[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:04 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, sve vas najljepše pozdravljam. Na početku samo jedna informacija, predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a kolega Branko Bačić me u ime vladajuće koalicije izvijestio da jedna zastupnica nije nazočna danas na glasovanju zbog smrtnog slučaja, isto tako rekao mi je da su obavljene konzultacije i sa oporbenim klubovima te da ćemo danas moći provesti glasovanje vezano uz kvorum, tako da se zahvaljujem svima koji ste sudjelovali u tim razgovorima, a posebno kolegama iz oporbe. Sada ću sukladno čl. 226. st. 2. poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda 6. sjednice sa 6 novih točaka, prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama 1. i 4.predložene dopune? Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako pisanih prigovora nema na ostale točke utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 6. sjednice. Stanka vezana uz što? … [[Upadica se ne razumije.]] Recite, ne znam ajde vidjet ćemo što je.
Tražim stanku u ime kluba Mosta u vezi konzultacija oko glasovanja. Danas će se na konkretnom primjeru vidjeti razlika između samovolje vladajućih i konstruktivnosti nas iz Mosta. Od početka ove krize ponašamo se ozbiljno, odgovorno i konstruktivno, predlažemo zakone koji idu u korist naših radnika, naših poduzetnika o obrtnika. Kada smo prošli put g. predsjedniče HS-a napustili ovu sabornicu nismo to učinili da bismo vas srušili niti da bismo se s vama nadigravali. Htjeli smo vam poslati poruku, nećemo dopustiti da preko nepotrebnih nameta preko komora cijedite naše ljude. Vi ste tada prvi povukli potez i maknuli naš zakon.
Kolega Miletić samo vas molim dopustit ću vam dalje, ovo što sad činite to nije predviđeno Poslovnikom. Dakle, vi stanku tražite po točci dnevnog reda, a ja vas molim da se onda barem vežete za ovu prvu točku dnevnog reda i izgovorite ovo što želite, ali da zadovoljimo formu ja vam neću dakle uskratiti to pravo, ali molim vas da se vežete uz prvu točku dnevnog reda.
Predsjedniče Sabora unatoč svim uvredama koje mi ovdje u klubu Mosta smo trpili, ostat ćemo ovdje u sabornici kako bismo pokazali naš stav i da nismo isti. Vi nama kao vladajući niste u fokusu, nama je stalo do hrvatskog naroda koji je u velikim teškoćama, do blokiranih i ovršenih, do ugostitelja koje se stavilo u potpuno nelogične mjere i nejednake kriterije, do mladih obitelji koji odlaze iz naše domovine jer nemamo pronatalitetnu politiku, do sportaša koji i dalje ne mogu trenirati u svojim dvoranama. Moguće je da ćemo opet dobiti po tom drugom obrazu šamar, moguće je da nećete ponovo prihvatiti ruku koju evo i ovdje danas konkretno ovdje pokazujemo, ali krenimo napokon raditi i donositi zakone u interesu hrvatskog naroda. Hvala vam.
Kolega Miletić, vi ste ovim sad prekršili Poslovnik bez obzira što sam vas upozorio, ali neću davati opomene zato što smatram da ste bili korektni u smislu ostanka ovdje, ali vas molim da zadržimo sada tu korektnost i da ne zloupotrebljavamo sada ovo što smo se dogovorili. Kolega SAčić izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora. Smatram da ovo što ću sada reći ipak ima veze sa ovim dnevnim redom pa u ime kluba Hrvatskih suverenista tražimo stanku da se dodatno razjasni i svi zajedno u vezi postupanja našeg Ministarstva pravosuđa, a povodom neprocesuiranja odnosno izbjegavanja i onemogućavanja ekstradicije ratnog zločinca Dragana Ćirića iz Beograda prema Hrvatskoj.
Kolega Sačić, to ću vas sada morati zaustaviti. Imate pravo na slobodni govor, dakle ne zaustavljam vas zbog teme nego vas zaustavljam zbog toga što ovo što sada radite nije u skladu s Poslovnikom, za to postoji slobodan govor koji dolazi nakon glasovanja i ja vas molim da u tom slobodnom govoru govorite o temi koju ste sada najavili. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Isto tražim stanku u ime Domovinskog pokreta na ovu prvu točku. Mislim da je ipak važno neke stvari izgovoriti danas, dakle nije problem izići u susret, mi nismo politikanti koji ćemo iskoristiti smrtni slučaj da postižemo neke jeftine poene. Međutim, slušamo u zadnje vrijeme rekao bih plitke spinove od strane premijera da smo ljuti, frustrirani. Ja ne mogu govoriti u ime svih sad oporbenih stranaka, a mi sigurno u Domovinskom pokretu nismo ni ljuti, ni frustrirani nego smo zabrinuti zbog stanja u Hrvatskoj. Želimo poticati kulturu parlamentarne demokracije, mislim da je to važno. To ne govorim sad isprazno nego zaista iskreno da ovaj Dom trebamo tretirati na dostojanstven način. Sjetimo se zadnji put.
Kolega Bartulica, ja ću vas prekinuti [[Upadica Bartulica: Recite, recite.]] ako želite tretirati ovaj Dom na dostojanstven način onda se držite Poslovnika. Ovo što činite je kršenje Poslovnika, a vi za ovo što govorite moći ćete govoriti za otprilike 45 minuta, pod formom petminutne rasprave i slobodnog govora. Ovo sada [[Upadica Bartulica: Je li mogu završit?]] ja vas zamolim da se uhvatite za jednu od točaka dnevnog reda pa dajte se držite. Vi sad ovo sad se svi mogu javiti klubovi i ovako raspravljati, to nije u skladu s Poslovnikom jednostavno.
Dobro, mislim da ovo što radim nije nekorektno, rekao sam da ću govoriti o dnevnom redu i svjedoci smo nažalost da u praksi HS-a se događaju i manipulacije sa dnevnim redom, neke točke dođu odu, neke se odgađaju i sl. Dakle, još jednom ću ponoviti postoji dobra volja, nismo sitne duše da koristimo neke neprilike na taj način, međutim ponovno ću reći da ćemo se boriti za pravo govora ovdje, nije dobro da se prekida da se stalno dijele opomene itd., da se nama docira od strane vladajućih, to nam se ne sviđa. Dakle, odgovorno se ponašamo, tu ćemo biti, međutim to se ne smije uzimati zdravo za gotovo. Hvala.
Dakle, primarno se svi moramo držati Poslovnika, a zadaća je onih koji predsjedaju da se tog Poslovnika drže. U Poslovniku je opisano što znači stanka kada se može zatražiti, kada ju predsjedavajući mora odobriti i toga se držimo. Dakle, zato vam ovo govorim. I postoji forma i možete ovo što ste htjeli reći u drugom trenutku, ali dobro, nema veze. Javlja li se još netko? Ako ne onda krećemo na glasovanje.
Sad će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Sanja Radolović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Ja sam ministru Horvatu kao ministru koji upravlja samom državnom imovinom uputila zastupničko pitanje 11. studenog 2020. g., do današnjeg dana odgovor još nisam dobila, a radi se dakle o sljedećem. Radi se o poslovanju tvrtke Brijuni Rivijera i ostvarenju megaprojekta istoimenog naziva Brijuni Rivijera ili kako piše u ugovoru o osnivanju društva, izgradnja turističkog rezorta visoke kategorije s otočjem Brijuni kao oazom elitnog turizma na principima održivog razvoja te otvaranje novih radnih mjesta u gospodarskim subjektima. Ono što je sramotno, mi danas u turizmu imamo poduzeća koja imaju po 5 tisuća zaposlenih radnika i koji dakle žive na potporama od 4 tisuće kuna. Međutim, imamo jednu državnu tvrtku istoimenog naziva, Brijuni Rivijera koja ima zaposlenih, pazite, svega 20 djelatnika, ali uredno i dalje direktorica društva prima 15 tisuća kuna neto plaće. To je kompanija koja dakle nastala 2003. g., pompozno se najavljivalo, pazite, 4 tisuće radnih mjesta. Od 2003. g. do danas ta kompanija ima svega 20 zaposlenih ljudi. U ovim vremenima krize i dalje imaju direktoricu koja ima 15 tisuća kuna neto plaće. Ne znam da li ministar, ali mene uistinu zanima što ti ljudi rade kada dođu 8 sati posao, ja konkretno znam što radim, znam što radim u Saboru, znam što radim na sveučilištu, znam što radim u stranci. Međutim, mene zanima što ta direktorica i cijela uprava društva kad se probude i dođu ujutro u svoj radni dan, što oni rade to konkretno 8 sati na dan za 15 tisuća kuna neto plaće. Treba još pritom dodati da nekoliko puta na moje traženje, dakle i na dopise koje sam uputila u samu tvrtku da mi se dostavi i popis podataka o financijskom poslovanju tvrtke i o broju zaposlenih, nazivima radnim mjesta i primanjima, jednostavno iz te kompanije odgovora nema. Najavljivale su se u sklopu tog projekta Brijuni Rivijeri je od same kompanije velike investicije, višemilijunske investicije te da će se dakle otvoriti 4 tisuće radnih mjesta i da će se staviti u funkciju napuštene vojne zone kojih imamo diljem Lijepe naše, dakle od Brijuna do dole do Kupara do Dubrovnika i da će se staviti u funkciju napokon i smještajni kapacitetu u sklopu Nacionalnog parka Brijuni. Vidjeli smo što se dogodilo od 2003. do danas, Brijuni Rivijera je postala jedna mjerna jedinica za jedno veliko apsolutno ništa. Ono što stoji na samim stranicama kompanije jest vizija tvrtke koja je, pazite, najprestižnija turistička destinacija, a Brijuni Rivijera kao vodeće trgovačko društvo koje pokreće razvojne procese i koji će ostvariti visoku kvalitetu turizma Istre, ali će biti i nositelj gospodarskog razvoja Istre i RH. Ja moram reći da sam poprilično razočarana što mi niti sam ministar nije se usudio odgovoriti, jedino što se dogodilo, dakle na tom projektu koji je trebao, rekla bih, za Hrvatsku značajan projekt ako obećava 4 tisuće radnih mjesta, jedino što se dogodilo jest da su dali u koncesiju g. Končaru 2012. g. najpoželjnije lokacije unutar istoimenog projekta Brijuni Rivijera, a on od tada doslovce nije jednu lopatu zakopao, dakle od 2012. g. gdin. Končar ima koncesiju na nekoliko lokacija najprestižnijih u kojima je htio dakle ostvariti ideju svog elitnog turizma, zatim se pravdao konzervatorima, konzervatorskom zaštitom, pa mu smeta grad, pa mu smeta županija, pa mu smeta država i na kraju mi nemamo otvoreno niti jedno radno mjesto, imamo doduše tvrtku koja posluje s gubitkom, koja se i dalje financira iz državnih novaca u koje je ulupano, samo za temeljni kapital milijun i pol kuna i dakle, imamo tvrtku koja je ... [[Govornik se ne razumije.]] zapravo javnog sektora i javnog novca i s pravom svi ljudi dakle u Istarskoj županiji ogorčeni na sam spomen imena tvrtke Brijuni Rivijera, ali i na sam ime projekta Brijuni Rivijera.
Hvala lijepa. S time smo završili sa današnjim radom. Mi ćemo nastaviti s radom u srijedu, 24. veljače u 9 i 30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otocima, prvo čitanje, P.Z. br. 87. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,28 SATI. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zelenog-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovan zastupnica Rada Borić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] kolege. Godinama smo svjedoci upravljačke krize u HGK-u i u HOK-u čiji je rad obilježen netransparentnošću, pravosudnim postupcima protiv čelnika obje komore, odsustvom modernizacije i otporom svim promjenama, zarobljavanjem tih institucija u stranačke okvire i nesposobnošću njihova vodstva da se prilagode zahtjevima vremena. Stranka koja Hrvatskom vlada 23 od 31 g. hrvatske državnosti nije pokazala interes mijenjati društvo s dugom tradicijom partijskog utjecaja. O utjecaju vladajuće stranke i dalje snažno pritišće hrvatske institucije. HGK i HOK iako nominalno nezavisne institucije, neskriveno podržavaju HDZ-ove vlade a čelnici ovih komora bili su i na HDZ-ovim listama na općim izborima. Premijeri su uključujući Plenkovića, često javno branili čelnike HOK-a i HGK-a. Bez neovisnih institucija, medija i snažnog civilnog društva, Hrvatska tone u demokraturu, u karikaturu demokracije s podobnima kojima je uvijek dobro i nepodobnima kojima prijeti institucionalno nasilje ili pak kazne za neposlušnost. Bez strukturne promjene iz partijskog i plemenskog društva u građansko, Hrvatskoj i dalje prijeti korupcija, siromaštvo i zaostajanje na stvarnoj zemljopisnoj ali i na ekonomskoj periferiji EU-a. Svjedoci smo da u javnom prostoru sve veći broj građana, udruga, radnika, poduzetnika, obrtnika, političkih stranaka i građanskih inicijativa ima prigovore i svjedoči o ignoriranju zakona i propisa u HGK-u i HOK-u. Strateškog upravljanja u HGK-u i HOK-u nema baš kao što ozbiljnih nacionalnih strategija u partijskoj državi iako nema, vladajućima je glavna strategija ostati na vlasti bez obzira na cijenu koju svi plaćamo. Kada ključne odluke donose podobni a ne sposobni, društvenog razvoja nema i ono se raslojava na vladajuće i prekarne. Dok će prvu uvijek imati dovoljno, prekarni će raditi i zarađivati povremeno, nesigurno i premalo bez snage da postanu zamašnjak promjena, što vladajućima odgovara. Zadnjih tjedana vidjelo se koliko se posebno u HGK-u mulja i petlja sa informacijama, osobito o trošenju sredstva koje su poduzetnici i obrtnici uplatili HOK-u i HGK-u. Dok se mnoga tijela javne vlasti ipak uspješnije nose sa zahtjevima Zakona o pravu na pristup informacijama, HGK i HOK to u pravilu ignoriraju i čine to godinama bez posljedica. Bez pravih podataka, nemoguće je planirati razvoj. Zato je podatkovna demokracija važna no HOK i HGK nisu spremni otvoriti svoje podatke niti o svom vlastitom poslovanju a kamoli da dopuste ekonomskim istraživačima integraciju podataka radi boljeg planiranja budućnosti poduzetništva i obrtništva. Ostane li sve bez dubokih promjena sa ovakvim HGK-om i HOK-om, budućnosti za gospodarstvo, poduzetništvo i obrtništvo u Hrvatskoj nema. Hrvatska je zadnjih 30 g. politikama HDZ-a temeljito deindustrijalizirana ali da to nije trebalo biti u tranzicijskim zemljama, dokaz su nam i Slovenija i Češka i Slovačka. Znanja za reindustrijalizaciju Hrvatske, zelenu, održivu, ekološku prihvatljivu, sve je manje. Pandemija, klimatske promjene, nesposobnost partijske države da se nosi s krizama uključujući i zdravstvenu u ekonomsku, smanjuje osnovu za opstanak i nekoć uspješnih poduzeća i obrtništava. Nova vremena traže kvalitetna znanja da bi se uopće preživjelo u maloj, otvorenoj ekonomiji kakva je Hrvatska. Burilović kao predsjednik HGK-a, diplomirao je na nekom sumnjivom sveučilištu u Republici Srpskoj dok je predsjednik HOK-a g. Ranogajec završio 3 razreda srednje obrtničke trgovačke škole. Ne podcjenjujemo škole ali tko vodi onda ovako velike sustave a posebice kad su mjesečna primanja navedenih premašuju sva primanja najvrsnijih inovatora, pa čak i članova Vlade. Zato je zahtjev od više od 200 000 poduzetnika i obrtnika [[Upadica Reiner: Hvala.]] za ukidanjem komora, komorskog doprinosa legitiman.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ante Prkačin.
