Otvaram 15. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, poštovane koleginice i kolege delegati, prisutni predstavnici Vijeća ministara i međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas sve pozdravljam. Konstatujem da je na današnjoj sjednici prisutno svih 15 delegata Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Mislim, prije nego što bih predložio dnevni red, ja bih vas pozvao sve da učenjem Fatihe, minutom šutnje ili na drugi način odamo počast preminulom, ranijem bivšem predsjedniku Doma naroda ove skupštine, gospodinu Avdi Čampari. Nek mu je vječni rahmet i slava. Za 15. sjednicu predlažem sljedeći, izmijenjeni
Da li sam zadovoljna odgovorom? Pokušavam da utvrdim, ustvari, šta je pisac htio da kaže. Izuzev što je podržao moj stav da ustanovljenje jedinstvene evidencije imenovani, odnosno, postavljeni rukovodilac institucija BiH treba podržati, ja nemam nijedan drugi argument koji govori u prilog da će to zaista biti urađeno. Dakle, ja ću primiti ovo k znanju, ali ću i dalje insistirati ... da ova obaveza ne bude samo obaveza onih koji vode institucije u BiH, s obzirom da znamo koliko u posljednje vrijeme imamo sve više tehničkih mandata i sve više mandata koji su istekli i da niko o tome ne brine, jer to se vidi da ćemo uskoro imati polovinu institucija u BiH koje će raditi u tehničkom mandatu. Mene raduje podrška Savjeta ministara koji 3 kaže da treba podržati ovakvu inicijativu, ali ne vidim nijednog trenutka da se bilo šta konkretno učinilo da će to tako nešto biti i urađeno. Tako da je moje zadovoljstvo ovdje uslovno.
Dobro, eto imamo uslovno zadovoljstvo odgovorom na pitanje. Nadamo se da će ovo uslovno biti sprovedeno eto na neki način, da neće biti više potrebno da bude uslovno. Ima li novih delegatskih pitanja? Evo Slobodan Šaraba.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, moje delegatsko pitanje glasi, na početku ću dati jedan kraći uvod. Republika Hrvatska je počev od 1. novembra '93. godine iz sistema hidroelektrana na Trebišnjici bez ičije saglasnosti i kršeći ranije postignuti dogovor počela da preuzima, i danas preuzima, više električne energije nego što joj pripada po sporazumu zaključenom 1965. godine između tadašnjih vlada BiH i Hrvatske. Sporazum su potpisali tadašnji predsjednici vlada Rudi Kolak i Mika Špiljak. A omjer u raspodjeli električne energije bio je tada i sve do '93., dakle nekih punih 30 godina, 78:22 u korist BiH. Hidroelektrane na Trebišnjici su ... o ovom ogromnom problemu za energetski sektor – trenutni dug je, da kažem, preko 150 miliona maraka prema Elektroprivredi RS i BiH – obavijestile sve nadležne institucije u BiH i međunarodnu zajednicu. S obzirom na međunarodni aspekt ovoga problema, tražeći da ovo pitanje konačno bude stavljeno na dnevni red Međudržavnog vijeća BiH i Hrvatske, moje pitanje glasi: Šta namjerava da preduzme Savjet ministara da riješi ovo krupno i složeno pitanje i kada će pokrenuti aktivnosti u tom pravcu, s obzirom na ogromne štetne posljedice koje su svakog dana sve veće. Hvala vam.
Dobro, hvala lijepo. Delegat Ilija Filipović.
Ja bih jedno pitanje Vijeću ministara. S obzirom da je Vlada Federacije BiH prometne prioritete izgradnje dionica autoceste na Koridoru Vc, koje prolaze kroz Federaciju BiH, odlučila utvrđivati svojim pojedinačnim odlukama i definirati opći interes za svaku dionicu, i to čini tako da odlukama definira samo pojedine prioritetne dionice autoceste na Koridoru Vc, ja pitam: 1. Zašto se tako čini i jesu li takve selektivne odluke Vlade Federacije BiH razultat dogovora s Vijećem ministara ili nekom drugom mjerodavnom institucijom i kojom? 4 2. Hoće li Vijeće ministara poduzeti bilo kakve mjere i kada, u cilju sprečavanja namjernog odugovlačenja i očiglednog pokušaja zaustavljanja provedbe i izgradnje ...Koridora Vc od strane Vlade Federacije na dionicama sa sjeverne granice kroz Posavinu i s južne strane kroz Hercegovinu, kako je to odlučeno za druge dionice unutar Federacije BiH. Uvjeren sam da na taj način Vlada Federacije BiH ne samo da ugrožava izgradnju onih dionica koje nisu obuhvaćene takvim selektivnim odlukama Vlade Federacije BiH nego dovodi u pitanje izgradnju čitave trase na Koridoru Vc po dinamici izgradnje koja je utvrđena Fisibility studijom autoceste na Koridoru Vc koju je izradilo Ministarstvo komunikacija i prometa BiH. I molio bih odgovor u pisanom obliku. Hvala lijepa.
Hvala lijepo zamjeniku predsjedatelja. Sada ... dajem riječ delegatu Zoranu Koprivici.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane kolege i ostali prisutni, ja imam jedno pitanje za Savjet ministara. Prije godinu dana, razmatrajući Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za 2006. godinu, jedan od zaključaka i zahtjeva Ustavnopravne komisije Doma naroda po pitanja zaštite imovine BiH u inostranstvu je bio: da se zadužuje Savjet ministara da hitno oformi komisiju koja bi izvršila popis imovine u inostranstvu, te o tome sačini odgovarajući registar, obavijesti sve nadležne organe i institucije o stanju koje je zateklo i problemima radi preduzimanja odgovarajućih mjera po pitanju čuvanja i zaštite navedene imovine. Evidentno je da u javnosti o tome nema nikakvih povratnih informacija: Šta je konkretno preduzeto i da li je uopšte formirana komisija i koji su rezultati njenog rada ukoliko jeste? Da li je Pravobranilaštvu BiH dostavljen registar imovine BiH u inostranstvu radi daljeg postupanja. Hvala vam.
