Gospodine predsjedniče u ime Kluba Hrvatskih laburista Stranke rada tražim 10 minuta stanke, a zbog noćašnje intervencije specijalne postrojbe policije koja još uvijek traje na radnike Jadrankamena i protuzakonitog određivanja kućnog pritvora predstavnicima radničkog vijeća i sindikata.
Izvolite gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Klub HDSSB-a u svezi istog pitanja traži stanku od 10 minuta.
Hvala. Izvolite gospođo potpredsjednice.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime kluba HDZ-a također tražim stanku od 15 minuta iz istih razloga.
Hvala. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Isto tako, isto tako pridružujem … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Isto tako.
Također u ime kluba HNS-a stanka od 10 minuta.
U ime kluba HNS-a. I u ime kluba SDP-a gospođa Dragica Zgrebec traži stanku od 10 minuta. Nastavljamo onda za 10 do 15 minuta. Hvala. Kolegice i kolege, nastavljamo s radom. U ime kluba Hrvatskih laburista gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Prema informacijama koje su jutros prenijeli mediji, ali i u neposrednom razgovoru koji sam imao prije no što sam zatražio ovu stanku Hrvatska policija i to specijalne postrojbe noćas su intervenirale i ta intervencija u ovom trenutku još uvijek traje prema radnicima "Jadrankamena" na otoku Braču. Predstavnici sindikata i radničkog vijeća zatvoreni su u svoje privatne kuće uz prijetnju da ako izađu van da će biti uhićeni. Nakon razgovora sa mnom komunikacija s njima i telefonom više nije moguća, nikoga od njih se ne može dobiti, a po informaciji koju sam dobio 20-tak radnika je uhićeno, ostali još uvijek brane ulaz u tvornicu stečajnom upravitelju. Po čijem nalogu je Policija intervenirala, tko je podnio zahtjev, tko je intervenciju odobrio, koga Policija u "Jadrankamenu" štiti. Godinu i pol dana predstavnici radnika, institucije pravne države upozoravale su, ukazivale, podnosile prijave i dokazivali na sumnjiv način poslovanja u tom poduzeću. Obilazili su sve adrese za koje su smatrali da su nadležne i da bi trebale spriječiti upropaštavanje poduzeća. Ni policija, ni ministar policije, ni državni odvjetnik tada nije izdao nalog o intervenciji. U "Jadrankamen" nije ušla ni Krimpolicija, ni policijski USKOK, ni Bajićev USKOK, ni Bajić, nitko i jedinstveni je primjer u Hrvatskoj da na prijedlog vlasnika 63. dan tobožnje blokade po hitnom postupku se otvara stečajni postupak. Naravno da i u ovom slučaju kao što je to bilo Kamensko je ista priča trajala godinu i pol dana, Bilokalnik, DIOKI, Đakovština, KIO Orahovica, Adriakem, Pan papir, priča se ponavlja. Godinu i pol, dvije godine se krade, imovina rasprodaje, tržište uništava, radnici proglašavaju viškom i na kraju dolazi stečajni postupak. Banke koje su u dugove stavila ta poduzeća ko hijene i lešinari čekaju na naplatu, a kada su davali kredite znali su da novac za te kredite ne ide u firme čiju su hipoteku i imovinu uzeli kao zalog nego druge projekte, druge investicije najčešće sumnjive. Ni tada nitko nije reagirao. Kada su se radnici pobunili i štite mineralno bogatstvo ove zemlje ni tada država nije pitala o koncesiji ništa, o koncesijskoj naknadi ništa. Radi se o poduzeću koje eksploatira mineralnu sirovinu, koje je dovedeno u gubitak. To može napraviti samo najveći stručnjak za krađu. I kada su predlagali Vladi da nastave s proizvodnjom jer imaju sirovinu, imaju narudžbe, imaju tržište, nisu imali s kim razgovarati. U jadu i bijedi pokušavaju zaštititi svoje radno mjesto i pravo na opstanak. Sada Policija provodi zakon po nečijem zahtjevu i po nečijem nalogu. Policija ni nitko drugi nije provodio zakon kada se počelo krasti, kada se tvrtka počela uništavati. Nitko nije provodio zakon kada su radnici slali prijave, tražili odgovore i nudili rješenja. Sada će Policija dokazati da postupa zakonito i da štiti interese Republike Hrvatske. Mogu hapsiti sve radnike, mogu iz Brača odvesti bilo kamo. Sramotu nepostupanja pravne države sakrit neće. Mišiće koje sada pokazuju specijalci na Braču nisu mišići protiv tih radnika nego šalje se poruka da će se uvijek stati na stranu onih koji su pokrali i uništili poduzeća, a ne radnika. Ova je okolnost gospodine predsjedniče takova jer bojim se da će se u svim novim primjerima u Hrvatskoj primijeniti ista praksa, da ministar unutarnjih poslova mora doći u Sabor, odgovorit na ta pitanja. S obzirom da je na dnevnom redu pod 3. točkom Izvješće rada Ministarstva unutarnjih poslova, molim vas i apeliram predsjedniče da zamijenite redoslijed dnevnog reda da ta točka bude prva kako bi odmah ministar unutarnjih poslova došao u Sabor i odgovorio na ključno pitanje: po čijem nalogu i zahtjevu i čijem odobrenju Policija brutalno intervenira na način da doista je odredila kućni pritvor, presjekla komunikacije, uhitila 20-tak ljudi i na silu pokušava uvesti stečajnog upravitelja koji je dokazani majstor kako se firme likvidiraju u stečajni postupak. Ako je to plan za spas gospodarstva, ako je to ono što je građanima obećano onda je to samo i svima drugim poruka nećete imat više posla s državnim odvjetnikom jer on vaše prijave ne čita, doći će Policija kada će trebat zaštitit one koji su vaše tvrtke opljačkali.
U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Jadrankamen, intervencija policije, specijalaca ovih posljednjih nekoliko sati je zapravo jedan od tragičnih primjera kako zapravo se naša policija, specijalna policija, interventna, kako kog hoćete. I sam sam bio u ratu pripadnik rekao bih zloupotrebljava, a u svrhu nečijih interesa. Donijeli smo ovdje Ustav prije godinu dana u kojemu je kriminal u privatizaciji i pretvorbi označen kao kriminal i slovom dakle Ustava postoji mogućnost ispitivanja i progona kriminalne privatizacije i pretvorbe, a dobro znamo kakva je vlasnička struktura u Jadrankamenu uspostavljena. Treba li o tome govoriti kako je došlo do pretvorbe i privatizacije Jadrankamena. Rekao bih otvoreno na jedan više nego kriminalan način. E sad, kamen bez ovoga Jadran je sirovina koju proizvodi ova tvrtka. Taj kamen niti se sije, niti ore, niti žanje, niti se baca umjetno gnojivo, niti zavisi od navodnjavanja. On je tu tisućama i više godina. Od tog kamena su izrađene prekrasne palače i spomenici. Pa čak je i Petar I Karađorđević naručio spomenik na Avali kojega je radio Meštrović od bračkog kamena. I nikada nije bilo problema, nikada ni za vrijeme Austro-ugarske ili drugih država nije bilo problema sa ovim nalazištem ovoga prvoklasnoga kamena. Nikada nije bilo gubitaka. Sada nakon ove ili u ovoj našoj Hrvatskoj državi, evo nakon 20 godina, pa nakon pretvorbe i kriminala u privatizaciji, nakon krađa koje su uslijedile od strane uprave dubioza je nekih 150 milijuna kuna i nekome se žuri da što prije ode u stečaj. Pa da bi se to provelo onda se upotrebljava ili zloupotrebljava specijalna policija. Kako nitko nije požurio, kako reče moj prethodnik u ugovoru, da uđe u tu firmu i DORH i USKOK i KRIM policija na osnovu prijava koje su djelatnici, radnici te firme dostavljali nadležnim institucijama progona, represije i pravosuđa, a da baš uopće nikome nije stalo da te navode, da te prijave ispita i da utvrdi istinu u svezi poslovanja uprave Jadrankamena. Točno je da smo jučer bili u Borovu Selu na obilježavanju tragične pogibije, zapravo bila je to egzekucija 12 hrvatskih redarstvenika. I točno je da je 100 metara od mjesta gdje se to obilježava visila zastava sa bojama crven, plavi bijeli, a hrvatska zastava je bila smotana. I da nitko od interventne ni obične policije nije intervenirao. To je samo jučer bilo. 300 metara dalje od mjesta gdje smo jučer položili vijence u ime Hrvatskoga sabora nalazi se spomenik Vukašinu Šoškočaninu. To je isto kao kada bi Amerikanci napravili spomenik Osami bin Ladenu, dakle teroristu i da već godinama hrvatska policija ni redovita, ni specijalna, niti Hrvatska država i ovi organi, bez obzira na Vladu bila ona HDZ-ova ili SDP-ova ne intervenira. A na hrvatske radnike na otoku Braču dobro da nije se upotrijebila i vojska, raketne topovnjače, okupacija otoka Brača. Sramotno je i žalosno ovo što se događa i nemam riječi kojima bih izrazio ovu situaciju koja je nastala. Umjesto da se u lisice stave oni koji su odgovorni za ovakvo stanje, umjesto da se tim ljudima sa žuljevitim rukama koji su prolijevali ne samo krv kako reče Lesar, negoli i znoj jer znamo kakav je posao s kamenom. Evo događa se situacija da se djelatnici, da se radnici okruže, da ih je okružila interventna policija, da se čekaju hapšenja, da su privedeni na desetine. Zaista bojim se da ovakva situacija bez obzira što je mirno, relativno mirno završilo i Dalmacijavino i KIO Orahovica i Kamensko i svi ostali [[Upadica predsjednik: Molim vas! Onda će svi tako kršiti vrijeme. Molim vas, evo minuta izvolite.]] Važi, dogovoreno. Da kad se okrene pila naopako da ne bi bila Grčka ovdje. Hvala lijepo.
Hvala vam. U ime kluba HDZ-a gospođa zastupnica i potpredsjednica Hrvatskog sabora Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice želim reći ono što vjerojatno svi podržavate. Vlast nikada i u ni u kojoj, pa ni u kriznoj situaciji ne smije i ne može u demokratskoj državi trenirati strogoću. Da, da, ne smije trenirati strogoću. Mi smo, govorit ću o Vladi koju sam vodila. Imali smo puno kriznih situacija i sa prosvjedima seljaka i sa naravno primjerice prosvjedima radnika Željezare Split, Salonita itd. ali te krizne situacije nismo rješavali na taj način da smo slali interventnu ili bilo koju drugu policiju. U slučaju primjerice Željezare Split mi smo itekako u Vladi i ja osobno kao predsjednica Vlade tada zajedno sa svojim kolegama, ministrom gospodarstva, drugim ministrima razgovarali, razgovarali, razgovarali, tražili rješenja, govorili o poteškoćama, tražili i pronalazili rješenja. Primjer za to dame i gospodo iz SDP-a koji se podsmjehujete jest Željezara Split. Isto tako Salonit. Našli smo i dobra rješenja. Sjetite se TLM-a, kriznih situacija sa TLM-om zbog kojeg smo donijeli i poseban zakon, stali iza njega unatoč kriminalu koji se valjao rekli smo neka se to ostavi rješavanju pravosuđa. Mi smo za to da se itekako poštuje pravna država i da se odluke sudova provode. Ali smo isto tako za otvoreni dijalog. Sigurni smo i sigurna sam da je do ove krizne situacije došlo prije svega zbog toga što Vlada Republike Hrvatske ne pokazuje nikakvoga interesa za socijalni dijalog, nikakvoga interesa za razgovor sa socijalnim partnerima, osobito sa radnicima. Primjer za to je, dame i gospodo, donošenje odluka prošli tjedan o drastičnom povećanju cijene struje, cijene plina bez odluka Gospodarsko-socijalnog vijeća. Na stranu HERA, ali odluku o tome da se dodatno udari na svaku građanku i svakoga građanina moralo je raspraviti Gospodarsko-socijalno vijeće. O tome su trebali raspravljati i predstavnici sindikata i predstavnici poslodavaca. Umjesto toga mi smo dakako dobili odluke Vlade, cijene su povećane, pratit ćemo i dalje rast cijena i vjerojatno ćemo opet kao odgovor zašto se to događa, kao i odgovor zašto su primjerice na čelna mjesta nekih institucija imenovane osobe sa pravomoćnim optužnicama, sa prvostupanjskim presudama a za to smo dobili, odnosno novinari, pred sjednicom Vlade odgovor u smislu shit happens. To dakako nijedna televizija u Hrvatskoj nije prevela, možebitno za one koji nisu razumjeli o tome što je prvi potpredsjednik zapravo rekao i na koji način je komentirao odluke Vlade. Dame i gospodo, dakle tražimo da se u ovaj problem ponovno kao i prošli puta kad se kriza rješavala, kriza vezana za prosvjede mljekara i njihove opravdane zahtjeve, kad se rješavala isto tako interventnom policijom, odnosno policijskom akcijom u gluho doba noći kao što je to bilo i na Braču, tražimo da se izravno uključi osobno premijer. Premijer mora intervenirati u ovakvim slučajevima, premijer mora razgovarati. Tražimo da premijer primi radnike Jadrankamena, osobno premijer. To što će ministar policije doći ili neće doći za nas je sasvim svejedno, ali tražimo da se otvori socijalni dijalog konačno. Vlada broji već dosta dana u kojima je pokazala da ne želi razgovarati, da ne želi slušati i ono što je puno važnije da ne želi čuti. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora zato tražimo da predsjednik Vlade gospodin Milanović dođe u Hrvatski sabor, upravo je počela sjednica Vlade, kad završi potrebno je učiniti nekoliko koraka, doći ovamo pred Hrvatski sabor i želimo da nam osobno premijer objasni kako će i u kojim koracima rješavati i taj i sve druge probleme koji se danonoćno gomilaju u RH. Ono što je činjenica koju isto tako žestoko podržavamo, činjenica jest da je bilo pogrešaka, da je očito bilo i kriminala u pretvorbi, odnosno u slučajevima o kojima razgovaramo, ali time se moraju baviti nadležne institucije, a upravo prošla Vlada omogućila je da pretvorbeni kriminal ne zastarijeva, mi smo predložili Hrvatskome saboru promjenu Ustava u kojem smo jasno naznačili da pretvorbeni kriminal ne samo da ne zastarijeva nego da se mora i može procesuirati i naravno kažnjavati, a da svi koji su ogrezli u kriminalu, odnosno u korupciji moraju biti kažnjeni na taj način da im se oduzme sva imovina. O tome smo donijeli i poseban zakon. Dakle gospodine predsjedniče ja vas molim da uputite zahtjev u ime zastupnika HDZ-a premijeru Milanoviću da dođe u Hrvatski sabor i da nam se obrati. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Da, ja ću isto ovako reći, policijom jasno ne na radnike. Ne treba trenirati strogoću, rekla je gospođa Kosor. Vidjeli smo doduše kako se trenirala strogoća i na ovim ulicama na pristupu gradu, Starom gradu ili ne znam trgu sv. Marka pred recimo godinu dana. Ja moram priznati da ne znam sve detalje i doista slažem se da bi bilo možda najbolje pozvati nekoga iz Ministarstva unutarnjih poslova da nam stvarno objasni sve razloge ove intervencije koju jasno ne odobravam. Paralelno sa time neka nam se isto tako gospodo predoči i način privatizacije Jadrankamena. Ja mislim da upravo u toj privatizaciji leži uzrok problema. Narod govori da je Bruno Orešar sparing partner pokojnog predsjednika koji je redovito gubio u tim mečevima, nagrađen za gubljenje tih mečeva Jadrankamenom i splitskim UZOR-om. Ne mora biti to točno, ali tako narod govori. Sad mi možemo misliti što god hoćemo, ali isto tako Jadrankamen sa 300 zaposlenih u ovom trenutku u ovim gospodarskim okolnostima teško može opstati u zemlji gdje se ništa ne radi, gdje se ne investira, gdje se ne ulaže. Međutim, bilo kako bilo policijom ne na radnika. Čitamo danas po portalima da je 200 policajaca došlo na Brač, govorim o interventnoj policiji, da se ide po kućama, da se hapsi sindikalne čelnike. Ja ne mogu vjerovati da se to naprosto dešava jer ovo nije godina niti '41. niti '48. S druge strane imamo jedan stečajni postupak, sud isto tako mora urediti te neke odnose. Čovjek si postavlja pitanje zašto se na isti način svi mi nismo bunili '90-ih godina kada je došlo do preuzimanja ne samo Jadrankamena nego i čitavog niza drugih poslovnih subjekata. Jadrankamen nije privatizirala ova Vlada, pretpostavljam da Vlada želi kroz stečajni postupak spasiti barem onu supstancu Jadrankamena. Što brži stečaj to će biti moguće bolji stečaj, htio to netko priznati ili ne. Pitanje je da li u tim okolnostima može opstati 300 ljudi? Bolje da se na posao vrati 100 nego da naprosto se ne vrati nitko. 300 ljudi teško da može opstati, 100 bi vjerojatno moglo raditi. Teško je povjerovati nekim napisima sad "crvena policija" tuče radnike itd., itd. Možda je isto tako istina kao što je netko ovdje maloprije spomenuo da UZOR i Jadrankamen bili su jezgra gradnje tog sustava hotela u Novom Vinodolskom cca 150 milijuna eura vrijednog gdje su se sredstva dobivala od Hypo banke pa se je supstanca jednih tvrtki i … da bi neka druga mogla zaživjeti pa na kraju imamo krah i hotela i UZOR-a i Jadrankamena. Možda je upravo taj sustav hotela u Novom Vinodolskom uzrok urušavanja i Jadrankamena i UZOR-a u Splitu. S druge strane svi se isto mi slažemo da interventna policija nije problem, problem je onaj koji izdaje naloge za uporabu interventne policije. Ali problem svih problema je privatizacija na hrvatski način koja je započela tamo negdje '92., '93. godine. kada ćemo mi razgovarati o toj reviziji, a imamo ustavne odredbe koje govore o nezastarijevanju tih postupaka. Zašto se agonija jednog Jadrankamena nije prije razriješila? I za kraj još jedanput ne policijom na radnike, ne silom na zaposlene, ne intervencijama na mještane Brača, ali isto tako moramo shvatiti da pravna država mora funkcionirati. Jasno, treba razgovarati ali pravni poredak kada je riječ o poštivanju Zakona o stečaju isto tako treba respektirati. Biti je ako je moguće od strane Vlade pomoći kamenu dolje na Braču da taj Jadrankamen da preživi, da se radnici na neki način vrate na posao. Možda neće svi ali ja želim vjerovati da može većina ljudi se vratiti na posao. Govorimo ili govori se da se pokreće jedan novi investicijski ciklus od strane države težak 1,8 milijardi kuna znači investicija u području cestogradnje, gradnje ne znam stambenih objekata i tome slično, pa možda će ovdje biti posla i za Jadrankamen, ali kako stvari stoje bojim se da bi moglo biti u dogledno vrijeme manje posla i za Jadrankamen i za Kamen Pazin a i za neke nove poduzetnike koji se uskoro kane okušati u poslu s kamenom. Sve u svemu da zaključim, ne s policijom na radnike, razgovarati, pokušati doći što je moguće prije do ministra unutrašnjih poslova da nam jednostavno da pregled zbivanja na Braču.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a gospođa zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Naravno da mi u HNS-u itekako dijelimo zabrinutost radnika u Jadrankamenu za budućnost tvrtke u kojoj rade i upravo iz tog razloga što smo svjesni činjenice da ukoliko Jadrankamen u najskorijem vremenu ne profunkcionira kao tvrtka u okviru zakona RH da će to dovesti tvrtku do tolikih problema da s može očekivati da ona u konačnici nestane. I sasvim je kriva predodžba koju nude neke kolege ovdje da se država nije angažirala i da nije sudjelovala u razgovorima oko pomoći da se u toj tvrtci napokon uvede red odnosno da se ta tvrtka kroz privatizaciju rješavanja starih dugova, a pustimo sada onaj dio koji se veže na kriminal jer valjda će kriminal rješavati netko drugi a ne Ministarstvo gospodarstva, da se to riješi kroz Državno odvjetništvo odnosno kroz nadležne institucije. Znači ono što imamo informaciju država je u više navrata od 1.mjeseca razgovarala i sa sindikatima u Jadrankamenu i sa stečajnim upraviteljem i pojedinačno i odvojeno. Sa jednim jedinim apelom da se stave glave na kup da uđe stečajni upravitelj i da se konačni utvrdi stvarno stanje stvari u tvrtki. Naime, vrlo je teško očekivati da će u takvu tvrtku sa takvim dubiozama, a sa naznakama da je bilo i kriminala ući svježi kapital i spašavati takvu tvrtku ne znajući da će kroz neko vrijeme u nekom daljnjem periodu padati neki novi kostur iz ormara i neke nove dubioze pod kojima je Jadrankamen. Znači nužno je što prije da uđe stečajni upravitelj. Mi imamo zakone po kojima se zna na koji način to funkcionira i ako se to ne dogodi u najskorije vrijeme, onda će biti uistinu veliki problem upravo za ljude koji rade u toj tvrtki. Mi u HNS-u smatramo da je tu šansa i da bi tu šansu radnici i sindikati trebali razumno prihvatiti. Država u ovom slučaju postupa prema zakonima. Naravno da je procjena nadležnog ministarstva u ovom slučaju Ministarstva unutarnjih poslova na koji način treba reagirati kada se ustvari zaprečuje država da funkcionira prema zakonu, a ovo je takva situacija na koji način reagira i kako se postupa. Naravno da mi nismo za nikakvu primjenu sile i da nismo za neprimjerenu intervenciju koja bi eventualno imala i nekakve teže posljedice. Zabrinutost nekih kolega ovdje oko Jadrankamena i njihova suosjećajnost, to me posebno, volim kada su neki suosjećajni. Naime, od suosjećajnosti se ne plaćaju računi i od suosjećajnosti se ne živi. Ona je dobrodošla kao ljudski odnos, ali u ovim konkretnim slučajevima suosjećajnost ne plaća račune, nažalost. I mi znamo kako su se rješavali problemi, upravo tako suosjećajnošću, nekakvim dugim razgovorima na način da se ustvari nisu rješavali nikako. Godinama se nisu rješavali nikako. I sada se upravo eto čuda došavši na vlast Kukuriku koalicija svi ti problemi odjedanput ruše. Imam neki osobno osjećaj, a i mi u klubu HNS-a da se pokušava stvoriti atmosfera kaosa, da se pokušava destabilizirati čak i država, kojekakvim izjavama koje su vrlo neodgovorne politički. A ova Vlada samo pokušava i vjerujem da će biti uspješna da spasi ono što se da spasiti nakon svih ovih godina destrukcije, dogovaranja poslova ispod stola, pljačke i svega ostalog što se dešava, čemu smo svjedoci u suđenjima protiv stranke koja je vladala skoro 20 godina u Hrvatskoj. Zato takve vrste suosjećajnosti su u najmanju ruku neumjesne na ovom mjestu. O prošlosti Jadrankamena, njegovog vlasnika, upravama o tome bi se moglo jako puno govoriti, a kolege koje su jako suosjećajni vjerujem da znaju da je glavna referenca tog vlasnika koji je postao privatizaciji naših poduzeća između ostalog Jadrankamena i još nekih poduzeća u Hrvatskoj da mu je glavna referenca bila to što je dobro tenis igrao, ne i zna se s kim je igrao tenis. Zašto se to sve ove godine nije rješavalo mogli bi pitati neke koji ovdje sjede danas u Saboru, možda bi imali odgovor. Ali oni su dugo razgovarali i to rješavali ispod i iznad stola na raznorazne načine. U ovom trenutku taj problem treba riješiti odmah i hitno i to po zakonima, važećim zakonima Republike Hrvatske i stav je HNS-a da to treba i učiniti. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Nama u SDP-u je žao što su se "Jadrankamen" i njegovi radnici našli u ovom problemu u kakvom jesu i sigurno da nikome nije svejedno kada je upitna budućnost ljudi koji tamo rade, upitna budućnost njihovih obitelji i primanja koje će imat sutra. Ali mi u SDP-u smatramo da je najbolja zaštita radnika da institucije funkcioniraju, jer problem "Jadrankamena" nije od jučer, on se vuče godinama, predugo se o njemu šutilo, previše su se stvari gurale pod tepih, a na nama ovdje danas, sutra, prekosutra, zbog nagomilanih problema u Republici Hrvatskoj je da tražimo rješenja i izlaz iz takve situacije. Ja ću samo podsjetit da smo ovdje imali prije nešto više od dva mjeseca gotovo sličnu ili identičnu priču, a ticalo se radnika DIOKI-ja. Isto tako smo imali ovdje zahtjev da razgovaramo, da dođe premijer oko situacije u DIOKI-ju i tada smo ovdje rekli da probleme treba rješavat i da svi zajedno skupa kao zastupnici ovoga Doma pomognemo da se problemi rješavaju, a ne da se politiziraju. I jasno smo rekli ovdje da Vlada na tom problemu radi jer sličnost postoji, i DIOKI i "Jadrankamen" su privatne tvrtke i da Vlada na tome radi i problem je u najvećoj mjeri u DIOKI-ju riješen. Samo je trebalo malo strpljenja, malo volje i malo doprinosa. Što se tiče "Jadrankamena" mislim da se svi slažemo da se odluke institucija moraju provoditi i ovdje i u ovom slučaju danas temeljem odluke suda Policija radi asistenciju stečajnom upravitelju da uđe u upravnu zgradu. Naravno da svatko ima pravo na izražavanje svog nezadovoljstva, da li zbog toga da je taj stečajni upravitelj ili neki drugi, ali je činjenica i iskustvo koje iza sebe imamo barem što se tiče ove Vlade, hrvatske Vlade da probleme rješava, da ih ne gura pod tepih i da na takav način će i ubuduće probleme koji dolaze, a vjerujemo i očekujemo da će ih biti jer se stvari neće riješiti preko noći, ćemo na takav način rješavati. Nema potrebe za, govorimo o zlouporabi Policije jer mislim da Policija radi svoj posao u ovom trenutku temeljem naloga suda i u svojim zakonskim ovlastima, a u krajnjem slučaju imat ćemo priliku i za sve one koji misle direktno pitat 3. točka dnevnog reda sadašnjeg zasjedanja, izvješće ministra unutarnjih poslova. Prema tome, ministar će bit u prilici da ovdje direktno, jasno i otvoreno kaže sve one stvari koje ne mogu niti ja, niti bilo tko drugi u njegovo ime ili u ime Vlade odgovarat. Ono što bih želio na kraju reći, a to je da ajmo skupit glave i svi zajedno pokušat rješavat probleme, dat doprinos da se ti problemi rješavaju zbog tih istih radnika u koje se zaklinjemo. To je naš put, vjerujem da će biti i sutra vaš put. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] uhapsili. Uhapsili zato jer su se borili za svoja prava. Kako netko može misliti da je to politiziranje problema zato što to ovdje iznesemo. Trebali bi odšutiti to ili izić van na cestu pa na trgu vikat. Pa zato smo u Saboru da upravo te probleme iznesemo. I kaže kolega da se problemi rješavaju pa će se riješit preko noći. Kako se preko noći rješavaju vidlo se noćas.
I ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Ispravljam navod da je problem DIOKI-ja riješen. Isplaćena je samo jedna plaća, a u međuvremenu INA namjerava prekinuti proizvodnju etana koja je osnovna sirovina za DIOKI. Tako je riješen. Usporedit DIOKI i "Jadrankamen", "Jadrankamen" ne proizvodi ruže nego koristi koncesijsko pravo na mineralnu sirovinu što jest državni interes, bez obzira što je poduzeće u privatnom vlasništvu.
Hvala. Evo na kraju da je kao predsjedavajući kažem da mislim da je legitimno pravo klubova zastupnika da traže raspravu o aktualnim problemima u društvu, pogotovo kada se radi o problemima radnika, ali moram naglasiti da su sve češći zahtjevi u ovom Hrvatskom saboru za ad hoc raspravama u Saboru, o pitanjima koja spadaju prije svega u nadležnost Vlade, ali ne samo Vlade. Predstavnici klubova iznijeli su svoja gledišta, izneseni su i prijedlozi kako postupiti povodom ovoga pitanja u operativnom smislu. Tako je klub Hrvatskih laburista predložio da se promijeni redoslijed točaka, HDZ da dođe predsjednik Vlade i da objasni situaciju, a IDS da se u nazočnosti ministra unutarnjih poslova objasni postupanje Policije na Braču. Dakle zainteresirani klubovi iznijeli su svoja gledišta. Moći će ih upotpuniti nakon rasprave o obavljanju policijskih poslova što je danas na dnevnom redu. Time smo završili izlaganje predstavnika klubova i idemo na točku dnevnog reda. Iidemo na točku dnevnog reda, to je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 70. Predlagatelj zakona je Vlada. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za zaštitu okoliša i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Želi. Gospođa Tamara Obradović Mazal, zamjenica ministra gospodarstva. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Uz prethodnu zahvalu na prethodno provedenim raspravama na odborima. Ukratko bih predočila izmjene i dopune zakona. U najkraćim crtama ovim prijedlozima uvodimo malo jasnije definiranu nadležnost pojedinih institucija što se tiče same provedbe ovog Zakona, nakon njegovog usvajanja kao i politike energetske učinkovitosti pri čemu Ministarstvo gospodarstva definiramo jasno kao nadležno tijelo za sveukupnu provedbu politike energetske učinkovitosti u Hrvatskoj, a Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koji ima značajnu ulogu u ovom dijelu dodjeljuje mu se dužnost financiranja samih mjera koje su definirane u Nacionalnom akcijskom planu energetske učinkovitosti. Također ovim izmjenama i dopunama integriramo pitanja energetskih pregleda građevina kao i energetskog certificiranja zgrada i dopustite da naglasim da se uspostavlja jedinstvena metodologija energetskih pregleda, a nadležnost za izdavanje ovlaštenja osobama koje mogu obavljati energetske preglede dodjeljuju se Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja. Također uvodimo kao novelu i obvezu neovisne kontrole provedenih energetskih pregleda kao i izdanih certifikata sa namjerom naravno poboljšanja kvalitete navedenih usluga. Isto tako zbog pokretanja programa energetske obnove javnih zgrada ovim Zakonom je predviđeno da će Vlada uredbom na prijedlog nadležnog ministarstva propisati i same postupke provođenja energetskih usluga u javnom sektoru i time osigurati da se bez dodatnih proračunskih sredstava poboljša energetska učinkovitost u javnom sektoru uz istovremeno pokretanje industrije graditeljstva i tržišta energetskih usluga. Također ne manje važno u segmentu usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije ono što izmjenama i dopunama uvodimo je obveza postavljanja zahtjeva za eko dizajn koji se proširuje na sve proizvode povezane sa energijom, a ne samo one koji izravno troše energiju. Na taj način omogućava se da na hrvatsko tržište dolaze i oni proizvodi koji zadovoljavaju u potpunosti europske standarde u skladu sa Direktivom 125 iz 2009. Godine. Zaključno. Držimo da će izmjene i dopune zakona, odnosno prijedlog poboljšati provođenje politike energetske učinkovitosti u Hrvatskoj i da će se pridonijeti ostvarenju cilja uštede energije. Zaključno bih zahvalila posebno na raspravi koja se provela u okviru Odbora za gospodarstvo kao i Odbora za prostorno uređenje vezano za preciznije i jasnije definiranje članka 20. stavka 5. koji se odnosi na provođenje postupka javne nabave, odnosno definiranja adresata zakona u smislu javnog sektora. Ta rasprava je svakako iznjedrila i određenja poboljšanja za koja vjerujem da će otkloniti možda neke nejasnoće u tumačenju navedenog članka koje su se do sada pojavite, te stoga evo zahvaljujem posebno na raspravi u ova dva navedena odbora. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Želi. U ime Odbora za gospodarstvo gospodin zastupnik Igor Rađenović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo dozvolite u najkraćim crtama. Dobili ste izvješće Odbora danas u jutro na klupe. Budući je Odbor za gospodarstvo danas održao nastavak svoje četvrte sjednice, započeo je 18. travnja, te dakle razmotrio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji sa konačnim prijedlogom zakona. Odbor je u smislu članka 67. našeg Poslovnika o navedenom prijedlogu zakona razmatrao u svojstvu matičnoga radnoga tijela, a uvažeći stavove zainteresiranih radnih tijela jednako kao i dopis udruge gradova koje se ovom Saboru obratilo sa svojim prijedlozima nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova od 6 glasova za i 3 suzdržana glasa odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje ovoga Zakona. Jednako tako, o tome je nešto rekao uvodno i uvažena zamjenica Obradović predložiti i amandman na članak 20. Stavak 5. koji dakle Odbor predlaže da glasi na sljedeći način: "Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora investicija provodi postupke javne nabave za energetsku uslugu u ime i za račun proračunskih i izvan proračunskih korisnika državnog proračuna. Ostali subjekti javnoga sektora mogu ovlastiti Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija da u njihovo ime i račun provodi postupke javne nabave za energetsku uslugu. Kada provodi postupke javne nabave za energetsku uslugu Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija smatra se središnjim tijelom za javnu nabavu u smislu propisa kojim je uređeno područje javne nabave. Subjekti u čije ime i račun Centra za praćenje poslovanja energetskoj sektora i investicija provodi postupke javne nabave za energetsku uslugu nadoknađuju u centru troškove objave javne nabave." Predloženim člankom, naime precizno se razlučuju subjekti javnog sektora za koje centar nužno provodi postupke javne nabave za energetsku uslugu, te oni koji ga za isto mogu ovlastiti. Ujedno se i preciznije definiraju obaveze i nadležnost rada Centra za praćenje i poslovanje energetskog sektora i investicija kao i pokriće troškova. Ovim amandmanom omogućuje se jedinicama lokalne samouprave da i dalje odlučuje o vlastitim investicijama u domeni energetike pri čemu nije isključena mogućnost da jedinice lokalne samouprave stručnu pomoć, odnosno povjere obavljanje predmetnih poslova centru. Hvala vam lijepa.
Hvala. U ime odbora da li se još netko javlja? Ne. Onda prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi riječ ima gospodin zastupnik Petar Baranović u ime kluba HNS-a. Izvolite gospodine zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana zamjenice ministra, štovane kolegice i kolege. Evo nekoliko minuta obrazlaganja stava i mišljenja Hrvatske narodne stranke o ovom prijedlogu zakona i o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti. Ovdje se kao što i sam naslov kaže radi o zapravo ažuriranju i korekciji postojećeg Zakona o energetskoj učinkovitosti koji je donesen 2008. godine. Zasigurno i zbog potrebe usklađivanja pravne materije u Republici Hrvatskoj sa pravnom stečevinom Europske unije, ali svakako i radi percepcije i poimanja potrebe da se energijom kao resursom na kojem sve počiva gospodarimo racionalno i odgovorno. Naravno svaki zakon pa tako i ovaj koji je donesen 2008. godine poslije tri, četiri godine u prometu pokaže određene nedostatke, pokaže određene slabosti. Od toga nije bio vjerujem imun ni jedan zakon i gotovo bi se mogli okladiti da nikad nije donesen zakon koji nije doživio barem malu promjenu nakon nekoliko godina. To je potpuno jasno. Posebice se pojavljuje potreba korekcije ovog zakona kada se sagledaju i neke nove ambicije, odnosno možda naglašenije iskazane ambicije u povećanju energetske učinkovitosti u RH. E sad zašto? Energija je izuzetno bitna, temeljna kategorija u svakom društvu, resurs bez kojeg se gotovo ništa ne može osigurati ni konkurentnost ni postojanje gospodarstva. Bez energetske stabilnosti u zemlji ne može se osigurati ni povratak proizvodnji kojega svi priželjkujemo, ni elementi standarda života građana, normalno funkcioniranje društva, a činjenica je da Hrvatska s energijom ne stoji sjajno. Uvoznici smo svih vrsta energije, ona u svijetu na svjetskom tržištu bilježi stalan trend porasta cijene. Nažalost to je uvjetovalo i donošenje jedne ružne odluke nedavno od strane Hrvatske vlade, vrlo vjerojatno jedne od najtežih odluka kojih će u mandatu i donijeti, i stoga i Vlada, a i ovaj Sabor su dužni osigurati pretpostavke i zakonski okvir za racionalno gospodarenje. Kada pri tome ambicije Vlade uključuju još i pokretanje ozbiljnog investicijskog ciklusa koji naravno za sobom povlači otvaranje radnih mjesta onda utoliko takve namjere valja pozdraviti i valja podržati. Potrošnja energije u RH je negdje na razini 14% BDP-a što ponajbolje govori o ozbiljnosti ovog pitanja i što nam vrlo lako matematički ukazuje kolike bi uštede zapravo u ovom području mogli imati i na razini funkcioniranja javne uprave, odnosno lokalnih samouprava, koliko bi mogli doprinijeti konkurentnosti gospodarstva, a kroz primjene i prema samim građanima otvaranjem mogućnosti građanima koliko bi mogli doprinijeti uštedama i poboljšanju, dugoročnom poboljšanju, standarda građana RH. Koje su bitne promjene koje su ugrađene u ovaj prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti? U svakom slučaju donesene su odluke koje će osigurati ozbiljnu provedbu ovog programa jer kad iščitavate kaznene odredbe u zakonu u odnosu na one koje su predložene u izmjenama ovog zakona onda je evidentno da ovaj prijedlog o izmjenama i dopunama zakona osigurava disciplinu u provođenju mjera energetske učinkovitosti jer ne obuhvaća više rijetke u tom lancu i u tom sustavu nego obuhvaća i one koji su odgovorni da omoguće provedbu. Isto tako gubi se i eliminira se i duplo pregledavanje objekata koje je dosad bilo na snazi. Naime objekti su se gotovo identično pregledavali da bi se dobila ocjena o energetskoj učinkovitosti pojedinog objekta, a onda bi se ponovno kod certificiranja energetskog objekta radio gotovo isti pregled. Uvodi se i eko dizajn proizvoda što sve buduće i sadašnje proizvođače obvezuje da proizvode koji troše energiju puštaju na tržište na način kojim se izbjegava neracionalno trošenje energije. Isto tako ovim se zakonom rješava i definira tko je odgovoran i na koji način za prikupljanje podataka za periodične preglede, ovim se zakonom obvezuju svi investitori da ubuduće ishoduju energetski certifikat odmah pri dobivanju uporabne dozvole. Niz je benefita i poboljšanja koje donosi ovaj zakon. Koliko imamo neracionalnosti u sustavu znaju oni koji su imali prilike participirati u izvršnoj vlasti primjerice na razini lokalne samouprave, načelnici, donačelnici, gradonačelnici, ljudi koji su zbrajali račune i razmišljali kako podmiriti račune grijanja i rasvjete, javne rasvjete, grijanja u javnim prostorima, grijanja u dječjim vrtićima, školama. Navest ću jedan primjer – kada smo 2009. godine preuzeli dužnost u gradu Šibeniku ono što nam je najprije upalo u oči u proračunu grada Šibenika u rashodovnoj strani je probijanje stavke troškovi električne energije za javnu rasvjetu. Naravno da je to privuklo pozornost i motiviralo nas na jednu kratku analizu u kojoj smo shvatili da i danas u RH se montiraju linije javne rasvjete koje nisu energetski učinkovite i koje se baziraju na tehnologijama koje svijet koji je odgovoran prema trošenju energije odavno napušta. Zato su nam potrebni jasni zakoni, jasni propisi jer poštivanjem takvih zakona dugoročno radimo dobro i građanima i društvu. U konačnici zaključak, ove korekcije zakona doprinijet će da Zakon o energetskoj učinkovitosti bude primjenjiviji, efikasniji, uspješniji i da stvori obvezu postupanja na energetski odgovoran način, postupanja na racionalan način. Smanjenjem nepotrebnih troškova doprinosi se energetskoj stabilnosti RH, stvaraju se pretpostavke da zaživi hrvatska industrija da ne doživi upravo zbog energetskog problema sudbinu koju je doživjela šibenska industrija '90-ih godina kada se gasilo redom elektrolizu u TLM-u pa potom i Tvornicu elektroda i … [[Govornik se ne razumije.]] legura koje su proizvodile strateške sirovine. Danas ih više nema na gospodarskoj karti Hrvatske, a nema ih jer politika tad nije bila u stanju i mogućnosti dati odgovor na pitanje kako osigurati struju. Da neki novi radnici ili sadašnji radnici ne bi doživjeli sudbinu radnika šibenskog TLM-a, radnika šibenskog TEF-a, da bi se ponašali odgovorno u društvu, da bi osigurali pretpostavke za industrijsku proizvodnju, da bi osigurali pretpostavke financijski odgovornog vođenja jedinica lokalne samouprave, javnog sektora, da bi gospodarstvo učinili konkurentnijim klub HNS-a će podržati ovaj zakon jednako i amandman saborskog Odbora za gospodarstvo i naravno apeliram na sve ostale kolege da u duhu odgovorne politike učine isto. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zamjenice ministra, uvažene kolegice i kolege. Klub HDZ-a neće podržati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji iz proceduralnih ali i sadržajnih razloga. Shvaćamo i svakako da je dobrodošla namjera Vlade da se smanji potrošnja energije u RH kroz povećanje energetske učinkovitosti cjelokupnog javnog sektora kroz sve ove mjere koje su zakonom predviđene, ali držimo da je a o tome sam u ime kluba govorio kada je ustrojen Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora investicije u energetskom sektoru, da i tada, a to je potvrda evo i danas i kroz amandman Odbora za gospodarstvo da je bila potreba da cjelokupnu viziju razvoja energetskog sektora kao i ovlasti i djelokrug poslova pojedinog državnog tijela bilo Ministarstva gospodarstva, bilo svih drugih agencija i fondova koji u svom djelokrugu prate i sudjeluju u poslovanju energetskog sektora jasno se razgraničena međusobna prava i obveze pojedinog tijela. Naime, kada se osnivao Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora već sam tad rekao da na poziciji državnog proračuna, a u okviru Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja se kani osnovati Agenciju za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije koja bi agencija i za koju su sredstva u državnom proračunu i osigurana prilikom donošenja državnog proračuna u velikoj mjeri trebala obavljati poslove koje se dijelom definiraju i ovim zakonom odnosno njegovim izmjenama. Prema tome, evo dokaz tome da nije bila nužna hitna procedura u donošenju ovog zakona, upravo je i amandman kojega je podnio Odbor za gospodarstvo, a koji amandman je u sličnom tekstu predložio i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo u kojemu se dvoji oko mogućnosti da bi jedan centar sa sjedištem u Zagrebu odlučivao o cjelokupnoj javnoj nabavi u čitavom javnom sektoru diljem Hrvatske. I jasno je da je to ovim pokušajem i amandmanom kojega je dao Odbor za gospodarstvo da je ukazano da gotovo u najvažniji dio zakona se intervenira sa samim amandmanom čime se jasno narušava onda i cjelovitost izmjena ovoga zakona, pa i sam predlagatelj na određeni način prihvaća taj amandman. Ali držim da je i ovaj amandman još uvijek do kraja ne rješava sve one mogućnosti koje će nastati u poslovanju javnog sektora prvenstveno u dijelu koji se odnosi na proračunske i izvanproračunske korisnike državnog proračuna, a to su dobro znamo i Hrvatske ceste i Hrvatske vode itd. svi oni izvanproračunski korisnici Fond za zaštitu okoliša itd. Prema tome, čini mi se da i ponovit ću stav kluba HDZ-a da nije bilo posebnog razloga u donošenju ovoga izmjena i dopuna ovoga zakona i da bi bilo bolje ponovit ću, da smo i ovaj zakon i Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora uskladili sa donošenjem Zakon o osnivanju rečene agencije u okviru Ministarstva graditeljstva s kojim bi tek onda ustrojem tijela koji bi pratili povećanje energetske učinkovitosti u RH mogli onda cjelovito odlučivati. Ono što je svakako za podržati jasno to sam i rekao nastojanje Vlade da se kroz povećanje energetske učinkovitosti, zgrada i građevina doprinese smanjenju potrošnje energije i da cijeli taj sustav se temelji praktično na Strategiji koja je donesena na Strategiji energetskog razvoja RH i Strategiji održivog razvitka RH koje se obje strategije koje su donesene u mandatu prošle vlade temelje na jednoj energetskoj politici EU koja je sebi do 2020.godine postavila tri bitna cilja. Prvi cilj je bio da se smanji emisija stakleničkih plinova za 20%. Drugi da se poveća udjel korištenja obnovljivih izvora energije na 20% i da se poveća energetska učinkovitost za 20%. Pa upravo provodeći tu europsku energetsku politiku i spomenute strategije koje je donio Hrvatski sabor govori o potrebi sa se do 2016. godine smanji za 9% neposredna potrošnja električne energije u odnosu na prosjek potrošnje energije u Hrvatskoj između 2001. i 2005. godine. Da bi se ta strategija mogla provesti donijeli smo niz zakonskih i podzakonskih akata koje su išle za tim da se takva energetska strategije u RH provede pa onda bih spomenuo da smo prošle godine donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju i gradnji u kojemu smo već tada dakle prošle godine uveli neovisan sustav kontrole energetskih certifikata. Dakle ovaj zakon ide dalje, ovaj zakon da li razgrađuje tu neovisnost u energetskom certificiranju zgrada i građevina ali kažem da je već 2011. godine kroz izmjenu i dopunu Zakona o prostornom uređenju i gradnji uveden apsolutni sustav, neovisni sustav kontrole energetskih certifikata. Ono što želim također podsjetiti i žao mi je što Vlada nije nastavila ili će možda nastaviti i takav ćemo projekt odnosno model odnosno zakonsko rješenje imati ubrzo ovdje na sjednici Sabora, a to je donesena Strategija zelenog razvoja Hrvatske, kako smo je nazvali zeleni razvoj Hrvatske koji upravo kroz sve moguće mjere i modele ide za tim da se poveća energetska učinkovitost u svim sektorima poslovanja u RH. I u transportu, i u poljoprivredi, i u turizmu, a nadasve u prometu i u