Zeleno, jel? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dakle, poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, nema vas puno, nije važno. Nastavljam izlaganje od prošle srijede kad sam govorio o srpskoj pravoslavnoj crkvi i nisam završio izlaganje, nisam siguran da ću završiti i danas. i zato sam odlučio izlazit za ovu govornicu sve dok ne kažem sve ono što smatram da je važno po ovoj iznimno značajnoj političkoj temi. Da, dobro ste čuli, političkoj temi iako se radi formalno o vjerskoj zajednici. Srpska pravoslavna crkva je zapravo jedna paramilitarna, parapolitička institucija koja se puno više bavi ovim što sam rekao negoli vjerom i bogom i ona je zapravo glavni promicatelj velikosrpskih ideja, ekspanzionizma, šovinizma, imperijalizma a na ovim prostorima takve ideje se mogu provesti jedino ratom. I to najgorim mogućim ratom. Onim ratom u kome je genocid, u kome su etnička čišćenja, metodom spaljene zemlje itd. Čemu je Srbija, srpska vojska, o narodu nećemo, spremna što je pokazala još 1913. g. u II. balkanskom ratu? I. balkanski rat su iz taktičkih razloga preskočili, ali u II. balkanskom ratu, 1913. g. počinili su ono što je šokiralo pola Europe a posebno englesku spisateljicu Marguerite Duras, hoćete li ih molim vas stišat tamo da me ne ometaju? Englesku spisateljicu Marguerite Duras koja je kao velik zaljubljenik u srpsku i crnogorsku vojku, pratila po terenu i bila šokirana kad je vidjela što se događa. Kad je vidjela što srpska i crnogorska vojska radi sa onima koji su joj pali pod nož. To je bilo jedno nevjerojatno masakriranje civila, žena, djece, nisu oni pravili razliku između vojnika i ne vojnika, između muškaraca i žene, između malih i velikih itd. Ovu sintagmu „pod nož“ sam namjerno spomenuo zbog jednog poznatog Srbina Dimitrija Tucovića za koga kažu da je najpoznatiji Srbin iz II. polovine 19. i početka 20. stoljeća. On je uz ostalo bio u srpski vojnik, odnosno bio je kapetan i sudjelovao je u srpskoj vojsci i užasnut je bio ponašanjem svojih kolega u albanskom selu Ljume gdje je 500 civila izmasakrirano ali gdje je problem? Rezervisti, rezervni oficiri srbijanske vojske su htjeli biti malo blaži međutim iz vrhovne komande je stigla zapovijed „Ruši, pali i pod nož“. Kad su im poslali obavijesti i izvješće da su ostale samo žene i djeca, opet je stigla ista zapovijed „Pod nož, ruši i pali“ i onda najdirljivija scena opis, Tucovićev opis, dakle tog Srbina koji gleda što njegovi kolege rade, kako mlade albanske žene sa djecom u naručju padaju pokošene rafalima, kako ta djeca vrište itd. Što je bitno? Bitno je što taj incident nije incident na nižoj razini nego je to odluka vrhovne komande. Isto takvu odluku, isto takav drastičan primjer 1924. g. u Sandžaku, Šahović gdje srpski komit i njihovi Crnogorci bjelaši a bjelaši su oni koji su prosrpske orijentacije, dobivaju pravo i dozvolu da u roku 24 sata kolju, žare, pale i ubijaju što stignu. I bili su učinkoviti, likvidirali su 600 ili po nekima čak 800 muslimanskih civila. Dakle, opet uz dozvolu, uz dopuštenje najviše političke vlasti. Ko misli da u Srebrenici nije srpska vojska, vrh srpske vojske i politike znao što se sprema? Dakle, to je vojska koju podržava, podupire i inspirira srpska pravoslavna crkva. Vrijeme mi je isteklo, neću govoriti dalje [[Upadica Reiner: Hvala.]] zato što su u idućem nastavku ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a a govoriti će poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Po nekakvim opće poznatim osnovnim pojmovima o poziciji i opoziciji, oporba je ta koja se suprotstavlja vladajućoj većini i teži osvajanju vlastite pozicije na vlasti. Oporba bi trebala biti protuteža zlouporabi moći kojoj naginje manje-više svaka vlast. A naša vlast, ova vlast više od bilokoje druge, sklonija je upravo tome, zlouporabi vlastite političke pozicije i vlastite političke moći. Možda to prečesto zaboravljamo zbog toga što se afere ne procesuiraju i ne osuđuju a tome je tako zbog toga što nema dovoljno kapaciteta niti dovoljno nezavisnosti u nadležnim antikorupcijskim tijelima a tako i u tijelima sudbene vlasti. Možda to zaboravljamo i zbog toga što je broj tih afera velik kao što je velik broj pojedinačnih kapi u nekoj jakoj kiši. Oporba je ta o kojoj ovisi briga o ispravnom funkcioniranju političke vlasti. Oporba bi trebala po svojoj funkciji biti i kontrolna i kritička, trebala bi oblikovati one stavove i one interese koje vlast ne zastupa adekvatno i ne integrira ih u politike koje provodi. Pa zašto to govorim? Zato što je interes ove vlasti da država u bitnom ostane ista a to prije svega znači koruptivna. Država osiromašenih i obespravljenih građana koji su prepušteni na milost i nemilost političkih elita. A moj je interes da se to mijenja. Jedan od dokumenata koje nismo usvojili ne samo na vrijeme nego nismo do sada usvojili uopće a manje bitni prijedlozi se u ovom domu smjenjuju kao na traci je nova Strategija suzbijanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2025. Izrada te strategije je navodno u tijeku iako je već sama strategija trebala stupiti na snagu. Po najavi tema koje će ta strategija sadržavati, očito je da je riječ o još jednom suhoparnom dokumentu bez prave vrijednosti i bez svoje suštine. U dosadašnjem pristupu sve antikorupcijske politike promatrale su se prije svega kao dio reformi u području pravosuđa. dosada e nije na razini i u okviru nacionalnih strategija suzbijanja korupcije sagledavalo na koji način postojeći državni ustroj, prije svega njegova teritorijalna organizacija a potom i izborni sustav te kroj izbornih jedinica, utječe ili može utjecati na pojavljivanje i na raširenost korupcije. Stoga smatram da u novom konceptu, nove Strategije suzbijanja korupcije za koju se mora izboriti oporba ali ne ona oporba koja drži kvorum i lojtre aktualnoj vlasti je to da u sam nacrt odnosno da u samoj Strategiji suzbijanja korupcije, uvedemo nekoliko novih područja. Prvo je izmjena ustavnih odredbi u onom djelu koji definira odnos između Predsjednika države i Vlade s obzirom da u postojećem Ustavu u djelu u kojem se taj odnos definira, postoji nedorečenosti zbog kojih se bitni politički procesi odvijaju na način koji je suprotan onome što u samome ustavu piše a javnost pri tome nema mogućnost uvida i kontrole je li međusoban odnos Predsjednika države i Vlade je takav da predstavlja jamstvo zaštite javnih interesa. Također predlažem da su Strategiju suzbijanja korupcije uvrsti puno snažnije dakle da se uvede jedno novo tijelo a to je ured za prevenciju korupcije sa puno snažnijim ovlastima koje ima dosadašnje Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa i da se razina transparentnosti podigne na fiskalnu transparentnost svih državnih i drugih javnopravnih tijela. Također predlažem da se u područje represije korupcije ojača nezavisnost pravosuđa na način da se napravi jedan novi institucionalni redizajn kako Državnoodvjetničkog vijeća, tako i Državnog sudbenog vijeća, za početak na način da se iz sastava ovih tijela maknu po 2 saborska zastupnika koja u tim tijelima sjede. Također, predlažem da se razmotri i potreba i drugih ustavnih izmjena, primjerice, izmjena ustavne odredbe koja definira da je mandat glavnog državnog odvjetnika definiran na 4 godine uz mogućnost reizbora, kako bismo ojačali nezavisnost glavnog državnog odvjetnika, predlažem da se taj mandat produži bez mogućosti reizbora i svakako da se u strategiju uvrsti nužnost teritorijalnog reustroja u pravcu smanjenja županija, broja, broja županija, gradova i općina i izmjena izbornog zakonodavstva. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Zdravka Bušić. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] U današnjem svom slobodnom iznošenju stajališta želim se, želim reći nekoliko riječi o uspješnom okončanju procesa programa izuzeća od viza sa SAD-om. Hrvatski građani, hrvatski državljani odnosno, će uskoro putovati u SAD bez viza. Američko ministarstvo vanjskih poslova, odnosno državno tajništvo potvrdilo je da je Hrvatska ispunila jedan od ključnih uvjeta za priključenje američkom programu izuzeća od viza odnosno otvaranju mogućnosti hrvatskim državljanima za bezvizno putovanje u SAD. Podsjetimo, za ulazak u bezvizni režim bilo je potrebno ispuniti nekoliko preduvjeta, a onaj najbitniji bio je postići prag odbijenih zahtjeva za vizu ispod 3%. Postotak odbijenih zahtjeva za turističke i poslovne, tzv. B1 i B2 vize u prošloj godini je 2,68%, što je ispod propisanog praga od 3%. Time je RH jedina, jedina od preostala 4 države članice EU uz Bugarsku, Cipak i Rumunjsku koja je uspjela postići taj cilj ove prošle godine. Evo, ja bih iz ovih tablica koje su službene iz američkog veleposlanstva, znači .../nerazumljivo/... Bugarska je imala prošle godine 12,52%, Rumunjska 10,14%, Cipar 6,21%, dok je Hrvatska imala 2,69% odbijenih, Poljskoj je to uspjelo prošle godine. Ovo je rezultat uloženog napora nadležnih tijela RH i SAD-a dugi niz godina. Svakako je pridonijela i suradnja i koordinacija veleposlanstva SAD-a i Hrvatske, naravno u Zagrebu i hrvatske diplomacije kako bismo osigurali da svi koji podnese zahtjeve za vizu, ispunjavaju sve uvjete da im se ta viza i odobri. Priključivanje programu jedan je od vanjskopolitičkih prioriteta jer je jačanje političke i gospodarske suradnje sa SAD-om, jedan od strateških interesa i ciljeva RH. Ukidanjem obveza ishođenja viza, omogućit će nesmetano putovanje hrvatskih državljana u SAD, pridonijet će lakšem povezivanju kao i razvijanju poslovnih veza a sve to na dobrobit hrvatskih građana kao i znanstvene i poslovne zajednice. Puno puta smo čuli da su najveće kočnice bržem razviju gospodarskih i svekolikih odnosa SAD-a i Hrvatske prvo vizni režim, a drugo dvostruko oporezivanje. Ovo prvo će evo, fala bogu, uskoro biti iza nas, dok na drugoj aktivno radi MVEP i nadamo se uspješnom ishodu i ove druge odluke. Priključenjem u program potvrđujemo i dobre partnerske odnose sa SAD-om koje gradimo bilateralno i kroz NATO. U predstojećem razdoblju očekuje se unatoč pandemiji, posjet misije stručnjaka američkog Ministarstva domovinske sigurnosti koja ima zadatak potvrditi da su ispunjeni svi uvjeti za priključenje programu odnosno potvrda o ispunjavaju svih sigurnosnih uvjeta. Time bi se postupak potvrđivanja i ispunjavanja svih uvjeta mogao dovršiti ovoga ljeta i napokon bi se riješilo pitanje na kojem se radilo od kraja 90-ih prošlog stoljeća. Evo to je još jedan uspjeh naše hrvatske diplomacije. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Pored otklanjanja posljedica potresa, debakla u nabavi cjepiva, mizerije prekorednog cijepljenja tobožnjim viškovima tog manjka cjepiva i zadnjih korupcijskih afera, u drugi plan je pala nabava borbenih zrakoplova. Točnije, izostanak nabave na koji se želim osvrnuti u ovom kratkom izlaganju. Hrvatska ima 12 MIG-ova, 21 od kojih je 8 operativno i čiji resursi istječu na proljeće 2024. godine. Kako ne bismo imali tupu u zaštiti hrvatskog zračnog prostora, nužno je do tada nabaviti avione koji će zamijeniti dotrajale MIG-ove a u međuvremenu je potrebno dogovoriti nacrt ugovora o kupnji novog aviona i potpisati ga, odškolovati potrebno osoblje, izgraditi i prilagoditi infrastrukturu, obučiti pilote i mehaničare. Za sve to potrebne su najmanje 2 g. što znači da bi ugovor o nabavi novih aviona trebao biti potpisano što je moguće prije a najkasnije do kraja godine. Svako odugovlačenje u odabiru skraćuje vrijeme za izradu kvalitetnog ugovora, dakle ide izravno protiv interesa Hrvatske. Pokušaj nabave novih borbenih aviona seže još u mandat prve Vlade Andreja Plenkovića u kojem nije napravljeno gotovo ništa. Ustvari jest, napravljena je šteta jer smo izgubili 2 godine. Kad je premijer shvatio da je nedorasloj osobi dao zadatak nabave vođenja tog procesa nabave borbenog zrakoplova i da je u vjetar bačeno 2 godine, sam je preuzeo inicijativu i imenovanju novog međuresornog povjerenstva, dao je tom povjerenstvu naputak da u igru uključi i Francuze, dakle utjecajnu članicu EU. O tome bi li kupnja francuskog Rafalea olakšala dobivanje nečije visoke pozicije u EU ne želim sada spekulirati. Novom stručnom povjerenstvu trebalo je gotovo godinu dana da u istim tipovima aviona + francuski Rafale donesu prijedlog Vladi, a Vlada je konačnu odluku o odabiru tipa aviona trebala grandiozno objaviti ni manje ni više nego 12. prosinca 2020. g. na Dan Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, kao valjda poseban dar svim našim zrakoplovcima. No što su dobili na taj dan? Ništa. Ne da nije donesena i priopćena velika Vladina odluka, nego po prvi put u povijesti hrvatske države, 12. prosinca nije proslavljen Dan Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, a razlog je očito taj da netko od novinara slučajno ne bi predsjedniku Vlade postavio logično pitanje što je s odlukom o nabavi borbenog aviona. Pomaknuto je to bilo za 2 tjedna, potom je obilježeno gotovo anonimno. Iz Vlade su nakon toga najavili da će konačna odluka biti objavljena nakon Nove godine, pa ni od toga nije bilo ništa, nadajući se da će narod zbog potresa koji su pogodili Sisak i Petrinju zaboraviti na nabavu borbenih aviona. Andrej Plenković je trenutno u poziciji da po prvi put donese jednu dobru odluku, a koja je u interesu hrvatskog naroda, jer odabir borbenog aviona, bez obzira da li se oni odlučili na kraju za Rafale ili za F-16 je dobar izbor jer struka se slaže, oba aviona su vrhunska. Trenutni pokušaj povezivanja razloga odugovlačenja odabira s potresima ili korona krizom nema nikakve veze jer potrebna financijska sredstva u ovoj godini su minimalna ili nikakva. Te avione ionako ne kupujemo za gotovinu već za kredit, prema tome mi te novce trenutno nemamo pa ih ni ne možemo potrošiti na obnovu ili sanaciju korona krize. Razlog prije leži u tome, primjerice, ako se donese jedna odluka, kako priopćiti Amerikancima zašto ne kupujemo njihove avione i što im obećati zauzvrat. Amerikancima za koje stalno naglašavamo kako su nam oni strateški partneri, a ni sami ne znamo po čemu su nam oni to više od Njemačke ili Francuske, kao EU zemalja. Još teže ako odluka bude drugačija bi bilo priopćiti Francuzima koje smo sami ugurali u igru, da od njih nećemo kupiti avione, ako se odlučimo za američki i da novac koji ćemo dati za avione ne ostaju unutar EU obitelji već ide Amerikancima. Svima je jasno da onaj tko nema suverenost u zraku, na zemlji i moru ne može tvrditi da ima suverenu državu i može samo prodavati priče o tome kako smo u NATO savezu pa smo, eto, zaštićeni jer će nas braniti druge članice, ili još više, demagoški da će to biti besplatno. Uzmite odnos samo Grčke i Turske, obje su zemlje u NATO paktu ili se sjetimo za vrijeme ruske aneksije Krima kako odjednom su neke zemlje počele dovoditi u pitanje čl. 5 Sjevernoatlantskog ugovora koji govori o tome kako je jedna članica oružano napadnuta se smatraju napadnutom sve članice, no neke članice su tad ostale jako rezervirane. Zaključujem, suverenost u zračnom prostoru nema alternativu, ako želimo i dalje imati suverenu državu, a to možemo osigurati samo nabavom novog borbenog aviona bez odugovlačenja i mazanja očiju ljudima kojima je stalo do suverene hrvatske države. Budući da vrijeme istječe, bilo koja odluka je bolja od daljnjeg odugovlačenja. Ostaje nam vjerovati da će ta odluka uskoro biti donijeta [[Upadica: Hvala.]] i da će biti najbolja za hrvatske vojne i geostrateške interese. Hvala.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, ja predlažem da krenemo sa iznošenjem stajališta. S obzirom da je kolega Kajtazi koliko čujem u drugoj dvorani pa mu treba malo vremena, idemo mi krenuti. A evo ga, tu je. Nisam ja vas htio preskočit znam da ste u drugoj dvorani, samo izvolite. Onda ćemo krenuti kako je i predviđeno, prvo sa Klubom zastupnika nacionalnih manjina, poštovani zastupnik Veljko Kajtazi. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kako se sutra i preksutra obilježavaju dva međunarodna važna datuma. Prvi od njih je Svjetski dan socijalne pravde koji se obilježava već sutra 20. veljače kada su odluku jednoglasno podržale 192 članice UN-a na Općoj skupštini u studenome 2007.g. Mislim da je nesporno da socijalna pravda, jednakost i pravičnost čine temeljne vrijednosti iz svakog društvenog života. Teza o ekonomskom rastu ne znači ništa ako taj rast ne prati i socijalna pravda. Pogledajmo samo aktualnu situaciju oko pandemije korone, dok su milijuni ljudi ostali bez posla i stalnih primanja s druge strane milijarderi su postali još bogatiji. Ako želimo društvo koje ćemo nazivati pravednim onda ono mora biti temeljeno na poštivanju svih ljudskih prava i temeljnih sloboda, ali ne tako da se one temelje samo deklarativno već i u stvarnosti. To znači da moraju postojati jednake mogućnosti i pravični pristup socijalnim dobrim za svakog pojedinca u našem društvu. Da bismo vidjeli kako to nije jednostavno ostvariti uzet ću jedan konkretan primjer i to ne u svijetu nego tu kod nas. Primjerice je jedan od ključnih faktora za smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti kao i dizanjem mogućnosti u sferi rada i kvalitete života. Upravo stoga je obrazovanje i ujednačavanje i podizanje kvalitete uvjeta i standarda u svim školama jedan od ključnih uvjeta za ostvarivanje socijalne pravde. Na papiru odnosno formalno u Hrvatskoj su svi po tom pitanju jednaki, no u stvarnosti se uvjeti u školama znatno razlikuju, a državni pedagoški standard na snazi je još od 2008.g. često ne provodi. Regionalne razlike u Hrvatskoj proizišle su iz decentraliziranog sustava financiranja obrazovanja poznate su već godinama, međutim kad znamo da je tako onda moramo napraviti i strategiju njihovog ujednačavanja. Primjerice, gotovo 150 gradova i općina uopće nema vrtiće, također predškolski odgoj i obrazovanje tretira se često kao socijalna usluga roditeljima odnosno kao usluga čuvanja djece, a ne kao važan faktor u ostvarivanju kasnijih uspjeha u školi. Prema podacima iz istraživanja Centra za mirovine studije iz rujna 2019.g. više od polovica škola radi u dvije smjene, 20% škola nema nikakvu sportsku dvoranu, a čak 40% djece ne koristi školsku prehranu. Ne znam koliko se od tada do danas promijenilo, na bolje ili na gore, ali ove brojke ukazuju na to da socijalna pravda nije nešto apstraktno i nedohvatljivo već je nešto što se može vrlo konkretno primjenjivati ukoliko to zaista želimo učiniti. Dan kasnije odnosno u nedjelju 21. veljače obilježava se Međunarodni dan materinskog jezika o čemu je UNESCO donio još davne 1999. g. Nesporno je kako veliki svjetski jezici poput engleskog, francuskog, njemačkog, španjolskog i sl. postaju sve rašireniji i dobro je da ljudi uče jezik no isto tako bitna je jezična raznolikost jer gubitak samo jednog jezika, predstavlja gubitak za ukupni život potencijala na Zemlji. Materinji jezik je onaj kojim označavamo prvi jezik koji neka osoba nauči u svojoj obitelji. pedagoški stručnjaci tvrde da je znanje materinskog jezika vrlo važno pri informiranju mišljenja a istraživanja pokazuju da osoba koja nije savladala svoj materinski jezik, ima problema sa učenjem ne samo drugih jezika već i sam učenjem uopće. Stoga Međunarodni dan materinskog jezika ima svrhu podsjećati čovječanstvo na obaveze da se sačuvaju lingvistička raznovrsnost kao jedno od najvećih bogatstva koje nam je u prošlosti ostavljao, Istraživanja pokazuju kako polovica od 6000 svjetskih jezika prijeti nestankom u idućih nekoliko naraštaja jer polovica svih jezika govori samo 10 000 i manje govornika a čak 1/4 samo 1000 osoba. Obrazovni sustav širom svijeta i Internet zanemaruju tisuće jezika što ugrožava i bogatstvo ljudskog znanja. Jezici nisu samo vitalni dio civilizacijskog kulturnog nasljeđa već i izraz ljudske kreativnosti i [[Upadica Reiner: Hvala.]] različitosti. Netko će reći da to možda zvuči otrcano [[Upadica Reiner: Hvala.]] ali upravo te različitosti jedni su od najvećih bogatstva čovječanstva. Hvala i vama.
Hvala.
Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Mate Frankovića zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena, dajem na glasovanje prijedlog odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Mate Frankovića po zahtjevu punomoćnika privatnih tužitelja Dubrovačke televizije d.o.o. iz Dubrovnika po tužbi koja je podnijeta Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu dana 7. kolovoza 2020. zaprimljene pod brojem K-1429/2020 i po tužbi koja je podnijeta Općinskom sudu u Dubrovniku dana 21. prosinca 2020. zaprimljena pod brojem 6K-409/20. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se i odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Mate Frankovića po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Orsata Zovka podnijeta Općinskom sudu u Dubrovniku pod brojem K-408/20 zbog kaznenog dijela klevete iz Članka 149. stavka 1. i. 2. Kaznenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno 117 za donešena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Još jedno Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv Darka Sobota zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena, dajem na glasovanje prijedlog odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv zastupnika Darka Sobote po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Danijela Moslavca iz Kalinovca koji se vodi pred Općinskim sudom u Koprivnici, Poslovni broj K-294/2019-1 zbog kaznenog djela klevete iz Članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno 116 glasa za donesena odluka kako je predložilo Mandatno imunitetno povjernstvo. I zadnja točka danas Izbor, imenovanja i razrješenja. Rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno 122 glasa za da su donešene odluke kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Zahvaljujem se svima na glasovanju. Nastavit ćemo sada raspravama po klubovima i nezavisnim zastupnicima i nastavljamo onda u srijedu nakon toga.