Dobro, hvala lijepo. Zatim Adem Ibrahimpašić, delegat.
Pa ja nisam pismeno postavio, jer sam to pitanje ... postavio prije, dva ili tri puta. Opet pitam, je li to tako teško pitanje: Kad će izmjena Zakona o Carinskoj tarifi najzad doći u ovaj parlament? Podsjećam, evo sad je već pet mjeseci kako su i zakoni i amandmani otišli na očitovanje od Uprave za indirektno oporezivanje. Mi trpimo strašnu štetu – govorim o privredi – što se taj 5 zakon ne mijenja. Ja li to tako teško kazati: ići će, neće, nema ništa od tog?! Ja još jednom molim da se to odgovori.
Dobro, hvala lijepo. Delegat gospođa Dušanka Majkić.
Moje je pitanje upućeno Savjetu ministara. Podsjećam da sam na 10. sjednici Doma naroda, 4.12., postavila sljedeće delegatsko pitanje, na koje dosad nisam dobila odgovor: Molim Savjet ministara da mi odgovori šta je do sada urađeno sa pronalaženjem adekvatnog rješenja pravnog statusa „Službenog lista BiH“? S obzirom da je u međuvremenu prošlo četiri mjeseca, prinuđena sam ovo pitanje obnoviti. Ujedno na tu temu postavljam i nova dva pitanja. ... prvo pitenje je: 1. Dokle se došlo sa izradom zakona o „Službenom listu“ koji je trebala da uradi stručna komisija koju je formiralo Ministarstvo pravde. I pod dva: 2. Ako je Savjet ministara još 2004. godine donio Odluku o privremenom preuzimanju osnivačkih prava „Službenog lista“, zašto na osnovu te odluke nije raspisan konkurs za izbor članova Upravnog odbora? Podsjećam vas da, od tri vanjska člana Upravnog odbora, jedan je penzioner. On je predsjednik Upravnog odbora još od 2005. godine, koga je imenovao Savjet ministara, a preostala dva su članovi Upravnog odbora u „Službenom glasniku“ već sedam godina. Od njih dvojice, jedan je u direktnom sukobu interesa, jer je pored člana Upravnog odbora u „Službenom listu“ obavlja i funkciju sekretara Vlade Federacije BiH. Odgovor, mislim, pisanim putem. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li? Ivanić.
Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara budući da je prilikom rasprave o Nacrtu zakona o izmjenama PDV-a Savjet ministara jasno rekao da će do 15. februara izići sa svojim konceptom rješavanja problema koji su bili ...uslovljeni, koji su bili uslovljeni velikim povećanjem cijena, pri čemu se razgovaralo i o mogućem uvođenju dvije stope. Takvih, čak, 6 naznaka je bilo i od direktora Poreske uprave. 15. februar je davno prošao i moje pitanje upućeno Savjetu ministara je: Kada misli izvršiti obavezu koju je samo preuzelo? Znači, da predloži rješenje ili eventualno izmjenu Zakona o PDV-u.
Dobro, hvala lijepo. Evo imam i ja jedno usmeno pitanje, obzirom da su i dvojica dopredsjedavajućih postavili pitanje, pa evo dajem sebi riječ, da kažem tako. Vjerovatno ste svi primijetili na ulazu u BiH, na granici BiH, da nema ono što je uobičajno u drugim državama „Dobro došli“, ne znam ti, u Hrvatsku, u neku drugu zemlju. U nas ima „Dobro došli u Republiku Srpsku!“, tamo u Neumu ima „Dobro došli u Hercegovačko- neretvanski kanton!“, a nema „Dobro došli u BiH!“. Ne smeta, neka stoje i te druge oznake kako se ulazi ... u teritoriju BiH. Ja postavljam pitanje Vijeću ministara, ne znam je li to, možda je to konkretno Ministarstvo sigurnosti ili pak DGS: Zbog čega se ne postave te oznake, jer je to praksa kod drugih zemalja? „Dobro došli u BiH!“ svi oni koji ulaze u BiH!
Šta je tu pitanje?
Zašto ne postave oznake?
/nije uključen mikrofon/
Jeste. Ima li još kakvih pitanja? Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Hvala lijepa, gospodine predsjedatelju. Lijepo Vas pozdravljam, Vas i supredsjedatelje kao uvažene kolege i sve goste koji su nazočni ovom današnjem zasjedanju našeg doma. ... moje pitanje se odnosi na zaštitu nacionalnih spomenika u BiH. Na nacionalne spomenike ... se primjenjuju mjere zaštite i rehabilitacije utvrđene Zakonom o provedbi odluke Povjerenstva za zaštitu nacionalnih spomenika. Povjerenstvo koje je uspostavljeno prema Aneksu VIII Općeg okvirnog sporazuma. Ovo povjerenstvo je još u srpnju 2003. godine donijelo Odluku o proglašavanju nacionalnog spomenika, odnosno spomenika za važnost za BiH i njenu prošlost: Arheološkog područja Mile gdje se nalazi Krunidbena i grobna crkva bosanskih kraljeva u Općini Visoko. Tom odlukom ovo povjerenstvo je naložilo Vladi Federacije i općinskoj strukturi vlasti u Visokom da se premjesti lokalna prometnica na trasi ... koja ide kroz 7 sredinu ovog lokaliteta, da se dislociraju neki objekti koji su u blizini, da se zabrani dalje građenje u precizirano određenoj zoni i zabrana odlaganja svih vrsta otpada. Moje pitanje je upućeno i povjerenstvu i Vladi Federacije i Općini Visoko: Što se do danas uradilo na zaštiti ovako važnog povijesnog arheološkog lokaliteta za našu prošlost? Ja sam rekao, a mislim da često čujemo takvu rečenicu: Ko ne vodi računa o svojoj prošlosti, nije mu dobra budućnost. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Ne javlja. Konstatujem da smo ovu tačku dnevnog reda završili. Samo da napomenem da zbog službenog puta sjednicu Doma naroda će morati napustiti ...Branko Zrno i Alma Čolo. Oni su to već učinili, ... kao što vidite. Druga tačka dnevnog reda ...jeste: Ad. 2. Usvajanje Zapisnika 14. sjednice Doma naroda Da li se neko javlja za riječ? Ako se ne javlja, možemo li usvojiti Zapisnik? Ko je „za“? Pripremite se za glasanje. Možete glasati. Konstatujem da je „za“ glasalo 13, „protiv“ i „suzdržanih“ nije bilo. Jednoglasno su usvojeni izvodi iz Zapisnika sa 14. sjednice Doma naroda. Prelazimo na treću tačku dnevnoga reda: Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara
Dakle, evo konačno će BiH dobiti uskoro zakon. Jeste okvirni, ali Zakon o zaštiti i za spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća. Šta se ustvari uređuje ovim zakonom? Dakle, sistem zaštite i spašavanja ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u entitetima i Brčko Distriktu uređuje se entitetskim zakonima i zakonom koji je važeći za Brčko Distrikt. U skladu s tim, entiteti zadržavaju svoje nadležnosti operativne prirode, a država, odnosno državne institucije, Savjet ministara, Ministarstvo bezbjednosti i kao poseban organ Koordinaciono tijelo BiH za zaštitu i spašavanje ... državi prvenstveno koordiniraju, koordinacionu ulogu u smislu ...prvenstveno onih dijelova koje treba koordinirati između entiteta i nadležnih institucija na državnom nivou. Podršku ovom zakonu vidjeli smo da su dali svi njegovi akteri koji su učestvovali u samoj izradi, i to su i NATO i UNDP, OHR, Delagacija 9 Evropske komisije i znači svi su podržali ovaj zakon. Ali posebno je važno istaći da ... ovim zakonom da nisu povrijeđeni ni preuzete ustavne nadležnosti entiteta i da je Prijedlog zakona usaglašen sa predstavnicima entiteta. U skladu s tim, Klug delegata srpskog naroda će podržati principe ovog zakona. Hvala.
Da li se još ko javlja za riječ? Ako ne javlja, da pristupimo glasanju. Pripremite se za glasanje. Jesu li svi glasali? Neko nije glasao.
Nije, baš neko tu nije. Ja mislim da Vi, gospodine Joviću, niste.
Dobro, konstatujem da je ... i ovaj zakon usvojen jednoglasno, evo ovom provjerom. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda. To je: Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku (prvo čitanje) –predlagač: Vijeće ministara Dobili ste Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku i Mišljenje Komisije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona, predložila zaključak da se održi otvorena javna rasprava. Predstavnički dom je usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju, također su usvojili da se održi javna rasprava. Ovo je prvo čitanje zakona, član 100. Prvo se vodi rasprava o nephodnosti i principima na kojima je zakon zasnovan. Ko se javlja za riječ? Gospođa Majkić. Izvolite.
Evo danas imamo ovdje, kao tačku dnevnog reda, zaista jedan značajan zakon uz izmjene i dopune ovog Zakona o krivičnom postupku. Poznato nam je svima da je Zakon o krivičnom postupku BiH da se primjenjuje od 2003. godine, da je isti nametnuo visoki predstavnik, a kasnije ga je potvrdila Parlamentarna skupština. S obzirom da se radilo o obimnoj reformskoj građi u izmjenama ovog zakonodavstva, utvrđeno je da je mnogo novih rešenja i pravnih institucija, kao razrade i približavanje međunarodnim standardima. S obzirom na uvođenje novih zakonskih rešenja, pojavila se potreba primjene novih odredaba zakona u praksi. Iz tog razloga ... ... Ministarstvo pravde je formiralo 10 tim za praćenje i ocjenu primjene krivičnih zakona u BiH, koje je uradilo ogroman posao u okviru koga su imali prilike da se izjasne mnogi relevantni faktori u BiH. Sveobuhvatne izmjene i dopune koje se predlažu, imaju za cilj poboljšanje ovog zakonskog teksta, usaglašavanje sa standardima evropskih konvencija, te zaštite ljudskih prava i osnovnih sloboda i protokola. Međutim, kompletan utisak o izmjenama i dopunama ovog zakona narušava dopis Ustavnog suda BiH što takođe moramo imati u vidu. Dopisom Ustavnog suda, izražena je zabrinutost u pogledu pojedinih rješenja, koja su obuhvaćena predloženim izmjenama i dopunama, a koja, ... prema njima, će imati posljedice na rad i samu organizaciju Suda kao i povećanje troškova na teret Budžeta BiH. Smatram da se mišljenje Suda BiH ne može zanemariti i da se o tim prijedlozima mora razgovarati, moramo ih imati u vidu. S obzirom da je od strane Predstavničkog doma uz usvajanje principa donesena i Odluka o provođenju javne rasprave o ovom značajnom zakonu, predlažem takođe da usvojimo principe, prihvatimo Odluku o održavanju javne rasprave, a nakon toga kroz amandmansku fazu realizujemo ona rješenja koja se nametnu u toku javne rasprave. Hvala.
Hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Ako se ne javlja, pripremite se za glasanje. Možete glasati. Evo, i ovaj zakon je usvojen jednoglasno: sa 13 glasova „za“, bez „protiv“ i „suzdržanih“. Sada glasamo o zaključku kojeg je predložila Komisija: da se održi javna rasprava. Evo, pripremite se za glasanje. Možete glasati. Dobro, možemo konstatovati da smo dobili 12 glasova „za“, bez „protiv“ i „suzdržanih“. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda: Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima BiH (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Dobili ste Prijedlog zakona kao i Mišljenje Komisije. Komisija nije prihvatila principe predloženog zakona. Dostavljeno je Mišljenje Ustavnopravne komisije iz kojeg proizilazi da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom. U skladu sa članom 101. Poslovnika Doma naroda, Dom se izjašnjava o mišljenju komisije, nakon što dobije obrazloženje podnosioca mišljenja. 11 Napomena: ako Dom prihvati mišljenje komisije, predloženi zakon smatra se odbijenim, ako Dom ne prihvati mišljenje komisije, Dom traži od komisije izradu novog mišljenja, utemeljenog na novim smjernicama koje utvrdi Dom i u roku koji odredi Dom po članu 100. stav (3). Otvaram raspravu. Gospođa Majkić.
