onda se mora naći načina i da se stimulira ovih 50-ak tisuća građana u OPG-ovima koji su blokirani jer jedini je to način da sačuvamo život i proizvodnju u ruralnim prostorima, pogotovo Slavoniji, Baranji i Srijemu. Također treba dalje raditi na edukaciji potrošača da kupovanjem hrvatskih proizvoda, mlijeko iz hrvatskih farmi, medom sa hrvatskih livada i slično možemo sačuvati radna mjesta i poljoprivrednu proizvodnju u Hrvatskoj i naravno pojačati kontrolu na uvozu poljoprivrednih proizvoda. Rekao sam već u replici da nije dobro da smanjujemo kontrole na granicama a smjenjujemo pomoćnika ministra koji je rekao smanjite opterećenje i pritisak porezni i inspekcijski na naše obrtnike i poduzetnike. Onda poruka mora biti obrnuta, pomozimo našim obrtnicima, kupujmo hrvatsko, sačuvajmo hrvatski poljoprivredni proizvode, jedino na taj način možemo imati kvalitetnu poljoprivrednu proizvodnju i dostatnost hrane. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Vlaović, javio sam se za repliku iz nekoliko razloga, iz razlog što praktički cijeli dan kroz raspravu se provlači nekoliko teza. Prvo, obrt i OPG se međusobno isključuju iz jednostavnog razloga što prema Zakonu o obrtu, obrt je vezan na osobu. Isto je tako i OPG vezan na osobu. I ne može imati i jedno ni drugo. A razlika između obrta i poduzeća što vi možete biti vlasnik poduzeća i nikakve druge veze s tim poduzećem nemate. Imate zaposlene, direktora koji upravlja poduzećem, sve skupa. Međutim, kod obrta i OPG-a to je praktički ista priča. Netko se bavi proizvodnjom šarafa, netko se bavi uzgojem telića. I prema tome to je isto. Druga stvar što se tiče označavanja zemljišta, zemljište se ne treba označavati jer u Arkod mapi postoji točno vlasništvo zemljišta, ukucate, uđete na stranicu i vidi se tko je vlasnik. Ali ono što morate označavati, morate označavati prodajna mjesta ili bilo koje drugo mjesto gdje obavljate ili prodajete nekakve svoje proizvode. A što se tiče mirovinskog i zdravstvenog, prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju svi građani RH koji nemaju po nikojem osnovu zdravstveno osiguranje njima je zdravstveno osiguranje dužno osigurati država i uplatiti. Prema tome, ako netko ima OPG neovisno o njegovom ekonomskom kapacitetu prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju u njemu se određuje osnovica za zdravstveno osiguranje, isto mu se tako određuje osnovica za mirovinsko osiguranje. Prema tome nemojmo težiti ovdje da ovim zakonom reguliramo nešto što je već regulirano drugim lex specialis zakonima. Jer ako vi mislite da Zakon o OPG-u sve to može propisati onda je to nekakav zakon koji će biti nadnaravan. Prema tome, poštujmo zakone koje imamo u ovom trenutku. Ili ako želimo nešto promijeniti onda moramo vezano promijeniti sve zakone. Evo ovo sam osjećao za potrebu reći jer naprosto neke stvari se međusobno kose.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Šuker, ja bih se usudio reći da su naši poljoprivredni proizvođači u ovakvim okolnostima kada su prepušteni sami na tržištu već posjeduju neke nadnaravne sposobnosti kada su preživjeli i u ovolikom broju 159. Naravno da se slažem s vama da je obrt i OPG isto i da ne može jedna osoba imati obrt i OPG ali ne bi trebao imati ni d.o.o. iz razloga što su na taj način stvarani umjetni uvjeti za prijavu na natječaje i za zemlju i za programe iz mjere 4.1.1., znate i vi sami dosta o tome. I zbog toga smo to predložili jer nema razloga ako netko se stvarno želi baviti poljoprivrednom proizvodnjom, imati OPG, biti nositelj ili član OPG-a da još osniva i d.o.o. . Već tu odmah se stavlja sumnja zašto osniva d.o.o.. Ajd' vi recite zašto bi netko još osnivao i d.o.o kad može poslovati i kao OPG. Očito da je … [[Govornik se ne razumije.]] i nekakvih umjetnih uvjeta za javljanje na nekakve natječaje. Ali evo, mi ćemo uložiti amandman u tom pravcu pa se nadamo da će se o tome još raspraviti i razmisliti. Naravno da se ne mogu s vama složiti da se ne mora po zakonu označavati katastarske čestice. Ja se slažem s vama, stoji sve u Arkodu, u Upisniku, sve stoji i nema potrebe. I u poslovnim knjigama svatko će unijeti sve svoje u evidenciju. Ali u članku 18. u stavku 4. stoji da se mora označiti mjesto na kojima se djelatnost obavlja ako se radi o djelatnostima na otvorenom, kako bi vi to iščitali? … [[Upadica se ne čuje.]] A nije, zato kažem, treba precizirati pisac. Evo, zbog toga ćemo uložiti amandman da se to briše, ako već nije preciznije napisan. Ne pa to nije ništa politiziranje, nego da pomogne našim OPG. Jer kada vam dođe inspektor na neko izdvojeno mjesto, ne nađe oznaku OPG, do 15000 kn je kazna. Zašto bi to doveli u takvu situaciju inspektora i OPG-a, odnosno nositelja. Tako da evo, ja vjerujem što smo htjeli reći ovim amandmanima.
Hvala. Sljedeća replika je, ajmo mirno, ne iz klupa, sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Vlaović, nalaz državne revizije u jednom dijelu, piše kako inspektor nije mogao pristupiti bazi podataka, to piše u nalazu državne revizije. Znate to su stvari koje nisu dobre. Kada govorimo o ovom zakonu i kako sam ga ja protumačio, stoji u obrazloženju, kaže obzirom da OPG ne može stjecati prava i obveze, te ne može biti stranka u postupku, nego je to uvijek fizička osoba, nositelj OPG, pojedine institucije, pogotovo investicijske banke, često ne prepoznaju OPG kao organizacijski oblik i poduzetnika i gospodarskih subjekata. Mi govorimo dakle, ovdje o novcu, kroz ovaj zakon. O novcu koji je potencijalno raspolaganje OPG-ovima i do kojega bi oni trebali doći. I u tom smislu, mali OPG, teško će i kroz ovaj zakonski okvir, teško će biti prepoznat od banaka, koji u ovom trenutku na hrvatskom tržištu, nude, daju prevelike kamate. Ono što bi trebalo biti nužno, na čemu bi se, ne samo ministarstvo, nego i Vlada RH, trebali pozabaviti, da se što više snize kamate, naravno nije to jednostavan proces, to traje. I zašto se OPG ključna? Vidite u EU, čak 60% gospodstava u kategoriji najvećih gospodarstava, većih od 100 hektara su OPG. Mi smo imali ti čak raspravu, trebali ograničiti količinu hektara? Ne treba ništa ograničavati. Najbolje kad imate novaca, onda imate slobodnu proizvodnju. Ako nemate novaca, idete na ugovornu proizvodnju, a znate što je najgore? Kada uopće nemate proizvodnje. U Donjem Miholjcu, čovjek je stavio na bubanj svoju kuću, kuću svoje djece, sve je založio kao hipoteku, da bi dobio kredit do poslovne banke, HBOR mu je zaustavio to, jer znate zašto? Pitali su ga kolika će biti cijena svinjskog mesa za 5 g., tko to može znati? Te stvari se treba rješavati OPG-ovci moraju dolaziti do novca, onda će biti stvari u poljoprivrednoj proizvodnji bolja. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Žagar, naravno da se slažem s vama, da OPG i ovim zakonom i drugim zakonima moraju biti nositelji razvoja poljoprivrede i proizvodnje hrane u RH. Trebali bi imati jednake uvjete u svim institucijama, bankama kao što to imaju i druge tvrtke. Ne samo i jednake, nego usudim se reći i bolje, jer do sada, bez ovog zakona, bez statusa njihovog, oni su bili vrlo teško bi pronalazili put do banke, do kredita, do investicija. Jer pogotovo kako je nastupila ova ekonomska kriza, embargo prema Rusiji i jednostavno je došlo do poremećaja na tržištu poljoprivrednih proizvoda i jednostavno su OPG naša prepuštena sama sebi na tržištu, pogotovo ovi koji su kroz operativne programe dizali farme za proizvodnju mlijeka, a imamo rezultat da je 65% proizvođača mlijeka napustilo tu proizvodnju. Jer nemoguće ako vam je banka, kada vam je kroz operativni program davala kredit sa cijenom mlijeka od 4 kn i prihvaćala takove uvjete, ne mijenja ništa uvjete iz kredita, prema tom korisniku kredita a cijena mlijeka je pala, ne krivnjom tog proizvođača na kunu i 80 pa čak nekim i kunu 60. Takvim okolnostima ovaj zakon je nekako svjetlo na izlazu iz tunela, prilika za naša OPG ali se mora još niz drugih zakona promijeniti u smislu toga da moramo postati svjesni da je hrana i oružje. Jer kakva je to država kakav je to suverenitet ako mi nemamo dostatnost u proizvodnji hrane u 90% proizvoda u Hrvatskoj. Pa prošle g. je 60000 tona tijesta … [[Govornik se ne razumije.]] smrznutog u Hrvatskoj, a s druge strane, smanjivo je površine pod sjetvom pšenice, uništavamo domaću mlinarsku i pekarsku industriju. To nisu dobre politike i to su loši primjeri koje moramo ispraviti.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Kažimira Varde.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Vlaović, ja sam pažljivo slušao cijeli dan, što ovdje u Sabornici, što u klubu raspravu pa i replike vezane za ovaj zakon, ja niti se baš puno ne razumijem u poljoprivredu, nešto malo u pravo, pa me zanima sljedeće. Cijelo vrijeme zapravo se proteže ova rasprava vezano za prebivalište. Kako sam ja pročitao članak 9. stavak 2, ovdje kaže zarez, pa kaže, ako ima pravo korištenja, znači to pravo je netko, nekakvo pravo je morao konzumirati na zemljištu ili ne znam čemu stoci itd. itd. sve što ovaj zakon propisuje. Dakle, ako ima pravo, ne kaže se ako to pravo nema da svaki može osnovati OPG. I na čl. pa bi volio da mi vi to malo pojasnite, na čl. 15. govorite o osnovici za zdravstveno, mirovinsko itd. koliko sam ja shvatio, ako sam u pravu, u čl. 15. ova protuvrijednost izražena u strane valuti od 3000 eura nije prihod. Dakle, na osnovu toga se ne određuje ni mirovinsko, ni zdravstveno, ovaj, doprinosi, nego je to osnovica vrijednost zemljišta ili stoke, svega onoga što ima, da bi mogao uopće ući u sustav OPG-a. Ako nisam u pravu, molimo bi vaše objašnjenje. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Varga, znam da vi puno znate o poljoprivredi i znam s čim ste se bavili i znam da ste vrstan pravnik, ali isto tako znamo i da želimo zaštiti naše domaće poljoprivrednika od stranog kapitala i da u toj tržišnoj utakmici on sam nije u situaciji da se brani i moramo zato i donositi ovakve zakone. A vezano za zemljišnu politiku vi znate da smo kroz proces pregovora uspjeli izborit se za sedam godina zabrane prodaje zemlje strancima i da imamo pravo tražiti još one tri godine, ali to moramo debelo dobro opravdati da bi nam to dozvolili. I sad se u ovaj Zakon o OPG-u provlači indirektno da onaj stranac i ja znam da mi moramo poštivati međunarodne dogovore, da mora bit za sad reciprocitet, a onda sutra slobodno na tržištu omogućiti da stranci dođu u Hrvatsku i uzmu zemlju. Ali prilika nam je da ipak malo pomognemo naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva, da uvjetujemo sa prebivalištem, da malo otežamo taj put strancima ništa drugo. I mislim da bi na taj način veću šansu dali domaćim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima u odnosu na strance. Ako ovako otvorimo liberalno onda vrlo, ne vjerujem ja da će to biti nekakvi veliki broj stranaca koji će nahrupiti ali će netko možda ciljano zbog zemlje, zbog natječaja koji će ići doći sad i osnovati ovdje OPG i javit se na natječaj što potpomognut nekim našim domaćim koji „vole Hrvatsku“ će doći do zemlje, a naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva će ostat bez zemlje. Zato smo o tome govorili, a ovdje kad je riječ o standardnom outputu, o tom 3000 eura slažem se sa vama i dobro sam ja rekao to je po … [[Govornik se ne razumije.]] kalkulaciji ukupan obujam tog OPG-a i po njemu se neće izračunavati mirovinski i zdravstveni. Ali stoji da će plaćati obvezno i mirovinsko i zdravstveno, a najmanji iznos je negdje 550 kuna mirovinsko i 550 zdravstveno. A ako je veći prihod onda i veći iznos. Jel' tako? Tako da sam se ja koristio realnim činjenicama, nisam ništa preuveličavao. I onaj tko ima 22000 kuna ne može platiti godišnje 7000. Hvala.
Hvala. Sad ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu. I prvi je na redu poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Evo imamo znači Zakon o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu u drugom čitanju. Određeni amandmani su prihvaćeni, tj. prijedlozi koji su bili. Međutim, ključ ove izmjene malo prije je kolegica iz SDSS-a u biti i sama kazala. U biti ovdje ima jedan članak, ja ću ga još jednom pročitati. Znači pročitat ću smisao toga. Znači imamo u članku 9. da fizička osoba koja ima prebivalište na teritoriju druge države da može biti, znači stranac da može biti ovi vlasnik OPG-a. Znači puno bi bilo otvorenije i jasnije da smo rekli da je to zbog koalicijskog partnera gospodine tajniče, jer da je ministar ovdje možda je on bio u pregovorima, da se točno. Evo žao mi je što nema nitko iz SDSS-a da je to isključivo zbog toga. Ali to je nepravda. Nepravda prema nacionalnim manjinama koje imaju prebivalište u Hrvatskoj, a ne boravište. Nepravda i prema svim hrvatskim građanima i prema Srbima koji žive u Hrvatskoj, koji imaju prebivalište. Ovo je čisto pogodovanje, dogovorno. Pogledajte u oči tajniče, nemojte se podsmjehavati čisto da čujete ili zovnite ministra nek' ovo razjasni. Ovde je diskriminacija hrvatskih građana bez obzira na nacionalnost ovim člankom i ovo nije smiješno, nego zbog ovoga donosite i ovaj Zakon o OPG-u. OPG je ozbiljna priča, OPG je bitan zbog suverenog opstanka ljudi na područjima odakle iseljavaju, a ne pogodovanje onima koji nemaju prebivalište na području Republike Hrvatske, nego imaju samo znači boravište. I to je ključni problem. Malo prije od kolegice iz SDSS-a koja je govorila u ime kluba nisam dobio odgovor na ovo pitanje. Znači ovim zakonom je isključivo i mi ćemo naravno tražiti, jer ovaj zakon bi morao imati intenciju da poljoprivreda bude, zasniva se na obitelji koje žive na tome području u drugim državama u Srbiji ili ne znam gdje ne imajući ništa protiv ljudi. Ali to je zaista čista trgovina sa ovim zakonom isključivo zbog nekoliko ruku. I to moramo jasno reći i žao mi je što ovdje nije ministar i vjerujem da će brojne udruge bile poljoprivredne zbog ovoga morati reagirati. Jer je činjenica da će taj koji ima boravište ovdje osnuje ili će se on moći isto kandidirati na mjere sve i ministarstvu uzimati novac, plaćati porez drugoj državi gdje ima prebivalište i sve. Znači jednostavno ovaj ne potiče zakon, onu svoju namjeru a to je opstanak ljudi na ovome području. Govorim o članku, znači o članku 9. I još jednom bih vas napomenuo da u ovome trenutku kad govorimo o ovome zakonu da je građanima veliki problem, znači administrativne barijere. Ovdje se spominju agencije, nove ustanove koje će se stvarati, institucije. Znači još veći troškovi, naravno zapošljavanja ali valjda imate previše koalicijskih partnera, pa naravno da uvaženi tajniče morat ćete im ispuniti njihove sve uvjete i kriterije, a poglavito za ove koji nemaju prebivalište, nego koji imaju boravište. Morat ćete poseban ured za njih, naravno da im odrađujete dok u drugim državama žive da im odrađivate papirologiju i da i njima barijere. A ovi ljudi koji žive na našemu području, da jednostavno odlaze u druge zemlje. Znači ovaj članak je po meni jedan od najspornijih, a što se tiče samih poljoprivrednika ovo je nakon prodaje zemljišta, nakon Zakon o poljoprivrednom zemljištu gdje je dozvoljeno da se od 2020. godine poljoprivredno zemljište mogu kupiti strane fizičke i pravne osobe. Znači još jednom ponoviti i tada sam i kod tog zakona rekao da je poljoprivreda nacionalni i strateški resurs poljoprivredno zemljište. I primjer ću navesti Mađar, fizička ili pravna mađarska osoba može u Hrvatskoj kupiti poljoprivredno zemljište a od 2020. a hrvatski građani fizičke i pravne osobe u Mađarskoj neće moći. To nisu isti uvjeti. To nisu isti uvjeti kao šta diskriminirate u ovome slučaju hrvatske građane, državljane, jer trebaju imati i prebivalište, a ovi drugi tribaju imati boravište, a mogu živit u Srbiji, Bosni ili ne znam gdje. Znači da ovi ovdje diskriminirate građane koji žive ovdje, prema tome i na ovaj dio ćemo dati svoj amandman. To je rekao i kolega Panenić. Većina objekata na OPG-ovima ne udovoljava uvjetima koje vi navodite, znači dajete sada uvjete naravno da bi tribalo znači nemaju OPG uvjete i minimalne tehničke uvjete koje ste vi raspisali, znači ovdje triba raditi u korist poljoprivrednika, a ne namećati im norme koje će otežati. Trebaju postojati standardi, ali nikako norma koje će ih kočiti. Jedan moj prijatelj, on je inače bloger, napisao je jednu stvar kada su ovdje bili Kinezi 25.1. u Slavoniji pa ovako je napisao ja ću pročitati, jednostavnu je formulu dao, molim vas zapišite ne mogu ga dati u obliku amandmana, ali dobro bi bilo da vam dam u obliku amandmana „Svinjski proračun. Bila je neki dan delegacija iz Kine i vidjela uzgoj domaćih crnih slavonskih svinja. Odmah bi Kinezi da naruče pet milijuna komada, da predočim bolje. Kada bih iz izvozili u Luci Ploče to je osam redi svinja, jedan svinja 1,2m od BAjakova Srbija do Ploča 781km, to je 600.000 tona mesa. Ako je kilo takve ekološke svinje 20 kuna žive vage, to je 12 milijardi kuna, desetina proračuna, Pelješki most iz PDV-a, ostatak političarima izabranim za plaću i da slučajno ne dolaze na posao. Mogu samo pokvariti kao Mujo u Apolo-u, Hrvati manite se visokih tehnologija, Nijemac je već i onako sve već izmislio. Zatvorite jednu traku autoputa sedam dana i eto keka. Učinite Slavoniju sretnom“. Ovdje je poruka jasna, znači Kinezi dolaze zainteresirani su za ogromne količine proizvodnje crne svinje, međutim u nas su kočnice u nas su uvozni lobij. U nas nema izvoznog lobija, u nas je selo uništeno, iseljeno politikom, 64.000 je bilo OPG-ova u zadnjih prije šest godina je bilo subvencionirano u pet godina pet milijardi kuna mljekarska proizvodnja sa 64.000 OPG-ova koji su se bavili mljekarstvom spali su na 4600 sa 80% domaće proizvodnje na 20%, a pet milijardi kuna uloženo. Pa to je logika, ne triba tu biti znanstvenik. Gdje je dao novac? Meni je žao što ovdje nije ministar jel ovaj OPG ovim zakonom, kao što je rekao kolega Panenić on je dao devet amandmana, dao je kolega Žagar, imam i ja određeni broj amandmana, razgovarajući sa ljudima iz OPG-a iz udruga koji se žele ispraviti ove nepravde i pokušavaju opstati na ovome području i pozivamo ljude da ostanu na svojoj didovini i da se bore ovdje jel šta će nam država ako je prazna zemlja, da ovo niti je demografska mjera. Ovo je pogodovanje isključivo iz političke trgovine vaših koalicijskih partnera i žao mi je što ovdje nije ministar i još jednom ponavljam Tolušić koji se poziva na vrlo bitan Zakon o OPG-ovima. Znači ovdje je diskriminacija hrvatskih građana, bez obzira na nacionalnost svih u odnosu na one koji imaju prebivalište u drugim zemljama, stranim, strancima koji mogu dovoljno im je prebivalište, hrvatski građanin ne može s prebivalištem to napraviti. Prema tome, ovdje ste napravili jednu diskriminaciju prema hrvatskim građanima, ali naravno to je bio uvjet vašeg koalicijskog partnera tj. oni koji vode ovu vladu SDSS-a i naravno da ste vi na to pristali. Onda tako javno kažite, to je kolegica u ime SDSS-a malo prije rekla, samo malo drugačijim rječnikom i riječima. Ja bih vas zamolio da zovnete ministra uvaženi tajniče da razjasni ovu situaciju radi javnosti poljoprivrednika OPG-ova i radi ljudi koji imaju državljanstvo hrvatsko i koje imaju prebivalište u RH. Evo čisto da imamo jasne odgovore prije izglasavanja ovog zakona. Zakon evo ima … samo možemo reći imamo OPG i to je to u biti nova administracija, povećanje administracije veći poslovi za OPG-ove znači država će skuplje koštati pogodovanje strancima i naravno da od toga seljak koji ima OPG neće imati ništa, a bez bogata sela nema bogate države. A vama to očito nije interes jel da je interes kod ovako bitnog zakona ministar bi bio ovdje. Hvala.
