Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti otvaram 27. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH koji redovito prate rad našeg Doma i predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Vijeća nacionalnih manjina BiH, predstavnici Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH i predstavnici Agencije za poštanski promet BiH. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost sa današnje sjednice nije pravdao niko. Prema informaciji Službe u ovom trenutku imamo nazočno 40 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, sukladno članku 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Sukladno članku 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Aleksandra Pandurević zamjeniku ministra komunikacija i prometa BiH; Senad Šepić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Denis Bećirović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Amir Fazlić ministru financija i trezora BiH; Predrag Kožul predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Hazim Rančić ministru financija i trezora BiH; Mirsad Mešić ministru civilnih poslova BiH; Maja Gasal-Vražalica predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Damir Arnaut ministru pravde BiH. Ove najave su sukladno članku 168. Poslovnika dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na koga se pitanje odnosi. Takođe želim podsjetiti da je osiguran i izravni televizijski prenos ovog dijela sjednice sukladno članku 167. stavak 1. Poslovnika. Pitanja su predana prema redoslijedu pristizanja, te će ih zastupnici tim redoslijedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupnici Aleksandri Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Uvaženi članovi Kolegijuma, članovi Savjeta ministara. Moje pitanje je upućeno zamjeniku ministra saobraćaja. Naime, putni pravac Sarajevo – Podgorica je uvršten u regionalnu transportnu mrežu Jugoistočne Evrope, a izgradnja dionice 2 Brod na Drini /Foča/ – /Hum/ Šćepan Polje nalazi se na prioritetnoj listi Plana za razvoj Jugoistočne Evrope. Glavni projekat čija je izrada usaglašena sa Evropskom komisijom je izrada studijske dokumentacije za poboljšanje ovog pravca Sarajevo – Foča i prema informacijama kojim ja raspolažem za izradu projektne dokumentacije obezbjeđeno je 1,7 miliona evra, a izgradnja puta od 23,5 km prema procjenama koštala bi oko 62 miliona evra. Planirano je da trasa bude završena 2020., a izrada projektne dokumentacije je u toku, a rok završetka 24 mjeseca. Ono što mene zanima jeste – U kojoj fazi je trenutno izrada projektne dokumentacije za putni pravac Sarajevo – Podgorica, odnosno ove dionice Brod na Drini /Foča/ - /Hum/ Šćepan Polje, da li su okončani pregovori između predstavnika BiH i Crne Gore, odnosno da li su svi preduslovi ispunjeni da bi se dobilo kvalitetno rješenje kad je ovaj projekat u pitanju? Da li je utvrđena pozicija budućeg mosta na Tari, odnosno kontakt tačke i da li su vođene aktivnosti za obezbjeđivanje finansijskih sredstava potrebnih za izgradnju ove putne komunikacije i koje je očekivano vrijeme izgradnje? Znamo da je riječ o putnoj dionici koja je nažalost uzela jako mnogo života, a koja je vrlo frekventna i koja, mislim, da zaista treba biti jedna od prioritetnih regionalnih projekata. Hvala.
Hvala. Odgovor, zamjenik ministra komunikacija i prometa. Izvolite ministre.
Poštovana predsjedavajuća, poštovani zastupnici, dame i gospodo. Na pitanje uvažene zastupnice mogu odgovoriti sljedeće, projekat, izrada projekata i studija za poboljšanje prometnice na TNT sveobuhvatnoj mreži na ruti dva A, dva B dionice Sarajevo – Foča – Brod na Drini koja uključuje izradu studije, idejnog i glavnog projekta za međudržavni most na rijeci Tari finansira se iz instrumenata predpristupne pomoći IPA iz 2011. godine. Ugovor za predmetni projekat dobio je konzorci Aecom Inocsa(?) i Institut za građevinarsto – IG. Konsultant je počeo sa radom i već je uradio idejno rješenje za dionicu Brod na Drini – Foča, odnosno Hum – Šćepan Polje u dužini od 20,2 km i počeo je sa izradom idejnog, odnosno glavnog projekta. U tjeku je izrada idejnih rješenja i prethodnih studija za dionicu Sarajevo – Foča – Brod na Drini, koja ostaje na tom nivou izrade, jer je tako definisano nabavkom, javnom nabavkom i ugovorom. Za poddionicu koja uključuje most preko rijeke Tare, kontaktna točka sa Crnom Gorom, konsultant je izradio tri varijante toga mosta i mi smo, ovaj, Crnoj Gori 24.02. poslali jedan dopis u kojem smo zatražili da se oni odrede koji je, koji je od tih varijanti najpovoljnija za njih, jer, a mi smo izabrali s naše strane varijantu tzv. BC3, koja je se, smatramo da je najpovoljnija za izradu ovoga mosta. Nakon usaglašavanja u vezi rješenja mosta usaglasili bi i kontaktnu točku i potpisali protokol o konatknoj točki. To bi omogućilo konsultantu da pristupi izradi glavnog projekta za poddionicu koja uključuje i most. Evropska komisija je obezbjedila sredstva za izradu projektne dokumentacije za predmetnu dionicu nakon što je EBRD pokazao interes za finansiranje ovog projekta. Evropska komisija je i Crnoj Gori dodijelila grant sredstva za, od 4 miliona eura za izradu projektne dokumentacije za nastavak projekta od granice do Plužina i dalje prema unutrašnjosti Crne Gore. Očekuje se da će, da bi projektna dokumentacija biti 3 urađena i revidirana do trećeg mjeseca 2017. godine. Izvođački radovi na dionici Brod na Drini, odnosno Foča – Hum, odnosno Šćepan Polje bi prema procjeni trajali od jedne i po do dvije godine nakon završetka projektne dokumentacije. Most preko rijeke Tare bio bi finansiran zajedničkim sredstvima Crne Gore i Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem ministru. Prije no što pođemo na komentar ja bih zamolila sve članove Vijeća ministara, ministre i zamjenike da kod odgovora se drže vremena koje je utvrđeno Poslovnikom, Ja uistinu neću prekidati nikoga jer smatram da svaki zastupnik zaslužuje kompletan odgovor, ali da se u odgovoru vodi računa evo na neki način o vremenu. Da li zastupnica želi komentirati?
Samo ću kratko i zahvaliću se uvaženom zamjeniku ministra na iscrpnom odgovoru, nadam se da će i biti tako kako ste rekli, makar to očekuje ne samo lokalno stanovništvo u Foči, nego inače svi koji koriste tu putnu dionicu koja je zaista kao iz horor filmova. I zamolila bih Vas samo ako mogu da dobijem taj odgovor i u pisanoj formi. Hvala.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Senadu Šepiću. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Moje je pitanje bilo predsjedavajućem Vijeća ministara, nema ga danas ovdje, ali evo ja vjerujem da ima neko po njegovom ovlaštenju da odgovori. – Šta je Vijeće ministara BiH do sada konkretno uradilo, šta trenutno radi i kada građani Unsko-sanskog kantona mogu konačno očekivati rješenje statusa graničnih prelaza sa posebnim akcentom na rješavanje problema sa dugim zastojima, čekanjima i maltretiranjima naših građana na prelazu Maljevac Velika Kladuša, prekategorizacijom malograničnog prelaza Tržačka Raštela u granični prelaz za putnički saobraćaj, te također prekategorizaciju pelaza Plazikur, Zagrad i Hadžin Potok, te izgradnju infrastrukture na ovim graničnim prelazima i pod c) uvrštavanje graničnog prelaza Izačić na listu prelaza s EU na kojima je dozvoljen promet roba biljnog i životinjskog porijekla? Kratko obrazloženje. Problem sa velikim gužvama, ovim dugim zastojima i višesatnim čekanjima u kolonama na graničnim prelazima u Unsko-sanskom kantonu, posebno na graničnom prelazu Maljevac Velika Kladuša je zaista jedan od velikih problema građana na ovom prostoru Bosne i Hercegovine, to je najfrekventniji pelaz sa Republikom Hrvatskom i EU, a poseban problem se pojavio 2013. i ulaska Republike Hrvatske u EU odkada se vrše duže i detaljnije provjere građana. Prema informacijama Granične policije u šest mjeseci 2 miliona putnika pređe ovaj granični prelaz, preko 500 hiljada putničkih vozila i preko 30 hiljada teretnih vozila. 4 Više sam puta ovdje u Parlamentu do sada govorio i apelirao, pozivao da se ovi problemi konačno rješe, u zadnje vrijeme bilježe se i određeni slučajevi vrijeđanja i omalovažavanja, a mi imamo obavezu zaštiti prava i dostojanstvo naših ljudi, naših građana koji čekaju otprilike i do tri sata na ovim graničnim prelazima. Neke su od akcija do sada pokrenute, dakle bili smo na licu mjesta osigurali smo određena sredstva u budžetu, pokrenuli smo i ovu prekategorizaciju, ali još uvijek nema konačnog rješenja i to je ono što naši ljudi vide. Ono što želim danas posebno zatražiti jeste da ponovo podcrtamo da je ovo neprihvatljiv odnos prema našim građanima kojeg imamo na ovim graničnim prelazima, pozivam da se konačno uključimo da ovo pitanje do kraja rješimo. Pozivam da ovo stavimo u prioritet da zaštitimo, Vijeće ministara ima mogućnost da pozove svoje kolege i da obiđe svoje kolege u Republici Hrvatskoj, pa i u EU da konačno ovo stavi na dnevni red i da ovo pitanje rješe. I na zadnjoj sjednici Parlamenta ja sam također ...
Vrijeme.
da se sazove i zajednička sjednica dvije vlade, Vijeće ministara i Vlada Republike Hrvatske mogu održati sjednicu ... prioritetno tretirati i mogu ga konačno rješiti. Hvala lijepo.
Ne vidim predsjedatelja Vijeća ministara. Tko ima u ime Vijeće ministara ovlast za odgovor? Ovako, ja molim zastupnika za komentar.
Pa ja bih volio, ja sam zaista mislio da ima neko ovlaštenje da odgovori danas na ovo, ovo pitanje.
Evo sad smo pitali.
Da. Ovaj, ja ću naravno ovo ponovo, ponovo ću ovo pitanje, ovu inicijativu dostaviti u pismenom, u pismenoj formi i ponovo ću ga na ovakav način tretirati na narednoj sjednici. Ja bih volio da smo do sada ovo pitanje rješili da ne moram po peti put opterećavati, evo i nas sve koji sjedimo ovdje, ali i cjelokupno našu javnost jednim od problema za kojeg ja lično smatram da je puno više tehničke prirode nego što je neke druge, rekao bih, suštinske. Ukoliko postoji iskren interes, iskrena volja da se ovo pitanje rješi moglo se je davno rješiti, ali vas evo, danas vam ovdje po ko zna koji put govorim, ja neću stati govoriti o ovom pitanju i tretirati ovo pitanje dok ga konačno naše institucije ne riješe. Hvala.
Hvala. 5 Riječ dajem zastupniku Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege. Moje pitanje odnosi se na pokretanje, odnosno obnovu tužbe Bosne i Hercegovine protiv Srbije, pitanje postavljam predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. Svi smo svjedoci posljednjih sedmica da jedan značajan broj pravnih stručnjaka, čelnika nevladinih organizacija, univerzitetskih profesora itd. govori o potrebi i važnosti obnove tužbe Bosne i Hercegovine protiv Srbije. Mi u Bosni i Hercegovini smo demokrate i legalisti i potpuno, ubjeđen sam u to, posvećeni vrijednostima mira, tolerancije i izgradnje najboljih mogućih dobrosusjedskih odnosa za razliku od pojedinaca u vlasti u Beogradu naši argumenti nikada nisu bili tenkovi, avioni, topovi, „Škorpioni“, „Tigrovi“ itd. i naše je i pravo i dužnost da tragamo i da se borimo za pravdu i za istinu. U tom smislu, kao i veliki broj građana ove zemlje sa negodovanjem smo primili posljednje prijetnje koje je premijer Srbije Aleksandar Vučić uputio prema državi BiH mjenjajući teze i optužujući nas čak da mi pokrećemo neku političku spiralu nasilja što je i netačno i nedopustivo. Imajući sve to u vidu mislim da svi i u Vijeću ministara i u ovom Parlamentu treba da imamo stav o tom pitanju, iako mi je potpuno jasno kakva je pravna procedura i Predsjedništvo BiH je donijelo odluku o imenovanju agenta koji može da postupi. Ostalo je manje od godinu dana da iskoristimo tu mogućnost i ja sam danas ...
Vrijeme.
dakle, želio sada konkretno pitanje postaviti predsjedavajućem Vijeća ministara, međutim kao i kolega, s obzirom iz meni nepoznatih razloga da predsjedavajući u ovom trenutku nije prisutan, ja ću Vas zamoliti kao predsjedavajuću Doma u skladu sa odgovarajućim poslovničkim odredbama da u slučajevima kada ne možemo dobiti odgovore, a sve smo poslovnički ispoštovali prije toga, da konstatirate da ponovo imamo priliku bez ponovnog upućivanja u pisanoj formi na narednoj sjednici postaviti ovo pitanje kako bi smo dobili odgovor kao poslanici na pitanja koja postavljamo. Zahvaljujem.
Hvala ljepa. Budući da je takođe pitanje upućeno predsjedatelju Vijeća ministara, ja ovaj put pitam članove Vijeća ministara, da li neko ima za današnju sjednicu ovlast da odgovara po pojedinim pitanjima? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Molim ubuduće sve zastupnike koji imaju pitanje, i zastupnice naravno, koji imaju pitanje upućeno predsjedatelju Vijeća ministara da se referiraju s tim da li žele pismeni odgovor 6 ili će ostati kod odgovora za narednu sjednicu Zastupničkog doma i naravno će se Kolegi spram toga odrediti sukladno Poslovniku. Da li zastupnik ima komentar? Izvolite.
Dakle, poslovnički sada možemo konstatirati da mi poslanici smo se striktno držali Poslovnika u odgovarajućem roku dostavili pitanje, s druge strane nismo dobili odgovor kako to Poslovnik predlaže, te vas molimo, dakle, da nam omogućite da na narednoj sjednici obnovimo to pitanje i u usmenoj formi dobijemo odgovor u skladu sa Poslovnikom.
Riječ dajem zastupniku Amiru Fazliću. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, cjenjene kolege i kolegice. Moje pitanje glasi, u okviru Plana Vijeća ministara BiH za provedbu Reformske agende u Sektoru za javne financije, oporezivanje i fiskalna održivost predviđena je aktivnost znatno poboljšati razmjenu podataka između četiri poreske uprave s ciljem da se poveća naplata poreza i smanji broj utajenih poreza kroz veći obim razmjenjenih informacija, te moje pitanje glasi – Šta je konkretno urađeno, tj. kako se provodi ova aktivnost i da li je cilj postignut kroz konkretne podatke?
Zahvaljujem. Odgovor, ministar financija i trezora BiH, gospodin Bevanda. Izvolite.
Poštovana predsjedateljice, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici i kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Biću vrlo kratak i uklopiti se u ova dva minuta, nadam se. U svrhu razmjene podataka i utvrđivanje modaliteta korisne suradnje između poreznih uprava u Bosni i Hercegovini, to su Uprava za indirektno, entitetske porezne uprave i Porezna uprava Brčko Distrikta, 12.06.2013. potpisan je Memorandum o institucionalnoj suradnji i razmjeni podataka o poreznim obveznicima i formirano je Koordinacijsko tijelo za međusobnu razmjenu podataka. Cilj ove razmjene bio je da se omogući pristup određenim podacima koji su u posjedu i drugih poreznih organa u cjelosti, a ... vidu ograničenja i selekcije podataka. Da sada je omogućena razina razmjene podataka za svakog poreznog obveznika pojedinačno bez mogućnosti preuzimanja podataka u izvještajnim oblicima što bi doprinijelo učinkovitoj i efektivnoj uporabi podataka u cilju poboljšanja procesa analize rizika, otkrivanje slučajeva utaja, prevara i poboljšanje naplata poreza. Ovakva razmjena se bazira na pristup aplikacijama poreznih uprava za pojedinačnog poreznog obveznika i to od strane službenika kojima je otvoren korisnički nalog, a čija imena su od strane Koordinacijskog tijela Uprave za neizravno oporezivanje dostavljena stranama potpisnicama u smislu kontakt osoba za suradnju između organizacionih jedinica koje obavljaju kontrolne i istražne radnje, povrate, te radnje na prisilnoj naplati poreza, uključujući i zajedničke aktivnosti na pomenutim poslovima kako je to propisano navedenim Memorandumom. Putem Koordinacijskog tijela Uprave za neizravno oporezivanje ukazala je na neučinkovitost ovakve 7 vrste razmjene podataka, jer je omogućen, rekao sam već, pristup pojedinačnom obvezniku, te je sugerirano da se intenziviraju aktivnosti u cilju razmjene podataka za sve obveznike, a što bi omogućilo analize uporednih pokazatelja po svim obveznicima i olakšalo ... rizičnih obveznika, provođenje kontrola i svih ostalih radnji. Za unapređenje ovih aplikacija i korištenje iste od većeg broja korisnika normalno je da je otrebno osigurati adekvatna tehnička rješenja i financijska sredstva. Pitanje poboljšanja razmjene podataka između ovih organa uključeno je kao i jedno od prioritetnih aktivnosti u reformsku, Akcioni plan Vijeća ministara za provedbu Reformske agende što je vjerojatno bio i motiv za postavljeno zastupničko pitanje. Ovdje, mi smo predložili i formiranje interresorne radne grupe od strane predstavnika poreznih organa u Bosni i Hercegovini koji će definirati modalitete razmjene podataka. Ministarstvo financija je u više navrata počev od 09.11.2015. upućivalo dopise, ukazalo na potrebu žurnog uspostave naprijed navedene radne grupe. Moram reći da su prijedlog za članove za ovu radnu grupu dali svi porezni organi izuzev Porezne uprave Republike Srpske koja je informirala Upravu kao koordinatora za sve potrebne aktivnosti koje će dovesti do unaprijeđenja razmjene, a mogu se ostvariti i kroz Koordinacijsko tijelo uspostavljeno Memorandumom. U svrhu osiguranja kontinuirane suradnje Ministarstvo financija će u okviru svoje zakonom propisanih mjerodavnosti i dalje insistirati na formiranju interresorne radne skupine koja će ... kako je to Reformskom agendom i predviđeno, a sve u cilju naprijed navedenih radnji i postupaka koji će dovesti do transparentnosti i lociranju rizičnih poreznih obveznika. Sukladno poslovničkoj kodifikaciji ukoliko uvaženi zastupnik izrazi nezadovoljstvo dobijenim odgovorom i zatraži odgovor u pisanoj formi to ćemo i dostaviti. Hvala.
Zahvaljujem. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Evo, moje pitanje je formulisano prije ove afere koja trese maltene cijelu svijetsku javnost, ove afere u Panami, znači i bilo je više potencirano na temu utajenih poreza, znači jedne preventive i borbe. Ja vidim da je, da je Vijeće ministara i Ministarstvo poduzeli neke aktivnosti u koordinaciji između poreskih uprava, al' sam mislio konkretno šta je urađeno u smislu povećanja prihoda i mislio sam da to vidi, da to bude izraženo brojkama. Mada to vidim da entitetske vlade već, već odgovaraju. Ali ovdje kog ovog borja utajenih poreza, tu mislim da mora biti jača aktivnost kako se i nama ne bi desilo u BiH ovo što se dešava na globalnom planu i u tom smislu pošto je odgovor bio dug, pošto bi ga volio malo izanalizirati, volio bih da ga dobijem u pisanoj formi i sa ovim konkretnim podacima u smislu ubranih poreza, pa da li imate naznake oko utaje poreza itd. Mislim da ministar shvata tendenciju mog pitanja.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupniku Predragu Kožulu. Izvolite. 8
Uvažena predsjedavajuća, kolegice i kolege, cijenjeni gosti srdačno vas pozdravljam. Moje pitanje je također upućeno predsjedatelju Vijeća ministara, pa ću ga ja ipak postaviti ovdje. Reformska agenda za BiH za razdoblje od 2015. – 2018. godine predviđa u dva svoja poglavlja kao jednu od ključnih reformskih mjera smanjivanje opterećenja na rad. Ova mjera je važna u cilju postizanja konkurentnosti domaćih poduzeća i kao poticaj zapošljavanju. Predviđeno je da se dio poreznih opterećenja na rad zamjeni dodatnim indirektnim porezima, da je ovo potrebno citiraću jednu rečenicu iz Reformske agende – Značajno smanjenje doprinosa bi smanjilo troškove rada, pomoglo da se privuku investitori i dovelo do više zaposlenih u formalni sektor i smanjilo dominantnost zaposlenja u neformalnom sektoru. U isto vrijeme od strane Odbora RTV sustava dobivamo, kako slušam ovih dana, usuglašen prijedlog da se pitanje financiranja javnih RTV servisa rješi dodatnim opterećivanjem rada, uvođenjem neke vrste medijskog poreza. Koliko znam ovaj prijedlog je došao do Vijeća ministara te me interesira – Držite li da je ovakvo rješenje, koje je evidentno u koliziji sa temeljnim pretpostavkama iz Reformske agende prihvatljivo ili je s obzirom na ozbiljnost financijskih, ali i drugih problema unutar Javnog RTV sustava potrebno tražiti drugačija i usklađena sustavna rješenja za rješenje ovog problema? Zahvaljujem, to je pitanje, držim da neću dobiti odgovor.
Evo, budući da opet nemamo, pitanje je upućeno predsjedatelju Vijeća ministara, želi li iza toga nešto komentirati zastupnik?
Pa evo, kratko ću komentirati. Moje pitanje podnosi i pisani odgovor te očekujem pisani odgovor, ali i zadržavam pravo da ovo pitanje na idućoj sjednici postavim ponovno kao usmeno pitanje. Jedan od razloga zašto postavljam to pitanje na ovaj način je i ovaj Memorandum koji smo, na kojem smo dobili od Odbora Javnog RTV sustava, ovaj usaglašen prijedlog dobila ga je naša Komisija za promet i komunikacije. Vi znate da se mi ovdje često referiramo na pitanje upotrebe jezika u javnim RTV sustavima, vidjećete na ovom Memorandumu Odbora Javnog RTV sustava da jedan jezik naroda u BiH u njihovom zaglavlju nedostaje. To je meni bio dodatni motiv da problematiziram ne samo financijske probleme unutar javnih RTV sustava, nego ukupno gledane probleme i potrebu da se pitanje Javnog RTV sustava, uključivo i financiranje, sustavno riješi. Hvala.
Riječ dajem zastupniku Hazimu Rančiću.
Hvala lijepo. Poštovana predsjedavajuća, ministri, uvaženi gosti. Moje pitanje je ministru finansija i trezora – Na osnovu kojih kriterija i kojeg pravnog osnova Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje donosi Odluku o utvrđivanju privremenih koeficijenata za raspodjelu sredstava sa Jedinstvenog računa za period januar-mart '16. i Odluke o privremenoj raspodjeli prihoda od putarine za autoputeve koji su ostajali na podračunu Jedinstvenog računa, „Službeni glasnik“, broj 67/15.? Zašto se razlikuju privremeni 9 koeficijenti u dvije navedene odluke? Da li je to u suprotnosti sa Zakonom o sistemu i direktnom oporezivanju?
Odgovor, ministar financija i trezora BiH. Izvolite.
Još jedan pozdrav svima. Upit uvaženog zastupnika podrazumijeva dva odvojena odgovora i dva odvojena pitanja ... dva odgovora. Prvo je Odluka o utvrđivanju privremenih koeficijenata za raspodjelu sredstava sa Jedinstvenog računa za razdoblje siječanj-ožujak 2016., pa ću pokušati opet se uokviriti. Koncept raspodjele prihoda od neizravnih poreza propisan je Zakonom o sustavu neizravnog oporezivanja a tehnički aspekt raspodjele propisan Zakonom o uplatama na Jedinstveni račun u raspodjeli prihoda. Prema navedenim ... za povrat obveznicima dijela prihoda za Proračun institucija ... autoceste. Preostali iznos prihoda se dijeli između entiteta i Brčko Distrikta prema koeficijentima koji utvrđuje Upravni odbor Uprave za neizravno oporezivanje. Podsjećam da je Odlukom visokog predstavnika od 01.07.2007. godine udio Distrikta Brčkog u raspodjeli ... prihoda fiksirana 3,55%, dok se koeficijenti raspodjele prihoda koji idu entitetima utvrđuju prema udjelu krajnje potrošnje iskazane u prijavama PDV-a. Metodologija izračuna koeficijenata ... prihoda entitetima i ... usvajanja koeficijenata od strane Upravnog odbora Uprave za neizravno oporezivanje propisane su Pravilnikom o izračunu koeficijenata. Koeficijent se ... iz podataka u krajnjoj potrošnji koji dostavlja Uprava za posljednje tri mjesečne PDV prijave. U slučaju da Upravni odbor pravodobno ne donese odluku o koeficijentima za naredni kvartal primjenjuje se koeficijent(?) iz prethodnog kvartala. Ukoliko Upravni odbor u toku kvartala donese odluku Uprava je dužna da izvrši preračun raspodjele sa starih na nove koeficijente. Konkretno za potrebe izračuna koeficijenata raspodjele za ... Odluke za razdoblje siječanj-ožujak 2016. korišteni su podaci o krajnjoj potrošnji za PDV prijave koje se odnose na rujan-listopad i sudeni prošle godine. Odluka je donešena na 1. sjednici u ovoj godini, koja je održana 26.01.2016., a Uprava je 29.01.2016. izvršila preračun raspodjela prema novim koeficijentima za razdoblje 01.01.-26.01. Drugo, odgovor na drugo pitanje Odluke o privremenoj raspodjeli prihoda za autoceste. Namjenska cestarina za autoceste uvedena je i primjenjuje se shodno Zakonu o trošarinama u Bosni i Hercegovini koja je usvojena 01.07.2009. godine. Budući da je ovo namjenski karakter ovi prihodi se prikupljaju na posebne podračune kod Centralne banke, a njihova raspodjela se vrši na temelju Odluke o privremenoj raspodjeli prihoda od cestarina za autoceste koje je donio Upravni odbor Uprave za neizravno oporezivanje. Prema navedenoj Odluci prihodi namjenske cestarine se dijele na sljedeći način. Od ukupnog prihoda 10% se zadržava na podračunu Jedinstvenog računa Uprave, a služi za poravnanje prihoda po utvrđivanju konačne Metodologije raspodjele. Preostalih 90% se dijeli između entiteta i Brčko Distrikta na način da 59 pripada Federaciji, 39 Republici Srpskoj, a 2% Brčko Distriktu. Imajući u vidu da se vremenom akumulira iznos koji se zadržava na podračunu Upravni odbor u određenim intervalima vrši pražnjenje ovih podračuna. Posljednje pražnjenje je izvršeno na osnovu Odluke Upravnog odbora od 29.07.2015. zaključno za 01.04.2016. Saldo zadržanih prihoda iznosi 11.487.064,55 maraka. Upravni odbor Uprave nije postigao konsenzus u svezi sa konačnom Metodologijom namjenske cestarine, te se primjenjuje privremena odluka. 10 Znači, na Vaše pitanje je li bilo kršenja – nije bilo kršenja Zakona i ne podrazumijeva ova problematika, jedna i druga, one su regulirane različitim zakonima što sam zbog kratkoće vremena ovako suženo i rekao. Hvala.
Hvala. Da li zastupnik želi komentirati odgovor?
Nisam baš siguran, dakle moliću pisani odgovor. Vidite da se raspodjela u dvije odluke razlikuje. Po jednoj su procenti 63,57 Federaciji, 3,55 Brčko Distriktu i 32,88 Republici Srpskoj. I ova cestarina spada u četvrtu grupu indirektnih ovih prihoda, bar je tako prikazano u dokumentima Uprave za indirektno oporezivanje. I, dakle, zašto su promijenjeni ti koeficijenti, zašto Federacija za tu ... od 10 feninga dobija 59%, Republika Srpska 39%, a Brčko Distrikt 2%. Dakle, imamo za istu grupaciju prihoda dva različita koeficijenta. Dalje, kako je ministar rekao, tačno je da se u Zakonu ta raspodjela vrši, i evo citiraću član 21. stav (3) tačka ii) da se dio preostalog iznosa koji se prenosi Federaciji, Republici Srpskoj i Distriktu Brčko utvrđuje na osnovu njihovog udjela u krajnjoj potrošnji prikazanog u prijavama poreza na dodatnu vrijednost. Uprava za indirektno oporezivanje svaki mjesec ima ... krajnju potrošnju, i na osnovu podataka iz Uprave za indirektno oporezivanje Upravni odbor ne bi trebao ni donositi ...
Vrijeme.
nego bi se raspodjela trebala vršiti u skladu sa zakonom, tj. krajnjom potrošnjom. I oni sami priznaju da od avgusta mjeseca 2015. nisu u stanju donijeti odluku. Mislim da je neophodno primjenjivati Zakon a ne ovisiti od nečije samovolje. Moliću ministra da mi dostavi pisani odgovor pa ćemo, evo dalje razvijati ovu problematiku. Vidjećemo, onaj, dokle ćemo doći. Hvala.