S obzirom da nema predsjedavajućeg Komisije, gospođe Čolo, a da sam ja član te komisije, zaista želim da, ustvari, objasnim šta je to rukovodilo Komisiju ili bar njenu većinu da glasa protiv ovog zakona. Dakle, ideja koju je Predstavnički dom pretvorio u prijedlog, koja je kasnije dorađena amandmanima, se svodi na sledeće. Dakle, u zakonu stoji: Osposobljavanje kandidata iz oblasti propisa o bezbjednosti saobraćaja može da obavlja licencirano lice s visokom stručnom spremom saobraćajnog smjera. Komisija Predstavničkog doma je podnijela, dakle, prijedlog za izmjenu i dopunu zakona da se u osposobljavanje kandidata uključe ljudi koji imaju iskustvo u toj oblasti, ali imaju samo srednju stručnu spremu. Onda, intervencijom poslanika na Predstavničkom domu, napravljeni su amandmani, pa je rečeno, e ne može sa srednjom ali može sa višom, i to samo za četiri godine, dok se oni ne osposobe. S obzirom na to kakvo je stanje u saobraćaju, s obzirom na to da je opšti društveni interes da se unaprijedi stanje bezbjednosti saobraćaja, Ministarstvo transporta i komunikacija je putem niza podzakonskih akata proizašlih iz zakona predvidjelo da prva stvar koju treba uraditi je unapređenje rada autoškole. Svima je jasno da je bezbjednost učesnika u saobraćaju i na putevima u BiH nezadovoljavajuća, da je na veoma niskom nivou. Gubici ljudskih života, posebno mladih vozača, starosti od 20-30 godina, veliki broj invalida i ogromna materijalna šteta, zatijevaju da se u ovoj oblasti pristupi sa velikom pažnjom i da se ona što prije uredi, a ne da se postojeća zakonska rješenja, koja se još nisu ni potvrdila u praksi, na brzinu i bez argumenata mijenjaju. Novi Zakon o bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH propisao je kvalitetniju obuku vozača, kroz slušanje obavezne teoretske nastave, što bi omogućilo da se budući vozači adekvatno pripreme i osposobe za učešće u saobraćaju. Obuka kandidata je zahtijevan i odgovoran proces koji treba uvesti, u kojeg treba uvesti kvalitetne novine i dozvoliti rad samo onima koji su dovoljno stručni, edukovani i opremljeni. Napomenuću samo da je Hrvatska poslije uvođenja novog Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima zatvorila 74 autoškole. Veliki uticaj na bezbjednost saobraćaja imaju i vozači koji su kroz obuku u autoškolama samo tehnički osposobljeni za vožnju, a nisu edukovani u pogledu saobraćajne kulture, bezbjednosnih parametara, osnovnih rizika koje nosi učestvovanje u saobraćaju itd. Zato smatram da podizanjem nivoa i kvaliteta obuke dobijamo bolje vozače, pažljivije i kulturnije učesnike u saobraćaju, a time i veću bezbjednost saobraćaja. Poštovane kolege, zaista, pozivam vas da podržite Mišljenje nadležne komisije i ne prihvatite degradiranje Zakona o saobraćaju. Hvala.
Gospodin Ivanić se javio za riječ. 12
Poštovane kolege, ja imam nešto malo drugačije mišljenje od kolegice Majkić, iako je u pitanju predsjednik kluba. Hoću da kažem sljedeće. Mislim da nije dobro da zakon padne na principima, da se ne porazgovara. Šta je suština ovde? Suština je u sljedećem: da je jako puno ljudi sa višom stručnom spremom iz oblasti saobraćaja. Dakle, nisu to srednjoškolski obrazovani ljudi, ostalo bez posla preko noći, i da nisu imali nikakav prelazni period koji je davan čak i državnim službenicima. I dobar dio ljudi je tu ostao bez posla. I zbog toga sam mislio, potpuno mogu razumjeti ove argumente o kojima je posebno delegat Majkić govorila, koji mogu da imaju svoju validnost i koji su utemeljeni, ali mislim da bi trebalo čuti i drugu stranu jednog velikog broja ljudi koji imaju višu stručnu spremu, koji su taj posao godinama radili, mnogo duže nego neki koji imaju visoku, a nisu imali ni dana iskustva u toj oblasti i mislim da je tu preko noći možda napravljen preveliki rez, a da se nije ljudima ostavio određeni prostor. Zato sam ja smatrao da je bilo dobro da se o tome porazgovara u normalnoj proceduri i da se vidi da li zakon može dobiti ili ne podršku. Komisija se opredijelila protiv, ja samo hoću da iskažem, hajde da kažem, svoje nezadovoljstvo što o zakonu nismo imali priliku razgovarati.
Dobro, hvala lijepo. Replika: gospođa Majkić.