Zahvaljujem vam se. Tražim stanku u ime kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo zapravo još jednom raspravili o važnosti ovog prijedloga koji smo dali zajedno sa klubom SDP-a a koji je usmjereno zapravo na to da osiguramo moratorij na ovrhe spram naših građana ali i poslovnih subjekata iz razloga što posebne okolnosti pandemije još uvijek traju, te posebne okolnosti su još teže i gore nego što su bile zapravo prošle godine i zbog dugotrajnosti krize ali i zbog velikog pandemijskog vala kojeg smo pretrpili ovu jesen i zimu. Isto tako, ono što mi tražimo i što smo napomenuli je da ne tražimo da je taj moratorij u nedogled nego do donošenja novog kompletnog Ovršnog zakona koji će u sebi integrirati mehanizme zaštite i dužnika i vjerovnika na način da se zapravo svi oni elementi koji su stjerali više od 200 000 naših građana u dužničko ropstvo i dugotrajne blokade računa, iz toga maknu kako bi se zapravo omogućilo da i oni sudjeluju u financijskom i ekonomskom životu zemlje. Sustav koji sada imamo spojen još sa ovako dugotrajnom krizom, zaista može uzrokovati dugoročne posljedice na jedan značajan broj građana koji je veći od 10% radno aktivnog stanovništva. Zato molim još jednom sve da razmisle kako će zapravo glasati o ovom prijedlogu. Hvala vam.
Hvala i vama. Stanka je odobrena i isto tako i zastupnica Perić traži svoju priliku za traženje stanke, izvolite.
Poštovani predsjedniče, u ime kluba HDZ-a tražim stanku da bi još dodatno pojasnili ovaj prijedlog zakona koji smatramo da na ovaj način kako je predložen, ne može u znatnome pomoći kvalitetno rješavanje ovršenih i ovrha. Kao što sami znate, u postupku je donošenje i predlaganje novog Ovršnog zakona ali sa svim mjerama koje su do sada napravljene, koje je Vlada napravila da bi zaustavila ovrhe 3+3, da bi mjerama kojima je omogućila da se uplaćuju i priznaju odnosno na neki način osiguraju radna mjesta zaposlenika sa naknadama od 4000 kn, isto tako pomoćima poduzetnicima za nadoknadu režijskih troškova i sve ono što je poduzeto kako bi dakle već sada 9 milijardi kuna koje se uplatilo zaposlenicima, da bi prebrodilo ovo krizno razdoblje. Prema tome, smatramo da samo ova intervencija u produženju roka, ne može u znatnome pomoći ovršenima tim više što se postiglo i dogovor sa bilježnicima i sa javni bilježnicima kako bi se u nekoliko tranši i vodilo računa o tome kada i na koji način pristižu ovrhe. Prema tome, podizanjem standarda, podizanjem plaća i brigom o tome da se i naknada, sve omogućava da se što kvalitetnije mogu servisirati obveze prema vjerovnicima.
Hvala. Kolega Grbin, povreda Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani g. predsjedniče. Ova stanka gđe. Perić povrijedila je čl. 238. Poslovnika Hrvatskog sabora jer ono što je uvažena kolegica iznijela, vrijeđa zdrav razum svih onih koji su je slušali pa tako i nas saborskih zastupnika. Ako je neka mjera bila dobra u trenutku kada je epidemiološka i ekonomska situacija bila bolja nego što je sada, onda mi objasnite zašto sada ta mjera više ne valja [[Upadica predsjednik: Hvala, kolega Grbin.]] i zašto ju sada odbijate. Vi to niste ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Grbin, znadete i sami da sam primoran dati vam opomenu jer ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika. Pa sada idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 50 za, 1 suzdržan i 74 protiv te tako nije donesen Zakon o izmjeni Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Cijenjene zastupnice i zastupnici amandman na Članak 6. se ne prihvaća. Obzirom da se Člankom 6. stavkom 1. konačnog prijedloga zakona propisano trogodišnje razdoblje realizacije projekta ulaganja već produljuje za godinu dana kao prijelazna mjera za ublažavanje posljedica epidemije bolesti Covid-19 i to onim korisnicima zakona kod kojih se trogodišnje razdoblje realizacije projekta ulaganja preklapa sa razdobljem početka epidemije bolesti Covid-19. Moram reći da je ovaj prijedlog usklađen sa drugim mjerama u režimu državnih potpora. Vezano uz stavak 2. amandman se ne prihvaća obzirom da korisnik i prijavitelj projekta trebaju ministarstvu nadležnom za gospodarstvo dostaviti podatke prije roka za podnošenje prijave poreza na dobit za 2020. godinu, dakle prije 30. lipnja 2021. godine odnosno prije datuma dostave godišnjeg izvješća o izvršenju investicijskog projekta sukladno Članku 17. Zakona o poticanju ulaganja. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje kolega Brumnić. Vi ste slobodni državna tajnice, hvala vam.
Poštovani tražim da se glasa o ovom amandmanu iz jednostavnog razloga jer ovdje se tražilo produženje roka koje ide isključivo na korist gospodarstvenicima i to na način da umjesto jedne godine se trajanje mjera se produži na dvije godine. Moram priznati nije mi jasno zašto predlagatelj to nije prihvatio jer bi naš interes trebao biti isključivo hrvatsko gospodarstvo i dobrobit tog gospodarstva. Ne shvaćam koji je razloga da se, ako smo imali godinu dana krize gospodarstvu ne iziđe u susret. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama. Budući da Vlada ne prihvaća ovaj amandman krećemo glasovati o amandmanu da. Tko je za amandman koji je predložio zastupnik Brumnić? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnika i zastupnica, 45 za, 8 suzdržanih i 73 tako da amandman nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje sada Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o poticanju ulaganja. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 123 zastupnika i zastupnica, 121 za, 2 suzdržana što znači da smo donijeli Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o poticanju ulaganja. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, prvo čitanje, P.Z.E. broj 107. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 118 zastupnika i zastupnica, 82 za, 36 suzdržanih i donijeli smo zaključak kako su ga predložila radna tijela.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS. U ime Kluba SDP-a tražim stanku kako bi se konzultirali još jednom koji ćemo stav zauzeti prilikom glasanja o ovoj informaciji. Naime, zbog javašluka Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike zaista dvojimo koliko ovakav dokument i sporazum koji je postignut sa Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske štiti interese hrvatskih građana. Naime, u protokolu koordinacije socijalne sigurnosti prilog SSC1 u prvi dio posebne ne doprinosne novčane naknade nije uvršten Zakon o nacionalnoj naknadi za starije osobe. Dobili smo obrazloženje od ministarstva da se radi o mjeri usmjerene na povećanje kvalitete života starijih osoba koja se financira iz državnog proračuna, te da ne spada u koordinaciju sustava socijalne sigurnosti. Samo ću vas podsjetiti kolegice i kolege kakvi su zakoni i kojih država ušli u spomenuti dodatak. U Belgiji je zajamčeni dohodak za starije osobe, Bugarska socijalna starosna mirovina, Cipar socijalna mirovina, Grčka posebne naknade za starije osobe, Mađarska ne doprinosni doplatak za starost, Italija socijalne mirovine za osobe bez vlastitih sredstava, Litva mirovina s naslova socijalne pomoći, Poljska socijalna mirovina, Portugal ne doprinosna državna starosna i invalidska mirovina, Slovačka socijalna mirovina priznata prije 1. siječnja 2004., Slovenija državna mirovina, Španjolska novčana naknada kao pomoć starijim i invalidnim osobama koje su nesposobne za rad, Švedska financijska potpora za starije osobe itd. itd. Ne zvuči li vam kolegice i kolege da je i naš zakon trebao biti u ovom dodatku?
Dobro, javlja li se još tko? Ako ne, pozvat ću se čl. 293. b) pa ćemo odmah nastaviti dalje sa glasovanjem. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se informacija o dovršetku pregovora o sporazumima koji uređuju buduće odnose i suradnju između EU-a i u UK-a, V. Britanije i Sj. Irske. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 126 zastupnika i zastupnica, 84 za, 42 suzdržana, tako da smo donijeli zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Prijedlog zaključka o stavljanju izvan snage zaključka Hrvatskog sabora od 20. rujna 2019. koji je donesen uz Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe od sprječavanju terorizma. Predlagatelj je odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje prijedlog navedenog zaključka. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 127 zastupnika i zastupnica i jednoglasno smo donijeli odluku da se donese zaključak o stavljanju izvan snage zaključka Hrvatskog sabora od 20. rujna 2019. koji je donesen uz Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe od sprječavanju terorizma.
Pod a) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za sport i pod b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za sport. Predlagatelj je vlada. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje: 1. Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za sport. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je 127 zastupnica i zastupnika glasovalo, 88 za, 39 suzdržanih, pa je tako donesena odluka kako je predložila Vlada RH. Pod b) dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za sport. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 127 zastupnika i zastupnica, 89 za, 30 suzdržanih i 8 protiv, pa je donesena odluka kako je predložila Vlada RH.
Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2019. Podnositelj je vlada. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2019.g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 127 zastupnika i zastupnica, 112 za, 15 suzdržanih, pa smo donijeli zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.
Dobar dan svima. Točka dnevnog reda je: - Izvješće o Uredbi koju je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti; Podnositelj je Vlada RH na temelju čl. 3. Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga HS-a. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, g. Silvio Bašić je s nama i upoznat će nas sa osnovnim karakteristikama ovoga zakona, izvolite.
Hvala vam poštovani g. predsjedavajući, cijenjene zastupnice i zastupnici. Ovom Uredbom uređuje se produljenje roka za podnošenje zahtjeva radi preoblikovanja privatnih praksi na temelju zakupa i koncesija u privatnu praksu ordinacijama za 6 mjeseci. Također, na dvije godine produljuje se rok važenja rješenja o odobrenju rada na temelju zakupa za ljekarne, specijalističke ordinacije i dentalne laboratorije te se produljuje rok važenja rješenja o odobrenju rada na temelju koncesija za djelatnost obiteljske medicine, pedijatrije, ginekologije, medicine rada i sporta, zdravstvene njege u kući i medicinsko-biokemijskih laboratorija na primarnoj zdravstvenoj razini zaštite. Navedena produljenja rokova su nužna radi osiguranja dostupnosti i kontinuiranosti pružanja zdravstvene zaštite stanovništvu na primarnoj razini zdravstvene zaštite, mislim da nije potrebno naglašavati koliko je bitna zdravstvena zaštita u sustavu zdravstvene zaštite naše zemlje jer ona je praktički temelj pružanja zdravstvene zaštite našim građanima, što se neobično naglasilo, iskazalo za vrijeme ove pandemije, a isto tako na potresom pogođenim područjima. U suprotnom bi, radi prestanka važenja odobrenja za rad navedenih koncesionara i zakupaca po sili zakona u tekućoj godini moglo doći do ugroze sustava primarne zdravstvene zaštite. Hvala.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražio g. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Znači Vlada RH je morala donijeti Uredbu o zdravstvenoj zaštiti da ne bi prestalo funkcionirati dio zdravstvenih usluga, od ljekarni, specijalističkih ordinacija, dentalnih laboratorija. Zašto to nije bilo pravovremeno, zašto je Ministarstvo zdravstva nije pravovremeno dalo HS-u da donese ovu odluku? Zbog čega to radi Vlada kada je Sabor u ustavnoj stanci? Zbog čega se zaobilazi Sabor, kolegice i kolege? Zašto se čekao posljednji trenutak? Znači da pola zdravstvenih usluga u RH bude zaustavljeno i Vlada i Ministarstvo zdravlja svoj posao nije obavljalo i u tom trenutku, kad Sabor nije zasjedao, on donosi ovu odluku, ovu Uredbu? [[Upadica: Hvala.]] Zbog čega se zaobilazi Sabor, [[Upadica: Hvala lijepa.]] zbog čega se ponašate prema HS-u i građanima na ovaj način?
Hvala. G. Bašić, odgovor.
Hvala vam cijenjeni g. zastupniče. Htio bi naglasiti da je ovo upravo pravovremeno i da se ne zaobilazi Sabor jer mi jesmo sad u Saboru, a pravovremeno je, zašto? Zato što postoji mogućnost u tekućoj godini da će isteći koncesije ... [[Upadica se ne čuje.]] znači mi produljujemo ovaj rok upravo zato ne bi li se moglo adekvatno, ne bi li se osigurala legitimitet rada, jer naravno da neće prestati rad, rad će i dalje nastaviti nego ... [[Govornik se ne razumije.]] ali obzirom na mogućnost velikog u jednom trenutku, velikog broja podnošenja zahtjeva smo produžili taj rok upravo da sve teče glatko i valjano.
Hvala. G. Prica.
Poštovani, mnoge stvari u Hrvatskoj kasne, nažalost kasni i ovo preoblikovanje koncesija u privatne ordinacije, važnosti primarne zaštite za zdravlje naših sugrađana, ima naravno i ekonomski aspekt, dosta ljudi zarađuje svoju plaću na taj način, pa me samo zanima, sada se produžuje rok znači za prijave, za još 6 mjeseci. Da li smatrate da će svih ovih 2 tisuće subjekata koji do sad nisu se prijavili, nisu to predali, da li će to uspjeti odraditi u 6 mjeseci ili će biti ponovno još jedna odgoda?
Hvala. Odgovor.
Pa mi smo uvjereni da neće biti više odgoda. Naime, promišljamo i sigurni smo u svjesnost naših kolega u primarnoj zdravstvenoj zaštiti da će na vrijeme podnijeti zahtjeve, a mislim da ne treba apostrofirati situaciju u kojoj se nalazimo i doista je razumljivo da neke kolege su čekale zadnji tren ili su možda ovaj, usporeni u podnošenju zahtjeva obzirom da je potrebno prijaviti dokumentaciju, neću reći je li opsežna ili nije opsežna, ali sigurno postoji nekoliko dokumenata koje je potrebno pribaviti, a svjesni ste situacije u Covid pandemiji da možda to nije tako glatko i toliko jednostavno kao što bi to bilo inače, je li?
Gđa. Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Moje pitanje ide u smjeru ova dva prethodna pitanja. Dakle u 12. mjesecu domovi zdravlja su počeli provoditi već, krajem 12. mj. ovu odluku i definitivno se slažem s vama, ne možemo ostati bez tako velikog broja primarne, ordinacije primarne zdravstvene zaštite. Ali, ono što me muči, kao i g. Bulja, da li se to moglo pravovremeno napraviti dok je još polovicom prosinca zasjedao HS, s jedne strane, a s druge strane, 2 tisuće subjekata je prilično veliki broj. Da li mi možete reći u kojim županijama je najznačajniji broj tih zakupaca koji nisu predali na vrijeme? Koje županije dominiraju? Zahvaljujem.
Odgovor.
Zahvaljujem na vašem pitanju i na vašim komentarima. Ja bi ponovno naglasio da je upravo ovo pravovremeni trenutak jer mi očekujemo u narednom periodu od 6 g. da nakupi veliki broj zahtjeva ali nikad nije bilo uopće upitno hoće li naše stanovništvo ostati bez primarne i bilokakve zdravstvene zaštite, to je pitanje koje jednostavno nije na mjestu jer ne mogu se tako nešto dogoditi ali upravo zato što promišljamo da će u slijedećem vremenskom periodu biti veliki broj zahtjeva, produljili smo da omogućimo da prikupe svu dokumentaciju, produljili smo ovaj vremenski rok i ponovno naglašavam na svjesnost i odgovornost naših kolega u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, da upravo podnesu ovo na vrijeme a na vaše pitanje koja županija prednjači, pa rekao bi da su otprilike podjednako sve županije zastupljene u ovom problemu. Mi očekujemo negdje oko 2000 novih zahtjeva vrlo uskoro. Ne bi apostrofirao samu pojedinu županiju ili nekoga javno prozivao jer doista nema neke bitne velike razlike u županijama, od grada Zagreba nadalje ... [[Govornik se ne razumije.]]
Gđa. Pocrnić Radošević.
Hvala, potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Upravo na tragu ovoga što ste rekli u prethodnom odgovoru, imate li saznanja kakva je trenutna situacija u kojoj neki subjekti primarne zaštite funkcioniraju kroz koncesije a drugi kao ordinacije, utječe na razinu kvalitet i dostupnost primarne zaštite građanima? Znači, jesu li građani [[Upadica Bašić: Ja se ispričavam, ali nisam vas razumio, ako možete mal sporije.]] Da li utječe, da li taj dio da jedni funkcioniraju kroz koncesije a drugi kao ordinacije, utječe na razinu primarne zaštite građanima? Znači, jesu li građani ili pacijenti zakinuti za neke od usluga ako netko funkcionira kroz koncesiju a drugi kao već je dobio odobrenje za ordinaciju?
Hvala na vašem pitanju, izuzetno cijenim …
G. Bašić, oprostite, moram vam dat riječ, tako piše u Poslovniku, izvolite.
Ispričavam se vama, g. predsjedavajući [[Upadica Radin: Izvolite.]] Hvala vam na ovom pitanju, upravo je ovo pitanje na tragu naših promišljanja, odmah mogu reći da dosada to nije apsolutno utjecalo na razinu i kvalitetu zdravstvene zaštite našim građanima međutim tijekom vremena, otkad postoje koncesionari, primijetili smo i ne samo mi nego i ovi prije nas, primijetili smo da postoje određene potencijalne mogućnosti da bi se to nažalost moglo dogoditi pa je naše promišljanje kako na neki način malo kvalitetnije i bolje regulirati ovaj sustav obzirom da veliki broj koncesionara teoretski u jednom trenutku može dovesti do ugroze da oni svojevoljno ili na bilokoji drugi način prestanu obavljati svoju djelatnost na što ih nitko ne može prisiliti da to ne učine i postoji mogućnost iako u ovom trenutku nerealna ali samo u našim promišljanjima, da se to dogodi i upravo zato razmišljamo kako na neki način to ujednačiti potrebu za koncesionarima a i na neki način osigurati adekvatnu skrb našim građanima u svim mogućim uvjetima, za koje se nadamo da se neće dogoditi. Hvala.
Hvala. I na kraju g. Ćelić.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, svaki proces zahtijeva određeno vrijeme pa tako i proces preoblikovanja iz koncesija u ordinacije, iz dopisa Hrvatske liječničke komore krajem prošle godine kada su i oni zamolili za produljenje roka za nastavak rada u privatnoj praksi u ordinaciji, vidjelo se da je Ministarstvo zdravstva promptno reagiralo i da je uvažilo sve objektivne primjedbe i taj proces jednostavno iziskuje određeno vrijeme i jednostavno Ministarstva zdravstva nije moglo predvidjeti potencijalne sudske sporove koje su određene jedinice regionalne samouprave pokrenuli, ali i pitanje zakupa prostora, dakle ovaj tzv. nemedicinski dio, tako da se slažem s vama da je pravovremeno napravljeno i da je ova uredba donesena na vrijeme.
Izvolite, odgovor.
Hvala, kolega Ćeliću na vašem promišljanju. Apsolutno se s tim slažem do svakog zareza. Htio bi naglasiti da mi doživljavamo sve dionike u zdravstvu kao naše partnere i naše ravnopravne sudionike i cijenimo njihova ali i sva druga mišljenja, promišljamo na temelju tih spoznaja i razmišljanja i donosimo odluke u dobrobit našeg kućanstva i upravo zato na tragu je ova naša odluka. A naravno da nismo mogli ... [[Govornik se ne razumije.]] sudske sporove i možda potencijalne koji će se dogoditi u budućnosti.
Hvala lijepa, nemate više plika, hvala vam [[Upadica Bašić: zahvaljujem svima na diskusiji.]] Hvala. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Da, izvolite. Odbor za zdravstvo, ne? [[Upadica Sabljar-Dračevac: Da, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku.]] Izvolite.