Riječ dajem zastupniku Mirsadu Mešiću. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Dame i gospodo. Moje pitanje se odnosi, odnosno upućeno ministru civilnih poslova, gospodinu Adilu Osmanoviću, ima veze sa ... stanjem u Agenciji za lijekove i medicinska sredstva BiH. Naime, ta Agencija već duže vremena nema direktora i zamjenika i moje pitanje se odnosi na to. – Zbog čega nije izvršen izbor direktora i zamjenika, odnosno zbog čega je vršitelj dužnosti imenovan mimo odredaba utvrđenim Zakonom o lijekovima i medicinskim sredstvima? 11 Ovo pitanje nema nikakve veze sa nekakvim interesom da neko bude ili ne bude direktor, nego, prije svega, zbog toga što efikasan rad ove Agencije može biti itekakav vjetar u leđa farmaceutskoj industriji Bosne i Hercegovine, a njen neefikasan rad može biti velika smetnja. Naime, članom 83. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima BiH propisano je da Vijeće ministara najmanje u dvije godine utvrđuje Esencijalnu listu lijekova, naravno uz saglasnost entitetskih ministarstava, odnosno Odjeljenja za zdravstvo u Distriktu Brčko, što nažalost nikad nije urađeno. Hvala.
Odgovor, ministar civilnih poslova BiH, gospodin Osmanović. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Uvaženi članovi Kolegija, cijenjeni zastupnice i zastupnici. Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH je osnovana Zakonom o lijekovima i medicinskim sredstvima, „Službeni glasnik BiH“, broj 58/08, kao ovlašteno tijelo odgovorno za oblasti lijekova i medicinskih sredstava. Agencija je počela sa radom 01.05.2009. godine. Nataša Grubiša imenovana je kao prva direktorica Agencije za lijekove 18. decembra 2008. godine na mandatni period od 4 godine. Taj mandat je istekao 18. decembra 2012. godine. Po isteku mandata Ministarstvo civilnih poslova BiH je 04.12.2012. godine raspisao Javni oglas za imenovanje novog direktora i zamjenika direktora Agencije, i u periodu 2013.-2014. godina nije taj proces doveden do kraja. Vijeće ministara BiH je na 37. sjednici, održanoj 30.12.2015. godine, donijelo rješenje o razrješenju Nataše Grubiše i imenovalo za vršioca dužnosti direktora za lijekove i medicinska sredstva BiH doktora Aleksandra Zolaka, koji će dužnost direktora Agencije vršiti do imenovanja direktora. Ministarstvo civilnih poslova BiH je, u skladu sa zaključkom Vijeća ministara BiH, na 30. sjednici, održanoj 05.11.2015. godine, objavilo Javni oglas za imenovanje direktora i zamjenika direktora Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH, provelo proceduru izbora i utvrđivanja rang-liste najboljih kandidata za imenovanje direktora i zamjenika direktora Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH. Obzirom da član 17. stav (3) Zakona o lijekovima propisuje da direktora i zamjenika direktora imenuje Vijeće ministara BiH na prijedlog Stručnog vijeća Agencije za lijekove, rang-listu sa najuspješnijim kandidatima za direktora i zamjenika direktora Agencije dostavili smo Stručnom vijeću na dalje postupanje. U vezi sa drugim dijelom pitanja – zbog čega je kao v.d. direktora imenovana osoba koja ne ispunjava uslove propisane članom 17. tačka (5) konstatujem sljedeće. Član 17. stav (5) kriteriji za imenovanje direktora uključuju univerzitetsko obrazovanje iz oblasti farmacije ili medicine i relevantno iskustvo u trajanju od najmanje 5 godina. S tim u vezi Vas informišem da vršioc dužnosti direktora Agencije gospodin dr Aleksandar Zolak po zanimanju je subspecijalista fertiliteta i steriliteta prema Uvjerenju Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske, ima više od 12 godina radnog iskustva u struci na poslovima sa VSS i time ispunjava uslove definisane članom 17. stav (5) Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima. Hvala.
Hvala. Da li zastupnik želi komentirati? 12
Pa evo ukratko. Drago mi je što me je ministar razuvjerio da sam pogriješio u drugom dijelu pitanja, ali evo ipak gospodine ministre ohrabrujem Vas da završite ovaj proces u najmanju ruku što ćemo pomoći farmaceutsku industriju Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem. Uz ispriku dajem riječ zastupniku Staši Košarcu, jer je on prema redosljedu pristizalih pitanja. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve kolegice i kolege, članove Savjeta ministara i ostale prisutne u sali. Imao sam za cilj da postavim poslaničko pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara, međutim cijenim da ovdje postoji dovoljan kapacitet Savjeta ministara da možemo dobiti odgovor na postavljeno poslaničko pitanje, cijeneći da su prisutni 5 ministara iz Savjeta ministara i nekoliko zamjenika ministara u Savjetu ministara. Pitanje glasi – Da li je Savjet ministara BiH u periodu od 15. februara 2016. godine razmatrao Prijedlog zakona o Ustavnom sudu BiH kao i Prijedlog zakona o izmjeni Krivičnog zakona BiH koje su predložili poslanički klubovi SNSD-a i SDS-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, te kada se može očekivati da Savjet ministara BiH prema Parlamentarnoj skupštini BiH uputi traženo mišljenje o ovim zakonskim prijedlozima? Naime, nakon što na 24. sjednici ovoga Doma, održanoj 03.02. ove godine, nisu usvojene negativna mišljenja Ustavnopravne komisije o prijedlozima zakona o Ustavnom sudu BiH i o izmjeni Krivičnog zakona BiH.,Ustavnopravna komisija ovoga Doma je 15.02. ove godine ponovo razmatrala ova dva zakonska prijedloga i zatražila produženje roka za dostavljanje mišljenja sve dok se o ovim zakonskim prijedlozima ne izjasni Savjet ministara. Od tada pa do danas, iako je prošlo mjesec i po dana, nemam informacije o ovim zakonskim prijedlozima koji su vam, kako je poznato, u parlamentarnu proceduru upućeni još 17. decembra prošle godine. Hvala.
Hvala. Budući da nema predsjedatelja Vijeća ministara da li zastupnik želi komentirati? Ostaje, znači, kod odgovora da dobije u pisanom obliku je li?
Prije svega mislim da nije dobro da danas nemamo predsjedavajućeg Savjeta ministara, s obzirom na činjenicu da smo svjedoci koliko je poslanika imalo za cilj da postavi pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara. Nisam siguran da ne postoji sada kapacitet da dobijem odgovor od Savjeta ministara, jer imamo zamjenika predsjedavajućeg Savjeta ministara, odnosno 5 ministara u Savjetu ministara i mislim da postoje uslovi da Parlament dobije informaciju da li je Savjet ministara raspravljao o tom pitanju. Hvala. 13
Zahvaljujem. Nismo imali od strane članova Vijeća ministara nikakvu ovlast, odnosno od predsjedatelja da neko može dati odgovor. Prelazimo na sljedeće pitanje. Riječ dajem zastupnici Maji Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne. Međunarodni dan žena u Bosni i Hercegovini, a i malo šire, slavi se na način da se pripadnicima, pripadnicama podzastupljenog, ali onog ljepšeg, spola, pošalje ili uruči cvijet, buket cvijeća, a neko pošalje i buket cvijeća i bombonjeru sa čestitokom povodom tog dana. Tog dana, 008.03.2016. godine Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova nije slavila nego je organizirala konferenciju na koju smo, po ko zna koji put, ukazali na sistemsko kršenje prava žena, a samim tim i cijelog društva, jer to nisu problemi žena, nego cjelokupnog društva. Na toj sjednici, na toj konferenciji ukazali smo koja su to sve prava koja se ne poštivaju, koja su prava koja uopće u zakonoma Bosne i Hercegovine nisu tretirana a tiču se najbrojnije manjine u Bosni i Hercegovini, a to su žene, kojih u Bosni i Hercegovini ima nešto više od 51%. Ukazali smo na neujednačene porodiljne naknade, ukazali smo na nepostojanje ginekološke akušerske stolice za žene sa invaliditetom, ukazali smo na žene, djevojčice Romkinje koje su obespravljene, višestruko diskriminirane, ukazali smo na brojna pitanja koje izgleda samo Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova i nekolicina prisutnih, odnosno članica u Vijeću ministara pokušava da ukaže na to. Ukazali smo i na ono što nam se sprema od strane Interresorne radne grupe za izmjenu Izbornog zakona, gdje nas žele vratiti nekoliko koraka unazad svojim prijedlogom za izmjenu Izbornog zakona. Šta ovo ima sa gospodinom predsjedavajućim Vijeća ministara? Ima da je na toj konferenciji bilo prisutno više od 80 pripadnica ljepšeg podzastupljenog spola. Neke od njih su i predstavnice međunarodnih organizacija, žene na položajima koje su tako u jednom neformalnom razgovoru se razočarale sa činjenicom da je gospodin predsjedavajući uputio povodom tog 8. Marta bombonjeru i buket cvijeća, a u potpisu predsjedavajući Vijeća ministara. Dok nekoliko dana prije smo imali i razne sastanke a i ... sa uvaženom ministricom iz Švedske, gospođom Aidom Hadžialić, koja je u nekoliko navrata ...
Vrijeme. MAJA
Bosnu i Hercegovinu savjetovala i dala poruke da se svaki cent treba znati gdje i u koje namjene ide i da je to, na kraju krajeva, zadatak svih nas. Mene zanima da li je gospodin predsjedavajući, uvaženi gospodin Zvizdić tu jako finu gestu, slanjem cvijeća i bombonjere, finansirao iz svog vlastitog budžeta ili iz Budžeta Bosne i Hercegovine? Hvala.
Budući da nemamo predsjedatelja Vijeća ministara da li zastupnica želi komentirati, nakon toga da li ... 14
Pa jasno mi je da samo predsjedavajući može dati odgovor na ovo pitanje, zadržavam pravo da ovo isto pitanje u istom obliku na narednoj sjednici postavim u usmenom obliku.
Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem. Ministru pravde. Poštovani ministre, kao što Vam je poznato u Poglavlju 23 Aki-a, odnosno pravne stečevine EU se odnosi na pravosuđe i temeljna prava građana. Svaka država koja želi postati članica EU je obavezna pravnu stečevinu korporirati u svoje zakonodavstvo ali i u svoju praksu. Čak ni ... zakonodavstvo ne znači ništa ako se ne pretoči u dobru praksu, a ne može se pretočiti ako nemamo dovoljan broj ljudi koji te evropske standarde znaju primjenjivati. Pojednostavljeno, mi možemo prepisati Francuske, Njemačke, Finske, i koje hoćete, zakone, možemo to uraditi po hitnom postupku i sve završiti do kraja godine, ali ako ne obučimo ljude da te zakone pravilno primjenjuju imaćemo lošu praksu, nećemo napredovati ka EU. Najbolji primjer je Evropska konvencija o ljudskim pravima, ona je čak dio našeg Ustava, ali se toliko slabo primjenjuje, kako od strane izvršne vlasti, tako i pred našim pravosuđem, i imamo zbog toga ogroman broj sporova pred Evropskim sudom za ljudska prava. Nekiće reći da Bosna i Hercegovina i nije toliko loša u poređenju sa Bjelorusijom, Moldavijom, Turskom, tid. Tačno, ali to samo potvrđuje pravilo – što je neka zemlja lošija u primjeni evropske konvencije ona je i dalja od članstva EU. Bjelorusija, Moldavija i Turska možda jesu lošije od nas ali su time i dalje na evropskom putu. Na prošloj sjednici smo vidjeli da Bosna i Hercegovina nije otpočela proces primjene Deklaracije iz Interlakena(?) i Brightona(?) već u kabinetu predsjedavajućeg Vijeća ministara nisu ni znali šta su te konvencije, a one nalažu opsežnu edukaciju svih državnih organa, uključujući i pravosudne organe ... Evropskog suda za ljudska prava kako bi se umanjio stepen pogrešne primjene Konvencije a time i broj postupaka pred Evropskim sudom. Zato Vas sada pitam – Koje radnje su do sada poduzete kako bi Bosna i Hercegovina povećala nivo spremnosti i educiranosti relevantnih zvaničnika na svim nivoima vlasti za potrebe pune provedbe Poglavlja 23 Aki-a, posebno u vezi zaštite temeljnih prava građana, te koji su eventualni planovi za jačanje kapaciteta na ovom polju, kako pregovore o ovom poglavlju ne bi dočekali nespremni? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar pravde BiH, gospodin Grubeća. Izvolite.
Poštovana predsjedateljice, uvažene zastupnice, zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Jasno da proces usklađivanja zakonodavstva sa odredbama Aki-a predstavlja najkompleksniji i najdugotrajniji posao u cjelokupnom procesu europskih integracija, budući da praktično nikada ne završava jer se Aki stalno razvija i proširuje usporedno sa razvojem EU. 15 Također efikasno provođenje EU zakonodavstva u budućnosti biće temelj za ocjenu spremnosti Bosne i Hercegovine za prelazak u status države kandidata kao punopravno članstvo. Kao ministar pravde Bosne i Hercegovine nisam u mogućnosti cijeniti spremnost relevntnih zvaničnika, državnih službenika i zaposlenika, a Ministarstvo pravde BiH nije nadležno da organizira, niti provodi obuke državnih službenika, ali su zbog izuzetne važnosti, koju oblast ... zakonodavstva ima za cjelokupan proces europskih integracija u našoj zemlji, obuke osigurane od strane ... i Agencije za državnu službu. edukacije se vrše s namjerom da osiguraju usvajanje znanja i vještina nužnih za obavljanje poslova koji se odnose na procese europskih integracija. Pa se može konstatirati da su državni službenici, za čije obavljanje poslova je potrebno poznavanje ove materije, prošli obuke iz oblasti europskih integracija, odnosno obuke u vezi usklađivanja zakonodavstva sa odredbama Aki-a. Usklađivanje zakonodavstva s EU stečevinom je, kako sam to već naveo, dugotrajan proces pa će usavršavanje ove oblasti morati pratiti takva dinamična kretanja, što u konačnici znači cjeloživotno učenje. Kako smo mi u Bosni i Hercegovini tek u začecima usklađivanja zakonodavstva sa Aki-om teško je sada ocijeniti razinu osposobljenosti i spremnosti kadra, ali smo svakako pokazali sposobnost organiziranja edukacija i podučavanja državnih službenika. Posebno želim istaći da su službenici ministarstva pravde prošli obuke u vezi poštivanja temeljnih prava, pogotovo cijeneći ova pitanja prilikom pripreme pravnih propisa. Sva pribavljena mišljenja na pripremljene propise, ali i izvješća, dostavljena su međunarodnim tijelima iz ove oblasti, a iz nadležnosti ovog Ministarstva pokazuju na spremnost državnih službenika da kroz međuinstitucionalnu suradnju na horizontalnoj i vertikalnoj razini pristupe provedbi Poglavlja 23 Aki-a. Hvala.
Zahvaljujem. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Želim. zahvaljujem uvaženom ministru na iscrpnom odgovoru, samo želim podsjetiti, ne radi se isključivo o državnim službenicima već i o pravosudnim zvaničnicima. Njihova je odluka posebno propisana i obavezna. Ministre, ja znam kako stvari funkcionišu na zapadu i ja Vam tvrdim da ni blizu niste spremni. Kada je Sud u Londonu odlučivao o zahtjevu odbrane da se bivši član Predsjedništva Republike Bosne i Hercegovine pusti iz pritvora Sud je od Britanskog tužilaštva tražio dokaze o novim okolnostima koji eventualno nalažu da se zahtjev za puštanje iz pritvora odbije. A kod nas sudovi od odbrane traže dokaz o novim okolnostima kako bi se pritvor ukinuo. Ovo je potpuno izokrenuto jer Evropska konvencija, oličena kroz praksu Evropskog suda za ljudska prava, nalaže da sud u svakom trenutku bude zadovoljen da postoje razlozi za pritvor a ne da postoje razlozi protiv pritvora. Također u istom postupku u Londonu u više od 300 navrata na ročištima je spomenuto termini „politička motivacija“ ili „politički montiran proces“, a te tvrdnje su i dokazane, jer je Sud u oslobađajućoj presudi naveo da je Tužilaštvo, citiram – „ili ne kompetentno ili politički motivisano“, a kod nas sud zabranjuje odbrani da te riječi uopšte izgovori. Uvaženi ministre, nismo spremni za ovo Poglavlje. Molim Vas što prije poduzmite mjere, kako iz Vaše nadležnosti ... prema Vijeću ministara,
Vrijeme. 16
kako naš Evropski ... ne bi bio usporen, jer evropske institucije će sve ove propuste uzimati u obzir i svaka od 28 članica u bilo kom trenutku na njih može ukazati i usporiti ili zaustaviti naš evropski put. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. U ovom trenutku iscrpili smo postavljanje pitanja i odgovora, odnosno komentara. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. S ranijeg dnevnog reda skinute su: Točka 10. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa roba dvojne namjene – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, (prvo čitanje), sukladno zahtjevu Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Točka 11. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme i roba posebne namjene – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, (prvo čitanje), sukladno zahtjevu Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Točka 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Bjelorusije o ukidanju viza za nositelje diplomatskih i službenih putovnica, sukladno zahtjevu Povjerenstva za vanjske poslove. U dnevni red dodane su: Točka 12. Prijedlog izvješća o redu Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-19-1004/16, od 31.03.2016. Točka 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Nota sporazuma – razmjena nota između Vijeća ministara BiH i Vlade Narodne Republike Kine od dodjeli bespovratne pomoći, broj: 01,02-05-2-960/16, od 25.03.2016. Dopunjene su: Točka 7. Prijedlog zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-340/16, od 01.03.2016. s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Točka 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-742/16, od 03.03.2016., (prvo čitanje), s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Točka 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-610/16, od 18.03.2016., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite. 17
Zahvaljujem predsjedavajuća. Na osnovu člana 71. stav 1. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažem uvrštavanje nove tačke dnevnog reda 27. sjednice Zastupničkog doma, a koja glasi: Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije Parlamentarne skupštine BiH za preispitivanje rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH. Budući da mi danas na našem dnevnom redu imamo pod tačkom 15. Razmatranje Izvještaja o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH smatram svrsishodnim i korisno bi bilo da se ovaj uvaženi Dom, zastupnici i zastupnice, prije razmatranja Izvještaja o radu Neovisnog odbora, upozna sa Izvještajem Privremene zajedničke komisije koja je, sukladno našem radu i Poslovniku, utvrdila Izvještaj sa određenim zaključcima i smatram da bismo se mi danas, kao zastupnici i zastupnice, trebali odrediti i upoznati sa ovim Izvještajem. Hvala.
Hvala lijepa. Denis Bećirović, rasprava. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, dame i gospodo. Tačke 18., 19. i 20. današnjeg dnevnog reda su obavezne tačke dnevnog reda u skladu sa članom 70. stav (1) i stav (2) Poslovnika Predstavničkog doma. Imajući to u vidu da su to, dakle obavezne tačke dnevnog reda koje su prošle proceduru, u skladu s Poslovnikom, mi iz Kluba SDP-a smatramo da ove tačke i definiranje dnevnog reda treba na jednak način tretirati kao i sve druge tačke dnevnog reda. Da budem precizniji, dakle u svim prethodnim mandatima i u ovom mandatu uvijek smo te tačke dnevnog reda definirali u dnevnom redu na način da bude jasno šta je i kako je definirana ta tačka onako kako su ovlašteni predlagači to predlagali. U ovom slučaju ne postoji naslov tih tačaka osim da je to dato samo u brojevima. Podsjećam nije riječ ni o kakvim tajnim dokumentima da bi eventualno koristili član 96. stav (4), riječ je, dakle, o legitimnim poslaničkim prijedlozima u skladu sa članovima 7., 8., 10. i drugim članovima Poslovnika Predstavničkog doma. I smatramo da poslanike kao ovlaštene predlagače pravnih akata, u skladu sa Poslovnikom, treba na jednak način tretirati kao i sve druge ovlaštene predlagače ovdje u parlamentarnoj proceduri. Da zaključim, dakle mislim da trebamo biti konzistentni ili da sve tačke dnevnog reda označimo brojevima ili da sve tačke dnevnog reda budu naslovljene na način kako je to bilo u svim prethodnim mandatima i u ovom mandatu do ove sjednice. Mislim da na taj način, a razgovarao sam i sa pojedinim predstavnicima nevladinih organizacija, medija, itd., i njima ćemo dijelom pomoći da lakše znaju šta je u stvari dnevni red sjednica. Stoga, dakle prijedlog SDP-a je da ove tri tačke kao obavezne tačke dnevnog reda budu naslovljene na način kako je to rađeno u svim prethodnim mandatima i dosadašnjem toku ovog mandata.
Zahvaljujem. Zaim Backović, rasprava. Izvolite. 18
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Stvarno nisam znao o čemu će da govori Denis jer sam ušao, bio sam ispred sale. Identična primjedba kao i gospodina Denisa Bećirovića. Dijapazon prava i obaveza poslanika je veliki. Pravo i obaveza poslanika je da predlaže, odnosno da radi od zakonskih akata, preko inicijativa, pa na dalje. To je ono što mu je dala opšta legislativa od Ustava, preko zakona, pa do našeg Poslovnika o radu. I obzirom da su prava i obaveze poslanika takve neophodno je, i u najmanju ruku korektno, da znamo šta je, na šta se odnosi i da, ako ništa iz naslova, oni koji ne dobijaju materijale, mogu iščitati na šta je usmjerena poslanička inicijativa. Ovako suhoparno pisanje poslanička inicijativa Senada Šepića ne znači ništa, ali ništa onima koji u svojim rukama imaju samo ovaj papir a ne materijale za sjednicu. Tu su i novinari, tu su medijske kuće koje prenose, izvještavaju. I molim vas da, u skladu sa Poslovnikom, tačke dnevnog reda budu tretirane identično, odnosno da se svaka naslovi onako kako je naslovljena od strane ovlaštenog predlagača. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut.
Zahvaljujem se. Upućeno kolegici Maji Gasal-Vražalica. Ona je u svom obrazloženju navela da postoje uslovi da se razmatra ova tačka dnevnog reda. Međutim, ja ću ukazati na činjenicu da se radi o zahtjevu koji je dostavljen jutros i o Izvještaju koji nosi jučerašnji datum, ali ja nama svima dostavljen tek jutros. I ono što je interesantno, mi smo imali priliku u medijima pratiti izuzetno oštre, agresivne, mogu čak reći, atake gospođe Gasal-Vražalica po pitanju Nezavisnog odbora zahtjeve za smjenu, međutim ovdje je sada to ublaženo i smatram i to dosta ublaženo. Smatram da ipak treba ovome pristupiti na jedan puno trezveniji način sa puno više pripreme, a ne ovako da se nameće Domu, dakle, u zadnji čas, s obzirom da se radi o izuzetno važnom pitanju. Dakle, radi se o Nezavisnom odboru i kako ja inače volim biti direktan, biću opet direktan, mi svi znamo da je došlo do velikog, velike promjene stava i ublažavanja stavova nakon što su predstavnici OHR-a ukazali nekim poslanicima da se nije pametno igrati sa Nezavisnim odborom, da je to bio jedan od uslova za potpisivanje sporazuma osnivanje tog Nezavisnog odbora i drugih tijela policijske strukture, nezavisnih tijela policijske strukture, jedan od uslova za potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Da ovo, ovakav način kakav smo prvobitno imali priliku vidjeti, ustvari ukazuje na to da se vrši politički pritisak na Nezavisni odbor, što u potpunosti negira čitavu svrhu, odnosno čitavu nezavisnost tog Odbora. Tako da, ovaj, mi smo u potpunosti zato da se ovo pitanje otvori i da se razmatra, da kažemo sve što mislimo o tome, ali ne na način da se ovo uvrštava na dnevni red u zadnji čas. Zahvaljujem.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite. 19
Pa, ovo sve što je uvaženi kolega Arnaut iznio treba, trebalo bi, jel', da bude predmet rasprave ukoliko ova tačka bude na dnevnom redu. A ovo što gospodin Arnaut navodi da sam ja imala neke istupe koji su bili oštri ili neoštir, to nisu, ne stoji apsolutno činjenica, s druge strane nisam ja jedina članica te Privremene zajedničke komisije, tu je sjedilo 6 članova, tako da stav je jednoglasan bio po svakom pitanju. Stoga smatram neprimjerenim da ste i Vi kao predsjedavajuća dozvolila da se o Izvještaju priča koji još nije ni usvojen, sukladno Izvještaju ako se otvori rasprava ja ću gospodinu Arnautu sve objasniti činjenično stanje koje smo mi izanalizirali i sukladno tom činjeničnom stanju mi smo donijeli izvještaj i zaključke onakvi kakvi jesu. Hvala.
Samo da kažem uvaženoj zastupnici, da svi vi imate pravo raspravljati o dnevnom redu i ispravke su se odnosile na vas, nemamo mi šta ovdje dozvoljavati nekom, niti uskraćivati prostor, odnosno vrijeme za raspravu, niti za replike. U ovom slučaju imamo Damira Arnauta, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Da, prvi put je moje, moja ispravka krivog navoda se odnosila na tvrdnju gospođe Gasal- Vražalica da postoje uslovi da se ovo danas razmatra. Ja sam upravo obrazložio da ne postoje i sad kolegica nudi da meni objasni, mislim kolegica koja je zagovarala da se ova Komisija oformi i učestvovala u njenom radu, mjesecima upoznata sa tematikom i sad nudi da meni nešto objasni na brzinu o materijalima koje je jutros podnijela. A ja se slažem da o ovome treba iscrpna rasprava u najmanju ruku iscrpna kao što su bili Vaši intervijui u „Oslobođenju“ prije nekoliko sedmica, kada ste vrlo, ja opet kažem, vrlo agresivno nastupili prema Nezavisnom odboru i čitavom konceptu nezavisnosti tog Odbora i jučerašnjeg intervijua u „Oslobođenju“ jednako iscrpnog ali puno, puno, manje agresivnog. Prema toma, ovaj, to se odnosilo na to pitanje. Zahvaljujem.
Predrag Kožul, ispravak krivog navoda.
Pa ispravak krivog navoda odnosi se na tvrdnju kolegice Maje Gasal-Vražalica da smo bili u Povjerenstvu jednoglasni. Nismo, ja ni u glasanju nisam podržao ovaj današnji prijedlog Povjerenstva, dapače bio sam u najblaže rečeno suzdržan iz razloga što nisam se uvjerio da ono što smo mi na Povjerenstvu uradili da bi trebalo rezultirati upravo ovakvim zaključkom Povjerenstva. Mi, referiraću se na dnevni red, mi danas imamo točku dnevnog reda – Izvješće o radu ovog Neovisnog povjerenstva, to je prilika da svi zastupnici raspravljaju o tom Izvješću ravnopravno, da analiziramo to Izvješće, da nam eventualno članovi ili predsjedavajući Neovisnog povjerenstva odgovori na neka pitanja, pa će to biti puno bolji moment, odnosno imaćemo na nekoj od narednih sjednica eventualno puno više informacija i puno bolje ćemo biti pripremljeni da eventualno o zahtjevu Povjerenstva mi ovdje raspravljamo, pa i glasamo. Tako 20 da je moj prijedlog kao člana Povjerenstva, koji se nije složio sa ovakvim zaključkom, da danas raspravljamo samo o Izvješću Neovisnog povjerenstva. Hvala.
Zahvaljujem. Maja Gasal, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja moram opet naglasiti da mi je žao što ulazimo u ovakav vid repliciranja i ovakav vid rasprave povodom nečega što je prijedlog za uvrštavnje nove tačke dnevnog reda, a ne suštinska rasprava o samom Izvještaju koji smo mi kao Komisija, Privremena komisija donijeli. Tačno je da gospodin Kožul i gospodin Karamatić su jedno izvjesno vrijeme izbjegavali uopće da prisustvuju na sjednici zato što im ne odgovara da je neko član u ime predstavnika hrvatskog naroda ako nije iz HDZ-a ili iz te koalicije, pa su izbjegavali da uopće dolaze na sjednice gdje su prisutni članovi koji su oba Doma potvrdili kao članove i članice tog Privremenog zajedničkog povjerenstva. Pa nakon nekog vremena su se ipak odlučili da učestvuju u radu tog Privremenog zajedničkog povjerenstva, pa je onda dolazio jedan, drugi nije i tačno je da gospodin je bio suzdržan i na zadnjoj sjednici povodom Izvještaja, ali je također tačno da ste Vi dolazili na sjednice pa odlazili, pa se više nije moglo utvrditi da li ćete se Vi vratiti na sjednicu ili ne, izbjegavali ste svoj rad, tako da sve piše u Izvještaju i ovo je zaista nešto o čemu se treba šire raspravljati ukoliko bude uvršteno danas ili ukoliko bude uvršteno na narednoj sjednici. Hvala.
Zahvaljujem. Predrag Kožul, povreda Poslovnika Damir Arnaut, ja se ispričavam. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Nisam odavno imao priliku koristiti, dakle, član Poslovnika koji se odnosi na vrijeđanje poslanika. Mi već neko duže vrijeme trpimo ovo od kolegice Gasal-Vražalica da inputira neke zadnje namjere, pogotovo drugim pripadnicima hrvatskog naroda, da neko nju ne želi jer nije iz HDZ-a, itd. Ja koliko sam upoznat apsolutno nije nikada niko iznio stav da gospođa Gasal- Vražalica ne treba sjediti u toj Komisiji zato što je iz jedne ili iz druge stranke, niti je neko doveo u pitanje njenu nacionalnost ili etničku pripadnost. Jedino što znam da se pojavljivalo, jeste činjenični problem da nije, da je bio samo jedan Bošnjak, a da bez toga nije mogla Komisija čitava funkcionisati, itd. Tako da mi već ovo slušamo duže vrijeme, ali mislim da se zaista radi o vrijeđanju poslanika i zbog toga sam tražio povredu Poslovnika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. 21
Pa evo ja se neću referirati na ovo što je kolegica rekla povredom Poslovnika, nego ispravkom krivog navoda. Ja osobno neću govoriti za kolegu Karamatića, nisam izbjegavao rad u ovo Povjerenstvu, ali sam u svakom slučaju na ovo Povjerenstvo imao neuobičajen način pozivanja. Obično se, nas je tu relativno malo šest kolega, obično se pomalo konzultiramo kada koji od kolega može nazočiti zbog svojih drugih obaveza radu tog Povjerenstva, kod ovog Povjerenstva pozivi su bili uzmi ili ostavi. Kad sam god mogao uzeti uzeo sam, kad sam morao zbog ranijih obveza ostaviti ostavio sam, ali sam u dovoljnoj mjeri sudjelovao u radu ovog Povjerenstva da shvatim njegove krajnje implikacije o kojima ovdje ne bi pretjerano govorio, govoriću samo o konkretnoj činjenici da sam u radu Povjerenstva sudjelovao onoliko koliko mi je bilo omogućeno.