U BiH postoji oko 1.700 saobraćajnih inžinjera i postupak sam obuke apsolutno neće biti ugrožen. Drugo, većina ljudi koji su osnivači autoškola su ljudi sa srednjom stručnom spremom. I, dakle, oni su bili u poziciji da različitim lobiranjima traže degradaciju ovog zakona. Treći razlog je: zakon se donosi kao na četiri godine, pa će se neko sjetiti za četiri godine – gdje ćemo mi biti za četiri godine, ko će se sjetiti da je taj zakon donesen za četiri godine – pa poslije ga treba vratiti da to bude ponovo diplomirani inženjer, i to drumskog saobraćaja. Bilo je rečeno u prijedlogu koji je Predstavnički dom poslao: to mogu biti i pravnici i bilo ko, ko se ... Pa, molim vas, evo imam kompletnu svu dokumentaciju ovdje. I na kraju, treće, kao najkompleksnije, dobili smo veoma sadržajno pismo Udruženja inžinjera saobraćaja i komunikacija BiH. Tu su tako argumentovano napisani razlozi zbog kojih ne bi trebalo podržati ovaj zakon i ne treba ga degradirati sad u startu, kad još nije do kraja ni implementiran. Mi znamo da autoškole strašne lobije prave i traže da se taj zakon degradira. Ali, ako ćemo to uraditi na samom startu, šta će biti? ... Izložićemo ovaj zakon u tom najdelikatnijem području, to je ta tačka 8., vozači, i njega ćemo izložiti poziciji da ćemo ... sa svih strana donositi zahtjeve za promjenu, a nismo uspjeli da kažemo. Ja sam bila njegov veliki protivnik i mnogi njegovi članovi u okviru tačke 8. ali sad kad smo ga usvojili, sad kad polako se usvajaju jedan po jedan podzakonski akt, moramo dozvoliti da zakon zaživi, da bismo ga mijenjali, da bismo pokazali kako on ne može raditi. Kažu da neka viša škola saobraćaja iz Doboja, cijele ekipe se spremaju da preuzmu da vode ove poslove. Biće tužno ako ti trčeći saobraćajni inžinjeri budu nosioci aktivnosti na obuci mladih ljudi. 13
Dobro. Ponovo gospodin Ivanić. Odgovor na repliku, šta li?
Prvo, nigdje u zakonu ne piše nikakav pravnik, barem ne ono što ja imam, evo pročitaću član: Osposobljavanje kandidata iz oblasti propisa bezbjednosti saobraćaja može da obavlja licencirano lice koje ima najmanje višu stručnu spremu saobraćajnog smjera.
/nije uključen mikrofon/
Ali, molim vas, Prijedlog zakona o kojem mi razgovaramo – a vi očito dosta ste duboko ušli u tu raspravu ko je šta tamo govorio – ono što je bila moja intervencija: nisam vidio razlog da Komisija to na prvom čitanju obori. Samo zbog toga. A mislio sam da je Dom trebao da o tome porazgovara, da zauzme svoj stav i u principu ja mislim da komisija treba da u prvom čitanju obori zakone koji stvarno su mimo Ustava, a o sadržaju da odlučuju poslanici. To je moja primjedba, a ne toliko ovaj sam zakon. Nego generalno, jedno iskustvo koje smo imali povodom zakona o policiji i povodom ovog zakona, proceduralno smatram da je red da se o svemu ovdje čuje glas svih nas. A treće, koliko znam, tu školu u Doboju imenovale su strukture, ne znam da je iko pokrenuo njeno ukidanje, naše strukture u RS.
Dobro. Gospodin Rudo Vidović se javio za riječ.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedatelju, poštovane kolegice i kolege zastupnici, ja sam također član ovog povjerenstva nadležnog i neki dan, kad smo, rekao bih, obimnije raspravljali o ovom zakonu, pored članova Povjerenstva su bili predstavnici Ministarstva, koji su, rekao bih, svojim dodatnim obrazloženjem kod mene – konkretno za sebe govorim – dakle potpunili promišljenje koje je na kraju rezultiralo glasovanjem. Zapravo, ono što je rukovodilo i Zastupnički dom i Dom naroda u vrijeme kada se donosio ovaj zakon su udruge inžinjera u prometu jednom rečenicom kazale: zapravo, da najveći broj nesreća u BiH koje su po iznosu porazne su zapravo proizvele mlade osobe koje pored loših cesta, dobrih kola, nisu dovoljno educirani u sigurnosti prometa. I nije bez razloga i u okruženju tako definirano da teoretski dio nastave obavljaju ljudi koji su za to visokoobrazovani, ne osporavajući instruktorima obuku praktičnu i neku drugu. U tom smislu očekivati je da i mladi ljudi sa završenim fakultetima druge struke dodatno, od prave struke, da kažem, se educiraju za sigurnost prometa, kako bi porazna statistika saobraćajnih nesreća bila manja. Dakle, to je razlog. 14 Drugi razlog je pokušaj i zahtjev – ja sam uspio doći do zahtjeva Saveza kantonalnih udruženja vozača i instruktora i s nekima sam osobno razgovarao – je da se taj status zadrži, a zapravo, siguran sam neće napraviti rezultat. Niko ne osporava da ti ljudi koji imaju višu spremu u međuvremenu se ne iškoluju i sukladno zakonu da mogu držati dakle teoretski dio nastave o sigurnosti prometa. Prema tome, na ovakav način pokušaj nekakvog prelaznog rješenja, također ni meni nije prihvatljiv, i u ovom smislu, evo ja se dakle pridružujem ponovo evo ovde u Domu, dakle razmišljanju Povjerenstva da u ovom trenutku možemo čuti i drugačija razmišljanja, ali zaista nema smisla da teoretsku nastavu, dakle, teoretsku nastavu o sigurnosti prometa ne obavljaju osobe sa licencom, sa visokom stručnom spremom, i to striktno iz tog prometnog smjera, dakle cestovnog smjera. U tom smislu, naravno, da ću podržati, je li, ovo promišljanje Povjerenstva i mislim da je to u ovom trenutku sigurno ispravna odluka. Hvala lijepo.
Dobro. Adem Ibrahimpašić.
Pa evo, ja sam na Komisiji glasao protiv ovoga. Ne zbog toga ... da bi mirne duše i čiste savjesti mogao glasati za ovo da to budu ljudi sa visokom spremom, ali budući da sam siguran da nije u tom grmu zec, kad pričamo o nesrećama, nego da je u prvom redu o lošim putevima. Mi imamo puteve od Franca Jozefa, kad su kočije išle, pa su sad presvukli asfaltom, dali nam kola po 200 na sat, pri tom dozvolili da uvozimo stara, veoma stara kola i mislim da je u tom grmu zec, a ne u ovom. Zbog toga sam bio protiv, ne zbog toga što bih ja ... najmanje. Dakle, to je dobra formulacija, niko ne brani da to bude i visoka stručna sprema. Dapače, onaj ko o tome vodi računa, neka zaposli toga. Ne mora ovog. Ali da ne tjeramo ljude koji tamo već rade, neka to bude proces. On sam po sebi je proces. I sad će opet biti protiv iz istog razloga što ne mislim da mi zbog te loše obuke, jer nije ovo nikakva visoka tehnologija pa nam sad treba. Da jeste, ja bih rekao neka predaju doktori nauka iz te oblasti i ne bih se ogriješio. Dakle, glasat ću ja za ovo kako piše ovde u ovom zakonu.