Zahvaljujem još jednom potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Dakle Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku je na svojoj 12. sjednici odbora održane od 3. veljače 2021. raspravio o Izvješću o uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonskih ovlasti. Naime, navedenom uredbom se uređuje produženje roka koncesionarima za podnošenje zahtjeva Ministarstvu zdravstva radi preoblikovanja privatnih praksi na temelju zakupa i koncesije u privatnu praksu i u ordinaciju. Također, na 2 g. produžuje se rok važenja rješenja o odobrenju rada na temelju zakupa za ljekarne, specijalističke ordinacije i dentalne laboratorije te produžuje se rok važenja rješenja o odobrenju rada na temelju koncesije za djelatnost obiteljske medicine, pedijatrije, ginekologije, medicine rada i sporta, zdravstvene njege u kući i medicinsko-biokemijskog laboratorija na primarnoj razini zdravstvene zaštite. Tijekom rasprave članovi odbora složili su se s činjenicom da su navedena produženja rokova nužna radi osiguravanja dostupnosti i kontinuiranosti pružanja zdravstvene zaštite stanovništvu na primarnoj razini zdravstvene zaštite. U suprotnom moglo bi doći do ugroze sustava primarne zdravstvene zaštite budući da postupak preoblikovanja nije završen za oko 2000 subjekata za koje bi svakako trebalo ubrzati postupak pribavljanja dokumentacije. Nakon rasprave, članovi odbora jednoglasno, 9 za, odlučili su se predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje ovaj zaključak. Ja se zahvaljujem.
Hvala i vama. Dobro, otvaram raspravu, prvi je na redu g. Ivan Kirin koji će zastupat stavove Kluba zastupnika HDZ-a o ovome izvješću, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] iz djelokruga Hrvatskog sabora rješava neka pitanja i na sjednici koja je održana 30. prosinca 2020. g. donijeta je uredba o izmjeni Zakona o zdravstvenoj zaštiti kojom se donosi odluka o produženju rokova rada koncesionara i zakupaca radi osiguranja dostupnosti i kontinuiranosti pružanja zdravstvene zaštite stanovništvu na primarnoj razini zdravstvene zaštite. U suprotnom bi radi prestanka važenja odobrenja rada koncesionara i zakupaca po sili zakona 31. prosinca 2020. što se trebalo dogoditi, moglo je doći do ugroze sustava primarne zdravstvene zaštite. Ovom se uredbom za 6 mj. produžuje rok koncesionarima za podnošenje zahtjeva Ministarstvu zdravstva za preoblikovanje koncesije u ordinaciju odnosno po čl. 1. uredbe, zdravstveni radnici mogu nastaviti obavljati zdravstvenu djelatnost u privatnoj praksi u ordinaciji ako do dana 30. lipnja 2021. podnesu zahtjev ministarstvu za izdavanje rješenja o nastavku obavljanje privatne prakse. Čl. 2. uredbe, čl. 269. mijenja se i glasi. Zdravstveni radnici nastavljaju rad u privatnoj praksi zakupom do 31. prosinca 2022. g.“ Do sada je zahtjeve Ministarstvu zdravstva za preoblikovanje koncesije u ordinaciju dostavilo oko 3000 koncesionara dok više od 2000 zahtjeva još nije dostavljeno. Nadalje, za 2 g. produžuje se rok važenja rješenja o odobrenju rada zakupaca ljekarni, specijalističkih ordinacija u zakupu i dentalnih laboratorija u zakupu. 174 subjekta još uvijek obavlja djelatnost temeljem zakupa i sada ćemo čuti zašto su prosvjedi nekih iz oporbe da je trebalo nešto prije ili brže napraviti. Zahtjeve za preoblikovanje su podnijeli u zakonom propisanom roku ali nisu mogli biti riješeni jer ne mogu na razini jedinice područne samouprave ili zdravstvene ustanove u okviru koje obavljaju djelatnost, pribaviti dokumentaciju koja je potrebna za završetak upravnog postupka preoblikovanja pri čemu se u pojedinim slučajevima vode i sudski sporovi vezani uz postupak preoblikovanja ljekarni u zakupu. To je slučaj Grad Zagreba, Zagrebačka županija pa i Karlovačka županija. Također, za 2 g. produžuje se rok važenja rješenja o odobrenju rada koncesionara jer se u protekle 2 g. otkada je započeo proces preoblikovanja iz koncesije u ordinacije, proces je završen za oko polovicu ukupnog broja subjekata za koje je potrebno provesti preoblikovanje a provođenje postupka preoblikovanja za oko 200 subjekata kao što znamo, još nije ni pokrenuto podnošenjem zahtjeva Ministarstvu zdravstva, većim djelom iz razloga jer koncesionari ne mogu na razini zdravstvene ustanove u okviru koji obavljaju djelatnost, pribaviti dokumentaciju koja je potrebna temeljem zakona a radi se o odlukama upravnog vijeća ustanova u ugovoru o zakupu prostora. Čl. 3. uredbe, čl. 270. mijenja se i glasi: Zdravstvenim radnicima koji na dan stupanja na snagu ovoga zakona obavljaju privatnu praksu na osnovi koncesije, pravo na obavljanje privatne prakse prestaje 31. prosinca 2020. g.“ Klub HDZ-a će podržati uredbu koju je Vlada donijela na temelju zakonske ovlasti o izmjeni Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Hvala vam na pozornosti i neka vas dragi Bog čuva.
Sada ispred kluba Hrvatskih suverenista, riječ ima g. Hrvoje Zekanović. Nema ga. Gubi pravo. Gđa. Anka Mrak-Taritaš sada će govoriti u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Dakle riječ je o Izvješću o uredbi koju je Vlada donijela na temelju zakonske ovlasti. Činjenica je da Vlada i može donijeti uredbe koje su s trajanjem od godinu dana na temelju zakonske ovlasti u trenutku kad ne zasjeda Sabor, dakle, to je ona ustavna pauza od 15. prosinca do 15. siječanja odnosno od 15. srpnja pa do 15. rujna. I kad je nešto važno, kad je nešto hitno, kad se nešto treba riješiti, to se donosi. Ali u ovom slučaju je ovo drugi put donesena uredba. Nije ovo prvi put da se donijela uredba. Dakle, uredba je donesena 18. prosinca 2019. g. jer se Sabor zasjedao do 15. prosinca, dakle 3 dana iza toga je donesena uredba koja je trajala godinu dana i kojoj je rok s 31. prosincem koji je bio propisan u Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, produžio na 31. prosinac 2020. Nije bilo korone, nije bilo potresa, nije bilo ničeg. Prošle je godine Sabor zasjedao do 18. prosinca i čekalo se točno da Sabor prestane za zasjedanjem da bi se mogle donijeti druga uredba. Sve je po zakonu, činjenica je ali pokazuje suštinski problem. Suštinski problem se sastoji u tome da u Zakonu o zdravstvenoj zaštiti je propisano nešto što se ne može provesti. Ja mogu i razumjeti da je niz objektivnih okolnosti zbog kojih se to ne može provesti, da su možda rokovi i načini koji su u zakonu definirani bili možda ne dobro određeni ali nadležno ministarstvo se odlučilo ignorirati Sabor, zaobilaziti Sabor i ići dvaputa s uredbom kojom će produžiti rok, sam da ne bi došlo pred Sabor i išlo sa izmjenom i dopunom zakona. To u krajnjoj liniji pokazuje odnos nadležnog ministarstva, pokazuje odnos i ove Vlade prema ovom tijelu. Dakle, nitko ne mislim da svi zakoni trebaju biti napisani najidealnije moguće, da li imate problem u nekom zakonu, vi to vidite tek kad krenete u provedbi. Kad ste krenuli u provedbi i kad ste vidjeli da imate problem, apsolutno je legitimno, razumno napraviti izmjenu i dopunu zakona, vidjeti u čemu je problem i doći s tom izmjenom i dopunom zakona pred ovaj Sabor. Izmjene i dopune zakona ne jedanput radimo za jedan članak, ne jedanput se radi za nekakve stvari koje su se pokazale da su neprovedive ali ne, ovo ministarstvo je odlučilo u svom planu i programu imati, ignorirati Sabor. Ignorirati ga na način da jedanput donijeti uredbu točno par dana nakon što je Sabor prestao zasjedat 2019. i sve ovo što je državni tajnik kao razloge naveo, koronu, potres, 2019. o koroni smo znali išta ili ništa, a o potresu da nam je netko rekao, rekli bi da je loše sanjao ili da je loše bacio karte. Dakle, dolazimo do 2 teme koje se otvaraju kad raspravljamo o ovome. Prva tema, zašto to ministarstvo radi? Zašto se dovodi u tu situaciju? Zašto se ignorira mogućnost da se raspravlja? Kroz raspravu možete čuti i neke prijedloge, kroz javnu raspravu možete čuti i neke prijedloge jer očito ima problema. Da može se riječi problem, problem bi se riješio, dakle dolazimo do suštine. U ovom trenutku je prema podacima koje smo dobili u obrazloženju, 3000 ordinacija odnosno primarne zaštite sukladno uredbi preoblikovano. 2000 još nije dostavljen ni zahtjev. Kaže da se za neke od tih vode i sudski procesi. Imajući iskustvo koliko se, kako naši sudski procesi traju, da kad mislite da je sve onako jednostavno, da to traje, ja nisam čula da se nešto se uspjelo riješiti ispod pola godine ali i godinu dana. Umjesto da se napravi jedna suvisla analiza zašto je tome tako, koliko realno treba vremena, zašto neki nisu podnijeli zahtjev. Možda ni ne žele podnijeti zahtjev. Neki koji su podnijeli zahtjev odnosno probaju riješiti, ne mogu riješiti. Meni se čini ali pritom ja razmišljam izuzetno tehnički o ovom problemu a to je napraviti analizu, vidjeti u čemu je problem, vidjeti realne rokove kad je to moguće riješiti, da ti neke dakle nekakve faze rješavanja i napraviti izmijeniti dopunu zakona, izmijeniti dva ili tri članka u zakonu koji treba i imati rješenje koje je u redu. Dakle ove uredbe koje se donose kad Sabor ne zasjeda su uvijek onaj zov sirene. Znate, imate nekakav problem, vidite da u zakonu imate neki problem, i ajmo sad donijeti uredbu pa možda taj problem ko mala djeca zažmirimo, problem će se riješiti, to u godini dana ne moramo ići u Sabor u raspravu, ne moramo ići sve ono odraditi i tu smo nešto malo uštedili. Moje iskustvo da vam je prečac uvijek duži put i to se je pokazalo. Napravili ste uredbu 2019., točno par dana nakon što je Sabor prestao zasjedat, namjerno, ne slučajno, namjerno. To ste proveli i ovaj put. I ne znam kako vam nije bilo neugodno reći i opravdavati se koronom i potresom, ponavljam po treći put. 2019. kad ste odlučili s tim, toga nije bilo. Prema tome, jasno je evidentno da postoji problem, da li se problem može riješiti 2, 3 ili 5 g., ja o tome znam relativno malo i ne mogu uopće i ne bih se usudila reći, ali ono što znam, ako imate problema, ako vidite da će taj problem trajati, pa dajte ga onda analizirajte, sustavno riješite u zakonu a nemojte raditi ovo, nismo mala djeca, znamo zašto ste to napravili, samo zato da taj problem ne bi otvorili, o tom raspravljali kroz izmjenu i dopunu zakona, uredba vam je bila kraći put ali vjerujte, odlučili ste se dva puta na kraći put. Nisam sigurna da vam je ta dva puta dovoljno i na kraju ćete opet doći a mogli ste to već riješiti 2019. kad ste vidjeli da postoji problem. Hvala lijepo.
Gđa. Ružica Vukovac će govoriti ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, s obzirom da je u obrazloženju za donošenje uredbe kao glavni razlog navedeno to da još oko 2000 koncesionara nije podnijelo zahtjev za rad u privatnoj praksi u ordinaciji, ispred kluba Domovinskog pokreta, postavljam pitanje koliko je koncesionara podnijelo zahtjev u 2020. g. odnosno do kraja 11. mj. 2020. a nisu dobili rješenje s obzirom da je zakonski rok u kojem mu ministarstvo treba donijeti rješenje prema čl. 55. točka 3. Zakona o zdravstvenoj zaštiti 30 dana? Naime, informacije s terena govore o sporosti administracije u ministarstvu i da se taj rok znatno premašuje te da još i sada ima koncesionara koji su podnijeli zahtjev u prošloj godini a nisu dobili rješenje. U prilog ovoj tezi, mogao bi ići i dopis Hrvatske liječničke komore prema ministarstvu od 15. 12. 2020. u kojemu oni navode da je do tog datuma prema njihovim podacima izdano rješenja za 920 subjekata a za čak 850 nije. Zbog ovakvog kašnjenja odnosno nepoštovanja zakonskog roka za izdavanja rješenja od 30 dana, ministarstvo je nanijelo materijalnu štetu liječnicima koncesionarima jer ih njihove županije koncedenti terete za koncesijsku naknadu sve do trenutka dobivanja rješenja za rad u privatnoj praksi u ordinaciji a zakupnine plaćaju prema novim revidiranim ugovorima o zakupu čiji su iznosu u pravilu znatno viši od ranijih iz vremena koncesija odnosno prethodnog Zakona o zdravstvenoj zaštiti kada je odlukom ministra iz 2015. g. zbrojni iznos koncesije i zakupnine bio limitiran na 1500 kn bez PDV-a. Da li je ministarstvo na ovaj način još jednom pokazalo svoj neprijateljski i ignorirajući stav prema obiteljskim liječnicima kao 17.12. prošle godine kada se ministar nije pojavio na sastanku na kojega ih ne pozvao radi konzultacija o organizaciji cijepljenja ili možda kada ih je ministar tijekom prošle godine u nekoliko navrata i medijski prozivao zbog nerada? Također kao jedan od razloga navodi te nemogućnost koncesionara da pribave traženu dokumentaciju od ustanova u čijim se prostorima nalaze a podaci s terena govore da su jedinice područne samouprave odgađale donošenje odluka za ustanove kojima su osnivači a koje su dakle odluke preduvjet za podnošenje zahtjeva za rad u privatnoj praksi u ordinaciji a da pri tome nijedni ni drugi nisu snosili nikakve posljedice za eklatantno nepridržavanje zakonskih rokova usprkos i upozoravajućim dopisima samog Ministarstva zdravstva. Zašto ministarstvo nije iskoristilo institut upravnog nadzora i sankcioniralo odgovorne u ustanovama, dakle ravnatelje i upravna vijeća i u županijama odnosno Gardu Zagrebu? Vjerojatno zašto što je i u većini županija kao i ustanova ipak HDZ-ov kadar na čelu. Sada se postavlja pitanje s obzirom da su ugovori o koncesiji istekli 31. 12. 2020., kako Vlada može donijeti uredbu sa zakonskom snagom kojom se koncesionarima produžava taj status do 31. 12. 2022. iako su prema starom Zakonu o zdravstvenoj zaštiti davatelji koncesije tj. koncedenti, isključivo jedinice područne samouprave i Grad Zagreb? Očigledno se sanirala šteta nastala opstrukcijom, sporošću i neradom administracije u domovima zdravlja, ljekarnama, županijama, odnosno Gradu Zagrebu i Ministarstvu zdravstva. Nadalje pitam zašto se kontinuirano diskriminiraju zdravstveni radnici privatnici u koncesiji i u uvjetima pandemije tj. zašto im država odnosno jedinice područne samouprave nisu distribuirale dovoljnu količinu zaštitne opreme i sredstava iako su to dužne učiniti i z privatne zdravstvene radnike sukladno čl. 4. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti te na taj način ustvari diskriminiraju pacijente koji su izabrali liječnika u privatnoj praksi? Izvori iz moje županije govore da su im dostavljene tek simbolične količine zaštitne opreme u vrijednosti par stotina kuna. Pomogao bi nam i pisani odgovor koja je vrijednost opreme u pandemiji dostavljena privatnim zdravstvenim djelatnicima i zašto raspodjela nije organizirana preko njihovih udruga nego preko domova zdravlja? Slijeće, postavlja se pitanje relativno visokih zakupnina za ambulante, pogotovo u ruralnim i potpomognutim područjima te pitanje diskriminirajućeg ugovornog odnosa prema zakupcima gdje se od njih traži održavanje prostora iako decentralizirana sredstva za te funkcije isključivo dobivaju javne ustanove? Također, domovi zdravlja totalno su zakazali u dinamici i opsegu raspisivanje specijalizacija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Tražimo odgovor koliko je na dan 31. 12. 2020. tzv. timova bez nositelja i koliko osiguranika u Hrvatskoj nema izabranog liječnika u primarnoj zdravstvenoj zaštiti po djelatnostima? Ugovaranjem tzv. timova bez nositelja gubi se svaki smisao primarne zdravstvene zaštite a poglavito obiteljske medicine ako tim nema nositelja odnosno stalno ugovornog liječnika. Zahvaljujući ovakvoj nebrizi za obrazovanje novih specijalista u primarnoj zdravstvenoj zaštiti te nepravičnim uvjetima rada u primarnoj zdravstvenoj zaštiti ubrzo će nam se dogoditi situacija da će nam ruralna i nerazvijena područja ostati bez liječnika. Navest ću samo primjer Brodsko-posavske županije iz koje dolazim. Trenutno Dom zdravlja Slavonski Brod ima na specijalizaciji iz obiteljske medicine 3 liječnika koji već jesu nositelji tima, tj. neće zamijeniti svoje kolege koji će otići u narednih 5 g. u mirovinu nego se vraćaju u svoj tim. Nema niti jedne specijalizacije iz pedijatrije, niti jedne iz ginekologije iako već sada u pojedinim timovima tih službi rade umirovljeni liječnici odnosno oni koji su trebali ići u mirovinu. Prošli tjedan Opća bolnica dr. Josip Benčević u Slavonskom Brodu raspisala je natječaj za 21 specijalizanta. A Županijski zavod za hitnu medicinu za 10 liječnika z rad na neodređeno vrijeme od ukupno 20 koliko ih prema mreži trebaju imati. S druge strane, u primarnoj zdravstvenoj zaštiti na području djelovanja Doma zdravlja Slavonski Brod, već sada radi 12 liječnika koji su stekli uvjete za mirovinu a u narednih 5 g. uvjete za mirovinu stječe još 17 liječnika. Mislite li da će se pored samo ove godine raspisane 21 specijalizacije u Brodskoj bolnici i uz manjak 10 liječnika u Županijskom zavodu za hitnu medicinu, naći 29 mladih liječnika koji će zamijeniti svoje kolege u obiteljskoj medicini te primarnoj ginekologiji i pedijatriji na području na kojem godišnje s fakulteta izađe tek 5 ili 6 liječnika. S obzirom na sadašnje mjere i organizaciju primarne zdravstvene zaštite, ja ipak mislim da neće. Ovakva organizacija i nebriga će ubrzo dovesti do velikog manjka liječnika u sustavu privatne zdravstvene zaštite, poglavito u ruralnim i depriviranim područjima Hrvatske i ugroziti zdravlje stanovnika ovih područja, a sustav učiniti neodrživim. Stoga predlažem i posebnu točku dnevnog reda Sabora o daljnjoj organizaciji i održivosti privatne zdravstvene zaštite u Hrvatskoj s naglaskom na dostupnost i kontinuitet, položaj i status liječnika u privatnoj zdravstvenoj praksi i time u, u svezi u s time usklađenje zakonskih odredbi uz sugestije Hrvatske liječničke komore i stručnih udruženja liječnika u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Hvala vam.