Senad Šepić rasprava, izvolite.
Ja bih samo podržao reakcije nekih mojih prethodnika vezano za ovu novu praksu, vezano za uslovljavanje određenih tačaka dnevnog reda. Recimo, evo ja sam inicijator ove inicijative od, iz decembra, pa recimo ja na prvu nisam znao o čemu se radi. Puno nekih stvari radimo ovdje pa ne možemo pamtiti baš one neke protokolarne brojeve. Zato bih vas zamolio, dakle, da u tom smislu se ova praksa vrati na ono što smo do sada imali, to je i radi nas koji sjedimo ovdje i posebno radi javnosti i radi organizacija koje to prate, generalno radi medija. Mislim da nam to ne smeta, a puno koristi i zato vas sve u tom smislu pozivam, pridružujem se svim kolegama koji su onako precizno prepoznali jednu sad tu neku novu praksu, ne mislim da time pravimo korak naprijed, ja mislim da time bi smo napravili korak unazad i zato vas molim da se vratite na onu staru praksu precizno oslovljavati onako kako poslanici zatraže da se o nekim njihovim aktivnostima i nekim njihovim stvarima diskutuje i raspravlja ovdje u Parlamentu. Hvala.
Hvala ljepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Evo idemo se kratko referirati na prijedloge zastupnika koji su bili. Maja Gasal-Vražalica prijedlog da se u dnevni red uvrsti točka – Izvješće o radu Privremene zajedničke komisije Parlamentarne skupštine BiH za preispitivanje rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH. Evo ja bi takođe molila kao predsjedavajuća uvaženu kolegicu obzirom na sve ovo što smo mi čuli, i zapravo stav Kolegija je takođe da smo ovo tek dobili jutros u materijalima i da danas u dnevnom redu imamo točku – Izvješće o radu Neovisnog odbora, koja je mislim 15., znači 15. točka dnevnog reda, i smatramo da bi uistinu trebali prije svega da raspravimo to Izvješće i Plan rada, da zastupnici svi jasno kažu, na neki način, svoje stavove, uvjere se kroz to kako bi nakon toga, evo, na sljedećoj sjednici raspravljali ovo Izvješće, što u svakom slučaju trebate Vi i kao predsjedavajuća, odnosno članovi ad hok povjerenstva podnijeti prema ovom Domu. Tako da, evo, danas se ne bi o ovome izjašnjavali. Predlažemo stav Kolegija da to bude za sljedeću sjednicu koja je zakazana 27. 22 Što se tiče prijedloga gospodina Denisa Bećirovića, gospodina Zaima Backovića, pa na koncu i gospodina Senada Šepića, oni su zapravo na isti način i odnose se na iste točke, to su točke 18., 19. i 20., naime nazivi inicijativa. Želim vas podsjetiti da smo i prilikom usvajanja prethodnog dnevnog reda imali ovakav naziv kod određenih inicijativa, a da je potom Kolegij raspravljao o nazivima inicijativa, jer samo da vas podsjetim, evo trenutno ovdje imam jednu sad ću vam je pokazati, to smo juče raspravili i na Kolegiju u proširenom sastavu, ... inicijativa ima više od pola stranice, naziv inicijative. Znači, mi kao Kolegi, Tajništvo, naša Služba nije ni u kakvoj mogućnosti, niti želi kazati što je naslov inicijative i jednostavno smo se opredjelili da inicijativa nosi ime i prezime i broj, sve, materijali znači sve što imamo je dostupno našim medijima, zanči sve je na našim stranicama isto kao i dnevni red. U potpunosti svako ko želi ima se priliku upoznati. Stav Kolegija je bio da se inicijativa na ovakav način definira, juče smo to pitanje imali otvoreno i od strane predstavnika, odnosno predsjednika Kluba SDP-a gospodina Mešića i o ovom smo raspravili i jednoglasno se usuglasili da ubuduće upozorimo zastupnike da inicijative budu kratke, da naziv ne može sadržavati više od eventualne jedne rečenice ili možemo kazati proširene, a da sve drugo sadrži obrazloženje ili materijal i tog stava smo bili jednoglasni i danas dajem odgovor u smislu stava Proširenog kolegija i u tom slučaju su ove inicijative ovako navedene. Evo ja se ni na kakav način ne želim, ovaj, drugačije da kažem referirati, odnosno po stavu Proširenog kolegija, tako da još jednom samo podsjećam zastupnike da ubuduće kod naziva inicijativa vode računa o naslovu. I sada u ovom trenutku proglašavam dnevni red.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, izvolite, Denis Bećirović, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, ubijeđen sam da je cilj svih koji su diskutovali o dnevnom redu po ovom pitanju zaista korektan i dobronamjeran, mi ništa drugo ne tražimo osim da zadržimo ona prava koja su nam omogućena prema postojećem Poslovniku. S obzirom da sam se javio vezano za poslovničku intervenciju precizno ću navesti sljedeće odredbe. Član 70. tačka 2. u pitanju je, dakle, obavezna tačka dnevnog reda koja je prošla proceduru. Ni jedan član Poslovnika Predstavničkog doma čak i ne naslućuje mogućnost da se prema obaveznim tačkama dnevnog reda odnosimo na dvojak način. Dakle, sve trebaju da budu konzistentne i na isti način tretirane. Želim takođe citirati član 27. stav h) i j). Dakle h) ... – da predsjedavajuća ili predsjedavajući Doma brine o primjeni ovog Poslovnika, i pod j) – stvara pretpostavke za potpuno ostvarivanje prava i obavljanje dužnosti poslanika u okviru nadležnosti Doma. Mi, dakle, koristeći ovaj Poslovnik želimo vas pozvati da, nemamo koga drugog, da zaštitite naša prava u skladu sa ovim Poslovnikom. Jer doćemo u poziciju da mi kao poslanici, kao ovlašteni predlagači pravnih akata u skladu s ovim Poslovnikom nećemo biti u istom ravnopravnom statusu kao recimo predlagači iz Vijeća ministara BiH. Zato vas pozivamo da nas stavite u jednak odnos, da danas definirate dnevni red na način kako smo predlagali, a s druge strane, evo i mi prihvatamo vašu sugestiju da ubuduće kod formuliranja određenih tačaka dnevnog reda, da one možda budu kraće. Zahvaljujem. 23
Zahvaljujem. Još ću jednom ponoviti i stav Proširenog kolegija, da su točke ravnopravno tretirane, znači one su dio dnevnog reda kao obvezne točke, sa ovim stavovima i obrazloženjima koja sam dala maloprije. Imamo u ovom trenutku Saša Magazinović povreda Poslovnika, a ja ću se inače kao predsjedatelj uvijek potruditi kada sam to u funkciji da to sve bude u skladu sa Poslovnikom.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozivam se na član 70. tačka 2., dakle odma u startu da rasčistimo, ja ne mislim da ima loše volje, loše namjere sa vaše strane i mogu se složiti sa onim što ste rekli o dostupnosti materijala i eventualnim problemom dužine naslova. Ali evo, dajte vi kao Kolegij propišite taj neki gabarit, jer ovo što ste maloprije kazali jedna rečenica, pa čak i proširena se može završiti isto na pola stranice, evo propišite bilo koje pravilo i svi ćemo ga poštivati, dakle nemamo tu spora. Ali dok to ne bude tako tačke bi trebale biti tretirane na jednak način kao i sve ostale, jer bilo bi malo nezgodno da imamo, evo 3. tačka dnevnog reda – Prijedlog zakona broj: 01,02- 26/15. Eto, dakle, propišite i kako god Kolegij kaže mi ćemo to poštivati, a do tada evo da ima ravnopravan status sa ostalim tačkama.
Šefik Džaferović, ispravak krivog navoda. Izvolite kolega.
Poštovana predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja mislim da nema loše namjere ni sa strane Kolegija, niti od koleginica i kolega zastupnika, ovdje je pitanje samo dogovora o budućem radu ovoga Doma. I ja vas molim nemojte ove inicijative, evo pogledajte danas sve tri inicijative koje imamo, i kolege Šepića i dvije inicijative kolege Bećirovića, ni jedna od tih inicijativa nema svoga zvaničnog naziva. Postoji opis inicijative, sadržaj koji može da ima stranicu, može da ima nekoliko redova, zakon ima svoje ime. Mi tražimo samo od vas i to je jučer Prošireni kolegij odlučio, nazovite svoju inicijativu onako kako mislite da je nazovete neka to bude dužina naslova ili naziva uobičajena kao što se zakoni imenuju i to će biti tako imenovano u dnevnom redu. I to je suština i taj zaključak ćete dobiti u pisanoj formi, to je jučerašnja odluka Proširenog kolegija Predstavničkog doma i on će biti potpisan i biće dostavljen svim zastupnicima. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Denis Bećirović, ispravak krivog navoda.
Ja želim da vjerujem da zaista svi imamo dobre namjere i u tom smislu želim reći da je naš cilj da koristimo postojeća poslovnička prava koja su definirana Poslovnikom i u tom smislu 24 ne radimo ništa što nije bila praksa i u prethodnim sjednicama i prethodnim mandatima. Mi smo pogledali dnevne redove brojnih sjednica, volio bi ovo kolega Džaferović da čuje s obzirom da se odnosi na njegov ...
/nije uključen mikrofon/
Kolega Džaferoviću to je sve u skladu s Poslovnikom kad smjesta govorite, lijepo je to primjetiti, a sad da se vratim, dakle pošto pravim ispravak krivog navoda Vama, nekako mi je logično da me čujete šta ispravljam. Dakle, ne sporim ovo o čemu ste govorili da možda neke inicijative jesu malo i opširno predstavljene, ali Vas podsjećam u prošlom mandatu kada ste Vi bili u opoziciji da smo isto tako, mogu Vam pokazati dnevni red, i te inicijative imali opširne formulacije, pa nam nije nikada palo na pamet da to na neki način na ovakav način regulišemo i da pravimo određene restrikcije. Pri tome, kao što su i prethodne kolege rekle, uopšte ne bježimo od toga da vi unutar Kolegija eventualno dodate neke dodatne kriterije i mi ćemo se držati i takvih kriterija, jer ste vi u mogućnosti u skladu s Poslovnikom da određene stvari i preciznije definirate, ako one nisu već precizno definirane Poslovnikom.
Nikola Lovrinović, povreda Poslovnika.
Dobar dan svima. Pozdravljam gospođu predsjedavajuću i sve kolege i kolegice, sve nazočne u Zastupničkom domu u ovoj dvorani. Dakle, meni je žao što ja nisam uspio svoju ideju na Kolegiju u proširenom sastvu već nekoliko puta iznosim, pa i na nekim od povjerenstava, da dakle kod ovih inicijativa nas pozovem da koristimo članak 170. koji kaže, dakle – Kad se ona uputi i ona kome je upućena da je ... predsjedavajući Doma može je odma uputiti izravno, dakle kome je naslovljena. Tako da smo se našli u situaciji, recimo, i na Povjerenstvu za evropske integracije, sad mi je žao vjerojatno ću sljedeći put koristiti mogućnost ovoga članka, da se inicijativa kad je upućena Vijeću ministara izravno preko predsjedavajućeg Doma uputi tamo i da ne raspravljamo, dakle, o inicijativama ovako i da se, da tako kažem, nabjeđujemo ovdje je li ispravno ovo ili nije. I na Ustavnopravnom povjerenstvu smo imali mogućnost da jednu od inicijativa, dakle kad nema nitko ništa raspravljati, ni jedno povjerenstvo, onda to date Ustavnopravnom povjerenstvu kao da je Ustavnopravno povjerenstvo koš za smeće. Tako ponekad imamo te, da ne budem pogrešno shvaćen i tad sam tako govorio, dakle nema tko raspraviti i onda o inicijativi koja nekad ni na što ne sliči dobijete da Ustavnopravno povjerenstvo mora kazati da ima ustavni temelj za neku inicijativu. Nema smisla, dakle, da Povjerenstvo dovodite, a da se ne koristi članak 170. i možemo tu stvar ispraviti stavak (2), evo nije mi jasno zašto to ne koristimo.
Senad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja ne znam hoću li pomoći ili odmoći u ovoj diskusiji, ali ja stvarno, recimo, ne znam evo šta je nejasno u formulaciji – Osnivanje parlamentarne grupe po tom i tom pitanju? Identičan 25 smo naslov imali u decembru kad smo ga uvrstili na dnevni red, raspravili ga, diskutovali, uputili komisijama, dobili mišljenja, na kraju krajeva dogovorili se da odgodimo izjašnjavanje i da danas uz ovo dopunjeno, dopunjeni materijal kojeg sam uputio svim poslanicima možemo se izjasniti. Stvarno ne znam, ako me neko može još podučiti kako se to precizno radi, ja sam vrlo rad primati, ovaj, pozitivne sugestije bilo koga. Hvala.
Maja Gasal-Vražalica, povreda Poslovnika. Izvolite.
Budući da Vas u početku nisam baš najbolje razumjela da li ćete moj prijedlog uvrštavanja nove tačke dnevnog reda sukladno članu 71. stav 1. dati na glasanje ili ne, ja vas podsjećam na član 72. i time da ste prekršili, jel' konstatujem da ste prekršili član 72., svaka tačka, odnosno predložene izmjene dnevnog reda i nakon što zastupnici izraze svoje stavove u vezi s tim, Dom glasuje o svakoj predloženoj izmjeni. Ja zahtjevam da se ova tačka stavi na glasanje. Hvala.
Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po dnevnom redu. Evo na inzistiranje, mi smo pokušali obrazložiti i kazati stav, na neki način, i Kolegija i stav Proširenog kolegija i po pitanju i po nazivima, ali evo, ovaj put stavljamo prijedlog Maje Gasal-Vražalica da se na dnevni red uvrsti Izvješće o radu Privremene zajedničke komisije Parlamentarne skupštine BiH za preispitivanje rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH. Molim vas za glasanje. Od ukupno 42 nazočnih – za 16, protiv 18, suzdržanih 8. Federacija BiH 15 za, 12 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 1 za, 6 protiv, 7 suzdržanih. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nije prihvaćen prijedlog za uvrštavnje ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 42 nazočnih – za 18, protiv 19, suzdržanih 5. Federacija BiH 14 za, 13 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska – 4 za, 6 protiv, 4 suzdržana. Ne postoji opća većina. Konstatiram da Izvješće o radu Privremene zajedničke komisije Parlamentarne skupštine BiH za preispitivanje rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH nije uvršteno na dnevni red. Konstatiram da 27. sjednica Doma ima sljedeći: 26 Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 26. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-26/15, od 28.01.2016. (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odličjima Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-37/15, od 16.02.2016. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-929/16, od 21.03.2016. (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u cestovnom prijevozu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/15, od 01.03.2016. (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o ombudsmanu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-340/16, od 01.03.2016., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-742/16, od 03.03.2016., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 9. Prijedlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 04.03.2016. (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-610/16, od 18.03.2016., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 12. Prijedlog izvješća o radu Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-19-1004/16, od 31.03.2016.; 13. Izvješće o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provedbu Aneksa VII. Daytonskog mirovnog sporazuma – predlagatelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-433/16, od 05.02.2016.; 14. Izvješće o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2015. godinu, broj: 05/7-50-13- 568/16, od 16.02.2016.; 15. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 05/1-50-19-629/16, od 22.02.2016., i Plan rada Neovisnog odbora za 2016. godinu, broj: 05/1-50-19-630/16, od 22.02.2016.; 16. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-50-14-485-6/16, od 03.03.2016.; 17. Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2015. godinu, broj: 01,02-16-1-771/16, od 05.03.2016.; 18. Zastupnička inicijativa Senada Šepića, broj: 01-50-1-1574/15, od 10.12.2015.; 19. Zastupnička inicijativa Denisa Bećirovića, broj: 01-50-1-555/16, od 16.02.2016.; 20. Zastupnička inicijativa Denisa Bećirovića, broj: 01-50-1-556/16, od 16.02.2016.; 21. Izvješće povjerenstva Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić, povodom rasprave o dopisu Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01-50-1-15-26/16, veza: 01-16-1-227/16, od 22.03.2016.; 27 22. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o štrajku zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-24/15, od 10.12.2015.); 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola o prekograničnom nadzoru između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-05-2-577/16, od 17.02.2016.; 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Nota sporazuma – razmjena nota između Vijeća ministara BiH i Vlade Narodne Republike Kine o dodjeli bespovratne pomoći, broj: 01,02-05-2-960/16, od 25.03.2016. godine. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 26. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Izuzetno sam zadovoljan odgovorom koje je dostavilo Ministarstvo pravde BiH, vidi se iz tog odgovora da su uvažene određene sugestije i da će Ministarstvo pri izradi određenih zakonskih rješenja to uzeti u obzir i izuzetno sam zadovoljan i brzinom i zaista kvalitetom i sadržajem odgovora. Ono čime nisam zadovoljan je činjenica da, komentirao sam to na prošloj sjednici i uvažena predsjedavajuća u tom trenutku nije tu bila, gospodin Bosić kao prvi zamjenik je vodio sjednicu i dobro se sjeća naše konverzacije, dakle moje pitanje upućeno Ministarstvu vanjskih poslova, ne samo to ministarstvo već je to, odgovor je utvrđen na sjednici Vijeća ministara. Dakle, Vijeće ministara mi je zvanično dostavilo, ja opet kažem ne mogu to nazvati odgovorom, jer se u tome što su dostavili navodi da oni ne žele odgovoriti jer smatraju da se time ne bi dale kompletne informacije o nečem što uopšte nije bila svrha mog pitanja. I ovaj, tad sam ja tražio pauzu od 5 minuta kako bi Kolegij iskoristio tu priliku da Vijeće ministara obavjesti o tome da se takva vrsta dogovora, odgovora, odnosno odbijanja davanja odgovora ne može tolerisati kako je to nešto što se tiče ukupnog odnosa Vijeća ministara ka Parlamentarnoj skupštini i da ćemo derogirati, dakle, naš autoritet ukoliko to dopustimo. Gospodin Bosić se obavezao, to sve ima u zvaničnom stenogramu, rekao je – u pravu ste to je nedopustivo, mi ćemo preduzeti mjere. Međutim, sve što je Kolegij uradio je proslijedio moj, ono čime sam se ja obratio Kolegiju i ukazao na nedopustivost ovakvog odnosa, to je samo Kolegij proslijedio Vijeću ministara. I ja stoga, sada u ime Kluba SBB-a, tražim 15 minuta pauze i sad vas zaista molim da ukažete Vijeću ministara da je ovo nedopustiva praksa i da mi dostave konačno taj odgovor, jer ja ga još uvijek nisam dobio. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ja ću samo prije toga reći uvaženom zastupniku Arnautu da smo mi juče imali to pitanje na Kolegiju i da smo mi upoznali Vijeće ministara o Vašoj primjedbi, tako da, evo da li sada ostajete kod toga da tražite pauzu ili se zadovoljavate ovim odgovorom.
Ukoliko je to slučaj ja naravno, kao što vam je poznato ja nisam bio upoznat s tim i zbog toga sam tražio pauzu, ali sada kada ste me obavijestili da je ... ja odustajem od pauze. Ali zaista ovo je nešto što sve dok ne dobijem odgovor ja ću insistirati na svakoj sjednici, i zato zaista molim, a već je trebao doći taj odgovor.
Mi smo ih upoznali a šta će Vijeće ministara uraditi, naravno na to Kolegij ne može uticati, to znate dobro. 29
Naravno, ali ja ću onda ostati pri ovome i tražiti pauzu kako bi se oni upoznali, ... drugi način da im se objasni da ne mogu poslaniku dostaviti informaciju u kojoj piše – nećemo da vam damo odgovor. To je zaista nedopustivo.
Znači, ne pravimo pauzu od 5 minuta?
Odustao sam od pauze.
Zahvaljujem. Šemsudin Mehmedović, komentar. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Ja sam svojevremeno postavio pitanje ministru sigurnosti i dobio sam odgovor kojim sam ja zadovoljan, međutim nisam zadovoljan sa stanjem koje je sadržano u odgovoru. Zašto? Zato što je evidentno neprincipijelno postupanje od strane Ministarstva sigurnosti u različitim slučajevima. Ako je suspendovan bivši sekretar Ministarstva zbog toga što je podignuta optužnica to je sasvim u redu i to je, znači, Pravilnikom utvrđeno i zakonito. Međutim, ako je u pitanju pomoćnik ministra on se ne suspenduje iako je i dalje aktivan sudski proces protiv istog koji izbjegava, znači, pravdu na način da se ne odaziva na sudske pozive susjedne nam države Hrvatske, koji poziv je, znači, dostavljen upravo preko Ministarstva, a u odgovoru stoji da oni ne znaju zapravo da se vodi postupak, što nije tačno. Prema tome, ja smatram da je to neprincipijelan odnos spram svih u Ministarstvu i očekujem da ministar sigurnosti ne bude naslijedio praksu neprincipijelnosti koju su njegovu prethodnici imali da ima potpuno različit i neujednačen pristup prema svim zaposlenicima, pogotogo kada se radi o zaposlenicima koji su nižeg ranga, ako tako mogu raći, bez obzira da li se radi o sekretaru Ministarstva, pomoćniku ministra, pa u krajnjem i ministru, znači svi smo, ili bi bar trebali da budemo jednaki pred zakonom. Hvala lijepo.
Senad Šepić, komentar. Izvolite.
Ja sam u nekoj od prethodnih sjednica postavio pitanje Vijeću ministara i entitetskim vladama da mi dostave pregled svih imenovanja koje su izvršili u ovome mandatu. Dakle, dobio sam jedan jako dobar odgovor i od Parlamentarne skupštine i od Vijeća ministara.Od Federalne Vlade, uputio sam pitanje našem premijeru federalnom i dobio sam odgovor njegovog direktora ureda u kojem me upućuje da listam službene novine. Dakle, ja ponovo obnavljam isto to pitanje, dakle mislim da u tom smislu Vlada, odnosno ozbiljne institucije, ima obavezu i ima način kako će odgovoriti na ovakva pitanja. Ja ovo ne radim da bi listao novine, ja ovo radim da jednostavno svi mi u Bosni i Hercegovini imamo jasniju sliku i jasniji pregled u onome šta svi 30 zajedno radimo. Jer kad to oni naprave i kad oni stave svoj potpis na sve ono što jeste urađeno u ovome periodu onda će se vidjeti zapravo suština onoga o čemu već duže vremena govorim a to je da se najvećim dijelom javna prava, odnosno javne pozicije, javne institucije, ipak ne raspoređuju i ne imenuju po stručnoj, profesionalnoj, teritorijalnoj i svakoj drugoj, ovaj, svakim drugim kriterijima, nego je to počesto ... pravo uskih skupina ljudi koji s time raspolažu onako kako ja mislim da ne bi trebali raspolagati. Zato ja još jedanput, dakle tražim da mi se, u skladu sa pitanjem kojeg sam postavio i Vladi Federacije, kao što sam dobio korektan odgovor od Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH, dakle da mi se na takav način odgovori i sa ovog entitetskog nivoa. Hvala.
Zahvaljujem. Ja se ispričavam, prije nego što dam riječ, vidim Diana Zelenika, ja sam ovdje pokušala provjeriti, ne vidim pitanja postavljenog, ne vidim odgovora. Pošto pod ovom točkom imamo pravo komentirati samo one tko je tražio pitanje(?) pa ga dobio ili ovako, ja ne vidim, pa molim samo službe da nije kakva greška.
/nije uključen mikrofon/
Ne znam, šta komentirate?
/nije uključen mikrofon/
A usmeno pitanje, je li? Izvolite.
Zahvaljujem. Pozdravljam sve nazočne. Znači, kao što sam već rekla na prošloj sjednici Zastupničkog doma, koja je održana 17. ožujka ove godine, ja sam kao druga zamjenica, a u ime Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, predsjedatelju Vijeća ministara, od predsjedatelja Vijeća ministara zatražila mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH. Obrazložila sam zahtjeve zašto. Gospodin Zvizdić je obećao, i iz stenograma je doslovce ovako rečeno, citiram – „najvjerojatnije u narednoj a najkasnije u sedmici iza“. S obzirom da je obećani rok prošao koncem prošlog mjeseca, a traženo mišljenje još uvijek nije dostavljeno mislim da bi bilo jako poželjno, ako čak i neophodno, da Zastupnički dom odredi krajnji rok Vijeću ministara kako bi se zakonodavna procedura nastavila. Zahvaljujem.
Ja se ispričavam, ali evo, prilikom provjere mi još nismo ovdje utvrdili preko službi da je uopće bilo postavljeno pitanje. Ovo su sad u ovom trenutku komentari, pa nemojte uzeti da je u 31 ovom trenutku postavljanje pitanja. Neka službe provjere da li je bilo pitanje, pa da se ponovo, na neki način, aktuelizira prema Vijeću ministara. Nikola Lovrinović, komentar.