Dobro. Da li se još ko javlja za riječ? Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Hvala vam lijepa. Vrlo kratko. Doista treba ovdje naglasiti da se radi o visokokvalificiranom poslu. Zato se i zove škola. I, kako bismo, a razlog jeste uozbiljiti ovu problematiku. Podsjećanja radi, u našoj zemlji za razliku od mnogih zemalja, da bi čovjek vozio brod, trebao je završiti školu za brodarstvo. Zrakoplov: Zrakoplovnu akademiji ili sličnu srodnu školu. Vlak: isto tako željeznički. A samo za voženje vozila: bio je trebao da ide polagati kod policije, odnosno, prije milicije. Sada, suštinska se stvar mijenja. Imamo ljude koji će raditi u školama. Iz tih razloga bih podržao da je to skupni rad gdje može da dođe do 40 polaznika i da inženjer može izložiti kvalitetno tu teoretsku problematiku. A ja mislim da bi popuštanje pred ovakvim prijedlogom dobili ljude koji vrše teoretski dio, oprostite, stručni dio rada sa automobilom, jednostavno 15 knjižili da su obavili i teoretski dio, ukoliko bi to radila ista osoba. Zato je dobro da napravimo distinkciju, odnosno otkon između onoga što je praktično, a što je teoretsko. Nećemo imati problema na terenu sa kvalificiranom radnom snagom, odnosno ljudima koji su inženjeri prometa jer, rekao sam, bit će sigurno mjesta gdje je odobreno za četiri-pet općina polaganje vozačkog ispita i tamo je dovoljno da tu teoretsku nastavu drži jedan čovjek. Mislim da bi bio skloniji ovome da podržimo povjerenstvo kako je ono odlučilo.
Da li se još ko javlja za riječ? Pa vidite, ja bih rekao par riječi. Evo, meni je žao da se ovaj zakon ...zaustavi donošenje ovoga zakona koji je sigurno koristan. A potpuno se slažem s ovim što govori gospođa Majkić i evo Ivo Miro Jović i Rudo Vidović. Ali, ako bi sada ovo zaustavili, izgubit ćemo puno na vremenu da se ponovo takav zakon nađe na dnevnom redu. Zašto ne bi ga usvojili u principu u ovoj prvoj fazi, pa kasnije možemo kroz amandmane mijenjati ovo i stavljati da to bude visoka školska sprema. Dobro. Izvolite, gospođo.
Gospodine Tihiću, ovaj zakon je, postoji, zakon je stupio na snagu. Imamo samo izmjenu jednog člana. I to je suštinsko pitanje. Hoćemo li dozvoliti da se zakon degradira i da prihvatimo prijedlog Predstavničkog doma i da znači ljudi sa višom spremom mogu biti predavači u školama za obuku ili ćemo ostaviti da ovaj zakon bude onakav kakav jeste, to znači da samo inžinjerni, diplomirani inžinjeri mogu da budu predavači? Svo je pitanje u tome. Dakle, hoćemo li degradirati ili ne ovaj zakon?
Dobro, dobro. Hilmo Neimarlija. Izvolite.
Sve vas pozdravljam. Imam potrebu samo da podsjetim da ovaj problem koji smo mi rješavali kao najvažniji problem zakona, kad je zakon pripreman i predsjedavajući Ustavnopravne komisije ovog doma se sigurno sjeća, kolega Filipović, da je, dakle, kod donošenja ovog zakona najozbiljnije pretresan problem stručne spreme. I, doneseno je rješenje, dakle, evo imam potrebu samo da ...ovo dodam. Cijeneći zapravo argumentaciju koju je iznio kolega Ivanić ...da bi u principu komisije nama trebalo da daju svaki zakon da se o njemu očitujemo, osim onih koji su zaista sporni, ustavnopravno, da kažem. Međutim, ovde se radi zapravo o jednoj izmjeni zakona ...koja se tiče problema koji je, ljudi, izraspravljan, izraspravljan, izraspravljan kod donošenja prethodnog zakona, ...tako da evo, bojim se, ... da ćemo malo sami svoju odluku koju smo donijeli, odnosno koju je donijela ova skupština, donoseći prethodni zakon, izrelativizirati ovom izmjenom koja je uslijedila nakon koliko, ne znam, godinu dana, je li, ili dvije godine. 16
Božo Rajić, je li tako. Dobro, uredu, nisam ja znao da je to.
...imam potrebu da ovo kažem, jer može se argumentirati i jedan i drugi stav. Ja unosim samo ovaj da ovo nije stvar koja se nije imala u vidu, kad je donošen zakon.
Dobro. Delegat Božo Rajić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa, ja sad iz ovoga svega što, dakle nisam član tog povjerenstva pa ne mogu na tako mjerodavan način govoriti kao neko ko je sudjelovao u razmatranju u toj fazi, međutim, moj je dojam sad apsolutno da se ovde ne radi da namjera ovih izmjena i dopuna zakona nema iza sebe cilj da promijeni zakon u smislu jačanja sigurnosti prometa nego da rješava socijalna i personalna pitanja. I u tom smislu bi bilo dobro da pokušamo naći rješenje koje će omogućiti da zakon ostane u postupku, a da se upozori i predlagatelj, i da se u drugoj fazi eventualno ovaj zakon vrati svom suštinskom cilju. Dakle, jačanju sigurnosti prometa, a ne rješavanju socijalnih i personalnih pitanja, što očito se iz ovih izmjena i dopuna da prepoznati. Dakle, ja sam zato da se zakon održi u životu i da se ukaže na njegovu nelogičnost, nelogična polazišta sa kojih on polazi. A evo, kako god kolege odluče, evo, tu sam. Hvala.