graditeljstvu. Pa smo u Ministarstvu prostornog uređenja i graditeljstva bili napravili jedan prijedlog modela podizanja energetske učinkovitosti u graditeljstvu na način da se realizira projekt zelenog zgradarstva gdje bismo omogućili sa povoljnim kreditima kroz subvencioniranje kamate ulaganje u privatne i javne objekte kako bi se podigla njihova energetska učinkovitost. Na tom tragu smo i osigurali bili sredstva kroz realizaciju Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama gdje bi se dio naknade koji bi uprihodio državni proračun kroz legalizaciju nezakonito izgrađenih zgrada, iznos od 35 milijuna kuna usmjerio u subvencioniranje kamata na povoljne kredite kojim se kroz Hrvatsku banku za obnovu i razvoju usmjerile u podizanje energetske učinkovitosti zgrada. Evo ja i pozivam Vladu da kroz taj projekt koji je negdje na tragu modela za subvencioniranje državnih kredita, subvencioniranje stambenih kredita već sada bio na snazi i pokazao odličan uspjeh da se na tom tragu nastavi kroz realizaciju ovog zelenog razvoja Hrvatske. Reći ću nekoliko riječi o mogućnosti da se uopće sa jednog mjesta, pa on i dovoljno kadrovski ekipiran i obučen kroz novoustrojeni Centar za praćenje poslovanje energetskog sektora omogući realizacija ovoga zakona. Ja mislim da nije dobro rješenje niti ovo koje je Odbor za gospodarstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo naveo u svom amandmanu da se sa jednog mjesta, dakle iz centra upravlja javnom nabavom na području cijele Hrvatske. Mislim da je to daljnja centralizacija i da su svi izvanproračunski fondovi sposobni jasno s vlastitim upravama realizirati ovaj projekt i da to znači daljnje ekipiranje samoga centra, daljnje troškove, a kažem dok se ne ustroji agencija za energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije čini mi se da je dvojbeno onda pozicija i samoga centra. I na kraju moram istaknuti kako će se kroz sama poskupljenja koja su proteklih nekoliko mjeseci na sceni u Republici Hrvatskoj, od poskupljenja svih energenata, i struje i plina, pa onda jasno i goriva, a onda samim time i povećanjem PDV-a znače dodatno opterećenje na standard naših građana i da će, a to smo već čuli i od strane ministra financija kako je smanjen u državnom proračunu prihod od trošarina zbog smanjenja prodaje goriva, kako će građani sami svojom štednjom doprinijeti smanjenju potrošnje energije u Republici Hrvatskoj. Dakle, ako mogu zaključiti, rekao sam ne vidim razloga hitnosti ovog postupka, ne vidim razloga da se kroz hitni postupak definira i riješi pitanje učinkovitog korištenja energije zbog smanjenje energije u neposrednoj potrošnji. Razlog uvođenja eko dizajna i pozivanja na direktivu EU nije bio dovoljan razlog da bi podržali hitnost donošenja ovog zakona, tim više što se uvođenje eko dizajna za se proizvode povezane s energijom mogao uvesti za koji mjesec kada bismo mogli cjelovito raspravljati o ovome zakonu i o viziji Vlade kako i na koji način cjelovito riješiti povećanje energetske učinkovitosti u neposrednoj potrošnji energije. Zaključno dakle, uvažavajući sve ono što Vlada želi i sa ovim zakonom riješiti iz razloga koji sam naveo klub HDZ-a ne može podržati ovakav prijedlog zakona.
Hvala lijepa. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Na prvoj strani ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji kaže se da sustav učinkovitog korištenja energije u neposrednoj potrošnji u Republici Hrvatskoj propisan je Zakonom o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, "Narodne novine" br. 152/08. Znači mi smo već imali, da se tako izrazim, neki zakon ili imali smo zakon da budem precizniji, koji je regulirao tu materiju i konačno, ovih 32 članka su zapravo izmjene, dopune zakona iz 2008. godine. E sad za razliku od onog zakona iz 2008. ja ne bih želio da i ovaj iz 2012. prođe jednako nezapaženo. Dapače, želim vjerovati da se to neće dogoditi. Ono što je sigurno bit ovoga prijedloga zakona ogleda se ovdje na strani 2. ovoga obrazloženja gdje se doslovce kaže, citiram: "da s obzirom na pokretanje programa energetske obnove javnih zgrada Vlada Republike Hrvatske će uredbom propisati postupke provođenja energetskih usluga u javnom sektoru i time osigurati da se bez trošenja proračunskih sredstava poboljša energetska učinkovitost u javnom sektoru, a istodobno pokrene građevinska industrija i tržište energetskih usluga." Znači Hrvatska između ostalog kani pokrenuti, točnije gospodarski se kani pokrenuti i temeljem ovog zakona, točnije temeljem investicija u energetiku. Ja se slažem i sa onim što je netko već ovdje govorio za ovom govornicom da građane na današnji dan, znači 3.5., dva dana nakon 1. maja sigurno najviše muči ovo poskupljenje struje, poskupljenje plina, najava još manjih plaća u javnom sektoru itd. Struja je išla gore za 20%, plin je išao za 22%, PDV je skočio na 25%. Jučer čitam u jednim novinama, u "Večernjem listu" ako se ne varam, da građani će za svaki ispostavljeni račun plinari morati platiti fiksnu naknadu od 20,63 kune. Tako plin nije poskupio 22 nego 32%. Računi za struju neće porasti 40 kako je izjavio, nije bitno, nego prosječno 60 kuna mjesečno itd. I sad mi možemo govorit što god hoćemo, ali veća cijena plina i veća cijena struje dovest će do veće cijene gotovo svih artikala, usluga u ovoj zemlji. I netko je onda izračunao da samo skuplji plin, skuplja struja prosječnu obitelj će opteretiti za najmanje 1500 kuna godišnje. Na to ako netko doda i 2% PDV-a, pa cijenu benzina onda dođemo do toga da će ove zadnje mjere dovesti do toga da će svaka obitelj u 2012. godini de facto ostati bez prosječne plaće. E sad, ako to sve dovede do novih radnih mjesta sve će to biti ok, u protivnom biti će svašta i možda puno češće će intervenirati Interventna policija. Ali da ja sada ne potežem mačka za rep, neću o tome. Članak 13. ovdje točka 7. kaže se, znači da u zgradi, dijelu zgrade ili kompleksu zgrade citiram čiji ukupni godišnji trošak potrošnje energije i vode jednak ili veći od 300000 kuna, znači dužan je na svim mjernim mjestima potrošnje energije vode ugraditi, znači vlasnik te zgrade sustav daljinskog očitovanja potrošnje. Zatim to se isto odnosi na tu rekonstruiranu javnu rasvjetu na način kojim se, citiram smanjuje potrošnja električne energije, ispunjavaju ostali uvjeti propisani Zakonom o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja i propisima koji iz njega proizlaze. 2009. godine poštovana gospodo u Hrvatskoj su privatne i državne tvrtke investirale negdje oko 40 milijardi kuna u razne investicije. 2010. ta ulaganja padaju na 20 milijardi kuna, 2011. također na 20 milijardi kuna. I jasno je da je došlo do, da je voda došla do grla i da te trendove jednostavno treba preokrenuti. Vlada u novi investicijski ciklus kani uložiti 1,8 milijardi Eura. To je znači cirka 13 i pol do 14 milijardi kuna. I to bi trebale biti znači investicije u te vladine zgrade, obnovu javnih ustanova, fasada, dobro zamjena prozora o.k., investicije u cestogradnji, energetici, nekoliko stranih investicija. Vjerojatno će se također dogoditi bilo da je riječ o novoj toj zgradi aerodroma u Puli, nastavku gradnje Istarskog ipsilona sa kopanjem druge cijevi kroz tunel Učku itd. itd. Međutim, što je isto još bitno spomenuti kada je već iza nas ta 2011. godina. 2011. godine u Hrvatskoj je prodano negdje 25000 stanova manje nego 2009. godine. 2012. u veljači padaju građevinski radovi za 17,4% u odnosu na veljaču 2011. godine. Analitičari govore o padu bruto društvenog proizvoda za cirka 1%. MMF je govorio o padu za 0,5. Sada su i oni korigirali na -1%. Vlada govori još uvijek o rastu GDP-a za 0,8%. Proračun u 2012. godini raste zbog većeg PDV-a. točno je ovo što je rekao gospodin Bačić trošarine prije svega zbog manje potrošnje naftnih derivata u državnom proračunu iskazuju negativne stavke. Ukidanje s druge strane na primjer jednoga pretporeza na automobile urušit će tržište prodaje automobila. Porez na dobit raste, jer šta se dešava. Poslodavci su odlučili oni rijetki. Na primjer jedan THT izvući dobit, ali da je teško, teško je. Da je Hrvatska u tri godine izgubila ili ostala bez 150000 radnih mjesta i to je istina, da za to nije odgovorna ova Vlada i to je istina. I kao što bi pjesnik rekao jednostavno valja preko rijeke poći ili prijeći i treba jasno pokrenuti taj jedan investicijski ciklus i vratiti ljude na stara radna mjesta. Međutim, ovaj Zakon isto tako može značiti da u startu cijena zgrade biti će veća. Dugoročno bi ova ulaganja jasno u energetiku trebalo učiniti tu zgradu isplativijom. Na strani 23. ovdje se jasno govori, citiram da operater distribucijskog sustava električne energije i plina, te energetski subjekt koji obavlja djelatnost distribucije toplinske energije dužan je osigurati krajnjim kupcima ponudu uređaja za mjerenje potrošnje energije iz stavka 1. ovog članka po konkurentnim cijenama posebno u slučaju kada se uređaj za mjerenje potrošnje energije mijenja, osim ukoliko je to tehnički neizvedivo, te uvijek kada se građevina gradi ili rekonstruira pri čemu se uspostavlja novi priključak građevine na energetsku mrežu. E sad, da mi je znat tko će to, te uređaje dat na tržište za ovo daljinsko očitavanje. Međutim, za kraj samo dvije, tri rečenice glede kaznenih odredbi. Gospodo mi moramo jednostavno imati mjeru u svemu, pa i tako kada određujemo kazne. Tu su kazne od 25, 50000, 100000 kuna da sada ne citiram sve te stavke koji ih propisuje. Na primjer novčanom kaznom u iznosu od 20 do 100000 kuna kaznit će se za prekršaj vlasnik građevine ako ne provede energetski pregled građevine i pregled sustava za grijanje i klimatizaciju zgrada za koju je energetski pregled propisan ovim Zakonom, odnosno ako ne osigura energetski certifikat zgrade ili njezinog dijela kod prodaje, iznajmljivanja itd. itd. Gospodo, 25 do 100000 kuna. Mislim ne znam, nije to baš tako malo, a s druge strane imajte na umu da samo u jednome gradu Zagrebu imamo negdje da li je to točan podatak ali sa njime se često barata oko 30000 neprodanih stanova. Znači, svatko bi trebao na neki način pribaviti taj energetski certifikat. Ako da, mislim neki će ovdje zaraditi, ali će se netko isto tako istrošiti, a u konačnici bi se svu tu cijenu tog jednog dodatnog novog administriranja moglo prebaciti ili prebacit će se na krajnjeg potrošača. Za kraj što još kazati. Što je sa Plominom da li ide ta gradnja, tko je zainteresiran uopće za tu gradnju, RVE, Adris, Rusi, Turci, šta ja znam tko. Da li ide plin, da li ide ugljen, da li je Vlada voljna građane Labinštine na referendumu pitati jeste li za blok C na ugljen, na plin itd. Ako su Labinjani za zašto ne zdušno podržati tu investiciju od 800 milijuna eura koja će kroz četiri, pet godina na gradilištu imati svaki dan zaposlenih 1000 recimo ljudi. Nakon toga će zaposliti u trajni radni odnos nekih 150 ljudi što bi sigurno pokrenulo puno toga. Ali Rokul isto tako upozorava da citiram pjesnika da i put u pakao može biti popločen najboljim ili poštenim namjerama, a usuđujem se kazati da je Rokul i građanima Pičanštine život na neki način pretvorio u pakao. Znači, zakon će proći, mora proći ali pitanja je sigurno ostalo, a poglavito po mom sudu oko kaznenih odredbi, oko ovih mjerača za tu energetsku učinkovitost ili kako se to već kaže. Mislim da bi ovdje trebalo biti malo fleksibilniji, jer u konačnici ako se kaznama ide na graditelja mislim da će zakon naprosto naići na jedan loš odjek, a namjera sigurno nije takva i on može pripomoći jednoj gospodarskoj obnovi u RH.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Mihael Zmajlović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena zamjenice ministra sa suradnicima, uvažene zastupnice i zastupnici. Energetska učinkovitost prepoznata je kao jedna od najznačajnijih tema ne samo za zaštitu okoliša već i za gospodarski razvitak, investicije i održivi razvoj. Iz godine u godinu bilježi se stopa rasta ukupne potrošnje energije, a to se može pripisati tehnološkom napretku i povećanju društvenog standarda. No naši energetski pokazatelji alarmiraju na manjak raspoložive energije u resursima i proizvodnim kapacitetima. Republika Hrvatska je potpisnica Kyoto protokola čiji je jedan od ciljeva smanjiti potrošnju energije za 20% i na 20% povećati korištenje obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije do 2020. godine. A da bi uspjeli smanjiti gubitke energije i emisiju CO2 potrebno je upravo povećati energetsku učinkovitost u industriji u velikim, srednjim i malim poduzećima, javnom sektoru ali i u kućanstvima. S obzirom na stanje hrvatske ekonomije i standard stanovnika RH u odnosu prema razvijenim zemljama ima preveliku potrošnju energije po stanovniku. Već smo čuli da Hrvatska po jedinici proizvoda troši dva puta više energije od standarda EU, a uvozi preko 50% energije. Čak preko 40%, dakle najveći dio gubitka energije, u potrošnji otpada na zgradarstvo, a 80% zgrada nepotrebno gubi oko 60% energije. Ova loša statistika rezultat je velike energetske neučinkovitosti i nedostatka jednog sustavnog, planskog, dugoročnog gospodarenja energijom ne samo u području gradnje već i u drugim područjima poput prometa, rasvjete. Dakle i kod potrošača u javnom i privatnom sektoru te u osvještavanju građana. Tema energetske učinkovitosti je više nego aktualna i u Europskom parlamentu i u EU. Prema projekcijama EU potrošnja energije se do 2020. godine mora smanjiti čak za 20%. Dakle, nismo samo mi suočeni s problemom postizanja veće energetske učinkovitosti, sve zemlje članice suočene su s istim izazovima u području energetike. Da im nije lako naći zajedničko rješenje vidljivo je i u 1800 amandmana podnesenih u Europskom parlamentu na prijedlog nove Direktive o energetskoj učinkovitosti. To pokazuje da ni zemlje članice EU nisu zadovoljne sadašnjom razinom štednje energije. Ovaj prijedlog zakona donosi se upravo u pravo vrijeme jer još uvijek nije kasno promijeniti postojeće stanje, smanjiti nepotrebni gubitak energije i stvoriti uštedu. Povećanje energetske učinkovitosti doprinosi smanjenju troškova za energiju što je vrlo važno zbog stalnog rasta cijena energenata. Energetska učinkovitost može nam uštedjeti velika sredstva koja se troše na energiju i na uvoz sirovina, a koja se mogu uložiti u nova radna mjesta. Ono o čemu moramo voditi računa je da bez investiranja u potrebne energetske infrastrukture neće moći biti moguće postići traženu razinu energetske učinkovitosti niti stvoriti sigurnije i raznovrsnije izvore opskrbe energijom one obnovljive, a ni očekivani gospodarski rast. Ovim se prijedlogom zakona žele ukloniti određeni nedostaci koji su proizašli iz postojećeg Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji. Ti se nedostaci prvenstveno odnose na nejasnu podjelu odgovornosti, ovlasti i pitanje nadzora što je uzrokovalo probleme u provedbi postojećeg zakona. Ovim se zakonom jasno definiraju obveze Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koje uključuju financiranje mjera definiranih u aktualnom Nacionalnom planu i praćenju ostvarenih ušteda energije u projektima korisnika sredstava fonda. Javni sektor u svim svojim zgradama morat će koristiti Nacionalni informacijski sustav za gospodarenje energijom i u njega unositi sve potrebne podatke o potrošnji energije i vode u zgradama. Ovim se prijedlogom zakona proširuje predmet zakona te će se sada njime uređivati energetski pregledi zgrada u svrhu certificiranja zgrada, u svrhu redovitih inspekcija sustava za grijanja i sustava za klimatizaciju zgrada kao i energetsko certificiranje zgrada. U skladu sa zahtjevima Direktive EU propisana je i obveza neovisnih kontrola izvješća o energetskim pregledima izdanih energetskih certifikata. I dobro je da je nadležnost za pitanje energetskih pregleda i energetsko certificiranje u potpunosti dano Ministarstvu nadležnom za poslove graditeljstva. To će dovesti do veće efikasnosti i djelovanja. Trenutno su u pripremi programi obnove zgrada javnog sektora te komercijalnih zgrada primjenom mjera poboljšanja energetske učinkovitosti. I u ovoj se godini planira energetski obnoviti oko 500 zgrada, a prvo će se krenuti s obnovom javnih zgrada RH, prvenstveno bolnica i domova za djecu te zgrada u vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave gdje će se fokus staviti na škole i dječje vrtiće. Dosada je u sklopu dva programa Vlade RH koji su financirani od strane UNDP-a i Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 1500 zgrada je proveden energetski pregled. Što se tiče obnove zgrada doista je potrebno naglasiti kako je energetska učinkovitost u gradnji prioritet za postizanje veće učinkovitosti i smanjenje potrošnje primarne energije. S obzirom na pokretanje programa energetske obnove javnih zgrada Vlada Republike Hrvatske će uredbom propisati postupke provođenja energetskih usluga u javnom sektoru i time osigurati da se bez trošenja proračunskih sredstava poboljša energetska učinkovitost u javnom sektoru, a istodobno pokrene građevinska industrija i tržište energetskih usluga. Zahtjevi za eko dizajnom proizvoda proširit će se i na proizvode povezane s energijom, dakle na sve one koji na bilo koji način utječu na potrošnju energije. Ovim se prijedlogom zakona određuju i prekršajne odredbe za pravne i fizičke osobe u svojstvu investitora ukoliko ne ishodi energetski certifikat zgrade, a za vlasnike građevine u slučaju ne provođenja energetskog pregleda i pregleda sustava za grijanje i klimatizaciju zgrade usklađuju druge kaznene odredbe. Sve će ove sankcije dodatno motivirati obveznike na provođenje odredbi ovog zakona. U ukupno utrošenoj energiji u RH kućanstva sudjeluju s više od 30%. Taj podatak pokazuje da je podizanje svijesti građana o učinkovitoj potrošnji energije jedan od osnovnih uvjeta gospodarskog i socijalnog razvoja Hrvatske. Model razvitka energetskog sektora i povećanje energetske učinkovitosti moramo prilagoditi potrebama RH jer nema jedinstvenih rješenja. U razvijenim zemljama članicama EU ne postoje jedinstvena rješenja, rješenja koja su primjenjiva u svakoj od njih. Donošenje ovog prijedloga zakona pozitivno će utjecati na stvaranje ušteda ali i na razvoj gospodarstva zajedno sa postojećim programima Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja i povećati broj zaposlenih, proizvodnju, te doprinijeti ostvarenju ciljeva i klimatske energetske politike. Ovim prijedlogom zakona Vlada RH provodi onaj dio svog programa koji se odnose na projekte energetske učinkovitosti i pokazuje svoju odgovornost u postizanju smanjenja energetskog gubitka, smanjenja energetske potrošnje, zaštiti okoliša ali i poticanju svih potrošača u postizanju energetske učinkovitosti. Zato će klub SDP-a podržati donošenje ovoga zakona. Hvala.