Sada je na redu g. Domagoj Prica koji će zastupati stavove Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Koncesionari u zdravstvu obavljaju važnu ulogu za zdravstveni sustav Hrvatske. Pružajući zdravstvene usluge, oni pomažu održavanju ukupnog zdravlja naših sugrađana. Pored toga, svojim aktivnostima zapošljavaju osobe u zdravstvu te plaćajući koncesije sudjeluju u plaćama pomoćnog osoblja te troškovima režija domova zdravlja. Dakle, važni su sa zdravstvenog, društvenog i gospodarskog aspekta. Koncesionari moraju podnijeti zahtjeve radi preoblikovanja privatnih praksi na temelju koncesija i zakupa, na temelju koncesija i zakupa u privatnu praksu ordinaciju. U Hrvatskoj ima 5 tisuća koncesionara, od tih 5 tisuća, u zadnje 2 godine, samo su njih 3 tisuće predali zahtjev za preoblikovanje koncesije u ordinaciju, dok još 2 tisuće to nije napravilo. Upravo zbog toga se donosi ova Uredba kako bi se za 6 mjeseci produljio rok da se to učini. Prije svega, ovo je pokazatelj sporosti sustava koji taj posao već trebao odraditi, no kao i mnoge druge stvari u Hrvatskoj, to nažalost kaska. Jedina mogućnost jest produženje roka, da se to učini kako ne bi došlo do ugroze u samom sustavu primarne zaštite. Sve ovo nije potrebno zbog već ranijeg kašnjenja, sve ovo je potrebno zbog već ranijeg kašnjenja gdje je 2 tisuće subjekata još nije bilo u mogućnosti predati zahtjev. Osim toga se za 2 godine produžuje rok važenja rješenja o odobrenju rada, na temelju zakupa za dentalne laboratorije, ljekarne i specijalističke ordinacije, te se produžuje rok važenja rješenja o odobrenju rada na temelju koncesija za sljedeće djelatnosti: ginekologija, dentalna medicina, zdravstvena njega u kući, medicina rada i sporta, medicinsko-kemijskih laboratorija i pedijatrije. Dosad su koncesionari koji se natječu za pacijente bili kvalitetan dio zdravstvenog sustava. Kvalitetom usluge pokušavali su pridobiti pacijente, a pacijenti su mogli birati čije će usluge koristiti. Takva situacija pružala je izbor pacijentima te je posljedica bila i kvalitetnija usluga koju su na taj način pacijenti mogli dobiti. Svojim prihodima financirali su režije domova zdravlja, kao i plaće pomoćnog osoblja. Dakle, vidimo osim zdravstvene dobrobiti i pozitivne posljedice za gospodarstvo. Ono što treba istaknuti jest da uz činjenica da proces preoblikovanja iz koncesije u privatnu ordinaciju nije počelo još 2000 subjekata, no od 3 tisuće koje su započeli proces, tek za polovicu je isti proces gotov. Dakle, tek oko 1500 koncesija je pretvoreno u privatne ordinacije od ukupno 5 tisuća, svega jedna trećina ukupnoga broja. Nažalost vidimo da sporost koju hrvatski građani često pripisuju državi i ovdje egzistira. Također, moramo istaknuti da je u slučaju preoblikovanja jednog dijela ljekarni u zakupu se vode i sudski sporovi vezani uz preoblikovanje. U tim slučajevima su zahtjevi predani u roku, no nisu mogli dobiti potrebnu dokumentaciju na razini zdravstvene ustanove ili jedinice područne (regionalne) samouprave. Dakle, ne samo da sustav vezano uz zdravstvo nije odradio posao, nego se sad kao posljedica vode sporovi koji opterećuju jedan drugi sustav, sudski sustav, kako li se u Hrvatskoj multipliciraju problemi. Dakle, ovom Uredbom se produžuje rok za 6 mjeseci koncesionarima, za podnošenje zahtjeva Ministarstvu zdravstva za preoblikovanje koncesije u ordinaciju. Napomena, ovo je već drugo produljenje rokova. Možemo se samo nadati da je ovo produženje posljednje te da će se riješiti sve što se treba riješiti u potrebnom roku. Hvala.
Ispred kluba, ne, pojedinačno ipak. Znači počinjemo sa pojedinačnim raspravama, prvi je g. Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo, državni tajniče, produljenje u preoblikovanje koncesija u ordinacije, tko je krivac zbog nepoštivanja rokova? Koncesionari nisu. Što se sa osnivačima? Poštivaju li osnivači, županije, zakonske okvire koje donosi ovaj Sabor pa bi vi u toj, taj nerad županije koje su u biti samo kočnica razvoja, ne samo zdravstva u RH, nego i to su u biti tvornica nepotrebnih ljudi koji ne rade svoj posao, većina ili najveći dio, evo, vidimo što se događa sa zdravstvom? Što je sa osnivačima u ovoj priči? Znači uglavnom, to su većinom županije. Ja mogu samo kazati da možemo mi razgovarati o ovoj Uredbi, premda sam osobno za to da o ovim stvarima koje su zakonske razine, treba raspravljati Sabor, a ne naknadno u biti o uredbi Vlade da raspravljamo sada. Ovo je jedna ozbiljna situacija koja se uporno meće na razinu županije, u biti izbjegaje se odgovornost župana i onih koji su odgovorni i domovi zdravlja u biti, usluge zdravstvene našim građanima u bit sve slabije su i sve su nedostupnije. Poglavito u ruralnim područjima. Ja samo mogu kazati da u Splitsko-dalmatinskoj županiji, u Makarskoj, primjer, nemamo laboratorij pa iz Makarske mora odlaziti, kad se izvadi krv, mora i stati u Kaštela, tako i s Hvara mora dolaziti u Split i kad zapuše jugo, znači jednostavno kad brod ne možemo, kad nemamo trajekta, onda jednostavno ti ljudi nemaju zdravstvenu uslugu. Tako je i u Dalmatinskoj zagori u zaleđu, zbog osnivača, kada je fuziran dom zdravlja 2002. g. u jedinstveni dom zdravlja, znači bilo je 13 domova zdravlja u Splitsko-dalmatinskoj županiji, a inače, kolika je to nepravda i koje su ovo uredbe beznačajne, pola županija ima samo jedan dom zdravlja fuziran u županiji, u jednoj županiji, recimo, u Ličko-senjskoj županiji koja je manja od cetinskog kraja po broju stanovnika, imaju 2 ili 3 doma zdravlja. Recimo, dubrovačko isto, više domova zdravlja, a u Splitsko-dalmatinska županija, najveća županija ima jedan dom centralizirani dom zdravlja. I sva moć je centralizirana na jedno mjesto, a 500 tisuća stanovnika u Splitsko-dalmatinskoj županiji i raspored te županije, površinski, teritorijalno, kako god uzmemo je najkompliciraniji. Imamo otoke, imamo zaleđe, imamo Imotsku krajinu, Cetinsku krajinu, imamo ovaj dio Zagore, kaštelansko zaleđe, imamo veliki drugi grad, to je Split i apsolutno da tu ne funkcioniraju i ne štimaju stvari jer ljudi nemaju usluge, nemamo specijalizanata, nemamo radiologa, imamo problem da nemamo, nema tko pregledati naše žene na UZV dojki. To su stvari koje mi moramo vidjeti što rade osnivači. Po 6 mjeseci žene su čekale da dođu na upis za pregled dojke na UZV. 6 mjeseci i onda taj dan bi bile redovi po nekoliko, mislim tolike gužve da brojne žene nisu ni upisale se, koje bi imale sriću upisat se da ih se u 6 mjeseci izvrši pregled, a neke nisu se nikad uspjele nažalost niti izvršiti pregled. Znači ozbiljna primarna zaštita u RH kao temelj zdravstva, kao temelj opstanka ljudi na tim područjima, di tribamo poticati liječnike, davati im najbolje uvjete u ruralnim područjima jer tko će ostati negdje di nema primarne zdravstvene zaštite? Tko će ostati ako mome Sinju nemamo popodne pedijatra? 50 tisuća ljudi gravitira samo Sinju i cetinskom kraju. Zbog, to su problemi, ove uredbe u biti proizlaze iz nerada i nemara osnivača, a to su županije koje nisu osigurale specijalizacije. Evo do nazad godinu dvije dana u 2000. otkad se osnovala županija Splitsko-dalmatinska iz cetinskog kraja nije bilo specijalizanata, nego su ti liječnici morali ići na specijalizaciju u Gospić, u Osijek, zbog čega je takav odnos prema našim krajevima koji su nerazvijena područja? Pa naravno da ćemo imati demografski pad, mi moramo napraviti sve da u domovima zdravlja primarni liječnici, laboratoriji, specijalizanti, specijalističke ordinacije, da imaju najbolje uvjete, liječnici. Mi moramo kao društvo to napraviti, to je naša obaveza prema tim krajevima koji su i ratom ugroženi, a koji su i zaboravljeni, a to županija kao osnivač ne radi i tu triba javno i glasno kazati. A ove uredbe možete donositi svaki dan, međutim, zdravstvene usluge su zbog nepoštivanja zakona [[Upadica: Vrijeme.]] županije su u biti kočnica razvoja, tj. oni [[Upadica: Vrijeme.]] su grobari naše zdravstvenih usluga, poglavito [[Upadica: Imate.]] primarne zdravstvene zaštite.
Imate repliku, g. Prica.
... [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica: Mikrofon, mikrofon.]] Pretpostavljam, kolega Bulj da su i s vama razgovarali ljudi koji su u toj poziciji da još, da su koncesionari, da imaju problema vezano uz ovo, dakle ovo je pitanje zdravlja naših sugrađana, ali naravno to je i pitanje egzistencije ljudi koji rade u tim praksama. Da li smatrate, ja se doista nadam kao građanin da će se kroz, sa ovim produženjem roka 6 mjeseci da će se to riješiti u idućih 6 mjeseci. Pitanje bi bilo da mi kasnije kažete da li vi smatrate da će se to riješiti u idućih 6 mjeseci, da će ovih 2 tisuće subjekata predati te zahtjeve? Također, pitam da li bi možda bilo, da li bi se možda moglo, pitam vas, kad ovako razgovaramo, kad znamo sustav, vi ste i dulje zastupnik, da li smatrate da možda kada bi Ministarstvo zdravstva direktno razgovaralo sa onima koji to nisu odradili na županijskoj razini sa zdravstvenim ustanovama, da li bi oni mogli motivirati na županijskoj razini, da se ubrza one koji još nisu odradili svoj posao?
Odgovor.
Pa ja bi odma rekao još jednom da od kad su županije postale, ja mogu reći za Splitsko-dalmatinsku županiju gdje živim, a tako je u većini županija, otkad je fuziran ni 13 domova zdravlja u jedan centralni dom zdravlja, da je to jedna od najlošijih odluka i da je centralizacijom, poglavito ovoj najvećoj županiji koja ima nešto manje od pola milijuna ljudi napravljena velika šteta, kako ljudima zbog usluga, narodu toga kraja, tako i djelatnicima tj. medicinskom osoblju koje bi trebalo raditi na tim područjima jer jednostavno je to vidljivo iz stoga što više gubimo usluge, gubimo ljude, gubimo interes naših liječnika i ne samo to, nego nije dovoljno ni propisivano specijalizacija. Da li će ova nešto odluka poslije odgode napraviti, ne vjerujem, po pitanju županija kao osnivača koje ne rade svoj posao jer da su radile, ne bi bili dovedeni u ovakvu poziciju loših zdravstvenih usluga i nedostatka liječnika.
I g. Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovani kolega, u svom izlaganju ste iznijeli puno problema koje zapravo prepoznajemo, pogotovo mi koji radimo u zdravstvenom sustavu, od toga da postoji nedovoljna raspodijeljenost ordinacija u ruralnim odnosno urbanim sredinama, do toga da se evo, kasni sa nekakvim zakonskim rješenjima, pa se brže-bolje donose uredbe koje opet prolongiraju sve te rokove. Moram reći da evo, nisam stigla na izlaganje državnog tajnika, ali na odboru vezano uz ovo što ste rekli za jedinice lokalne samouprave, jer na odboru kad sam pitala zašto je problem, da li je ministarstvo usmeno i pisano uputilo dopise upravnim vijećima, jedinicama lokalne samouprave, da se ubrza izdavanje dokumentacije, odgovor je bio je, ali ne mogu im ništa. Znači to je žalosno da zapravo ministarstvo ne može riješiti problem koji postoji na terenu jer imate s jedne strane osnivače, s druge strane imate ministarstvo, a problemi postoje i nisu riješeni, tako da se bojim da nezadovoljstvo koje postoji u obiteljskoj [[Upadica: Hvala.]] medicini će trajati još neko vrijeme. Hvala.
Odgovor.
Pa evo i vi ste ukazali na određene probleme, da imamo ministarstvo koje je nadležno za provedbu ovoga zakona, imamo inspekcije, međutim, opet ponavljam, ključni problem je u osnivaču. Osnivač prima sredstva, tj. decentralizirani novac za zdravstvene usluge, za zdravstvo i činjenica je da osnivaču je ovo sve. Međutim, ako osnivač ne radi svoj posao, to su županije, ja za Splitsko-dalmatinsku županiju mogu to ponoviti 100 puta jer znam sa ljudima u razgovoru i onim koji su koncesionari, tj. liječnici i u privatnoj praksi i u sustavu doma zdravlja, a i sa samim građanima, da su usluge sve lošije, a da naši liječnici nemaju više interesa ostati na tome području jer su zaboravljeni, ostavljeni sami sebi, prepuštani sami sebi i to je jedna vrlo porazna politika, ne samo što imamo zdravstvene usluge, nego što će i dalje biti pad demografski pad [[Upadica: Hvala.]] od toga ako nemamo dobre zdravstvene usluge, bar primarne zaštite i neke ostale.
Gđa. Anita Pocrnić-Radošević.
Hvala potpredsjedniče, kolega evo često vi u vašim raspravama spominjete Ličko-senjsku županiju, najčešće to bude u nekom kontekstu u kojem nas prikazujemo te gorima nego što jesmo i to je stvarno nešto što nam nije potrebno. Evo sad bih htjela ispraviti vaš navod, znači od Ličko-senjska županija ima 5 domova zdravlja, Gospić, Otočac, Korenica, Senj i Novalja. Građani su u tom pogledu zaista, kao i u svim dijelovima Hrvatske nisu zakinuti za primarnu zdravstvenu zaštitu jer domovi zdravlja nisu znači samo obiteljska medicina, tu je i dentalna zaštita, fizikalna, kod nekih i oftalmologija, tu je djelatnost sanitetskog prijevoza. Ličko-senjska županija ima i Opću bolnicu u Gospiću koja pokriva potrebe stanovništva, a sve ono što se ne uspije tamo napraviti, naravno, vozi se u Rijeku, Zadar ili Zagreb, tako da molim da uvažite ovo i iznosite točne podatke. Hvala.
Odgovor.
Pa ja sam i rekao da Ličko-senjska županija koja je manja po broju stanovnika da ima više domova zdravlja, samo sam napravio usporednicu i to je pozitivno što je tako u Ličko-senjskoj županiji, ali je nepravda prema Splitsko-dalmatinskoj županiji, prema ostalim županijama, Šibensko-kninskoj koje su fuzirale domove zdravlja, tj. 3 imaju u Šibensko—ninskoj, a Splitsko-dalmatinska županija ima samo jedan dom zdravlja, to sam vam htio reći. Ja sam rekao kao pozitivan primjer ili primjer, imate bolnicu u Gospiću, imamo mi bolnicu i u Kninu pa naše recimo medicinske sestre, medicinsko osoblje koje putuje iz Sinja i Splita u kninsku bolnicu koja bi mogla rasteretiti šibensku i splitsku bolnicu, jedina u Zagori, ljudi ne primaju, nisu primili putne troškove, ima 7 ili 8 sad već mjeseci. Znači imamo problem. Znači čak u Ličko-senjskoj županiji, ja sam napravio usporednicu da bi tribalo vratiti stari model koji je primjera u Ličko-senjskoj županiji i ostalim 10 županija, a u Splitsko-dalmatinskoj županiji je fuziran dom zdravlja i usluge su sve slabije i sve manje i manje imamo interesa liječnika da ostanu na tim područjima [[Upadica: Hvala.]] zbog nebrige osnivača, a to je županija, koja je grobar [[Upadica: Hvala.]] zdravstvenih usluga. Hvala.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Gđa. Maja Grba-Bujević je sada na redu. Izvolite. Da, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice Kramarić. Eto, ja bi danas zapravo rekla nešto više malo možda o primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Hvala kolegi Bašiću koji je za ovom govornicom kao državni tajnik rekao da je primarna zdravstvena zaštita temelj sustava zdravstvene zaštite. To je neobično važno ponavljati koliko god puta to bude trebalo i za ovom govornicom, a i šire. Primarna zdravstvena zaštita je važna i u kontekstu ove epidemije Covida koju imamo. Sami smo svjedočili tome da drugi dijelovi zdravstvenih sustava su itekako opterećeni bili u, kao što su naši epidemiolozi, kao što su naši specijalisti javnog zdravstva, a isto tako i bolnice. Međutim, u primarnoj zdravstvenoj zaštiti veliki broj ima liječnika obiteljske medicine koji su zaista dali ogroman doprinos da bi izašli iz ove epidemije zadovoljavajućom uslugom prema našim svim građanima. Pomagali su i epidemiolozima, a u ovom cijepljenju, znate i sami da je izrazito velika uloga obiteljskih liječnika koji trijažiraju pacijente, kojim redoslijedom idu na cijepljenje, koji poznaju svoje pacijente i na taj način zapravo daju mogućnost da se procijepe, učestvuju na velikim ovim, u velikim cijepljenjima, dakle ako imamo organizirana masovna cijepljenja i to je nešto što ne smije, ne smijemo ovaj, zaboraviti. Hvala dragom Bogu, cijepljenje ide dobro, s obzirom na resurse koje imamo, ide postavljeno tako da ti liječnici zapravo rade odlično taj dio posla i to je neobično važno zato što je cijepljenje ono što će nas dovesti da preživimo ovo razdoblje u kojem se trebamo riješiti Covida i da se vratimo svom normalnom životu, a ta solidarnost je izrazito važna da svi shvatimo mi ovdje, da shvate svi liječnici i sve medicinske sestre i svi građani da bez cijepljenja nećemo moći vratiti se tom normalnom načinu života. Postoje naravno i neki izazovi o kojima danas govorimo kroz ovu odluku. Proces ima svoje trajanje i na te procese jako je teško utjecati. Zato je ova odluka dobra kako bi se omogućilo da ta primarna zdravstvena zaštita i dalje bude temelj pružatelja zdravstvenih usluga. Pojavili su se neki nemedicinski ili možemo ih nazvati, tehnički problemi koji su nužni za cjelovito rješenje koje služi poboljšanju kvaliteti usluga koje pruža primarna zdravstvena zaštita i obiteljska medicina i dentalna medicina kao ključni nositelji timova. Recimo npr. nerazriješeni imovinski odnosi za prostore u kojima se nalaze koncesionari, sudski sporovi vezani uz postupak preoblikovanja ljekarni u zakupu. To su objektivni problemi koji su u tom procesu bili predviđeni međutim, na te procese jako je teško utjecati, pa to mi svi znamo. I zato je upravo došlo do toga da se ova odluka mora donesti, da se produži, naravno da bi, ja sam sigurna da svi u ministarstvu su željeli da se ova odluka ne mora donositi, da je to sve skupa završeno i da smo prešli u taj oblik koji smo htjeli sukladno Zakonu u zdravstvenoj zaštiti. Stoga još jedanputa za kraj bi se zahvalila kolegi Bašiću koji je rekao da je primarna zdravstvena zaštita temelje sustava zdravstvene zaštite u RH. Takva je i moramo puno svi skupa na tom raditi da bude još i bolja. Eto hvala vam.