Hvala lijepa. Bili bi valjda i zastupnici ovdje. I dalje nas ima samo 10% svih zastupnika [[Upadica Bulj: Ja sam cili dan.]] Je, je svaka čast. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje, poštovani zastupnik Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj, da ja sam malo kasnio jel sam čekao na propuste države pet sati da registriram auto jutros. Evo zašto sam kasnio. Ali kada pričamo o poljoprivredi, ja znam da zakoni poljoprivredni nisu toliko loši bili, a pitanje dodjele zemljišta i politika zemljišta, šta je to? Kod nas u našoj državi odlazi pošteni OPG-ovci, pošteni ljudi koji nisu mogli izdržati nepoštenje koje se dešavalo u Slavoniji gdje ja živim. Nisu mogli dobiti oni ko hoće raditi već oni koji su podobni. To je pitanje pitanja u ovoj državi kompletnoj. Gospodo, mi stalno pričamo o zakonima, nisu u pitanju zakoni, dajte procesuirajte ljude koji su pokrali stotine milijuna u ovoj poljoprivredi, a uložili nisu ništa, to je pitanje, lokalnih moćnika, agencija i svih ostalih ljudi koji to rade. Gdje nam je organizacija? Nje nemamo. Donijet ćemo zakon, nećemo ga sprovoditi, pa I USKOK zna za kriminal, ali nije otvorio kriminalce. Gospodo mi ovdje samo pričamo da kažem evo došli smo, radili smo, pričali, otišli, napravili nismo ništa. Zakon će se izglasat, podržat ćemo taj zakona, a šta ćemo napraviti? Svi znaju u cijeloj državi šta se dešavalo u poljoprivredi ma ne samo u poljoprivredi, u svakoj djelatnosti. Pošteni su ljudi ovdje ispali budale, ali pošten čovjek ostaje samo pošten, ne može biti da li je on lud, da li je pošten, ali kriminalci nam još uvijek vode politiku neki resora. Mi kad to riješimo, mi smo ovu državu riješili. Znači, odgovornost, poštenje, ljudima koji rade zemlju, ne ljudima koji s neke druge strane dolaze i uzimaju ono sve što treba. Pokupe vrhnje gospoda, a vi ostali nemate ništa. A vi djeco od poljoprivrednika slavonskih uzmite torbe, sjedite u autobuse i u Njemačkoj zaradite novac, a ostavljamo bogatstvo onako kako što mi imamo u Slavoniji. Pođimo od poljoprivrede, šuma i svega ostaloga, sve je u kriminalu. Hvala vam.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Mišiću … [[Govornik se ne razumije.]] imamo Podravku koji je prehrambeni proizvođač sa svojim brdom ako ne u vlasništvu, većim mu dijelom Hrvatska država, a što se tiče otkupa poljoprivrednih proizvoda koji su potrebni u proizvodnji proizvoda koje Podravka, ovaj, i brendirani su, uglavnom je bio uvoz iz Mađarske. Nije bilo znači, moguće da naš čovjek, a država je vlasnik većinski Podravke, o tome sve govori. Međutim, ovim Zakonom je omogućeno, to što ste rekli – slažem se apsolutno da je zemlja dodjeljivana kako je dodjeljivana, da je seljak utučen do bola, da je su prazna sela, prazne farme. Prije ulaska u EU pričane su priče da će to sve cvjetati, ljudi su dizali kredite, sad su ta područja prazna i od 2020. godine po nedavnom Zakonu, i vi ste ga podržali, to će moći kupiti stranci. Oni će vjerojatno to i kupiti, ali naravno da je interes i Mađarima i svima da dođu do poljoprivrednog zemljišta. Ali je ovdje najgore što je omogućeno strancima da mogu, stranim fizičkim osobama da je omogućeno da mogu na osnovu boravišta osnovati OPG, što hrvatskom državljaninu nije dozvoljeno. Naravno, to je dogovoreno sa većinom, sa SDSS-om jer kako se SDSS, HDZ, HNS i vi koji ćete to podržati, ja ću ovo podržati, ali uz amandmane. Znači, ja ću dati amandmane jer sam sjeo sa strukom. Ovdje je isključivo pogodovanje na štetu državljana RH, a OPG je ozbiljan problem i žao mi je što nije ovdje ministar da nam razjasni jer gospodin tajnik očito nema namjeru ovo objašnjavati jer je svjestan da je ovo politički dogovor, zbog toga ovo je presedan i zna se da je ovo politička trgovina da bi većina opstala SDSS i HDZ. Hvala.
Hvala vam lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića. Nema ga, gubi pravo na govor. Slijedeći je poštovani zastupnik Domagoj Mikulić. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče Majdak, dragi kolegice i kolege. Pred nama se nalazi prijedlog Zakona koji je našoj poljoprivrednoj politici definitivno bio potreban, koji za svoj cilj ima definiranje obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva kao strateški, kao prepoznatljiv i prihvaćen organizacijski oblik poljoprivrednog gospodarstva. Drago mi je što je predlagatelj Zakona, Ministarstvo i Vlada, prihvatili neke stvari, životne situacije i propisao tko su članovi OPG-a, koja su njihova prava kada su članovi obiteljskog kućanstva, a pohvalno je dodana i mogućnost zadržavanja svojstva člana OPG-a koja kada se prestane biti u obiteljskom kućanstvu, pod uvjetom da i dalje radi u tom istom OPG-u. Ovo je zaista jedna stvarna životna situacija. Najčešće je ona vezana i na mlade osobe koji u svojstvu člana OPG-a rade na tom OPG-u, ostvaruju određene prihode za sebe i ulaze u neke nove okolnosti, a to je da se sele, da osnivaju svoje obitelji i u svemu tome ne prestaju raditi na samom OPG-u, te je dobro i važno je što se ova odredba kao takva uvrstila u ovaj Prijedlog zakona. Nedavno smo imali priliku slušati i talijanskog zastupnika u europskom parlamentu Nicolu Caputa, koji je naglasio je u EU 6% nositelja OPG-ova mlađe od 35 godina. Evo, ja bih sada iskoristio priliku, pogledao sam stranice naše Agencije za plaćanje, pa bih istaknuo neke podatke vezano za RH, gdje je 10% nositelja OPG-a mlađe od 40 godina, 40% ih je između 40 i 60 godina, 50% nositelja je starije od 60 godina. Meni su tu ti podaci definitivno zabrinjavajući i pale određeni alarm opstojnosti ruralnog prostora, ali i poljoprivrede u tim prostorima, a vrlo slično je i sa obrazovnom strukturom, neki su se danas nje isto dotakli, pa bi iščitao i tu statistiku, gdje je manje od 5% nositelja obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava imaju visoku ili višu školu, oko 30% ih ima srednju školu, oko 20% ima osnovnu školu, a zbog svoje visoke životne dobe veliki dio nositelja, njih oko 30% uglavnom su to oni stariji od 65 godina, nemaju završeno osmogodišnje školsko obrazovanje i vrlo je slična tu situacija i sa samim članovima OPG-a. Zato smatram kako je vrlo bitno i važno dati priliku mladima, priliku obrazovanima da ove trendove i ove pokazatelje počnu mijenjati. Neke od stvari koje je možda nužno još za istaknuta prilikom samog djelovanja je povećanje postotka potpora za same mlade poljoprivrednike. Za one početnike, a svi znamo koliko je skupa poljoprivreda kao djelatnost omogućiti lakši pristup kreditiranju i definitivno raditi na izjednačavanju pristupa sredstvima svim mladim osobama jer evo, danas imamo i uredbe kojom se mladoj osobi koja 5 godina radi na pojedinom gospodarstvu na neki način oduzima pravo na njezinu mladost, odnosno oduzima im se pravo da imaju status mladoga poljoprivrednika. Znači, svim sredstvima kako ovdje, tako i u EU, moramo raditi na pretpostavkama, moramo raditi na. prioritetima koji će moći zaustaviti ovaj egzodus iseljavanja, ove trendove poglavito i u Slavoniji i Baranji iz koje i sam dolazim. Smatram da se ovim zakonom konačno postigao jedan prvi korak, kreirala se jedna zakonska cjelina iz koje će se u budućnosti siguran sam lakše kreirati i unapređivati daljnje poljoprivredne politike. Stoga ovaj zakonski okvir smatram kvalitetnim i predstavlja zaista jedan dobar smjer u promicanju kako mladih poljoprivrednika i općenito malih poljoprivrednih gospodarstava u Republici Hrvatskoj. Hvala puno.
Hvala. I na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Mikulić pa s dijelom onoga što ste rekli mogu se složiti, međutim moram ponoviti da ovaj zakon iako je dobra stvar što reguliramo konačno područje OPG-a, što nije ponovo praksa u EU ne znam koliko nam to može pomoći ako nemamo širu viziju ne samo u poljoprivredi već i u demografskoj politici. Vidjeli smo što je jedan član HDZ-ove Vlade rekao o toj demografskoj politici ne tako davno je podnio ostavku. I slušali smo najave od Ministarstva poljoprivrede o poljoprivrednoj strategiji, odnosno Strategiji razvoja koju još nismo vidjeli. Zadnji put kada sam čuo najave, ne doduše od ovdje prisutnog državnog tajnika ali od jedne državne tajnice. To je bilo prije nekih godinu dana i dva, tri mjeseca. Od tada ne znam u kojoj fazi je donošenje toga. Ovaj zakon je kao što ste rekli jedan od segmenata koji može unaprijediti našu proizvodnju, može i ne mora. Može bit ko' sveta vodica neće ni pomoć, ni odmoć. Ali sam siguran da neće pomoći ako nije dio jedne šire slike. Onog trena kada budemo imali strategiju, kada budemo znali prema čemu radimo onda nam može pomoći. I na kraju htio bih se osvrnuti na ono što ste rekli, na mlade. To je svakako tema koja nas obojicu pogađa budući da smo iz Slavonije kada smo predlagali da obrazovanje bude jedna od dodatnih bodovnih politika, odnosno na čemu možete dobiti dodatne bodove kad aplicirate za zemlju. Dakle, kada smo govorili o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu tada to nije bilo prihvaćeno od strane predlagatelja. Toliko o namjeri da mladi i obrazovani, a znamo da danas bit poljoprivrednik trebate imati i obrazovanja, ostanu na svojoj djedovini.
Odgovor poštovanog zastupnika Mikulića.
Poštovani kolega Hajduković, evo ja ću vam samo probati jednim slikovitim primjerom pokazati zašto je bilo nužno kreiranje i zašto je nužno donošenje ovog zakona. Vi danas možete otići, evo ovdje u Zagrebu na plac do prve bakice ispred koje stoji tabla OPG i kupiti ananas. Da li je taj ananas proizveden u Hrvatskoj? Vrlo vjerojatno nije. I upravo je bilo nužno za kreirati jedan zakonski okvir kako bi se OPG-ovce stavilo u jedan status, u jednu razinu da se može kasnije razvijati. Vi ste bili na vlasti, imali ste priliku i vi, ali i neki naši prije pa nisu to definirali. Znači ja ovo smatram izrazito dobrim početkom nečega što će se kasnije ogledati i u budućnosti u to sam uvjeren. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Mikulić s obzirom da dolazite iz područja gdje neki uporno žele imputirati Vladi i ministru da ovaj članak 9. stavak 2. se odnosi upravo na to područje. Pa ja bih sa vama htio prokomentirati nešto što Zakon o strancima jasno definira. Međutim, hajmo pročitati taj članak 9, stavak 2. pa da svi zajedno čujemo što unutra piše. Veli fizička osoba, citiram: „Fizička osoba koja ima prebivalište na teritoriju druge države članice EU ili potpisnice Sporazuma o europskom gospodarskom prostoru, te švicarske konfederacije. Ako ima pravo korištenja proizvodnih resursa na teritoriju Republike Hrvatske, može u RH obavljati gospodarsku djelatnost poljoprivrede u organizacijskom obliku OPG-a sukladno odredbama ovog zakona.“ Ja ne znam jel' možda u međuvremenu od danas ujutro su Srbija i Bosna i Hercegovina postale članice EU ili su možda članice Švicarske konfederacije ili se mi ovdje uporno u ovom Saboru želimo jedni drugima nešto imputirati što naprosto ne piše. Jer ako netko želi reći da nešto piše tu, onda neka piše, a ne govorit nešto što je jasno definirano Zakonom o strancima, a članak 9. stavak 2. jasno definira na koga se on odnosi. Dakle, odnosi se na članice EU i Švicarske konfederacije s kojima je potpisan Sporazum o da točno to kažem o gospodarskom prostoru.
Hvala lijepa kolega Šuker. Pa mi smo navikli ovdje da se govore stvari koje ne stoje u zakonima, ali ljudi o tome diskutiraju. Izvolite kolega Mikulić.
Evo poštovani kolega Šuker, drago mi je da ste istakli i ovu problematiku i u biti u svom izlaganju pojasnili svima onima koji su danas uporno kroz svoje replike i izlaganja praktički govorili neistine. I evo provjerio sam dok sam slušao vas, zaista ni Srbija, ni Bosna i Hercegovina nisu postale članice EU, niti su postale članice Švicarske konfederacije. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mate Čička. Ne vidim ga ovdje, gubi pravo na govor. Sljedeća je pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Marije Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Dakle pred nama je u drugom čitanju konačni zakon, znači Zakon o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu. I imali smo danas dosta prilike čuti o s jedne strane i onih koji podržavaju donošenje ovog zakona i onih koji zapravo ga na neki način podržavaju možda, a i nalaze zaista dosta ili ne podržavaju, a i nalaze dosta, dosta odnosno daju dosta kritika, a i nalaze dosta negativnosti, odnosno nečega što možda ovaj zakon neće učiniti, odnosno poljoprivredna, obiteljska poljoprivredna gospodarstva neće učiniti tu djelatnost boljom pa u tom smislu mislim da je vrijedno čuti i te ljude. Ja konkretno nisam ni poljoprivrednik, ali razgovarala sam sa dosta ljudi i poznam dosta ljudi koji imaju OPG-e, kojima je to jedna dodatna djelatnost, ali tom svojom djelatnošću oni jako, jako puno doprinose jednoj široj i boljoj slici i u smislu poljoprivrednom, ali i u smislu turističkom. Kako i sama dolazim iz turističkog kraja, dolazim i razgovaram s ljudima koji imaju, koji se bave, koji imaju svoja gospodarstva i na otocima ili u zaleđu, govorim o gradu Vodicama dakle iz jedne specifične sredine koja ima opet svoje nekakve specifičnosti i govore o tome da izražavaju bojaznost hoće li ovaj zakon njima donijeti poboljšanja, hoće li ovaj zakon donijeti nekakve bolje uvjete za razvoj, bolje uvjete za konkurentnost, bolje uvjete za njihovo poslovanje. Zato zaista se mogu složiti s njima da definitivno ovaj zakon i nije neka garancija nekakve bolje agrarne jedne uspješnosti i njih i općenito hrvatske poljoprivrede. I pitamo se kako to, kako to da iz nekih drugih zemalja EU su proizvodi tih zemalja konkurentniji. Očito su tamo uvjeti poslovanja bolji. Očito se radi o tome da je porezna politika drugačija, da je povoljnija. Zato se zaista postavlja jedno jasno pitanje, hoće li i ovaj zakon nama doprinijeti tome da se da je isplativo baviti se poljoprivredom, a u usporedbi sa zemljama gdje su ljudi konkurentniji, a gdje je produktivnost veća, a ovakvih zakona nema. Dakle to je ono ključno pitanje koje ljudi koji imaju OPG-ove postavljaju takvo jedno pitanje. Drugo, ono što smatraju možda jednom poteškoćom koju će donijeti je to da će donijeti nova opterećenja, nova administrativna opterećenja. Dakle još jedan niz dodatnih evidencija, praćenja, da će zapravo i zbog toga postavljaju pitanje, hoće li to povećano administriranje, povećani broj evidencija izvješćivanja dovesti do toga da će oni moći biti uspješniji, inovativniji, da će se time i lakše konkurirati, da će lakše proizvoditi, lakše će plasirati svoje proizvode i tu izražavaju svoju zabrinutost. A isto tako izražavaju zabrinutost nizom odredbi koje prilično strogo sankcioniraju, sankcioniraju različite stvari. Evo jedna od onih koje su vidljive to je da je sama ne isticanje naziva OPG-a se može u rasponu kazniti od 1500 do 15.000 kuna, dakle vrlo, vrlo je strogo i prilično ne poticajno, tako izražavaju svoje bojazni. Ono što također smatraju da je intencija ovog zakona, prilično jedna financijska kontrola, a ne olakšavanje poslovanja OPG-ima. Jednako tako smatraju da bi i ovo moglo pogodovati više trgovačkim društvima, a ne samim OPG-ovcima. Evo npr. dakle s druge strane ja sam svakako i mislim da je svatko tko ima svoj OPG je zapravo za uređeni sustav, za kontrolu, pogotovo kada govorimo o zdravstvenoj ispravnosti proizvoda hrane, kozmetike. Međutim, zaista postavljamo pitanje hoćemo li ovim zakonom osigurati upravo to ili ćemo postići ili idemo u sankcioniranje ovog drugog, dakle sankcioniranje samog toga npr. koliko prostorija, dakle to je sa ovim pravilnicima uređeno, ali koliko je prostorija visine, koliko pločica ima, kakvih dakle mislim da zaista moramo ići prema onim zakonima i pravilnicima koji će omogućiti i kontrolu i jedan dobar okvir, ali isto tako biti poticajan i neograničavajući faktor ovoj inovativnosti, a znamo da su ti pogotovo mali OPG-ovi jako, jako dobri promotori, prezenteri turističkog blaga kojeg mi imamo. Eto hoće li zapravo rekli ste sami da je bila intencija donijeti zakon koji će spriječiti muljanja, pa hoće li to donijeti, jel to možda preambiciozno znajući da također imamo jako, jako veliki problem u sektoru odnosno u dijelu inspekcija da tu uvijek fali ljudi i hoće li dakle, ovaj Zakon zapravo biti jedan još povećani obim onoga što se mora kontrolirati, a istovremeno hoće li spriječiti ovo muljanje s kojim ste, dakle, tezom krenuli. I ono što bih zaista, a u jednoj sam replici to spomenula, to je nešto je i kolega u prvom čitanju spomenuo, a ja se nadam da ćete kroz neke amandmane usvojiti ove ponovno primjedbe jer su nekoliko puta danas izražene, a to je da i osobe, da izbacite onaj dio iz članaka koji se odnosi poslovnu nesposobnost, znajući da smo prihvatili konvencije o pravima osoba s invaliditetom gdje se, pa i u našem Obiteljskom zakonu više ne postoji potpuna nesposobnosti, postoji djelomična poslovna nesposobnost i uz kvalitetnu podršku dakle, ljudi mogu donositi odluke i ne vidim razloge zašto bi se ovako decidirano spominjalo da član OPG-a ne može biti osoba koja ima poslovnu nesposobnost. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Nema ga. Gubi pravo na govor. Slijedeći je poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. S obzirom da je riječ o drugom čitanju, evo nastojat ću vrlo kratko obrazložiti amandman koji sam pripremio, ali prije toga pokušati ću jednom kratkom razmišljanju dati svoju viziju onoga što ja vidim kao prednost ovog Zakona. Mi s jedne strane imamo ruralni prostor, prostor koji želimo da opstane, ljudi na njemu da opstanu u selu našem. Istina je da selo više nikada neće biti isto. Onda s druge strane, imamo poljoprivredno zemljište kao izuzetno važan resurs RH i na trećoj strani imamo naše poljoprivrednike, Naše OPG-e i malo da spriječimo zabludu, ovaj Zakon ne osniva OPG-e, on ih samo definira, kategorizira i to je na neki način iskorak ovog Zakona i u tom smislu ga pozdravljam. Ali međutim, što bi Zakon zapravo trebao u konačnici donijeti? On bi trebao osigurati što intenzivniju proizvodnju zdrave i sigurne hrane i konkurentnost hrvatskog proizvođača. Dakle, OPG-a. I kao što smo već to više puta spomenuli, da glavnina svih poljoprivrednih gospodarstava zapravo su OPG-i. Oni imaju niz problema. Najviše se to očituje u opskrbnim lancima koji su često predugački, nepostojanju hladnjača, znači nepostojanju onih svih tehničkih preduvjeta da bi njihov proizvod stigao sigurno do potrošača. Netko je ovdje spomenuo, a to spominje niz godina, zelenu i plavu Hrvatsku i doista ovo što je kolega Bulj nešto na jednom primjeru kad je govorio, istina taj primjer je doista imaginaran jer toliko tu količinu crne slavonske svinje teško je uopće proizvesti, ali bilo je doista primjera gdje recimo, naš lanac hotela na moru traži od proizvođača recimo, krumpir i onda kad kaže količinu, onda čovjek misli, pa dobro, možda bi to još i moglo. Kaže, da al niste vi mene razumjeli, meni treba očišćeni krumpir, izrezan u pomfrit. To je sad problem. I u tom smislu sam ja i predložio amandman na čl. 5. gdje bi se dodao podstavak k koji glasi: zadruge OPG-a su zadruge koje u skladu sa Zakonom o zadrugama imaju određene posebnosti, usmjerene su na zajedničku proizvodnju, distribuciju i stavljanje proizvoda na tržište, te omogućuju smanjenje tržišnog rizika i jačanje položaja OPG-a, poticanjem inovacija, proizvoda i jačanjem kvalitete i sigurnosti hrane. S tim u vezi bi se dodao iza članka 22. članak 22.a koji glasi, naslov mu je Zadruge OPG-a. Stavak 1. dva ili više OPG-a mogu osnovati zadrugu OPG-a. Stavak 2. međusobni odnosi OPG-a iz stavka 1. ovog članka uređuju se ugovorom u pisanom obliku, stavak 3. na ugovoru iz stavka 2. ovog članka primjenjuje se odredba Zakona o zadrugama i 4. zadruge OPG-a omogućuju zajednički rad, učenje i razvoj ljudskog kapitala, te će ministarstvo nadležno za poslove poljoprivrede posvetiti posebnu pažnju mjerama za unapređenje proizvodnje visoko kvalitetnih proizvoda, distribuciju kroz kratke opskrbne lance i potrebni marketing. To bi bilo, na kraju krajeva, u skladu s onim što je Ministarstvo kroz ova 3 zakona i pokušalo, to je Zakon o poljoprivrednom zemljištu, Zakon o OPG-u i Zakon o sprečavanju nepoštene trgovačke prakse. Molim predstavnike Ministarstva da dobro pogledaju ovaj amandman, neka ga i Vlada preradi ako treba, neka bude njihov, ali mislim da je taj amandman vrlo bitan jer nije zato što mi sad izmišljamo toplu vodu, nego sve uspješne poljoprivrede u zemljama članicama EU se upravo baziraju na malim zadrugama i tu postižu značajne uspjehe. Istina je, kod nas postoji otklon od zadruga zbog negativnih konotacija iz prošlosti, međutim, uvjeren sam da OPG-ovi, posebno mali OPG-ovi, da bi postala konkurentna, potrebno je da se udružuju, a ovakav jedan prijedlog će im to omogućiti. Najljepša vam hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika Želja Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. OPG, možda je nekome to i smiješna formulacija jer tako neki ljudi to komentiraju, što sad ti OPG-i, što je to i zato je dobro da konačno OPG dobije zakon, možda u ovom trenutku ne najbolji i ne onakav kakav bi ga mnogi priželjkivali, ali kao temeljni zakon za definiciju OPG-a. On kao takav, s obzirom da ga do sada nije bilo i definira taj OPG koji je funkcionirao svih ovih godina u takvom obliku i ono što sam ja u ovom zakonu na samom početku vidio članak 3. koji kaže da je OPG strateški važan organizacijski oblik poljoprivrednog gospodarstva u RH. Nažalost, mi nemamo strategiju tako da ne znam zašto je strateški, ali trebao bi biti strateški jer kako u prirodi trebaju oni mikroorganizmi mali, srednji i veliki, isto tako i u poljoprivrednoj proizvodnji su potrebni oni mikro i mali i srednji i veliki sustavi da bi poljoprivredna proizvodnja bila u RH kompaktna. No, nažalost evo kroz svih ovih godina došli smo do ove tvrdnje da je OPG strateški važan organizacijski oblik. A gdje nam je danas poljoprivreda? Naša poljoprivreda je propala. Svi operativni programi koji su provođeni, bez obzira koja ih je vlast provodila ili koji ministri su praktički propali. Ja mislim da je najteže onim u mljekarskoj proizvodnji, operativni program izgradnje mliječnih farmi koje je mnoge zavio u crno, mnogi su malo imali velike oči, ali i država nije baš puno držala do te proizvodnje, a mislim da je to najteži oblik proizvodnje u poljoprivredi u RH jer kada proizvodite mlijeko za vas nema niti godišnjega, ne možete niti svojoj djeci otić normalno na svadbu jer ako mužnju ne obavite i hranidbu u točno vrijeme kako ste navikli svoje stado, ta proizvodnja drastično pada i onda se teško vraća. U svinjogojstvu smo još gori, također smo u operativnom programu napravili farme koje smo vrlo brzo zatvorili. Nama su uzor u svinjogojstvu recimo Danci, Nizozemci, ali gledajte oni ne proizvode niti kukuruz koje je energetsko krmivo niti soju koja je proteinsko krmivo, dva najbitnija krmiva u tovu svinja, niti proizvode možda toliko kvalitetan ječam kao što ga mi proizvodimo jer kod nas se proizvodi puno i pivarskog ječma. Znači imamo sve uvjete, no međutim opet nismo znali jer smo kroz niz zakona koji su rađeni u kancelarijama, često puta ne slušajući tog seljaka koji je tamo na terenu što on zna jer ja kada obučem kombinezon u kojem radim onda sam ja zamazan seljak za neke, kada dođem takav u banku onda me gledaju kao čudnovatog kljunaša što sam sada došao, koji je ovaj. Takva je percepcija prema seljaku u RH. Trebamo stvarati zakone koji će nešto što ima trend pada dovesti u trend porasta. Poljoprivreda ima drastičan trend pada, OPG ima drastičan broj pada u broju. Da li su to mala ili srednja, nebitno je sada kakva su, sve su to gospodarstva koja stvaraju novu vrijednost. Jedna krava stvara novu vrijednost, jedna ovca svaki proizvod koji stvara novu vrijednost je bitan ovoj državi koja nije dostatna osim u dva ili tri proizvoda za svoju proizvodnju, znači za ono što građani RH trebaju. Mi danas živimo u mirnim vremenima, no kada dođe do kriznih situacija onda ćemo se pitati gdje je naša poljoprivredna proizvodnja. Sada nam ne treba, evo ima u Austriji, ima u Njemačkoj dolazi iz cijelog svijeta roba u RH, nažalost naši građani često puta jedu smeće, a ne kvalitetnu hranu koju mi ovdje proizvodimo, a ona često puta završi na europskim stolovima, a nama se plasira dalje smeće. Jedno OPG u Europi se stvara generacijama. Ne jedna generacija, ne pet godina, ne deset godina, generacijama se stvara nasljeđuje da bi ono postalo jako obiteljsko gospodarstvo ili kako li se već zvalo u toj Europi. No što smo mi danas poručili svojo djeci? Da neki mogu vrlo brzo kroz potpore, kroz ona vremena kada se nije trebalo niti posijati, kad je sve bilo na papiru da se vrlo brzo može obogatiti. No vrlo brzo se može i propasti. Evo hvala Bogu danas je ustrojena Agencija za plaćanje, daleko je manja mogućnost te prevare oko potpora iako mnogi ljudi koji se ne bave tom tematikom misle da te potpore seljaci dobivaju samo tako, da su to poticaji i hrpe novaca koje oni dobivaju. No danas bez te potpore nitko od nas nije konkurentan u proizvodnji s onim proizvodima koje imamo prema Europi, koja ima daleko veće potpore, koja ima sakrivene potpore i Europi koja svog seljaka drži ovako na dlanu jer zna da je to baza jedne države proizvodnja hrane. Što naša djece danas vide kada vide ovakve teške uvjete proizvodnje? Ja ću vam reći iz svog primjera, oni su jako dobro vidjeli kako smo mi rasli od hektar i pola na dalje, koliko je to muka. Evo moje je dijete otišlo na građevinu jer on ne vidi budućnosti u tome. Nažalost takvu smo poruku dali toj mladoj djeci. I tko će onda nastaviti ovu obiteljsku tradiciju u mnogim takvim gospodarstvima. Šaljemo lošu poruku. Mislim da smo i ovim zakonom trebali poslati bolju poruku. Ja sam agronom, imao sam krasne profesore Brčića, Todorića, Barčića, ljude koji su nam govorili da mi kao agronomi moramo pomagati selu jer su oni odrasli u jedno vrijeme kada se razvijala poljoprivreda i moj odnos prema poljoprivredi je takav. Moja namjera nije kritizirati danas vladajuće koji donose ovaj zakon, već mi je cilj usmjeriti i pripomoći i možda s nečim što nekome se ne sviđa ukazati da bi nešto trebalo biti drugačije na temelju svoga životnog iskustva, a mislim da su ta iskustva kada na greškama učite i kada vidite što bi se trebalo promijeniti, a nitko neće promijeniti da su to jedna vrlo bitna iskustva. Problem u ovom zakonu su možda i pravilnici i uredbe, mi ne znamo što će to biti, niti mi kao zastupnici možemo utjecati na donošenje pravilnika i uredbi, njih će donijeti ministri. Što je status jednog OPG-a recimo u banci? Vi nemate kao OPG redovite prihode i jednostavno karticom ne možete otići recimo u Pevec i recimo kupiti televizor za dvije tisuće kuna na deset rata jer vam u banci kažu nemate redoviti prihod. Nema veze što ste vi u toj godini provezli kroz svoj račun 200, 300 tisuća kuna ali vi ste seljak koji nema redoviti prihod i niste ravnopravni drugim građanima. Što? … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Recite, al slobodno [[Upadica Reiner: nećemo, nećemo.]] Ne, mislim, slobodno recite što hoćete. Znači, mi moramo kroz ovo pomoći tim ljudima koji nestaju, odlaze van, ti ljudi koji prestaju se baviti time jer vide da tu nema niti vajde i ima tu pozitivnih pomaka u Zakonu, da ne bude netko mislio da sam ja samo negativan i kritiziram. Ovo proširenje na rodbinu koja može pripomagati u poslovima je vrlo dobro. Ja to pohvaljujem u tom dijelu, pa i samo kućanstvo i obitelj se proširuje, znači na to da ne moraju oni koji dođu pomagati lijepiti markice, zasnivati nekakav radni odnos i komplicirati da tamo inspekcije ne trče po poljima i proganjaju te ljude. Evo, to je jedna od vrlo dobrih stvari koje se u ovom Zakonu napravilo. Naravno, vrijeme će pokazati da li se griješi, da li mi griješimo ili bilo tko tko je ovo napravio i u onom trenutku kada se vidi treba napraviti i dopune i izmjene, ukoliko će to biti potrebno. No, kao i svaki zakon u RH, pretrpi mnoge izmjene i dobro priznati da nešto možda nije baš tako bilo kako se u prvom trenu zamislilo, pa to treba zamijeniti. No, evo, kao i sve zakonodavstvo u RH, definicija zakona kod nas je da je zakon paukova mreža u koju se hvataju sitne mušice, a bumbari lete kroz nju. Tako da mnogo toga se očekuje od ovog Zakona o OPG-u, on kao takav ni ne može drastično riješiti, niti će on spasiti da je ne znam kakav, najbolji na svijetu napisan, ali evo, to je jedan bazni zakon koji će pripomoći da se konačno definira taj OPG, da ono dobije svoj status i da dobije na nekakvom svom značenju kao nešto što bi bilo i trebalo biti od strateške važnosti za RH. Hvala.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje ima nekoliko replika. Prva je poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Lenart, vi stalno govoriti nije vam cilj kritizirati, a cijelo vrijeme kritizirate i ne nudite nikakva nova rješenja niti nudite neke nove kvalitetnije iskorake u samom Zakonu. Govorite isto tako da su na zapadu bolji uvjeti, veće potpore, skrivene potpore itd., pa jeste li ikada razgovarali sa ikim, evo ja jesam u Italiji sa mladim obiteljima koje imaju po 30-40 krava, koji se uz to bave turističkom djelatnošću iznajmljivanjem apartmana, a svoje mlijeko prodaju kako? Pa na tržištu. Imaju opcije, 3, 4 ili više otkupljivača i oni sami određuju kome će prodati svoje mlijeko i nisu cijene mlijeka tolike kolike vi tvrdite da jesu u odnosu na onu situaciju koju imamo mi ovdje. Dakle, ne možemo govoriti neistine ako nismo provjerili što to znači vani i što se događa. Vi kažete OPG. Da OPG je ovdje definiran visinom prometa. Ako činite 200, 300 i više tisuća kuna prometa, onda ste vi obrtnik, onda niste OPG-ovac, onda ste obrtnik koji posluje po posebnim, odnosno po Zakonu o obrtu. Prema tome, ne možemo brkati pojmove i s ovim je zapravo OPG je doveden u određenu situaciju da ima prednosti, ima veće mogućnosti nego drugi.
Odgovor poštovanog zastupnika Lenarta.
Kolegice Perić, evo na žalost, moram vam reći da ste izrekli ovdje stvari o kojima nemate puno pojma, a mislili ste da znate. Da bi čak OPG imao obavezu ući u sustav PDV-a, to vam je promet 230 bio, pa je sada 300 tisuća kuna. Znači nije obrt. Tek tada mora ući u sustav PDV-a ili ako je prešao 89 tisuća kuna potpora koje je dobio. Cijena mlijeka, ajde recite ovo nekome od poljoprivrednika na skupu koji proizvode mlijeko i držite im priču oko proizvodnje mlijeka u Italiji i onoga što oni danas rade i kako žive ovdje. Da li ste bili kad kod nekog proizvođača mlijeka koji ima probleme zbog toga što ne može više funkcionirati. Koliko ih je propalo. Da li ste bili kod onih koji su propali? Veće potpore na zapadu. Pa jesu. Na zapadu su daleko veće potpore. Postoji veliki niz sakrivenih potpora. Ja sam obišao maltene cijelu Europu i kao pročelnik za poljoprivredu i kao dožupan koji se bavi tim sektorom i sa svojim prijateljima i razgovarao i sa Nijemcima i sa Talijanima i evo, prije dva mjeseca sam bio u Italiji isto po poljoprivrednim poslovima. Ne cvatu ni njima ruže, to je istina, ali daleko više država štiti te proizvođače. Stalo im je jer bogat seljak nije prijetnja za državu nego je pomoć državi, a mi od toga bježimo. Kažete, ja samo kritiziram. Pa kritika nije negativna, gospođo Perić. Kritika je pozitivna. Pametan čovjek može i od budale izvući pametan zaključak. A kritika je nešto što vam pomaže da se popravite ako ste možda nešto krivo zamislili u tom trenutku. A HSS će ponuditi amandmane, mi nudimo nova rješenja, tako da i rješenje nudimo. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Lenart, mislim da ste svoje izlaganje zaključili zapravo sa ključnom rečenicom, a to je da ovaj Zakon neće spasiti hrvatsku poljoprivredu, neće joj ni pomoći, ali evo, možda će u nekim segmentima biti korak naprijed, ali opet, ponavljam samo ako imamo viziju. Ono na što sam se želi osvrnuti, u onome što ste rekli je slijedeće. Naime, ministar Tolušić je jutros za HRT izjavio da zakon o OPG-ovima kritiziraju samo oni koji ga nisu pročitali. Ja sam ga pročitao i u više replika sam rekao, reći ću i u raspravi koja slijedi da Zakon kao takav nije loš. On ima par nedostataka koje treba popraviti, ali mi smo i zajedno sa vama i mnogim drugim klubovima iz oporbe podržali čitav niz prijedloga koje je predlagala većina za koje smo mislili da su dobri i da može unaprijediti Hrvatsku. Međutim kolega, ono čega se bojim i ono što ne možemo pročitati sada, a to ste spomenuli pravilnici i uredbe. Dakle, mi u dobroj vjeri možemo ovdje izglasati jako puno toga i vjerovati da radimo dobru stvar. A pravilnici i uredbe koje će proizaći iz toga i koji će regulirati ostale dijelove koji nisu regulirani zakonom mogu od tog zakona napraviti Frankensteina koji ne samo da neće pomoći, nego može i odmoći. Na žalost to smo kod ovog resornog ministra i vidjeli, tako da sam ja vrlo skeptičan što se toga tiče. Apsolutno provedbu ovog zakona trebamo nastaviti pratiti i mijenjati ga i raditi pritisak ne samo da se mijenja zakon ako nije dobar, nego i pravilnici i uredbe.
Odgovor poštovanog zastupnika Lenarta.
Pa poštovani kolega Hajduković, znate da su ministri potrošna roba bez obzira o kojoj se Vladi radi i da pomogao Bog onome tko se odluči biti ministar, pogotovo poljoprivrede. Naravno da ovaj zakon neće spasiti poljoprivredu kao što sam i rekao, ali kreće u taj prvi korak da definira obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo koje je već i bilo definirano i funkcioniralo, a nije imalo svoj zakon. I stoga evo, predlagač je učinio barem taj prvi korak da napravi jedan zakon koji ukoliko se uvrste stvari iz ove rasprave može biti možda i nešto kvalitetniji od ovog prvog prijedloga u drugom čitanju koji takav je. Sad to sve ovisi o predlagaču da li želi poslušati nas sve ovdje koji smo raspravljali bez obzira na političku opciju i sagledati to kao potrebu za razvojem OPG-a i unapređenjem te proizvodnje i tog trenda pada OPG-a podići u trend rasta. Sa tim primjedbama se može dosta toga iščitati i vjerojatno kvalitetnije napraviti od ovog primjera. No međutim ukoliko sve ono što oporba kaže je kritika kako kaže gospođa Perić i nije dobro, onda mislim da i naša svrha rasprave ovdje i gubitka cijelog dana ovog zakona jednostavno je gubljenje vremena. No međutim, poznavajući ljude evo i u ministarstvu i koji su između ova dva čitanja čuli što smo mi ovdje raspravljali i vidi se da su neke stvari uključene u ovaj konačan prijedlog smatram da će možda do evo izglasavanja i svojim amandmanima, tj. amandmanima Vlade još nadopuniti ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa. Kolega Lenart, s obzirom kao čovjek koji se bavite dugo sa poljoprivredom i ja vam neću reći, neću govoriti da kritizirate, nego bih htio sa vama razmijeniti iskustva i polemizirati oko nekih stvari, ali na temelju argumenata. Dakle, proteklih 15 godina iz državnog proračuna je poljoprivrednicima isplaćeno preko 50 milijardi potpora. Tome trebate dodati kapitalne investicije i ostale stvari. Prema tome, dakle e sad jedna stvar, Ministarstvo financija je osiguralo oni koji su radili program, a to je Ministarstvo poljoprivrede, neki dugi, a poljoprivreda nam je tu gdje je. Međutim, jedna tema koja me naročito zagolicala, jer niste vi danas prvi koji ste govorili o tome, a to su te famozne farme sa kravama muzarama. Ja smatram da je to bio sjajan projekat koji bi revitalizirao hrvatsko selo. Samo međutim u jednom trenutku netko nije reagirao kao što je trebao reagirati, a to je bila 2012., 2013. A to možemo provjeriti temeljem egzaktnih pokazatelja. Tada se na europskom tržištu pojavio višak mlijeka. I normalno da mu je cijena opala dole i onda su počela ona izmišljanja o bakterijama, o mlijeku, ovo, ono i pala je cijena mlijeka u Hrvatskoj. I kolega Lenart, ne znam da li vam je poznato, ali vjerojatno je jer se bavite s tim područjem, bilo bi dobro da pogledate 2013. da vidite koliko je u Hrvatskoj porastao postotno u Državnom zavodu za statistiku pogledate taj podatak proizvodnja goveđeg mesa. Dakle, farme koje smo teško napravili, dakle hrvatski seljaci uz pomoć Ministarstva poljoprivrede. Junice koje su teško nabavljane iz Austrije, negdje drugdje najkvalitetnije su na žalost poklane, netko nije u pravom trenutku reagirao a to je bila 2012., 2013. Nemojmo sad pričati ovako i onako. I još jednu stvar koju smo nas dvojica komentirali. Izvješća. Izvješća su u agenciji vezana na potpore. I prve dvije, tri godine su ona nužna iz dva razloga – da vidimo za što se troše potpore i kolika nam je proizvodnja, da naprosto temeljem toga možemo raditi nekakve dokumente. I još nešto, oprostite samo još jednu rečenicu. OPG ako se ne varam to je strateška oznaka za obiteljska gospodarstva HSS-a.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Šuker meni je drago sa vama polemizirati. Je, strateška oznaka HSS-a za OPG, no međutim nismo to dovoljno shvatili svi zajedno, svi zajedno. Sjetite se one godine na stepenicama kad su se trebali novci i kada je pokojni Friščić rekao da će doći sa traktorom, pa nismo svi zajedno napravili što smo trebali napraviti. No međutim, vratit ću se na ove 64 milijarde kuna. Ja smatram da je to veliki novac koji je uložen u poljoprivredu, a efekat nije niti blizu tome što je uloženo u poljoprivredu. Na žalost mnogo novca je otišlo krivim putem. Mogu ja? [[Upadica Reiner: Da, da, da. Naravno, samo nastavite.]] Znači krivim putem. Vratit ću se i na te farme. U tom operativnom programu jedna farma za 50 muznih krava je koštala negdje oko otprilike 2 milijuna i 800 tisuća kuna. Tih 800 tisuća kuna je otišlo građevinskom lobiju, a znamo da su imale neke firmice koje su sa skromnim građevinskim kapacitetima radile po 13 farmi istovremeno i nikako završiti i vrlo loše su to završile. Kako to ide na hrvatski način to smo jako dobro vidjeli i jedan dio propasti je tu. Jedan dio propasti je i na samim poljoprivrednicima koji su imali farmu od 10 krava, a onda su htjeli odjednom imati 50 krava, pa su napravili tu farmu koja je koštala toliko, a onda su shvatili da nemaju zemljište. Pa onda u trku za zemljište, onda kad su to sve skupili shvatili su da nemaju dovoljno mehanizacije, pa hajmo onda još jedan kredit za svu tu mehanizaciju. I tu smo došli u jedan problem. Ali nemojte zaboraviti da su djelatnici savjetodavne službe imali zadatak nagovarati poljoprivrednike da uđu u operativni program mljekarstva i stočarstva. To je istina. I to je na žalost došlo do tu gdje jesmo. Isteklo mi je vrijeme. S obzirom da me predsjednik ne opominje, ja se sam opominjem.