Hvala. I u ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite gospodine zastupniče.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Da, točno je kolega u svom govoru prethodnom govorio o tome kako i EU i institucije EU, komisija, parlament i svi ostali vrlo žurno i žučno raspravljaju oko toga kako osigurati onih 5 puta po 20, dakle 2020. godine ako je rečeno dva puta po dvadeset, twenty, twenty jeli i nakon toga 20% energije iz obnovljivih izvora energije, zatim emisija ugljičnog dioksida za 20% manja, a smanjenje potrošnje energije za 20%, dakle 5 puta po 20 je nekakva cilj ili plan EU pa tom prilikom iskoristim o tome da je zadnja rasprava bila o tome kako se dobiva plin i nafta iz škriljevca gdje su SAD daleko odmaknule u tehnologiji, a kod nas o tome još ne razgovaramo a kamoli da primjenjujemo. I EU također raspravlja o ekološkim standardima proizvodnje plina i nafte iz škriljevca kamena. Ali dobro, o tome nekom drugom prilikom jer kod nas smo Strategijom energetskom odlučili proizvoditi energiju iz nekih izvora pa između ostalih i putem termoelektrana na ugljen što baš osobno ne smatram nekakvim pothvatom nečeg što je dobro poglavito zbog toga što onda gdje se to planira, a to je na području Istre je upitan turizam, ekologija i sve ono što Istru čini Istrom i turističkom destinacijom. Točno je da ovaj prijedlog zakona je zapravo Zakon o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, zapravo se radi o zakonu koji nam propisuje i govori o mogućnostima i načinima i putevima kako doći do uštede, do štednje energije, kako u kućanstvima tako i u zgradama i javnim ustanovama. Pa time se zapravo nameće jedna nova regulacija, jedno normiranje koje je evo dobilo oznaku u samom zakonskom prijedlogu P.Z.E. dakle zakon koji je usklađen sa direktivama, preporukama i ostalim aktima EU. No, kada gledamo te preporuke onda dolazimo do saznanja i ovaj zakon kada čitamo da se radi o nečemu što do sada uglavnom nismo imali, a to je izdavanje energetskih kako ovdje piše certifikata, ja bih to nazvao svjedodžba. Ima hrvatska riječ koja može certifikat potpuno odgovarajuće zamijeniti. Zatim o energetskim pregledima zgrada i o energetskim izvješćima koja treba podastrijeti ministarstvu odnosno Fondu za ekologiju i energetsku učinkovitost. Točno je i to da Hrvatska uvozi 50% energenata, uvozi. Dakle to znači da kada gledamo samo plin i naftu onda moramo znati da je nafta iz domaćih izvora u 40%-om iznosu zastupljena u proizvodnji nafte i naftnih derivata, a plina imamo čak i više od 40% i ta brojka seže negdje na 60% iz domaćih izvora. Pa i pored toga kada se računaju cijene, a zadnjih mjeseci i dana je to vrlo aktualno jer je zadnjih mjeseci rasla cijena plina, ipak se naslanjamo na floskulu o mediteranskom tržištu, iako je nafte iz Đeletovaca i naših domaćih izvora 40% domaće. Pa ti izvori ne zavise od mediteranskog tržišta negoli su to domaći izvori i možemo sami formirati cijenu te nafte. Onih 60% koji se uvozi možda i ne možemo tako djelovati na njih. Međutim, iz trošarina koje su uslijedile jasno povećanjem cijena goriva, a i plina, jasno da se puni državni proračun. Volio bih kada bi ta sredstva kojim se puni državni proračun putem povećanja cijena energenata, a to je sada gorivo je već odavno otišlo gore, preskočilo tu psihološke, stalno povećavamo psihološke barijere sa 10 pa bit će i 15kuna valjda psihološka barijera. Dakle 2 eura što nije nigdje u Europi ni na mediteranskom tržištu. Volio bih da umjesto kada već tako se opterećuju građani RH sa tako visokim cijenama derivata, a plaće nisu europske, nego su hrvatske, da se ti novci usmjere na proizvodne kapacitete za proizvodnju energije. Ovdje je netko prije mene spomenuo da se radi o 13,5 do 14 milijardi kuna, dakle 1,8 milijardi eura koji bi se trebali uložiti u energetiku ali kažu i u cestogradnju. Može li Hrvatska do 2020. godine provesti ovaj program 20-20-20 dakle 20% iz proizvodnje iz obnovljivih izvora, 20% smanjenje emisije ugljičnog dioksida i 20% smanjiti potrošnju? Ovaj zakonski prijedlog se prije svega odnosi na ovu zadnju stavku, dakle smanjenje potrošnje. Puno bih bio zadovoljniji kada bismo i onu prvu stavku o proizvodnji energije iz obnovljivih izvora u iznosu od 20% provodili kada bismo ovdje raspravljali o tome kako to možemo ostvariti. Ja vjerujem da su naši građani već, veliki broj građana je vrlo svjestan na koji način štediti energiju i onda ove preporuke koje je izdao i Centar za energetsku učinkovitost o smanjenju potrošnje energije gdje ju trošimo i kako ju štedjeti, kako povećati učinkovitost grijanja, zatim ugradba podnog, stropnog, zidnog grijanja, ventilacija prostora, prozori koji i kako, toplinski mostovi, izolacija vanjskih zidova, toplinska izolacija krova i poda, zeleni krovovi itd., kod naših građana, oni su sasvim dobro informirani o tome. Međutim, mogu li oni iz svojih privatnih džepova, a kaže se da 30% energije troše kućanstva, mogu li oni investirati na svojim objektima to što se ovdje preporučuje, u ovakvoj situaciji. To je upitno i vrlo je to upitno. Kaže se da neće provedba ovoga zakona ništa koštati, da nema država nikakvoga utroška, ali već nekoliko puta s ove govornice upozoravam na to i pokušavam reći kako bi upravo država trebala i mogla jer to na kraju krajeva se opet vrati u proračun, sufinancirati upravo u izgradnji i privatnih objekata objekte tzv. štedljive energije i objekte koje proizvode energiju, bilo da se radi o solarnoj energiji ili nekoj drugoj vrsti proizvodnje energije. Hrvatska je smještena na jugu Europe, ima puno sunčanih dana i ima dovoljno, pa i kod nas u Slavoniji iako nije Mediteran ima mogućnosti za instalaciju takvih naprava, tako bih to rekao, kojim se može svako kućanstvo, svako domaćinstvo, a uz potporu države i Fonda za energetsku ekologiju i energetsku učinkovitost izgraditi kuća koja ima barem dio energije i proizvodnje energije dakle iz vlastitih izvora. No o tome se ne govori ovdje. Ovo je zakon dakle koji isključivo predviđa i koji razmatra mogućnost štednje energije, ali ukoliko to domaćinstvo, bilo koje domaćinstvo ima i svoj vlastiti izvor energije pa nije li to štednja energije, odnosno energije koja se proizvodi iz hidrocentrala, loživog ulja, drva itd. Je, i još uvijek nema prijedloga niti nekome pada na pamet da stimulira, da potiče i potakne da svaki onaj tko pravi i novu kuću, ne moram na starima, o njima ne moramo govoriti, da se potakne i novčanim poticajima ugradnja odnosno instalacija ovakvih solarnih stanica za proizvodnju električne energije. Ovim zakonom su propisane kazne za sve one koji izbjegavaju energetski pregled, za one koji nemaju energetskog certifikata, za one za koje se ne može podnijeti energetsko izvješće. Postoje dakle i preporuke za štednju energije ili kako se to kaže točno učinkovito korištenje energije. Ali kažem, i dalje nemamo smjernica ni plana kako povećati proizvodnju energije u Hrvatskoj, a poglavito kako povećati i dosegnuti onih 20% koje je evo i EU preporučila. 20% proizvedene energije iz obnovljivih izvora, počevši od ovih izvora o kojima sam govorio, dakle sunčeva svjetlost, vjetrenjače, ali i drvna biomasa kojom obiluje Republika Hrvatska koja je pokrivenost površine šumama 40%, a i šume su obnovljive ako o njima vodimo računa i ako se ne sijeku nemilice i bez kontrole kao što se to čini u mnogo slučajeva, da sad ne nabrajam koje slučajeve pojedinačno, do sada. Klub HDSSB-a još će razmotriti sve ove stavke iz ovoga zakonskog prijedloga pa ćemo do glasovanja odlučiti jesmo li za ili eventualno suzdržani. Hvala lijepo.
Hvala. Završili smo raspravu po klubovima pa prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospođa zastupnica Ana Lovrin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Pa evo kao što je već moj kolega u ime kluba HDZ-a rekao ja također mislim da ovaj zakon, ja ga neću podržati kao i klub iz proceduralnih razloga, ali i iz nekih suštinskih koji su u ime kluba već izneseni. Naravno da i mi u klubu i ja osobno smatram da treba poduzimati ama baš sve mjere za učinkovito i racionalno korištenje energije pa jednako tako i one obvezne europske direktive ugrađivati u domaće zakonodavstvo, isto tako kao i na kraju krajeva dobru praksu europsku. Ali upravo zato prvo proceduralni razlog, odnosno hitni postupak, zašto nismo trebali dužiti. Upravo zato da bi ove neke prigovore ili moguće poboljšice koje iznosimo ovdje u raspravi mogle biti inkorporirane u konačni tekst zakona. Na kraju krajeva, vidimo i iz prijelaznih odredbi da hitnja nije tako velika jer nakon što mi donesemo ovdje zakon po hitnoj proceduri nakon toga će ministri, dva ministra nadležna 6 mjeseci razmišljati i pisati svoje pravilnike, a onda će još godinu dana nakon stupanja na snagu tih pravilnika se donašat neke tehničke propozicije za eko dizajn. Dakle uglavnom za ovaj posao iz ovog zakona će nam trebat otprilike godinu i pol dana, a onda držim da smo mogli i ovom Hrvatskom saboru ostavit recimo 3 mjeseca pa da ovaj zakon ode i u drugo čitanje, a onda bi mogao zaista i prihvatiti neke napomene iz ove rasprave i ugraditi ih u konačni tekst. Naravno sve mjere treba poduzimati. Čini mi se da ćemo energiju prisilno štediti i ne mislim da je najbolja mjera štednje energije povećanje, drastična povećanja cijena pa da nas onda sa novinskih kioska bombardiraju naslovnice kako šparat, kako ne trošit. Ne znam, kako prestat disat da ne bi, da bismo mogli platit režije, da bi građani mogli platit režije. Ali ono što hoću sasvim konkretno i sasvim ozbiljno upozoriti u tekstu ovoga Zakona, a to je izmjena članka, dosadašnjeg članka 15. odnosno članka 20. odnosno članak 15. ovog Prijedloga zakona. Naime, u razgovoru s predlagateljem uvjeravani smo i na odboru i danas da se ovaj Zakon i ovo ceritificiranje odnosi isključivo na javni sektor i na velike potrošače i to vjerojatno predlagatelj tako misli. Ali to ovdje u ovom prijedlogu zakona tako ne piše i stoga, evo molim, apeliram na predlagatelja da stipulira zakonske članke tako da svim adresatima budu jasni, a ne da se pojašnjavaju u provedbi zakona. Naime, u članku, izmijenjenom članku 20. Stavku 2. stoji doslovce ovakav tekst: "Vlasnik zgrade odnosno njezinog posebnog dijela dužan je imati energetski certifikat prije promjene vlasništva, iznajmljivanja, lizinga, odnosno davanja u zakup zgrade, odnosno njezinog posebnog dijela." Iščitavajući ovu odredbu ovako iz toga proizlazi, a na kraju zakona su predviđene i sankcije u iznosu od 10 odnosno 20000 kuna ukoliko taj vlasnik to nema. Proizlazi da svakodobni vlasnik bilo kakve nekretnine, dakle potleušice, garsonjerice, bilo čega ukoliko hoće staviti na tržište tu svoju nekretninu prethodno mora pribaviti energetski certifikat. Kaže predlagatelj da to nije tako, jer se odnosi samo na velike potrošače, javne zgrade ali onda to tako treba u zakonu i napisati. Možda bi bilo gospođo zamjenice ministra rješenje da se u članku 1. postojećeg Zakona jasno odredi da se ovaj Zakon odnosi samo na velike potrošače i samo na vlasnike i korisnike javnih zgrada koji su onda dužni imati i te certifikate. Ali člankom 1. to nije, postojećeg zakona to nije dovoljno jasno utvrđeno. I ovako unosi zapravo zabunu, jer su pitanja mnogih i mojih kolega pravnika i nas zastupnika kad smo pročitali ovaj članak bila se postavljala znači li to da će onda zemljišnik, odnosno sud morati kod kupoprodaje, kod provedbe kupoprodajnog ugovora tražiti i energetski certifikat da bi se dokazalo da ga prodavatelj ima, odnosno tko će to na tržištu svaki stan koji ide u najam kontrolirati ima li certifikat ili nema. Ja se svakako slažem da takav jedan certifikat će itekako izregulirati tržište jer će svaki potencijalni najmoprimac naravno radije uzimati u najam stan ili nekretninu koja ima certifikat iz kojeg će proizlazit da ta zgrada troši manje energije itd. ili taj stan. Nije nelogično naše razmišljanje, odnosno naše tumačenje i shvaćanje ovoga izmijenjenog članka 20. stavka 2. U kontekstu cijeloga zakona, pa i obrazloženja zakona jer kaže da se ovim izmjenama zakona, dakle definira potreba poštivanja zahtjeva za eko dizajnom proizvoda, pa se tako zahtjev za eko dizajnom proširuje na sve proizvode koji utječu na potrošnju energije, a ne samo na one koji izravno troše. Od tuda je i moja logika bila da je možda predlagatelj zahtijevao da odjedanputa sad odmah 15 dana nakon evo sad kad bude objavljen ovaj Zakon da svi imatelji nekretnina moraju pribaviti certifikat. Dakle, predlagatelj kaže da to nije tako, a onda bi to tekstom zakona trebalo jasno i stipulirati. I još nešto. Upozoravam također na drastične izmjene u članku 21. i 22. a ti članci govore o provedbi energetskog pregleda i energetskog certificiranja i jednako tako o ovlaštenjima za obavljanje tog pregleda i certificiranja dosadašnjim zakonom. Uvjeti za ovlaštenja i uvjeti za obavljanje pregleda i certificiranje bili su u osnovnim crtama uređeni zakonom, a onda su se razrađivali dalje pravilnikom. Ovaj Zakon to mijenja na način da potpuno izuzima iz nadleždva ovog Hrvatskog sabora da utvrđuje bilo kakve uvjete bilo za ovlaštenika, bilo za način certificiranja i to u cijelosti prepušta ne samo, ne pravilniku, ne uredbi Vlade već pravilniku ministra da riješi svojom odlukom ono što je do sada rješavalo se zakonom. I mislim da bi trebalo ostat i dalje da ovaj Hrvatski sabor utvrđuje osnovne naznake. Moram reći da se tu radi o velikom poslu certificiranja. Nije važno, građani će biti i gospodarski subjekti obvezni na takva certificiranja da povjeravaju upravo tim osobama i nije nevažno da se utvrde uvjeti tko to i pod kojim uvjetima može raditi. Hvala lijepo.
Hvala. Replika gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice Lovrin, drago mi je da ste nam malo pojasnili, razbistrili da ova hitnja nije bila toliko nužno. Ali gledajte, mene zanima zašto je bila tako nužna ova hitnja sa povećanjem cijene plina, struje i to tako brzo, naglo. I ja uistinu ne mogu se oteti dojmu da će ovo povećanje cijene, da će to uistinu smanjiti potrošnju energije na maksimum jer ljudi jednostavno moraju. Ja dolazim iz jedinice lokalne samouprave gdje smo uložili enormne napore u plinifikaciju, stvaranje uvjeta za evo energetsku i nekakvu kvalitetu življenja našem pučanstvu. Međutim, oni su sada u situaciji da to ne mogu. Nije isključena drage kolegice i kolege ni upotreba petrolejke, nije isključena. Tako da onaj model i preporuka onih od prvog potpredsjednika Vlade i 40 impulsa, pa nemaju dragi prijatelji, i 40 kuna za impulse mnogi ljudi. Mnogi moji poljoprivrednici na selu u okolnostima koje su se dogodile na selu u ovim okolnostima odnosa prema poljoprivredi nemaju niti uvjete za onaj minimum standarda ili kvaliteta. I zato držim da ovaj uistinu slažem se s vama da ova hitnja nije bila nužna, ali nije bila nužna i mislim da je pogibeljna za naše pučanstvo povišenje ovo cijene energije. Hvala lijepo.
Hvala. Rasprava o tekstu zakona je završena. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo na izjašnjavanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 70. Rasprava o tekstu zakona je završena, a amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za gospodarstvo. Predstavnik, odnosno predstavnica predlagatelja je ovdje gospođa Tamara Obradović-Mazal, zamjenica ministra gospodarstva, pa je pozivam da nam se priključi. Molim da se izjasnimo o podnešenim amandmanima. Izvolite. Odbora za zakonodavstvo možda prije.
Odbor za zakonodavstvo, hvala lijepa. Vlada prihvaća amandman.
Hvala. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo.
Obzirom da je sadržaj predloženog amandmana Odbora za gospodarstvo u jednom velikom dijelu konzumirao i prijedlog Odbora za prostorno uređenje ovaj sadržaj usvajanjem amandmana Odbora za gospodarstvo na jedan način usvaja i ovaj predloženi amandman. Tako da sadržajno se kroz amandman Odbora za gospodarstvo usvaja i ovaj predloženi tekst.
Da li se predstavnik odbora slaže sa obrazloženjem gospođe zamjenice ministra? Predstavnik odbora? [[Upadica: Slažem se.]] Slažete se, hvala. I Odbor za gospodarstvo amandmani molim vas?