Hvala. Imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražila gđa. Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovana, evo ja se apsolutno slažem da je primarna zdravstvena zaštita apsolutni temelj svakog zdravstvenog sustava, posebno javno zdravstvenog sustava kakav mi bi navodno trebali imati ali me sad zanima kako vi onda vidite da je koncesioniranje usluga u zdravstvu, utjecalo na kvalitetu usluga primarne zdravstvene zaštite, sveobuhvatnost tih usluga ali i mogućnost domova zdravlja da ostvaruju načelo sveobuhvatnosti usluge na toj razini? Jer ono što sigurno možemo primijetiti da je u zadnjih 10 do 15 g., kvaliteta usluge upravo u primarnoj zdravstvenoj zaštiti pala a da se povećao pritisak na sekundarno i tercijarno? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovana kolegice, sa djelom se vašeg naravno da ću se složiti a djelom bi rado ipak pojasnila možda neke stvari. Dakle, cijeli taj sustav primarne zdravstvene zaštite, to smo složile da je jako važan. Upravo iz toga razloga kad se u tom procesu vidi da se neke stvari mogu izboljšati, onda se u ta izboljšanja krene. Upravo tako ne trebamo gledati da li je neka, znam ja o čemu zapravo mislite, da li je neka ambulanta u domu zdravlja ili je neka ambulanta kao koncesionar ili ambulanta, nego treba gledati sveobuhvatnost koje pruža, to je najvažnije. Upravo iz toga razloga recimo ću vam reći da bez obzira da li se rado i ambulanti koja je u sklopu doma zdravlja ili u ambulanti koja je u koncesiji, uvode se neke nove tehnologije, kao što je recimo telemedicinske usluge, p sad u bilokojoj ambulanti bili, recimo evo možemo u Sinju, [[Upadica Radin: Hvala.]] ili Vrlici, u nekoj drugoj ću vam odgovoriti.
Hvala. G. Ivan Ćelić.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Grba-Bujević, vrijeme epidemije COVID-a ukazalo je na funkcionalnost i održivog hrvatskog zdravstvenog sustava, naravno da ne treba bježati od problema i jačanje javnozdravstvenog sustava nije imperativ samo za RH nego i za ostale zemlje članice EU-a. Ako pogledamo financiranje preko europskih fondova onda se upravo odnosi na osnaživanje javnozdravstvenog sustava, primarna zdravstvena zaštita je temelj održivog hrvatskog zdravstvenog sustava, tu treba samo spomenuti dakle, COVID ambulante koje nisu bile amo u velikim gradovima nego i u gradovima poput Metkovića, poput Daruvara gdje su obiteljski liječnici preuzeli svoj dio ali ovdje želim istaknuti da jedinice lokalne samouprave imaju itekako ulogu koje mogu u skladu sa ovim izmjenama Zakona u zdravstvenoj zaštiti doprinijeti da dođu mladi liječnici na njihova područja. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Ćelić, upravo je to bila nakana izmjena kad su išle izmjene i dopune Zakona u zdravstvenoj zaštiti, da se jedinicama lokalne uprave i samouprave da mogućnost da sami utječu na kreiranje djela zdravstvenog odgovora svoje županije. Kao što znamo, sve županije nisu iste, sve županije imaju neke druge specifične ciljeve što se zdravstvenih zaštita tiče, ovisnosti naravno i o ekonomskom statusu i o potrebama, o udaljenostima, nije svagdje to jednako. S obzirom da je to tako, upravo su lokalne jedinice te koje trebaju kreirati odgovore cijelog sustava svog djela zdravstva, ne samo primarne zdravstvene zaštite ali posebnu ulogu imaju u primarnoj zdravstvenoj zaštiti.
Gđa. Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Grba-Bujević, govorili ste o značaju obiteljskih liječnika, posebno u ovim danima i u vrijeme pandemije COVID-a. Dosta kritika smo danas čuli i uglavnom se vežu na financije. Svi znamo kad tražimo i želimo uslugu, kad trebamo uslugu da želimo što bolju uslugu i što bolji i skuplji lijek, kad treba izdvajati za zdravstveno osiguranje, onda bi svi da taj postotak bude što manji. Ja bi željela samo evo jedan podataka istaći tu npr. od proglašenja epidemije, vezano samo za trošak testiranja za bolesti od COVID-a do 31. prosinca 2020. g., utrošeno je preko 647 milijuna kuna. Pa evo, samo toliko da naši građani znaju koliko izdvajaju od svojih primanja a koliko je samo u ovom po jednoj osnovi utrošeno sredstava.
Hvala. Izvolite.
Hvala, kolegice Branka što ste to baš spomenuli zato što to je samo jedan komadičak kolača, to je 680 milijuna kuna samo za testiranje. Moramo znati da je nabavljeno respiratora, da je nabavljeno ... [[Govornik se ne razumije.]] uređaja, da je nabavljeno sve zaštitne opreme, da je preuređenja pojedinih bolnica za potrebe zbrinjavanja COVID pacijenata, toliko velikog broja COVID pacijenata su isto tako koštala novce. Liječenje, lijekovi, dakle COVID dodatak koji je Vlada uredila za zdravstvene djelatnike koji rade sa COVID pacijentima, pa to su sve stvari koje će brojati naravno u milijardama. U takvim uvjetima brinulo se i onim pacijentima koji nisu COVID, o kojima se zaista isto tako trebalo brinuti. I zato treba još jedanputa i ja kao zdravstveni radnik, dozvolite da kažem da ova velika zahvala ide svim zdravstvenim radnicima i nezdravstvenim radnicima, njih često zaboravimo, koji su sudjelovali u tom odgovoru.
Gđa. Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, s puno toga što ste rekli u svom izlaganju apsolutno se slažem, krenut ću odo ovog drugog djela, gdje se opet svi slažemo da štekaju dosta jedinice lokalne samouprave u rješavanju imovinsko-pravnih odnosa, nerazriješenih sudskih procesa itd., i opet naglašavam da tu ministarstvo mora iznaći načina da potakne jedinice lokalne samouprave da one predane zahtjeve riješi i dokumentaciju a kamoli još za one koji nisu riješeni. E sad ću se još osvrnuti na onaj prvi dio koji ste rekli, opet se apsolutno slažem o važnosti primarne zdravstvene zaštite, njezinom doprinosu, borbi protiv pandemije. Govorili ste puno i o cijepljenju, govorilo se o COVID ambulantama, međutim možemo se složiti da postoje nezadovoljstva o obiteljskoj medicini, prvenstveno oko primanja. Vi znate dobro kakva su primanja liječnika koji rade u domu zdravlja, kako su koncesionara. E sad što se tiče COVID-a, znači mnogi liječnici iz obiteljskih ambulanti su radili i u COVID ambulantama [[Upadica Radin: Hvala.]] i na trijažnim prostorima ali nisu [[Upadica Radin: Hvala lijepo.]] jednako tretirani i nisu se imali kome obratiti oko onog famoznog COVID dodatka.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Poštovana kolegice, kao što ja znam, tako i vi znate da su koncesionari su zapravo sami sebi poslodavci, slažete se sa mnom? I ja sam sigurno da nitko nije sprječavao da sebi taj dodatak uračunaju u svoju plaću jer kao što znate, ti prihodi nisu mali i iz tih prihoda sigurno je moguće taj dodatak da oni zapravo sami sebi i svojoj sestri s kojom su radili jer su i sestre radile u tim COVID timovima i ambulantama, da se na taj način nagradi kao što je to odlukom Vlade i doneseno. Evo to ja mislim, ja sam mislila da se to provodi, ali evo sad čujem od vas da … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Hvala, hvala. G. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Bujević, ja bi samo htio da vam kažem nelogičnosti koje su u sustavu … [[Govornik se ne razumije, tehnički problemi.]] vrlo jednostavne. Znači najveća županija, Splitsko-dalmatinska, ima jedan dom zdravlja fuziran, nekada 13 domova zdravlja, sada jednoga. Puno manje županije imaju po 4, 5, 6 i to je ok. To je ok, ali zašto Splitsko-dalmatinska županija u biti ima 13? Došlo je do problema u toj najvećoj Splitsko-dalmatinskoj županiji, na svim razinama zdravstvenih usluga, od opće prakse ili primarne zdravstvene zaštite od ostalih, zbog nerada i nebrige centralizacije na jednom mjesto, to je problem. Ja govorim ovdje o problemu a uredbama nećemo ništa riješiti, vjerujte mi jer na terenu nije takvo stanje. Vi ste i vodili i vodite hitnu medicinu u RH, a bezbroj puta uza sav trud liječnika, često ostaju zatvorena hitna medicina gdje naši ljudi dođu na zatvorena vrata i imaju hitan slučaj [[Upadica Radin: Hvala.]] Tako da imamo problema zbog fuziranja.
Izvolite, odgovor.
Kao što vi uvaženi kolega, mislite da imamo problem zbog udruživanja, tako neki mi često čujemo takve, kažu da ima problema zbog toga što je nešto, kolega Bulj, ja vas lijepo molim, nemojte komentirati zato što sad ja iznosim svoju repliku na vašu repliku, evo dakle to je pristojnost koja je u ovom Saboru, ja bi vas lijepo molila. Dakle, različita su mišljenja i različiti su stavovi. Kada imate puno zdravstvenih ustanova na svom području, navest ću vam konkretno jedno, da budem stvarno konkretna. Dakle, kad imate 6 domova zdravlja kao što ima recimo u Karlovačkoj županiji, onda recimo djelatnika kad ga nemate ko vam raditi u toj jednoj ambulanti, u drugom koji spada drugom domu zdravlja, onda tog djelatnika ne možete tamo uputiti da pruža zdravstvenu skrb ljudima, to je najvažnije da ljudi dobe zdravstvenu uslugu i tako bi vam još mogla puno, puno toga nabrajati.
Hvala lijepa. nemate više replika. Hvala. Sad je na redu gđa. Sandra Benčić.
Zahvaljujem vam se. Dakle, ono što smo se svi složili jest da je primarna zdravstvena zaštita apsolutni stup i osnova za realizaciju prava pristupa zdravlju i zdravstvenim uslugama međutim isto tako smo svi ovdje sjedimo svjesni da se u zadnjih 10, 15, 20 g. taj sustav zapravo uništava i da se svodi sve više na administriranje uputnica i propisivanje lijekova a sve manje na to da se liječnik zapravo može baviti pacijentom i da se bavi dijagnostikom. Usluge na razini primarne zdravstvene zaštite koje imamo i u opsegu su sve manje a zapravo postoji tendencija koja nije samo nažalost tendencija u Hrvatskoj, da se sve više zapravo dijagnostike, pregleda itd., prebacuje na sekundarnu, posebno tercijarnu zdravstvenu zaštitu čime zapravo poskupljujemo zdravstveni sustav ali i činimo ga manje dostupnim, posebno onima koji žive u nekim područjima, ruralnim područjima, dakle koja nisu urbanizirana, u kojima nema direktan pristup takvoj zaštiti. Dakle, podaci iz 2018. kažu da su liječnici obiteljske medicine među njima je tada bilo otprilike 65% koncesionara u odnosu na 35% liječnike zaposlenih u domovima zdravlja. Isto tako, sami koncesionari su govorili da broj pacijenata koji imaju, daleko premašuje ono što oni dnevno mogu obraditi i da dnevno bi trebali zapravo obrađivati više od 100 pacijenata. Uz to su sve prethodne vlasti uspostavile sustav koji potiče zapravo velik broj pacijenata jer jedan dio i to značajni ipak dio prihoda dolazi dakle i po tzv. glavarinama, odnosno po broju pacijenata koje netko ima- Ono što je tu problematično, je da u tom slučaju niti je pacijent zadovoljan jer ne može dobiti dovoljno, dovoljnu vremensku, dovoljno vremena od svog liječnika, niti može dobiti uslugu koju treba dobiti, ali isto tako je nezadovoljan i taj koncesionar koji na kraju krajeva niti može raditi zapravo svoj posao, niti je vjerojatno na kraju adekvatno i sve zajedno za to, za to plaćen i kažem svodi se na administratora. Nevjerojatno mi je da je Nacionalna strategija razvoja zdravstva do 2020.g. sama utvrdila prije dakle 9.g. utvrdila je da je uvođenjem koncesije u primarnu zdravstvenu zaštitu oslabljen kontinuitet i sveobuhvatno zdravstvene zaštite koja je ranije bila značajka domova zdravlja. Dakle, sami smo to u Nacionalnoj strategiji razvoja zdravlja utvrdili. Isto tako kaže se da gotovo da i ne postoje grupne prakse interdisciplinarni timovi u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, da na mnogim mjestima postoje teškoće u organizaciji kontinuirane primarne zdravstvene zaštite, te u pronalaženju zamjena za zdravstvene djelatnike, da ne postoji odgovarajuća komunikacija između liječnika obiteljske medicine, patronažnih sestara, ljekarnika i drugih djelatnika u sustavu zdravstva. Dakle, da vrlo često zbog toga pacijenti traže da se preskoči primarna razina i traže zdravstvene usluge izravno u bolnicama. To smo sve utvrdili prije 9.g. i još uvijek imamo isti sustav. On se u međuvremenu malo mijenjao u smislu naplate, načina na koji se, na koji se izračunava itd.. Međutim, ono što nismo napravili je da nismo eliminirali ono za što smo utvrdili da je dovelo do slabljenja primarne zdravstvene zaštite i još uvijek održavamo taj tzv. frankenštanski sustav koji nit je javan u potpunosti, a nit je privatni i on ne koristi na kraju niti pacijentu, niti, niti koristi tom koncesionaru. Ono što je također ustanovljeno je da takav sustav onemogućuje implementaciju preventivnih programa odnosno ne pogoduje joj, ali isto tako i dijagnostiku koja se prebacila na sekundarnu i tercijarnu zaštitu. Dakle, ono što je pitanje, zašto ovdje nemamo izvještaj i temeljitu raspravu o tome da li je sustav kojim koncesioniramo usluge u zdravstvu doprinio kvaliteti dostupnosti zdravstvene usluge posebno na primarnoj razini za naše pacijente ili nije i ako nije ajmo ga promijenit, a utvrđujemo u osnovnim dokumentima za razvoj, strateški razvoj zdravstva utvrđujemo da nije i po tome ne činimo ništa. Evo to meni nije jasno da nakon 9.g. što smo to utvrdili [[Upadica: Vrijeme]] nismo napravili ništa. Hvala.
Hvala. Ali imate replike, g. Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Benčić, ovo je Izvješće o uredbi, dakle možemo organizirat i izvješće vjerojatno na matičnom odboru o ishodima implementacije posljednjih izmjena Zakona o zdravstvenoj zaštiti. S pravom ste spomenuli dakle posljedica tranzicije jest slabljenje sustava domova zdravlja, model Andrije Štampara primjenjuju skandinavske zemlje i to vrlo uspješno. Dakle, specijalističko konzilijarna djelatnost u domovima zdravlja je oslabljena što ste rekli. Mene zanima, činjenica je da su i preopterećene hitne medicinske službe, mene zanima vaš stav o praksi pojedinih zemalja koje naplaćuju usluge ukoliko osoba dođe na hitnu medicinsku pomoć, a nije hitni slučaj, kako vi gledate na tu situaciju i na tu mjeru?
Izvolite.
Hvala. Da, ja ne gledam pozitivno na tu mjeru da se nužno ljudima naplaćuje zato što dođu na hitnu pomoć, mnogi od njih nisu naravno niti u stanju procijeniti koja vrsta usluge njima u tom trenutku treba. Vrlo često naravno mi imamo i velik udio staračkog stanovništva koje naravno da u trenutku kada misli da mu treba zdravstvena usluga ide tamo gdje će ju najbrže dobiti. Ono što je problematično nije to što oni idu na hitnu pomoć. Problematično je to da oni nemaju povjerenja da će u svom domu zdravlja dobiti uslugu koja mu u tom treba. Mi smo domove zdravlja toliko oslabili da je jedino po što ljudi idu u dom zdravlja je uputnica da ih se pošalje negdje drugdje i to je problematično. I za to nisu krivi liječnici, za to je kriv sustav koji nije omogućio da se bave medicinom nego se u velikom dijelu zaista bave i to vi sigurno znate bave administracijom i bave sa time da s obzirom da imamo mali broj liječnika, premali broj liječnika u sustavu primarne zdravstvene zaštite da zapravo se ne mogu posvetiti pacijentu niti onih 20 minuta koliko smjernice, koliko smjernice kažu da bi trebali.
gđa. Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Benčić, između ostalog govorili ste kako pojedini obiteljski liječnici imaju previše pacijenata i kako je to nemoguće kvalitetno obradit u jednom danu. S obzirom da tu govorimo o koncesionarima što znači da govorimo o obiteljskim liječnicima koji u biti imaju status privatnika. Ima onih obiteljskih liječnika koji zaista žele i da bi dobili glavarinu, pa imaju i do 2000 pacijenata, međutim ima onih liječnika koji imaju svega 80, 88 sad sam na brzinu našla. Prema tome, ima onih koji žele što više pacijenata kako bi ostvarili što veći prihod. Isto kad ste govorili da u biti primarna zdravstvena zaštita se svede na to kako bi rekli da dobiješ uputnicu da ideš dalje kod specijaliste. Postoje izuzetno kvalitetni obiteljski liječnici, evo u mojim Vodicama koji svaku godinu se opremaju sa novim uređajima i pružaju uslugu više, naravno ima i pacijenata više, više glavarine [[Upadica: Hvala]] i veći iznos koji dobivaju.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo vrlo rado ću odgovorit na to pitanje. Ja čak ne prebacujem odgovornost na te liječnike koji da bi lovili glavarinu imaju 2000 pacijenata. Da, to možda nije moralno i ovako i onako. Međutim, ko upravlja zdravstvenim sustavom u Hrvatskoj, liječnici koncesionari, liječnici privatnici, liječnici općenito ili država? Dakle, mi smo postavili sustav koji ih u to tjera jer nismo postavili indikatore uspješnosti na temelju njihovih rezultata, na temelju primjerice provedbe i uspješnosti provedbe različitih preventivnih programa, pa prevenciju uopće više niti nemamo nego smo postavili na način da upišeš što veći broj ljudi da bi ti fiksni dio bio što veći i naravno da neki onda to tako rade. Naravno, ima i onih za koje možemo reći da se odriču značajnog dijela prihoda da bi pružili kvalitetnu uslugu, ali je sustav taj koji ne smije poticati ove druge, a mi smo napravili sustav koji ih na to potiče. Ne možemo računati na njihovu moralnost [[Upadica: Hvala.]] moramo računati na kvalitetu sustava koji mi [[Upadica: Hvala gđo. Benčić.]] ovdje postavljamo zakonom.
Hvala. Hvala. G. Prica je sad na redu sa replikom.
Poštovana kolegice. Proces preoblikovanja, znači iz koncesije u privatne ordinacije je počeo još prije 2 godine, dakle do sada je samo 3 od 5 tisuća predalo zahtjeve. To govorim zato što se danas spominjalo da je možda uzrok tome korona što se nije brže radilo, ali korona je zadnjih godinu dana sigurno problem u Hrvatskoj, no i uz to moglo se sigurno ovo odrađivati, a pogotovo zato što je 2 godine trajao proces. Jedino što mogu reći da se nadam da će se u budućnosti ubrzati preoblikovanje, i nadam se da će današnja naša rasprava u Saboru ipak potaknuti institucije da malo brže odrađuju svoj posao, kad to već do sad nisu odradile. Hvala.
Odgovor.