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Drago mi je evo da je i ova razmjena ideja na raspravu kolege Lenarta prije bila jedan dobar uvod zapravo u moju raspravu. Naime, mislim da se tu svi slažemo kada govorimo o ovom zakonu, a to vjerujem ja mislim da je državni tajnik Majdak i prošli puta pratio raspravu, tako da će znati. I tada sam govorio i sada govorim i ostajem kod toga da ovaj zakon nije nužno loš. Dakle, on regulira nešto što je do sad bilo neregulirano, što je postojalo u jednom pravnom zrakopraznom prostoru nazovimo to tako. Sada to kodificiramo, potpisujemo i uvodimo neka pravila ponašanja. To nije loše. Iako slični oblici poslovanja postoje, dakle poput OPG-ova postoje i u ostatku EU nemaju posebne zakone, po tome smo evo mi posebni. Ali volio bih da mogu reći da smo ovim zakonom riješili dobar dio problema. Volio bih reći da smo ovim zakonom riješili sve probleme hrvatskih poljoprivrednika i da je ovaj zakon zapravo jamstvo da će hrvatski agrar, stočarstvo i poljoprivredna proizvodnja općenito biti bolja. Nije, na žalost nije i na žalost naša poljoprivredna proizvodnja neće biti bolja samo ako ne razmišljamo strateški i dugoročno. Najbolji primjer za to je upravo i ova razmjena prije, dakle o projektu stočarstva, odnosno krava muzara i mljekarskih farmi koja je završila tako kako je završila. Ja isto dolazim iz kraja koji je poznat po ovom mljekarstvu i stočarstvu, odnosno uzgoju krava, tako da znam kako je kriza koja je nastala na našem tržištu pogodila poljoprivrednike. U jednom trenutku država je financirala sa priličnim iznosima upravo takve farme, da bi u drugom trenutku zaključila da su takve farme neisplative. Sad iz različitih razloga o tome možemo polemizirati da li su to preinvestiranje samih poljoprivrednika, da li su to neki drugi razlozi o tome možemo govoriti. No činjenica je, da je Hrvatska kao poljoprivredni proizvođač u okvirima EU mala i da se mi u, da bi bili konkurentni na zajedničkom tržištu moramo specijalizirati. Što to znači? Ne možemo svaštariti. Moramo se usmjeriti prema jednom cilju ili prema nekoliko strateških grana kao što je to učinila Danska recimo. Mislim da je bila spominjana ovdje prije. Danska je u EU najveći proizvođač svinjskog mesa. Teško da se možemo sa time nositi i biti konkurentni danskom mesu u ovom segmentu. Možemo biti i u drugim, u proizvodnji možda krmiva kao što je kolega Lenart govorio i kvalitetnog krmiva, odnosno hrane za ta ista grla. Možemo se bazirati na eko proizvodnju, možemo se bazirati na proizvodnju delicija, dakle kao što je kulen, kobasice i slično. Ali moramo imati plan. Mi moramo imati jasnu državnu viziju u kojem smjeru se želimo razvijati. Zemlje imamo puno, ali ne neograničeno, a znamo da stočarstvo zahtijeva određenu količinu zemlje. Da ne duljim previše o ovoj temi koja nije nužno, striktno vezana za ovaj zakon činjenica koja je u Hrvatskoj je da su ulaganja u poljoprivredu od kada je Hrvatska samostalna neprekidno rasla, a da je naša proizvodnja neprekidno padala. To su na žalost pokazatelji oko kojeg se jako dobro moramo zamisliti. I baš zbog toga što više nemamo resursa za bacanje moramo razmisliti gdje ih želimo usmjeriti. Drago mi je da je predlagatelj u drugom čitanju saslušao većinu prijedloga i uvrstio ih u konačni prijedlog zakona. Mislim da time, da je to i poanta rasprave u Parlamentu i da smo time zapravo jedan korak bliže kvalitetnom zakonskom rješenju i nadam se da će tako postupiti u ovom slučaju da će amandmane kolega podržati posebno one koji imaju glavu i rep, dakle koji imaju jasna obrazloženja. Ono što ostaje kao činjenica kada govorimo o OPG-ovima, njihovoj količini sastava i strukturi, ono što sam govorio i prije. Dakle imamo oko 160 000 OPG-ova od čega 43% nema niti jednog člana. Znači ako govorimo o OPG-ovima vjerojatno realno možemo govoriti o duplo manjoj brojci. Isto tako 60 000 tih istih OPG-ova odnosno 36% ima nositelje koji su stariji od 65 godina. Dakle i ovdje možemo govoriti možda čak i o socijalnoj kategoriji poljoprivrede samačkih ili malih, starih kućanstava itd. Dakle, OPG-ovi po svojoj strukturi su vrlo raznoliki i moja je zapravo bojazan da ćemo ih teško ako se želimo voditi pravičnošću, da ćemo ih teško moći staviti pod kapu jednog krovnog zakona. No ostaje nada ali to moram priznati da imam veliku rezervu prema tome da će ministarstvo u drugim dokumentima koje će regulirati ovo područje premostiti neke od ovih problema. Dakle, to bi bili pravilnici i uredbe. Kažem iz ovog ministarstva nismo imali dobra iskustva oko pravilnika i uredba, nadam se da to u ovom slučaju neće biti. U svakom slučaju i time bih završio raspravu u planiranju poljoprivredne proizvodnje i gospodarstva općenito nedostaje nam strateškog promišljanja. Rekao sam i ponavljam Hrvatska je malo tržište i samo specijalizacija i jasno transparentno i kontinuirano trošenje resursa u jednom smjeru razvoja može generirati rast. Što se tiče samog zakona ukoliko ga predlagatelj dopuni nekim amandmanima ja sam ga spreman podržati. No ono što svakako trebamo napraviti jest kontinuirano pratiti njegovu provedbu, vidjeti kako će i sami OPG-ovi egzistirati pod ovim zakonom i ako je potrebno mijenjati ne samo pravilnike i uredbe, nego mijenjati i sam zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje poštovanog zastupnika Mladena Madjera.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Hajduković jasno da ovaj zakon ima niz pravilnika i uredbi kao i Zakon o poljoprivrednom zemljištu što ne znam što će, ministar je ovlašten da donosi pravilnike, uredbe koji će se odnositi na zakon ali htio bi sam na izlaganje kolege Šukera kad je rekao da bi izgradnja farme za muzne krave bio odličan potez za poljoprivredu. Ne znam koliko vi znate, ja znam na svom području gdje su bile 3 farme izgrađene za muzne krave i znate gdje su ta tro OPG-a završili? Dva OPG-a su završili u Njemačkoj, jedan je završio u Norveškoj, zato ne znam koja je to bila tako dobra strategija, izgradnja tih staja koje su bile i to znamo da su koštale oko 2,5 milijuna kuna što su nagovarali djelatnici savjetodavnih službi da idu u izgradnju farmi a za te farme morali su odabirati određen izvođače koji su odrađivali po određenim cijenama. Npr. za takvu farmu u jednom normalno natječaju ta je farma bila vrijednosti milijun kuna a ona je u stvarnosti stajala 2 milijuna i 800 tisuća kuna i mislim di je onda bila država da stane iza toga i zato ne slažem se baš sa tim daje to bio dobar potez izgradnja takvih farmi. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Dakle, ja se mogu složiti oko ovoga što ste rekli, to je nedostatak vizije, dakle to je bio ad hoc projekt koji se provodio jedno vrijeme i koji je u jednom trenutku stao, ja vam isto tako kao što ste i vi mogli nabrajati čitav niz loših događaja koji su uslijedili kao posljedica toga, mnogih OPG-a koji su propali, obitelji koje su financijski propale itd. I to ne samo malih farmi jer ako uzmete samo ekonomsku računicu, male farme od 15 do 20 grla su dugoročno ekonomski neodržive bez jasnih subvencija i pomoći osim ako se ne udružuju ali to onda znači da imaju više grla i neki proizvođači koji su imali više grla, dakle koji su imali farme su opstali evo i u mom kraju ali neki su isto tako i propali opet zbog preinvestiranja, zbog toga što su im određene stvari obećavane, zbog toga što im se govorilo da je to strateška obveza države koja to očito nije bila. Zbog toga da bi izbjegli takav slučaj u budućnosti, vjerujem da u javnoj raspravi, u ovom Hrvatskom saboru a i široj raspravi možemo donijeti strategiju razvoja poljoprivrede, složiti se oko toga i onda svi zajedno raditi prema tome. Nažalost imali smo primjer strategije razvoja obrazovanja, nebitno koja je Vlada donosila, ali kolege iz HDZ-a su uložili čitav niz primjedbi i prijedloga, svi su od njih usvojeni koliko znam jer su svi imali glavu i rep i na kraju su bili suzdržani. Sada aktivno rade na tome da ta strategija ne bude provedena. Dakle dok ne bude kulture konsenzusa oko nekih bitnih stvari za Hrvatsku, bojim se da nećemo ići naprijed a poljoprivreda i gospodarstvo svakako mislim da trebaju biti jedan od tih.
Hvala. Sada će završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a imati poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Uvaženi tajniče, radi se o vrlo bitnom Zakonu o OPG-u, činjenica da cijeli dan ovdje nije bio ministar a mjesecima je on baš govorio o ovome zakonu koji očito napisan uz nekakve koalicijske trgovačke dogovore koji apsolutno nema smisla niti štiti obiteljska gospodarstva niti tradiciju nego dapače, ovim zakonom člankom 9. praktički se dopušta da stranac ima kod nas OPG a da ne mora imati, znači ovdje on, ono što hrvatski građanin, mora imati prebivalište, a on ne trebati prebivalište, stranac, pa koji je to članak? Kome se to pogoduje? Da li se ovo pogoduje tradicionalnoj proizvodnji, našim obiteljima ili je to nekakav koalicijski dogovor? Ako je koalicijski dogovor, onda javno iskažite, ovdje izađite pred ovu sabornicu a nemojte zbog toga još jednom, ovaj članak 9., bit će amandman upućen, nemojte nakon što ste dozvolili Zakonom o poljoprivrednom zemljištu o 2020. godine kojega stranci mogu kupovati na ovaj način ste omogućili strancima da imaju OPG ali diskriminirani su Hrvati, hrvatski državljani. Znači hrvatski državljani OPG-om bi trebali biti poticani, seljak i selo, u biti on je diskriminiran. Ovo je diskriminacijski zakon prema hrvatskim seljacima. I hrvatskom ruralnom prostoru. Očekujem od vas i žao mi je još jednom, imali ste vremena par puta je pozivan ministar, nema prečnijega posla od ovoga, jedino ako ima ne daj bože nešto gore, ali što se tiče posla, on prečeg posla od OPG-a u ovome trenutku nema. Uvjete koje postavljate, znači administrativne barijere, novac koji ćete morati davati administraciji i OPG-ovi će sad imati puno više posla, jedino što ćete uhljebljavati ali naravno opet temeljem koalicijskih dogovora, da bi imali ruke o OPG-u, pa ovo je nacionalna stvar, ovo je nacionalna politika, nacionalni interes demografije na ovom području. Znači ovo demografska mjera mora biti a ne hrvatski seljak da bude diskriminiran nad strancem. I vrlo ste to revno ovdje uredili a i tu ćete dobiti amandman od kluba MOST-a gdje ste jasno naveli koliki su iznosi, sankcije, tj. kolike su sankcije u toj normi, 15 000 kuna, čini mi se. Naravno malo ste stavili jer treba napuniti novac za sve te koje ćete sad zaposliti temeljem koalicijskog sporazuma SDSS, HDZ, Milan Bandić i HNS naravno. Imate previše tu obaveza i morat ćete to riješiti na taj način jer jednostavno ovo je protiv seljaka. Ovo je diskriminacija hrvatskog sela i hrvatskih građana na području tome bez obzira radilo se o manjini, srpskoj nacionalnoj a koja ima prebivalište u Hrvatskoj ili se radilo o hrvatskim državljanima ili Mađarima u Hrvatskoj, ovo je diskriminacijski zakon prema tim ljudima koji se bore na tim prostorima gdje ja živim s njima zajedno pogodujući određenim grupacijama, naravno interesnim skupinama da preuzmu ono što ste od 2020. namijenili sa poljoprivrednim zemljištem u RH. To je ravno veleizdaji i naravno da je ovo jedan od zakona koji gasi svjetlo hrvatske poljoprivrede. Vjerujem da ćete amandmane prihvatiti, ima nade, međutim, vaša šutnja, vjerujem da ste sad ovo u svom izlaganju, a ministar koji nije ovdje, govori o neozbiljnosti ministra koji je naglašavao ovaj zakon kao nekakvu reformu i novi zakon koji će donijeti OPG-u i selu nešto novo. Jedino što je doneseno za selo i seljaka da će stranac moći po povoljnijim privilegiranim uvjetima otvoriti OPG, kupiti tu zemlju iz koje je sustavno iseljavan seljak, poglavito u Slavoniji na ruralnim područjima, ali najbolje bi bilo da povučete. Ja vas molim povucite ova zakon, neka ga ministar, još jednom ga pročitajte i u trećem čitanjem, ako treba i četvrto, da riješimo problem kako treba, ali na ovaj način, očito, radite protiv interesa sela i seljaka, pa prestanite više. I ovdje treba biti ministar, da brani ono što postavljamo, a ne šutnjom svojom i hvalospjevima i PR da uzdiže sebe. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, vi danas u više navrata u rasponu evo, sada u završnom, u ime kluba, upozoravate na čl. 9. prema kojem i stranci mogu biti nositelji OPG-a u RH. Ono što ja vidim kao opasnost, a to smo upozoravali i kod Zakona o poljoprivrednom zemljištu, je cijena poljoprivrednog zemljišta u RH. Mi smo, to mislim da sam u poljoprivrednoj emisiji vidio, jedan primjer je dobar. Čovjek je iz Nizozemske došao ovdje s obitelji i nekoliko hektara zemlje je uzeo i bavi se ekološkom proizvodnjom. On kaže da u Nizozemskoj takav jedan hektar zemljišta košta 15000 eura. To su stvari o kojima trebamo voditi računa. Mislim da ministarstvo ne vodi dovoljno računa, onda i Vlada RH, a to se i kroz ove prethodne rasprave, kada govorimo o strategiji poljoprivrede, mi zapravo, onaj glavni resor, a to je naša poljoprivredno zemljište, o njemu ne vodimo dovoljno računa. Ne vidim tu opasnost, da, sceno fobično da bi stranci sada bili opasnost za hrvatsku poljoprivredu, ako dođu osnivati poduzeća, ali vidim u samoj suštini OPG-a, gdje OPG zabravlja predstavlja 1 čovjek, nositelj OPG-a, fizička osoba. I tu sad zapravo ako dođe stranac s tom namjerom da osnuje ovdje OPG ima boravište, ali ne vidim tu smisao ili duh zakona. Čemu je onda poanta? Nama se može dogoditi da većina OPG čine samci i to još ako budu stranci, onda će to biti sve skupa jedna kriva slika. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Mi ovdje ne govorimo znači o napadati strance, strane fizičke osobe koje bi imale OPG. Međutim, oni moraju imati ovdje ne samo prebivalište, nego moraju imati boravište, pardon, prebivalište, a ne samo boravište. Zbog čega hrvatski građani moraju imati 1 uvjet, teži, a strancima se ovdje pogoduje, stranim fizičkim osobama, da mogu imati. Može biti dobar i primjera, može biti ljudi koji će doći ovdje boravište, živjeti, proizvoditi, stvarati novu vrijednost … [[Govornik se ne razumije.]] i s tim nemamo problem. Međutim, imamo problem, kao ne treba imati prebivalište nego samo boravište dok naši građani ne mogu sa boravištem … [[Govornik se ne razumije.]] državljani RH, ne mogu naći. I to je pogodovanje, ovaj zakon je tako napravljen i tako je spremljena zemlja, u biti Zakon o poljoprivrednom zemljištu je pripremljeno sve za završni čin, za završni udarac u hrvatsku poljoprivredu, naravno da je ministar to odradio, oštro, svjesno, jer da nije, bio bi ovdje branio ovaj zakon i nikako se ne pojavljuje. Ne vidim razlog da ne dođe pred saborske zastupnike, jer ipak na kraju, ćemo mi, saborski zastupnici, morati glasati po ovome zakonu, koji je znači diskriminantan prema svim državljanima RH, tj. onima koji imaju boravište. Prebivalište, a ovi samo imaju boravište. Prema tome, očekujem da će se ovaj zakon povući, razmotriti, valjda smo mi predali amandmane, koji ovo mogu promijeniti, ali toliko je loš da vrlo malo se toga more promijeniti. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, poštovana zastupnica Jecko.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, ja ponovno vidim da vi niste, ne želite shvatiti ono o čemu sam govorila. Pošto ste se za govornicom, imam utisak, a mislim, da me ne vara obraćali isključivo meni, odnosno, Klubu zastupnika kome pripadam, odnosno, nacionalnoj manjini kojoj pripadam. Govorila sam o tome, da smatram potpuno normalnim, da hrvatski državljani koji imaju nekretninu u RH mogu iako nemaju prebivalište u Hrvatskoj, da mogu osnovati OPG. I nema nikakvih skrivenih i zakulisnih radnji između koalicijskih partnera. To vam odgovorno tvrdim, usprkos vašim insinuacijama. Osim toga, zar vi iz dosadašnje rasprave, niste shvatili, da je određeni broj zastupnika, koji uslovno rečeno pripadaju opoziciji također su se afirmativno izrazili o ovome zakonu i pretpostavljam da će eventualno je li i za njega i glasati. Pa o kojoj je onda, o kojem onda koalicijalnom sporazumu ćemo govoriti?
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
… [[Govornik se ne razumije.]] kolegice što ste vi dogovorili i vi ste dio većine. Vi u ovome slučaju niste manjina. Vi ste u ovome Parlamentu većina, jel vi to prihvaćate kada ste vi dio većine. I da ste vi odgovorni kao i HDZ, vi kao predvodnik i gospodin Varda, vi ste odgovorni za ovaj dio zakona. U ovome slučaju sam ja u manjini i moji kolege u oporbi, imamo pravo predlagati. A prijedlog koji ste vi ovdje naveli, jer zbog čega, vi kao dio većine, vi govorite da je to nekakva prema manjini nešto ne, meni je žao manjine, mojih susjeda srpske nacionalnosti za koje etno biznismeni ne brigaju se godinama. Godinama ih nije briga, nije ih politika pogledala, ja s tim ljudima živim i znam kako živim i kako oni žive. To je problem a ovo je diskriminacija prema tim ljudima i srpske nacionalnosti i hrvatske nacionalnosti, hrvatski državljana koji žive ovdje, pogodujući tko zna kome. Ja znam šta ste vi dogovorili, mislim ne treba pretpostavljati nego recite otvoreno, to je bio naš uvjet, ali nećete to reći, nećete. I onda kažete niste shvatili, shvatio sam sve, sve je jasno da državljani koji nisu hrvatski državljani mogu bez prebivališta otvoriti OPG, a hrvatski državljani to ne mogu koji žive u RH. Prema tome, sve mi je jasno, ljudima Srpske nacionalne manjine, vama većini poručujem, vi ste ovdje u većini je puna kapa etno biznismena. Ja vam to s terena govorim koji obilazim, bio sam i neki dan u Ravnim kotarima, puna im je kapa gledat vas. Iz većine, … većina, shvatite da ste većina ne vrijeđaju vas, to je vaš odabir, vaše pravo u koaliciji SDSS, HDZ, HNS, HRAST to je vaše pravo.
Hvala lijepo. Sljedeća završna riječ u ime Kluba zastupnika HDZ-a bit će ona Ivana Šukera poštovanog zastupnika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Pa javio sam se za završnu riječ u ime kluba HDZ-a jer sada mi stvarno nije jasno da li mi u HDZ-u imamo nekakav drugi zakon, da li taj članak 9. stavak 2. zakona koji ima klub HDZ-a nešto drugačiji od ostalih. Dakle ja ću ga citirati radi zapisnika: „Fizičke osobe koje imaju prebivalište na teritoriju druge države članice EU ili potpisnice Sporazuma o europskom gospodarstvu te Švicarske konfederacije, ako ima pravo korištenja proizvodnih resursa na teritoriju RH može u RH obavljati gospodarsku djelatnost poljoprivrede u organizacijskom obliku OPG-a sukladno odredbama ovoga zakona“. I kao što sam to već u svojoj raspravi rekao, ja nisam dobio informaciju da su danas od jutra BiH i Srbija postale članice EU. Dakle dvije stvari ovdje želim istaći, kao što te članice EU Švicarska i konfederacije mogu obavljati posao u Hrvatskoj, tako Hrvati mogu na identičan način mogu raditi u tim članicama EU. Kolegice i kolege, zar vi želite reći da svi ovi naši sugrađani koji su nažalost morali otići da im je trebalo spustiti rampu da ne smiju ići negdje van? Dakle ajmo ovaj stavak gledat ovako kako piše, a ne onako kako bi neko želio da piše. I druga stvar, meni sada nije jasno ako hrvatski seljaci pod ovim uvjetima ne proizvoditi u Hrvatskoj, kako će doći neko iz Švicarske ili negdje drugdje pa će pod istim uvjetima proizvoditi u Hrvatskoj? Ja samo govorim citiram članak 9. stavak 2. ništa drugo, samo ga citiram, on je takav kakav je. E sada što bi neko drugi htio biti da je takav, to je drugi par cipela. Ista priča se danas provlači sa obilježavanjem zemljišta itd., u Arkod mapi su sva zemljišta obilježena i njih ne treba s ničim obilježavati, a ovo što u zakonu govori, radi se o nekakvim prodajnim mjestima i negdje drugdje. Logična je stvar ako dođete na nekakav sajam da na štandu mora biti da su to proizvodi tog i tog OPG-a, to je elementarna stvar. Ali kažem, bilo bi tu još puno stvari za obrazlagati, međutim ovo sam se osjetio potrebu javiti pa kažem, ako mi neko da primjer da ovaj članak 9. stavak 2. negdje drugačije piše, nema problema. I možemo jedino o tome razgovarati, sve druge priče su stvar politikantstva i to je ono što nije dobro. A druga stvar, bez obzira što se nekome sviđalo ili ne sviđalo, Hrvatska je potpisala neke sporazume, Hrvatska je željela biti članica EU i mora se tako ponašati. Uzmite da sada neko kaže našim ljudima koji su Njemačkoj, Irskoj ili negdje drugdje, ajde marš van vi nemate prava raditi tu bez obzira što ste članica EU. Prema tome, budimo ozbiljni.