Dakle, ja se također gospođo predsjedavajuća zahvaljujem i ispričavam jer ovo je ne znam koji put, dakle, da komentiram na ne dobiveni odgovor. Dakle, kolega Šepić ima sreću pa je nekakav odgovor dobio i meni ovog trenutka ništa drugo ne pada na pamet pametnije nego da se obratim našem učinkovitom Povjerenstvu za ljudska prava i da zatražim da se konačno ..., da se ne pravi diskriminacija prema meni. Dakle, gospodin Šepić dobije od ..., neće se on ljutiti što ja ovako govorim, odgovore na sva pitanja ili većinu pitanja, a ja nisam dobio bar na dvadesetak pitanja, evo sad i Ministarstvo trgovine i Ministarstvo ljudska prava pridružuje se Tužiteljstvu, dakle, da mi ne odgovara. Moraću se obratiti Povjerenstvu za zaštitu ljudskih prava, odnosno mene kao zastupnika. Valjda će mi tad doći odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po komentarima na dobivene odgovore. Prije nego što pređemo na točku 3. ja bih iskoristila pravo po članku 27. točke f) i ograničila raspravu na 5 minuta po preostalim točkama dnevnog reda. Sada prelazimo na točku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-26/15, od 28.01.2016. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 25. sjednici Doma, održanoj 16.02.2016. Zajedničko povjerenstvon za obranu i sigurnost dostavilo je 30.03.2016. Izvješće o Prijedlogu zakona. Usvojena su tri amandmana. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zasključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o odličjima Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-37/15, od 16.02.2016. (drugo čitanje)
Poštovana predsjedavajuća, cijenjene koleginice i kolege, dame i gospodo, članovi Vijeća ministara. Dozvolite mi da kažem nekoliko rečenica vezano za situaciju u kojoj se nalazimo kada je ovaj Zakon u pitanju. Meni, pravo da vam kažem, potpuno neočekivano na Ustavnopravnoj komisiji desila se jedna situacija da je Ustavnopravna komisija, čini mi se, zbog jednog pitanja, i zbog toga sam izašao na ovu govornicu, ocijenila da ovaj Zakon nema podršku kada je u pitanju ustavni osnov i usklađenost Zakona sa ustavnim sistemom. Nadležna komisija je podržala principe Zakona. Mi danas imamo, dakle, negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, što je za mene bilo potpuno neočekivano. Očekivao sam drugačiji rasplet događaja, nakon rasprave koja je bila ... i to pitanje se je moglo raspravljati na sjednici Komisije, ali mislim da je glasanje trebalo da bude sasvim drugačije. Radi se o važnom zakonu, zakonu koji uvažava mnoge preporuke koje je Bosna i Hercegovina na svom evropskom putu dužna da ispoštuje i molim vas da prema ovom Zakonu se odnosimo s dužnom pažnjom i danas ovo negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije ne prihvatimo i vratimo Zakon u ponovnu proceduru. A onda ćemo kasnije u amandmanskoj fazi nakon prvog čitanja gledati šta je to što nije u redu, što nije po volji nekome, da vidimo da li možemo to da popravimo ili ne možemo da popravimo. Dakle, radi se o sljedećoj stvari. dakle, osnovni prigovor i osnovni razlog zbog čega je, ja mislim, izostao ustavnopravni osnov je tvrdnja da je Aneksom VI Dejtonskog mirovnog sporazuma potpisano da je sjedište Institucije ombudsmena u Sarajevu, a Zakonom se predlaže da sjedište Institucije ombudsmena bude u Banja Luci kao što je i sada. Vi znate da je Parlamentarna skupština nekada ranije donijela zakon kojim je odredila da sjedište Institucije ombudsmena bude u Banja Luci. Što se mene tiče ja bih volio da sjedište bude u Sarajevu, međutim ja sam i čovjek koji poštuje zakone ove zemlje i ono što je napisano. I ako je to tako 34 onda to treba da bude tako i ja mislim da nije povreda Ustava što je propisano da sjedište Institucije ombudsmena, odnosno ..., niti Dejtonskog mirovnog sporazuma što je propisano da sjedište Institucije ombudsmena bude u Banja Luci kao što je to bilo i do sada. Tačno je da je Aneksom VI Dejtonskog mirovnog sporazuma propisano da sjedište Institucije ombudsmena bude u Sarajevu, ali bih vas ja podsjetio da Aneks VI govori o Komisiji za ljudska prava koja ima Doma za ljudska prava i ombudsmena i sjedište i Doma za ljudska i prava i ombudsmena, kao, dakle, dijelove Komisije kao i prostorije, propisano je, dakle Aneksom VI da je to u Sarajevu. Dom za ljudska prava je prestao da postoji, njegove ingerencije je preuzeo Ustavni sud, jedan ombudsmen je prestao da postoji, prestali su da postoje entitetski ombudsmeni i mi smo dobili jednu Instituciju od tri ombudsmena. Odredbom člana, čini mi se, 14., 15. Aneksa VI Dejtonskog mirovnog sporazuma je propisano, dakle 14., da 5 godina nakon što Sporazum stupi na snagu Vlada Bosne i Hercegovine će preuzeti nadležnosti za nastavak funkcioniranja Komisije uspostavljene u Poglavlju II ovoga člana, itd., dakle i Doma za ljudska prava i Institucije ombudsmena, dakle jednog ombudsmena kakav je bio propisan Aneksom VI Dejtonskog mirovnog sporazuma. Mnogi aneksi Dejtonskog mirovnog sporazuma su, ili neki od aneksa Dejtonskog mirovnog sporazuma su realizirani, neki su djelimično realizirani, Aneks I npr., Aneks II, sjetite se međuentitetske linije, sjetite se arbitraže za Brčko, dakle i to je aneks koji je realiziran. Niko više ne pominje Aneks III koji govori o izborima, dakle on je sada u Izbornom zakonu BiH. nažalost imamo brojne i bitne anekse koji nisu realizirani kao što je npr. Aneks VII, Aneks VIII, Aneks IX, ali ovi aneksi su ili u cijelosti ili djelimično realizirani. I ja smatram da je i Aneks VI djelimično realiziran i zbog toga mislim da je prestrogo presuditi da nema ustavnog osnova zato što je nekada prije 7, 8 ili 10 godine Parlamentarna skupština donijela zakonom odluku da se sjedište ombudsmena bude u Banja Luci. Zbog toga vas ja pozivam, dakle samo se osvrćem na tačku dnevnog reda, tačka je negativan Izvještaj Ustavnopravne komisije, da ne podržimo ovaj Izvještaj i ovom Zakonu još jedanput damo šansu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Evo, pomalo smo došli u poziciju kao čini mi se na prošloj sjednici Doma kada smo se zapleli u vlastita neznanja i nerad. Ustavnopravna komisija razmatra i utvrđuje ustavni osnov, odnosno usklađenost sa Ustavom i pravnim sistemom a nadležna komisija ima svoj zadatak da ustvrdi principe zakona. Mi znamo, znači da član 108. govori o nadležnosti ustavnopravnih komisija, član 109. o nadležnoj komisiji. Kako može nadležna komisija da radi prije nego što je Ustavnopravna komisija završila svoj posao? Mi smo juče ponovo takav slučaj imali na sjednici Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost kada nam je sekretar se kleo da je Ustavnopravna komisija završila svoj posao a niko nije vidio mišljenje Ustavnopravne komisije. To je da se mi svi ozbiljno zapitamo kako radi ovaj Dom. Previše je prošlo vremena od izbora da bismo neke stvari do sada morali već naučiti. I ovo je krajnje loša situacija u kojoj se nalazimo. Kako može da nadležna komisija jednoglasno donese odluku na ono što Ustavnopravna komisija, dakle ne 35 postoji nikakva sihronizacija u radu komisija. Mislim da Kolegij bi tu trebao da, znači nije to ni prvi ni zadnji put, to je, prečesto se to dešava. E sad, kako je došlo do toga? Bez obzira što svi znamo da postoji Zakon o ombudsmenu, mi znamo, većina nas zna koliko je teško i u kakvim okolnostima je on donesen, ali predlagač je zaista, ovaj, učinio maksimum napora da u prvom dijelu ovog Zakona uvede nekoliko spornih stvari koje onemogućavaju da se o ovome kvalitetno izjasnimo, odnosno bar da se izjasnimo na način da on izaziva nikakve sumnje i dileme. Ja znam, kako kaže gospodin Džaferović, da bi volio da je sjedište ombudsmena u Sarajevu, ali nije, kao što bih ja voljela da je veliki broj institucija, koje su u Sarajevu, u Banja Luci, ali nisu, tako da ćemo morati preživjeti da je u Banja Luci sjedište ombudsmena. Ali je nevjerovatno da, kako predlagač smatra da se može, dakle sad su institucije, znači sada po Zakonu imamo sjedište u Banja Luci sa kancelarijama u Mostaru, Brčko Distriktu i Sarajevu, ali upisati da od ombudsmena zavisi gdje će dalje osnivati, u drugim mjestima, je nedopustivo. Mjesto, sjedište se određuje zakonom i ne može to nikad biti dozvoljeno direktoru jedne institucije da on odlučuje gdje će još osnovati kancelariju. Dakle, to je nedopustivo i to zadire, odmah sumnju stvara. Ne dirajte ono što je teško napravljen dogovor i nemojte to raditi više. U drugoj stvari, kada su u pitanju nadležnosti, sjećamo se da je skoro bilo pitanje ovog nacionalnog mehanizma i da je ombudsmen napravio prijedlog izmjene Zakona i da ga nismo usvojili. I sad imamo istu stvar samo kroz Zakon provučeno. Nemojte raditi ono što, ima ljudi koji nešto pamte od ovoga što rade ovdje, misleći da će po metodi zaboravljanja da će se nešto moći ovdje ugraditi a ne bi trebalo. Dalje, ima tu još vezano za zaštitu ljudskih prava gdje uvodi se sistem neke pritužbe, a znamo da je neprihvatljiv termin koji se stavlja iznad društvenih prilika i načina odlučivanja da se stavi u ovom slučaju riječ, termin – pritužba. I dalje, centralna institucija, čime to sebe ombudsmen predstavlja i šta znači u sistemu vlasti u Bosni i Hercegovini sistem centralne institucije. Ima mnogo stvari koje, pored ovoga što je ključna stvar vezano za samo sjedište, ima ovdje mnogo stvari o kojima će se sigurno rasprava otvoriti, tako da mislim da nije mudro bilo, predlagač nije mudro, pokušao je da dobije maksimum, umjesto da je pokušao da dobije ono što je realno. Hvala.
Borislav Bojić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Nemam namjeru da govorim u vezi sa samim Zakonom, uostalom ne govorimo sada o Zakonu već samo o Mišljenju Ustavnopravne komisije, tako da o ovom sadržaju o kome je kolegica govorila ću govoriti ... [[ne razumije se okreće se od mikrofona]] kada zakon bude predmet rasprave ovdje u Parlamentu. No kada je u pitanju Mišljenje Ustavnopravne komisije ja pozivam Predstavnički dom da odbijemo, dakle, ovo negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije jer jednostavno smatram da postoji ustavni osnov, i na kraju krajeva imamo Zakon koji je u skladu sa Ustavom. Stoga ja smatram da će Ustavnopravna komisija nama dostaviti pozitivno Mišljenje. No hoću samo da kažem jednu rečenu u vezi sa obavezom da nadležne komisije imaju mišljenje Ustavnopravne komisije. Ja nigdje u Poslovniku nisam našao odredbu koja kaže da smo obavezni imati mišljenje Ustavnopravne komisije prije no što razmatramo to pitanje. Naime, u članu 108. stoji – nakon razmatranja usaglašenosti prijedloga zakona sa Ustavom Bosne i 36 Hercegovine i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine Ustavnopravna komisija dostavlja mišljenje predsjedavajućem Doma u roku od 10 dana nakon što je primila prijedlog zakona, što ne znači da dostavlja komisijama. Dakle, predsjedavajućem Doma. Stoga ja nigdje u Poslovniku nisam našao ovu činjenicu, ako je neko našao a ja eventualno nisam primijetio ostavljam, dakle, mogućnost da kolege ukažu na to da sam ja, nešto nisam dobro pročitao u Poslovniku, ali nigdje ne vidim odredbu koja obavezuje druge komisije za čekaju stav Ustavnopravne komisije. To je potreba da se dostavi Domu a ne našim komisijama. Mislim da komisija treba da radi svoj posao, dakle i Ustavnopravna komisija, tako i sve druge komisije, bez obaveze čekanja akta Ustavnopravne komisije da bismo mi mogli da razmatramo ovo pitanje. Zato bih ja pozvao Parlament da mi odbijemo negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, da nastavimo proceduru, jer za ovaj Zakon postoji ustavni osnov, a o sjedištu i svemu drugom pričaćemo kada Zakon bude predmet rasprave ovdje u Parlamentu.
Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Baš mi je ovdje stvarno nezgodno na ovom mjestu, ja ne znam kako da stojim više pored ovog mikrofona. Dakle, ja bih kolegu Bojića samo podsjetio da, maloprije sam nešto govorio o radu Ustavnopravnog povjerenstva, moglo bi se tu govoriti i o radu drugih povjerenstava, međutim prije mjeseca, dva dana kada sam ponudio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona ... srednjem obrazovanju, postoji također zakon, i Ustavnopravno povjerenstvo reklo da nema ustavnog osnova, a postoji također zakon. Dakle, mi nemamo jednostavno izgrađena mjerila po kojima radimo, dakle kako utvrđujemo tu ustavnopravnu postojanost nečega što predlažemo, a maloprije sam govorio šta sve odlučujemo na tom Ustavnopravnom povjerenstvu. Pa ja mislim da ovog trenutka se Povjerenstvo izjasnilo kako se izjasnilo i ja ću, ja sam bio osobno protiv. A slažem se sa nekim dijelovima ovog što je gospođa Majkić rekla, ima tu štošta da se govori o ovome. Međutim to kad dođe Zakon, možda se može Ministarstvo potruditi da i prije nego ga pusti ponovno, ako danas bude prihvaćeno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, da razgovaramo o onome što je sporno u ovome Prijedlogu zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Damir Arnaut, rasprava. Izvolite kolega.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, kada je u pitanju sjedište bilo koje institucije Bosne i Hercegovine politika SBB-a je izuzetno jasna. Mi smatramo da bilo koja institucija Bosne i Hercegovine može imati svoje sjedište na bilo kojem dijelu teritorija Bosne i Hercegovine ukoliko za to ne postoje institucionalne, odnosno ustavne ili zakonske prepreke. Dakle, osim ukoliko se ne radi o instituciji koja je Ustavom ili nekim, odnosno Aneksom IV ili nekim drugim aneksom Dejtonskog mirovnog sporazuma eksciplitno difinisana da ima svoje sjedište u datom gradu ili dijelu eventualno Bosne i Hercegovine. 37 Kada je u pitanju Institucija ombudsmena Aneks VI je vrlo jasno rekao da je sjedište u Sarajevu, i tačno je da član 14. propisuje da se neke stvari mogu mijenjati nakon, međutim to se zaista ne odnosi, objektivno gledajućin član 14. se ne odnosi na sjedište, član 14. kaže da se može birati domaći ombudsmen, itd., međutim sjedište je izuzeto iz te odredbe. I da je namjera bila da se i sjedište kao i strani ombudsmen nakon 5 godina može mijenjati to bi vjerovatno, odnosno sigurno u Dejtonu se vodilo računa o svim tim stvarima, bilo bi eksplicitno navedeno. Drugo pitanje isto, gospodin Bojić je rekao na sjednici Zajedničke komisije za ljudska prava, i u pravu ste, Poslovnik ne kaže da jedna komisija treba odlučivati prije druge, ali mislim da se možemo složiti da ima smisla da Ustavnopravna komisija, ovaj, odlučuje prije nadležne komisije, ali nema poslovničkih odredbi koje to zabranjuju. Međutim, gospodin Bojić je rekao nešto što je sa stanovišta interesa Bosne i Hercegovine takođe primamljivo, a to je da se strane mogu dogovoriti i drugačije. U Aneksu VI jasno stoji da su strane Bosna i Hercegovina, Federacija i Republika Srpska i vaša ponuda da se strane o tome dogovore na državnom nivou, u Državnom parlamentu je zaista izuzetno primamljiva sa stanovišta interesa Bosne i Hercegovine, pa jesam tu malo podijeljen, trebam reći, to sam vam rekao i na Komisiji. Međutim, ono što je, možda, ovdje i ključno pitanje, dakle imamo informaciju, gospodine Bojiću Vi ste meni to rekli, da je ovo sve dio jednog šireg dogovora, da je Institucija ombudsmena sjedište u Banja Luci zamijenjena za nešto drugo. I ta druga institucija, koju ste naveli, jeste bila privatna konverzacija nakon sjednice Komisije, te neću iznositi detalje, pogotovo zato što nisam siguran je li to zaista tako, jer mi nismo učestvovali, ali ta institucija koja je navodno zamijenjena za Instituciju ombudsmena to je puno primamljivije da to bude u Sarajevu, mislim radi se o većoj instituciji sa puno većim budžetom, puno većim ovlastima, itd. Puno je primamljivije da to buden u Sarajevu i možda i vrijedi pristati na to, ali ja ne znam da je to zaista tako, jer nismo uopšte ni blizu odlučivanja o tome a trebamo sada, ovaj, se složiti da ombudsmen ide u Banja Luku i mimo Aneksa VI. Ali u svakom slučaju mislim da se onda uvijek treba vratiti na osnov, a osnov je Aneks VI, a Aneks VI kaže da je sjedište Institucije u Sarajevu, i možda je najbolje ne ulaziti u bilo kakve trgovine sa ovim, po ovim pitanjima. Ne ulaziti u primamljive ponude da se strane, iako se radi o entitetima, dogovaraju u državnim institucijama jer to sve može izazvati posljedice kasnije. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Borislav Bojić, rasprava. Izvolite.
Ja se uvažena predsjedavajuća Vama i Kolegijumu izvinjavam što ću ovog trenutka da govorim, obzirom na pitanja koja je kolega Arnaut postavio. Nisam očekivao da će ovdje biti vođena rasprava na ovaj način. Znači, očekivao sam da ćemo voditi raspravu samo i isključivo o Mišljenju Ustavnopravne komisije, jer je to tako propisano. A obzirom da je kolega pomenuo nekoliko činjenica postoji potreba da i ja kažem nešto u vezi s tim, obzirom da me je pominjao. Ja želim da podsjetim uvaženog kolegu da je 2000. odlukom visokog predstavnika, dakle, između ostalog, Zakon od strane OHR-a proglašen, između ostalog Institucija ombudsmena je prenešena na nivo Bosne i Hercegovine. Poslije toga smo imali situaciju u kojoj dugi niz godina vođene su razne diskusije, a onda je uslijedio dogovor u kome su strane se sporazumjele o sjedištu. Tako da je, uz saglasnost OHR-a, uz saglasnost OSC-a i uz saglasnost Evropske 38 komisije, ja o tome imam i potpise, postignut sporazum u vezi sa sjedištem Institucije ombudsmena. Ako vas to zanima ja ću vam to dati, i inače ovo je hitno upućeno od strane višeg zamjenika visokog predstavnika, gospodina Petera Bakera, i ovo pitanje je u Predstavničkog domu uputio gospodin Nikola Špirić, Martin Raguž, Šefik Džaferović, a u Dom naroda Pamuk, Milojević i Jukić. Poslije toga došlo je do usvajanja ovog Zakona ... potpuno jasno definisano da je sjedište Institucije ombudsmena u Banja Luci. Dakle, sve u svemu kada se postigne sporazum, a u ostalom kada je u pitanju Dejtonski sporazum i Aneks VI vrhovni tumač, kako to vole neki da kažu, Dejtonskog sporazuma je OHR. OHR je dao tumačenje da sjedište Institucije ombudsmena je u Banja Luci. Vi znate, a da vas podsjetim malo kada je u pitanju retrospektiva tih događaja, da smo mi imali Instituciju ombudsmena u Republici Srpskoj i da u vezi s tim nije postojalo raspoloženje da ova institucija pređe na nivo Bosne i Hercegovine, jer je tada pokazivala značajne rezultate. Međutim, poslije svega ovoga uslov za donošenje ovog Zakona bilo je sjedište u Banja Luci i u vezi s tim postignut je politički dogovor koji je potpisan od strane strana, a onda uz ovjeru i saglasnost OHR-a, OSC-a i Evropske komisije. Takva vrsta dokumentacije je kod mene ovdje, ako vas zanima mogu vam ja to dati. Stoga nije povrijeđen Aneks VI već je u skladu sa odlukama koje su donesene u vezi sa sporazumom i u vezi sa saglasnošću OHR-a donesena odluka da sjedište bude u Blanja Luci. I stoga ja sam potpuno uvjeren da nije ni moguće promijeniti pitanje sjedišta, već će ono i dalje, po meni, gospodine Arnaut, biti u Banja Luci.
Zahvaljujem. I naravno da smo prihvatili raspravu o mišljenju, jer se na neki način ticala u smislu ovog obrazloženja koje se odnosi na ustavni temelj, a molim sve i u buduće po narednim točkama da se pridržavaju točke dnevnog reda, vodićemo raspravu o određenom, određenim točkama o mišljenjima negativnim Ustavnopravnog povjerenstva. Nikola Lovrinović, rasprava. Izvlite.
Zahvaljujem. Dakle, ja se ne slažem s tim da je samo pitanje sjedišta ombudsmena bilo nešto što je izazivalo pozornost kad je u pitanju ustavnost i ustavna utemeljenost ovog Zakona. Naime, ima tu i članaka 10. koji je također sporan ili recimo ne mislite li kolege da članak 12., ovoga predloženog teksta Zakona, kaže – ombudsman će biti razriješen iz sljedećih razloga, pa pod točkom b) spriječenosti da obavlja svoju dužnost zbog zdravstvenih razloga. Kako to misle ... mislim banaliziram sad, naravno da banaliziram, boluje od gripe i biće razrješen. Ali ko će to odrediti uopće dalje se ništa ne razrađuje, pa ustavna je kategorija, dakle, da čovjek ne može, kako mislite to da je bolestan i da se može razrješiti, ne znam šta se mislilo pod ovim. Dakle, ima još dijelova Zakona koji također ne mirišu na ustavnost ovih odredbi, tako da, dakle, ja sugeriram da se ipak prihvati Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva i da ministarstvo pokuša iznaći napora da do predlaganja novog teksta ipak razriješi ove neke dileme koje postoje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i kolegi Lovrinoviću. 39 Ja nisam primjetila da je neko rekao da su to bili samo razlozi, jesu između ostalog i ove koje ste Vi naveli, i svako ima pravo kao i Vi da navedete razloge zbog čega niste podržali ustavni temelje za donošenje ovog Zakona. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-742/16, od 03.03.2016., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 03.03.2016. Zakonodavno-pravni sektor je 10.03.2016. dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH kojima je utvrđeno da je u cjelosti usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje dana 04.04.2016. Povjerenstvo je utvrdilo usuglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH, ali nije prihvatilo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva. Maja Gasal-Vražalica, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Naime, ja sam bila prisutna na sjednici Ustavnopravne komisije i moram piznati da me je iznenadilo glasanje nekih od kolega i kolegica koji su smatrali da nisu ispoštovana načela ovog Prijedloga zakona. Naime, načela na kojima se temelji ovaj Prijedlog izmjene i dopune Zakona o sportu jeste utemeljen na zaštiti ljudskih prava, temelji se na zaštiti ljudskih prava, sloboda, zaštite osobe sa invaliditetom, poštivanja načela ravnopravnosti spolova, te poštivanja načela zabrane diskriminacije, i svi ti zakoni su na snazi u Bosni i Hercegovini. Prijedlog izmjene i dopune ovog Zakona, utemeljen na Zakonu o ravnopravnosti spolova, a osobito na Zakonu i konvencijama koje smo mi kao Bosna i Hercegovina potpisali, jeste da se u cijelom tekstu promjeni izraz koji je prisutan, a to je „invalidna lica“ ili „invalidne osobe“, da se zamjeni sa izrazom „osobe sa invaliditetom“. Također, Jedinstvena pravila, član 44.a) propisuje da svaki zakon treba da sadrži da se, da se gramatički izrazi koji se odnose na muški spol odnose i na ženski spol. Ovaj Zakon koji je trenutno na snazi nema taj članak, odnosno normativno propisano pravilo koje bi trebao da sadrži. Također zabrana, Zakon o zabrani diskriminacije, koji je na snazi u Bosni i Hercegovini, koji, bez obzira na vašu kožu, boju kože, rasu, spol, seksualnu orjentaciju, rodni identitet, invaliditet, ne treba da bude prepreka da budete članom nekog vijeća u sportu. Ovaj Zakon mislim da je utemeljen i da sadrži sve ono što je propisano UN-ovim konvencijama i smatram da bi kolege i kolegice danas trebale da podrže ovaj Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sportu koji će uključivati ravnopravno učešće svih, bez obzira na njihov spol, na njihov invaliditet, na bilo koju, bilo koji nedostatak i smatram da načela koja su 40 zastupljena i koja su propisana su trebala biti podržana od strane kolege i kolegica na Ustavnopravnoj komisiji. Hvala.
Hvala. Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite kolegice.
Ja moram priznati da, evo još jedno neprijatno iznenađenje Ustavnopravne komisije. Dakle, istina ne mogu da vjerujem da nam se dešava ovo, da ovako jedan sasvim ... zakon koji, eto može da nešto učini, pitanje je koliko ... može nešto da učini na popravljanju položaja žena u sportu, dobijemo da nisu usvojeni principi Zakona. Stvarno bi bilo zanimljivo, ovaj, da slušati to sa strane kad se dešavalo na Komisiji, koji su to argumenti morali prevagnuti da se da, da se ne usvoje principi ovog Zakona. Kakvu mi to poruku, ljudi moji, šaljemo iz ovog Doma? Čime ćemo mi to moći da branimo? Ima li i jedan kvalitetan argument kojim ćemo moći da odbranimo ovo negativno mišljenje na principe ovog Doma? Dakle, ja mislim zasta da treba ovo, evo argumente koje je naveo predlagač, dodatno objašnjavaju stvari i mislim da treba vratiti Mišljenje i tražiti da se ponovo izjasnimo i usvojimo ovo, ovo je nevjerovatno kako u posljednje vrijeme sve što je vezano za ravnopravnost polova i popravljanje žena u drštvu nailazi na takvu odioznost i takvu okrenutost od toga i prelazak na suprotnu stranu da čovjek ne može da vjeruje gdje smo mi to i čini mi se, što je najgore, da žene vode u tome glavnu riječ. Hvala.
Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u dvorani. Pa, zaista iluzorno je raspravljati o jednoj ovakvoj tematici, naravno slažem se potpuno s ovim primjedbama, ali te primjedbe vrijede i za sve druge zakone koje bi se mogle na isti način ovako regulirati. Ali suština je Zakon o sportu, pitanje odnosa države prema sportu, ovo je sramota kakav je odnos države prema sportu i što, mi možemo raditi šta hoćemo, ali se suštinski odnos prema sportu i stanje u sportu sa ovim Zakonom neće promjeniti ni za jotu. Sve ovo što stoji u Zakonu i sve što će se ispraviti eventualno u Zakonu ukoliko se ovaj prijedlog usvoji, on opet ostaje mrtvo slovo na papiru. Ja apelujem na sve da se konačno i ovaj Parlament, pa i država odredi prema pitanju sporta. Pogledajte kako se troše sredstva koja su ionako mala u budžetu predviđenom za sport, to nema, apsolutno je neprihvatljivo da se državni nivo odnosi i finansira one aktivnosti koje su aktivnosti lokalnog karaktera. Ja, dakle, apelujem na sve nas da suštinski promjenimo ovaj Zakon, a ne da vršimo samo ove kozmetičke promjene koje će zadovoljiti neke principe, standarde, aj da kažem, džender standarde i džender principe, mada protiv toga ne može čovjek da bude, mora to podržati i treba to podržati. Ali ja apelujem da koristimo priliku da popravimo situaciju sa Zakonom kad je u pitanju sport. Hvala lijepo. 41
Evo samo ću prokomentirati, ne vidim više, imam ispravak krivog navoda, ali povreda je bila Poslovnika nepridržavanje dnevnog reda kroz raspravu. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Dakle, gospođo, koleginice Majkić, ja vjerujem da nitko u Ustavnopravnom povjerenstvu nije ama baš ništa imao primjedbi na priču o jednakopravnosti spolova. Dakle, s tim što su konstrukcije koje su se oko toga kitile sasvim nešto drugo. Dakle, nije samo riječ o toj izmjeni, nek se ponovi samo ta izmjena nikakav problem neće biti evo što se mene osobno tiče. Međutim, u tekstu navodi se, dakle, u članku 2. spominje se Zakon o zabrani diskriminacije, spominje se zakon, ovaj, ustavni osnov, a onda se nabraja neke kategorije i uvijek se upada u zamku da se to širi i da se to ili ne prenese onako kako stoji u Ustavi, dakle zbog to mišljenje, a ne zbog jednakopravnosti, dakle, spolova. Uopće to nije problem, nek se samo ta izmjena ponudi, evo nek se sad ispravi, što se mene tiče osobno ja ću to podržati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/16, od 04.03.2016. (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 28.01.2016. Zakonodavno-pravni sektor je 02.02.2016. dostavio dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH kojim je utvrđeno da on nije u cjelosti usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Iz tog razloga je Kolegij doma odlučio zatražiti od predsjedatelja ispravak uočenih nedostatak u Prijedlogu zakona. Predlagatelj, Vijeće ministara BiH, je, znači, 04.03.2016., dostavio tražene ispravke Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava je 31.03.2016. dostavilo Mišljenje o Prijedlogu zakona. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o usuglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine 04.04.2016. Otvaram raspravu. Safer Demirović, rasprava. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se poštovana predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u ovoj sali. 42 Što se tiče samog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije svakako da od mene ima svaku podršku i ovdje se uvode pojedinci i grupe, znači, naših građana na, prema kojima je postojala mogućnost bilo kakvog oblika diskriminacije i naravno da svi mi, bar mislim većina nas i svi normalni ljudi su protiv svakog oblika diskriminacije i drugačijeg polažaja i gledanja prema nekome ko, ko je drugačiji po bilo kom osnovu. Međutim, ono zbog čega sam se ja javio jeste koja je poruka ovog Zakona i šta zapravo osobe koje su ušle, tako da kažem, u ovaj Zakon šta mogu da očekuju od ovog Zakona. Obzirom da, ja se moram vezati za tu stvar, obzirom da u članu 2. kaže da diskriminacijom između ostalog, kaže, zabranjuje se svaka vrsta diskriminacije prema rasi, boji kože, jeziku, vjeri i etničkoj pripadnosti i sad se uvodi invaliditet, starosna dob itd. itd. A ja se moram podsjetiti na jednu skoru odluku Visokog sudskog i tužilačkog vijeća gdje je zbog vjerske obaveze jedan veliki dio ili jedan broj naših građana uskraćen i direktno pod, stavljen pod diskriminaciju zbog pogrešnog tumačenja, zbog pogrešnog tumačenja ovog dijela, da li je to vjersko obilježje ili vjerska obaveza. Naravno, ja ne želim da razgovaram o odluci Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, ali iskoristiću priliku da svima nama postavim ptanje – Šta mogu građani koji su uvedeni u pravo s ovim Zakonom, šta mogu da očekuju kad već imamo izražene oblike diskriminacije po raznim, raznim, raznim nivoima? Hvala najljepša.