Hvala vama. Pa evo moj stav ovdje je takav, da je javno zdravstvo javno zdravstvo. I da je privatno privatno i da je naš zadatak da se brinemo o sustavu i o kvaliteti javnog zdravstva, da djelatnici u javnom zdravstvu moraju imati sigurno, dobro plaćeno kvalitetno radno mjesto, kao i radno vrijeme, kao i uvjete rada. Ali da ne možemo raditi frankensteinske sustave u kojem su oni kao privatnici, ali zapravo nisu privatnici jer zapravo su i plaćeni i uvjete im postavlja država. Ja jesam za to, apsolutno da su domovi zdravlja dio javnozdravstvenog sustava u kojem rade liječnici, medicinske sestre, koji jesu javni, dakle na javnom proračunu i oni nisu privatnici, oni su javni, djelatnici u javnom sektoru i ajmo to razdvojiti pa da se zna što je javno, a šta je privatno. Jer ovo miješanje nije dovelo do dobrih rezultata. Hvala.
Hvala, nemate više replika i sada je na redu završna rasprava Mosta i koji će imati g. Bulj.
Evo ja bi na kraju rekao da ovom Uredbom u biti ništa ne rješavamo ono što smo zakomplicirali i sam maloprije kolega iz vladajuće većine rekao da smo imali sustav Andrije Štampara koji su preuzele skandinavske države koje imaju najbolji zdravstveni sustav organiziran i najsocijalniji, socijalno osjetljiv, međutim, mi smo napravili od našeg zdravstvenog sustava, poglavito primarne zdravstvene zaštite čudnovatog kljunaša, gdje smo zdravstvene djelatnike prepuštali same sebi, a poglavito taj narod na područjima RH koji su nerazvijena područja brdsko-planinska, smo ostavili također, bez usluga. Ja bi samo rekao, evo, ovdje je kolegica Bujević govorila, da je bolje da ima manje, da je fuziran dom zdravlja, neke razloge navela zbog čega, međutim, zar nije čudno, meni je drago što u Ličko-senjskoj županiji, pa i manjim županijama, dubrovačkoj županiji, neretvanskoj, imamo više domova zdravlja, ali je začuđujuće da di, županija gdje je drugi grad najveći u RH, Split i Splitsko-dalmatinska županija, koja je inače konfiguracija takva kakva je, samo Cetinska krajina ima više stanovnika nego Ličko-senjska županija, ali mi nemamo domove zdravlja, nego je fuziran dom zdravlja i napravili smo čudnovatog kljunaša i uvijek zaboravljamo tko je kriv u ovoj provedbi zakona. Osnivač ništa ne radi. Znači u Splitsko-dalmatinskoj županiji, najvećoj županiji je fuzirana su 13 domova zdravlja. Pa zbog toga u Makarskoj, primorju, u Makarskoj nemamo laboratorij pa moramo kad krv izvadimo Makarani, more, mora se prevoziti do Kaštela. Isto je i na Hvaru. Kad zapuše jugo, kad ne more trajekt prevoziti, ti ljudi ne mogu napraviti nalaze. A ja govorim ovdje činjenično stanje, u Cetinskoj krajini, spomenuli ste Vrliku i Sinj, vi ste bili, ne znam jeste još na čelu Zavoda za hitnu medicinu, kolegice Bujević. Pa znate koliko je puta naši ljudi, koliko su puta došli na zatvorena vrata, uza sav trud i pohvale koje mi dajemo ljudima koji rade u zdravstvenom sustavu. Jednostavno ogroman je teren. Dogodi se prometna nesreća, često malo je timova, i ljudi dolaze sa svojim djetetom koje je ugroženo, dolazi na zatvorena vrata, znate li koliko se puta to dogodilo? Jedno dijete se bilo, u grlo mu je upalo nekakav predmet i bilo se gušilo, jedva je se spasilo, da nije tu taj, da se dogodilo preko noći, hitna pomoć je bila vani, da nije bio opće prakse tu doktor iz obiteljske medicine, dogodio bi se strašan problem. Zatvorena vrata. Ne krivnjom ljudi iz hitne i medine, liječnika, oni daju veliki doprinos, trude se, velik je teren, ali je toliko nepravedno prema ovim krajevima zdravstvene usluge i način raspodijele. Napravili ste čudnovatog kljunaša od najboljeg zdravstvenog sustava po Andriji Štamparu koji je preuzela skandinavske države i vi napravili nekog kljunaša, nit znaš je li privatan, je li javan, je li ovakav, je li onakav, a županije u biti to koriste. Županije kao osnivači ili ih nije briga. Centralizirali ste najveći dom zdravlja u jedan, najveći ste centralizirali, 13 domova zdravlja ste vi spojili u jedan i meni je drago, kolegica je maloprije rekla za Liku što ima 4, tribalo bi biti 5, drago mi je što u Šibensko-kninskoj županiji imaju 3, ali mi je teško kad vidim da medicinsko osoblje u bolnici u jednoj Zagori u Kninu nemaju putne troškove 7 mjeseci sa ovom Covid krizom, oni koji putuju iz Sinja, Splita, to je po 300 km, do 300 km dnevno. Nemaju putne troškove medicinsko osoblje koje putuje u te bolnice, koje je vlasnik i osnivač, opet da ponovim, županija. Bolnice kninske, Hrvatski ponos, Veteranska opća bolnica. Jedina bolnica u Dalmatinskoj zagori. Zato imamo brojne probleme, kolegica iz Like koja je spomenula da ja govorim negativno, ne, dapače, pozitivno, a kad je bio ministar Milinović, onda mu je palo zatvarati, na pamet, vrlo zatvarati usluge u Splitsko-dalmatinskoj županiji, poglavito u mom Sinju. Nama ništa ne triba. Pa zašto nismo prihvatili nekakav evo, skandinavski primjer koji je bio u nas? Nego ništa ne valja što je bilo prije, ništa ne valja, najpametniji ste vi na svitu, na kraju rasturili sve. I liječnika nemamo, ljudi u ruralnim područjima ostaju bez usluga, ljudi demografski pad jer nemamo liječnike. Ako je Švedska taj model preuzela, čega se mi stidimo? Čega se stidimo? Sami sebe? Našeg modela? Zato ove uredbe neće ništa doprinijeti osim što ćemo nadolivati vatru na ovaj problem zdravstvenih usluga, poglavito naših građana. Hvala lijepo.
I sada na kraju u ime predlagatelja državni tajnik, g. Silvio Bašić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se g. potpredsjedniče Sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Htio bih vam se zahvaliti na ovoj diskusiji i na vašim promišljanjima jer Ministarstvo zdravstva, njegov jedan timski rad u kojem doista sluša i promišlja o svim razmišljanjima, svih subjekata koji su uključeni u zdravstvo, a posebno cijenimo i volimo primjedbe i zamjerke jer one na neki način ovaj, kada analiziramo zamjerke, mogu nas fokusirati na neka pojedina pitanja, mogu nas usmjeriti u konačno donošenje naših odluka, isto tako, mogu nas samo učvrstiti u stavovima i u nekim našim razmišljanjima, tako da je uvijek dobro poslušati tuđe mišljenje. Žao mi je što, pa čak i oni koji sami kažu, kao što su neki ovdje rekli da nisu baš potpuno stručni u tom području, ali njihovo mišljenje je izuzetno bitno jer motivirano samo dobrobiti naših građana. Prema tome, svako mišljenje je dobro, žao mi je što neki sabornici, zastupnici nisu ovdje, a to govori koliko oni cijene tuđe mišljenje, ali dobro. Ja bi htio samo razjasniti nekoliko članaka, jer je nemoguće odgovoriti na sa ova pitanja koja su ovaj, koja su bila razmišljana i koja su bila postavljena u ovako kratkom vremenskom roku. Htio bi razjasniti radi naših gledatelja koji nas gledaju, građana RH da se ovdje radi o 2 akta, ne o jednoj uredbi nego o različitim, bilo je spominjano, uredba iz 2019. g., naime, ona se ticala zakupnika, zakupnici i koncesionari nisu jedno te iste. Isto tako htio bi naglasiti da je ova uredba na neki način proaktivna jer ne možemo zanemariti činjenicu da nekim kolegama nisu istekle koncesije, da će isteknuti tek u sljedećem vremenskom periodu, da su oni na vrijeme podnijeli zahtjev, ali to je jedna velika količina dokumentacije, koja se mora obraditi. Ja se slažem s kolegom Buljem, da ova uredba neće promijeniti zdravstveni sustav, naravno da neće, to nije ni bila namjera ove uredbe nego jednostavno da se legalistički, pravno i formalno osigura kontinuitet zdravstvene skrbi, a odgovorno kao liječnik govorim da zdravstvena skrb nikad neće ugroziti naše građane, da neće biti ugrožena i da će uvijek biti pružena na zadovoljavajući način. Na kraju krajeva, kad sam spomenuo, ... [[Govornik se ne razumije.]] spomenuo sam upravo u tom svjetlu jer su zdravstveni djelatnici s tog područja isti tren se stavili na raspolaganje djelatnici hitne pomoći čiji su domovi bili razrušeni, odmah su došli u hitnu pomoć i htjeli su pomoći svojim građanima, a liječnica obiteljske medicine kojima su ambulante bile razrušene, koje nisu imale prijevoz, patronažne sestre, išle su na traktorima i razno raznim drugim motornim sredstvima dok se nije uključila Hrvatska vojska ne bi li brinuli o svojim građanima. Dakle kao liječnik, kao djelatnik, kao pripadnik tog zdravstvenog sustava odgovorno tvrdim da nikad neće biti zdravlje i pružanje usluga našim građanima uskraćeno niti u jednom, na jednom segmentu. Isto tako, hvala što ste apostrofirali neke probleme, brojne probleme zdravstvenog sustava, o kojih ne bježimo, naime oni jesu tu, mi ih percipiramo, ne bojim se uhvatiti u koštac s njima i planiramo kako ćemo poboljšati zdravstveni sustav, a upravo zato nismo išli u promjene zakona jer čekamo da napravimo kompletnu jednu ovaj ideju promjene i reforme zdravstva pa da onda idemo u promjenu zakona, ne bi li izbjegli da se zakon u više puta mijenja, to na kraju krajeva, nije ni svrha zakona. Bilo je komentirano i spočitano da ima nedovoljno liječnika, da samo 5 liječnika izlazi na godinu sa fakulteta, to nije točno, ali nije niti predmet ovog ministarstva već Ministarstva prosvjete, ali samo bi napomenuo da se godišnje upisuje 300 liječnika, odnosno 300 studenata ... [[Govornik se ne razumije.]] u Zagrebu, ipak su ... [[Govornik se ne razumije.]] otprilike 180 po ovim drugim fakultetima, dakle planira se o dovoljnom broju zdravstvenih djelatnika, a zašto neki ne žele ići u ruralna i demografska područja, o tom, potom. Iako, moramo reći da ovo ministarstvo i ova Vlada izuzetno vodi računa i o tim područjima, a naravno da, da je posebno polje i predmet interesa, jačanje primarne zdravstvene zaštite kao temelja pružanja zdravstvenih usluga, pa onda ovdje neke primjedbe koje su dobronamjerne, ali moram naglasiti da ne stoje, jednostavno nisu točne, da se baca, da se uništava, da se uništava zdravstveni sustav i da se nekog diskriminira, pa pobogu, tko može ići u uništavanje zdravstvenog sustava i diskriminiranje, a posebno se ide u jačanje primarne zdravstvene zaštite jer se pokušava osloboditi prostor u bolnicama i sekundarnoj zdravstvenoj zaštiti, znači poliklinička ambulanta, dijagnostika, itd. i naglašava se potrebitost upravo ovakvih pregleda, i specijalističkih pregleda i dijagnostičkih pregleda upravo u domovima zdravlja. Pa napravili smo, prijavili smo projekt prema EU i na koncu, upravo smo u tom smjeru ojačali županijske domove zdravlja, to smo prepustili županijama, osnivačima da sami odluče koje su njihove potrebe, ali upravo su izdvojena velika novčana sredstva iz fondova EU ne bi li se u županijskim domovima zdravlja osigurala dijagnostička aparatura, od UZV-a do rendgena, itd., itd. Svjesni smo činjenice da nedostaje u ovom trenutku liječnika, ali radimo na tome i pokušavamo postaviti atraktivnost posla u obiteljskoj medicini pa smo opet, našim projektom prema EU osigurali 217 milijuna kuna za specijalizacije iz obiteljske medicine, dakle osigurali smo 212 specijalizacija obiteljske medicine, to je jedan lijep pokazatelj u kojem pravcu promišljamo, a prevencija nije samo sustavni problem, to je problem i naših građana jer se ne odazivaju na neke preventivne mjere i upravo radimo, temelj naše Nacionalne strategije zdravstva je preventiva u kroničnih bolesti i malignih bolesti, to su svjedoci, neću dalje o tome pričati, razno raznih ovaj mjera prevencije … [[Govornik se ne razumije]] karcinoma, karcinoma dojke, karcinoma prostate itd. itd. Neko je spomenuo radno vrijeme, spomenuo je administrativne probleme u medicini da se liječnici ne mogu baviti ovaj medicinom nego se moraju baviti administracijom. Svjestan sam tih, tih zamjerki, svjestan sam jer sam do nedavno radio u zdravstvenom sustavu i još uvijek razmišljam na takav način. Doista se mnogi liječnici bune zbog pretjerane administracije, ali isto tako bi rekao da ti kolege nisu bili u zapadnim zemljama na koje se stalno pozivamo na standard u Švedskoj, na standard ovaj u ne znam u Njemačkoj i u nekim drugim razvijenim zemljama gdje administracije ima puno više. Dakle, jednostavno u tranziciji o kojoj smo pričali neki naši kolege ne shvaćaju da, da, da obaveze i liječnički posao obuhvaća i nešto drugo i tu administraciju koja je upravo usmjerena na kontrolu kvalitete, na analizu njihovih djelatnosti itd. itd. Ako pričamo o radnom vremenu onda radno vrijeme ovaj morao bi naglasiti da je problem možda i poštivanje radnog vremena upravo to jedan je, jedna je od mjera o kojima sad razmišljamo i koju ćemo predložiti u našim planiranim reformama zdravstva, ali, ali prepustit ću razradu reforme zdravstva nekome drugome kad za to, kad za to dođe vrijeme. Isto tako bih htio ispraviti jedan, jednu činjenicu da nije potrošeno, koliko ste rekli 600 milijuna kuna ovaj za covid, ne nije potrošeno, potrošeno je 2,5 milijarde kuna iz zdravstvenog sustava i to samo na znači na testove, na testiranje, na troškove zaštitne opreme i na troškove bolovanja i to smo isto isplatili, dakle nismo išli kao neke što su išli u analizu zaštite jel se neko razbolio, je li mu treba isplatit bolovanje, mi smo svima isplatili bolovanje i to je 2,5 milijarde kuna u što ne ulazi, ne ulazi trošak ovih respiratora koji sad dolaze nekih 169 ako se ne varam koje smo kupili upravo ovaj da bi opremili naše, naše bolnice i da bi omogućili adekvatnu, adekvatnu skrb svim našim djelatnicima. Kolega Bulj je rekao tko je krivac, tko je krivac za, za mogućnost isticanja koncesija, pa ja bi rekao ovaj, hvala na tom pitanju, to je doista jako dobro pitanje, ja bi rekao da je krivnja podijeljena, ali bih uzvratio tko je kriv ako, tko je kriv taksistu što nije podnio ovaj zahtjev za produženje vozačke dozvole. Naravno da može biti i taksi službe ili neko drugi koji, koji se brine o tome da se, da se stanovnici prevezu s točke A do točke B, malo uspoređujem, ali reko bi da je krivnja podijeljena. Međutim, nama nije cilj da kažnjavamo krivca, svi oni znaju vrlo jasno ko, ko, ko je kriv, ali nama je cilj da taj sustav unaprijedimo da se tako nešto više nikad ne dogodi upravo zato da bi, da bi osnažili zdravstvenu skrb našim građanima i da bi poboljšali zdravstveni sustav od kojih sam rekao naravno da ima problema i da smo se usmjerili u te probleme. Ja bi najviše volio pričat … [[Govornik se ne razumije]] ja bi najviše volio da imamo standard kao, kao Njemačka i da imamo plaće kao u Njemačkoj, al nažalost nemamo. Isto tako bih htio reći neprestano se, pa i tijekom ove rasprave se pozivalo na švedski zdravstveni sustav i neke druge zdravstvene sustave u razvijenim zemljama, ali hoću reći da ako se pozivamo na ajmo reći na švedski ili skandinavski zdravstveni sustav ili zdravstveni sustav u Njemačkoj i Francuskoj onda nemojmo samo paušalno vaditi one točke koje su bolje nego kod nas, ajmo gledati cjelokupno, ajmo gledat cjelokupno njihov sustav. Evo ja ću vam navesti primjer da sam imao pacijenta kojeg su htjeli skinuti sa respiratora upravo u toj famoznoj Švedskoj jer jednostavno više njegovo osiguranje nije predviđalo da se on dulje drži na respiratoru, al je bio 7 dana, ne može 8. dan, pa su ga htjeli skinuti s respiratora. Taj isti bolesnik je prebačen avionom u KB Dubravu, pa hvala Bogu bio je na respiratoru još neko vrijeme, pa je nakon toga izašao pješice van. Eto vam švedski zdravstveni sustav. Isto tako kako to objašnjavate taj famozni švedski zdravstveni sustav gdje su meni pacijenti sa epilepsijama dolaze iz Švedske kod mene se liječe u Zagrebu, kako to kad je taj njihov zdravstveni sustav toliko dobar? Kako objašnjavate da se na neurologa čeka u Švedskoj 3.g., a kod nas faktički može uć u bolnicu kad god hoće jel? Dakle, imamo loše, loše stvarne … [[Govornik se ne razumije]] imamo loše stvari, trudimo se ispraviti, ja se nadam da ćemo ih uspjet ispraviti, a sigurno, sigurno nešto hoćemo uspjeti ispraviti. I htio bih naglasiti još jedanput, mislim da, da to nikad nije dovoljno, dovoljno malo ili dovoljno puno naglasit da nama doista je primarni zdravstveni sustav temelj zdravstvenog sustava da pokušavamo ojačati primarnu zdravstvenu zaštitu, da pokušavamo vratiti povjerenje građana u liječnike obiteljske medicine kojih ima jako puno kvalitetnih liječnika obiteljske medicine i koncesionara i domskih liječnika da pokušamo, ali nije sustav, žao mi je što kolegica nije ovdje, nije sustav kriv što su građani ili isključivo … [[Govornik se ne razumije]] građani su izgubili povjerenje u njih, pa zapitajmo se čija je to krivica, a ja vam garantiram da neki liječnici obiteljske medicine rade puno više, rade puno više prevencije i dijagnostike i značajno manje upućuju svoje pacijente u bolnice na takav način nepotrebno opterećujući bolnički sustav za razliku od nekih drugih. Ali u tom smjeru radimo i edukacije, pa na kraju osigurali smo i specijalizacije upravo ne bi li se što više građana obrađivalo tamo gdje bi se trebali obrađivati, a to je u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Ima još puno tema koji su dotaknuti, ali ovaj ne bi više o tome diskutirao jer će, siguran sam da će diskusija o tome biti tijekom ovaj prijedloga reforme zdravstva kojem se veselim i kojem se nadam da ćemo značajno poboljšati naš zdravstveni sustav i još više unaprijediti kvalitetu zdravstvene skrbi koja se pruža našim građanima, a ja bi odgovorno s ove pozicije u ime svih zdravstvenih djelatnika tvrdio da je kvaliteta zdravstvene zaštite koja se pruža našim građanima jako dobra, a posebno ako, ako uračunamo izdvajanja za zdravstveni sustav koja su nažalost značajno, značajno manja nego u EU, prosjek EU je 3.000 EUR-a, u RH nažalost 860, 860 EUR-a, u Sloveniji recimo 1.800 EUR-a, pa ne vidim da je baš zdravstveni sustav u Sloveniji tolko bolji ili uopće bolji od, od Hrvatske, a kamoli ako usporedimo prava koja naši pacijenti imaju, znači prava na ostvarivanje čitavog niza dijagnostičkih i terapijskih zahvata i lijekova itd. Evo zahvaljujem se na raspravi.