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim tko je za konačni prijedlog zakona? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 20 protiv, 11 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. I prelazimo na iduću točku dnevnog reda, a to je - Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Željku Jovanoviću, ministru znanosti, obrazovanja i sporta. Predlagatelj je 33 zastupnika članova Kluba zastupnika HDZ-a. Zastupnici su podnijeli ovaj prijedlog na temelju članka 116. Ustava Republike Hrvatske i članka 113. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prijedlog akta primili ste u pretince. Vlada se očitovala o prijedlogu. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite gospođo potpredsjednice, a i u ime kluba HDZ-a Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kao što evo vidite Klub zastupnika HDZ-a podnio je Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja ministru gospodinu Željku Jovanoviću. Mi smo naveli nekoliko razloga za tu smjenu. Ono što moram reći bilo bi ih još dosta, ali smo izdvojili ono što mislimo da je najvažnije i što su i najvažnije poruke i našega kluba, ali i jednog većeg dijela javnosti u RH. Dakle, prije svega moram konstatirati činjenicu da mi za gospodina Jovanovića dakako nismo htjeli dati svoj glas kad se ukazivalo povjerenje Vladi i ministrima jer smo smatrali da svojim radom u Hrvatskome saboru, načinom, nemogućnošću otvaranja bilo kakvog dijaloga, ali prije svega nepoštivanje drugoga, neuvažavanje drugoga jesu bile one pretpostavke koje su po našem mišljenju bilo je dovoljno zaključiti da gospodin Jovanović nije primjerena osoba za ministra znanosti, obrazovanja prije svega i znanosti i obrazovanja. Smatramo da ministri znanosti i obrazovanja dakako svaki drugi ministar i svi drugi ministri moraju budući da su izabrani u Hrvatskome saboru poštovati Hrvatski sabor, sve zastupnike i zastupnice bez obzira kojoj opciji pripadali, bez obzira bili oni zastupnici ili zastupnice vladajuće većine ili oporbe. Smatramo također da svaki ministar ni u jednom trenutku ne smije zaboraviti da odgovara Hrvatskome saboru, da odgovara zastupnicima i zastupnicama u Hrvatskome saboru, ne samo vladajućoj većini nego su to ministri i Hrvatskoj vladi, ministri u Vladi RH koji moraju kao ministri zastupati interese svih građanki i građana RH. To je, bez obzira koliko se slagali ili ne, uvijek naša Vlada iako sam u prošlom mandatu kao premijerka često puta evo s ove strane čula kad bih rekla da sam na čelu Vlade, da sam premijerka onda bi mi dobacivali da nisam njihova premijerka. Ali mi u klubu HDZ-a mislimo da je svaki ministar naš ministar i da mora zastupati ono najbolje od interesa RH i svakog građanina i svake građanke. Iznijet ću nekoliko razloga zbog kojih mislimo da ministar Jovanović ne obavlja dobro svoju dužnost. Prije svega u proračunu, a o tome smo govorili raspravljajući o proračunu Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, za nas je to i dalje Ministarstvo športa i mislimo da je ministarstvo i ministar trošio uzalud i bespotrebno vrijeme na mijenjanje određenih riječi u nazivu ministarstva ali pustimo sada to, nevažno je. Dakle mislimo da je ministar, jer ministar je najodgovorniji za proračun koji predlaže, potpuno potplanirao sredstva da bi Ministarstvo znanosti i sporta moglo dostojno i naravno funkcionirati u okviru zakona. Istaknula sam u raspravi o proračunu kad smo o tome odlučivali da su sredstva za plaće apsolutno potplanirana. Po našoj procjeni negdje otprilike 350 milijuna kuna. I dakako da ćemo itekako postavljati pitanja kako ministarstvo i na koji način ako ne bude rušilo kolektivne ugovore misli ispuniti svoje obveze. No mislim da i jučer iz usta gospodina Linića, ministra financija, dobivamo prve naznake o tome što zapravo Vlada pa onda i ministar Jovanović misli činiti vezano za kolektivne ugovore. Dakle najava, ići ćemo ih kršiti, neispunjavati. Bojim se da bi se mogla dogoditi situacija iz 2003. kad je Vlada koju je vodio SDP također kršila jednostrano i prekidala kolektivne ugovore i zbog toga smo imali gomile tužbi i zbog toga smo morali isplatiti svima onima koji su tužili dodatne milijarde kuna iz državnoga proračuna. Dakle po našem mišljenju, našim izračunima potplanirana su sredstva za plaće. Jednako tako spomenut ću kroz Fond za regionalni razvoj i ona sredstva, odnosno za poravnanje ona sredstva koja su planirana i koja moraju biti planirana primjerice za školstvo, za zdravstvo i vatrogastvo. I tu su ta sredstva potplanirana i za to se ministar Jovanović morao boriti jer dakako ako nam stane školstvo, ako profesori i nastavnici ne budu dobivali redovito plaće onda ćemo imati definitivno kaos u državi. Jednako tako što se tiče visokih učilišta i javnih instituta ta su sredstva smanjenja za 5% jer su zanemareni materijalni rashodi, odnosno rashodi za energiju i sve ono bez čega visoka učilišta ne mogu funkcionirati. Međutim, ovaj zahtjev smo pisali prije nego što je Vlada donijela odluku o poskupljenju cijene struje i plina tako da ovih 5% sada ne važi. To nismo stigli još izračunati koliko to zapravo posto sada nedostaje da bi fakulteti, odnosno visoka učilišta i javni instituti mogli funkcionirati jer ovih 5% odnosi se na prošlu godinu bez dodatnog poskupljenja cijene struje i plina. Dame i gospodo dakako da nedostaje i novac za pokriće onih alternativnih programa koje je ministar najavio vezano za vjeronauk, za učenike koji ne idu na vjeronauk. Dakle to je paušalna procjena, nema pokriće u proračunu i to su sve zapravo priče za malu djecu. Međutim, ono što je zapravo glavni razlog zbog kojeg mi smatramo da ministar Jovanović ne bi trebao obnašati dužnost ministra znanosti i obrazovanja jest što ministar znanosti i obrazovanja gospodin Jovanović ne potiče kulturu dijaloga, poštovanja, međusobnoga uvažavanja, poštovanja različitosti, svega onoga što smo ugradili između ostalog u Zakon o suzbijanju diskriminacije, u Zakon o ravnopravnosti spolova i ako hoćete Ustav RH. Ustav RH naime jasno kaže da mi živimo u sustavu parlamentarne demokracije i da ministri odnosno Vlada odgovaraju Hrvatskome saboru. Zato nazvati Hrvatski sabor i sve nas zastupnice i zastupnike kokošinjcem, citirat ću budući da se Vlada referirala na ovaj navod, gospodin ministar je rekao "Dosta je kokošinjca, vratimo ugled Saboru i zastupnicima". Dakle, vrlo jasno je rekao da smatra ovu sabornicu, da smatra sve nas ovdje kokošima i pijetlovima ili možda samo kokošima ali elaboraciju ćemo možda čuti kasnije. Dakle, Vlada u svom odgovoru zanimljivo kaže da ministar koristi "slikovit stil izražavanja" i kaže Vlada u svom referiranju da ministar nije nazvao Sabor kokošinjcem, što naravno nije istina. Ne može biti slikovit način izražavanja i ne može se prihvatiti takav način izražavanja i ne mogu se prihvatiti takve kvalifikacije kada se radi o najvišem predstavničkom tijelu, ali i o bilo kojem tijelu, o bilo kojoj skupini ljudi, o bilo kojoj skupini ljudi koja čini neko tijelo. Ministar ne može govoriti na uvredljiv način, ministar ne može i ne smije vrijeđati nikoga. Ministar dapače mora braniti prava, ugled i dignitet svakoga, svake institucije i svakog pojedinca. Nadalje, ministar se govoreći o situaciji u sportu odnosno govoreći o situaciji u nogometu usudio reći i sljedeće za ljude i dužnosnike Hrvatskoga nogometnog saveza bez obzira što ministar misli o njima, bez obzira što bilo tko misli o njima. Ministar nema pravo reći da se dužnosnici saveza pogledaju u ogledalo i da pljune u to što vide. Dakle, njegova je poruka, oni koji mi se ne sviđaju dostojni su toga da pljunem na njih, dostojni su toga da pljunem, da ih ponizim i da ih uvrijedim. Kakva je to poruka dame i gospodo učenicima? Kakav je to poruka studentima? Kakva je to poruka mladim ljudima? Kakva je to poruka ministra koji bi trebao raditi ponavljam u zaštiti dostojanstva svakoga i boriti se da se naši mladi ljudi, naša djeca odgajaju u ozračju poštovanja, ljubavi usudim se i to reći, uvažavanja različitosti i kakva je poruka svima onima koji se primjerice bore protiv huliganstva, koji se bore protiv huliganstva na stadionima, koji se bore protiv vrijeđanja? Svi mi bismo se trebali boriti protiv vrijeđanja na stadionima bilo koga zbog toga što ga ne razumijemo, zbog toga što ima drugu boju kože, sve su to dame i gospodo kaznena djela, ako dakako pravilno tumačimo Zakon o suzbijanju diskriminacije i Ustav RH, ali i Kazneni zakon koji smo kao što znate dodatno izmijenili i uveli kaznena djela koja se odnose na one koji govore isključivo govorom i jezikom mržnje. Dakle, koji govori da se nekim ljudima bez obzira tko oni bili i kako se oni ponašali može i smije, jer ministar promovira da s nešto može i smije. Znači ministar kaže, pljunite onima koje ne volite, one koje prezirete ili onima s kojima se ne slažete, možete pljunuti u lice. Zanimljivo je da se Vlada RH u odgovoru na naš zahtjev nijednom jedinom riječju, ne rečenicom, nego nijednom riječju nije referirala upravo na ovaj navod vezan za pljuvanje, za pljuvanje nekome u lice, za ponižavanje nekoga, za diskriminiranje nekoga. I zato smatramo da Vlada što je jasno iz samog odgovora, žestoko stoji iza tih riječi, iza tih stavova, iza tih poruka ministra Jovanovića. A to je nešto dame i gospodo što bi nas trebalo zabrinuti i što dovodim izravno u vezu sa evo intervencijom prema radnicima Jadrankamena o kojima smo na početku današnje sjednice razgovarali. Dapače, ministar tu praksu vrijeđanja i ponižavanja očito njeguje u svom ministarstvu jer smo čuli vrlo jasno kako njegova suradnica piše da joj je dosta tih lijenih, svetih krava u ministarstvu, dakle ponižava i vrijeđa službenice i službenike zaposlene u ministarstvu koji nose to ministarstvo, bez kojih nijednog ministarstva nema, nijedno ministarstvo bez službenica i službenika koji dostojno rade svoj posao, koji s voljom i ljubavlju rade svoj posao nema opstanka nijednog ministarstva, a suradnica gospodina ministra ih zove lijenim kravama. Ili primjerice izjava pomoćnika ili zamjenika, ne znam što je više, gospodin Skansija sjajnog i slavnog sportaša hrvatskoga, kojem smo se svi divili, ali on očito uz odobrenje ministra Jovanovića, jer ministar Jovanović to nikada nije demantirao, nikada nije reagirao, kaže javno, a Vlada to prešućuje također u svome odgovoru, da oni koji su osvojili zlatne medalje na Paraolimpijskim igrama zaslužuju pola novca od onoga što se planira za olimpijce koji su osvojili zlatne medalje, dakle zdravi sportaši diskriminira neviđeno paraolimpijce, osobe s invaliditetom, osobe koje moraju uložiti neusporedivo više truda, snage, energije, volje, ljubavi da bi osvojili zlatnu medalju. Za nas u HDZ-u zlatna medalja osvojena na Olimpijskim igrama i Paraolimpijskim igrama jednakog je sjaja, jer su Paraolimpijske igre Olimpijske igre za osobe sa invaliditetom. I ministrov suradnik jasno kaže, da paraolimpijci moraju dobiti pola novca od onoga novca koji pripada zdravim sportašima. Grublje kršenje Zakona o suzbijanju diskriminacije, moram reći da gotovo nisam srela. Mi se već nekoliko godina sustavno borimo za izjednačavanje prava sportaša s invaliditetom, za nediskriminaciju osoba s invaliditetom u svakodnevnom životu. Hrvatska je, dame i gospodo, treća zemlja na svijetu koja je potpisala konvenciju o pravima osoba s invaliditetom u New Yorku. Imala sam čast u ime Vlade potpisati taj dokument. Četvrta država na svijetu koja je taj dokument ratificirala, to je najveći, najsnažniji dokument o ljudskim pravima u 21. stoljeću. Ta konvencija koju je Hrvatska prihvatila, ratificirala i koju mora provoditi i koja jasno kaže da su sportaši s invaliditetom jednaki drugim sportašima, koja kaže da su osobe s invaliditetom jednake i da im svaka država mora osigurati jednaku dostupnost i radu i zapošljavanju i političkom životu i političkom radu, ali isto tako i sportu. Zato činjenica da je ministar Jovanović pustio svoje suradnike da vrijeđaju i ponižavaju osobe s invaliditetom, sportaše, evo spomenut ću našeg sjajnoga Kralja, gospodina Kralja, sportaša, branitelja, hrvatskoga branitelja koji je ostao teški invalid tijekom Domovinskog rata i koji se najprije morao boriti sam sa sobom, morao se boriti s godinama liječenja, rehabilitacije, morao se boriti sa predrasudama okoline i postigao svjetske rezultate. Je li njegova medalja, zlatna medalja jednakoga sjaja kao što je bila bilo koja medalja ili bilo koje športsko priznanje gospodina Skansia? Jest. I to ovo ministarstvo koje vodi gospodin Jovanović mora promovirati, jer se radi dame i gospodo o temeljnim ljudskim pravima, radi se o temeljnim ljudskim pravima koje svatko od nas mora poštivati. Temeljno ljudsko pravo pak, vraćam se na Sabor, nas zastupnika i zastupnica u Hrvatskom saboru je također da nas nitko ne vrijeđa, da nas nitko ne ponižava i da nas nitko ne diskriminira zbog pripadnosti bilo kojoj stranci. To je nešto što prvi mora promovirati svakodnevno upravo ministar odnosno osoba koja je na čelu Ministarstva znanosti i obrazovanja jer kroz to se šalju poruke mladim ljudima, generacijama koje će sutra sjediti u ovom Hrvatskom saboru, koje će sutra voditi hrvatsku Vladu. Ako ih ministar i njegovi suradnici budu naučili da onima koji im se ne sviđaju pljunu u lice, onda ćemo imati generaciju budućih političara, budućih gospodarstvenika koja će Hrvatsku voditi u apsolutno krivom smjeru. Dame i gospodo, pri kraju još činjenica da je gospodin ministar imenovao pomoćnika za sport kojem se kreira uprava od 45 ljudi, a do sada je te poslove obavljalo 8 djelatnika. Dovodim u kontekst činjenicu da uopće sredstva za plaće i za redovito funkcioniranje nisu do kraja i ispravno i u potpunosti planirana. Na kraju, dame i gospodo, budući da je gospodin Jovanović dok je bio saborski zastupnik želio sebe promovirati kao osobu koja se bori protiv korupcije i protiv kriminala, želim istaknuti da sam osobno bila zapanjena činjenicom da nije reagirao na činjenicu da je Vlada htjela i imenovala u nadzorni odbor i … [[Ne razumije se.]] koja je imala prvostupanjsku presudu i to ne za malo kazneno djelo i dapače rekao je da u tome ne vidi ništa problematično. Dapače, i prešutio imenovanje osobe koja ima pravomoćnu optužnicu za čelo Fonda za zaštitu okoliša, pravomoćnu optužnicu, tu dakako ne prejudiciram daljnji tijek sudskoga procesa, ali je ministar Jovanović kao netko tko je sebe htio promovirati kao osobu koja se bori protiv korupcije i kriminala moraju na to u Vladi reagirati i moraju upozoriti i prvog potpredsjednika i predsjednika na činjenicu da je tako nešto apsolutno i u potpunosti nedopustivo. Dakle sve one vrijednosti za koje se bolje rečeno htio prikazati kao zastupnik u Hrvatskom saboru jest pogazio kao član Vlada Republike Hrvatske. A ja mislim i mi u Klubu zastupnika HDZ-a mislimo da se jednako tako za iste vrijednosti moramo zauzimati i kad smo u oporbi i kad smo na vlasti. Ali ono za što se svi u političkom životu moramo zauzimati jest da ne odustajemo od temeljnoga principa bavljenja ovim poslom, a to je uvažavati druge, poštovati druge i uvijek i u svakom trenutku govoriti istinu i za tu istinu se boriti. To gospodin ministar Jovanović u dosadašnjem radu u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta nije činio i mi predlažemo da mu Hrvatski sabor iskaže nepovjerenje. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala vama. Čuli smo predstavnicu predlagatelja. Želi li i predstavnica Vlade uzeti riječ? Da. Potpredsjednica Vlade gospođa Milanka Opačić.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Pa evo u ime Vlade Republike Hrvatske moram reći da nam je žao što danas i ovdje raspravljamo ponovno o nekoj vrsti verbalnog delikta, dakle o izgovorenoj riječi ministra Jovanović, no to je valjda samo kontinuitet nečega što se ovdje kad je u pitanju gospodin Jovanović događalo i dok je bio zastupnik. Dakle podsjetit ću vas na presedan u skidanju imuniteta za izgovorenu riječ što se nije dogodilo nikada u 20 godina jer je imunitet uvijek štitio zastupnika za ono što izgovori za saborskom govornicom jer nema drugog mehanizma, nema drugog oružja, nema svog političkog sredstva osim govora izgovorene riječi. No pravo je naravno oporbene stranke da traži povjerenje ministra, da traži povjerenje Vlade u cjelini, no bili bismo sretniji da se ovdje tražilo povjerenje o onome što ministar Jovanović je radio u svom ministarstvu, a za to mislimo da mu je još trebalo dati vremena jer doista u prva 4 mjeseca teško je suditi nekome o obavljenom poslu. No još jedanput, to dakle ne znači da oporba nema pravo na traženje rasprave u ovom Domu i traženje naravno glasanje o povjerenju, odnosno nepovjerenju određenom ministru. Ministar Jovanović slijedio je jedan sustav obrazovanja i znanosti koji je dakle jedan sustav koji je nama izuzetno važan jer smatramo da kao jedna mala zemlja u EU moramo puno više ulagat u obrazovni sustav nego što smo to ulagali do sada, da je naša prednost kao jedne male zemlje u jednoj velikoj asocijaciji ustvari u obrazovanim ljudima. Riječ je o sustavu u kojem nije lako donositi brze odluke zbog toga što svako brzopleto rješenje u tom sustavu može nanijeti puno više štete nego koristi. A isto tako znamo da smo poprilično vremena do sada izgubili i da nemamo puno vremena za čekanje. Riječ je o sustavu u kojem na žalost imamo sve nezadovoljne roditelje s jedne strane, nezadovoljne učenike, nezadovoljne profesore. Dakle, doista sustav u kojem imamo jako puno posla i bilo bi dobro da govorimo o tome što očekujemo od sustava obrazovanja i znanosti, da govorimo o rješenjima. I nadam se da će ovaj Sabor i tu napraviti jedan iskorak, a to je da koristimo neke rasprave da bistrimo argumente, da tražimo što je moguće bolja rješenja ovdje među parlamentarnim zastupnicima kako bismo mogli dakle što je moguće brže i bolje, kvalitetnije rješavati probleme građana. Vlada je dala mišljenje u kojem smo dali potporu ministru Jovanoviću. Smatramo da dobro radi svoj posao. Što se tiče javnih izjava naravno uvijek ima grubih riječi, uvijek ima i krivih interpretacija od onih koji prenose naše izjave. Ali generalno ja se zalažem cijeli svoj radni vijek u politici, a i svi mi u hrvatskoj Vladi, a to je da doista moramo paziti kako i što govorimo jer mi moramo biti uzor svima onima koji su nas birali, koji su za nas glasali. Međutim, ne možemo prihvatiti da izgovorena riječ može biti razlog za bilo čiju smjenu i iskazivanje nepovjerenja. S druge strane treba imati odgovornost za izgovorenu riječ, ali isto tako treba imati i morala i svijesti o tome što su pojedinci radili, koliko su oštetili hrvatske građane i zbog čega se danas nalazimo u ovako teškoj financijskoj situaciji. Sve ono što danas radimo nije ničiji hir ni jednog pojedinca u Vladi, nije ničija dakle osobna odluka. Riječ je o tome da naprosto nemamo puno izbora. Ili ćemo ovu zemlju izvući iz krize, a možemo je izvući samo racionalnim ponašanjem, štednjom na svim segmentima. Možemo je izvući iz krize međusobnim dijalogom sa svim onima sa kojima je to nužno i ja sam uvjerena da svi segmenti u ovom društvu su svjesni toga da nemamo puno izbora. Ili ćemo štedjeti i izaći iz krie ili ćemo se i dalje zaduživati i tonuti i doći do scenarija Grčke što mislim da nikome od nas nije u interesu. Nadam se da će ova rasprava danas proteći isto tako u jednom tolerantnom okruženju i da ćemo na kraju od strane većine dobiti i potporu za ministra Jovanovića. Hvala vam lijepa.