Zahvaljujem. Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja sam podržao ustavni osnov i principe ovoga Zakona zato što sam nekoliko puta u nekoliko navrata po različitim zakonima raspravljao o tome da upravo pitanja diskriminacije samog pojma traba rješiti u ovome Zakonu i onda to sve lakše ćemo rješavati u svim drugim zakonima kad ovdje to temeljito uradimo. Ja sam podržao iako nisam zadovoljan, dakle, sa onim što je učlanku 2. ovog, zapravo ne članku 2., nego kako se dopuni pojam, znači u članku 1., zapravo postojećeg članka 2. jer su se opet uvodile, dakle, određene skupine mimo onoga što piše u Ustavu i što piše u definiciji ustavnoj o, zapravo tamo piše u Ustavu – nediskriminacija, zakon se onaj zove zabrana Zakon o zabrani diskriminacije. Zašto ja ovo govorim? Dakle, ja ću ovo podržati i dalje, mislim da načelno treba to podržati, ovdje je stavljena, onaj, širok pojam svih oblika mogućih diskriminacije i svih skupina, ali ću isto tako reći da ih sad mogu nabrojati desetak najmanje koji ovdje nisu obuhvaćeni ovom odredbom, kojim se dopunjava bivši članak 2., pa ću recimo reći – rasa, pa porodilje. A stalno ovo Povjerenstvo za ljudska prava govori često puta baš o porodiljama, nisu navedena kao skupina koje imaju silnih problema i kod primanja i kod zdravstvene njege i kod svega. Pa recimo nisu navedeni npr. samohrani roditelji, nisu beskućnici, mogu vam desetine dakle skupina navesti koji se mogu naći i najčešće se nalaze u obliku diskriminacije, a da ovdje nisu navedeni. Zato sam uvijek predlagao da nađemo jedan pojam koji će obuhvatiti sve i on je poprilično dobro u Ustavu rješen, ja se slažem da on treba možda biti u Zakonu još bolje objašnjen, ali ovdje često puta vidim u ovih nekoliko zakona kad o ovome govore kao da jedna ista ruka prepisuje i to samo radi dvije, tri skupine da se uvedu, eto zaboga su one ugrožene, a ovdje imate osoba koje su recimo starosne dobi i uvedeno je, ali imate osoba starosne dobi koji su na zavodu za 43 zapošljavanje pa ne mogu dobiti posao, neće niko da ih primi. Ili imate osoba koje ne mogu ostvariti pravo na mirovinu, imate skupina, imate vjerskih skupina različite vrste, recimo Jehovini svjedoci, imate raznih drugih skupina, imate diskriminacija po pripadnosti regiji, mogućnost diskriminacije. Imate raznih mogućnosti koje jednostavno ovo opet nije obuhvatilo sve kako treba. Prema tome imam dojam da samo neki, kako se u nas u narodu kaže, podmeću vrapče pod golupče, a nikad neće da zapravo rješe potpuno pitanje pojma diskriminacije i tko sve može u Bosni i Hercegovini biti diskriminiran bilo da je skupina, bilo u obliku u kojem može biti diskriminiran. Međutim, evo da se više ne, jednostavno da tako kažem, ne iscrpljujem oko toga, podržaću ja što se mene osobno tiče, podržao sam na Ustavnopravnom, ali mislim da ovo i dalje treba dorađivati i da se, vidjećete da će se pojaviti opet u situacijama kad ima i drugih koji su diskriminirani, a to nije regulirano zakonom.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 10., Ad. 10. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 19.02.2016. Zakonodavno-pravni sektor je 25.02.2016. dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa člankom 5. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, kojim je utvrđeno da on nije u cijelosti usklađen sa člankom 105. Posovnika Zastupničkog doma. Iz tog razloga je Kolegij Doma odlučio zatražiti od predlagatelja ispravak uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona. Predlagatelj, Vijeće ministara je 18.03. dostavilo tražene ispravke Prijedloga zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje dana 04.04.2016. Povjerenstvo je utvrdilo usuglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine, te prihvatilo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam u dosadašnjoj fazi postupka podržao principe ovog Zakona, podržaću to i danas, mislim da bi Dom trebao da također podrži principe ovoga Zakona, ali hoću da kažem da ukoliko u narednoj fazi ne bude bilo intervencije na pojedine odredbe i pojedina rješenja neću moći u končanici podržati tekst u ovakvom sadržaju kakav se trenutno nalazi u Zakonu. Zapravo suština ovoga Zakona je u tome da se izbjegnu dodatni troškovi kada su tužene institucije Bosne i Hercegovine i suština je Zakona da onaj ko želi da bude aktivno legitimiran pred Sudom BiH 44 protiv institucija Bosne i Hercegovine mora ispoštovati jednu prethodnu proceduru koja se tiče pokušaja zaključivanja sporazuma sa institucijama Bosne i Hercegovine i vansudske nagodbe. Mislim da su u pravu oni koji kažu da je ovakvo rješenje koje je ponuđeno u Zakonu diskriminirajuće. Nije diskriminirajuće ako se propiše potpuna precizna i jasna procedura koju ima budući tužitelj, odnosno po kojoj budući tužitelj ima obavezu da ispoštuje prethodne radnje i ukoliko je to sve jasno i precizno kazano u Zakonu. Dakle, ako želite da ovaj institut zadržite u Zakonu o parničnom postupku, a on je vezan i za ovaj Zakon o Pravobranilaštvu i o njemnu neću govoriti, dakle to je, suština je dakle ista u oba zakona, iako je ovaj Zakon drugi dobio negativno mišljenje, onda će se morati potpuno i precizno propisati šta je to što tužitelj da bi stekao pravo na aktivnu legitimaciju pred Sudom BiH mora da uradi koje su obaveze institucija i koji je rok da se to sve zvrši. I jasna zakonska odredba da, ako se to ne završi u roku od 30 dana, da tužitelj, ili 15 dana, da tužitelj ima pravo da ide sa tužbom prema Sudu BiH. Vi ste navodili rokove od 30 dana, ali nema nigdje ove jasne odredbe koja mora da kaže, dogodilo se ili ne dogodilo šta u roku od 30 dana ili 15, ja mislim da je 15 dana dovoljno, nastavlja se postupak i tužitelj ima pravo da ide s tužbom prema Sudu BiH. Mislim da bi ovo bio neki kompromis između ponođenog rješenja i prigovora kojeg imamo, a mi u svom sistemu poznajemo pravno, poznajemo situacije u kojima se traže određeni uvjeti da bi neko imao pravo da nekog tuži, odnosno stekao tzv. aktivnu legitimaciju. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Đorđo Krčmar, rasprava. Izvolite kolega.
Uvažena predsjedavajuća. Pa ovako, teoretski, ovi članovi bi teoretski gledano možda imali smisla, ali u praksi primjer je i Republika Srpska i Federacija, mislim da je, u Federaciji oni su pokazali totalan promašaj, oni su svrstani u Krivični zakon. I ja ne znam, ja sam imao jedno 50 zahtjeva ni jedan nije riješen, ni jednom nisam pozvan da zaključimo, ovaj, sporazum i da se ne ide na sud. Predlagač ovdje u svom obrazloženju navodi efikasnost, ekonomičnost, jednak pristup Sudu. Efikasnosti nema ništa, čak šta više postavlja se pitanje kad hiljadu predmeta dostavljate, dostavite Pravobranilaštvu, a Pravobranilaštvo ima mnogo bitnih poslova kojima treba da se bavi, onda se postavlja pitanje kako će, šta da pravobranioci rade o onim poslovima koji su veoma bitni iz njihove nadležnosti. Što se tiče ekonomičnosti ovdje treba uvažiti načelo kontradiktornosti, znači ne može država da gleda samo svoj interes, pred zakonom trebaju svi da su jednaki i da imaju jednaka prava. Vi na neki način ovdje ograničavate pristup Sudu lica, ovdje kaže lice, znači ja koliko vidim Predlog zakona, vi ograničavate nekoga znači vremenski da on ne može da ide tužbom, a ima po zakonu to pravo. I Evropska konvencija o zaštiti ljudskih prava i sloboda i ... Konvenciju kažu – da svaki građanin ima zagarantovano pravo pristupa sudu. Postavlja se pitanje stručnosti pravobranioca. Vi možete na sudu kad podnesete tužbu na prvom ročištu da zaključite sudsko poravnanje. Pravobranilac dođe, stranka dođe na prvom ročištu zaključite sudsko poravnanje i kad ga zaključite tu su i minorne takse sudske, znači one se upravo, i sud to poštuje, skraćuje se, znači nema sudskog postupka. 45 Dalje, treba uvažiti i ovdje odredbu, član 20.a) stav (3) – Zahtjev za mirno rješavanje spora mora sadržavati sve ono što mora sadržavati tužba. Znači, da bi lice podnijelo zahtjev Pravobranilaštvu mora to da bude, znači, stručno urađen zahtjev, sve što mora da i tužba da uradi, to mogu samo da urade stručna lica. Da bi to uradilo stručno lice, lice mora da plati znači taj. Šta kad ne postigne sporazum, mora naknadno da podnosi tužbu da ponovo duplo plaća. Obzirom da ovdje zakon obavezuje podnošenje zahtjeva, lice ima pravo na sudu da ispostavi i ovaj trošak i da traži i ovaj trošak da mu se naknadi uz tužbu, troškove tužbe i parničnog postupka. Dalje, Sud kaže – Ako zahtjev za mirno rješenje spora bude odbijen ili o njemu ne bude odlučeno u roku od 3 mjeseca do njegovog podnošenja, podnosilac zahtjeva može podnijeti tužbu Sudu uz dokaz da je zahtjev odbijen, itd., itd. Ovdje se može Prijedlogu zakona, odnosno u dopuni Zakona kaže da – Pravobranilaštvo može i djelimično da rješi zahtjev. I onda ponovo idete na sud. Znači, imate gubljenje vremene, imate troškove i ponovo dolazite na sud i ponovo imate duple troškove. Praksa u Republici Srpskoj i Federaciji je pokazala da ovo u praksi nije zaživjelo, da je samo gubljenje vremena i da je samo uvećanje troškova. U obrazloženju, ono o čemu bi trebalo podnijeti, obratiti pažnju, razlog za donošenje Zakona, na strani, milim da je tri, četiri je li, kaže – Nalazi revizije ukazuju da su u periodu od 2008. do 2013. godine institucije Bosne i Hercegovine, kao tužena strana, izgubile 313 parničnih predmeta, te da izgubljeni parnični predmeti imaju trend povećanja. To je ono upravo, uvažene kolege poslanici, o čemu mi govorimo ovdje, mi trebamo da vidimo kakve imamo kvalitetne sudove, sudeije, tužioce, pa i pravobranioce, slažem se, koji pritvaraju i zatvaraju, sude, pritvaraju nakon mjesec dana izašao, obustavljena istraga i onda dolazimo do ovoga i na kraju krajeva to plaćaju poreski obveznici. Znači, treba preispitati ovdje kvalitet rada sudova, itd., itd. Smatram teoretski da, ali u praksi evo i Federacija i Republika Srpska su pokazali da ovo je svaki smisao izgubilo. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Borjana Krišto, predsjedavajuća Predstavničkog doma. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane i uvažene kolegice i kolege. Ja sam se takođe prijavila za raspravu o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH, a naime sam zapravo mogla i odustati, pa ću ujedno kazati, vrlo kratko, da se ja priključujem raspravama kolega koje na neki način iznio i kolega Džaferović i kolega Krčmar. Ja sam također raspravljala o ovom Zakonu na Ustavnopravnom povjerenstvu i postavlja mi se jedna velika dilema, obzirom da se radi o jednom sustavnom zakonu, radi se, na koncu, o zakonu kojima se u konačnici tumače odluke, pa, na koncu, i drugi zakoni. A takođe ovaj Zakon, naravno obrazlaže se da se donose jel' temeljem određenih principa, evo koje su napomenuli kolege, ne znam, i učinkovitosti i funkcionalnosti i efikasnosti. Meni se takođe postavlja upitnim članak 20.a) koji kaže – da osoba koja namjerava Sudu BiH podnijeti tužbu protiv Bosne i Hercegovine da je dužna prije podnošenja tužbe obratiti se sa 46 zahtjevom za mirno rješavanje sporova Pravobraniteljstvu BiH. S jedne strane imamo u konačnici, možemo uistinu dvojako tumačiti da pravobranitelji i postoje da na neki način ukoliko postoji njihova temeljan, ja bih rekla i glavna funkcija je zaštita imovine imovinskih interesa Bosne i Hercegovine. I u tom smislu kad su u pitanju i postupci trebali bi voditi računa da su, da se postupci rješavaju ukoliko je moguće mirno, na vrijeme da bi se smanjili troškovi postupka. Međutim, kada imamo ovakvu jednu odredbu članka koja nas upućuje na mora, znači ona nije, da kažem, diskreciona da ostavlja mogućnost obraćanja znači za mirno rješavanje sporova, nego vas izravno obvezuje da se morate obratiti Pravobraniteljstvu. Onda se postavlja pitanje s jedne strane povrede prava na obraćanja Sudu izravno, a s druge strane opet možemo govoriti o, evo iz iskustva koje imamo, o nefunkcionalnosti, neefikasnosti naših institucija, pa bilo to i Pravobraniteljstvo, jednostavno otezanje sa određenim postupcima, pa često puta troškovi ovih sudskih postupaka budu veći od iznosa, ja bih rekla, glavnice. Tako da u ovom smislu ja sam komentirala i kažem priključujem se raspravama, mi danas imamo evo Zakon pred sobom, uistinu mislim da je predlagatelj, Vijeće ministara, naravno i tehnički obrađivač Ministarstvo pravde trebalo i treba voditi računa o ovom Zakonu da ispravi ovakve stvari da bi uistinu imali jedan zakon koji je provodiv, koji je siguran, koji će funkcionirati na principima pravičnosti, pravednosti, koji će omogućavati u konačnici donošenje odluka uz što manje sudskih troškova i koji će na vrijeme rješavati ove sporove, a ne koji će ostavljati, ja bih rekla, mogućnost za produljenje, odnosno za poskupljenje ovih sporova u konačnici na pravi način neće štititi, ja bih rekla, imovinu i imovinske interese Bosne i Hercegovine. Evo hvala lijepa, nadam se da sam ... pozitivno od strane predlagatelja.
Hvala Vama. Gospođa Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa uz sve ovo što su rekli, a više manje vidim sve se u diskusijama slažu, prethodne kolege, kao što reče moj uvaženi kolega Krčmar jedno je teorija, drugo je praksa i odatle dileme zbog ovog Zakona. Ja želim samo, pošto je sve već više manje rečeno da podsjetim na jednu stvar, da mi u Krivičnom zakonu BiH već imamo propisanu obavezu da lice koje je nezakonito lišeno slobode za naknadu štete se mora prethodno obratiti Ministarstvu pravde. I znači izgube se mjeseci, oni to urade, Ministarstvo pravde, ja mislim da zaista ovo nema veze s uvaženim ministrom, Vi ste ... tu, ispuni se forma i uvijek je redovan, isti odgovor – obratite se sudu. Znači, izgubljena su, ljudi koji su već maltretirani, neazkonito lišeni slobode, ponovo moraju angažovati, kao što je kolega Krčmar govorio, advokate izgube se tri mjeseca, na sve to se plati zatezna kamata i šta smo dobili, ništa. A pri tom je vrlo lako odgovoriti na taj zahtjev jer Sud BiH donio je već jako mnogo odluka i presuda o osnovanosti i visini odštetnog zahtjeva. Znači uspostavljena je određena praksa prema kojoj se Ministarstvo pravde moglo odrediti. I ja mislim, i bojim se da bi nam se to isto desilo s Pravobranilaštvom BiH, da bi se samo ponovila situacija, mislim ja cijenim namjeru zaista, ali moramo onda propisati i neku obavezu Pravobranilaštvu BiH da ovo ne bude forma, gdje se tri mjeseca izgubi i zašto ne bi u ovom Zakonu propisali i obavezu Pravobranilaštvu BiH da podnosi šestomjesečni izvještaj Savjetu ministara. Evo, ne mora Parlamentu, nek podnese Savjetu ministara za svaki, gdje bi svaki od predmeta obrazložili zbog čega nisu mogli pristupiti mirnom rješenju spora i da znamo. Ja moram reći, sad zaista 47 pravim ograde i uopšte ne želim da sumnjam u čast i čestitos naših pravobranilaca, ali kad vi imate tu slobodu da pravobranilac nešto prihvati i pošalje Ministarstvu finansija, Ministarstvo finansija procjenjuje samo finansijske efekte, ja se bojim i onog što je i u ovoj zemlji vrlo često, da ne bi bilo onih nagodbi u četiri oka, dobro hajde, daću saglasnost na odštetu od 9 hiljada, a možda je ta odšteta realno 6-7 hiljada, pa da nam se svašta tu nešto može desiti. Možda bi trebalo i u okviru sad, postaviti u okviru Savjeta ministara kad Pravobranilaštvo šalje prijedlog, neku komisiju od stručnih lica, od predstavnika Ministarstva pravde koji će zaista cijeniti da li je taj prijedlog Pravobranilaštva osnovan i dobar. Eto toliko, ja ne znam možda bi bilo najbolje iz svih ovih diskusija, ja zaista cijenim da je namjera dobra, da sažmete, analizirate i možda da povučete ovaj Zakon i da ga dotjerate i uz uvažavanje svih sugestija koje ste danas ovdje čuli. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana predsjedavajuća. Nastojaću kratko. Počeću od rečenice koje je koristio i kolega Krčmar, a to je da je svakom subjektu po Evropskoj konvenciji, dakle svakom licu omogućeno da po bilo kom pitanju obrati se sudu zakonom osnovanom i u razumnom roku. Dakle, to pravo pristupa suda dato je svima po toj Konvenciji. I mi to otprilike imamo u našem pravnom sistemu i naravno da sve strane pred sudom, ma kako one imale naziv ili ime i prezime, bi morale biti iste, ravnopravne u postupku pred sudom. Sa ovim Zakonom se država izuzima i stavlja u povoljniji položaj u odnosu na sve druge subjekte koji bi eventualno nešto odlučili ići na sud, tražiti pravdu, provjeru zakonitosti kad su u pitanju institucije države. Stoga ta jednakost stranaka pred sudom ne postoji ako se usvoji ovakav Zakon, jer država, njene institucije dobijaju povoljniji položaj. Kada bi htjeli ovako sistemsko rješenje imati u cjelokupnim tim sporovima praničnim, onda bi kazali – sve stranke po sim pitanjima prije nego što odluče hoće li jedni druge tužiti moraju ići na arbitražu. A ne samo kad hoćete državu da tužite, e tad vi prvo morate ići prema državi moliti, itd., itd. Sporan mi je ovaj rok od 3 mjeseca, to je 90 dana i način kako je to formulisano u izmjenama i dopunama Zakona, govori i daje šansu da ponovo neki pojedinci u institucijama države mogu da ne odgovore na zahtjev stranke za arbitražom. Jer tamo kaže – Ukoliko se ne rješi ili ne dođe do nidokakvog odgovora. Znači, ponovo dopuštaju ćutanje administracije, a to je novo gomilanje troškova u nekom budućem sporu. Razlozi za donošenje, kao što su naveli ovdje u obrazloženju, je gubljenje 313 parničnih predmeta, bez riječi o tome da kažu ko je odgovoran zašto se gube ovi predmeti. Ne moraju to biti pravobranioci, oni koji zaključuju ugovore ili čine ili ne čine u okviru svoje nadležnosti, oni su odgovorni za gubljenje sporova. Znate kad nešto prethodno uradite, kad loš ugovor napravite, kad dođe do određenih šteta prema bilo kojem licu, nije pravobranilac sa čarobnim štapićem da može dobiti svaki spor. On u spor uđe na osnovu činjenica i dokaza i sud naravno na osnovu toga sudi. Mi ovdje ne vidimo da je ikad iko napravio analizu pa kazao neko je odgovoran što država toliko i toliko plaća određenim subjektima i o tome se ništa ne govori, nego se dosjetili hajmo promjeniti zakon i prilagoditi ga sebi. Isto su ove brojke kasnije, onaj, da nisu napravili analizu adekvatne analize, ne vidim ko im je, onaj, to 48 smetao, navode ove brojke na idirektan način dovodeći u sumnju i htijući da kažu pa možda sud nije dobro, onaj, to presudio, možda nisu dobre. Pa država propisuje te kamate i ovo sve i narvno one se odnose i na fizička lica, ali naravno i za državu. Svako fizičko lice treba da pazi šta će učiniti ili ne učiniti i hoće li time nekome izazavati štetu, pa ga taj tužiti i dobiti i oštetu i troškove i kamatu. A ovdje se ponašamo kao da država nije dužna te iste stvari činiti. Mogu izazivati štetu, mogu to odugovlačiti, mogu kasniti sa isplatama, kasne sa realizacijom sudskih presuda, pa nisu to krivi oni kojima je načinjena šteta nego oni koji su odgovorni za određeno činjenje ili ne činjenje i time napravili štetu drugom. Evo, u ovoj je fazi, onaj, Zakon povezan je, kao što je rekao kolega Džaferović, i sa drugim zakonom, ako Bog da pa dobiju prođu, moralo bi se sa amandmanima značajno uticati i popravljati da bi se to svelo u određene okvire i pravnu sigurnost i jednakost stranaka u postupku. Hvala.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 11., Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu BiH, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-610/16, od 18.03.2016., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 19.02.2016. Zakonodavno-pravni sektor je 25.02.2016. dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH kojim je utvrđeno da on nije u cjelosti usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Iz tog razloga Kolegij Doma odlučio je od predlagatelja zatražiti ispravak uočenih nedostatak u Prijedlogu zakona. Predlagatelj, Vijeće ministara, je 18.03.2016. dostavilo tražene ispravke Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje dana 04.04.2016. Povjerenstvo je utvrdilo usuglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom, ali nije prihvatilo načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva. Šefik Džaferović. Kolega izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, koleginice i kolege. Samo kratko. Ja mislim da i ovom Zakonu treba dati šansu i treba danas glasati protiv negativnog Mišljenja Ustavnopravne komisije o principima zakona. Ovaj Zakon obuhvata dva pitanja. Jedno koje obuhvata i ovaj prethodni zakon i te dvije stvari bi se morale sihronizirati ili harmonizirati u ta dva zakona. A pogotovo mi se sada nalazimo proceduralno u situaciji da je jedan zakon usvojen, odnosno podržan od strane Ustavnopravne komisije a drugi nije podržan, 49 tako da i jedan i drugi trebaju da prate jedan drugi kroz parlamentarnu proceduru. I drugo pitanje, volio bih da čujem od predlagača danas ovdje, ... je pitanje odgovornosti za neusvajanje izvještaja ili za negativan izvještaj o radu institucije. Ja spadam u red onih koji smatraju da pitanje odgovornosti odgovornih osoba u institucijama Bosne i Hercegovine treba podići na viši nivo i da se Bosna i Hercegovina tom pitanju treba posvetiti dodatno. Ali, nije mi jasno zašto se samo ova institucija kroz ovaj Zakon stavlja u ovakvu poziciju, zašto se samo u pogledu ove institucije govori o mogućnostima smjene za slučaj neusvajanja izvještaja, zašto to nije pitanje koje se tiče svih institucija, pogotovo imajući u vidu način na koji mi ovdje u Parlamentu ili na Vijeću ministara usvajasmo, odnosno ne usvajamo ove izvještaje. Vrlo često to ne zavisi od samog sadržaja, od samog kvaliteta, zavisi od političke volje i odnosa nas koji smo u Parlamentu spram pojedinog izvještaja. Prema tome, molim da se malo povede računa o ovom pitanju. Ja jesam za to da pitanje odgovornosti dignemo na viši nivo, mislim da nam je potrebno više odgovornosti institucijama ali bojim se da ovo nije način i put kojim treba da idemo. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepo. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Prijedlog izvješća o radu Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-19-1004/16, od 31.03.2016. Izvješće je dostavljeno u proceduru 30.03.2016. Otvaram raspravu o Izvješću. Milica Marković, Saša Magazinović, povreda Poslovnika, prvo. Ja se ispričavam kolegici Marković.
Predsjedavajuća, ne znam kako drugačije da se javim, samo prethodno pitanje da riješimo. Pošto je, i da bi znali i radi diskusije, pošto su izmjene i dopune, koje je Interresorna radna grupa predložila, sastavni dio Izvještaja da li mi usvajanjem Izvještaja usvajamo i te izmjene, to je prvo, da raščistimo. I druga stvar, ukoliko poslanik ima eventualno pitanje vezano za rad Interresorne radne grupe ko je taj kome se obraćamo, da li je Interresorna radna grupa odredila izvjestioca pošto, ili da, predsjedavajući nije tu.
Zahvaljujem. Evo, možda nekoliko pojašnjenja vrijedi dati prije ovog Izvješća. Ja sam naravno pogledala kao član Interresorne radne skupine, i to govorim sad, i mislila sam se javiti i ovo kazati upravo što je rekao sad kolega Magazinović. Zapravo ovaj Prijedlog zakona je dostavljen samo da bi se zastupnici informirali, a Izvješće, Izvješće, i trebalo je na neki način tehnički to 50 kazati da je ono samo kao prilog u smislu, a ne da bude onako u sredini Izvješća kao što je to napravljeno. Mislim da to tehnički nije dobro odrađeno, tako da u ovom smislu mi danas raspravljamo o Izvješću i usvajamo Izvješće sa onim prijedlozima zaključaka, a Zakon će doći, naravno, u proceduru kada dobije potrebna mišljenja. Znači, danas ne raspravljemo o Zakonu, nego samo o Izvješću Interresorne radne skupine. Evo, sad prelazimo, znači, na raspravu. Milica Marković. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Poštovane kolege. Ja ću se potruditi da kažem ukratko nekoliko mojih zapažanja u vezi sa, prije svega Izvještajem Interresorne radne grupe koja je samim činom dostavljanja izvještaja, dakle govori da je okončala svoj rad i da mi za narednu sjednicu već vjerovatno možemo očekivati i Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona. Evidentno je jasno da se mi nalazimo u nekom posljednjem terminu za raspravu, odnosno usvajanje izmjena i dopuna Izbornog zakona, s obzirom da će vjerovatno u maju mjesecu Centralna izborna komisija već trebati i morati da raspiše lokalne izbore. Poznata je činjenica takođe da su ovo, ja mislim, devetnaeste ili dvadesete izmjene Izbornog zakona Bosne i Hercegovine i mom ličnom uvjerenju davno su bili sazreli uslovi da se objavi jedna potpuno nova verzija Izbornog zakona. Međutim, mi svaki put, evo bar zadnja tri izborna ciklusa, ako uzmemo '10., '12. i '14. godina, ... pred svake izbore imamo izmjene Izbornog zakona. Polazeći od činjenica i polaznih nekih zahtjeva koji su se, pretpostavljam, postavili pred Interresornu radnu grupu, a to su zahtjevi, kako od političkih partija, tako i od nekog nevladinog sektora i od uopšte javnog mnjenja u Bosni i Hercegovini u kom pravcu bi trebalo da idu određene izmjene Izbornog zakona. Pa ću samo podsjetiti kolege, govorilo se zapravo o otvorenim i zatvorenim listama, govorilo se o raspolaganju mandatom, dakle da li mandatom raspolaže poslanik ili njim raspolaže politička partija, o pitanju cenzusa koji je minimalno neophodan da bi jedna partija prešla i postala parlamentarna stranka. Dakle, vidimo da od toga ovdje u Izvještaju nema ništa i da Komisija očigledno nije mogla, vjerovatno, postići saglasnost u pogledu toga, ako se bavila time, vjerujem da jeste, i vidimo neke promjene koje su, da kažem više tehničke prirode, mada znamo da je poslije svakog izborgnog ciklusa, naročito poslije '12. i '14. godine, kada se pomenu izmjene Izbornog zakona onda je bilo nemoguće zaobići činjenicu na svakom izbornom ciklusu da se zapravo već dovelo do, da ne kažem, do perfekcije, ali vrlo razrađen sistem izbornog inžinjeringa koji je puno stvari devalvirao u izbornom procesu i doveo, naravno, pod upitnik i pod pitanje nakon završetka izbornog procesa. Ono na šta ću se ja fokusirati u ovim, prijedlogu izmjena koje će, dakle, uslijediti kao verzija izmjena Izbornog zakona, jeste raspored kandidata na redovnim izbornim listama. Ovdje po Izvještaju vidimo da je Interresorna radna grupa napravila određen, da kažemo, korak unazad time što je isključila, dakle eliminisala onaj raspored koji je bio u prethodnom zakonu o izmjenama i dopuna Izbornog zakona kada se znao tačno raspored manje zastupljenog pola koji mora biti zastupljen na svakoj izbornoj listi u nivou do 40%, ali je ovdje isključen sad raspored na redovnim izbornim listama koji je u prethodnom zakonu glasio da je to jedan kandidat manje zastupljenog pola među prva dva, među prvih pet i među prvih osam kandidata. Po meni, moje razmišljanje je takvo kada razmišljam o izmjenama Izbornog zakona, dakle sve izmjene svakog zakona, pa i Izbornog, rade se s razlogom i u cilju da se neke stvari poboljšaju i da se poprave, dakle u nekom boljem kontekstu. Po meni je ovo korak unazad i ja očekujem da će moje kolege koji su članovi Komisije za ravnopravnost spolova se uključiti u ovu diskusiju, i evo ja ću 51 iskoristiti svoju diskusiju da kažem da je Komisija bila u potpunosti protiv ovakvih prijedloga izmjena Izbornog zakona, jer ovo znači, dakle, jedan, da kažem, retrogradan pristup, kako ravnopravnosti polova u izbornom ciklusu, izbornom procesu u Bosni i Hercegovini, tako i uopšte o odnosu prema manje zastupljenom polu, kada govorimo o izborima u Bosni i Hercegovini, jer ne zaboravimo da ti rezultati izbora kasnije uslovljavaju neke druge stvari nakon samog konstituisanja parlamenata i preuzimanja mandata. Po meni ovo je loš prijedlog zaključka Interresorne radne grupe i ja kao poslanik u ime Kluba SNSD-a ću predložiti zaključak da Predstavnički dom, dakle, podržava zadržavanje člana, stava (4) u članu 4. tačke 19) koji se odnosi na raspored kandidata manje zastupljenog pola na redovnim izbornim listama. Vidimo u zaključku da je Interresorna radna grupa zadržala taj kriterijum kada je riječ o kompenzacionim listama ali bih voljela da neko odgovori od članova Interresorne radne grupe – šta je bila motivacija i šta je obrazloženje da se napravi ovakav prijedlog zaključka i koja je, koje je zapravo poboljšanje u izbornom ciklusu ako vi sad samo kažete to je 40% ali tog manje zastupljenog pola što je u Bosni i Hercegovini evidentno, na svim nivoima su to žene, ako tih 40% ... budu negdje na kraju liste i budu samo forme radi, a ne budu u mogućnosti da dobiju neki prioritet koji treba da dobiju i koji im, na kraju krajeva po svim konvencijama i međunarodnim dokumentima koje je Bosna i Hercegovina potpisala, pripada i prije svega po određenim dokumentima Vijeća Evrope koji bi trebali da se poštuju ovdje, a koji su itekako akcentovani u pogledu ravnopravnosti
Vrijeme Vam je poodavno isteklo.
spolova ... naročito u izbornom ciklusu. Dakle, to će biti moj zaključak, da ne obrazlažem više. Mislim da će Bosna i Hercegovina sa ovakvim pristupom i ovom izmjenom u tom članu napraviti jedan veliki korak unazad. Druga stvar o kojoj sam ja razmišljala jeste pitanje grada Mostara – da li Interresorna radna grupa misli da ovo treba da budu treći .../poslanici isključen mikrofon zbog prekoračenja vremena/... predsjedavajuća ova priča i ne odgovara ...
Molim Vas nemojte voditi dijalog, ja predsjedavam Domom i vodim računa ...