Hvala lijepa, imate replike da i to niti ja ne vidim koliko. Gđa. Andreja Marić je prva.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, drago mi je što ste u ministarstvu svjesni svih brojnih problema u zdravstvenom sustavu i da ste evo spremni to rješavati. Glede primarne zdravstvene zaštite 25.8. 2020. bio je sastanak sa predstavnicima primarne zdravstvene zaštite i to je okarakterizirano kao jedan, dakle prvi u nizu dijaloga za rješavanje problema u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i tada je ministar Beroš sam detektirao probleme zašto je premalo specijalizacija, znači u lokalnoj samoupravi ih nemaju sredstava za financirati, praktički postoji i premali interes i drago mi je što ste sad iznijeli podatak o 212, ako sam dobro zapamtila, specijalizacija koja je i država participirala. Međutim, podsjećam da je plan specijalizacije do 2025. 504, a u to vrijeme u 8. mjesecu je bilo 175, dakle tu još ima jako puno prostora za raspisivanje specijalizacija. Zanima me kada ćete imati slijedeće sastanke sa primarnom zdravstvenom zaštitom gdje ćete rješavati brojne probleme ne samo specijalizacije? Hvala.
Izvolite g. Bašić.
Hvala na, na vašem pitanju i na vašim komentarima. Podsjetio bi da su ove specijalizacije samo jedan dio planiranih specijalizacija za koja su osigurana sredstva, veliki dio sredstava iz EU. Ovo drugo ćemo morati snosit troškove sami. Snosit ćemo ih jel to, naravno da je to, da je to samo jedan od, od mjera i poteza kako bi se poboljšala kvaliteta pružanja zdravstvene, u stvari primarne zdravstvene zaštite, a ne samo to jer ti kolege i do sada jako dobro i kvalitetno i vrijedno rade, ali ne bi li se taj, ta pozicija učinila atraktivnijim, pa da ljudi su zadovoljni sa, sa pozicijom liječničke obiteljske medicine, a ne da traže specijalizaciju primjerice u bolničkom sustavu gdje nam je doista želja da imamo što više liječnika obiteljske medicine i svjesni smo isto tako da postoje određena područja u RH koja su na neki način neatraktivna za liječnike, pa tamo liječnika i nema, al to sad pokušavamo osigurati sa, sa timom beznositelja odnosno na sve moguće načine osiguravamo adekvatnu zdravstvenu ili potrebnu zdravstvenu skrb i tim područjima koja su nažalost slabije naseljeni jesu li to otoci, jesu li to ovaj ne znam gdje Slavonija ili neki drugi ruralni dijelovi, ruralni dijelovi naše zemlje.
Fala gđa. Benčić.
Zahvaljujem se. Evo samo da vas ispravim, ja nisam rekla da je neko diskriminiran, ja sam rekla da je neujednačena kvaliteta zdravstvene usluge, dostupnost zdravstvene usluge u različitim dijelovima zemlje, mislim to je tako jasno da ne treba posebno objašnjavat. Međutim, s obzirom na ono što ste sada iznijeli, evo ja imam dva jednostavna pitanja. Da li, da li smatrate da je sustav koncesija u primarnoj zdravstvenoj zaštiti ojačao kvalitetu i dostupnost usluga u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, dakle da li je ona bolja? I da li općenito su sve reforme koje smo provodili u zadnjih 30.g. poboljšale primarnu zdravstvenu zaštitu ili je ona ostala ista ili je ona lošija nego što je bila, evo vrlo jednostavno koja je vaša evaluacija zadnjih 30.g. pri kvaliteti primarne zdravstvene zaštite? Hvala.
Fala. Izvolite.
Hvala vam na tom pitanju. Ovaj evo to sam zaboravio reći u, u, u svom, u svom izlaganju. Samo bi se vratio na vašu prvu rečenicu gdi me ispravljate, riječ „diskriminacija“ je jako dobro izgovoreno odnosno vi ste ju izgovorili u kojem su kontekstu, ovaj što ste mislili ne znam, al znam što sam čuo i ponavljam niko nikog ne diskriminira, a kamoli sa pozicije vlade odnosno našeg ministarstva. Isto tako bih volio naglasiti da, siguran sam da će to svi zdravstveni djelatnici, a i većina običnih građana priznati, da se neprestano poboljšava kvaliteta zdravstvene usluge na svim nivoima u RH, tako da ja doista ne vidim ovaj na temelju čega neko kaže da, da se urušava zdravstveni sustav, da je kvaliteta zdravstvene usluge u zadnjih 10.g. značajno narušena, ja, ja doista to ne vidim i ne znam na temelju čega je to izrečeno. A na pitanje je li koncesija poboljšala ili nije poboljšala, pa ja bi vam odgovorio na to pitanje da znam jako puno ili jako puno to je relativno, ali znam dosta koncesionara koji su ovaj [[Upadica: Vrijeme]] bili motivirani upravo s tim što su uzeli koncesiju kojom su se upravo motivirali [[Upadica: Fala]] i poboljšali su, povećali su kvalitetu ovaj svoje [[Upadica: Fala lijepa]] zdravstvene usluge, povećali su [[Upadica: Fala]] mislim da je, mislim da je bolje da trebamo još malo bolje to ovaj na neki način koordinirati.
Fala. Moćete se nadovezat jer imate još puno replika, pa nadovežite se slobodno. Gđa. Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ono o čemu su danas manje-više svi suglasni je da nas zabrinjava činjenica da je čak 40% koncesionara ili oko 2000 subjekata još nije dostavilo zahtjeve za preoblikovanje. A u ovome u obrazloženju uredbe kaže se da oni nisu dostavili zahtjeve zato jer nisu mogli nabavit tu potrebnu dokumentaciju. Ta dokumentacija se nabavlja na županijskoj razini jel tako? I sad me zanima koja je najčešća prepreka u pribavljanju te dokumentacije odnosno na toj županijskoj razini ko je uopće odgovoran zašto se ta dokumentacija ne može pribaviti, pa postoje li neki rokovi ili neka obveza izdavatelja te dokumentacije da, da subjektima u zdravstvu i omogući dobivanje te dokumentacije koju bi onda mogli proslijediti kroz zahtjev u Ministarstvo zdravstva?
Izvolite odgovor.
Puno veći problem ovaj nego što je, što je razina Ministarstva zdravstva, ali ja bi samo htio naglasiti da neki nisu podnijeli zahtjev zato što još i ne moraju, još se nisu stekle koncesije, pa nisu pobogu sve koncesije stekli u istom, ovaj u istom trenutku i u istom datumu, to je … [[Govornik se ne razumije]] proces, neko će steć u siječnju odnosno u veljači, u ožujku, u svibnju, lipnju i na kraju krajeva još ima vremena da podnesu te koncesije, a moramo nešto prepustiti i, i lokalnim samoupravama, moramo nešto prepustit županijama da i oni naprave neki potez i tu je bilo diskusije upravo na tu temu i da odrade svoj posao, ne može ministarstvo odrađivat sav svoj posao, tako da doista očekujemo od svih sudionika i od koncesionara da na vrijeme podnesu koncesije, isto tako od lokalne samouprave da ishode te dokumente naravno ako su svi uvjeti zadovoljeni.
g. Miro Bulj.
Fala lijepo. Uvaženi državni tajniče, ja bi samo znači iz ove rasprave je vidljivo da primarna zdravstvena zaštita je nešto što je najbitnije, kao što je hitna medicina također u roku sat vremena ako se ne reagira uvijek postoji opasnost da se … [[Govornik se ne razumije]] uvijek je taj nekakav. Imamo primjer što je bilo u Metkoviću, primjer kad je se i smrt jednog djeteta kojega ne volim negativno govoriti i o zdravstvu negativno, al je činjenica da gubimo usluge i gubimo liječnike u nerazvijenim područjima i nelogično mi je, evo ja dajem vama na razmatranje, bili su i prosvjedi tematske sjednice u županiji. Kako je moguće fuzirati u najveću županiji gdje je drugi grad Splitsko-dalmatinska županija u jedan dom zdravlja jer je iz te centralizacije odgovornost na tim koji vode to i u biti otkad je se centraliziralo imamo sve gore i gore usluge, sve manje i manje specijalizanata sve manje i manje dostupne usluge našim građanima. I o tome vam govorim, govorim vam o problemu koji je suštinski, fuzirati dom zdravlja [[Upadica: Fala, fala, vrijeme]] u najvećoj županiji to je katastrofa.
Vrijeme. Odgovor izvolite.
Hvala, puno hvala na tom pitanju. Ja doista razumijem za vašu zabrinutost i osjetljivost posebno ljudi u, u, u demografski slabije razvijenim krajevima koji s pravom zahtijevaju zdravstvenu uslugu odmah i sada. To je, to je neporecivo. Ali isto tako moramo znat da imamo paradoks da imamo po broju bolnica odnosno po udaljenosti, dostupnosti bolnica prosječnu daljinu 30 km, u EU 70 km. Znači imamo paradoks da imamo previše bolnica, a da imamo u nekim područjima manju dostupnost, ja ne bi rekao lošu, nikako lošiju samo bolju, ali smanjenu dostupnost ili možda dostupnost koja je u tom trenutku tim ljudima nije zadovoljavajuća, ali ne možemo u svakom mjestu napraviti dom zdravlja ili bolnicu ili hitnu pomoć. Ali percipiram vašu zabrinutost i trudit ćemo se da, da dostupnost bude pravovremena i dostupna svim našim građanima.
gđa. Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, rekli ste da volite čuti prijedloge i primjedbe koje mogu unaprijediti naš zdravstveni sustav, pa evo s obzirom da dolazim iz Šibensko-kninske županije gdje je turizam glavna gospodarska djelatnost, vidim velike mogućnosti upravo u zdravstvenom turizmu, u Zakonu o zdravstvenoj zaštiti kao i u Zakonu o turističkoj djelatnosti predviđaju razvoj zdravstvenog turizma jer zaista imamo krasne liječnike imamo sad i super opremu posebno u posljednje vrijeme nabavljenu iz EU fondova, naravno da ništa to ne treba ići na uštrb domicilnog stanovništva. Međutim, imamo neke formalne prepreke, npr. Opća bolnica Šibensko-kninske županije ima prostor koji se može komercijalizirati za parking, ima prostoriju gdje se mogu pružati određene ugostiteljske usluge, to nije moguće registrirati na trgovačkom društvu, na trgovačkom sudu zbog Zakona o ustanovama i znači da je odnosno Zakon nam jedino pored svega toga omogućava da to iznajmimo privatniku umjesto da sami zaposlimo još jednog djelatnika [[Upadica: Vrijeme]] i damo dodatnu uslugu.
Fala. Odgovor izvolite.
Da misli neko da ja volim čuti drugo mišljenje, naravno da volim, ali sam, ja sam samo mali kotačić u našem timu Ministarstva zdravstva, mi volimo čuti tuđe mišljenje i analiziramo ga i percipiramo ga. A što se tiče zdravstvenog turizma, pa jedva čekamo da, da, da, ovaj da se razvije zdravstveni turizam i radimo ovaj, poduzimamo korake ne bi li se olakšalo, ne bi li se stimuliralo da se krene u zdravstveni turizam u svim segmentima. A pitanje je li u, u bolničkim ustanovama mjesto restorana i ako pričamo o ugostiteljskim objektima da nije tu kraj. Ja sam čuo neka razmišljanja da hoće, da hoće napraviti restoran malte ne kao što su komercionalni restorani vani, tako to je pitanje ovaj za što su namijenjene zdravstvene ustanove, jesu li za, za kafiće, jesu li, ovaj jel na taj način trebaju poboljšavati svoja financijska sredstva ili možda sa proširenjem zdravstvenih ustanova, sa pružanjem sistematskih pregleda, na neki način upravo usmjeriti povećanje financijskih prihoda u onom djelatnosti za koje su bolnice namijenjene, a to je za pružanje, pružanje ovaj zdravstvenih usluga. Ja osobno ih vrlo puno rađe da bolnice povećavaju kvalitetu zdravstvene, šire zdravstvene usluge, a ne da otvaraju kafiće i pekare.
Hvala, vrijeme. g. Totgergeli, nisam vas prepoznao s maskom moram vam reći. Morat ćemo nabaviti, nek stane vreme, morat ćemo nabaviti ove prozirne maske za one koji idu na izbore sada. Izvolite.
Zanimljiva primjedba. Hvala potpredsjedniče HS. Mislim da prvo svi mi ovdje u saboru trebamo pohvalit i zahvalit se svim zdravstvenim radnicima jer ono što naš zdravstveni sustav prolazi u zadnjih godinu dana usporedivo je možda jedino s ratnim vremenima. No javio sam se za repliku na temu kad ste govorili o nedostatku liječnika u ruralnim prostorima. Ja mislim da taj problem ministarstvo samo ne može riješit, to je problem koji moraju zajednički rješavat i ministarstvo i regionalna i lokalna samouprava. Tamo gdje se i regionalna i lokalna samouprava uključuju, gdje potiču i svoje građane da idu studirat medicinu, gdje daju i ozbiljne stipendije, gdje se uključe u rješavanje stambenog pitanja, gdje praktički osiguraju da ti ljudi kad dođu radit tamo i svoj život organiziraju na tom prostoru onda ti ljudi i ostanu radit kao liječnici u tim lokalnim sredinama i te lokalne sredine imaju puno manje problema [[Upadica: Vrijeme]] od onih gdje to tako nije.
Fala. Izvolite odgovor.
Hvala. Hvala na vašem promišljanju. Ja se slažem s tim jer doista imamo neke svijetle primjere u lokalnoj samoupravi koji dodatno ulažu napore i financijske i razne druge napore ne bi li upravo tu poziciju učinili atraktivnim. Mi moramo biti svjesni da postoje neki pravni okviri i zakonske norme i regulative koje kažu koliki je broj stanovnika potreban za jednog liječnika. Gdje mi kažemo da je manjak, to je manjak, ali ne po broju stanovnika nego po lokacijskom nivou, a ta, a to prebrođujemo na način da, da imamo mobilne timove, da jedan liječnik radi ne znam u jedan dan u jednom mjestu, drugi dan u drugom mjestu, a i na taj način obuhvati dovoljan broj svojih osiguranika. To što su oni razmješteni u naseljima sa manjim brojem stanovnika to je druga stvar i što bi mi htjeli da svi oni imaju jednaku skrb, to je ovaj isto druga stvar.
Fala. g. Krešimir Ačkar.
Poštovani državni tajniče, najavili ste novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti, za kada je predviđeno donošenje toga zakona i u kojem smjeru bi trebao ići taj novi zakon, prvenstveno dakle govorim iz perspektive svojih sugrađana grada Velike Gorice koji spada pod Zagrebačku županiju gdje sugrađani u jednome velikome gradu očekuju uvijek veću lepezu i viši standard zdravstvenih usluga koji bi mogao upravo tom izmjenom novoga zakona stići na naše područje? Hvala.
Izvolite.
Zakon, planiramo zakon krajem, krajem odnosno raspravu o zakonu krajem ove godine u, u, u trećem i četvrtom kvartalu, ali ovaj ja bih htio naglasiti da će zakon ići u raspravu kad bude spreman upravo zato da ne bi, da bi izbjegli moguće nedostatke u zakonu ili da se nešto ovaj ne napravi dovoljno dobro kolko bi se moglo napraviti, pa da opet ne bi dolazili pred ovaj sabor sa nekim određenim uredbama itd. itd. Ono što bi ja htio naglasiti, žao mi je što je kolegica zastupnica otišla, nije tu, zaboravio sam odgovorit na njeno pitanje u vezi kada će ministar ponovo raspravljati sa, sa obiteljskom medicinom? Pa obiteljska medicina nije nama suparnik, oni su nama oni su dio nas, oni su naši partneri i nisu samo udruge ovaj KoHOM-a predstavnici obiteljske medicine, postoji komora, postoji čitav niz drugih udruga, znači mi s njima stalno surađujemo i komuniciramo ovaj i, i zajednički donosimo odluke.
Potpuno novi organski zakon, drastične izmjene svih zakona ovih g. Bašić? G. Bašić, potpuno novi zakon da?
Ma ne, ne potpuno novi zakon nego izmjene, možda sam se krivo izrazio, ispričavam se.
Izmjene, izmjene, izmjene.
Da, da naravno.
A da, dobro, dobro.
Izmjene kojima ćemo pokušat obuhvatiti sve probleme.
Dobro, dobro. I na kraju g. Željko Pavić.
Poštovani tajniče, evo još jedna sugestija ako može. U travnju 1991.g. pokrenuta je inicijativa Ministarstva zdravstva i APIS-a, današnjeg APIS-a da se napravi jedinstveni bolnički sustav na nivou Hrvatske. Danas, puno kasnije, prošlo je 30.g. skoro, svaka bolnica ima svoj sustav, ti sustavi nisu međusobno povezani, a slažete se sa mnom da je izuzetno važno kolanje podataka između tih bolnica s obzirom da bolesnik može danas završiti u drugoj bolnici, ako nema sa sobom nalaze to je veliki problem. Ova povezanost između primarne medicine i bolnice to je okej. Međutim, izuzetno je važno da su i bolnice međusobno povezane i da postoji nekakav repozitorij tih nalaza, što se sve dešava sa bolesnikom, povijest toga i svega što se dešava sa bolesnikom i u primarnoj zaštiti i kasnije u bolnici. Ne znam dal ste svjesni, trenutno u bolnicama su informacijski sustavi, a vlasnik poduzeća su zapravo Kanađani, znači to nije više naše poduzeće koje održava informacijske sustave u bolnicama. Hvala.
Fala. Izvolite odgovor.
Hvala vam na sugestiji ovaj koja je doista ovaj vrijedna i kvalitetna, ali morat ću vas ispraviti, nema svaka bolnica ovaj svoj zasebni sustav nego većina bolnica ima jedan sustav, sad kolko je on kvalitetan ili nije to je predmet možda neke druge rasprave. Vlasnici, međutim, moram vam naglasiti da vlasnici bolnica odnosno osnivači nije država Hrvatska svih bolnica, znači postoji čitav niz županijskih bolnica na koje mi ne možemo utjecati ovaj koji će oni sustav izabrati i to je, to je, prepustili smo ovaj lokalnoj samoupravi odnosno osnivačima da to odlučuju i bolnica zasebno nabavlja zdravstveni sustav. Naravno da, da nije čak ni bitno koji je to sustav, bitno je da su ti sustavi kompatibilni i da mogu biti umreženi i na tome se radi jel. Al ovo što vi govorite radimo u tom pravcu i doista nam je cilj da što prije budu ovaj sve bolnice međusobno povezane. Sad opet tu postoji naravno da se zaštiti, da se zaštiti pravo privatnosti pacijenata, postoji čitav niz razloga nije to jednostavno samo povezivanje.
Fala lijepa. Nemate više replika. Puno vam hvala. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, što će najvjerojatnije biti u 12 sati kad ćemo se opet sastati, a sad pauza do 12. STANKA U 11,25 SATI
Izvješće o uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Podnositelj je vlada. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnika i zastupnica, 105 za, 15 suzdržanih i 8 protiv, pa je tako donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo. Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka i nezavisnih zastupnika za 2019. Podnositelj je Državni ured za reviziju, po ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno Članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka i nezavisnih zastupnika za 2019. godinu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika i zastupnica, 119 za, 4 suzdržana, 4 protiv te je na taj način donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.