Ostalo je još 6 i pol minuta za predstavnike Vlade. Želi li ministar? Da. Ministar znanosti, obrazovanja i sporta Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Pa evo ne mogu reći da mi je drago što sam danas ovdje, jer nitko ne voli biti pred zahtjevom za njegovom ostavkom. Ali istovremeno mi je drago jer ću imati priliku što smo sve u ovako kratkom roku napravili. Inače, danas mi je jedan važan datum. Danas je dan slobode medija, pa čestitam svim novinarima taj dan i želim da imaju puno posla i da izvještavaju o tome kako radi ovaj Sabor, kako radi ova Vlada, a istovremeno danas je i dan oslobođenja grada Rijeke pa svim svojim Riječankama i Riječanima čestitam na tom prazniku i žao mi je što nisam sa njima. Prošli tjedan sam bio na otvaranju dviju manifestacija koja smatram vrlo bitnim da bih pokazao kakve su se promjene dogodile i događaju se kada je riječ o odnosu prema znanju i znanosti od kad je izabrana nova Vlada. Dakle, ja danas javljat ću se nekoliko puta uopće se neću osvrtati na to što je bilo u prošlosti jer je to u krajnjem slučaju više nebitno. Mi smo pobijedili na ovim izborima jer smo ponudili bolji program, bolju strategiju, bolju viziju, pa tako i za obrazovanje i znanost. A što je bilo bilo je. To više nije opravdanje za ono što radimo i kako radimo. Dakle, bio sam na otvaranju Prve noći knjige i Desetog festivala znanosti. Zašto je to uopće bitno? Pa ako se osvrnemo na tih 10 godina Festivala znanosti u Hrvatskoj onda vam mogu reći da su 10 godina odnosa prema znanju u Hrvatskoj obilježile 3 izjave. Prva "kilogram mozga dvije marke", druga "tko je jamio, jamio" i posljednja vrlo poznata Indeks parola "tko ima novaca neka plati, a tko nema neka uči." E upravo zbog toga Hrvatska danas nema gospodarstvo utemeljeno na znanju, niti je društvo jednakih šansi za sve. Dakle, zaostajemo za Europskom unijom po svim pokazateljima znanja. Svega 18% radno aktivnog stanovništva je visoko obrazovano. Na milijun stanovnika dolazi samo 2350 istraživača. Izdvajamo manje od 1% bruto domaćeg proizvoda za znanost i istraživanje, a doktora znanosti imamo 0,67% u radno aktivnoj populaciji. Jedino po čemu smo u vrhu Europske unije je 35% mladih nezaposlenih od kojih veliki dio doktora znanosti u dobi od 35 do 40 godina razmišlja o odlasku iz Hrvatske. Upravo zbog tih mladih pokrenuli smo čitav niz promjena u sustavu znanosti želeći tim najkvalitetnijim mladim znanstvenicima osigurati mjesto na fakultetima i institutima. I ne kako se kaže potjerati 500 profesora u mirovinu. Ne, mi otvaramo vrata za 500 mladih znanstvenika. Noć knjige podsjetila me da se u Hrvatskoj puno češće čvrsto spava sa knjigom ispod jastuka nego što se probdije noć sa knjigom u ruci učeći za fakultete. Zato jesmo po PIZA istraživanju OECD-a kad je o navikama čitanja riječ na poražavajućem 36 od 65 istraživanih zemalja. Vjerojatno pogađate najbolja je Finska koja i po čitanju i razumijevanju pročitanog na samom vrhu i najuspješnija europska država. Upravo je to i model po kojem radi sada Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta koje ja vodim. Rezultati tog istraživanja rekli su da 27% učenika nikada ne čita iz zadovoljstva, 57% ih čita samo zato što mora, 80% kaže da im čitanje nije hobi, a četvrtinu je čitanje gubitak vremena. Zašto vam sve to navodim? Pa zato što ste ovih dana mogli vidjeti još jedno istraživanje koje kaže da ako uzmemo cijelu Europu hrvatski učenici praktično najviše mrze ići u školu. Dakle, to je danas stvarnost hrvatskog školstva. Prema tome, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta koje ja vodim niti jednu odluku ne donosi i neće donositi napamet bez ozbiljne analize, široke javne rasprave i konzultacije sa stručnom i svom zainteresiranom javnošću. Uzalud nama nove škole, a imat ćemo ih. Prosjek škola je danas 50 godina. Možete zamislit kako se te škole mogu održavati, pa smo tako i osigurali novce za projekt javnog privatnog partnerstva koji bi trebao omogućiti da vrlo brzo u Hrvatskoj imamo jedno smjensku nastavu. Jednosmjenska nastava značit će da škola bude privlačnija, da djeca manje izostaju iz škole, da imaju bolje uspjehe, da roditelji budu zadovoljniji, da van nastavne aktivnosti budu veće a za sve to mi smo osigurali novce bez obzira što se govorilo o proračunu ali o tome ću kasnije. Inovacije, poduzetništvo i intelektualni kapital tri su konkurentske prednosti koje na tržištu razlikuju uspješne od neuspješnih, a upravo to vodi u društvo znanja. Prema tome društvo znanja preduvjet je društva uspjeha, a kvalitetan i uspješan rad svake škole i fakulteta najveći je doprinos da priča o društvu znanja ne bude samo parola koja je tako lijepo zvučala u govorima političara proteklih 8 godina. Nekima se moje izjave ne sviđaju. Moj ministarski mandat nije kampanja za nekog budućeg predsjedničkog kandidata kao što je bio slučaj, ja govorim istinu i dalje ću je govoriti. Nekad će ona biti brutalna, nekom se neće svidjeti, ali će biti istina, iskreno stanje našeg društva u svakom dijelu resora koji ja pokrivam. Da bi uspjeli u tome da Hrvatska postane društvo znanja, ali ne na papiru i u parolama, morali smo krenuti od promjena. Dakle u svim segmentima odgovornosti Ministarstva obrazovanja, znanosti i sporta nužne su promjene. Te promjene u ministarstvu provodimo zajednički sa svim akterima odgoja i obrazovanja, znanosti, sporta kroz stvaranje zajedničke platforme za kvalitetnije obrazovanje, znanost i sport. Prema tome kultura znanja, kultura sporta, kultura uspjeha značit će i promjenu Hrvatske u zdravo društvo. I to je moj ministarski cilj. Iz tog razloga su npr. formirane stručne skupine HAZU-a koja će izraditi potpuno novu Strategiju razvoja odgoja i obrazovanja temeljem koje će se raditi novi zakoni za unapređenje odgoja, obrazovanja i znanosti, radne skupine u koje su uključeni naravno i paraolimpijci izrađuju prijedloge Zakona o sportu i Zakon o sportskoj inspekciji, pa i gospođa Kosor nažalost govorila neistine, mogao bi ih nabrajati pojedinačno, ali evo dovoljno …
Ministre, ministre, vi se možete javiti nakon svake rasprave u trajanju od 10 minuta, ali sad ću vas morati prekinuti jer vam je vrijeme isteklo.
Završavam. Dakle, evo iste naknade olimpijcima i paraolimpijcima.
Evo to ćete objasniti
Iste naknade olimpijcima i paraolimpijcima. Toga nikada, niti jedan službeni dokument nije izašao koji je govorio o tome da će postojati razlika između olimpijaca i paraolimpijaca i kada je gospođa Kosor svoj govor zaključila da ona govori istinu evo već na prvom nastupu je pokazala da ne govori istinu.
Ministre, evo imamo ispravak netočnog navoda. Javila se uvažena zastupnica Jadranka Kosor, potpredsjednica Doma.
Hvala lijepa. Ja vas molim gospodine potpredsjedniče prije svega da ministra upozorite da nije u kokošinjcu i da se ponaša pristojno. A sad jer govori da ja ne govorim istinu, a pritom on nažalost naveliko ne govori istinu. Ali, ispričavam se. Kaže ministar pobijedili smo jer smo ponudili bolji program. Netočno, to je netočno. Naime, program kukuriku koalicije je bio sakriven, o programu ste varali građane. Naime, niste rekli u programu da ćete povećati PDV za 2%, niste rekli u programu da ćete žesto udariti na gospodarstvenike, niste rekli u programu da ćete ovako drastično povećati cijenu struje i plina, niste rekli u svom programu da ćete u nadzorne odbore javnih poduzeća i uprave dovoditi isključivo po podobnosti kartaške kolege, da ćete dovoditi ljude koji imaju prvostupanjske presude, da ćete dovoditi ljude koji imaju potvrđene optužnice. Niste to govorili jer da ste to govorili vjerujem da bi građani nešto drugačije odlučili. O programu na kojem ste pobijedili moglo bi se još puno govoriti, a ja bih se možda koncentrirala na one najave o tri plaće, a ne da vam se plače. A kao što vidite upravo iz ove Vlade čiji je član i ministar Jovanović najavljuje se ukidanje kolektivnih ugovora i masovno otpuštanje iz državnih i javnih službi. Eto toliko o tom programu.
Evo i vama sam dopustio da za 30 sekundi prekoračite vrijeme. Otvaram raspravu. Prvo su klubovi na redu. U ime kluba IDS-a uvaženi zastupnik Valter Boljunčić, izvolite.
Dobar dan svima. Evo mi iz kluba IDS-a dajemo punu potporu ministru Jovanoviću jer smatramo da je u ovih okvirno 4 mjeseca što je dosada radio dobro uočio probleme koji su se javili u njegovom ministarstvu i to na svim nivoima, od osnovnog obrazovanja, srednjeg, visokog i sporta i smatramo da je svojim radom dosada pokazao da se zna suočiti sa tim problemima, a sa svojim planovima za daljnji razvoj daje vjeru da će se u ovom ministarstvu veoma bitnom za jedno društvo znanja ići u boljem smjeru. Naravno da je pravo svih da iskažu nepovjerenje ministru pa tako imamo i prijedlog ovih 33 člana kluba HDZ-a. Ja bih se možda osvrnuo onda kako su navedene i taksativno nekakve primjedbe vezane za njegov rad jedna od prvih stvari koja je navedena dakle znači da i ovi koji su dali primjer je smatraju najbitnijom je financiranje. U njemu se osvrću dakle na smanjenje novca koji je dan u proračunu za Ministarstvo znanosti. Smatram da je ta točka potpuno nelogična i deplasirana u ovom trenutku zato što je prošlo nekoliko mjeseci od proračuna i tamo je bila prilika da se o tome govori. Tako da ja smatram da je ovo navođenje kao jedne od bitnijih točaka alibi za nekakve druge kritike koje su oni mislili da stoje. Financiranje naravno da se smanjilo zato što je inače stav bio da ne bismo propali u jedan bezdan kojim smo išli da se svuda moralo smanjiti. Ako bismo u svim ministarstvima išli povećavati novac onda teško da bi zbrajanjem dobili manji iznos novca. No i u takvom jednom smanjenom financiranju, a jedna od posljedica je i činjenica da i u onim dobnim godinama 2005., 2006. kada je gospodarstvo bilo u zanosu, u pozitivi novac koji je davan u to ministarstvo nije baš najbolje usmjeravan. Ali kao što sam rekao i u ovim dakle situacijama gospodarske krize ministar je recimo 52 milijuna više odvojio za školovanje studenata, znači da u principu se ide i na taj i socijalni dio, ali se ide tako i na to da se studente potiče da redovito završavaju studij. Izdvojeno je više novaca za međunarodne suradnje što je veoma bitno u ovom trenutku kada mi kao država moramo izdvojiti određeni iznos novaca za projekte EU, ali isto tako moramo i privući taj novac na kojem se zasniva dosta toga. Ono što možda je u planovima, veoma je bitno i to je jedna od veoma bitnih stvari, a to je zajedno sa Ministarstvom graditeljstva i gospodarstva ministar je iznio jedan prijedlog javno-privatnoga partnerstva u kojem je rad na preko 300 škola, dakle da se osuvremene, što je preko 6 milijardi u ovoj godini direktnih investicija. 6 milijardi u našem proračunu je više nego značajna stavka i ne samo kao proračun ono što može okrenuti smjerove prema boljem nego je isto tako bitno da se ta investicija misli napraviti po određenim pravilima. Dakle, da se gleda i regionalna zastupljenost tih škola, da se gleda na to da đaci mogu u različitim područjima imati iste uvjete za školovanje. Tu je nadalje i nešto što se prelazi, a netko to uzima iz krivog kuta gledanja, mislim da je veoma bitno, a to je da se značajno radi na načinu kako bi se 500 znanstvenih novaka, odnosno svi oni koji su stekli uvjete a u koje je naša država uložila značajan novac, školovati neku osobu do doktorata znanosti i ulagati novac, a nakon toga je pustiti jer je privreda kakva je ne može primiti u svoj rad je veoma veliki trošak. Dakle, mislim da je to isto veoma bitna stavka gdje ministar radi na tome kako bi ti mladi ljudi koji su žrtvovali svoje vrijeme i sebe i školovanja, a i svoj novac su u dosta slučajeva mogli ući u jedan sustav gdje bi to što su učili mogli vratiti na dobrobit društva. Nadalje, drugi set primjedbi se radi o određenim programskim organizacijskim prirodama, radi se dakle o ovome što smo čuli malo prije Zakonu o sportu, radi se o uvođenju novog predmeta i radi se o organizaciji ministarstva. Ministarstvo mislim da je zajedno sa svojim pomoćnicima ministar dobro organizirao u četiri osnovna područja, dakle znanost, visoko obrazovanje, odgoj i obrazovanja i sport i za sada mislim da svi pomoćnici a i sam ministar dakle koji vodi te resore da dobro djeluju. Što se tiče programske osnove dugo se o tome priča, ali očito je ministar taj koji je imao smjelosti da malo više izađe da treba uvesti jedan predmet odgoj, zdravstveni ili kako bi već bio odgoj koji su odmah stavili na to da bi to bila nekakva nadopuna ili zamjena za vjeronauk. Ali ja osobno dajem podršku ministru u tome jer vjeronauk kao što mu ime kaže spada u vjerske institucije ne u javne škole. Javnim školama treba više drugih znanja koja bi ti đaci trebali od zdravstvenog i socijalni odgoj steći. Nadalje, veoma dugo se pričalo o nekoj strategiji ova 4 mjeseca, dakle zajedno sa jednom radnom grupom HAZU-a napravljene su smjernice za razvoj strategije tehnologije znanosti i obrazovanja koje će se dalje razrađivati. Dakle ima se jedna vizija o tome u kom smjeru bi trebala ići znanost i visoko obrazovanje. Tu se naročito ističe potreba da se to vezuje sa tržištem rada ali i u tim smjernicama nikako se ne zanemaruje da imamo i onih dijelova i onih grana recimo humanističke koje ne mogu se na tržištu rada naći a da se ne smiju se zanemariti. Ima i cijeli niz drugih zakona koji su dani u proceduru znači hrvatski kvalifikacijski okvir, zatim imamo Zakon o zakladi, Zakon o nazivlju itd. mislim da je i tehnološki … unaprijedio rad recimo radi se o predškolskom jednogodišnjem obrazovanju koje se mora imati, zatim radi se u elektroničkim upisima itd. dakle jedna nova tehnologija u radu koja će sigurno pomoći. Radi se i već je dan prijedlog na javnu raspravu zakon o znanosti i visokom obrazovanju. Mislim daje to dosta bino. Mi smo bili svjedoci da u prošlom razdoblju prošla Vlada pisalo se tri zakona su se pisala koja su naišla na žestoko suprotstavljanje sve zajednice, između ostalog i zbog rješenja koja nisu bila unutra prihvatljiva, ali isto tako što se dugo radili na tim zakonima bez da je zajednica imala prilike o njima se očitovati. O ovom zakonu možemo reći da gotovo istog trena kada je bio prijedlog dalo se na javnu raspravu. Smatram da u njemu ima toplih elementa i da će se s njime prevazići određene negativnosti koje su uočene u tome području. Naime, osim same strategije kada se radi određena strategija znanosti ono što je ministar ukazao do sada mislim a je dosta bitno zato što je ukazao da i mali problem koji nastaju ili nelogičnosti mogu biti značajne posljedice. Zakon o sportu, Zakon o sportskoj inspekciji se radi prema tome čuli smo neće biti razlike između olimpijaca i paraolimpijaca što je sigurno pozitivno, ali isto tako to nije jedini cilj Zakona o sportu. Cilj je da se odvoji profesionalni sport od jednog rekreativnog načina bavljenja sportom i da se uvede red u sport. Da su prijašnji ministri imali hrabrosti i petlje susresti se s tim problemom jer ta trakavica koja se javlja u našem sportu nije od jučer onda možda ne bi bilo došlo do ovih scena nego bi to bilo riješeno već unaprijed. Mislim da treći dio koji je bio vezan a to je bilo govora o tome da se radi o govoru mržnje mislim da to nikako ne stoji, mislim da se ovdje radi o jednom dakle specifičnom načinu kako se ministar izražava. Taj način je on dakle imao i ranije dok je bio u Saboru, ali dok netko to tretira kao govor mržnje ja tretiram to kao dakle želju ministra da locira neke probleme i da ne izbjegava da se izrazi o njima već želja da se ti problemi riješe. Najlakše bi bilo dakle preko nekih problema koji postoje koji su svima jasni jednostavno pogledati na drugu stranu i bavit se nekakvim sitnim stvarima, ali ministar kažem i kroz svoj rad u Saboru kazao nije takav tip nego se želi uhvatiti u koštac s tim problemima. Svatko od nas ima svoj način možda bi netko drugi rekao to na drugi način. Nadalje, smatram da je i temeljem već i ranijih situacija vezano za ministra dok je bio saborski zastupnik, a to je dakle vezano slobodu riječi, meni ovo liči da ovaj prijedlog na osobnom nivou je već uperen protiv ministra, što mi naravno nije drago i mislim da je deplasiran sa te strane. Dakle koliko god predlagač misli od ovih 7 točaka ili 6 koliko su naveli ipak ova jedna situacija značajno umanjuje značaj tih točaka. Mislim da su kažem deplasirali ovaj zahtjev jer se radi protiv jednog relativno popularnog i kompetentnog ministra koji je dosta imao visoki rejting i koji želi da se stvari koje su se trebale riješiti u svom ministarstvu da ih riješi, a ne da ih zataškava stavljanjem pod tepih. Zbog toga još jednom navodim, mi iz kluba IDS-a dat ćemo punu podršku ministru Jovanoviću i želimo da ovi planovi koje ima sa gospodarskom aktivnošću koje su vezani za obnovu škola ali i drugih takvih institucija vezanih za njegovo ministarstvo ali isto tako i sa svojim dakle prijedlozima zakona koje je dao prijedlogom o visokom obrazovanju, različitim već i usvojenim promjenama zakona recimo o licenciranju ravnatelja u osnovnom školstvu i srednjem školstvu da ustraje na tom putu i da ćemo doći do jednoga društva znanja gdje će trebati jedna povratna veza između znanja i gospodarstva jer ne može obrazovanje samo čekati da će gospodarstvo dati novac nego znanje i obrazovanje na svim nivoima, ne samo visoko nego i srednjoškolsko obrazovanje mora biti sposobno da se uključi puno kompetentnije u gospodarske aktivnosti da poveća gospodarski rast i da temeljem toga dio izdvajanja iz gospodarstva za ministarstvo bude i veći. A to onda sigurno će imati reperkusije da ćemo i u sportu kojim se u biti malo novca ulaže imati veće rezultate. Prema tome, evo da ne duljim, mi iz kluba IDS-a dajemo podršku ministru i nadamo se da će ostvariti ove svoje planove. Hvala.
Hvala vam lijepa uvaženi zastupniče Boljunčiću. Samo sudeći prema podignutim pločicama izgleda da ste izrekli kakav netočan navod. Prvi će ispraviti uvažena Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Boljunčić izrekli ste nekoliko netočnih navoda, ja ću ispraviti dva jel toliko stignem. Prvo, netočno je da točka u proračunu je nevažna, itekako je važna, itekako važna za rad jednog ministra. Ministar mora osigurati financijska sredstva za djelovanje svog sustava, a ove godine je osigurano čak više od 300 milijuna manje. U međuvremenu su poskupili energenti, pa vas pitam na jednostavan način kako osigurati nesmetani rad škola i visokog obrazovanja. Drugo, netočno je i to što ste govorili o Nacrtu zakona o visokom obrazovanju i o znanosti. I u prošlom mandatu raspravljali smo o prijedlogu nacrta ovoga zakona i bila je široka rasprava. Nije istina da nije bilo rasprave, dapače. Zbog utjecaja akademske zajednice i velike tematske sjednice Odbora za znanost i obrazovanje taj zakon i nije ušao u redovitu proceduru, taj zakon je ostavljen da se dobro prouči i proradi. Dakle nije istina da nije bilo rasprava o nacrtu.
Ali je istina da je vama isteklo vrijeme za ovaj ispravak. Drugi ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Boljunčić je netočno rekao da klub HDZ-a za vrijeme rasprave oko prijedloga državnog proračuna nije izrazio bojazan da nedostaju sredstva za plaće djelatnika u znanosti i visokom obrazovanju. Kolega Buljanić upravo je predsjednica kluba zastupnika, gospođa Kosor istaknula da nedostaje 350 milijuna kuna za plaće u znanosti i srednjem, osnovnom i visokoškolskom obrazovanju. I sad dolazim iz toga jer ja i smatram da su mnogi moji kolege zabrinuti prije svega za svoje plaće, a onda i za projekte i za nove znanstvene novake na projektima i ako nema dovoljno sredstava nema ni dovoljno znanja u Hrvatskoj. To smo istaknuli i to smo u svojim raspravama izrekli i jedan je od tih razloga i povoda upravo naš prijedlog o povjerenju gospodinu Jovanoviću danas. Hvala lijepo.
Hvala vama. Treći ispravak netočnog navoda iznijet će uvažena zastupnica Jadranka Kosor, potpredsjednica Doma.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega iz IDS-a je kazao da ministar Jovanović ima specifičan način izražavanja i da to nije uvredljivo. Netočno je to jer ja postavljam kolegi pitanje kako bi on reagirao i bi li mislio da je to samo specifičan način izražavanja da ministar Jovanović njemu kaže da se pogleda ujutro u ogledalo i da odmah pljune na to što vidi. Mislim da je to, ponovo ponavljam, jezik i mržnje, netolerancije, ail i jezik i način izražavanja koji potiče nasilje. Hvala vam lijepa.