Hvala lijepa. Budući da smo planirali do 16,30 raditi mi ćemo sada stati. Replike, odgovore na replike i završnu riječ predlagača s tim ćemo sutra nastaviti u 9,30 sati, a nakon toga će biti točka Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u RH za 2016. godinu. Želim vam ugodno popodne i veče. SJEDNICA PREKINUTA U 16,30 SATI.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom tamo gdje smo jučer stali, Konačni prijedlog Zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu. Imamo još nekoliko replika i završno izlaganje. No prije toga vidim nekoliko ruku u zraku. Prvi je kolega Peđa Grbin. Idemo dalje na raspravu. Poštovani kolega Žagar, replika na kolegu Šukera. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker, malo je sad prošlo čitava noć evo ali ostalo mi je u sjećanju ono oko čega. Vi ste tu vrlo precizno pročitali članak 9. stavak 2. i tu nema uopće spora. Meni je logično. Ja sam to upozoravao u prvom čitanju. Mi kažemo strani državljani mogu osnovati obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo. Možda mi sad nemamo tu mehanizama, jer obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo je tako definirano. Njega može osnovati fizička osoba. Kolega Šuker, molim vas da me slušate jer da ne bi, jer moramo ovo. Fizička osoba osniva obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo. To je možda malo problem cijeli. Jer mi smo imali tu jako spora u hrvatskom društvu što je obitelj, je li jedna osoba obitelj. I sad šta mene zapravo smeta? Ako Franjo Franjić dođe iz Nizozemske sam, on je sam čovjek, fizička osoba i osnuje tu obiteljsko gospodarstvo, a nema on obitelj pazite. Dobro, može čovjek reći oženit ću se ja tu, on nema obitelj. Ja ne moram vjerovat da on ima poštene namjere. Znači on možda kroz to obiteljsko gospodarstvo želi neke beneficije ostvariti, jer obiteljsko gospodarstvo ima prednost prilikom dodjele zemljišta, prilikom ovoga, onoga. Da to kažem ovako. Ma neka on osnuje poljoprivredno gospodarstvo, neka osnuje korporativno, bilo kakvo, d.o.o. Neka osnuje obrt. Ali mi nije jasno zašto jedan samac, stranac može osnovati obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo. Možda je to. Možemo sad postavit pitanje zašto to netko tko ima prebivalište ovdje može? Pa zato što pretpostavljamo da je to generacija, da čovjek koji živi na tom području da tu ostaje, da će njegova obitelj tu ostati. I tu je taj cijeli nesporazum. Ministarstvo je objasnilo u svom obrazloženju, ja se tu s vama slažem. Ako ne možemo to zabranit ne možemo, jel' tako? To je okvir. Samo onda dolazimo u taj logički sukob. Evo samo sam to htio kazati.
Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, ja razumijem vašu brigu ali bih isto tako molio da svi dobro pročitamo što piše u članku 9. stavku 2. Ja ću vam pročitati samo jedan segment Sporazum o europskom gospodarskom prostoru, a to vam u tom sporazumu imate između ostaloga i reciprocitet, koliko u Hrvatskoj toliko Hrvati mogu u nekoj drugoj zemlji. Druga stvar, niko tko temeljem članka 9. stavka 2. stekne pravo da osnuje OPG ne može ga osnovati pod drugačijim uvjetima nego koji imaju i građani Hrvatske. Dakle mi smo ušli u jedan prostor gdje je sloboda kretanja kapitala, sloboda kretanja radne snage i ako nešto želimo za sebe ne možemo uskratiti nekome drugom. Dakle ja sam samo pokušao to objasniti. Kažem, potpuno razumijem vaš strah, dolazite s područja gdje je poljoprivreda intenzivna, da je puno poljoprivrednog zemljišta, međutim isto tako mi moramo razumjeti da postoje određeni akti koji su potpisani i određena pravila igre. E sada, ne možete igrati jednu utakmicu i primjenjivati pojedine segmente pravila koji vama pašu. Ali ima druga stvar, imamo mi tisuću i jedan način da zaštitimo sebe i svoje od ovoga. Druga stvar, ako naši ljubi bježe sa zemlje, ne mogu raditi, pa kako će doći onda neko izvana dakle morat će uzeti u najam, morat će ovo, morat će ono njemu će se isplatiti. Dakle ovo je samo podloga da oživimo hrvatsko selo, hrvatsku poljoprivredu. Ja ovaj zakon gledam kao takav i mislim da će tu trebati puno i drugih zakona promijeniti da se ova priča osnaži. Ovaj zakon trebamo gledati kao podlogu da nešto napravimo i moja intervencija jučer u ime kluba završno pet minuta je bila isključivo da prokomentiramo svi zajedno taj članak 9. stavak 2. onakav kakav je, a ne onakav kako bi mi htjeli da se nekome svidi. I mi smo ovdje da donosimo zakone u korist hrvatskih građana.
Hvala. Hvala kolega Šuker. Sada bi molio kolegu Panenića, njegova je sada replika.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šuker. Jučer smo upravo polemizirali oko pitanja prebivališta i boravišta. Zašto mene osobno taj pristup smeta jer ponovno je to različito, a činjenica da i hrvatski građanin može imati boravite negdje dalje. Pa i sami zastupnici ili kada sam ministar bio ako provodim više vremena u Zagrebu imam obavezu prijaviti boravište, a moj OPG mora biti i dalje prijavljen na mjestu lokacije gdje mi je prebivalište, znači mjesto BErak. Što se događa? Ja da bih prijavio zahtjev za izravna plaćanja, evo državni tajnik jako dobro zna, gdje prijavljujem? U podružnicu gdje je upisan. Znači ja sam obavezan otići tamo, može se doduše poslati poštom, ali bilo što da se događa ja moram u Vukovaru otići i prijavljivati. Znači ja nemam izbor kao strani državljanin koji će doći u Zagreb i on će na osnovu boravišta u Zagrebu prijaviti OPG, znači njemu je dana ta mogućnost. Ja govorim samo o jednoj diskriminaciji u koju smo stavljeni, dajte onda unaprijedite pa da možemo i na osnovu boravišta imat prijavljen, jel ako kao na osnovu boravišta prijavljujem u Poreznoj upravi koja je jedinstvena gdje je i ovaj sustav dodjele izravnih potpora isto tako jedinstven, onda ne vidim razloga da bi nas trebalo na neki način raslojavati. Evo bilo je i kolegica Jeckov ona je pitala za one koji nisu u tome prostoru, a imaju imovinu, što s njima? Oni bi vjerojatno isto htjeli ovdje doći i osnovati, ali koji model ćemo mi, oni ne mogu ja razumijem na što pozivat. Samo govorim zašto za građane EU osim RH je jedno pravilo, za nas je drugo. Ajmo onda biti jednoznačni u tome ako može boravište, dajte i nama onda … boravište.
Odgovor kolega Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Panenić, ja sam jučer nekoliko puta ponovio da koliko je meni poznato Srbija i BiH nisu jučer postale članice EU niti Švicarske federacije, prema tome na njih se ne odnosi ovaj članak 9. stavak 2. Međutim, ja kada sam govorio da ćemo trebati vjerojatno niz drugih zakona promijeniti, vi ste u ovoj svojoj raspravi zaboravili spomenuti ključni zakon, a to je Zakon o strancima koji definira nešto drugo. Ovo je da tako kažem gospodarski zakon i on definira prava koja su stečena temeljem određenih sporazuma koji su potpisani u trenutku kada je Hrvatska pristupala ili kada je pristupila EU, dakle ovo je gospodarski zakon. A reguliranje ovoga o čemu ste vi govorili je Zakon o strancima, on je jasno definira. Vi imate čak i odredbu u Zakonu o porezu na dohodak, vi ako boravite negdje 182 dana vi ste obveznik poreza na dohodak tu gdje boravite 182 dana, tako da dakle ne možete samo segmentalno gledati. Ovdje se daje pravo, ali određene druge obveze proizlaze iz nekih drugih zakona. Dakle niko u Zakonu o porezu na dohodak da li je obveznik poreza na dohodak na kraju godine kada podnosi poreznu prijavu u Hrvatskoj ili u svojoj matičnoj zemlji neće gledati odredbu članka 9. stavka 2. nego će gledati odredbu Općeg poreznog zakona i Zakona o porezu na dohodak, a članak 9. stavak 2. samo definira nešto što je sporazum i što imaju isto tako temeljem reciprociteta pravo hrvatskih građana u nekoj drugoj državi, dakle potpuno je to. Ali neki drugi zakoni reguliraju ovo o čemu ste vi govorili. I dakle ja shvaćam vaš strah i razumijevanje da možda neko ima veće ili manje pravo, ali ajmo to segmentalno gledati što ovaj zakon regulira, a što neki drugi zakoni reguliraju i onda mislim da onda nećemo imati problema.
Hvala. Idemo sa zadnjom replikom, poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, baš ovaj članak i stavak je diskriminirajući prema hrvatskim građanima, prema hrvatskom seljaku i ono što OPG … u namjeni u biti zaštiti tradicionalno bavljenje ljudi koji se bave poljoprivredom na tim područjima. Međutim je činjenica da stranci sa ovim člankom mogu temeljem boravišta, a ne temeljem prebivališta koji hrvatski građani mogu. Naravno da ovdje nema suverenizma kao što je u Mađarskoj. Može li hrvatski seljak u EU u državi Mađarskoj kupiti ili državljanin kupiti zemljište? Ne može. A od 2020. zabranjeno poljoprivredno zemljište, a od 2020. godine ovaj Sabora ova većina je donijela zakon gdje će stranci od 2020. moći kupiti zemlju a s ovim u biti ste u hrvatsko selo zabili zadnji čavao jer ste omogućili samo ovdje strancima da dođu do toga zemljišta kojega će moći prodavati sa 2020.-om. Zbog čega hrvatski državljanin ne može kupiti zemlju u Mađarskoj koja je u EU, poljoprivredno zemljište a Mađari će moći u Hrvatskoj, jel' to jednakopravnost hrvatskih državljanina u EU-u, jel' to suverenistički, jel' to zaštita poljoprivrednog zemljišta kao nacionalnog od strateškog interesa za RH? Nije jer nismo jednakopravni u EU-u. Ovdje nas ponižavaju i nemate niti jedan temelj da opravdate ovo šta sad govorite, ovaj članak u Zakonu o OPG-ovima osim šta pogodujete strancima a ne ljudima zbog kojih se iselili iz tih područja i sad naravno kad su se iselili, farme, poljoprivredna gospodarstva su prazna i naravno da će ih kupiti stranci. Naravno jer je to bio cilj i politika koju je i ministar Tolušić, žao mi je što nije bio ovdje a bio gaje red da dođe ovdje pa da obrazloži ovo. Hvala.
Hvala vam. Prije odgovora na repliku samo sekundu, pozdravljamo učenice i učenike OS Sveta Klara iz Svete Klare, dobro nam došli. Sada bih molio kolegu Šukera za odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, ja u svom odgovoru želim biti korektan i konkretan kao što sam to bio i u raspravi. Vi ovdje govorite o imaginarnim stvarima. Dakle ja vam govorim cijelo vrijeme o reciprocitetu. Druga stvar i ja vas lijepo molim da ne shvaćate ovo kao nekakvo prozivanje, vi ste resor poljoprivrede u Vladi držali ne znam koliko i u Hrvatskoj, ja mislim da u ovom trenutku ima negdje oko četrdesetak OPG-a koje imaju stranci. I tada smo mogli neke stvari presjeći međutim kolega Bulj, vi kad potpisujete određene sporazume onda se obvezujete da ćete nešto napraviti i da ćete dati nekome pravo zato jer želite nekakvo pravo za sebe. Tako je Hrvatska potpisala taj sporazum da kad točno pročitam, da ne bude krivo bilo, Sporazum o europskom gospodarskom prostoru temeljem čega se obvezala da će dati nekakva prava ali isto ta prava koja da Hrvatska, reciprocitetom može Hrvatska tražiti od te zemlje. Prema… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Može, da, ako Mađari otvore OPG u Hrvatskoj, Hrvatska ima reciprocitet u Mađarskoj. Gledajte, ja se nisam vama dobacivao, ja vas lijepo molim, dakle ja sam samo pokušao tumačiti ovaj zakon, zapravo odredbu ovog stavka onako kako je i ponavljam, kolega Bulj, BiH i Srbija nisu članice EU-a, prema tome članak 9. stavak 2. se ne odnosi na državljanine BiH-a i Srbije, to je činjenica. Dakle, ja samo govorim o tome i moja rasprava jučer završno u ime kluba je išla u tom smjeru, uvažavajući i kolegu Žagara i kolegu Panenića koji su tu govorili, izražavajući određene strahove itd., to su sve teme o kojima se treba raspraviti. Pa gledajte koliko je jučer bilo rasprava o tome da se mora obilježavati nešto međutim ja sam jučer nekoliko puta ponovio da u ARKOD mapi je evidentirano sve, ono što OPG-ovci moraju obilježiti je jedino mjesto koje je za prodaju ili za nešto drugo.
Hvala, kolega Šuker. Idemo na završnu raspravu u ime predlagatelja Ministarstva poljoprivrede, državni tajnik poštovani Tugomir Majdak, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Zahvaljujem vam svima na iznimno konstruktivnoj raspravi koja je još jednom potvrdila značaj i nužnost donošenja Zakona o OPG-u upravo u ovom trenutku i važnost za hrvatsku poljoprivredu. Nakon jučerašnje rasprave koja je bila sadržajna i otvorena, još jednom želim istaknuti namjeru predlagatelja da ovim zakonom definira prepoznatljivost OPG-a osiguravanjem prije svega pravne sigurnosti ali i evidentnim pomacima glede stabilnosti u njihovom poslovanju na način stvaranja temeljnih preduvjeta za njihov budući razvoj. Europa se jasno odredila prema ovom temeljnom obliku poljoprivrednika i podsjećam kako je 2014. bila godina malih OPG-a na razini EU-a. I druge europske zemlje potiču opstojnost i razvoj upravo malih OPG-a svojim pravnim okvirom. Njegujući strateške ali i tradicijske vrijednosti OPG-a, vezano uz obavljanje gospodarske poljoprivrede i s njom povezanih dopunskih djelatnosti, Hrvatska se kao srednje europska zemlja odlučila kroz Zakon o OPG-u primijeniti eu načela zajedničke poljoprivredne politike koja je kroz svoja dva osnovna stupa prioritetno usmjerena prema malom i srednjem poduzetništvu, diversifikaciji gospodarskih djelatnosti te stvaranju radnih mjesta odnosno očuvanju ruralnih sredina. Vezano za ekonomsku veličinu poljoprivrednog gospodarstva iskazano kao SO 3 000 eura, ovdje zakon jasno definira samoopskrbna poljoprivredna gospodarstva od onih koji imaju realne preduvjete postati tržišno orijentirana ili to već jesu zbog svojeg obujma proizvodnje. Eu načela zajedničke poljoprivredne politike definiraju kako je ovaj prag postavljen već na SO od 2 000 eura dok ovim zakonom uvažavajući specifičnosti poljoprivrede RH, definiramo prag od 3 000 eura a što je iskomunicirano sa predstavnicima poljoprivrednika u sklopu široke javne rasprave. Svako drugačije određivanje ove granice kao i druga ograničavanja značila bi umanjivanje poduzetnih sloboda odnosno drastično smanjenje broja OPG-a obuhvaćenih upravo ovim predmetnih zakonom što nikome pretpostavljam nije za cilj jer želimo prije svega očuvati što više OPG-ova te ih poticati na razvoj i veću produktivnost. Stoga smo mišljenja kako treba kroz suradnju s drugim resorima učiniti sve što nam je na raspolaganju da se OPG-ove oslobodi dijela obveza s osnove doprinosa za mirovinsko i zdravstveno osiguranje te na umanjenje poreznih obveza uz naglasak na poštivanje procedura a da se granice ne određuju na razini veličine OPG-a nego na temelju ostvarenih prihoda odnosno utvrđenih osnovica koje služe za obračun tih obveza te smo kao resorno ministarstvo u tome poduzeli određene aktivnosti. Strukturnim promjenama obuhvata poljoprivrednih i dopunskih djelatnosti OPG-a namjerava se omogućiti restrukturiranje poljoprivrede a daljnjim djelovanjem na smanjenje barijera kako administrativno birokratski tako i fiskalnih ostvariti uvjete za gospodarski rast i razvoj OPG-ova. Zakonom o OPG-u pružena je privremena motivacija da jedna obitelj upravlja jednim OPG-om kako bi se omogućilo održivo gospodarenje samozapošljavanjem njezinih članova, obitelji uz destimuliranje, usitnjavanje proizvodnih parcela. Ovim zakonom omogućeno je povezivanje ili udruživanje kako kroz ugovaranje zajedničke proizvodnje tako i kroz formiranje zajedničkog OPG-a prema članku 22. prema kojem dvije ili više fizičkih osoba koje su obiteljski povezane mogu formirati zajednički OPG pod vodstvom jednog nositelja kojeg zajednički odaberu. Međutim ovaj zakon ne može određivati odnose iz djelokruga Zakona o zadrugama. Poslovna sposobnost podrazumijeva svojstvo da se vlastitim očitovanjima volje stječu prava i obveze a u tom smislu se zakonom definira da nositelj OPG-a i član OPG-a radi stjecanja prava i s tim vezanih obveza trebaju biti poslovno sposobne osobe. Ovakva odredba ni u kojem slučaju ne ograničava da se u radu na OPG-u zapošljavaju osobe s invaliditetom pod općim uvjetima sukladno posebnom propisu. Nadalje, podsjećam kako je i do sada u okviru Zakona o poljoprivredi kojim se određuju ciljevi i mjere poljoprivredne politike postojala obveza OPG-a za vođenje evidencije o prodaji. Međutim, bez povezivanja te evidencije s podacima o proizvodnji taj sustav u kontroli prodaje i borbi protiv prekupaca je neučinkovit. Pristup sivom tržištu pretjerano otvoren. Zbog toga poljoprivrednici gube dio dohotka a potrošači ne dobivaju točne podatke o podrijetlu proizvoda koji je kupio, odnosno sljedivosti. Stoga se Zakonom o OPG-u propisuje način i vođenje evidencije o proizvodnji, uslugama i prodaji čijom uspostavom se omogućava da sustav kontrola bude učinkovit. U tu svrhu koristiti će se uobičajeni kanali elektroničke komunikacije koje koriste već sada OPG-ovi prema Agenciji za plaćanja a pravilnikom će se definirati učestalost dostavljanja ovih izvještaja. Stoga vođenje ove evidencije neće predstavljati dodatno administriranje niti birokraciju. Nadalje, globalno društvo odvelo je brojne potrošače u velike trgovačke centre. Ovaj zakon omogućava da se stvori normalna konkurentnost ali uz približavanje domaće ponude, domaćih OPG-ova svojim kupcima, potrošačima koji će prepoznati izvornu domaću i tradicijsku kvalitetu. Ovaj Zakon o OPG-u na puno jasniji način definira pojedine odnose koji do sada u ranijim propisima nisu bili jasno uređeni. Važno je naglasiti kako ovaj zakon na jasan način daje jasnu poruku svim OPG-ovima koji su prodajni kanali izravne prodaje. Ovaj zakon definira kratke lance opskrbe krajnjih potrošača. Svima je dobro poznato što je prodaja na malo izvan prodavaonica poput prodaje na štandovima i klupama na tržnicama kao i prodajama na malo i izvan tržnica na malo jer to su oblici u kojima brigu vode općine i gradovi odnosno jedinice lokalne samouprave koji najčešće pomažu uspostavi tih kolokvijalno rečeno klupa pa je time i jasno što predlagatelj podrazumijeva pod označavanjem na otvorenom. Zakon otvara put za prodaju na daljinu putem oglasa u medijima uz dostavu potrošaču, prodaju putem automata OPG-a, prodaju na prostoru i objektima OPG-a, prodaju na kiosku OPG-a i pokretno prodaju. Cilj zakona je potaknuti OPG na razvoj vlastitih kapaciteta u proizvodnji, poljoprivredi i prehrambenih proizvoda i pružanju usluga OPG-a u poljoprivredi i s njom povezanim djelatnostima na načine koji omogućavaju bolje korištenje proizvodnih kapaciteta te bolje korištenje znanja, vještina i rada članova OPG-a. Još jednom naglašavam iako je to jasno i jučer rečeno a i danas u raspravi kako RH kao ravnopravna članica ima preuzete obveze vezano uz pravnu stečevinu a jedna od njih je vezana uz slobodu poslovnog nastana. I na kraju zahvaljujem svima na otvorenoj i konstruktivnoj raspravi, zahvaljujem svim zastupnicima koji su ovaj zakon podržali, velika većina vas ocijenila ga je kvalitetnim korakom u budućem razvoju OPG-a ali i u oživljavanju hrvatske poljoprivrede a resorno ministarstvo zajedno sa drugim ministarstvima će i nadalje raditi na omogućavanju kvalitetnih prijedloga, rasterećenja prije svega tako da zakon u svojoj provedbi pokaže sve svoje dobre strane. Hvala na pozornosti.
Zahvaljujem. 7 replika. Prvi je na redu poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Uvaženi tajniče, ipak OPG-ovi ljudi koji imaju, koji se bave poljoprivredom obiteljski očekuju puno više od ovoga zakona ili su očekivali u razgovoru s njima. Ovdje ću ponoviti jedino šta se je omogućilo je omogućeno uz nekakve vrlo male korekcije, omogućilo se da stranci mogu otvoriti OPG, u Hrvatskoj temeljem boravišta. Znači to je diskriminacija hrvatskog seljaka i OPG-a. I ovo je slijed politike koja je omogućila zakonom koji je nedavno a ne kolega Šuker je malo prije rekao da je ministarstvo naše, ne tako davno, znači ovaj ministar je dao prijedlog zakon gdje će se moći zemlja prodavati od 2020. strancima, će stranci moći i fizičke i pravne osobe biti vlasnici. A ovim zakonom se omogućilo da mogu biti i OPG. Ne protiv stranca da mogu otvoriti tvrtku, nitko nije protiv toga, da razvijaju tvrtku, ovdje govorimo o obiteljskim gospodarstvima, poljoprivrednim. Vi ste ovdje doveli hrvatskog seljaka u neravnopravan položaj. O tome niste rekli niti riječ. Ono šta je kolega Šuker maloprije govorio, apsolutno nije ono što mi govorimo. Ovdje je hrvatski seljak doveden u neravnopravni položaj unutar EU. Pa uzeti ćemo primjer s Mađarima jer hrvatski seljak ne može u Mađarskoj kupiti poljoprivredno zemljište a mađarski seljak u Hrvatskoj može. I sada ste im dozvolili da otvore i OPG sa prebivalištem a dok hrvatski seljak mora imati i boravište. Međutim, pošto ste dosadašnjom politikom sve seljake uglavnom većinom iselili, naravno da je ovo zadnji čavao u lijes hrvatske poljoprivrede. Hvala.