Dakle, ako se više niko ne javlja za riječ, stavljam prijedlog na glasanje. Evo, pripremite se za glasanje. Ko je za to da se prihvati Mišljenje Komisije, koja predlaže da se predloženi zakon, u kojem slučaju se smatra da se, da je predloženi zakon odbijen. Ko je „za“? Pripremite se za glasanje. Glasajte. Da ponovimo, možda? [[zajednička diskusija]] Dajte da ponovimo glasanje. Evo, molim vas ... ako ima kakvih primjedbi da neko nije glasao... 17 [[zajednička diskusija]]
Prihvaćeno Mišljenje Komisije.
Prihvaćeno Mišljenje Komisije.
Ma nije uspio čovjek da glasa!
Prihvaćeno je Mišljenje Komisije, svakako.
Ali nije dobro da se, ispada da dobar dio ljudi ne glasa. Mora se izjasniti.
Hajde ponovo
Ponovo ćemo, samo kako da vratim.
Pripremite se za glasanje.
Eh, sad možete glasati. Dobro, evo: devet, tri, jedan. Konstatujemo da je usvojeno Mišljenje Komisije većinom glasova. „Za“ devet, tri „protiv“, jedan „suzdržan“. Ima i entitetske većine. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda. Zamjenik predsjedavajućeg također ima jednu obavezu, gospodin Filipović, i on će morati napustiti sjednicu Doma naroda. Imamo goste iz Njemačke, i on je u delegaciji. Sedma tačka: Ad. 7. Izvještaj Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH 18 Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije. Zajednička komisija je usvojila dva amandmana koja su postala sastavni dio teksta zakona. Po članu 118. Poslovnika Doma naroda, moramo glasati o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Ko je „za“? Pripremite se za glasanje. Sad možete glasati. Dobro, možemo konstatovati da je Izvještaj Zajedničke komisije usvojen, sa 11 glasova „za“, niko nije „protiv“, niko nije „suzdržan“. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda: Ad. 8. Izvještaj o usaglašavanju teksta Zaključaka o osnivanju Privremene zajedničke komisije za utvrđivanje stare devizne štednje građana BiH položene na račun domicilnih banaka i filijala u BiH
Jeste li Vi, Ibrahimpašić, bili „protiv“?
Ne.
Onda je negdje tamo uključen, provjerite kod nje.
Dobro, prelazimo na devetu tačku dnevnog reda: 19 Ad. 9. Odluka Predsjedništva BiH o utvrđivanju kandidata za generalnske poziciju Oružanih snaga BiH radi potvrđivanja Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost, koja je podržala Odluku slijedećih kandidata, i to: - Brigadnog generala Antu Jeleća na dužnost komandanta Operativne komande Oružanih snaga; - Brigadnog generala Dragana Vukovića na dužnost komandanta Komande za podršku Oružanih snaga BiH; - Brigadnog generala Huseina Tursunovića na dužnost zamjenika komandanta Komande za podršku Oružanih snaga BiH; - Brigadira Ivicu Jerkića na dužnost komandanta Četvrte pješadijske brigade Oružanih snaga BiH; - Brigadnog generala Mirsada Gutića na dužnost komandanta Pete pješadijske brigade - Brigadnog generala Stamenka Novakovića na dužnost komandanta Šeste pješadijske brigade Oružanih snaga BiH. Predstavnički dom potvrdio je Odluku Predsjedništva. Otvaram raspravu ako ima potrebe. Niko se ne javlja za riječ. Glasamo o Odluci. Pripremite se za glasanje. Možete glasati. Konstatujem da je ova odluka donesena jednoglasno: 12 glasova „za“, a „protiv“ i „suzdržan“ nije niko. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Ad. 10. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2007. godini
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Želim da kažem nekoliko riječi o ovome izvještaju za koga prvo moram da kažem da je napravljen veoma korektno i kvalitetno i da sadrži sve neophodne pokazatelje koji ukazuju na jedan kvalitetan rad ove komisije. 20 Ipak, želim da istaknem tri sugestije i tri pitanja koje sam uspio da uočim iščitavajući ovaj izvještaj. Na strani 8. ovoga izvještaja, koji govori o praćenju aktivnosti licenciranih subjekata, utvrđeno je da postoji podijeljenost članova Uprave Elektroprenosa BiH u pogledu razvoja prenosne mreže, a što je uočila stručna grupa ovoga tijela. S obzirom da su entitetske vlade vlasnici, odnosno članovi Skupštine akcionara Elektroprenosa, neophodno je da one u narednom periodu, dakle, prevaziđu postojeći problem. U protivnom, mogu nas očekivati problemi na prenosnoj mreži, s obzirom na njenu starost. Dakle, ukoliko entitetske vlade ne postignu saglasnost – ja lično očekujem da će one u narednom periodu, ipak, postići saglasnost – ukoliko podijeljenost Uprave se nastavi u narednom periodu, neophodno je da Parlamentarna skupština BiH, odnosno nadležna parlamentarna tijela, intervenišu kako bi se prevazišao ovaj problem koji se sada može naslutiti. Zato smatram da je DERK u obavezi da informiše ovaj parlament, ukoliko u narednom periodu ne dođe do prevazilaženja ovih problema. Na strani 17. definisano je da se na nivou regije osniva Regionalni odbor energetske zajednice čije je sjedište u Atini i koje ima svoja stručna tijela i ja želim upravo da kažem da ova stručna tijela Regionalnog odbora energetske zajednice u svoj sastav treba da prime i članove iz entitetskih regulatornih komisija. Zašto iz entitetskih ... regulatornih komisija? Zato što zakoni u entitetima daju nadležnost pojedinim ovim entitetskim komisijama za određene oblasti, prije svega u oblasti gasa i zaštite kupaca. Dakle, u ove dvije grupe, u Radnoj grupi za gas i Radnoj grupi za zaštitu kupaca, neophodno je da uđu predstavnici entitetskih regulatornih komisija. I treće pitanje. S obzirom da je u djelatnosti DERK-a u 2008. godini utvrđeno da će se baviti i socijalnim aspektom, a to je preduzimanje aktivnosti na subvencioniranju socijalno ugroženih kategovija stanovništva, s obzirom da će cijene električne energije u narednom periodu rasti, i to značajno, bar takva su očekivanja, neophodno je da DERK, kao državna institucija, inicira i koordinira aktivnosti kako to i stoji u njenoj djelatnosti prema nadležnim ministarstvima u pravcu zaštite najugroženijih kategorija stanovništva. Zato će DERK i ubuduće treba da, kao što je to radio i do sada, inicira aktivnosti koje imaju za cilj subvencioniranje i zaštitu najugroženijih kategorija stanovništva u BiH. Budući da BiH ima viškove električne energije, smatram da je ova aktivnost koju preduzima ovo tijelo realno i neophodno. Toliko i hvala vam.
Hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Gospođa Majkić.
Dakle, ja pripadam grupi koja je na Komisiji glasala za dobar izvještaj koji je podnijela Državna regulatorna komisija, koji je sistematičan, sadržajan, dobro koncipiran. I, dakle, nije nijednog trenutka dolazilo u pitanje da ne bude prihvaćen. O radu Regulatorne agencije najbolje govore izvještaji revizije koji su njen rad ocijenili pozitivno, a Komisija za finansije i budžet Doma naroda javno pohvalila ovu komisiju kao jednu od pet institucija BiH koja primjenjuje nove orijentacije, koncepte i filozofiju u javnoj upravi koji su zasnovani na imidžu transparentnih 21 državnih poslova i čistih državnih računa. I to je nešto što ovako malokad nam se dešava da tako možemo govoriti o radu jedne institucije. Ovu instituciju, dakle Državnu regulatornu komisiju za električnu energiju, osnovala je Parlamentarna skupština donošenjem zakona o prenosu regulatora i operatera i sistema električne energije u BiH kao i imenovanjem članova Komisije. E sad kakvo je stanje što se tiče članova Komisije? Imamo člana Komisije iz Federacije koji je aktuelni predsjedavajući i kome mandat ističe 30. juna ove godine, imamo gospodina Nikolu Pejića sa mandatom od pet godina ... čiji mandat ističe 20.12. i gospodina Vladimira Dokića sa mandatom od četiri godine, dakle, kome je mandat istekao 30. juna 2007. godine. I sad vidimo u kakvom kapacitetu radi Komisija. Ja bih zato predložila da pored usvajanja ovog izvještaja usvojimo jedan zaključak u smislu: Da Dom naroda traži od Savjeta ministara da ubrza proceduru imenovanja članova Komisije kojima je istekao mandat, kako bi Državna regulatorna komisija za električnu energiju radila u punom kapacitetu.
Dobro, hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? ... ... Ivo Miro Jović, izvolite. Izvolite, nema problema. IVO MIRO
: I ja bih samo afirmativno rekao za ovo izvješće nekoliko riječi: da je metodološki stručno napravljeno, da je pregledno, da mi, koji nismo upućeni u ovu problematiku, ovo je po prvi puta da u jednoj oblasti dobili smo sveobuhvatan pregled i ja podnositelja izvješća pohvaljujem.
Da li ima potrebe da predsjedavajući Komisije nešto pojasni ovdje? Nema. Dobro. Hvala. Onda idemo na glasanje. Pripremite se za glasanje. Možete glasati prvo o Izvještaju, pa onda o Zaključku. Evo možemo konstatovati da je Izvještaj usvojen jednoglasno: 11 glasova „za“, nema „protiv“ i „suzdržanih“ Sada glasamo o Zaključku koji je predložila gospođa Majkić, gdje se traži od Vijeća ministara da ubrza proceduru imenovanja jednoga člana ove komisije kojem je mandat istekao. Pripremite se za glasanje. Možete glasati. Opet možemo konstatovati da je i ovaj zaključak jednoglasno usvojen. Prelazimo na 11. tačku dnevnoga reda: 22 Ad. 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i vlada ostalih SEECP-a zemalja učesnica, Misije privremene uprave Ujedinjenih nacija na Kosovu u ime Kosova, u skladu sa Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a broj 1244 o aranžmanima zemlje domaćina za Sekretarijat Vijeća za regionalnu suradnju Dobili ste Izvještaj nadležne komisije. Predstavnički dom dao je suglasnost za ratifikaciju. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Ne javlja. Pripremite se za glasanje. Možete glasati. Ko je „za“? Mislim, možete glasati, izvolite. Konstatujem da je i ovaj sporazum usvojen jednoglasno: 12 glasova „za“, „protiv“ i „suzdržanih“ nema. Prelazimo na 12. tačku dnevnoga reda: Ad. 12. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Mađarske o uspostavljanju Okvirnog programa za finansijsku suradnju
... da ... Klub delegata srpskog naroda predlaže da u ovu komisiju bude imenovan Drago Ljubičić.
Drago Ljubičić. Dobro, pripremite se za ... Otvaram raspravu. Nema potrebe, je li tako? Pripremite se za glasanje. Glasajte. Konstatujem da je Drago Ljubičić izabran za člana ove komisije sa 12 glasova „za“, bez „protiv“, bez „suzdržanih“. Čestitam. Hvala lijepo. Na ovaj način smo završili 15. sjednicu Doma naroda. Ovaj, ukoliko bude sutra, prekosutra ili narednih dana donio odluku iz oblasti seta ovih nekih zakona o sigurnosti, Dom naroda će održati sjednicu sljedeći ponedeljak. 24
Je li to znači da treba biti u petak ili ne treba?
U petak ne, nemoguće je.
U ponedjeljak?
Jeste.
U ponedeljak onaj tamo. Sjednica je završena u 13,05 sati.