Hvala vama uz jedno upozorenje. Zastupnik zastupniku ne može postavljati pitanje prema našem Poslovniku. Nastavit ćemo raspravu u ime klubova. Poštovani zastupnik Igor Dragovan u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Poštovane kolegice i kolege, odgovornost Vlade Hrvatskom saboru temeljna je odrednica parlamentarne demokracije u Hrvatskoj te je stoga ona upisana u Ustav Republike Hrvatske kojim je propisano da najmanje 1/5 zastupnika može pokrenut pitanje povjerenje pojedinom članu Vlade ili Vladi u cjelini, što je vrlo važna stvar. Radi se o instrumentu koji se koristi u onim situacijama u kojima su se nesumnjivo pojavili stvarni i na neki drugi način neotklonjivi razlozi koji uistinu dovode u pitanje rad, vjerodostojnost i učinkovitost Vlade Republike Hrvatske, odnosno pojedinog njenog člana. U nedostatku stvarne argumentacije HDZ u trenucima vlastitih unutarstranačkih borbi, valjda kako bi se pojedinci pozicionirali kao što oštriji borci protiv SDP-ovih ministara na sjednici Predsjedništva te iste stranke na koji se dogodio potpuni raskol između onih koji se bore za predsjedničko mjesto, donose odluku o pokretanju postupka za povjerenje odnosno odgovornost ministra znanosti i obrazovanja. O neutemeljenosti pa i apsurdnosti teza koje se stavljaju na teret ministru Jovanović nećemo previše govoriti jer je Vlada dala mišljenje s kojim se potpuno slažemo, ali optuživati nekoga tko je tek preuzeo resor za financijski kaos koji je naslijeđen od prethodne vlasti gotovo da je nevjerojatno pa ako se radi i o HDZ-u. U zadnjih 8 godina možemo slobodno reći i ukupno 18 godina svih mandata koje ste imali, obrazovni sustav u Hrvatskoj doveden je na izuzetno niske grane, a njegove su glavne karakteristike postale neorganiziranost, kaotičnost, materijalno siromaštvo, zaostajanje za naprednim tehnologijama i nepovezanost s tržištem rada. Plaće prosvjetnih radnika preniske su, a sam status nastavnika nije zadovoljavajući i naravno da to kod mnogih ljudi ruši svaku motivaciju za rad u službi. S druge strane mladi ljudi izlaze iz obrazovnih institucija nezadovoljni jer znaju da obrazovanje koje su stjecali nitko ne traži, nego završavaju na Zavodu za zapošljavanje. Znači nemamo zadovoljne ni učitelje ni učenike ni profesore ni studente ni diplomirane stručnjake ni poduzetnik. Kako to nazvati nego neorganiziranim sustavom koji ne ispunjava svoje temelje uloge. E pa vidite, ova Vlada će to promijenit i prekinut praksu zapuštanja obrazovnog sustava. Poseban problem predstavlja odgojna komponenta sustava odnosno prenošenje istinskih humanističkih vrijednosti mladim naraštajima. To se u hrvatskom obrazovnom sustavu pogotovo posve izgubilo, a rezultat toga je gubitak mogućnosti prepoznavanja što je dobro, a što nije pa tako imamo sve više vršnjačkog nasilja, maloljetničke delikvencije i kriminala. Imamo sve više ovisnosti, konzumacije alkohola i droga, sve više mladih provodi vrijeme u kladionicama. O štetnosti toga u školi se nažalost ne uči, a trebalo bi i hoće za vrijeme ove Vlade. Jednako tako učit će se i o vlastitom zdravlju što je u prošlom razdoblju bila svojevrsna tabu tema prožeta ideologizacijom, a rezultat su bile neželjene maloljetničke trudnoće, razne bolesti pa i uništeni životi mladih ljudi. To niste imali ideju provest, ali ova Vlada hoće. HDZ na svoj način pripisujući svoje greške drugima samo pokazuje svoju dosljednost u nedosljednosti, a upotrebom ovog ozbiljnog instrumenta za te politikantske ciljeve pokazuje svoj pravi karakter. Stoga pozivamo i vas i sve ostalo da u duhu parlamentarne demokracije propitujete Vlade, ali ih istovremeno molim da se suzdržimo jeftinog politikantstva koje neće doprinijet napretku demokracije u Hrvatskoj nego baš suprotno, koje će narušavat ugled svih političkih institucija, i Sabora i Vlade i političkih stranaka. Želim podsjetiti da smo mi u prošlom mandatu kao stranka u opoziciji, hoću reći odgovorna stranka u opoziciji, dobro znali odvagat situaciju i posegnuti za instrumentom pokretanja pitanja povjerenja jer i pokretali smo pitanje povjerenja samo u onom trenutku kad je to uistinu bilo jedino krajnje rješenje u parlamentarnoj borbi. Mislim da treba podsjetiti nas sve skupa da smo to napravili u listopadu 2008. godine, tada pitanje povjerenja tadašnjem predsjedniku Vlade i predsjedniku HDZ-a Ivi Sanaderu. Razlozi su bili sigurnosno stanje u državi, brutalna ubojstva, ulično nasilje, huliganizam bez adekvatnog odgovora policije i državnih institucija, blokada pregovora s EU. To su bili razlozi zbog kojih smo tražili pitanje povjerenja. Pa isto tako u listopadu 2009. pitanje povjerenja potpredsjedniku Vlade, članu Predsjedništva HDZ-a i ministru gospodarstva Damiru Polančecu. Razlozi su bili teško stanje u hrvatskoj brodogradnji, aktivno sudjelovanje u aferi vezanoj za pokušaj preuzimanja Podravke na nezakonit način. To su bili razlozi zbog kojih smo zatražili pokretanje povjerenja ovdje u ovom Parlamentu. Evo tu nismo ni stigli, jer je sud odradio svoje, pa nije ni bila točka dnevnog reda što se tiče potpredsjednika Vlade. Pa smo isto tako tražili pitanje povjerenja u studenom 2009. ministru mora, prometa i infrastrukture Božidaru Kalmeti zbog kriminalnih radnji u HAC-u, lošem stanju u HŽ-u. Hrvatski građani danas vide kakva je situacija bila u HAC-u što se tiče ljudi za koje je taj ministar resorno bio odgovoran. I na kraju vidjevši sve ono što se događalo prije smo isto tako tražili pitanje povjerenja i predsjednici Vlade Jadranke Kosor jer se neke stvari nisu funkcionirale, ne provođenje reformi u poreznom sustavu, državnoj upravi, pravosuđu, zdravstvu i socijali, nefunkcioniranje Vlade. To su bili razlozi. Da ne spominjem isto tako da smo tražili istražno povjerenstvo po pitanju činjenica oko ugovora INA-e i MOL-a. Sada to gledamo na sudu. Isto tako tražili smo istražno povjerenstvo za utvrđivanje činjenica oko nabave 39 vojnih kamiona. Mislim da vi znate, a i građani znaju koji je epilog toga bio. Prema tome, to su bili razlozi zbog kojega smo mi smatramo odgovorno u interesu i državnog proračuna i građanki i građana Republike Hrvatske pokretali pitanje povjerenja kako Vlade u cjelini tako i pojedinih članova. Vi imate na to pravo, imate pravo pokrenuti pitanje povjerenja svakome i predsjednika Vlade i bilo kojeg člana Vlade, ali smatram da razlozi za to, barem mi smatramo da razlozi za to moraju biti opravdani, utemeljeni. I zbog toga da zaključim, SDP neće podržati donošenje Odluke o izglasavanju nepovjerenja ministru znanosti, obrazovanja i sporta Željku Jovanoviću. Hvala lijepo.
Na ovo izlaganje imamo prijavljena četiri ispravka netočnog navoda. Prvo poštovana zastupnica Jadranka Kosor, potpredsjednica Doma.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa naravno da je netočno ovo što gospodin Dragovan kaže da smo mi podnijeli zahtjev za smjenom ministra Jovanovića zbog unutar stranačkih odnosa u HDZ-u. Naime, u Predsjedništvu HDZ-a gospodin Dragovan spominje našu sjednicu. Moram vas obavijestiti da je odluka Predsjedništva HDZ-a i bila jednoglasna, oko toga smo se više nego složili. I moram vas obavijestiti da samo dva buduća kandidata za predsjednika ili predsjednicu HDZ-a i sjede u Predsjedništvu HDZ-a tako da to apsolutno nema veze s tim. A kad govorite o jeftinom politikanstvu, onda moram spomenuti da ste vi 2010. godine tražili moju smjenu predsjednice Vlade koja je deblokirala pregovore, a vi ste htjeli srušiti Vladu i htjeli ste da Vlada ne završi pregovore i da Republika Hrvatska ne postane članica Europske unije. I to je prava istina dame i gospodo.
Drugi ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodin Dragovan je govoreći u ime kluba izrekao više netočnih navoda, pa evo vidim da je svima to dosta zanimljivo. Neutemeljeno je gospodine Dragovan ono što vi govorite. Mi smo zastupnici u Hrvatskome saboru i netočno je da mi zbog svojih unutar stranačkih izbora ovdje govorimo u Saboru. Mi smo izabrani od svojih birača u svojim izbornim jedinicama. Vlada Republike Hrvatske pa i gospodin Jovanović proizlazi iz ovog Doma i o povjerenju i nepovjerenju odlučuju zastupnici. Vi možete naš prijedlog prihvatiti ili ne prihvatiti. Ali nemojte se smijati. U ovoj zemlji nije ništa smiješno i to ću ponoviti. Mi smo vas pažljivo slušali. Imamo pravo govoriti u Saboru i iznositi svoja mišljenja, a o izborima u HDZ-u nemojte se ništa brinuti. Da se vas pita nikad ne bi bilo ni HDZ-a ni slobodne Hrvatske, a sad se slobodno smijte.
Molim vas! Ovako, prvo ovako. Zbog ovoga što ste sad izrekli ja vam izričem opomenu. Sad imamo najprije povredu Poslovnika potpredsjednica Doma Jadranka Kosor.
Gospodine potpredsjedniče, iz vaših klupa …
Koji članak Poslovnika je povrijeđen?
Svi članci Poslovnika o radu Sabora.
Pa ne može tako!
Ne može kolega zastupnik vikati gospodinu Salapiću da zaveže.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Morate na mjesto. Ne možete. Hvala vam.
Gospodine zastupniče, gospodine potpredsjedniče ne može nitko nikome u ovoj sabornici vikati da zaveže.
Ali vi ne možete govoriti, vi ne možete ispravljati netočan navod, povredu Poslovnika.
I vi to morate spriječiti, vi to morate gospodine potpredsjedniče spriječiti. Morate spriječiti vrijeđanje i omalovažavanje.
Ja najprije moram spriječiti ovakvu zloupotrebu Poslovnika i ovakvu samovolju. Ali gospođo Kosor, potpredsjednica Doma, potpredsjednica ste Sabora morate se držati Poslovnika. Ne držite se Poslovnika, pa zato vas i upozoravam što se ne držite. Imamo treći ispravak netočnog navoda zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo gospodine Dragovan netočna je naravno tvrdnja da su mladi ljudi, a to evo uporno želite podmetnuti i ministar o kojem danas razgovaramo nezadovoljni samo zbog toga jer nakon svog obrazovanja ne mogu naći posao. Gospodine Dragovan, nezadovoljni su radom vaše Vlade i ministra Jovanovića. Nezadovoljni su stoga jer ste podcijenili njihove kompetencije i njihovo obrazovanje. Gospodine Jovanoviću zapošljavate isključivo po partijskim knjižicama bez obzira na kompetencije, bez obzira na obrazovanje. Zbog toga su mladi ljudi nezadovoljni i vjerujte zbog toga vrlo često razmišljaju da odu.
I četvrti ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Dragovan je rekao da je u Ministarstvu obrazovanja pronađen financijski kaos. Netočno je, ali je istina da smo 2003. pronašli itekakav kaos i to dugovanja za regres, za božićnice, da smo se morali nagađati sa prosvjetnim djelatnicima da te financijske obveze budu što manje jer je bilo tisuće i tisuće tužbi. Sudjelovala sam u tome i mogu o tome svjedočiti. Isto tako, vi ste u odgovoru ova Vlada je rekla da se, da je zaista dosta su rasle plaće u obrazovanju i da će ovo novaca koje ste osigurali u Ministarstvu obrazovanja biti dosta za sve. To ste u odgovoru ove Vlade na povjerenje ministru Jovanoviću rekli. Dakle, ne možete reći da se ništa nije radilo u proteklih osam godina. Radilo se u obrazovanju itekoliko puno od reformi obrazovanja do povećanja sredstava za obrazovanja i više od 70% od 2003. do 2012.
Za govornicu sada ponovo pozivam ministra znanosti i obrazovanja i sporta gospodina Željka Jovanovića. Molim vas, po našem Poslovniku, samo malo, uvažena potpredsjednice Doma gospođo Kosor, prvo ako mislite da sam negdje pogriješio onda je legitimno podići pločicu povrede Poslovnika. Ali po našem Poslovniku nisam pogriješio jer predstavnik Vlade se može javljati nakon svake rasprave i to u trajanju od 10 minuta. Jesmo to raščistili? Da ne dobacujete iz klupe bezveze. Izvolite gospodine.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dosta je bilo pitanja vezano za proračun tako da ću se ovdje kratko osvrnuti i neće mi trebati 10 minuta na proračun. Prije toga bih se osvrnuo na to kao ministar nemam podršku. Pa po jednoj anketi javnosti uživam podršku 65% građana Hrvatske i što će biti vrlo zanimljivo za kolege iz oporbe, a drago mi je da ste zahvaljujući meni mogli donijeti jednoglasni stav na Predsjedništvu što je vrlo rijetko 49% HDZ-ovaca podržava moj rad. Ja im se zahvaljujem na tome. Dakle, kad govorimo o proračunu u dogovoru sa Agencijom za odgoj i obrazovanje radi se na stvaranju preduvjeta za uvođenje novih sadržaja u škole. U vašem zahtjevu za mojom ostavkom spominje se da nisam planirao sredstva, pa normalno da nisam, takve odluke se ne donose preko noći ni preko koljena. Potrebno je promijeniti što se uči u školi i kako se uči u školi. Mi stvaramo okvir za potpuno nove sadržaje, sadržaje koji će omogućiti da se u školi ne uči za ocjenu nego za život, da djeca po završetku škole mogu dobiti radno mjesto od kojeg će pošteno živjeti i imati poštenu plaću ako upisuju fakultet da će imati znanja koja će omogućiti da budu uspješni studenti. I naravno stvaramo pretpostavke za uvođenje zdravstvenog odgoja i obrazovanja koji će uključivati i seksualni odgoj, obrazovanje o spolno prenosivim bolestima, o štetnostima svih vrsta ovisnosti, prevenciji debljine, kardiovaskularnih bolesti, o nasilju u društvu i među mladima. Stvaramo pretpostavke za uvođenje građanskog odgoja, odgoja i obrazovanja za demokratsko građanstvo jer želimo uputiti mlade u njihova prava, slobode i odgovornosti koje imaju kao građani te ih poučiti kako se za njih mogu boriti. Stvaramo pretpostavke za informatiku od 1. razreda jer danas pismen znači znati hrvatski jezik, jedan strani jezik i biti informatički pismen. Stvaramo pretpostavke za e-školu, e-udžbenici, e-dnevnici dokazi su da to nisu samo prazne priče. Puno ste potrošili vremena govoreći o mojoj neodgovornosti za donošenje proračuna. Ja vas podsjećam da je prioritet Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta bilo očuvanje prava radnika i poticanje ključnih stavki obrazovne i znanstvene djelatnosti. Jako teško je nešto učiniti jer je u proteklih 8 godina udio plaća u proračunu ministarstva došao do 90%. Dakle, trebat će bar 8 godina da se to promijeni. Uz smanjenje nekih materijalnih rashoda koji neće ugroziti obavljanje temeljne djelatnosti povećana su sredstva za čitav niz važnih projekata. Tako je npr. u sektoru znanosti … [[Govornik se ne razumije.]] znanstvena obrazovna tehnološka suradnja dobila 14% više novaca, bilateralna 13%, program cjeloživotnog obrazovanja 40%, za znanstvene je časopise izdvojeno 16% više sredstava, za knjige i udžbenike 40%, za 100% su povećana sredstva za znanstvene skupove, a za znanstvene stručne udruge 230%. Povećana su sredstva npr. za FP7 projekt 60% više nego u proteklom periodu. Važno je istaknuti kako je Ministarstvo obrazovanja i sporta osiguralo 52 milijuna kuna više za školarine čime ispunjavamo naše obećanje da će u Hrvatskoj školovanje biti svima jednako dostupno bez obzira na političku pripadnost, bez obzira na stranku, bez obzira da li je neki znanstveni novak otišao sa sveučilišta, a i dalje koristi kredit koji je dobio od sveučilišta i time oštećuje svoje kolege koji su ostali u sustavu. A ima i takvih, sjede i ovdje. Prevencija ovisnosti u školama povećana za 236%, prevencija nasilja u školama 439%, poticanje programa rada s darovitim učenicima i studentima 133%, stručno usavršavanje nastavnika za provedbu nacionalnih programa 109%, deficitarni udžbenici u školstvu 23% više, naobrazba djece u alternativnim školama govorila je gospođa Kosor o tome 133% više. Hrvatski kvalifikacijski okvir potpuno nova stavka milijun i pol kuna, programi Hrvatske zaklade za znanost bili su nula, ove godine 10 milijuna. Izdavanje domaćih i znanstvenih časopisa 116%, redovna djelatnost znanstveno-stručnih udruga to sam već rekao, državne nagrade za vrhunska sportska dostignuća 300% povećanje. Hrvatski sveučilišni sportski savez 264%, prevencija nasilja sportom u školama 214%, obuka neplivača u školama 166%. Mogao bih i dalje nabrajati. Dakle draga moja gospodo ako je netko osigurao novce za unapređenje djelatnosti obrazovanja, znanosti i sporta onda je to ovo ministarstvo.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HDSSB-a uvaženi zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo prije samog izlaganja možda je malo neuobičajeno, ali evo želim se svima zahvaliti koji su meni i mojoj obitelji izrazili sućut povodom smrti brata i hvala vam lijepo. Klub HDSSB-a pitanje, kako je to nazvano u dnevnom redu, pitanje pokretanja pitanja povjerenja ministru znanosti, obrazovanja i sporta Željku Jovanoviću jer za razliku od svih dosadašnjih klubova, a imajući u vidu ovih više od 100 dana nove Hrvatske vlade na čijem je čelu predsjednik Vlade Zoran Milanović treba ovdje s ove govornice jasno i glasno reći da to ne treba biti pitanje izglasavanja nepovjerenja ministru Jovanoviću nego izglasavanje nepovjerenja čitavoj Vladi. Jer pitanje nepovjerenja nije obična točka dnevnog reda i po meni, a i po klubu HDSSB-a stvarni ključni razlozi za izglasavanje ovog nepovjerenja nisu sasvim sigurno medijski dobro popraćeni slikoviti govori ministra kao što je to bio pogledaj se u ogledalo pa se pljuni ili da je Sabor kokošinjac pa to je izjavio i naš poznati glumac Zlatko Vitez prije nekoliko godina pa se oko toga nije dizala tolika prašina. Po meni u svakom slučaju jedan takav govor, a slažem se da treba stanje u hrvatskom sportu raščistiti ali to ipak nije stvar ministra, to je stvar zakona, zakona koji treba usvojiti Hrvatski sabor, a ne ministra koji će navuć boksačke rukavice i ići se tući sa Mamićem ili sa Markovićem. A činjenica je da u hrvatskom nogometu ali i u sportu postoji niz problema. Međutim dakle imajući u vidu da je ministar Jovanović član hrvatske Vlade a stvarni razlog i stvarni temelj izglasavanja nepovjerenja ovoj Vladi jer prošlo je više od tih 100 dana, je program ove hrvatske Vlade ne ovaj napisani koji je usvojio Hrvatski sabor većina u Hrvatskom saboru i u njem doista ima lijepih, divnih stvari za one koji znaju čitati, nego ovaj stvarni koji je na djelu. Dakle, ovaj program nekad se popularno nazivao Plan 21. Od tog Plana 21. je ostalo samo mrtvo slovo na papiru. I ovaj napisani i usvojeni program Vlade RH je prevara hrvatskih birača, prevara hrvatskih zastupnika bez obzira da li su glasali za ovaj program ili nisu, je ovaj program 21 program Vlade RH vrlo brzo je postao plan 25. I to su osnovni razlozi za izglasavanje nepovjerenja. Pitanje vjeronauka, klub HDSSB-a se zalaže za ostanak vjeronauka u školama jer treba razlikovati školski vjeronauk od katehetskog. Školski vjeronauk za kojeg u ovom trenutku nema alternative jer on ne postoji niti u nacionalnom programu ne postoji alternativa u nacionalnom programu, a isto tako taj školski vjeronauk je temelj ugovora međudržavnog ugovora RH sa Sv. Stolicom. Ali vratit ću se na ove osnovne razloge nepovjerenja, a to je prije svega program Vlade, proračun za 2012.godinu za kojeg je predsjednik Vlade izjavio da je državni proračun složen sustav sastavljen od stotina i tisuća sastavnica koje katkada