Odgovor na repliku izvolite.
Hvala. Poštovani zastupniče Bulj, na vaše pitanje prije svega želim još jednom ponoviti da Zakon o poljoprivrednom zemljištu definira jasne kriterije pod kojima OPG-ovi, odnosno mladi nositelji OPG-a imaju prednost, odnosno i stočari u odnosu na sve druge oblike poljoprivrednih gospodarstava. Naveli ste ovo kao činjenicu da su u neravnopravnom položaju, ja vas u tom razuvjeravam. Odnosno do 2020. je zabrana prodaje zemlje strancima a RH će na vrijeme, znači podnijeti zahtjev za produljenje ovog moratorija do 2023. godine. Još jednom ću ponoviti da vezano za poslovni … [[Govornik se ne razumije.]] na razini EU, da vrijede pravila reciprociteta kao što je i do sada više puta naglašeno. Hvala.
Idemo dalje. Poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, samim ovom Zakonom zapravo definirana je granica od 3000 eura SO i time i u brojkama nekih 100 tisuća OPG-a neće biti obuhvaćeni, neće biti obavezni da budu obuhvaćeni i radi toga i sama vaša konstatacija da će time biti kvalitetnije regulirano tržište, pogotovo maloprodajno na tržnicama i to neće se ostvariti. I dalje, svi OPG-i, tko god želi, može izaći na tržnicu, može prodavati. Na ovaj način, u biti je reguliran samo jedan dio, ali ništa nije umanjena mogućnost drugima ili postoji nakana da će se u budućem vremenu nešto umanjiti. Tako da, evo, to je nešto što smatram da je nedostatak jer ako gledamo Zakon o obrtu, on obuhvaća sve obrte. Ovdje imamo Zakon o OPG-u koji neće obuhvatiti sve i tu je nedostatak rješavanja jednog cjelokupnog pitanja, zapravo razvoja OPG-ova. Meni je osobno konstatacija vezano za člana OPG-a koji nema poslovnu sposobnost, zapravo da on ni ne može biti član, vrlo je otegotna i smatram da time stvarno ugrožavamo određena ljudska prava jer taj član ne preuzima niti prava niti obaveze. On doprinosi obiteljskom gospodarstvu. Sve obaveze, sva zapravo težina i prema poslovanje je isključivo na nositelju i radi toga ne vidim niti smisao u stajalištu kojeg ste naveli da niti član koji ima ograničenu ili bez poslovne sposobnosti da ne može sudjelovati na taj način. Što ćemo mi onda te ljude ugovorom o djelu regulirati da budu od pomoći. Malo je to neshvatljivo. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem poštovani zastupniče Panenić na vašem pitanju. Što se tiče SO-a i definiranja ove granice po pitanju samoopskrbnih poljoprivrednih gospodarstava koji su definirani Zakonom o poljoprivredi, ovdje je bilo prijedloga da se ova granica postavi na SO od 6-8 tisuća, znači to smatramo neprimjerenim jer time bi još veći izostavili onih poljoprivrednih obiteljskih gospodarstava koje ovaj Zakon i kroz druge mjere i programe resornog ministarstva, ali i drugih ministarstava ima namjeru prioritetno tretirati OPG-ove u njihovom daljnjem razvoju. Što se tiče samih samoopskrbnih poljoprivrednih gospodarstava, ona će i dalje imati sva prava da tržišno posluju, odnosno da prodaju svoje proizvode, ali isto tako i pravo na potporu i to pravo ime se ne može oduzeti. Znači, ovdje je jasno definirana granica koja je na razini EU načela dobre znači, zajedničke poljoprivredne politike, dobre poljoprivredne prakse na razini EU od 2000-8000 eura koja se definira za one OPG-e koji su u rangu malog da ih se može poticati. Mi smo tu granicu definirali sa razine 3000, iskomunicirali sa velikom većinom, znači, predstavnika poljoprivrednih udruga i oni su znači, dali svoju suglasnost na ovakvo postavljeni prag, a dodatno ćemo u rasterećenjima po pitanju određenih doprinosa u okviru drugih zakona, što ne možemo kroz ovaj zakon, znači, definirati povoljniji položaj za sve one OPG-ove i male poljoprivredna gospodarstva koja imaju te potrebe za ovim rasterećenjem.
Replika broj 3. Poštovani kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Majdak, mi se stalno bojimo drugih a ne bojimo se sebe. Ja bih prije rekao da se mi trebamo bojati sebe u poljoprivredi jer ovo što smo do sada napravili, što smo upropastili mogu reći Slavoniju, nisu nam to drugi krivi. Mi smo tu krivi jer nismo poticaje pratili kako su se davali, kome su se davali. Naravno, ja se nadam i pomalo vjerujem da će ova ekipa u ovom sazivu u poljoprivredi nešto napraviti i bolje. Nadam se da ćete kontrolirati gdje se daju poticaji, tko to uzima i šta s njima radi. Na kraju, imate i sami gruntovne i katastarske izvode. Vidite tko se bavio zadnjih 50 godina poljoprivredom, a tko se nije bavio, tko se počeo baviti od rata poljoprivredom. I ti su nas upropastili. Nisu nas upropastili poljoprivrednici koji su stalno bili u poljoprivredi. Mi se bojimo nekih stranaca. Pa nekada je bilo pola miliona Švaba u Vojvodini i Slavoniji, pa su digli taj dio svijeta, pa su ih potjerali i pobili sistem komunizma u onom vremenu. Mi se danas bojimo ljudi koji bi uložili i koji bi htjeli raditi. Nitko neće doći u Hrvatsku otvoriti OPG i ne raditi. Mi se ne smijemo bojati rada, mi se moramo bojati kriminala. Kada sad suzbijemo kriminal u poljoprivredi, tada nećemo imati problem sigurno. Dajmo ljudima koji žele i koji vole, ali po pravilu dajte inspektora stotinu pa kontrolirajte sve te poticaje na koje oni imaju pravo, naravno, ali da li imaju pravo, ja znam za puno koji nisu imali prava, ali su poticaje dobivali i otvarali su nekakve šeme koje u RH otprilike uvijek imaju, a naravno pošten čovjek se ne bavi nikakvim mućkama niti nekakvim problemima. Kada to suzbijemo, ja vam tvrdim da će seljak opstati na selu. Do tada, ovo je samo prazna priča. Hvala vam. I Zakon svakako je u redu.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče Mišić, evo, slažem se sa dijelom vaše konstatacije da treba još bolje unaprijediti sustav i ovaj Zakon je upravo u tom smjeru i izrađivan i on će biti donesen u tom smjeru kako bi bilo što manje znači, nepravilnosti. Evo, samo jedna brojka da se smanjio broj tzv. bezzemljaša registriranih kao OPG-ova u posljednje vrijeme otkad je krenula izrada ovog Zakona, koji su registrirali OPG-ove svoje bez da imaju osnovni resurs u poljoprivredi, a to je zemljište, a s druge strane, evo, povećava se broj registriranih OPG-ova unazad 6 mjeseci preko 10 tisuća novo registriranih. Te trebamo oživiti, te trebamo izvesti na pravi put i ovaj Zakon je upravo onaj temelj znači za bolje postavke znači u dijelu malih poljoprivrednih gospodarstva, hrvatske poljoprivrede. Hvala.
4 replika poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, jako mi je žao, pokazuje se opet, vi odbijate ovaj amandman, samo zato što sam ja nezavisni zastupnik u opoziciji i ni jedan drugi razlog nemate. Vaš birokratski odgovor, kako ovim nećemo uređivati Zakon o zadrugama je potpuno besmisleno. Ili vi i ja ne razumijemo jednako poljoprivredu, ili, ja ne znam, ja čak mislim da smo mi geografski blizu. Upravo i ovaj amandman, a koji prepoznaje i zajednička poljoprivredna politika, koja udrugu zadrugu vidi, kao bitnu, prije svega pregovarački nastup malih OPG. Imamo 2 vrste zadruge, proizvodne i uslužne. Posebna vrsta uslužne su pregovaračke. Pa zašto Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praski. Pa vi i dalje ste za to da Agrokor ima monopol, da može ucjenjivati, da može na police stavljati samo one proizvođača koji nemaju tu pregovaračku moć. Zašto kočite zadruge? OPG su isto vrsta zadruge, ali obiteljske zadruge i ništa tu nije u koliziji. Ako jedno OPG ima 4 člana, drugo 4 člana, pa neka se udruže u zadrugu prema zakonu treba imati 7 članova, njih ima sad 8. Pazite praksa, pa ne izmišljamo toplu, vodu, pročitajte malo, u EU, koliko zemalja je uspjelo s tim modelom. Zašto vi to sad odbijate? Kažete neće, pa ja to ne razumijem, evo, ja to sad stvarno ne razumijem. Meni je žao kao čovjeku, da stalno evo, neprestano se priča, ministar Tolušić govori o malim OPG-ima, pa što mu je cilj. Nisu njemu u cilju mali, njemu je i dalje u cilju veliki igrači. I ovo sve što je on pričao, mačka u rep, skupa sa ovim vašim objašnjenjem. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani zastupniče Žagar na vašem pitanju, odnosno replici. S čl. 22. Zakona o OPG je nakon prvog čitanja definirana i zajednička prodaja, koja mogu znači najmanje 2 OPG-a definirati i na taj način u objedinjenom obliku prodavati na tržištu. Znači nema potrebe intervenirati i derogirati obveze kroz ovaj zakon ono što je definirano Zakonom o zadrugama, te na taj način, smatramo da smo kvalitetno obuhvatili, sve što su bili prijedlozi nakon 1 čitanja određenog broja saborskih zastupnika kroz ovaj članak upravo definirani o zajedničkoj prodaju, čl. 22. predmetnog zakona. Hvala.
Idemo na 5 repliku, poštovni kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi tajniče Majdak. Znači, ja bi htio ponoviti, analizu koju sam jučer iznio, naime, da više od 2/3 OPG-ova ima vrijednost manju od 7999 eura, a ovdje se slažem sa onim izjavama koje je već dao dio zastupnika, da ustvari ministarstvo kao i u slučaju Zakona o poljoprivrednom zemljištu, preferira velike proizvođače. Ja bi htio pitati, kako je moguće, da samo 400 OPG-ova i to onih naravno na vrhu, dobiva 35% poticaja. I zašto se ti poticaji malo ne preraspodijele, odnosno, zašto ne bi glavninu poticaja dobivala OPG veličine do 5, odnosno do 20 hektara? Također me zanima što Ministarstvo poljoprivrede radi kako bi osiguralo dodatne poticaje za ekološku poljoprivredu, koju treba povećati, za očuvanje domaćih pasmina, za mljekarstvo, za deficitarne proizvode, kao što su oni u voćarstvu, povrćarstvu u stočarstvu? Kakve mjere ministarstvo planira za mlade poljoprivrednike odnosno, za područja sa težim uvjetima gospodarenja. Također me zanima, zašto se na isti način, ne bi preraspodijelila sredstva povrata iz ruralnoga razvoja. To su pitanja na koja ovaj zakon nije odgovorio, OPG nije precizno, pojam OPG-a nije precizno definiran, pa evo, u tom smislu, još jednom, napominjem da je Živi zid podnio 9 amandmana, kako bi se zakon malo poboljšao, nadam se da ćete ih temeljito proučiti i barem jedan dio prihvatiti. Hvala lijepo.
Prije odgovora na repliku, pozdravio bi i drugu grupu naših učenica i učenika iz Osnovne škole Sveta Klara iz Svete Klare, pozdrav. … [[Pljesak.]] Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem poštovani zastupniče Bunjac na vašem pitanju. Evo, odnosno, koje nije vezano nužno uz ovaj zakon, jer sve ove mjere koje ste naveli, odnosno, mjere potpore su vezane već dijelom i kroz ruralnog razvoja RH, za razvoj 2014.-2020. znači, i za područja s posebnim ograničenjima u poljoprivredi za mlade poljoprivrednike i za male poljoprivredna gospodarstva ali i za pojedine sektore, koje ste vi definirali kao strateške, odnosno, koje već Ministarstvo podupire ne samo kroz program ruralnog razvoja, kroz njegovih 16 mjera, već kroz nacionalne mjere potpore. Tako imamo i nacionalnu potporu za uspostavu proizvođačke organizacije, gdje ste sve ove prebrojane sektore mogli vidjeti kako su se organizirali, ministarstvo ih podupire. Što se tiče samog ograničenja, znači po pitanju OPG-a, mi smo ovaj zakon radili u suradnji sa Ministarstvom obitelji i jasno je definirano što je obitelj. A s druge strane, nismo htjeli postavljati određena ograničenja po pitanju maksimuma, što je hrvatsku poljoprivredu, prije 30, 40 i 50, 60 g. dovelo do rasparceliranosti znači i usiljenosti parcela, kada je bio minimum od 10 hektara. I upravo do nekonkurentnosti hrvatske poljoprivrede u okvirima OPG.
Idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče. Članak 14. bili ste vrlo oprezni u ovim dijelu govorenja o nekom donjem limitu, donjoj granici oporezivanja, obzirom da ovaj iznos od ekonomske gospodarske veličine OPG-a ili obveznika poreza na dohodak ili dobit je uvjet da se čovjek može upisati u upisnik OPG-a. Jučer u raspravi založio sam se i zalagao i zalažem se da se OPG-ima omogući donja granica neoporezivosti. Tada sam spominjao onaj zakon po kojem studenti mogu godišnje zaraditi 60600 kuna bez da su obveznici poreza. Vi ćete imati vrlo težak zadatak kao resorno ministarstvo da se izborite među drugim resorima za taj neoporezivi iznos, ali obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo govori i o demografiji, govori o očuvanju obitelji. I neka to bude argument da se stvarno vidi, da ne ispadne da jedno obiteljsko gospodarstvo poljoprivredno koje ima tri, četiri člana ima manje oporezivi iznos od jednog studenta. Poštujući studente, dakle to ne govorim kontra nego govorim pozitivno. I druga stvar, niste ništa u svom završnom obraćanju govorili o članku 28. vezano na onaj dio da član OPG-a može biti osoba koja je punoljetna i radno sposobna. Dakle, da li se tu može očekivati da će se taj dio brisati i da se stvarno ne ograničava da član OPG-a može bit netko tko i nema poslovnu sposobnost.
Želite li odgovor?
Zahvaljujem na pitanju poštovani zastupniče Hrg. Svakako da ministarstvo već sada poduzima, odnosno odradilo je određene predradnje po pitanju rasterećenja obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava po osnovi drugih zakona, odnosno propisa. U tom dijelu i ova demografska uloga, ali ne samo demografska nego i uloga OPG-a kao strateškog i temeljnog znači oblika poljoprivrednika u okviru hrvatske poljoprivrede je značajna i bit će nam argument da definiramo, znači onaj kvalitetan prag rasterećenja za prije svega mala poljoprivredna gospodarstva kao što ste vi već spomenuli u odnosu na neke druge znači ciljane skupine po osnovi drugih zakona. Evo u tom dijelu nismo još jednom ponavljam htjeli spojiti ovo sa donjim pragom SO-a 3000, jer SO-om 3000 definira se obujam poljoprivrednog gospodarstva već sam naveo da je to dio načela ruralne politike u okviru zajedničke poljoprivredne politike da svi oni koji su u ovom obujmu od 8000 imaju mjere potpore što i iz nacionalnog dijela ako se zemlja odluči na taj, država članica odluči kako bi postala tržišno orijentirana i kako bi se dalje razvijala. Evo ovo će nam biti stvarno argument pri našim stajalištima i utjecaju na definiranje rasterećenja, a tu očekujemo i pomoć znači svih vas koji ste u okviru ove saborske rasprave raspravljali da je potrebno rasterećenje za mala poljoprivredna gospodarstva. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku. Došli smo do kraja rasprave. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog Zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, drugo čitanje, P.Z. broj 213, predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Tomislav Žagar, Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista, zastupnik Alen Prelec, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Klub zastupnika HSS-a i zastupnik Miro Bulj. Pregled amandmana dostavljen vam je elektronskim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, s nama je državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede poštovani Tugomir Majdak. Izvolite državni tajniče. Krećemo sa amandman broj 1 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja kako je predloženi amandman suprotan konceptu predlagatelja i svrsi predmetne odredbe. Ovim zakonom naime propisana je ekonomska veličina poljoprivrednog gospodarstva iskazane kao SO 3 tisuće eura kao afirmativna razina u okviru koje se štiti OPG čija je ekonomska veličina gospodarstva SO manja od 3 tisuće eura da se njihova zatečena prava i obveze ne mijenjaju niti umanjuju te oni mogu i dalje obavljati poljoprivredu te za osobne potrebe i prodavati svoje proizvode na tržištu te koristiti dostupne potpore. Ovim zakonom nadalje propisana je mogućnost da OPG, odnosno nositelji OPG-a u obavljanju djelatnosti bude poslodavac. I zaključno, svako drugačije određivanje granica kao i druga ograničavanja značilo bi umanjivanje poduzetničkih sloboda poljoprivrednika.
Očitovanje u ime predlagatelja, poštovani kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, ovaj amandman je usuglašen sa mišljenjem samih vlasnika OPG-ova. Više od 90% OPG-ova ima manju vrijednost od 250 tisuća eura i s te strane je došla inicijativa da takvo stanje ozakoni odnosno da se ne dopusti da eventualno koristi od prijavljivanja OPG-ova imaju obrti i poduzeća koji ustvari se ne mogu kategorizirati jednako kao i obiteljska gospodarstva na kojima rade isključivo članovi obitelji. Hvala lijepa. Tražim glasanje.
Hvala. Pristupimo onda glasovanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na amandman br. 2. poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Amandman se ne prihvaća. Naime ovim zakonom omogućeno je primjereno povezivanje od dvije ili više fizičkih osoba poljoprivrednika ili udruživanje OPG-a kako kroz ugovaranje zajedničke proizvodnje tako i kroz formiranje zajedničkog OPG-a. Prema članku 22. dvije ili više fizičkih osoba koje su obiteljski povezane mogu formirati zajednički OPG pod vodstvom jednog nositelja kojeg zajednički odaberu. Nadalje zadruga pa tako i poljoprivredna zadruga je u hrvatskom zakonodavstvu tretirana kao posebni pravni oblik koji je definiran Zakonom o zadrugama.
Očitovanje kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče moram biti slikovit, eto ako Pero, Mile i još dva traže Rajka susjeda ne zato što da idu u goste nego zato što je Rajko direktor hotela a on njima svakom pojedinačno kaže da treba 40 tona krumpira, nitko od njih nema 40 tona krumpira, svatko od njih kaže ima 10 tona a svatko ide pojedinačno na razgovor. I onda on kaže, čuj ja ti mogu ponuditi kunu po kg jer ne znam kako ću drugu količinu nabaviti, možda ću morati kupiti u Kauflandu po puno većoj cijeni. I tako svih njih četvorica prodaju svoj krumpir po kuni po kg. Ako bi oni se udružili u zajedničku zadrugu OPG-a, ako bi nastupali prema Rajku jedinstveno, postigli bi vjerojatno kunu i 20. Tako da bi svakom od njih u džepu ostalo 2 tisuće kuna za školovanje njihove djece. Ne bi to Rajko stavio u svoj džep. I to je smisao ovog amandmana, ništa drugo. Posve je jasno u članku dakle 5. stavak a., zadruge OPG-a su zadruge koje u skladu sa Zakonom o zadrugama imaju određene posebnosti, usmjerene su na zajedničku proizvodnju, distribuciju i stavljanje proizvoda na tržište, te omogućuju smanjenje tržišnog rizika i jačanje položaja OPG-a poticanjem inovacija proizvoda, jačanjem kvalitete i sigurnosti hrane. Dakle u skladu sa Zakonom o zadrugama oni mogu osnovati zadrugu, budući da imaju tako članove OPG-a. Ako ima svatko od njih recimo po 2 člana OPG-a, njih četvero imaju 8 članova dovoljno za formiranje zadruge, dovoljno da odrede i upravitelja zadruge i to je smisao tog amandmana. Niste u pravu kada kažete da prema odredbama ovoga predloženoga zakona oni to mogu napraviti a vidjeti ćete u praksi da to neće polučiti rezultate i budite uvjereni da će ovaj zakon se kad-tad promijeniti u ovom smjeru. Tražim glasovanje.
Glasujmo onda o ovom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo sada na amandman br. 3. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom naime ne mogu se poništiti ili izbjegavati obveze temeljene na međunarodnim sporazumima. Naime, RH kao ravnopravna članica EU preuzela je obveze vezano uz pravnu stečevinu od kojih je jedna vezana uz slobodu poslovnog nastana te slobodno kretanje ljudi, usluge, robe i kapitala. Odredbe da fizičke osobe s prebivalištem u EU mogu u Hrvatskoj registrirati OPG ni u kojem smislu ne diskriminira hrvatske građane nego svim građanima EU osigurava jednako pravo da pod istim uvjetima mogu na sebe preuzimati prava i obveze pri poslovanju u Hrvatskoj.