Vidim ja odlično da Vi predsjedavate.
da vam kažem vodim računa o tome i o vremenu. Vi ste prekršili minutu i 45 sekundi. Znači mogli smo tolerirati i pola minute itd., ali nemojte Vi uzimati u obzir da li meni nešto odgovara ili ne odgovara. Ako mi ne odgovara ja ću to ovdje jasno kazati. Molim vas, u vom trenutku riječ ima zastupnica Aleksandra Pandurević.
[[nije uključen mikrofon]] 52
I naravno da ne vodim, ne vodim nego dajem riječ Aleksandri Pandurević. Evo, izvolite kolegice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Trudiću se da, s obzirom da je riječ o Izvještaju Interresorne grupe, bojim se da smo se svi ovdje zajedno našli u nezahvalnoj poziciji. S jedne strane u potpunosti podržavam ovo što je rekla uvažena koleginica Marković koja se tiče ovog dijela koji se odnosi na ovih ... Sad smo u situaciji da trebamo usvojiti Zakon, da će mu biti neophodna amandmanska faza da bi bio usvojen i da sve to moramo uraditi do raspisivanja izbora. Ja sam skeptična, ne vidim kako mi to možemo stići. Ja moram reći odmah, evo pošto sad nećemo ulaziti u detalje Izbornog zakona, da je tačno, i dijelim ovo mišljenje, da je prijedlog koji smo ovdje dobili retrogradan. S jedne strane smo napravili gotovo zatvorene liste, jer povećanjem cenzusa unutar listi da morate imati 30% da bi došlo do rokade unutar liste, to su u stvari gotovo zatvorene liste. Mi jesmo podržavali zatvorene liste s ciljem potpuno zatvorene liste da bude više žena, ali ... prijedlogom se, onako, žene poput ikebana negdje dole, mora biti sad jedna od prvi tri a onda se ostale mogu naredati dole na dnu liste. Znači, mislim da je u potpunosti retrogradan prijedlog i ja da zaista kao ... ovaj dio koji se tiče listi ne možemo prihvatiti. I moram reći da je moj kolega Tadić, bar kako me je informisao, na sjednici Interresorne radne grupe takođe zastupao ovakve stavove. Na kraju je dao podrušku da ode prijedlog ali je rekao – ok, hajde ako ćemo uvoditi ovakve liste onda da makar bude 50% žena na njima, pa ćemo obezbijediti neku prolaznost žena. Ne znam, čini mi se da je ovdje, svi su govorili o potrebi da imamo više žena u zakonodavnim i izvršnim organima a da sada dolazi do njihove potpune eliminacije. A i sa sadašnjim rješenjem svi mi ovdje znamo koliko se teško ženama izboriti da dođu u skupštinu, jer ne vode se više, hajde da budemo iskreni, ne vode se, nisu, ne znam, evo moj uvaženi kolega Krčmar i koleginica Majkić su bili iz iste izborne jedinice i nisu njih dvoje bili konkurencija jedno drugom, nego je koleginica Majkić imala problema unutar svoje liste se vodila borba kao što sam ja imala. Nisam imala problema s kolegom Prodanovićem, nego imate problema sa onim muškarcima s vaše liste. Znači, mislim da ovo nije dobro rješenje, zavisiće od tog da li, naša konačna podrška od tog da li će biti prihvaćeni ovi amandmani koji se tiče makar vraćanja starih rješenja. Hvala vam.
Zahvaljujem. Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite poštovani kolega.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Radi se, dakle o Izvještaju Interresorne radne grupe koji, istina, u sebi sadrži i rješenja zakona koji imaju sasvim odvojenu i drugu proceduru. I ti zakoni su stigli juče u parlamentarnu proceduru – Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih stranaka. Oni su u redovnoj proceduri. Mi danas imamo na stanju dva prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. 53 Zato ja sada neću govoriti o rješenjima iz samih zakona, govorit ću o Izvještaju i o prijedlogu zaključaka koji su navedeni u Izvještaju. Ja mislim da Izvještaj Interresorne radne grupe danas trebamo prihvatiti. Prihvatanje Izvještaja ne znači i prihvatanje rješenja, jer ćemo se o rješenjima izjašnjavati kada budemo govorili, vodili raspravu o zakonima, jer su zakoni koji su predloženi produkt rada Interresorne radne grupe, i to je navedeno ovdje u Izvještaju. Produžiti rad ovoj Interresornoj radnoj grupi jer treba nastaviti rad na pitanju rješenja za Grad Mostar i na pitanju implementacije presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić i Finci. Ja mislim da bi to bila dobra odluka danas Predstavničkog doma. Pred nas će se postaviti nekoliko bitnih pitanja u narednih mjesec, mjesec i po dana. Poznato je da će Izborna komisija do sredine idućeg mjeseca objaviti početak izbornog procesa u Bosni i Hercegovini, dakle raspisaće lokalne izbore u Bosni i Hercegovini. Poznato je da nakon što se to uradi teško će biti pravdati bilo kakve izmjene izbornog zakonodavstva, mada ja mislim da slučaj Mostara, ako bi došlo do rješenja, i poslije toga da ne bi bilo kasno da, i ne bi bilo nekih velikih prigovora da se napravi samo ta izmjena, ako se postigne dogovor, a ja želim da se postigne dogovor i da se što prije implementira odluka Ustavnog suda. Mi danas imamo dva zakona u parlamentarnoj proceduri. To je zakon koji je predložila Interresorna, naše kolege koji su radili, i koleginice, u Interresornoj radnoj grupi i zakon kojeg je predložila Komisija za ravnopravnost spolova. Ta dva zakona jedno pitanje predlažu da se uredi na različit način, to je pitanje o kojem su govorile koleginice do sada u ovoj raspravi. I mi ćemo se kao Dom morati odrediti kako da postupamo u ovoj situaciji. Pravo da vam kažem oba zakona su u redovnoj proceduri. U ovom trenutku iako smo razmišljali šta uraditi, dakle Poslovnik govori o Vijeću ministara, o tome, o izvještaju Vijeća ministara povodom zakona, o onome ko je dobio podršku Vijeća ministara, o prednosti u proceduri, bojim se da nećemo doći u situaciju da zaključkom ovdje Predstavničkog doma istovremeno razmatramo oba zakona i da onda donesemo odluku, suštinsku odluku, između ostalog, i o ovom pitanju koje je danas ovdje navedeno kao jedno od spornih pitanja, a to je raspored spolova na kandidatskim listama i potrebi postizanja određenog procenta glasova preferencija da bi se uopće moglo ući u sistem preferiranja. Ja ću o tim stvarima, naravno imam stav o svim pitanjima, o tome ću govoriti kada budemo govorili o ovim zakonima, a sada toliko u pogledu ovog Izvještaja Interresorne radne grupe. Hvala vam.
Zahvaljujem. Saša Magazinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, ako govorimo o Izvještaju trudeći se da ne ulazimo u sam meritom to je vrlo teško jer su izmjene zakona sadržane u Izvještaju, ali evo, da probam. Dakle, ako govorimo o tehničkom aspektu rada Komisije, broju sjednica koji je ovdje predstavljen, o naznačenoj transparentnosti, za koju želim da vjeruje da jeste bila onakva kakva je predstavljena u Izvještaju, i na kraju krajeva poslom završenim u roku, naizgled bi imali razloga da budemo zadovoljni. Međutim, ono čime mi u Klubu SDP-a nismo zadovoljni jeste zapravo suština rada ove Komisije, a to su predložena rješenja. Također iz ovog Izvještaja ne vidim, a bilo bi dobro i 54 kada je javnost u pitanju a i mi parlamentarci da znamo, koje su aktivnosti vođene od strane Interresorne radne grupe kada je u pitanju Grad Mostar. Kao što znate SDP i DF su zajednički došli do rješenja za koje smatramo da je optimalno i uputili Interresornoj radnoj grupi. 22.03., čini mi se da je bila pres konferencija, ali prenešeno je u svim medijima, ja mislim da je to jedna od zadnjih sjednica Interresorne radne grupe, informacija da niko nije ponudio rješenje za Mostar. Mene raduje da u Izvještaju Interresorne radne grupe stoji da su SDP i DF ponudili izmjene Izbornog zakona, međutim ni na koji način, budući da nismo bili zastupljeni u radu Interresorne radne grupe, nismo informisani na koji način su te izmjene razmatrane, da li su uopšte razmatrane i inače šta se dešavalo sa pitanjem Grada Mostara za koji smo svi smatrali da je najvažnije pitanje. A usljed predloženih izmjena smo došli do toga da je najvažnije pitanje ovih izmjena zapravo pitanje džendera i rasporeda na listama i pitanje da li će biti otvorene ili zatvorene. Što se tiče zaključaka nemoguće je kada je u pitanju Klub SDP-a da ih podržimo jer prvi zaključak kaže da prihvatamo Izvještaj, dakle Interresorna radna grupa nas poziva da prihvatimo Izvještaj i podržimo jednoglasno usvojene izmjene i dopune Izbornog zakona. Dakle, mi ne možemo glasati za ovaj zaključak jer ne podržavamo ove izmjene. Drugi zaključak gdje se traži produženje mandata u smislu toga da se radi na izmjenama izbornog zakonodavstva za 2018. godinu, polako, ima do 2018. godine ima se kad raditi, ima se kad formirati Interresorna radna grupa. Ako se misli u sudijskom vremenu napraviti dogovor za Mostar i da se zbog toga traži produženje mandata Interresorne radne grupe onda je to trebalo tako i napisati. I na kraju o proceduri. Mislim da je pošteno što je Interresorna radna grupa predložila da ovo ide u osnovnom zakonodavnom postupku. Postoji neka većina koja je mogla reći da ovo ide u hitnu proceduru, uzmi ili ostavi i da se na taj način glasa. Dakle, mislim da je to pošten pristup koji daje šansu i nama koji se ne slažemo sa ovim zakonskim rješenjima da amandmanski djelujemo. Međutim, mi bi trebali ovaj Zakon usvojiti do kraja mjeseca a ostala nam je jedna sjednica, a za ovaj postupak, kako je predloženo nam, trebaju minimalno dvije sjednice. Što znači da mogu biti dva scenarija. Jedan da se na jednoj sjednici u oba čitanja razmatra ovaj Zakon, da imamo isti dan i prvo i drugo čitanje, sa nekim vremenom od par sati za amandmane, i druga opcija da se zakaže još jedna sjednica. Pa bi bilo dobro da znamo i šta je plan po pitanju toga da bi mogli na vrijeme, je li, se pripremiti u smislu pripreme amandmana. I evo, ja sam se trudio maksimalno da ne ulazim u meritum Zakona jer ćemo imati prilike o tome da raspravljamo, ali ovih nekoliko tehničkih pitanja su također vrlo važni. I htio bih još jednom da ponovim, dakle zbog ... zaključaka kakvi su ponuđeni SDP ih ne može podržati. Hvala vam.
Predsjedavajuća Krišto.
Hvala lijepa. Evo, u raspravi o ovom Izvjeću Interresorne radne skupine ostvorila su se, uistinu, neka pitanja, naravno, koja su, zapravo tiču se dnevnog reda, a to je Izvješće Interresornog radnog povjerenstva koje je, evo još ću jednom ponoviti, napravljeno, na neki način, tehnički malo 55 nesmotreno, da ne biram neki drugi izraz, jer je ovaj Prijedlog zakona dostavljen zastupnicima na upoznavanje, a Prijedlog zakona u smislu izmjena koje se treba naći na dnevnom redu i ovog Zastupničkog doma, odnosno Parlamentarne skupštine dostavljeno je, sukladno poslovnicima, preko članova zastupnika ovog Zastupničkog doma, a ti predlagatelji su u ovom slučaju gospodin Hazim Rančić, gospodin Lazar Prodanović i evo moja malenkost kao članovi Interresorne radne skupine iz ovog Doma. Šta želim reći kad raspravljamo danas o ovom Izvješću? Naravno, svako može imati svoje viđenje i svako na neki način može se opredijeliti spram ovog Izvješća. Ja ću također reći svoj stav da je stav ovog Doma, odnosno Parlamentarne skupštine BiH bio da Interresorna radna skupina napravi izmjenu izbornog zakonodavstva, a to podrazumijeva izmjene i dopune Izbornog zakona i Zakona o financiranju političkih stranaka. Također Interresorna radna skupina je radila, ako ste pročitali ovdje Izvješće vidjeli ste koliko je sjednica održala, na koji način je donijela svoje odluke. I to je bila metodologija rada Interresorne radne skupine. Uistinu, evo uvažavajući ovo što su poštovani kolege već naprijed rekli i spomenuli neka pitanja otvorena, ja želim reći kao član Interresorne radne skupine da smo prešli sva poglavlja Izbornog zakona, i to ne jedan put, nego nekoliko puta, otvarali rasprave, vodili smo rasprave, naravno, na neki način, kroz razgovor i o Gradu Mostaru, i složili se, kao članovi Interresorne radne skupine, da o svakom pitanju o čemu ne možemo postići konsenzus da nismo ništa napravili u smislu promjena izbora. U tom smislu ste vidjeli i danas ove prijedloge, i zato su vam i dostavljeni, da se s njima upoznate, da je ovo sve, na neki način, napravljeno jednoglasno. Ja se neću apsolutno referirati niti na jedno pitanje pa ni ono koje se tiče ravnopravnosti spolova, znam i pozadinu, znam s kojim ciljem je i napravljeno, o tome mogu raspravljati kada bude na dnevnom redu Prijedlog izmjena i dopuna Zakona. Ono što mene, kao odgovornog zastupnika i člana Interresorne radne skupine, zanima, ja smatram da smo uložili uistinu mnogo i političkog i institucionalnog truda i vremena i da ono što smo napravili u Prijedlogu izmjena i dopuna izbornog zakonodavstva, znači podrazumijevajući i jedan i drugi zakon, u mnogom doprinosi poboljšanju pravno-tehničkom, demokratskom, ako hoćete i svakom drugom, ali da to uistinu nije dostatno i da to nije ono za šta smo mi imali zadatak. Zboga toga je Interresorna radna skupina i predložila ovakvu formu zaključka, ostavila je da, na neki način, ako postoji mogućnost i vrijeme, taman se dogovor neki napravio bilo na političkoj ili institucionalnoj razini za nekih 15 dana, 20 dana ili pak dan prije raspisivanja izbora, da mi to kao Parlamentarna skupština, kao odgovorni zastupnici, možemo usvojiti. Evo, iz tog razloga išli smo, i naravno stav je bio Interresorne radne skupine da predložimo ove izmjene i dopune Izbornog zakona i Zakona o financiranju političkih stranaka u redovnom postupku. Ja sam jutros prije ove sjednice Doma čula se sa svojim uvaženim kolegama i obavila sam razgovor sa članovima Kolegija, naravno, imajući u vidu da nam se ovo Izvješće danas našlo, da nam ostaje jako malo vremena, evo sad su to kolege tu napomenuli, i postavlja se pitanje da li ćemo biti uistinu u mogućnosti usvojiti ovo u onom redovnom zakonodavnom postupku koji od na straži Poslovnik. Obzirom i na činjenicu da je, evo poštovani kolega Džaferović rekao da mi imamo i još jedan zakon, zakon o ravnopravnosti, znači Povjerenstva za ravnopravnost spolova u parlamentarnoj proceduri i da je, ako ste čitali onu poslovničku odredbu, ja sam je jutros izanalizirala, ostaje nam i zbog toga usložnjen, odnosno još duži poslovnički postupak. Ja ću danas biti slobodna, ja sam jutros u razgovoru sa svojim kolegama, bez obzira na stavove što će imati, potpuno uvažavam svako mišljenje, kao što smo i mi razgovarali i razmišljali i svak je imao svoj i politički i možda osobni stav u pogledu ovih izmjena, što se mene tiče i Kluba HDZ-a BiH uključujući, ja bih rekla u ovom trenutku ne govoreći u ime 56 ukupnog Kluba HNS-a, jer na toj razini nisam raspravila, ali mi smo spremni da ove prijedloge izmjena Zakona uputimo, odnosno tražimo da ih ovaj Dom razmatra po hitnom postupku kako bi, na neki način, uspjeli ovu proceduru zakonodavnu završiti do početka petog mjeseca kada nam od strane Središnjeg izbornog povjerenstva možemo očekivati raspisivanje izbora. Ovaj prijedlog moj, koji sam sad uputila, raspravila sam i sa kolegom Hazimom Rančićem, i sa kolegom Lazarom Prodanovićem i sa Kolgijem. Mnogi su mišljenja da su predložene izmjene, možda su nedostatne, ja ću opet reći, ali da su sigurno dobre i da bi doprinijele, ja bih rekla, i demokratizaciji i nekakvom redu kad su u pitanju izborni procesi, odnosno lokalni izbori koji su pred nama i da bi, na neki način, svi trebali razmisliti o tome da ovaj Zakon uputimo u hitnu procesuru. Što se mene tiče osobno, neću ulaziti, još jednom ponavljam, u prijedloge ovih rješenja koja su danas ovdje, o tome možemo raspravljati kada to bude tema dnevnog reda, ali smatram da je, evo Izvješće napravljeno na jedan korektan i fer način i da su prijedlozi dobri, uvažavajući trenutak i vrijeme u kojem nalazimo. Hvala vam lijepo. Milica Marković, ispravak krivog navoda.
Ja želim samo reći da Klub SNSD-a se ne može složiti da je Interresorna radna grupa uložila veliki trud i dala dobar rezultat u svom radu, mada ste rekli da je ovo nedovoljno i da još na tome treba raditi. U situaciji ako ste ponudili zaključke Interresorne radne grupe po sistemu uzmi ili ostavi, i evo, sad ste sami rekli da planirate predložiti da se Zakon usvoji po hitnoj proceduri, što govori da mi više nećemo imati prilike ni amandmanski, niti bilo koje druge prilike da djelujemo na ovaj Zakon, bar onako kako je uobičajeno do sada bilo u ovom Parlamentu. Ja hoću da kažem u ime Kluba SNSD-a da ukoliko se uzme u obzir zaključak koji sam predložila u ime Kluba, a koji je ključni, jer, znači, odnosi se na ključnu izmjenu koja je retrogradnog karaktera u Izvještaju Komisije, onda se može razgovarati o lusvajanju Izvještaja ovako kakav jeste, naravno uz ostale nijanse koje stoje, da možemo biti i za i protiv. Ali ukoliko se ne obrati pažnja i neda značaj onome što mi predlažemo, dakle da se ovaj kriterijum spolne ravnopravnosti zadrži kao što je bilo u prethodnom Izbornom zakonu, onda će Klub SNSD-a biti u situaciji da razmišlja da glasa za ili protiv Izvještaja. I mislim da toj Interresornoj radnoj grupi ne treba da dođe u situaciju da danas, eventualno, neka većina obori Izvještaj onda se u svakom slučaju opet vraćamo na staro stanje.
Zastupnik Mirsad Isaković, rasprava. Izvolite, a Šemsudin Mehmedović, ispravak krivog navoda, ja se ispričavam, to je u zadnji trenutak.
Ja se izvinjavam što sam se kasno javio ali zaista, evo referiram se na Vaše izlaganje u smislu da planirate po hitnoj proceduri izmjene i dopune Izbornog zakona, što bi podrazumijevalo upravo ovo o čemu govori uvžena zastupnica Milica Marković. Naime, ima tamo nekoliko stvari koje su neprihvatljive i na koje bi trebalo djelovati amandmanski. Npr. tamo je Interresorna radna skupina predložila da se zapravo ona kvota za šetanje po listi poveća na 30% što zapravo po analizi Centralne izborne komisije i nekih nevladinih organizacija podrazumijeva da ste vi na neki način zatvorili liste, samo su otvorenog karaktera – vidite imena, što ne znači u suštini ništa. Prema tome, mislim da bi bilo vrlo pogrešno predložiti po hitnoj 57 proceduri izmjene i dopune Izbornog zakona bez da se može eventualno nešto korigirati. U tom smislu nemojte očekivati podršku za takvu proceduru izmjene i dopune ovako važnog zakona kao što je Izborni zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Vezano za ovo šetnju po listi od 30%, o kojoj je govorio uvaženi kolega Mehmedović, ja sam to već rekla, ovdje imamo još jednu opasnost. Ne zato što je to faktički uvođenje zatvorenih listi, nego se demotivišu ljudi s liste da ... Imaćemo mnogo manji odziv birača na izbore. Zar nam treba, zar nam ne treba mnogo veći odziv birača na izborima. Znači u potpunosti se slažem s kolegom Mehmedovićem i da zaista ovdje se mora ići u amandmansku fazu.
Zahvaljujem. U ovom trenutku nemamo na popisu, ali dajem riječ Mirsad Isaković, zato što je došlo do greške. Izvolite poštovani kolega.
Želim prije svega sve da vas pozdravim i zaželim uspješno, naravno, zasijedanje ove sjednice. Ono što želim posebno naglasiti je činjenica da smo ovdje prisutni zastupnici uglavnom imali primjedbe na zastupljenost žena u ovom Zakonu, odnosno u ovom Izvještaju. Mislim da je ovaj Izvještaj, prije svega, napravljen dosta netransparentno u smislu da samo usvajamo Izvještaj, nego usvajamo, čini mi se, i neke prijedloge ove Komisije koji, po nama, nisu dobri. Komisija za ravnopravnost spolova je, dakle, u proceduru uputila Prijedlog izmjena Izbornog zakona u kome su jasno stavili do znanja da je i dosadašnji Zakon imao svoje diskriminatorne stavke, odnosno diskriminatorne članove i tamo smo vidjeli da je zastupljenost žena bila 40%. Dakle, ako smo društvo jednakih šansi onda je trebalo biti 40% i muškaraca, 40% žena, 40% muškaraca. Imamo poziciju da imamo i srednjeg roda, znači 20%. Ako smo društvo jednakih šansi onda je logično da imamo prisutnost žena 50% u ovom Zakonu. Ono što je Komisija za ravnopravnost spolova uputila, dakle u redovnu parlamentarnu proceduru je da je zastupljenost žena 50% i da je raspored žena na listama, odnosno muškaraca i žena naizmjenično. Mi, dakle, smo te izmjene Izbornog zakona uputili prije nego što je ova Komisija ovaj svoj Izvještaj dostavila i što je logično da taj Prijedlog zakona bude i prije na Parlamentu. Mi ne vidimo sad zašto je ovo izmijenjeno. Osim toga, u ovom Izvještaju vidimo neke stavke koje su zaista za nas retogradne, u smislu da rasporeda žena koje su predviđene kao u nekom prethodnom, odnosno lošija su rješenja nego u prethodnom Zakonu. Ja moram da vas napomenem da je Komisija takođe juče imala sjednicu i da je zasključila sljedeće. S obzirom da se radi o izmjenama Izbornog zakona da će ona uputiti, ovo želim naglasiti, da će ona uputiti, dakle, obadva prijedloga, i prijedlog Komisije za ravnopravnost spolova i ove resorne komisije, Venecijanskoj komisiji da vidimo o čemu se radi, odnosno šta je 58 od ovoga, od ovih prijedloga ono što je ispravno. Dakle, ovo je što sam govorio u ime Komisije za ravnopravnost spolova. A želio bih sada par rečenica reći i ono o čemu Savez za boljun budućnost se ne slaže. Dakle, to je, kad je u pitanju Mostar, to je u pitanju cenzus, kad je u pitanju cenzus i druge okolnosti, da ne kažem i način finansiranja, o čemu smo mi i amandmanski, u stvari prijedlozima svojim intervenisali. Ono što smo ..., dakle i komisiji smo uputili prijedlog kada je u pitanju i način rada, odnosno prijedlog ... informatički da se ti izbori ... osavremene. Dakle, želim još jednom naglasiti da će Komisija uputiti i jedan i drugi prijedlog Venecijanskoj komisiji i tražiti mišljenje od nje. Hvala lijepo.
Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Nadam se da ste zadovoljni, danas se malo javljam, jako malo.
/nije uključen mikrofon/
Osvježenje, jel'?
Molim vas nemojte voditi dijalog.
Hvala gospodine Džaferoviću. Kad pročitam svoje diskusije i vidim da nigdje nisam bio u krivu, sad će ovo možda biti malo opterećenje. Ja želim raspravljati o Izvješću ili Izvještaju ne o meritumu i predloženim izmjenama, jer to je nešto što ćemo dobiti i o čemu ćemo kroz preceduru rješavanja zakona razgovarati. Nekoliko primjedbi na zaključke. Prva primjedba na zaključke je do 2018. Ovo do 2018. mi djeluje kao ono kada smo 1996. krenuli pa o ovome pričali, pa onda pred '98. izbore opet, pa 2000-te opet, pa 2002. opet i ovo 2018. ćemo opet, pa opet, hoćemo li mi ikad doći do nekog rješenja koje će se zvati trajno? Mi moramo na tu temu otvoriti diskusiju i moramo početi biti svjesni da ovoj zemlji moramo omogućiti nešto gdje se neće razmišljati hoće ili neće, nego će izborni proces usmjeriti da cjelovita ravnopravnost bude. Ali mi ovdje zaboravljamo nešto drugo, imamo i dobnu ravnopravnost, da vidimo ovdje i jednog studenta, ustvari mi imamo studenata, ali da vidimo po godinama studenata, razumijete me Vi profesorice, imamo ovih koji su u pedeset i nekoj upisali ili oni koji su ga završili u 58-oj, 58-oj, ne, ne to je tako. Ali ne vidim ovdje ni dobne ravnopravnosti, spolna, dobna i izgleda da je postala moda da mora biti svi visokoobrazovani, pa onda zato se dešava ovo o čemu sam vam sad rekao da mi imamo studenata, ali koji su ga upisali po nekim poznim godinama, itd. Čak imamo nekih koji su perpetuum mobile, kako kažu ljudi, došli do titule i docenata i profesora a upisali u pedeset i nekoj godini studije, ali to će se tema koja će se otvarati, to je jedno. 59 Drugo je rješavanje onoga što nam visi kao damar, kao mač nad vratom, Sejdić–Finci. Zašto bježimo od nečega što je lako rješivo i uslovljavamo ga kroz etno-nacionalne podjele i etno-nacionalna usmjerenja? Zašto ga uslovljavamo teritorijalnom podjelom kad možemo naći moduse da se taj problem vrlo jednostavno riješi? Zato što hoćemo što više da držimo građane ove zemlje ko za lanac. I sad za taj lanac dolazim, znate ima država Arizona u Americi, ima svoj Izborni zakon i nedavno je za gradonačelnika jednog malog gradića izabran mačak. Ne, ne nije smiješno, mačak. Građani, dovde im bilo više političara i kaže – ovaj nas neće zamlaćivati i krasti i kandidovali mačka i izabrali mačka za gradonačelnike. ____________(?) Jel' u čizmama? E to vam je ravnopravnost, sve što diše ima ravnopravnost. Mi moramo početi stvarno, djeluje to smiješno, je li, de, ali imate to na netu možete pročitati, mi moramo početi razmišljati da ne načinom glasanja nego izbornim procesom da imamo ovdje toliko i toliko žena, da nije uslovljeno brojem glasova. Jer ovo mi liči na cjelovite zatvorene liste kao što su bile u Hrvatskoj prije ovih izbora koje su sad imali, u cijelosti 30% saberite ukoliko vaša politička stranka dobije, u što sumnjam da će ikad više, kao što je dobila na prethodnim izborima 200 hiljada glasova. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Vrijeme.
Nemojte Džaferoviću, u što, ja sam rekao u šta sumnjam. 30% od tih 200 hiljada je znate koliko, nađite na listama ko vam je dobio izuzev onaj koji je kandidat za člana Predsjedništva. Ali uzmite izbornu jedinicu, recimo, najveću to je izborna jedinica ova Sarajevo – Goražde po broju stanovnika. Pa imate koliko glasača, pa puta 30%, niko nije dobio ni blizu, liste su zatvorene, tačka. No dobro je s tim se neću složiti nikada, ne samo ja, ja se nadam da ni ostali ljudi. Otvorena lista znači u cijelosti otvoreno i rangiranje po ...
Vrijeme. ZAIM
broju dobijenih glasova i tačka. Hvala vam gospođo Krišto, biće prilike da u pismenoj formi kada dođem ... 60
Hvala i Vama. Riječ ima Diana Zelenika, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Iako su kolege većinom rekle ono što sam mislila i ja reći, ali evo sa svoje strane htjela sam ukazati na umijeće Interresorne radne grupe koja je radila od 14.10.2015. do 22.03.2016., vidim održala 15 sjednica od kojih su neke trajale i po tri dana, ukazati na umijeće ne samo da se održi status kvo nego da se unakazi i unazadi izborno zakonodavstvo glede osobito ravnopravnosti spolova i cenzus koji je u svim evropskim zemljama 10%, a kod nas bi sad odjedanput trebao biti 30%. Kolege su definirale, ono što sam i ja, tri osnovna problema, to su sustavno kršenje prava žena, te cenzus koji sam spomenula do 30%, a kao Mostarka naravno i nekog ko je jako zaljubljen u svoj grad moram ukazati i ja na pitanje Grada Mostara, ali bi rekla ne samo Grada Mostara nego i Travnika i rekla bih svih gradova u Bosni i Hercegovini, međutim o tome imam svoje viđenje, ali sada nije vrijeme ulaska u meritum Zakona, nego govorimo o Izvješću. I na kraju, iako je sve do sada rečeno, ja se slažem sa kolegama koji su ukazali, odnosno izrazili sumnju u namjere usvajanja Zakona u roku od mjesec dana, a Interresorna radna grupa nije uradila ništa za 5 mjeseci i sad bi smo to trebali po hitnoj proceduri i želim da naglasim da se zalažem jedino za redovitu proceduru donošenja Zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite kolega.