Očitovanje kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče. Široku raspravu smo imali upravo oko prijedloga da se OPG zasniva na prebivalištu osobe, obitelji koja želi obavljati poljoprivrednu djelatnost. Smatramo da ni u jednom slučaju to ne umanjuje prava bilo kojega građanina EU jer oni mogu doći ovdje, zasnovati poslovni nastan, imaju druge oblike u kojima mogu obavljati gospodarsku djelatnost poljoprivrede. Mogu osnivati obrte, trgovačka društva, a upravo tradicijska povezanost OPG-a sa prebivalištem osobe je nešto što je trebalo i što i jeste intencija bila i proklamirana želja predlagatelja zakona da time osobe koje će i OPG-ovi koja će po ovome zakonu steći i određene prednosti da se time potiče upravo taj oblik gospodarenja u poljoprivredi. Na ovaj način mi otvaramo jednu široku frontu gdje u biti gubi se razlika između poljoprivrednog gospodarstva, između nastana obitelji i to postaje jedan poduzetnički oblik koji s druge strane također diskriminira hrvatske građane jer hrvatski građanin na svom boravištu u nekom drugom dijelu RH ne može zasnovati OPG, može isključivo na svom prebivalištu. Prema tome, tu imamo temeljne razloge radi kojeg smo i podnijeli ovaj amandman. Hvala lijepo.
Tražite glasovanje?
Tržimo glasovanje po ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 4 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, a obrazloženje je isto kao i u prethodnom amandmanu.
Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, s obzirom da je isti ovakav maloprije odbijen, amandman zastupnika Mosta, mi povlačimo taj amandman.
Zahvaljujem. Idemo na amandman broj 5., zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodna 2 amandmana.
Kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi tajniče o ovoj bitnoj temi ni na raspravi nije bio ministar, jer se postavljaju pitanja da je Zakon o poljoprivrednom zemljištu 2020. g. dostavljena prodaja strancima poljoprivredno zemljište, stranim, fizičkim osobama, dok u Mađarskoj, hrvatskim fizičkim i pravnim osobama nije dozvoljeno. Bilo ovim zakonom, tj. ovim čl. u ovome zakonu o OPG-u ne štitite, vi diskriminirate hrvatske građane, hrvatske seljake, hoće li trebati i ovdje nekakva konvencija i nad tijelo, koje će nas kontrolirati, zbog čega hrvatski građani u drugim državama ne mogu otvoriti OPG, a dok iz drugih država EU mogu otvoriti OPG. Prvo dozvolili ste prodaju zemlje strancima, iselili ste seljaka i sad ste dozvolili ovim čl. da stranci mogu osnovati OPG. Nek osnuju tvrtku, ali OPG mora biti isključivo, naše tradicionalno obiteljsko gospodarstvo i očuvanje naše tradicije, sela i razvoja sela. Na ovaj način, u biti, vjerojatno ćete uskoro i na tijelo će biti predloženo iz Vlade po direktivi iz EU, da se kontrolira da preuzmu sve strane osobe naša obiteljska gospodarstva. Tražim glasanje kolegice i kolege. Hrvatski državljani nemaju pravo u svojoj državi, što imaju stranci u Hrvatskoj. Niti imaju u drugoj državi, kao npr. Mađarskoj. Molim vas da podržite hrvatsko selo i seljaka. Hvala.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 6 zastupnika Alena Preleca, izvolite.
Amandman se ne prihvaća, stav je predlagatelja da se ovim zakonom, ne trebaju propisivati uvjeti propisani posebnim propisom. Naime, Zakon o akvakulturi, kao poseban propis koji uređuje akvakulturu uređuje uvjete o obavljanju djelatnosti akvakulture te sukladno čl. 9. stavka 4 rečenog zakona ako OPG raspolaže potrebnim vodnim resursima, može obavljati djelatnost akvakulture sukladno posebno propisu.
Očitavanje kolega Prelec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja stvarno ne vidim ni jedan razlog, zašto vodne površine niste stavili u proizvodne resurse. Da ih stavite u isti položaj i kao voćare i kao ratare i kao stočare. Apsolutno ni jedan razlog ne vidim zašto nije ušlo u ovaj čl. 3. i ovaj članak 11. tražim glasanje.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 7 Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi amandman naime, predstavlja potencijalnu opasnost da fizička osoba koristi tuđe privatno vlasništvo, bez dokaza o pravu njegova korištenja što je neprihvatljivo. Ovim zakonom propisana je mogućnost obavljanja gospodarske djelatnosti poljoprivrede, OPG ima uz uvjet dokazivanja, prava korištenja prostora, u kojem se djelatnost obavlja. Ovaj uvjet identičan je uvjetima za obavljanje ovih gospodarskih djelatnosti, koje se propisuju za fizičke osobe prije osnivanja obrta, odnosno, za obavljanje ovih gospodarskih djelatnosti za trgovačkih društva kao pravne osobe, odnosno, identičan je uvjetima poduzetničke prakse.
Očitovanje, kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani državni tajniče, ja bi volio da s ovom konstatacijom dođete isto tako kada bude većina usvojila ovaj zakon, pred one obitelji, koje svoje OPG imaju u objektima gdje je njihov najmiliji tijekom ratnih događanja nestao. Pa da im onda objasnite da oni neće moći upisati taj objekt u upisnik u OPG radi toga što nema nitko da im da suglasnost. Toliko.
Nisam čuo, tražite glasovanje? [[Upadica: Tražim glasovanje.]] Glasujmo o amandmanu koji vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 8 isto Kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom propisana je obaveza da pri obavljanju pojedine gospodarske djelatnosti korišteni prostor OPG treba udovoljavati tehničkim uvjetima propisanu za tu djelatnost, međutim, ova odredba ne nameće uvjete u nekom većem standardu, nego je za tu djelatnost posebnim propisom propisana. Propisana je odgovornost OPG-a odnosno, njegova nositelja za tehničku ispravnost u skladu i s posebnim propisima, ima za cilj jačanje prevencije nastanka svakog oblika, gubitka i štete po imovinu, te po zdravlje ljudi i životinja.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče u idealnim uvjetima, u idealnoj sređenosti, da svi građanski objekti u RH su legalizirani, da svi imaju sve potrebne izvađene radove, da dobiju svi potrebne dozvole, onda bi ja rekao, ovo je nešto što je prevencija, da se ne događa nešto što smo sami poticali tijekom ovog prošlog vremena. Nažalost stvarnost OPG nije takva, objekti su nastajali tijekom godina, objekti u kojima su se ljudi snalazili, brojni radovi koje su izvršili su bili nužni da bi mogli funkcionirati. S ovim člankom vi zapravo zahtijevate da oni moraju izvršiti značajna ulaganja u sadašnjim gospodarskim uvjetima gospodarenja poljoprivrednim dobrima sigurno je da će im to biti veliki teret. I ja se pitam kako će poljoprivredne inspekcije kada masovno suoče se sa takvim preprekama reagirati, da li će one svaki put zažmiriti. Onda ovaj članak više neće imati težinu. I zato tražimo glasanje o ovome amandmanu. Hvala.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 9. zastupnika Alena Preleca, ponovo.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom omogućava se OPG-u pružanje ugostiteljskih, turističkih i ostalih usluga na OPG-u temeljem ispunjavanja uvjeta za obavljanje te dopunske djelatnosti. OPG može pružati ugostiteljske usluge u okviru upisane dopunske djelatnosti sukladno posebnim propisima koji uređuju gospodarsku djelatnost, te pružati usluge u turizmu sukladno posebnim propisima koje uređuju usluge u turizmu.
Očitovanje, izvolite.
Poštovani državni tajniče, vi ste naveli znači da dopušta se OPG-ovima da rade van svog OPG-a. Pa zašto onda ne stavite to u članak 13. da se zna da dopuštaju uz odobrenje jedinica lokalne samouprave. Zašto ograničiti OPG-ovce na svoje područje kad imamo nekakva događanja u jedinicama lokalne samouprave. Zašto ne dozvolimo OPG-ovcima da sudjeluju u sajmovima, u događanjima u svim ostalim djelatnostima. Mislim stvarno ne vidim, ako kažete da je dozvoljeno, zašto onda u tom članku ne pišemo decidirano da je dozvoljeno. Evo ja stvarno ne znam razlog zbog čega je to tako i da ne prihvaćate ovaj članak i tražim glasovanje u svakom slučaju.
Glasujmo i o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na amandman broj 10. Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Zakonom je omogućeno pravo fizičke osobe da bude nositelj OPG-a, a da pritom to pravo ni u kom slučaju nije nespojivo sa upravljačkim ili vlasničkim funkcijama u poduzećima. Ovo pravo zatraženo je od adresata na koje se ovaj zakon odnosi sa obrazloženjem da uslijed različitosti u svojstvima pravne i fizičke osobe treba omogućavati jačanje poduzetničke i poslovne klime, a predloženim amandmanom se to pravo ograničava.
Kolega Bunjac, izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Budući da je već predviđeno da fizička osoba ne može imati istovremeno prijavljen obrt i OPG, nema razloga da se regulacija ne proširi i na ostala trgovačka društva. Također se ovim sprječavaju moguće malverzacije kao što je prebacivanje jednog proizvoda s poduzeća na drugo. Molim glasanje o amandmanu. Hvala.
Glasujmo o amandmanu Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 11. Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom propisana je ekonomska veličina poljoprivrednog gospodarstva iskazana kao SO 3000 eura kao afirmativna razina ekonomske veličine u okviru koje fizička osoba može odabrati organizacijski oblik OPG-a za obavljanje gospodarskih djelatnosti poljoprivrede kao glavne ili dopunske djelatnosti, odnosno odabrati zanimanje poljoprivrednik kao glavno ili dodatno zanimanje sukladno uvjetima propisanim ovim zakonom. Svako drugačije određivanje ove granice kao i druga ograničavanja značila bi umanjivanje poduzetničkih sloboda, odnosno drastično smanjenje broja OPG-ova obuhvaćenih predmetnim zakonom što nije cilj jer želimo prije svega očuvati što više OPG-ova, te ih poticati na razvoj i produktivnost. Predlagatelj zakona namjerava kroz suradnju sa drugim resorima koristiti raspoložive alate da se OPG-ove oslobodi dijela obveze s osnove doprinosa za obvezna osiguranja kao i umanjenje poreznih obveza uz naglasak na poštivanje procedura u okviru izmjena posebnih propisa kojima su regulirana spomenuta prava i obveze.
Očitovanje kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Nisam zadovoljan sa vašim odgovorom i tražim glasovanje o ovom amandmanu, jer cilj nam je upravo da obiteljska poljoprivredna gospodarstva proizvode hranu, da ih sačuvamo na hrvatskom tržištu. Jer mi smo ovim predloženim amandmanom željeli sačuvati upravo onih osamdesetak i više tisuća obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koji imaju manje od 3 ha državnog zemljišta u svojoj proizvodnji, koji imaju standardni output oko ili ispod 3000 eura i da im se omogući da poljoprivrednu djelatnost mogu obavljati kao dopunsku djelatnost. Na ovaj način vi sprječavate da netko tko je zaposlen u nekakvom poduzeću ili ustanovi ima i OPG i da ima poljoprivredu kao dopunsku djelatnost. Zato smo i predložili da kao gornju granicu veličine obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva čiji bi nositelj imao pravo odabrati da se djelatnost poljoprivrede smatra dodatnim zanimanjem do 15 ha, odnosno do 25000 eura protuvrijednosti u kunama iz razloga što smatramo da je to veličina proizvodnje koja bi mu omogućila da prehrani svoju obitelj, da plati obveze prema državi, po mirovinskom i po zdravstvenom osiguranju, a ako ostane ovakav prijedlog zakona vi nećete povećati broj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Sad je upravo danas otvoren sajam seoskih poljoprivrednih proizvoda u Zagrebu. Usudim se reći da ako ovako ostane da ćete tamo na godinu imati puno manje obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava jer će ugasiti, jer neće moći plaćati obveze iz svoje proizvodnje i zato tražimo da se glasa o amandmanu.
Glasujmo o amandmanu broj 11. koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 12. Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom propisano je da je naziv OPG-a ime pod kojim OPG posluje, te sudjeluje u pravnom prometu. Nadalje, propisana je mogućnost odabira da OPG osim isticanja imena i prezimena nositelja može za poslovnu komunikaciju koristiti naziv OPG u punom ili skraćenom obliku na način i sukladno poduzetničkoj praksi kod obrta i trgovačkih društava. Ovakva odredba početni je korak … [[Govornik se ne razumije.]] OPG-ova, pogotovo uvažavajući regionalne i tradicijske vrijednosti u brojnim našim selima. Korištenje skraćenog naziva je mogućnost, a ne obveza, stoga može predstavljati dodatne troškove.
Očitovanje, kolega Panenić. Izvolite.
Hvala. Poštovani državni tajniče, kroz ove rasprave nikako nismo uspjeli doći do toga da li će po ovom obliku kako ste definirali naziv, biti obavezno da svaki OPG mora imati neku oznaku, znači, neki, da tako kažemo, imaginarni naziv koji će biti obavezan sastavni dio. To je obaveza koja će se nametnuti svim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima. Prijedlog kojega mi dajemo je samo da bude to fakultativno. Da li netko želi uz svoje ime, prezime i sjedište/adresu imati i određeni naziv neka bude izbor OPG-a. Oni koji su zadovoljni sa sadašnjim nazivom svog OPG-a, ne bi morali apsolutno ništa mijenjati. I meni ovdje, znači, cijelo vrijeme zapravo je nejasnoća što znači da li će i oni koji ne žele imati dodatni naziv morati obavezno stavljati i posebnu oznaku. Ja u svom OPG-u, ja ne bih želio to stavljati, a vjerojatno ima i takvih još niz i stoga smatramo da bi ova izmjena koja ništa ne mijenja u sadržaju vezano za one koje žele, a puno mijenja za one koji nemaju potrebu, ne žele, ne žele stvarati neke dodatne troškove. Molimo glasanje o ovome.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova niti ovaj amandman, pa idemo sada na amandman broj 13 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća. Navedena odredba u svom izričaju obavljanja djelatnosti na otvorenom ne odnosi se na čestice poljoprivrednog zemljišta koje se sukladno posebnom propisu vode u ARKOD elektroničkoj bazi zemljišnih podataka, te pregledom istih razvidno koji OPG koristi koje poljoprivredno zemljište. Nadalje, zakonom nije propisano niti je podzakonskim aktom predviđeno propisivanje oblika, odnosno način isticanja naziva OPG-a. Stoga naglašavanje vizualnog identiteta OPG-a isticanjem naziva ne predstavlja i ne može predstavljati administrativno opterećenje.
Kolega Bunjac, očitovanje. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, znači, ovdje opet idemo tragom bespotrebne birokracije, opterećivanja vlasnika OPG-ova, dakle, radnjama koje nemaju nikakve veze sa njihovom osnovnom funkcijom. Ja vas podsjećam da su mnogi OPG-ovi usitnjeni, da su neki rasparčeni na više od 30 lokacija i sada vi poljoprivrednicima dajete zadatak da na svim tim lokacijama stavljaju oznaku da je OPG u njihovom vlasništvu, čime se za njih stavljaju nepotrebni troškovi, gubi se vrijeme, a što je najbitnije od svega, postoji velika opasnost od izricanja kazni koje ste vi predvidjeli u iznosu do 15 tisuća kuna. Znači, sada na nekom izdvojenom poljoprivrednom zemljištu mora biti tabla, ako je slučajno otpuše vjetar, unište vandali ili neke životinje, poljoprivrednik će dobiti kaznu od 15 tisuća kuna, a vidimo da se 2/3 OPG-ova manje vrijednosti od dakle 60 tisuća kuna. Smatramo da je to jedna nepotrebna odredba i da su isto tako predviđene kazne previsoke pa iz toga razloga tražimo da se o ovom amandmanu glasa. Hvala lijepa.
Glasujmo i o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na amandman broj 14 Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i kod amandmana broj 13.
Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče, ne možemo prihvatiti ovakvo obrazloženje jer kad donosimo nekakav zakon on mora biti jasan i nedvojben u provedbi. Predložio sam u raspravi da dopunite ovaj članak kako bi bilo jasno da li se mora svaka katastarska čestica, svaki izdvojeni pogon na otvorenom označavati ili da se to briše. Niste prihvatili tu sugestiju i zato smo uložili amandman da se dio tog stavka briše, da se ne označava onaj dio obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva koji obavlja djelatnost na otvorenom jer to može protumačit se na terenu i to je primjedba većine obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava s terena. Može se tumačiti na ovaj način da se svaka katastarska čestica mora označiti sa nazivom OPG-a koji obrađuje svaki proizvodni resurs, oprema ili stroj. Dovoljno je da se samo označi sjedište OPG-a i nekako izdvojeni pogon. Ovim načinom, samo otvarate prostor da se ljude kažnjava, a kazne su do 15 tisuća kuna. Namećemo im novu administrativnu obavezu i financijski trošak. Mislim da na taj način ne potičemo što je trebao biti cilj Zakona razvoj i jačanje OPG-ova nego ima namećemo teret da daju izrađivati te table, da ih označavaju, ne znaju gdje moraju staviti ili ne moraju, da poljoprivredni inspektor sam tumači da li je poštivan Zakon ili nije i uvijek tu postoji dvojba da li smo donijeli pravičan zakon za sve, a na ovaj način nismo i zato tražimo da se glasa o ovom amandmanu.
Glasujmo i o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 15 zastupnika Tomislava Žagara.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao kod amandmana broj 2.
Kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, dakle niti čl. 14. ovog predloženog Zakona, niti čl. 22. ne može zamijeniti ono što definira zadrugu i vrijednosti na kojima se temelji zadruga, što je uostalom definirano Zakonom o zadrugama u čl. 2. i u čl. 57. gdje se poljoprivredna zadruga proglašava zadrugom od posebne vrijednosti. I sad da nešto odam, ja kad sam pripremao ovaj amandman, ova dva amandmana, nisam izmišljao toplu vodu. Ovo sve piše u zajedničkoj poljoprivrednoj politici. I upravo iskustva europskih zemalja koja imaju dobre rezultate u poljoprivredi koriste zadruge OPG-a. Ne može to zamijeniti ortaštvo ne može ni članak 22. koji govori o udruživanju dva OPG-a, zapravo obiteljskom udruživanju. Zadruga ima svoje specifičnosti i mislim da bi bilo dobro da ste prihvatili ovaj amandman, čini mi se da vam je krivo jedino što se vi toga niste sjetili, tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova pa idemo na idući amandman Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom propisana je ekonomska veličina poljoprivrednog gospodarstva iskazana kao SO 3000 kao afirmativna razina ekonomske veličine u okviru koje fizička osoba može odabrati organizacijski oblik OPG-a za obavljanje gospodarske djelatnosti kao glavnih ili dopunskih djelatnosti. Svako drugačije određivanje ove granice kao i drugačije ograničavanje značilo bi umanjivanje poduzetničkih sloboda odnosno drastično smanjenje broja OPG-a obuhvaćen predmetnim zakonom što nije cilj. Predlagatelj zakona namjerava kroz suradnju sa drugim resorima koristiti raspoložive alate da se OPG-ove oslobodi djela obveze s osnovnih doprinosa za obvezna osiguranja, kao i na umanjenje poreznih obveza uz naglasak na poštivanje procedura u okviru izmjene posebnih propisa kojima su regulirana spomenuta prava i obveze.
Očitovanje.
Hvala predsjedniče. Državni tajniče, ne prihvaćamo obrazloženje zbog javnosti, zbog kolegica i kolega saborskih zastupnika, 3 000 eura SO standard output nije dobit OPG-a nego je to ekonomska veličina koja se izračunava prema … [[Govornik se ne razumije.]] kalkulaciji i tu nisu uračunati troškovi proizvodnje. 3 000 eura, negdje, 22, 22,5 tisuće kuna a obveze po ovom članku prema OPG-u je najniža, osnovica je 550 kuna mjesečno, znači negdje oko 6 000 kuna godišnje. S takvim obujmom proizvodnje taj OPG ne može plaćati tu obvezu. Nije ekonomski opravdano, nije održivo a mi želimo da OPG bude ekonomski održivo, da bude na tržište i da kao takvu proizvodi hranu, hranu za potrošače u RH koje nemamo dostatno jer uvozimo preko 90% prehrambenih poljoprivrednih proizvoda u Hrvatsku. S ovim nije definirana ta osnovica i zato smo obzirom da nije definirana, da nije najavljena izmjena Zakona o mirovinskom i zdravstvenom osiguranju, predložili da se u ovom članku doda minimum 10 000 eura SO, smatramo da je to veličina iz koje bi OPG moglo onda plaćati osiguranje. I nismo protiv plaćanja ali im moramo dati šansu da imaju iz čega platiti. Ljudi, shvatite da mi želimo da OPG opstanu, a ne mogu opstati ako na ukupnom obujmu od 22 000 kuna moraju plaćati 6 000 kuna ili 7, to je nerealno. Hvala.
Želite glasovanje? Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 17 istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje isto kao i kod amandmana broj 16.
Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa evo državni tajniče i ovaj ćete amandman odbiti, ja razumijem da ste vi takvu odluku donijeli ali smatram da uzimate na sebe odgovornost da OPG-i koji će se ugasiti su onda vama na teret ili će javiti kao socijalni slučajevi ili će kao većina stanovnika Slavonije, Baranje, Srijema i drugih nerazvijenih regija, uzeti kofer i otići u Njemačku, Irsku ili drugu europsku državu jer nemoguće je sa ovakvim obujmom, obveznici su u upisnik OPG-a, obveznici su mirovinskog i zdravstvenog a s takvim obujmom ne mogu plaćati mirovinsko i zdravstveno. Onda zašto niste paralelno s tim predložili odmah Zakona o mirovinskom i definirali osnovice kad mora početi plaćat ako je nositelj OPG-a? na ovaj način on kao sa 22 000 kuna SO-a, 3 000 eura protuvrijednosti mora plaćati osiguranje a neće imati iz čega. Kako će platiti? Hoće ga opet ovršiti kao i 330 000 blokiranih građana u RH, jel' to cilj ovog zakona? Ne bi trebalo biti glavni cilj i zato tražim glasovanje. Hvala.
Glasujmo o amandmanu broj 17 koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 18 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, ovim zakonom propisano je da nositelj OPG-a može obavljati gospodarsku djelatnost samostalno i kao poslodavac sukladno posebnim propisima. Poseban propis koji uređuje poticanje zapošljavanja, uređuje i radi poticanje zapošljavanja, definira sezonske poslove u poljoprivredi.
Očitovanje, kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, vašim zakonom nije jasno definirano što je to sezonski posao iako sam naziv sezonski upućuje na to da se radi o poslovima koji se obavljaju u određena godišnja doba. Prema tome, prema dogovoru sa samim OPG-ovima i sa njihovim udrugama, mi smo formulirali ovaj amandman koji kaže da se sezonski posao može obavljati najduže do 6 mjeseci a iznad toga se moraju sklapati drukčiji ugovori o radu odnosno o djelu kao što je to uobičajeno i u nekim drugim dijelovima gospodarstva. Tražim glasanje o ovom amandmanu, hvala.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na amandman broj 19 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom propisuje se obveza OPG-a za vođenje evidencije o proizvodnji, prodaji i uslugama. Međutim bez povezivanja tih evidencija s izvještajima, ne bi bila moguća uspostava sustava kontrole, izravne prodaje, i svaki pokušaj borbe protiv prekupaca bio bi neučinkovit a pristup sivom tržištu pretjerano otvoren. Stoga se Zakonom o OPG-u propisuje uspostava sustava vođenja evidencije proizvodnje, uslugama i prodaji kojim se omogućava da sustav kontrola bude učinkovit. Koristiti će se uobičajeni kanali elektroničke komunikacije koju koriste OPG-ovi prema Agenciji za plaćanja a provedbenim pravilnikom će se definirati učestalost dostavljanja ovih izvještaja. Vođenje ove evidencije neće predstavljati i dodatno administriranje niti birokraciju.
Kolega Panenić, izvolite.
Poštovani državni tajniče s ovim smo zapravo nametnuli jednu obavezu koja zahvaća samo jedan dio OPG-a, zahvala samo OPG koji će biti regulirani ovim zakonom, 100 tisuća onih koji nisu regulirani oni i dalje ne moraju dostavljati nikakvu evidenciju ali oni se i dalje mogu pojaviti i trgovati svojim proizvodima. Ja vas pitam kako ćete onda kontrolirati njihove robe, da li će biti neki poseban zakon koji će regulirati OPG-e koji su manji od 3 tisuće SO-va pa onda za njih da budu propisane evidencije koje će se voditi. S druge strane takvu evidenciju dostavljaju samo OPG-i. Znači netko tko je imao obrt ili trgovačka društva oni ne moraju dostavljati te evidencije. I prema tome onda kontrola većih subjekata nije nužna. Idemo samo kontrolirati OPG-e sa takvom jednom evidencijom koja će biti na razini 30, 40, 50 tisuća OPG, administrativno sigurno ćete imati problem se nositi jer ne možete tvrditi da neće biti administrativnog opterećenja jer taj obujam dokumenata pa samo sustav da ih mora progutati već je puno ali uzmite u obzir da je to i administrativno opterećenje koje je nametnuto poduzetnicima obiteljskim, poljoprivrednim gospodarstvima i nije u skladu sa programom koji zastupa ova Vlada gdje tražite administrativno rasterećenje, ovdje vi stavite novi administrativni teret. Tako da smatram da ova obaveza biti će administrativno opterećenje a da podaci niti će biti relevantni niti ćete po njima moći značajnije postupati a pogotovo ne spriječiti one da kažemo špekulante koje ste namjeravali. Tražimo glasanje o ovome amdnamanu.
Glasujmo o ovom amandmanu, Vlada ga je odbila. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 20. zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje isto kao kod amandmana br. 19. uz još jedan dodatak da se krovnim zakonom, Zakonom o poljoprivredi reguliraju obveze svih upisanih u upisnik poljoprivrednika.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, već koji je amandman niti jedan znači niste niti djelomično razmotrili jer ostvaren je plan i još ću jednom ponoviti prije obrazloženja u cijelosti ovoga amandmana da je poanta da i u prvom i drugom čitanju niti u jednom trenutku nije se pojavio ministar a o najbitnijem zakonu na kojega se on poziva. I po meni, i ovi nameti koji idu OPG-om i u agencijama nova radna mjesta koja ste namijenili naravno da bi zadovoljili svoje koalicijske partnere trebamo proširiti još više mjesta da bude umjesto tih poticaja da damo OPG-ovima, vi ćete otvoriti radna mjesta u agenciji i povećati obaveze OPG-ovima. Očito vam nije namjera plemenita prema hrvatskom selu i seljaku. Diskriminirate hrvatskog seljaka. Nadam se pošto će stranci preuzeti, namijenjeno je strancima, imati pravo kupnje zemljišta i pošto će stranci, u 2020., pošto ste ovo dali prednost strancima da razbijaju OPG-ove, da ćete još jednom vam predlažem da agenciju pozovete iz EU organiziranu od udruga za praćenje preuzimanja hrvatskoga sela a mi ćemo i dalje ovdje štititi hrvatskog seljaka kojega ste doveli da može ići u drugu zemlju i omogućili strancu da kupi i da postane vlasnik hrvatskog zemljišta. Vama nije namjera podržati ništa, ovo je planski, ne od danas, ovo je planski iseliti bilo hrvatskog seljaka, dozvoliti strancima da mogu kupiti poljoprivredno zemljište što hrvatski građani u nekim zemljama EU ne mogu i samim time na kraju naravno omogućiti strancima prednost ispred hrvatskih građana, tj. diskriminirati hrvatske građane nad stranim državljanima da mogu otvoriti OPG-ove, obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Besmisleno je uopće glasati. Ne tražim od vas glasanje, jer … [[Govornik se ne razumije.]] uništiti selo.
Znači ne tražite glasovanje, onda idemo dalje. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista amandman br. 21.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom propisuju se uvjeti za člana OPG-a. Navedena odredba ni u kom slučaju ne ograničava da se u radu na OPG-u zapošljavaju osobe sa invaliditetom pod općim uvjetima sukladno posebnom popisu niti se na bilo koji način dovodi u pitanje odredba članak 25. stavka 1. ovog zakona prema kojoj nositelji OPG-a u obavljanju svih poslova gospodarske djelatnosti, poljoprivrede i pomoćnih i dopunskih djelatnosti poljoprivrede pomoćnih i dopunskih djelatnosti OPG-a mogu pomagati članovi obiteljskog kućanstva bez obveze zasnivanje radnog odnosa. Prema rečenoj odredbi u radu na OPG-u se mogu integrirati i one osobe koje imaju smanjenju poslovnu sposobnost ili invaliditet koji su članovi obiteljskog kućanstva.
Očitovanje kolega Panenić.
Hvala. Poštovani državni tajniče, meni je izrazito teško jer evo i u obitelji imam osobu koja ima potrebne potrebe i jednog dana kada bude trebalo takvoj osobi reći ne vi ne možete biti član OPG-a, kako ću to izreći? Kako izreći da netko svojim radom, zalaganjem ne može sudjelovati u radu, biti član, biti ravnopravan. On ne snosi nikakvu odgovornost za obaveze OPG-a, on ne upravlja tim OPG-om, on kao član obitelji netko tko živi, vjerojatno na toj adresi želi, radi na tome, a i sve studije koje govore upravo o uključivanju takvih članova obitelji govore da je najbolje kroz rad pomagati im. Smatram da ste ovdje oštetili jednu skupinu hrvatskih građana i da tim narušavamo zapravo intencije brojnih inicijativa koje traže da takve naše građane uključujemo u sve oblike društvenog života, gospodarskog života i ne vršimo diskriminaciju među njima. Tražim glasanje po ovome amandmanu.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban glasova. Idemo na amandman broj 22 zastupnika Mire Bulja ponovo.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje istovjetno kao i kod amandmana broj 21.
Kolega Bulj, izvolite.
Pa naravno da nećete prihvatiti nijedan amandman i besmisleno je bilo uopće davati amandmane i prijedloge i zaštiti osobe koje su diskriminirane ovim zakonom. Naravno da ministru očito nije bio interes osigurati OPG-ove i opstanak tih ljudi na tim područjima, a ovo sve što je kolega Panenić rekao ja ne želim ponavljati. Žalosti me što ste ovim zakonom koji bi trebao štititi OPG-e ojačavati ta naša selo koje je napušteno. Niti jedan amandman koji je bio amandman za spas sela popravak zakona niste dovoljno dobro … razmotrili pa ni ovaj. I ne tražim glasanje jer kod vas tražiti glasanje očito je nepotrebno i nemate namjere zaštiti hrvatskog seljaka nego pogodujete OPG-ovim, ne obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima nego i nastavljate, poručite ministru da će biti ovim Zakonom o OPG-ovim i slijedom zakona i prethodnika njihovih što su radili od hrvatskog sela da će on biti onaj koji će ugasiti svjetlo hrvatskome selu. Ne treba glasanje. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo onda na amandman broj 23 Kluba zastupnika HSS-a.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom ni u kom pogledu nije ograničeno da se na istoj adresi registrira veći broj OPG-ova ako njihovi nositelji ne žive u istom kućanstvu, što znači ako ne privređuju i ako ne troše skupa odnosno ako ne koriste iste resurse. Međutim, namjera je dati primjerenu motivaciju da jedna obitelj samostalno i trajno upravlja jednim OPG-om kako bi se omogućilo održivo gospodarenje i samozapošljavanje članova obitelji uz destimuliranje i usitnjavanje proizvodnih resursa.
Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče. Pa upravo smo predložili ovim amandmanom da se na jednoj kućnoj adresi može osnovati više OPG-ova iz razloga što to na terenu egzistira jer nije više u Slavoniji onakva situacija da mladi član obitelji postane gazda tek kada dado umre, nego upravo iz potrebe da se razvija poljoprivreda i zbog programa ruralnih razvoja da damo šansu mladima, a imamo i različite mjere gdje se mogu aplicirati su ljudi razdvojili OPG na dva ili tri. Otac je dao svom sinu jednom i drugom da obiteljsko gospodarstvo na istoj adresi, da se mogu javiti na mjere za mlade i za početnike. Ovim člankom 28. vi derogirate članak 22. koji kaže da se oni mogu udružiti. I ja pozdravljam intenciju da se okrupnjavaju … ali ostavimo to njima mogućnost. Nemojmo ovakvom odredbom ih siliti u dodatne troškove. E sada oni će morati raditi parcelacijski elaborat puniti džepove geodetskoj upravi, katastru i ljudima koji rade na tim poslovima. Jel to cilj ili je cilj da jačamo OPG, da im ostavimo mogućnost da oni sami odluče da li će na jednoj adresi biti posebno dva OPG-a ili jedno? I mislim da na ovaj način ne dajete potporu mladima da se bave poljoprivredom nego ih silite ponovno da se udružuju na istoj adresi jer nemaju novca za parcelacijske elaborate i odvajanje kućanstava, a žive na istoj adresi. U čemu je tu problem? pa to je prisutno na terenu i sukladno mjerama ruralnog razvoja za mlade, šansa za mlade i zato smo ovaj amandman predložili. I obzirom da vidimo da ništa ne prihvaćate, da na ovaj način nije cilj razvoj OPG-a i razvoj poljoprivrede u Hrvatskoj nema smisla tražiti glasovanje niti sudjelovati u daljnjoj raspravi i glasovanju. Hvala vam mi napuštamo sjednicu. Hvala.
Dobro. Onda idemo na amandman broj 24 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća, zakonom je omogućeno pravo fizičke osobe da bude nositelj OPG-a da pri tom to pravo ni u kom slučaju nije nespojivo s upravljačkim ili vlasničkim funkcijama u poduzećima. Ovo pravo zatraženo je od adresata na koji se ovaj zakon odnosi s obrazloženjem da uslijed različitosti i u svojstvima pravne i fizičke osobe treba omogućavati jačanje poduzetničke i poslovne klime, a predloženim amandmanom se to pravo ograničava. S obzirom na to da OPG i obrt predstavljaju fizičku osobu poduzetnika, nespojivo je da ista fizička osoba obavlja istu registriranu djelatnost kao i obrt i kao OPG.
Očitovanje kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. S obzirom da je ovaj amandman već odbijen odnosi se na članak 9. ovog zakona, mi povlačimo ovaj amandman.
Idemo na amandman broj 25 istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja da je amandman suprotan konceptu predlagatelja te predstavlja sadržajno drugačije uvjete zaštite od ovrhe koji se ne mogu staviti u ovaj kontekst postizanjem iste svrhe predmetne odredbe. Stav je predlagatelja da se ograničavanje zaštite od ovrhe samo na OPG-ove čija je ekonomska veličina OPG-a manja od 7999 eura na diskriminacijski način ne primjeren položaj mogu dovesti poljoprivrednici koji imaju veću ekonomsku veličinu, a svako ograničavanje prava označava umanjivanje poduzetničkih sloboda poljoprivrednika.
Očitovanje kolega Bunjac.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Meni je jako žao što vladajuća većina svaki puta kada treba zaštiti građane od ovrha i blokada uvijek pronađe neki izgovor zašto se to ne čini. Time se bjelodano dokazuje ono što mi cijelo vrijeme govorimo, a to je da vi uporno štitite isključivo jednu grupaciju ljudi na tržištu, a to su naime veliki posjednici i pripadnici krupnoga kapitala i prema tome sva ova proklamirana borba koju vi navodno iznašate posljednjih tjedana kako ćete promijeniti Ovršni zakon, pomoći blokirane itd. pada upravo na ovomu primjeru. Znači vi upravo sada u praksi pokazujete da ništa ne želite poduzeti da građanima bude lakše. Ja sam vas upozorio tijekom rasprave da u Francuskoj su stotine poljoprivrednika već napravile samoubojstvo zbog dugova koje ima njihovo poljoprivredno gospodarstvo, da se taj trend počeo širiti u Hrvatsku a vi opet pametujete sa nekakvim birokratskim procedurama, sa nekakvim izgovorima i u biti ne činite ništa. To je vrlo žalosno i meni je drago da hrvatska javnost vidi da vaša djela ne slijede vaše riječi prema tome, pozivam zastupnike da se o ovom amandmanu glasa. Hvala lijepa.
Glasujmo o amandmanu broj 25 koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman broj 26 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja da predmetnu odredbu ne treba mijenjati obzirom da amandman ima cilj i svrhu jednakog konceptu predlagatelja. Nadležna inspekcija postupa radi otklanjanja utvrđeni nedostataka odnosno nepravilnosti u skladu sa svojim ovlastima.
Očitovanje, kolega Panenić.
Poštovani državni tajniče, ovdje se ne radi o mijenjanju koncepta. Što se tiče namjere predlagatelja pa na kraju ja moram reći da je MOST nezavisnih lista i tražio upravo da se postupi ne samo kazneno nego da se omogući da se mogu opomenuti nositelji OPG-a i da se to provede kao takvo. Međutim, s ovim prijedlogom kao što vi imate, problem će imati inspektori na terenu jer u njihovom postupanju oni će zapravo imati problem sa drugačijim tumačenjem ovoga zakona u odnosu na druge zakone koji uređuju njihovo djelovanje. S obzirom da je ovo, to je vezano i za amandman na članak 49., ja smatram da bi ipak trebalo olakšati rad njima i da mogu postupiti ispravno. Tražim glasanje po ovom amandmanu.
Glasujmo i o amandmanu Vlada ne odbija. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 27 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja da je amandman suprotan konceptu predlagatelja i svrsi predmetne odredbe. Kako je izneseno u obrazloženju na amandman u članak 18. stavak 4. ovim zakonom propisana je obveza vidljivog isticanja naziva na adresi sjedišta OPG-a i na izdvojenom objektu, pogonu proizvodne jedinice OPG-a u kojima se obavlja djelatnost izvan sjedišta OPG-a te na onim sredstvima ili mjestima na kojima se djelatnost obavlja ako se radi o djelatnostima na otvorenom. Ova odredba u svom izričaju o obavljanju djelatnosti na otvorenom ne odnosi se na čestice poljoprivrednog zemljišta koje se sukladno posebnom propisu vode u ARKOD elektroničkoj bazi zemljišnih podataka te je pregledom istih razvodno koji OPG koristi koje poljoprivredno zemljište. Nadležna inspekcija postupa radi otklanjanja utvrđenih nedostataka odnosno nepravilnosti u skladu sa svojim ovlastima. Izricanje zabrane je propisan na način da se odnosi samo na obavljanje dopunske djelatnosti koje nisu navedene u rješenju te se ne može niti primijeniti na brigu o stoci.
Očitovanje, kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. S obzirom da je ovaj amandman već ranije odbijen a povezan je sa istim člankom, mi povlačimo spomenuti amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na amandman broj 28, Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Stav je predlagatelja da amandman nije suprotan konceptu predlagatelja te svrsi predmetne odredbe međutim visina kazni treba biti razmjerna znači u prekršaju i usklađena s posebnim propisom. Kazne za utvrđen prekršaj i nepoštivanje zakonskih odredbi predviđene su tek kao krajnji alat te nemaju ulogu administrativne birokratske represije po štetu OPG-ova. Novčane kazne propisane su u dvije razine odnosno samo za značajnije prekršaje i njihovo ponavljanje te usklađenje s posebnim propisom.
Očitovanje, kolega Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, ja ću vam pročitati za što će, zapravo ne samo vama nego i cijenjenim kolegicama i kolegama, zašto mogu naši OPG-i biti kažnjeni sa 15 000 kuna. Znači ovako, ako tvrtku OPG-a vidljivo ne istaknu na adresi sjedišta, to košta 15 000 kuna. To nije tabla koja je možda vrijednosti pedesetak kuna ili 100 kuna nego to onda postaje tabla koja vrijedi 15 000 kuna. Ako prestane obavljati pa slučajno ne makne tu tablu, i to ga košta 15 000 kuna. Takva tabla onda vrijedi 30 000 kuna. Znači može se ponoviti i jedno i drugo. Ali čini mi se kad bude provedena mjera da se kazni nekoga sa 15 000 kuna, onda je on sigurno kandidat da bude kažnjen i sa novih 15 000 kuna jer nema niti jedan razlog da više obavlja svoju djelatnost i obliku OPG-a. Time smatram da ste pretjerali sa iznosima kazne. Naš prijedlog je da se uzme razmjerne kazne koje mogu imati i edukativan karakter, koje mogu financijski biti podnošljive od strane OPG-a, s ovakvim iznosima, bojim se da zabijamo ponovno još jedan čavao u lijes OPG-a i tradicijske hrvatske poljoprivredne proizvodnje. Tražim glasanje po ovome amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo sada na amandman broj 29 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje koje smo dali za prethodna dva amandmana.
Izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Zahvaljujem državni tajniče što ste odbili sve amandmane oporbe. Možda bi se moglo nekad dogoditi da vam se to vrati istom mjerom ali dobro, to sad nije tema. U svakom slučaju vrlo je žalosno to da vi imate propisane kazne od 15 000 kuna za nekakve banalnosti a prema statistici koju ste sami ponudili, 1/3 OPG-ova ima vrijednost manju od 15 000 kuna. Znači vi u biti prva kazna koju nekome izdate, praktički se OPG može ugasiti i to je vrlo loše. Ja se nadam da te vaše kazne neće ići po političkoj liniji kao što ide većina takvih kazni koje HDZ daje ljudima. Nadam se da neće povećati broj ovrha i blokada, nažalost povećati će, nadam se da neće dovesti do daljnjeg uništenja sela i demografske katastrofe, a hoće. I to u biti pokazuje, da cijeli ovaj zakon o OPG-ovima, koje ste vi donijeli, u biti promašen, s tog razloga, Klub Živog zida i SNAGA-e neće podržati vaš zakon, a ipak za ovaj amandman tražim još dodatno glasanje. Hvala lijepo.
Glasovanje, tražite? Da. Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa prelazimo na zadnji amandman, 30 Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća, stav je predlagatelja da predmetnu odredbu ne treba dodavati, obzirom da amandman ima cilj i svrhu jednakog koncepta predlagatelja. Kako je navedeno za amandman na čl. 48. nadležna inspekcija postupa radi otklanjanja utvrđenih nedostatka odnosno, nepravilnosti u skladu sa svojim ovlastima.
Očitovanje kolega Panenić.
Državni tajniče, sad smo došli do kraja. Svi ovi amandmani, netko je oko njih ozbiljno radio, trudio se i sigurno nije bilo blebetanja koje smo iznosili ovdje, nego smo tražili stvarne promjene, jer je Zakon o OPG-u nešto što obavezuje sve nas skupa. I vladajuće i opoziciju, ako je već kao takav predložen da on bude što korisniji ako može biti i da ne nanosi štetu našim poljoprivrednim proizvođačima. Nakon odbijanja svih ovih amandmana, ja ne mogu sudjelovati u daljnjem postupku oko izglasavanju ovih zakona, jer vi ste vjerojatno sami sebi dovoljni. Znači nema potrebe, da opozicija išta predlaže, nema potrebe da opozicija se uključuje u rad, ta opozicija koja ionako nije dovoljna stručna, ta koja ne zna oko OPG-ovima, gdje mi nismo isključeni, gdje smo mi zapravo isključeni s ovim, ja ću predložiti evo mojim kolegama iz Kluba zastupnika Mosta da napustimo sabornicu, izglasajte sami, najbolji zakon koji predlažete. Hvala. Ne tražim glasanje.
Hvala vam. Onda prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o OPG-u, molim glasujmo. Utvrđujem da jednoglasno, sa 77 glasova za, donesen Zakon o OPG-u. Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom tamo gdje smo jučer stali, Konačni prijedlog Zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu. Imamo još nekoliko replika i završno izlaganje. No prije toga vidim nekoliko ruku u zraku. Prvi je kolega Peđa Grbin.