Hvala predsjedavajuća. Pa, mislim da je jedan moj utisak generalno da je pozitivno što je Interresorna radna grupa imala ovaj pristup samim, po brojem zainteresovanih za raspravu o ovoj temi, ovo je izuzetno teška oblast i veoma je lako to posmatrati sa strane. Reći ću jedan svoj utisak, dakle da je u Interresornoj radnoj grupi bilo troje članova Kolegija domova Parlamentarne skupštine, od toga dvoje predsjedavajućih, jedan zamjenik predsjedavajućeg Savjeta ministara, tri ministra i predsjednik Centralne izborne komisije, 19 punih dana provedeno u ovim pitanjima, uz jedno jasno opredjeljenje da se poštuje ustavna struktura zemlje, Ustav BiH i opredjeljenje da se pokuša poboljšati izborno zakonodavstvo za, prije svega za predstojeće lokalne izbore. U tom smislu rađeno je do maksimuma koliko je bilo moguće, normalno ako znate, a vjerujem da svi ste upoznati sa Poslovnikom, nemoguće je bilo koju odluku donijeti bez dva plus dva plus dva glasa i o pitanjima o kojima nije postojala saglasnost makar dva člana Interresorne radne grupe nismo, nismo raspravljali i smatram da je to pozitivno dostignuće i iskreno rečeno ja sam bio impresioniran opredjeljenošću svih, ovaj, članova Inrerresorne radne grupe, ovdje je i predsjedavajuća, vezano za dolazak do rješenja. 61 Želim vas podsjetiti i za ranije interresorne radne grupe, mi smo bili, veliki broj poslanika ovog Predstavničkog doma, dešavalo se da se do finala dovede ovo i da se ne usvoji. Opredjeljenje predsjedavajuće jutros kad smo pričali je da bi jako značajno bilo da se ove izmjene Izbornog zakona i još jedne važne oblasti o kojoj niko do sada nije raspravljao, to je Zakon o finansiranju političkih partija, bude usvojen u Parlamentarnoj skupštini. I ja sam stvarno, mislim veoma zadovoljan sa takvim stavom imajući u vidu da je ovdje od 9 preporuka GRECO-a šest ili sedam ih direktno implementirano kroz amandmane Zakona o finansiranju političkih partija. Da li je moglo više? Pa vjerovatno jeste, ali u ovom momentu nismo mogli postići više od toga bilo je različitih stavova i nismo gubili vrijeme na tome. Dakle, mišljenja sam da li je ovo pravičan, ako sada sve slušamo ja kažem slažem se sa svim primjedbama. Ali reću još neke druge stvari, nije tačna konstatacija da se zatvaraju liste. Ako hoćete ja vam mogu dostaviti svu izvodnu dokumentaciju i za vaše partije, evo govorim recimo za SNSD, 90% kandidata sa lista na svim nivoima kad bi se ovaj Zakon primjenio u sadašnjem predlogu na 2012. prošao bi na odborničkim listama. 102 kandidata od 30 koji se bira za Predstavnički dom direktno imalo je preko 30% ličnih glasova, molim vas čuo sam neke diskusije .... 102 kandidata. A da li bi, moglo bi da se desi 10% da, ili 5 do 10% da ne prođe ... ali odmah vam moram reći, eliminisalo bi se model beskrupulozne korupcije, referiranje, glasanje u ime biračkih odbora. Onaj ko bi bio ... bi, svakome bi odgovaralo da zadrži poziciju, ali i da dobije veći broj ličnih glasova. Da li je ovo dobar procenat? Pa možda nije, recimo možda sam i ja drugačije mislio, ali ne mogu ja reći znate ja zahtjevam, možda bi optimalno bilo da bude deset za lokalne izbore i 20 preferencijalnih glasova za opšte izbore, 20% ličnih glasova preferencijalnih na otvorenim listama za opšte izbore. Kakva je pozicija žena? Svi sada se zaklinjemo u za, a ja ću reći nešto, za nas sve ovdje izabrane bi bila važnija odluka naših predsjedništava ili Glavnog odbora da kaže – 50% žena će biti na prvih 10 mjesta. To nikakav zakon ne sprječava, mislim ne zagovaram to, nemojte me pogrešno ... Drugo, svih 40% žena da budu prve, to apsolutno nikoga ne ometa ni u sadašnjem Zakonu to sve. Činjenica je da se to ne poštuje, treba uticati na to da je veći broj ... i isto je mladih. Ako Glavni odbor i Predsjedništvo partije kaže 30% mladih će biti na prvim pozicijama, završena priča. No bolje je to regulisati zakonom ako je moguće i niko nije rekao sada od nas da je ovo isključivo ili odlično rješenje, da je ovo eliminacija žena koje su sposobne da se bave u politici. Dakle, to je, to su neka od pitanja. Takođe želim samo reći, neću ići u pojedinosti, reću da smatram, odmah se slažem sa predsjedavajućom ..., dakle nije ovo naš stav vezano da se podrže izmjene Zakona, ja smatram da ovaj Dom treba da usvoji ili ne usvoji Izvještaj i tačka i podržava njegovo upućivanje u skladu sa Poslovnikom u parlamentarnu proceduru. Takođe ja mislim da treba stvoriti ambijent da današnje rasprave budu podrška da se eventualno do razmatranja ovih zakona u Parlamentarnoj proceduri sadrži još, održi još jedan sastanak Interresorne radne grupe koji bi implementirao ove zaključke ukoliko oni dobiju podršku, ovaj, ovdje u Domu što bi poboljšalo izborno zakonodavstvo. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. 62 Evo kolege su i kolegice dosta već toga rekli i evo ja ću ipak par činjenica, obzirom da se ovdje zagovara, izvinjavam se samo, usvajanje ova tri zaključka na kraju Izvještaja, a između ostalog i produženje mandata. Ja bi nas na početku podsjetio da je Predstavnički dom 13. maja 2015. godine, a Dom naroda 18. maja 2015. godine zaključkom formirao Interresornu radnu grupu. Konstituirajuća sjednica je tek 14. oktobra 2015. godine. Evo ja postavljam pitanje i sebi i svima nama ovdje, ako smo ozbiljno htjeli da uradimo ovaj posao zašto nam je propalo 6 mjeseci i zašto nam sad treba dodatno mjesec ili dva da bi to što smo naumili da provedemo kao kvalitetniji, ovaj, tekst Izbornog zakona, evo da dajemo dodatno vrijeme Interresornoj radnoj grupi? Ovaj, znači da smo u ovaj posao, po meni, ušli na jedan korektan i na način da stvarno uradimo posao, onda bi već, da ne kažem, u maju i junu mjesecu prionuli na posao i do sad bi imali završenu priču, očito da to nije bilo. Suštinske promjene mogu biti i ne moraju biti ovo o čemu ste vi konsenzusom postigli saglasnost. Da li će u prva tri kandidata na listi biti obezbijeđeno jedno mjesto manje zastupljenom polu, po meni, uopšte nije bitno. Bitan je ipak taj raspored od 1 do 30 kad su u pitanju opštinske liste ili od 1 do tamo nekog reda, rednog broja kad su u pitanju kantonalne, entitetske, odnosno državna lista i mislim da, ako je to suština, da se ugradi 40% slabijeg pola na listu bez definisanja pozicije, po meni to nije suština i da je to samo zadovoljavanje forme. O ovom prijedlogu ličnih glasova da li će oni biti 5, 10, 15, 20%, možda u tom dijelu i suštinske stvari se neke poprave, na fonu ovoga o čemu je govorio gospodin Lazarević, je li, da bi se spriječila neka izborna prevara, itd. Ali mislim da sa 30% i više mi stvarno betoniramo listu, odnosno možda i proizvodimo neke nove detalje sukoba ljudi iz jedne političke partije na listi da dostignu taj sad već podignuti limit ili podignutu ljestvicu. O tome treba razmisliti i zato nema ništa sporno da mi kažemo da Interresorna radna grupa predlaže Parlamentarnoj skupštini da usvoji Izvještaj o radu Interresorne grupe i da tu stavimo tačku kad je zaključak u pitanju, a da ovaj dio te jednoglasno usvojimo izmjene i dopune. I mislim da to u ovom momenut, ovaj, nije dobro i da to možemo, evo u nekoj redovnoj parlamentarnoj proceduri kroz amandmansku fazu ili kroz ovakav jedan parlamentarni rad u plenarnom dijelu, ovaj, doraditi i na jedan drugačiji način. Nek ostane, po meni, otvoreno pitanje da li će ova Komisija dobiti produženi mandat, mada ja mislim da vi nećete, kad niste do sad i kad ste potrošili onih 6 mjeseci riješiti pitanje Mostara. Interresorna radna grupa to neće riješiti, to je jedno jako teško političko pitanje, treba riješiti par, po meni, bitnih prethodnih pitanja između ostalog da li je Ustavni sud imao pravo djelovati na ne domaće zakonodavstvo, jer je presuda Visokog predstavnika nije ugrađena u domaće zakonodavstvo. Da li je izmjena Statuta od strane visokog predstavnika 2004. godine kršenje Povelje o lokalnoj samoupravi itd. Znači treba puno tih nekih prethodnih pitanja riješiti da bi se riješili izbori u Mostaru, ali treba dati sebi zadatak da izbori u Mostaru budu do kraja ove godine ili po nekim novim pravilima ukoliko se usvoje ili ako pravilno shvatimo ova prethodna pitanja, imamo već rješenja, stara rješenja po kojima možemo završiti ovu priču o Mostaru u ovoj godini i onda ...
Vrijeme.
imati i Gradsko vijeće i gradonačelnika, ovaj, koji će u jel' u toj nekoj političkoj priči u narednom periodu naći neko drugo, konačno, bolje i kvalitetnije rješenje za Mostar. Hvala. 63
Zahvaljujem. Na prijedlog Kolegija dajem stanku do 15:00 sati, nastavljamo u 15:00. Nastavljamo sa sjednicom. Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, kolege i koleginice poslanici. Prvo, mislim da je Izvještaj o radu Interresorne radne grupe dosta suvoparan, bez mnogo detalja, pa se iz ovoga ne može vidjeti ustvari sav trud koji su članovi radne grupe uložili kako bi došli do ovih prijedloga koje imamo. Ja sam ranije radio u nekim radnim grupama, u interresornim radnim grupama i znam zaista da se tu ulaže puno truda, na kraju krajeva bilo je ovdje nekih 15-ak sjednica, vidjeli smo da je bilo iz mnogo institucija i pojedinaca prijedloga, ali i način na koji inače funkcionišemo i radimo, pa i ova Interresorna radna grupa, ovaj, djeli tu sudbinu obično dovede do rezultata sa kojima ne možemo biti zadovoljni. Mislim da ideje i ciljevi koje smo imali kad smo formirali Interresornu radnu grupu nisu njenim radom realizovani, a usuđujem se reći da u nekim segmentima mi se čini da imamo i korak nazad u odnosu na sadašnja rešenja. Zbog toga ću se ja ograničiti samo na zaključke koji su predloženi Parlamentarnoj skupštini na usvajanje i odmah moram reći da kad se radi o prvom zaključku je za mene prihvatljiva samo prva rečenica – Da Parlamentarna skupština usvoji Izvještaj o radu Interresorne radne grupe. Ovaj dio „te podrže jednoglasno usvojene izmjene Zakona itd.“, ćemo ostaviti naravno na raspravu kad budemo imali Zakon i kad vidimo hoće li ili neće usvojiti ove izmjene. Nije logično da Parlamentarna skupština sama sebi sugeriše da usvoji izmjene, znači u zakonodavnoj proceduri vidjećemo šta će se s tim dešavati. Drugi zaključak je za mene apsolutno neprihvatljiv prije svega zbog rezultata ove ... u prijedlozima izmjena Zakona. Nije logično da danas svi kritikujemo rješenja koja je Interresorna radna grupa predložila, a onda da produžimo mandat da i dalje predlažu takva rešenja do 2018. godine. Zbog toga ću ja predložiti poseban zaključak koji kaže – Da se glasanjem o Izvještaju o radu prestaje mandat članovima Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosni i Hercegovini. To smo propustili da uradimo kad smo donosili zaključak o formiranju, nismo tada definisali do kada traje mandat ove radne grupe i ja predlažem da ovim zaključkom mi ustvari to što nismo uradili tada uradimo danas. Neću govoriti o rješenjima, imaćemo priliku da o njima govorimo, moram reći da se sjećam kad smo, kad sam ja učestvovao svojevremeno u jednoj radnoj grupi isto smo imali ovako ozbiljne ambicije i želje silne prijedloge i ideje, na kraju ključni rezultat našeg rada je bio da smo mandat članovima CIK-a pomjerili sa 4 na 7 godina. I to je bilo sve što smo mi radikalno uradili tada na Izbornom zakonu. Dakle, ni ovdje očito nismo mi u mogućnosti da napravimo dalji napredak i ozbiljno se postavlja pitanje uopšte forme ubuduće da li je Interresorna radna grupa forma koja može obezbjediti ozbiljne, bar prijedlog ozbiljnih promjena u zakonodavstvu, meni se čini da ovaj metod nije dobar, da nećemo dobiti nikad ozbilje rezultate rada Interresorne radne grupe i da možda treba početi razmišljati o nekim drugim varijantama. 64 Kad se radi o trećem zaključku, nema potrebe da Predstavnički dom ovlaštava Ustavnopravnu komisiju da ona donosi i utvrđuje prečišćeni tekst, tu su procedure potpuno jasne, tačno kad se neki zakon usvoji, odnosno izmjena zakona usvoji, zna se kakva je procedura i mislim da je ovaj zaključak potpuno nepotreban, odnosno da on ni na koji način nam neće pomići da uradimo nešto što mi već znamo kako je poslovnički uređeno da se uradi. Hvala vam lijepo, toliko ja ću ova dva zaključka, koja imam, predložiti ovdje pa, koje sam predložio ustvari dostaviti u pismenoj formi. Hvala.
Hvala. Damir Bećirović, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ja ću na početku odmah reći da mi nećemo podržati Izvještaj Interresorne radne grupe jer jednostavno ono, ovi zaključci, a i sam Izvještaj nisu na tragu onoga što bi trebali imati kroz izmjene izbornog zakonodavstva u BiH. Moram malo tu i Vas citirati, sami ste rekli da niste u potpunosti zadovoljni radom Interresorne grupe i da se te odluke o tome šta će se mijenjati u izbornom zakonodavstvu donose negdje drugo, na političkom nivou, na nivou političkih lidera. Mislimo da je zamajavanje svih nas, kao i Parlamenta, da produžavamo rad Interresorne radne grupe kada se oni bave tehničkim detaljima i nisu ušli u suštinu onoga što treba promijeniti u izbornom zakonodavstvu Bosne i Hercegovine. Naravno da nećemo pričati o rješenjima, ali naše mišljenje kojem se ne možemo oteti je da se ovdje radi samo o političkoj trgovini između dvije stranke u Federaciji, jedne zanima izbor člana Predsjedništva, druge zanima rješenje Mostara, pitanje Mostara. I to je ono što je suštinsko, dok god je to tako sigurno da nećemo dobiti nikakva rješenja koja su krucijalna za izborni proces u Bosni i Hercegovini od strane ove Interresorne radne grupe. Takođe i ova, ovi prijedlozi koje smo dobili nisu u skladu sa onim što smo očekivali, već smo rekli ovo što se tiče prava žena, njihovo učestvovanje na listama u ovom slučaju kao manjinskog spola u Bosni i Hercegovini. Definitivno je da se radi o nazadnim rješenjima i da bi trebalo zadržati bar postojeća rješenja koja već postoje. Zbog svega toga smatramo da je potreban drugačiji pristup i da definitivno ne treba podržati zaključke koji dolaze, koje je predložila Interresorna radna grupa. Hvala.
Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodo predsjedavajuća. Ma znate, ne mogu da ne podržim ja rad Interresorne radne grupe, mi smo učestvovali u formiranju te Interresorne radne grupe i zaključci su takvi kakvi jesu, ali mislim da Izvještaj o radu ne bi trebao da sadrži zaključke i da se na taj način, odnosno ono što je Interresorna radna grupa zaključila ne bi trebalo da bude u Izvještaju o radu i da se to tretira kao Izvještaj Interresorne radne grupe, tu bi možda samo od ova tri ponuđena zaključka trebao da bude jedan 65 zaključak, da Interresorna radna grupa predlaže da se, podnosi Izvještaj i predlaže da se taj Izvještaj usvoji, a da rezultate ovoga svog rada upućuje u parlamentarnu proceduru da se u Parlamentu izjašnjavamo o tome kako je to sročeno da li je dobro ili to nije dobro. Na ovakav način da se prejudicira, naravno nemam ništa protiv zaključaka ovih, ali nije dobro da kažemo da je jednoglasna podrška ovome, ovim zaključcima, a možda će neka rasprava kasnije pokazati možda nekakav drugi odnos. Dakle, to bi bilo ja mislim vrlo korektno. Zatim u roku od 6 mjeseci su se neke stvari promjenile ovdje u Parlamentu tako da ovaj Zaključak broj 2. takođe ne bi bilo moguće podržati u tom smislu. I naravno, Zaključak broj 3. je nešto što podrazumijeva operativne poslove, tako da, ovaj, on ovdje i nema neke osobite potrebe da stoji ovdje u ovim zaključcima. Dakle, mi se ovdje izjašnjavamo o ova predložena tri zaključka koja možda, znate kad se pogleda ovaj sav materijal koji je imao ambiciju da bude malo cjelovit i da bude sadržajan, ja mislim da ovi zaključci ne odražavaju ono zbog čega je Interresorna radna grupa formirana, ako se u ovom trenutku izjašnjavamo samo o njenom radu i njen Izvještaj o njenom radu. Dakle, ja predlažem da se od ova tri ponuđena zaključka usvoji samo ovaj jedan, gdje se kaže – Da se usvaja Izvještaj, a da se rezultati rada upućuju u parlamentarnu proceduru. Hvala.
Hvala. Predsjedavajuća Krišto, ispravak krivog navoda.
Ja ću iskoristiti priliku da ispravim krivi navod maloprije je kolega Novaković, sada na neki način i kolega Đonlagić, jer raspravljamo o prijedlozima, znači o Poglavlju III koje se odnosi na zaključke i preporuke. Imam osjećaj da nismo dobro pročitali zaključak, a ja ću ga nastojati pročitati pa u tom smislu prokomentirati ispravak krivog navoda. – Interresorna radna skupina predlaže Parlamentarnoj skupštini BiH da usvoji Izvješće o radu Interresorne skupine, te podrži jednoglasno usvojene izmjene i dopune Izbornog zakona i Zakona o financiranju političkih stranaka. Ovdje je Interresorna radna skupina samo htjela naglasiti zapravo ono što je i u Izvješću, da je ona jednoglasno utvrdila, to ne znači da je to prejudiciranje ili da je to obveza da se ovdje u Parlamentu, čak ni preporuka, nego se traži podrška za ono što je Interresorna radna skupina jednoglasno prihvatila, samo u tom smislu. Uz potpuno uvažavanje svakog od stavova da neko može predložiti i drugačiji zaključak u smislu i nekakve drugačije formulacije itd. ali samo nemojte da krivo interpretiramo. Hvala lijepo. Hazim Rančić, rasprava. Izvolite kolega.
Hvala lijepo poštovana predsjedavajuća. Dakle, i naš i svačiji rad je podložan osnovanoj i argumentovanoj kritici, pa evo i nas troje koji smo bili u, ovaj, ispred Predstavničkog doma u toj Interresornoj grupi, naravno zajedno 66 sa kolegama iz Doma naroda i iz Vijeća ministara i svaka argumentovana kritika, ja nju prihvatam ako je u redu, ako je principijelna. Ne volim neke dnevnopolitičke ..., jer nažalost i presuda Sejdić–Finci, a i presuda Ustavnog suda vezano za Mostar ima ihahaj vremena i svi smo mi pojedinačno, bilo u ovom, bilo u prošlom ili u pretprošlom mandatu, mogli učinit napor i napraviti eventualno neki svoj prijedlog, a vezano za realizciju presude. I naravno svima je nama jasno, nije dovoljno da kao pojedinac imamo prijedlog rješenja bilo kojeg problema, nego je neophodno zbog naše ustavne strukture obezbjediti potreban broj glasova. I svi mi i u ovom sazivu i prije Interresorne komisije i posle nje možemo činiti napore na rješavanju ovih problema, naravno na način da obezbjedimo potrebnu većinu za izmjenu propisa kojih se to tiče. Ali svaku kritiku dobronamjernu, onaj, ja prihvatam i čak sam bio spreman, evo šta je i kolega Sokolović govorio i još neki, ako ovu rečenicu razumiju na način da kroz Izvještaj Interresorne grupe se tretiraju zakoni, što naravno nije tačno, da se taj dio briše. Poštovana predsjedavajuća je sad govorila, ne ta rečenica se odnosi na to da smo jednoglasno usvojili ...
Tako je.
izmjene i dopune Zakona, a apsolutno ovaj današnji Izvještaj ne znači razmatranje Zakona, tek, to će nam tek doći na red. U Izvještaju stoji niz prijedloga koje smo mi razmatrali, koje su upućivali određeni predlagači i naravno niz prijedloga je bio od nas 12 koji smo bili i znamo da nažalost može vam biti prijedlog i ovakav i onakav i odličan i dobar i osrednji ili loš, ali ako ne dobijete dovoljan broj ruku, to nije stav Komisije i onda to nije sadržano u izmjenama i dopunama Zakona. Ono što bih htio, onaj, govoriti i sebi i svima nama vezano za dva, tri pitanja, jedno od njih je i zastupljenost slabijeg pola. U našoj praksi to su, evo nažalost, žene u smislu zastupljenosti u zakonodavnoj vlasti, pa i izvršnoj. Možda o neka tri ili četiri prijedloga se govorilo, imamo sadašnje stanje, znači sada po važećem zakonu, Izbornom zakonu da ide ono najmanje 2, 5, 8, 11 i taj raspored i on daje loš rezultat jer nemamo adekvatnu zastupljenost žena u parlamentima. Pokušali smo mijenjati, evo u prijedlogu je sadržano da je to 40% bez preciziranja na kom mjestu se nalazi i ta stvar se osporava. Ok, prihvatam. Čak je bilo rasprave i glasanja o tome da liste budu sačinjene na način da sve bude jedan, jedan, jedan, jedan, znači žensko, muško, žensko, muško, žensko, muško i tako od početka do kraja liste. Evo, nažalost, nije ni to prošlo. Sad ponovo zagovaramo da vratimo na staro rješenje, ne sporim al' samo kažem, staro važeće rješenje po Izbornom zakonu ne daje dobar rezultat, jer smo konstatovali da nemamo dovoljno zastupljenih žena. Odgovorno tvrdim da ni jedno od tri rješenja bilo sadašnjih postojećih, važeći Zakon, bilo izmjene i dopune Zakona, bilo da su izmjene i dopune Zakona sačinjene na način ili da se to amandmanom uradi, da li ste budu sačinjene na način da bude žena, pa muškarac, pa žena, pa muškarac i tako redom od prvog do zadnjeg mjesta, to ponovo zbog naše složenosti i našeg izbornog, pravnog, ustavnog i izbornog sistema neće dovesti do toga da ponovo imamo zastupljene žene. Obzirom da imam skromna iskustva u izborima u zadnjih 25, šest godina odgovorno tvrdim da u ovako složenom i pravnom, ustavnom i izbornom sistemu samo jedna, jedan način daje šansu da imamo sa sigurnošću makar u procentu od 35 do 45, - 8% žena u parlamentima, a to je da se zatvore liste i da se redoslijed postavlja jedan, jedan, jedan, jedan, znači žensko, 67 muško, žensko, muško, žensko, muško. Samo u tako postavljenom Izbornom zakonu i tako određenim listama imali bi šanse da manje zastupljeni pol bude od općinskih vijeća do državnog Parlamenta. Naravno pomen na zatvaranje liste je izazvao lavinu kritika problema itd. tvrdeći da mi imamo otvorene liste, šta nije tačno, mi imamo poluotvorene liste i ako neko se zalaže za otvorene liste, evo i ja sam. Onda bi to značilo da pojedinac, građanin može do broja koji se bira glasati sa svih lista kandidata bilo stranačkih, koalicija ili nezavisnih kandidata, mi možemo unutar jednog političkog subjekta birati i zakruživati do broja koji se glasa. Sadašnji izborni sistem korištenje stranačkih infrastruktura, ja odgovorno tvrdim da se to dešava u svim strankama, odgovorno to tvrdim, i korištenje ovakvih kako su postavljeni birački odbori ustvari proizvode izborni inženjering. Dokaz tome je, to možemo svi provjeriti, u jednom ciklusu je nekoliko stotina članova biračkih odbora kažnjeno. Pa se postavljalo pitanje zašto ne i strožije, zašto se ne ide i sa krivičnom odgovornošću? Uglavnom je sudska praksa, dakle nakon odluka Centralne izborne komisije, da se ti ljudi kažnjavaju minimalnom novčanom kaznom. Sve dotle dok budemo imali ovakav izborni sistem on neće odražavati izbornu volju građana, mi već nekoliko izbornih ciklusa imamo izborne inženjeringe i ukoliko ...
Vrijeme.
podržimo ili nešto ne promijenimo imaćemo istu stvar. Ako mogu zamoliti vas još kolege oko 30%, oko procenta bilo je, mogu li govoriti samo kratko, molim vas?
To ovisi od drugih zastupnika.
Evo molim kolegice i kolege. 30% daje, jeste, onaj, kažu, ok, mi smo predložili da je za kretanje na listi da se podigne procenat za 30%, dok je na općinskom vijeću smo rekli da je to 15%. Na bazi analize koju smo dobili iz CIK-a, dakle trvrdim na osnovu toga što sam vidio, ogroman broj kantonalnih, entitetskih i državnih poslanika ostvari rezultat od 30% važećih glasova svoje stranke u toj izbornoj jedinici. Tako da tvrdnja da je taj procenat ustvari faktički zatvaranje lista nije tačno. Ne govorim ovo da bi se meni vjerovalo, nego pozivam sve poslanike i zaintereosvane neka uzmu analizu od CIK-a i vide, ali je tačno nešto drugo, da sa 30% se smanjuje mogućnost izbornog inženjeringa, dakle otežava se taj inženjering i zato smo to predložili. Ako mi hoćemo da i dalje imamo izborni inženjering i idalje stanje kakvo jesmo imali do sad sa važećim Zakonom, mene što se lično tiče nije nikakav problem vratimo procenat za kretanje unutar liste na 5% i imaćemo stanje kakvo smo imali. Hvala.
Hvala lijepa. Ja se ispričavam samo što ću prokomentirati kolegi Rančiću, da ne repliciram, nemojte nas nazivati slabijim spolom, to ne znači što žena nema negdje da su muškarci jači spol u smislu ravnopravnosti. Damir Arnaut, rasprava. 68
Zahvaljujem predsjedavajuća. Mislim da je ovo, nisam prisustvovao svim dijelovima ove rasprave, ali imam osjećaj da ću biti među rijetkima koji će potencirati ovdje pozitivne neke pomake koje su napravljene, mada ja mislim, da budem apsolutno jasan, za godinu dana zaista nedovoljno. Ali ono što mislim da je ključna i činjenica da se mi suočavamo sa raspisivanjem izbora od strane Centralne izborne komisije i bilo šta što mi usvojimo nakon toga jednostavno ne može, može biti usvojeno, ali ne može biti primijenjeno za potrebe Lokalnih izbora 2016. godine. A ovdje postoje neka relativno dobra rješenja, neka, neki napredci i mislim da je to nešto što ne smijemo ignorisati, odnosno barem ne bi trebali ignorisati i trebamo uložiti sve moguće napore da izmjene i dopune Izbornog zakona budu u konačnici usvojene i to da budu usvojene i stupe na snagu prije raspisivanja izbora kako bi se one mogle primijeniti za potrebe Lokalnih izbora 2016. godine. Jer i sad opet da budem jasan, mislim da je ova Interresorna radna grupa uradila strahovito malo uzimajući u obzir da su radili godinu dana. Ali sve to može imati neku svrhu ako mi usvojimo barem nešto od ovoga što su oni predložili, a ukolko ne usvojimo ništa zato što ili to usvojimo nakon što Centralna izborna komisija raspiše izbore, to više neće imati svrhu, jer će tek dobiti svrhu za dvije godine, a do tad ćemo valjda imati rješenje i za Mostar i za Sejdić–Finci itd. Tako da mislim da se zaista trebamo vratiti na tu osnovnu ideju, a to je da bar nešto od ovoga usvojimo i to na način da ima smisla da aplicira, odnosno da se primjenjuje na Lokalne izbore 2016. godine. E sad ovako, ključno pitanje je i meni je drago, gospodin Magazinović ga je ranije otvorio, ja sam ga takođe namjeravao otvoriti je – Kako će se ovo uraditi kada je u pitanju procedura, hoće li biti redovna procedura ili će biti hitna procedura? Za sad imamo naznake da će biti redovan procedura, međutim ono što svi mi ponekad zaboravimo da postoji i redovna procedura, a postoji i redovnija procedura, a to govorim naravno o članu 112. Poslovnika i ja imam osjećaj da su namjere da mi sad idemo u pravcu, s obzirom da je na kalendaru barem ostala još jedna sjednica, da mi idemo u pravcu da se ovo uradi u skladu sa članom 112., to je formalno redovna procedura, međutim sve se uradi na jednoj sjednici, je li tako i maltene su amandmani onemogućeni. Članovi Kolegija se smješkaju, klimaju glavom, tako da sam očito pogodio u srjedu. E, sad se opet postavlja pitanje, znači ako to uradimo amandmani zaista nemaju svrhu i neće većina amandmana biti usvojena i nećemo popraviti neke stvari. Ima ovo što je gospodin Novaković maloprije rekao, da nam nije potrebno da se zaključkom definiše da se uradi prečišćeni tekst. Apsolutno tačno, te stvari su se, počele su barem, i to je jako pozitivna praksa u Bosni i Hercegovini, počele su se stavljati prelazne i završne odredbe da se obavežu dvije ustavnopravne komisije i da sačine prečišćeni tekst i to je nešto što se nije našlo u ovom Prijedlogu zakona, a trebalo bi i zato su nam potrebni amandmani. Amandmani su nam, on je već ušao u proceduru, ovo će vam se naći u proceduri na idućoj sjednici, to je, to je sada ono što se dešava. A amandmani su vam takođe potrebni i radi spolne zastupljenosti, itd., itd. E sad, sad se vraćam na ono što je ključ ovdje, da ne bi to radili tako na prečac u skladu sa članom 112. zašto ne primjenimo najbolju praksu iz regije? Sabor Republike Hrvatske je u prošlom mjesecu zasjedao 02, 03, 04, 09, 10, 11, 15, 16, 17, 18. i 21. marta, ukupno 11 dana. U februaru, da ne čitam sad konkretne datume, ali oni su ovdje, ukupno 12 dana. Šta nas spriječava da zasjedamo tri dana, ljudi moji? Mislim, nekako je postalo nenormalno da zasjedamo više od dva dana u mjesecu, čak postaje praksa da zasjedamo jedan dan u mjesecu. Zašto Kolegij ne sazove još dva zasjedanja u ovom mjesecu i da se stavi – Da Zakon stupa na snagu dan nakon objavljivanja u „Službenom glasniku“. I mi sve ovo možemo uraditi bez pozivanja na član 112. u 69 skladu sa Poslovnikom, u skladu sa najboljom praksom u regiji, nemojte da vam čitam i Republiku Srbiju, bar evo da se poredimo sa zemljom EU. Šta nama fali da zasjedamo tri dana kad oni mogu zasjedati redovno 11 i 12 dana, itd.? Dakle, to je poenta i zaista ova amandmanska faza je neophodna, mislim da vladajuća većina treba zaista ozbiljno shvatiti ovo pitanje, da ovo uradimo kako treba, a ne na prečac i ja zaista sugerišem da Kolegi ovo ozbiljno razmotri i da se umjesto pozivanja na član 112., što eto pogodio sam, bio je plan da mi samo zakažemo još jedan dan zasjedanja i da ovo uradimo kako treba. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Aleksandra Pandurević ispravak krivog navoda, ali prije toga samo jedna opaska na ovo, pošto smi mi kao članovi Kolegija bili u posjeti Hrvatskom saboru i samo da vam kažemo, oni zasjedaju stalno, imaju tzv. godišnje, znači proljetno i jesenje zasjedanje i nemaju kvoruma na zasjedanju, može biti tri zastupnika, može biti dva, ali Sabor traje, jedino imaju obvezu kad su na glasanju da dođu i to naravno poslovnički uz taj dio. I evo, mi kao Kolegij želimo vam reći da smo razmatrali takvu jednu inicijativu i da ćemo predložiti i mi zasjedanje što se mene tiče osobno može biti i svaki dan ako budemo imali materijala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ja sam samo htjela reći uvaženom kolegi Arnautu da ne moramo ići daleko u region, jeste moja stranka opoziciona u Narodnoj skupštini, ali ja ću muv evo reći i da Narodna skupština Republike Srpske svaki mjesec zasjeda po 10 dana. Hvala.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih, Damir Arnaut ispravak krivog navoda.
Pa, s obzirom da je ovo državni Parlament ja sam nas poredio sa suverenim državama. Zahvaljujem.
Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda.
... moguće je bez obzira na sve ovo imajući u vidu prijedloge zaključaka obvezati Interresornu radnu grupu bez obzira na ovaj Zaključak da ih inkorporira u izmjene Zakona i da to imamo apsolutno na vrijeme. Jer nisam ništa novo čuo izuzev ova dva zaključka koja su predložena i koja bi mislim bitno na neki način bila balans ovog što je rasprava i što je odluka Interresorne radne grupe. Evo toliko. 70
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 13., Ad. 13. Izvješće o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provedbu Aneksa VII. Daytonskog mirovnog sporazuma – predlagatelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-433/16, od 05.02.2016. Izvješće je dostavljeno u proceduru 05.02.2016. Kolegij Doma odredio je Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava nadležnim za razmatranje Izvješća. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 15.03.2016. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće, te predlaže Domu njegovo usvajanje sa zaključcima. Zaključci iz Mišljenja nadležnog Povjerenstva glase: 1. Parlamentarna skupština BiH obvezuje Vijeće ministara BiH, odnosno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH da najmanje jednom godišnje Parlamentarnoj skupštini dostavlja izvješće o provedbi Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provedbu Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. 2. Parlamentarna skupština BiH zadužuje Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da zaključenjem sporazuma sa entitetskim vladama i Vladom Brčko Distrikta u BiH kojima će precizirati financiranje Fonda za povratak BiH osigura sredstva predviđena člankom 24. točka c. Zakon o izbjeglicama Bosne i Hercegovine i raseljenim osobama u Bosni i Hercegovini. 3. Parlamentarna skupština BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da izradi i podnese izvješće o donacijama, odnosno o dosadašnjem trošenju donacija namjenjenih u provedbu Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. 4. Parlamentarna skupština BiH zadužuje Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH da sve donatorske projekte stavi pod nadzor uspostavljenih mehanizama koordinacije Bosne i Hercegovine. 5. Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u suradnji sa vladama entiteta usuglasi definitivno rješenje za kolektivne centre. 6. Zadužuje se Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH da izradi izvješće o nerealiziranim sredstvima za povratak i sredstvima čija je realizacija u tjeku. U izvješću treba navesti razloge dosadašnje neiskorištenosti sredstava i mjere koje je Ministarstvo poduzelo za ubrzanje realizacije tih sredstava. Otvaram raspravu. Nikola Lovrinović.
Hvala lijepa. 71 Ovaj, evo doista mi je možda malo i neugodno komentirati, jer ću imati nekih primjedbi na ovo Izvješće, zbog ministrice koja je, čini mi se, najčešće na našim sjednicama, pa se nadam da će razumjeti, nije ona samo danas zbog svog Izvješća, a ja sam siguran da ona možda najčešće ovo prati, ali evo ja neke stvari doista želim reći. Pošto ovo smatram vrlo važnim dokumentom koji analizira jedno prethodno stanje, vrlo važno stanje, vrlo važna pitanja i cijenim i trud i rad i sve koji su uložili, ovaj, gospoda iz Ministarstva da nam doista ovdje iznesu niz podataka, informacija, činjenica koje su pratile ovaj proces. Međutim, ja bih dakle negdje skrenuo nekoliko svojih razmišljanja na točke 7., 8. i 9. od stranica tamo 18-e, 19-e, 20-e, a one se odnose na, ovaj, da bude precizniji, znači zapravo na, od strane 19-e pa nadalje, recimo, na oblast obrazovanja, na oblast, dakle, napada na povratnike i njihovu imovinu i na oblast zapošljavanja po obvezama kad je u pitanju popis '91. godine. Naime cijenim, kažem, opet sve ovo što je rečeno, međutim čini mi se da u ovoj točci 7. koja se odnosi na obrazovanje, dakle Ministarstvo je unatoč činjenici koju je iznijelo na stranici 20. kad govori o radu Konferencije ministara obrazovanja, a koji su iznijeli tamo što su iznijeli, da vam ja sad ne čitam i ne gubim svoje dragocjeno vrijeme. Ovaj, u suprotnosti je onda sve ono ostalo ili puno toga što se u ostalom dijelu teksta nalazi. Naime, čini mi se da je Ministarstvu glavni izvog informacija za sačinjavanje ovog dijela, dakle, informacije bilo Federalno ministarstvo i možda su malo, ovaj, dohvatili se kako bih rekao nešto što su im pisali gospoda iz Republike Srpske, ne znam otkud im tamo iz Zeničko-dobojske županije, jer ih ... navode tamo kao institucije koje su im uputile neke informacije. Naime, ja bi cijelo ovo, cijelo ovo Izvješće volio da je Ministarstvo, recimo, radilo kao što radi Ministarstvo civilnih poslova sa Konferencijom ministara obrazovanja, da to, da kad su ovako važna dokumenta ima Konferenciju ministara koji se bave ljudskim pravima, izbjeglicama, prognanima, a ima ih i u županijama, dakle ne znam da li ima u svim, ali sam siguran da ih ima i da bi na ovo šta imali reći. Naime, kad koriste informacije Federalnog ministarstva, pa govori recimo o udžbenicima iz nacionalne skupine predmeta, pa na jednom mjestu kaže da ne valjaju im tekstovi koji su tamo, mislim da su to paušalne ocjene, a na drugom potencira na potrebi da se isti uvedu jer su zahtjevi s terena drugačiji. Pa sam ja, podsjećam, samo nudio čitav jedan, izmjenu zakona kad je u pitanju nacionalna skupina predmeta, dakle ovo su vrlo po meni površne informacije i ne stoje. S druge strane, dakle, veže se za određene prijedloge koji dolaze iz Federalnog ministarstva, a podsjećam da je to potpuno neustavno ministarstvo i nema ono šta predlagati, niti ima šta donositi, dakle tamo imaju njihovi prijedlozi o nekim situacijama, o nekim stanjima ... segregaciji, diskriminaciji, njihova neke opservacije. Recimo, izostale su ovdje informacije da je bilo čak i tužbi po tom osnovu, ali jedna je pala, a jedna tužba dakle je prošla, da ima negdje diskriminacije, negdje da nema, kad je u pitanju dvije škole pod jednim krovom, pa nazivanje tog fenomenom, to su dakle pitanja. Mi sami ovdje koristimo, dakle, vokabular koji uglavnom koristi Federalno ministarstvo koje nema pravo ništa da predlaže, niti može šta da predlaže, niti ima ovlasti. Pa, recimo, kad bi se, samo se uptali kad oni kažu ovdje da oni financiraju jedan dio nastave u Republici Srpskoj da, ja bih volio znati po kojem zakonu oni to rade, dakle kako izdvajaju taj novac kad nemaju uopće ovlasti ustavne da to rade, ali razumjem zašto to rade. Međutim, unositi sve to u jedan važan dokument koji će ići pred institucije niže razine da to pogledaju, pa da kažu svoje mišljenje, mislim da to treba popraviti. Kada je u pitanju točka 8. u kojoj se govori o zapošljavanju, dakle, povratnika i onda se konstatira, dakle, da to ne ide kako treba po popisu '91. godine, pa ću ja zbog tih stanja i nalaza koji su tamo navedeni i doista jedan dio tih navoda stoji, predložiti određene zaključke. A u točci 9. govori se o napadima na povrtnike i njihovu imovinu, pa se govori da je to najviše bilo po nalazima nevladinoga sektora 2014. i 2015. godine. Ja mislim da to nije u redu tako govoriti, bilo je napada i te kakvih i to u nekim godinama i u nekim prostorima daleko više, pa ću takođe biti 72 slobodan predložiti neke zaključke i pod tim uvjetom ću podržati da ovaka, ovakvo, ovakvu analizu koja će evo po neki zaključcima koje sam čuo ovdje na tragu prijedloga Povjerenstva biti još ojačana sa izvješćivanjem svako malo. Pa da dalje ne gubim vrijeme predložiću samo četiri zaključka, znači: 1. Ministarstvo i Vijeće ministara se zadužuju da u roku od 60 dana sa Konferencijom ministara prosvjete dopune i usuglase tekst Izvješća po točci 7.
Vrijeme.
Sljedeći, samo ću zaključke evo ..., Sljedeći: 2. Zadužuje se Ministarstvo Vijeća ministara da u roku od 60 dana u točci 8. Izvješća istu dopuni potrebnim uporednim tablicama iz kojih se vidi proces provedbe obveza zapošljavanja u državne institucije i tvrtke u odnosu na popis '91. godine. 3. Zadužuje se Ministarstvo Vijeća ministara da u roku od 60 dana u točci 9. Izvješća o napadima na povratnike i imovinu istu dopuni potrebnim uporednim tablicama koje će se odnositi na vrijeme od početka procesa povratka pa do danas. 4. Da se Ministarstvo zadužuje da nakon ispunjenja obveza iz navedenih zaključaka postupi po točci 14. zaključnih razmatranja Izvješća, tamo se govori da će se dostaviti drugim razinama da razmotre ovo. Hvala lijepo.
Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Šta ću, evo moram početi i ja da govorim danas. Ovaj Izvještaj, a vezano za Aneks VII, kada se pročita steknemo dojam da je povratak praktično završen, odnosno da se on provodi bez ikakvih problema i da je to nešto što je, kako kažu, ko po loju. A onda onaj ko ide po ovoj zemlji prođe kroz Posavinu i vidi kao ona lijepa, lijepa od književnika Slobodana Đurasovića sentenca – mjesec plav, a nebo crno, sve prazno i sve šuplje i kuće porušene i imanja zarasla i ljudi nema, to je ono što je realnost. I druga realnost koja je koliko god mi se prišilo ili mi se nalijepilo na leđa da sam pristran i želim aferaštvo, pljačka na račun tih koji su doživjeli groznu sudbinu. Ne govorim ovdje ni o etnosu, ni o religiji, ni o prostoru, govorim o cijeloj Bosni i Hercegovini. Ovdje je postojala istražna komisija koja je predočila papire da je cigla koja je koštala u regularnoj kupnji, lakše mi je govoriti zaokruživaću cifre, marka kalkulisana pod tim, pod formom za povratnike 5 maraka. Da, da, to je istina. Da je onda Federalni parlament, u kojem smo i ja i Vi Džaferoviću bili, imao komisiju za ispitivanje trošenja. Pa kad je sve to utvrdio onda je jednim potezom tadašnjeg predsjednika Federacije ukinuta i rečeno je ovo će dalje nastaviti organi koji su za to zaduženi. Jedan od tih članova te komisije sam bi ja i još uvijek svaki papir imam, papiroman sam, skupljam možda će nekad nekome to zatrebati, možda bi 73 jedan od zaključaka trebao da bude ne ovo suho, kao što je ovdje u 777 miliona, od toga 529, od toga toliko, da se vidi realnost utroška tih 777 miliona i da se vidi način na koji ko, kako i koliko je profitirao, odnosno uništio tu populaciju. I nemojmo mi ovdje da govorimo u ovakvom Izvještaju, ne spočitavam Vama ministrice, Vi ste ovo tek naslijedili, Vi ste tek u ovo ušli i koliko vidim po onom kako pratim šta radite, svim srcem ste ušli u ovo da uradite posao. Milion i nešto se vratilo, nije se vratilo, mi smo u zemlji u kojoj na svim prostorima od ovog gdje mi održavamo ove sjednice, pa do svake tačke ljudi su raseljeni, to se odnosi i na Srbe i na Hrvate i na Bošnjake i na ine, na građane Bosne i Hercegovine što dobrovoljno, što kroz političku presiju, etabliranih koji smatraju onih, kad kažem etablirani mislim vladajući, koji su kroz to ostvarili mehanizme da imaju ruke, da stvaraju potpuno drugu demografsku sliku ove zemlje. I demografska slika je, htjeli mi to ili ne, u cijelosti promijenjena i to treba reći, mi to treba da znamo, to je zbog budućih generacije, da se budućim generacijama ne dešavaju egzodusi. Lijepo je čitati izvještaje, ali Aneks VII je vrlo precizan, e završiću gospođo ..., završiću, i Vi ste bili sa mnom zajedno u Parlamentu Federacije kad je ovo iznošeno i čak ste i ovdje bili u ovom Parlamentu kad je komisija ovdje za ispitivanje namjenskog trošenja radila, bili ste tu, general Halilović je vodio, bili ste. Možda bi bilo dobro, predlažem naravno, da Ministarstvo razmisli, da se napravi realna slika demografske raseljenosti, jer nema, nije normalno da kada dođete u Mostar, kaže mali Kakanj, nije normalno, kad krenete imate naselje i uđete, da, da, kažu – odakle si, iz Kaknja, odakle si, iz Kaknja, kaže mali Kakanj. Kako je moguće, ko im je napravio kuće pored njihovih kuća i onda imate obnovljene kuće, recimo, evo sad ćemo dati primjer Foče, obnovljene kuće, a ljudi su stambeno zbrinuti ...
Minuta je prošla. ZAIM
u Sarajevu i onda te kuće tamo budzašto prodaju, kao što su uradili i na ovdje na Vracama, bud zašto su ljudi prodavali kuće jer su dobili nekakve stanove po Rogatici, Lukavici i više ne znam gdje, uništavaju se generacije zbog toga. Hvala.
Hvala. Ne vidim više prijavaljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 14., Ad. 14. Izvješće o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2015. godinu, broj: 05/7- 50-13-568/16, od 16.02.2016. Izvješće je dostavljeno u proceduru 16.02.2016. Kolegij Doma odredio je Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava nadležnim za razmatranje Izvješća. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje 15.03.2016. Povjerenstvo je jednoglasno podržalo Izvješće, te predlaže Domu njegovo usvajanje. 74 Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na točku 15., Ad. 15. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2015. godinu, broj: 05/1-50-19- 629/16, od 22.02.2016., i Plan rada Neovisnog odbora za 2016. godinu, broj: 05/1-50-19- 630/16, od 22.02.2016.
Jako kratko ću, gospođo predsjedavajuća. Obzrom da imamo Agenciju za poštanski saobraćaj i ona je ujedno nadležna za odobravanje emisije vrijednosnih papira, a to su marke, ona djeluje ne kao Agencija koja će raditi kao Agencija koja koordinira rad tri poštanska sustava ili tri poštanska sistema, nego djeluje isključivo na nacionalnoj osnovi. Pa onda ako neko kaže da će staviti glavu jednog književnika na markicu drugi ne glasaju, protiv su, i ne može takva markica da se odštampa. Zar je moguće da smo i u tu sferu zašli kroz etno-nacionalno. ..., to je Agencija, ne morate se vi, pročitajte, imate, na svim medijima to možete da pročitate, ali svim, a to je vrijednosni papir. Posebna priča je, znači oni koji se bave filatelijom uzmu, pa pošto je to tijelo koje je ..., koje koordinira, živo me interesuje kako ne reaguje kada na obilježju države, a to je markica poštanska nema obilježja države. Nađite i jednu državu na svijetu gdje se produkuje vrijednosni papir u obliku marke da nema oznake države. U ovom Izvještaju oni to nisu naveli, za njih je to normalno. I pošto je to za njih normalno a za mene nenormalno, ne da ga neću podržati, negu ćusad sve načine tražiti da se ovi koji rade u toj Agenciji zbog toga sankcionišu. kako je moguće da nemate, još jednom govorim, oni koji se bave filatelijom to znaju, da nema, nema veze je li ga izdala pošta u Republici Srpskoj, Hercegovini ili ova u Sarajevu, obilježje države mora postojati, mora. E, to nije tako. Hvala.
Hvala Vama. Predrag Kožul, rasprava. Izvolite.
Skoro da je moja rasprava, na neki način, replika kolegi Backoviću. Ja u Izvješću čitam da je Vijeću Agencije dostavljeno 38 zahtjeva za 85 idejnih rješenja poštanskim maraka, od čega je Vijeće dalo suglasnost na 37 zahtjeva i 82 idejna rješenja. Pa gdje je taj nesporazum(?) o kojem priča kolega Backović. Ljudi prihvaćaju ovo. Dalje, i bez obzira na ovaj dio koji je kolega Backović iznio ja sam se, osjećam dužan javiti i po ovoj temi, obično ova izvješća olako preskačemo, potrošimo se na ono što mi mislimo da je važno i na one beskonačne rasprave. Ovdje imamo Izvješće finansijsko jedne Agancije koje u u odnosu na 2014. godinu potrošilo 90% novca, dakle smanjilo je 10% troškove. U odnosu na planirani proračun za 2015. potrošilo je 76% novca, čini mi se. Dakle, poslovalo je racionalno, ekonomično, našlo je prostor za uštede, u jednoj oblasti gdje ja kao građanin laik rekao bih od koje nas ne boli glava. Poštanske usluge i pošte u ovoj zemlji funkcioniraju, ljudi rade i primaju plaće, a to je jedan segment javnih poduzeća od koje sam ja realno očekivao i da prvi dođe u probleme u ovoj zemlji, da prvog uništi privatna konkurencija, da prvi ima probleme, da posebno u vremenu nakon odvajanja od telekomunikacija. Zato ja se zdušno pridružujem mišljenju Komisije da ovo Izvješće trebamo prihvatiti, a ljudima koji vode ovu Agenciju čestitati na ekonomičnosti, racionalnosti i drobrom vođenju svoje Agencije. Hvala.
Hvala. 76 Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 18., Ad. 18. Zastupnička inicijativa Senada Šepića, broj: 01-50-1-1574/15, od 10.12.2015. Kolegij Doma odredio je Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava nadležnim za razmatranje ove Inicijative. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o Inicijativi 15.02.2016. Povjerenstvo je jednoglasno prihvatilo Inicijativu i proslijedilo je u daljnju proceduru. Incijativa je razmatrana na 25. sjednici Doma. Predlagatelj je tijekom rasprave modificirao Inicijativu, tako da sada glasi: Predlažem da u dnevni red sljedeće sjednice uvrstite točku pod nazivom – Osnivanje parlamentarne skupine za promicanje osiguranja, prava na slobodu vjere i uvjerenja u skladu sa člankom 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima i člankom 9. Evropske konvencije o ljudskim pravima. Na 25. sjednici usvojen je zaključak kojim se odgađa izjašnje o Inicijativi dok ne budu dostavljene dodatne informacije i prijedlozi izneseni u raspravi. Predlagatelj je 07.03.2016. godstavio dodatne informacije i analize o ovoj temi. Otvaram raspravu. Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Pa vrlo kratko, samo da podsjetim iako ste Vi većinu neke procedure kazali. Dakle, ovo je Inicijativa još iz decembra. Imali smo kvalitetnu raspravu u decembru kada smo govorili o ovome. Znate da se na neki način, bila su neka pitanja za koja sam i ja preuzeo na sebe odgovornost što vam nisam u pismenoj formi prije toga dostavio puno više informacija i obrazloženja. Dakle, u međuvremenu ste svi to dobili i ja vjerujem da na one materijale koje ste dobili sad imate puno, svi zajedno imamo puno jasniju sliku o tome šta bi zapravo jedna takva parlamentarna grupa mogla raditi. Podržavam takođe i one inicijative, odnosno rasprave koje su, kad smo vodili ovu diskusiju, se otvarale, da se na takav način sveukupno otvara mogućnost jednog boljeg, većeg angažmana ovoga Parlamenta, pa da se prave neformalne grupe za razna pitanja. Ako ovo će biti, na neki način, ta preteča jednog takvog novog, funkcionalnijeg, boljeg, otvorenijeg djelovanja i ove Parlamentarne skupštine ja mislim da smo i s te strane svi zajedno na dobitku. Zato vas ja, evo s obzirom da neću poslije imati vjerovatno mogućnost, još jedanput pozivam da podržite ovu inicijativu i da ona danas dobije podršku ove Parlamentarne skupštine, a ja ću svakako biti neko ko će podržavati ovaj rad i u nekim drugim resorima, odnosno u nekim drugim pitanjima koja bi se na isti ovakav način mogla tretirati u Parlamentarnoj skupštini BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 19., 77 Ad. 19. Zastupnička inicijativa Denisa Bećirovića, broj: 01-50-1-555/16, od 16.02.2016. Kolegij Doma odredio je Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije nadležnim za razmatranje ove Inicijative. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o Inicijativi 01.04.2016. Povjerenstvo nije podržalo Inicijativu. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 20., Ad. 20. Zastupnička inicijativa Denisa Bećirovića, broj: 01-50-1-556/16, od 16.02.2016.
Gospođo predsjedavajuća, cijenjeni kolege i kolegice, članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti. Ja mislim da se radi o Inicijativi vrijednoj pažnje, ali da bi ona uistinu dobila svoju realizaciju ja mislim da ovu Inicijativu treba proslijediti Savjetu ministara na mišljenje, time da se ne ... Savjet ministara ... odluke vezano za ... i za izbor onih koji su najzaslužniji da im se mjesto nađe kao javni spomenik za dobro koje su učinili tokom proteklog rata. Tako da mislim da u tom smislu Inicijativu treba podržati ali ostaviti slobodu Vijeću ministara, jer ako se pojavi niz ovakvih inicijativa, neko kaže da bude pred Parlamentom, neko da kaže da bude pred zgradom Savjeta ministara, visokom zgradom. Ja mislim da tu oblast treba urediti, ako treba i zakonski urediti, da se ne bi pravila anarhija i od dobre ideje napravilo nešto što možda niko ne očekuje. Dakle, podržavam Inicijativu ali da se Vijeću ministara ne vežu ruke u lokacijskom smislu. Evo to je moja sugestija. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 21., 78 Ad. 21. Izvješće povjerenstva Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić, povodom rasprave o dopisu Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01-50-1-15-26/16, veza: 01-16-1- 227/16, od 22.03.2016. Kolegij Doma nije postigao suglasnost o navedenom prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić. Rasprava je zaključena. Izjasnit ćemo se naknadno, znači u drugom krugu glasanja. Prelazimo na točku 22., Ad. 22. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o štrajku zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-24/15, od 10.12.2015.)
Rančić.
To ćemo kasnije ... [[zajednička diskusija]] Evo, prijedlog Predrag Kožul. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Pojedinačno. Trebamo li vam čitati? [[zajednička diskusija]] Nisam vas čula. ____________(?) Treba.
/nije uključen mikrofon/
Moja je samo obveza da ja to dam, je li odustajete?
Povlačim taj zaključak.
Povlačite. Zahvaljujem. Povučen je prijedlog 4. zaključka. Prelazimo, znači na točku 14. – Izvješće o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2015. godinu. Glasujemo o Izvješću o radu Vijeća nacionalnih manjina. Od ukupno 41 nazočni – za 33, nema protiv, suzdržanih 8. Federacija BiH 26 za, nema protiv 2 suzdržana, Republika Srpska 7 za, nema protiv, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2015. godinu. Idemo na točku 15. – Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2015. godinu i Plan rada Neovisnog odbora za 2016. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća i primanju k znanju Plana rada. Prvo glasamo o Izvješću. 86 Od ukupno 41 nazočni – za 13, protiv 28, suzdržanih 8. Federacija BiH 5 za, 23 protiv, nema suzdržanih, Republika Srpska 8 za, 5 protiv, nema suzdržanih. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture BiH za 2015. godinu. Sada glasujemo o primanju k znanju Plana rada za 2016. godinu. Od ukupno 41 nazočni – za 16, protiv 18, suzdržanih 7. Federacija BiH 8 za, 13 protiv, 7 suzdržanih, Republika Srpska 8 za, 5 protiv, nema suzdržanih. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo primili k znaju Plana rada Neovisnog odbora za 2016. godinu. Prelazimo na točku 16. – Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 41 nazočni – za 28, protiv 6, suzdržanih 7. Federacija BiH 21 za, 6 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 7 za, nema protiv, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Idemo na točku 17. – Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2015. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 41 nazočni – za 30, protiv 9, suzdržana 2. Federacija BiH 18 za, 9 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 12 za, nema protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2015. godinu. Idemo nas točku 18. – Zastupnička inicijativa Senada Šepića od 10.12.2015.. Glasujemo o usvajanju Inicijative. Od ukupno 41 nazočni – za 23, protiv 12, suzdržanih 6. Federacija BiH 23 za, nema protiv, 5 suzdržanih, Republika Srpska nema za, 12 protiv, 1 suzdržan. Uz opću većinu, ne postoji entitetska većina Republika Srpska. Hoćemo li odmah u drugi krug? Idemo na drugi krug glasanja. Od ukupno 41 nazočni – za 24, protiv 12, suzdržanih 5. Federacija BiH 24 za, nema protiv, 4 suzdržana, Republika Srpska nema za, 12 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina ali postoji 2/3 protiv iz Republike Srpske. Nije usvojena Inicijativa. Prelazimo na točku 19. – Zastupnička inicijativa Denisa Bećirovića od 16.02.2016. Glasujemo o usvajanju Inicijative. Od ukupno 41 nazočni – za 13, protiv 22, suzdržanih 6. Federacija BiH 13 za, 9 protiv, 6 suzdržanih, Republika Srpska nema za, 13 protiv, nema suzdržanih. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili Inicijativu Denisa Bećirovića. 87 Točka 20. – Zastupnička inicijativa Denisa Bećirovića od 16.02.16. Glasujemo o usvajanju Inicijative. Od ukupno 41 nazočni – za 23, protiv 12, suzdržanih 6. Federacija BiH 23 za, nema protiv, 5 suzdržanih, Republika Srpska nema za, 12 protiv, 1 suzdržan. Uz opću većinu konstatiram da nema entitetske većine Republika Srpska. Hoćemo li odmah na drugi krug? Idemo na drugi krug glasanja. Od ukupno 41 nazočni – za 23, protiv 12, suzdržanih 6. Federacija BiH 23 za, nema protiv, 5 suzdržanih, Republika Srpska nema za, 12 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina ali postoji 2/3 iz Republike Srpske. Konstatiram da Inicijativa Denisa Bećirovića nije usvojena u drugom krugu. Prelazimo na točku 21. – Izvješće povjerenstva Kolegija Zastupničkog doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić, povodom rasprave o dopisu Ureda za reviziju institucija BiH. Podsjećam vas da glasujemo u drugom krugu o prijedlogu zaključka Dušanke Majkić. Od ukupno 41 nazočni. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovite nam glasanje. Od ukupno 41 nazočni – za 14, protiv 12, suzdržanih 15. Federacija BiH 11 za, 10 protiv, 7 suzdržanih, Republika. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]