prosječan ljudski um ne može shvatiti ili teško može shvatiti. Na svu sreću ima nas zastupnika koji i tako složene sastavnice i zadaćnice koje su proizišle iz one prevare plana 21 koji može itekako dobro shvatiti i pročitati taj proračun koji je prije svega nerazvojni nije socijalno osjetljiv i koji ponovno dovodi u pitanje opstanak određenih regija, regija u RH. Jučer smo bili na polaganju vijenaca za 12 hrvatskih redarstvenika u Borovom Naselju i odgovorno tvrdim da nitko od onih tko se borio i dao svoj život za Hrvatsku nije zamišljao Hrvatsku kao što je to bila od osnutka osamostaljenja pa sve do danas, nije je zamišljao tako ni do 1999. Nije ju zamišljao ni od 2000. do 2003., ni od 2003. pa do 2012. ali i ovakvu Hrvatsku kao što je danas sasvim sigurno za nju se nitko nije borio i nije ju nitko zamišljao kao zemlju u kojoj svakodnevno imamo nova zaduženja kako države tako i građana da bi uopće mogli preživjeti od 1. do 1., da imamo stalna poskupljenja, najave poskupljenja goriva, struje, plina, naknade koje su prešućene, koje su vjerujem i protuustavne. Zato argument nema ni ova bivša vlada, ni kapetana s malo vitra i još uvijek predsjednice HZD-a, gospođe Kosor jer je upravo ta vlada uvela te namete i te naknade za vodu, za odvodnju, tako da i građanima treba biti jasno da se u Hrvatskoj ništa drastično nije promijenilo. A na kraju ću doći do toga grafita koji je evo po Slavoniji osvanjuje svakodnevno na sve više i više mjesta. To je svakako jedan od uzorka i stalni rast nezaposlenih, bez obzira što će nekoliko tisuća se skinuti kroz program javnih radova, kroz program volontiranja za 1600 kuna gdje će većina poduzetnika to prihvatiti, većina jedinica lokalne samouprave samo je pitanje gdje će smjestiti toliko mladih, obrazovanih i stručnih ljudi za koji godinu dana će dobiti naknadu od 1600 kn i mogućnost polaganja državnog ispita. Ali ja kažem što se tiče te mjere bolje išta nego ništa jer će se ipak barem za 6 mjeseci ili godinu dana smanjiti fiktivno broj nezaposlenih, a zatim izlaskom novih ljudi iz škola, izlaskom doći do ponovnog povećanja. To je ogroman pad standarda, mogao bih pričati gledam na vrijeme. Tu su svakako i umirovljenici kojima se ova 130 nekoliko dana nije popravila ništa situacija. Znam da su određeni problemi naslijeđeni, svjesni smo toga, ali svjesni smo i toga da nizom odluka od socijalne države, od onoga što je zapisano u Ustavu da svatko ima pravo na rad i naknadu dostojnu svoga rada nema ništa. I to treba otvoreno reći, reći hrvatskim građanima, da ova Vlada nije krenula putem socijalne osjetljivosti, putem socijalne demokracije, nego je krenula putem neoliberalizma, putem jednostavne rečenice da velike ribe jedu male. Na kraju će se vidjeti tko će koga progutati jer nisu ni građani Hrvatske ni hrvatski birači veslo sisali. Tu su svakodnevni savjeti za preživljavanje, tu je i nova podjela Hrvatske. Svjedoci smo da je otvorena jedna politička priča koja nema utemeljenja niti u Ustavu niti u pozitivnim propisima, to je priča o Bleiburgu, priča o križnom putu. Tu je priča o poznatim Komadininim zakonima, tu je priča o zapošljavanju podobnih bez natječaja, a obzirom da smo dobili i savjete da što manje pričamo na mobitel ja i kum se danas dopisujemo, obzirom da je to jeftinije, pa ću vam pismom se obratiti da li se upisao u SDP i na taj način omogućio da dođe do toliko željenog radnog mjesta. To je potpuna centralizacija Hrvatske, daljnje siromašenje jedinica lokalne samouprave, sve zahvaljujući mini poreznim reformama, zakonima, djelomičnim zakonima, djelomičnim rješenjima koje ova hrvatska Vlada ad hoc dovodi pred Sabor i na taj način onemogućava stvarni razvoj Hrvatske i stvarno pokretanje Hrvatske. Riba smrdi od glave, ali se pokreće perajama, ne glavom nego perajama i potrebno je pokrenuti Hrvatsku iz temelja, ne Hrvatsku ovdje na Markovom trgu, ne Hrvatsku u Banskim dvorima. Jer ako budemo čekali da se tako Hrvatska sa ovakvim zakonima pokrene nećemo ju nikad pokrenuti, a to smo svjedoci svih ovih godina jer se nalazimo u takvoj situaciji da je u Hrvatskoj normalan život, život dostojan čovjeka i život normalan čovjeku nemoguć, osim normalno nama koji evo krvarimo u hrvatskoj Vladi, ministarstvima, agencijama, zarudama, istraživanja i gubljenja vremena i u Hrvatskom saboru. Zapostavljena je Slavonija i Baranja, da ne spominjem poljoprivredu i onih milijardu i pol manje kuna u državnom proračunu od kojih je sasvim sigurno milijardu kuna trebalo doći u Slavoniju i Baranju. Da ne spominjem i to da danas smo čuli slučaj "Jadrankamena", ali da ne spomenem i one prosvjednike koji su prosvjedovali radi poticaja, radi cijene litre mlijeka i kojima je upravo počelo i suđenje je su zaboravili da se s rogatim ne valja bosti i da na sudove ne idu u svoje lokalne sredine nego moraju dolaziti u Zagreb jer su remetili javni red i mir, jer su onemogućili metropoli Hrvatske da zaobiđe kilometar oko glavne slavonske avenije i na taj način dođu do centra Hrvatske što je nedopustivo. Tu su projekti koji se svakodnevno zaustavljaju. Jedan od najvažnijih je svakako i najnoviji projekt koji se zaustavlja, nastavak gradnje koridora 5C, izgradnja mosta preko rijeke Drave i čini mi se kao da je na djelu plan ili strategija namjernog uništavanja Slavonije i Baranje samo zbog toga što se nekom ne sviđa pjesma "Inati se Slavonijo". Ta pjesma nije pjesma inata, prkosa, da bi se nekom prkosilo, pjevala se i za vrijeme Domovinskog rata, da je nismo pjevali vjerojatno danas nitko ovdje ne bi ni sjedio zahvaljujući i Slavoniji, ali isto tako i svim dijelovima Hrvatske koji su za vrijeme Domovinskog rata popratili. Za taj most kod rijeke Drave podignut je i namjenski kredit od Njemačke razvojne banke, znači novci su ulupani u nešto drugo. Da li je to napravila ova Vlada ili je to već sada ova Vlada napravila treba u svakom slučaju istražiti. Na tom mostu je trebalo radit 2000 radnika, biti zaposlena građevinska operativa, da ne spominjem da su mnoge tvrtke investirale u opremi, a vrijednost toga je milijardu kuna, daleko manje nego što će to biti tunel ispod Bosne, da ne spominjem sad Pelješki most, a postoje i druga rješenja kojom se može povezati jug Hrvatske sa ostalom Hrvatskom. Istovremeno umjesto tog mosta dobit ćemo 10, 15 ili 20% veće cestarine i da dalje nabrajam toliko i toliko razloga, visinu prosječne plaće, visinu prosječne mirovine. Sav onaj Plan 21 koji je obećan na izborima jer da ste draga gospodo posebno iz SDP jer vi ste stožer Kukuriku koalicije obećavali…
Vrijeme kolega.
Zahvaljujem. Obećavali da ćete povećavat struju, plin, PDV, ne znam koja bi budala glasala za vas. Za Slavoniju i Baranju moram na kraju reći…
Kolega Vinkoviću, samo sekundu.
HDZ jednako SDP. Zahvaljujem.
Dobro. Hvala lijepa.
I zbog toga tražimo ostavku čitave Vlade.
To možete u posebnom zahtjevu napisat pa zatražiti. Imate još 10 minuta za prijavu za pojedinačnu raspravu, da ne biste morali prekoračivati vrijeme. Ali član vašeg kluba uvaženi Boro Grubišić smatra da ste rekli nešto potpuno netočno pa da čujemo što je to.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Nije to čak nego to je suglasnost sa gospodinom Vinkovićem. U njegovoj sveobuhvatnoj raspravi čiji sadržaj u potpunosti potpisujem, osim jedne stvari kada je rekao da on minorizira, dakle umanjuje značaj odnosno marginalizira izjavu tipa neka se Marković, Srebrić, Mamić pogledaju u ogledalo i pljunu. Ja se s tim ne slažem, ispravljam ga, mislim da je to vrlo značajna odgojna komponenta ministra Jovanovića.
Imamo vremena do stanke čuti još jednu raspravu u ime kluba. Bit će to klub zastupnika HNS-a i uvaženi kolega Goran Beus Richemergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Rasprava o odnosu zakonodavne i izvršne vlasti, o odgovornosti izvršne vlasti i onih koji je čine prema Hrvatskom saboru mora biti uvijek dobrodošla u ovome domu. Valja iznova uvijek podsjećati ne samo na apostulate upisane u Ustavu Republike Hrvatske nego i na višestoljetnoj tradiciji parlamentarne demokracije koja nalaže apsolutno poštivanje volje zakonodavnog tijela i kad je posrijedi izvršna vlast na čelu s Vladom. I svaki ministar, svaki njegov zamjenik, svaki njegov pomoćnik i sam predsjednik Vlade prema Saboru se moraju uvijek odnositi s dignitetom i zato nikada nije loše o tome razgovarati. Ali što smo mi to doživjeli? Da nas proračunskoj politici, moralu, pristojnome ponašanju, uljuđenome govorenju da nas podučava HDZ. HDZ je stranka koja je sebe delegitimirala kada se govori o tome kako raspravljati o odnosu zakonodavne i izvršne vlasti i odgovornosti ministara. Ne jednom. Podsjetit ću da je Hrvatski sabor čini mi se 2008. godine donio zaključak po kojemu je predsjednik Vlade Republike Hrvatske obvezan jednom godišnje izvijestiti Hrvatski sabor o stanju države i nacije. A što smo mi doživjeli od Vlade gospođe Jadranke Kosor? Mi smo doživjeli da se brutalno narugala Hrvatskom saboru poslavši pismo u kojemu kaže da se taj zaključak mogao odnositi samo i isključivo na Vladu Ive Sanadera, a da se ne odnosi na njenu Vladu. Eto toliko o vjerodostojnosti gospođe Kosor i HDZ-a koji je dominirao u toj Vladi kad se govori o tome kako Vlada treba odgovarati Hrvatskome saboru. Idemo i korak dalje. Poziva nas se na govor ljubavi, tolerancije, proziva se ministra Jovanovića zbog njegovih izjava koje vjerujem jednom dijelu javnosti jesu možda i iritantne. Možda su bile u jednome času i egzaltirane. Ali tko nas uči govoru ljubavi. Je li to ona stranka koja nas je prozivala stokom sitnoga zuba? Ne moramo ići daleko. Najbliži suradnici gospođe Jadranke Kosor neki od njih sjede i u ovom Saboru u prošlome su mandatu zastupnike nazivali budalama, pijancima, komunjarama, udbašima, poručivali im da se drže štange i sada gospođa Kosor nama želi ukazati na neprihvatljiv govor u Hrvatskome saboru i u hrvatskoj Vladi. Ne samo da nije tada reagirala, nego ni jedna od kolegica i kolega koji su ovdje u ovaj Sabor uveli diskus peškarije, a tko ne zna šta je to nek' pita upravo gospodina Baranovića i ostale zastupnike iz Dalmacije, ni jedna i ni jedan nikada nije dobio nikakvu stegovnu mjeru u Hrvatskome saboru. Štoviše članovi Vlade su se grohotom smijali i naslađivali, članovi Vlade gospođe Jadranke Kosor u ovim klupama su jeli, žvakali, pili, izuvali cipele i ponašali se krajnje neprimjereno. To je Vlada kakav bi trebao biti valjda model ponašanja i valjda bi tako trebali izgledati ministri i u današnjoj Vladi, pa vjerojatno i gospodin Jovanović. Da li vi doista smatrate da smo mi tako kratkoga sjećanja i da ljudi koji ovo slušaju i koji će ovo čuti su zaboravili kako ste i što ste uveli kao praksu u Hrvatski sabor i hrvatsku politiku. Zahtjev za odgovornost ministra Jovanovića sastavljen je na kakve dvije i pol kartice. Spočitava mu se da je na jednom stranačkom skupu u odgovoru novinarima Sabor kontekstualizirao sa riječju kokošinjac. Zar vi doista smatrate da smo zaboravili da je Sabor kokošinjcem nazvao HDZ-ov ministar kulture. I pitam vas što ste od tada do danas kao stranka koja je vladala Hrvatskom, koja je dominirala Hrvatskim saborom vodila hrvatske Vlade učinili da vratite dostojanstvo Hrvatskome saboru, da pobijete sve one elemente takve izjave i moguće vjerodostojnosti u toj izjavi jer s njom se htjeli mi to priznati ili ne, koliko god nam zbog toga teško bilo ili ne mnogi ljudi slažu. Zato jer gledaju i slušaju što zastupnice i zastupnici ovdje govore i mjere njihovu vjerodostojnost i mjere kako se ponašaju i kad su na vlasti i kad su u opoziciji. I isto tako vrlo pomno prate kojim aršinima mjere svoje, a kojima tuđe. Jednako tako spočitava se ministru nešto što nitko vidio nije. Navodni dokument u kojemu je provedena segregacija, odnosno diskriminacija osoba po osnovi invaliditeta. Točno je, postoji jedna rasprava koja je inicirana povodom novih zakonskih rješenja oko naknada olimpijcima. Ali jednako tako kao što postoji ta tvrdnja postoji i ona druga tvrdnja, a to je zašto ikome dozvoliti da ide u mirovinu po povlaštenim uvjetima bez obzira na rezultate i o tome se ima i ovdje raspravljati jer ovaj Dom je upravo povlaštene mirovine ukinuo sam sebi. Ali kad smo kod diskriminacije moram vas podsjetiti gospođo Kosor da je stranka na vlasti u gotovo 20 godina vaša dovela do toga ne samo da se diskriminiraju osobe s invaliditetom, nego da se osobe s invaliditetom diskriminiraju obzirom na način stjecanja invaliditeta. Da li vi znadete gospođo Kosor kolika je razlika u naknadama za invaliditet osobi koja je izgubila nogu na radnome mjestu, u ratu kao civil, u ratu kao vojnik, u miru kao civil. Da li znadete kolike su te razlike? Znadete li kako se ti ljudi osjećaju jer ste im godinama obećavali da ćete te nepravde ispraviti, a to niste nikada učinili. I vi danas govorite o tome da se radi o jednoj diskriminaciji na temelju nečega što ni vi niste vidjeli, nego tek ste čuli, a ministar je malo prije rekao koji je njegov stav oko toga. Pitate se kakve to poruke šalje ministar i ova Vlada mladima, studentima. Ja vas pitam gospođo Kosor i vas kolege iz HDZ-a kakve ste vi poruke slali svih ovih godina dok ste bili na vlasti? Kakvu ste poruku poslali time što ste iz državnoga proračuna, iz javnih proračuna izvlačili sredstva i preko FIMI medija jer nije jedna ima ih više taj novac transferirali za potrebe vlastite stranke, vlastite promidžbe, vlastitih kampanja. Jesam li ja to izmislio ili su možda članovi HDZ-a u velikome broju na optuženičkim klupama pa i sama Hrvatska demokratska zajednica. Kakvu ste vi poruku poslali mladima, kakvom praksom? Jeste li im možda poručili bavite se politikom jer tamo postoji novac koji lako možete isisati i potrošiti za svoje privatne ili svoje stranačke potrebe? Možda je ta poruka malo pogubnija od one ministra Jovanovića. Promislite o tome. A drugo, što se tiče izjava gospodina Jovanovića ja bih vjerojatno drugačije razgovarao s gospodom Mamićem, Srebrićem i ostalima. To je pitanje ne samo stila nego i pitanje naprosto trenutka. Ali je činjenica o kojoj vi ne želite govoriti jer niste govorili godinama, a to je ono meritum, onaj meritum kakvo je stanje u hrvatskome športu, u kakvo ste stanje hrvatski šport doveli i kako je moguće da nekim sportovima vladaju mafijaške hobotnice, korupcija i premreženi interesi koji izbjegavaju plaćanje poreza. Sjećate se koliko nam je puta ovdje ministar Šuker na pitanje da li je plaćen porez kod određenoga transfera rekao to je porezna tajna? Sve što se moglo u javnosti razgovarati na tu temu proglasili ste poreznom tajnom. To je vaša poruka. To je poruka koja je puno, puno malignija od onih koje vi danas ovdje kritizirate. Nemojte računati na to da su ljudi u samo 4 mjeseca zaboravili što je praksa i što je baština vladavine HDZ-a Hrvatskom u 20 godina. Vi ste doveli Hrvatsku do toga da niti ministar obrazovanja, niti nijedan ministar više praktički ne može donijeti nijednu odluku, a da se ona u većem dijelu javnosti ne smatra teškom, tvrdom, odlukom odricanja. Vi govorite o proračunskoj stabilnosti, o smanjivanju sredstava za znanost, obrazovanje. Pa kako je moguće da treba smanjiti proračun? Kako je moguće da treba smanjiti proračunski deficit? Pa samo tako što ste takvo stanje ostavili. Kad ste išli na izbore niste svojim biračima rekli da ste ostavili u Hrvatskim autocestama 27 milijardi duga, niste rekli koliko ste dugova ostavili u Ministarstvu poljoprivrede, niste rekli kakvu ste situaciju ostavili u drugim sektorima. Ne, niste rekli. Prema tome zadnji ste u redu koji imaju pravo govoriti čelnicima kukuriku koalicije što piše u Planu 21. Plan 21 ima rok trajanja od 4 godine, a vaš je istekao. Klub HNS-a neće dozvoliti da se bilo koji član ove Vlade ovoga časa na ovako prizeman, licemjeran i jeftin način difamira nego će tu odgovornost vladajuća većina pojačati na način da još bolje, još više radi i da pritišće svoju Vladu da radi brže, odlučnije i da donosi i teške odluke, ali da odlučuje a ne da glumi politiku kao što ste to radili vi. Hvala lijepa.
Čitav niz ispravaka netočnih navoda i dvije povrede Poslovnika. Prvo uvaženi zastupnik Vladimir Šeks, potpredsjednik Doma.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je Poslovnik, članak 209. stavak 1. u vezi članka 214. stavak 1.a i c. Naime gospodin zastupnik Richembergh u svom govoru nije se držao teme o kojoj se raspravlja, a drugo je omalovažavao i vrijeđao zastupnike. Potpuno je promašio temu, ovdje nije riječ o odgovornosti bivše Vlade i bivše predsjednice Vlade i ministara, ovdje je riječ o pokretanju odgovornosti ministra u Vladi gospodina Željka Jovanovića. Vi ste cijelo vaše izlaganje fokusirali na odgovornost bivše Vlade. Potpuno ste promašili temu. Drugo, na krajnje uvredljivi način ste se u svojoj raspravi odnosili prema brojnom Klubu zastupnika HDZ-a, ministrima bivše Vlade, predsjednici Vlade. To je bio jedan krajnje uvredljivi diskurs kojim ste vi cijelu svoju raspravu obilježili i zapečatili.
Ne znam jesam li dužan davati objašnjenje ili ne? Dakle, procjenjujem da gospodin Richembergh nije povrijedio ni članak 114. ni članak 109. Dakle nije govorio na uvredljiv način, govorio je oštro, govorio je svoje stavove, stavove svoga kluba i doveo u pitanje vjerodostojnost predlagatelja ove točke što mislim da je dopustivo.
Jel' mogu ja?
Nema rasprave, pa to znate.
Ima, ima, izraziti neslaganje sa vašim objašnjenjem.
Nema toga po našem Poslovniku.
Kako nema? Pa pogledajte 209., ako zastupnik nije zadovoljan danim objašnjenjem može zatražiti da o tome dostavi mišljenje mjerodavni odbor.
Tako je. Da.
Pa o tome ja želim reći.
Pa možete tražiti, u pisanom obliku možete tražiti od Odbora za Ustav
Ne, ne, ali kada ja govorim o povredi Poslovnika kao zastupnik kad govori o povredi Poslovnika kada predsjedatelj izrazi svoje očitovanje da Poslovnik nije povrijeđen onda zastupnik može dati obrazloženje zašto nije zadovoljan sa objašnjenjem predsjedatelja.
Evo ja ću vam dati riječ.
Pa normalno da ćete mi dati riječ.
Izvolite.
Ovaj Poslovnik je kolega Staziću vama dostupan pa ja vam neću docirati jel'. Vi ste sada izrazili svoje stajalište o tome da nije povrijeđen Poslovnik i ja u skladu s Poslovnikom tražim da o tome da svoje mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav jer držim da je Poslovnik povrijeđen i ne slažem se sa vašim objašnjenjem da Poslovnik nije povrijeđen. Hvala vam dobrohotno što ste mi dali riječ.
Molim. Znači vi tražite od Odbora za Ustav?
Da, da.
Vi ste i predsjednik toga odbora jel? A ne niste, zamjenik predsjednika. Dobro, pa ćemo vidjeti što će odbor reći na ovo vaše traženje. Imamo drugi ispravak odnosno povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Jadranka Kosor potpredsjednica.
Gospodine potpredsjedniče. Pozivam se na članak među ostalim 213. Poslovnika. Mislim da ste trebali zastupniku koji je govorio u ime kluba HNS-a izreći opomenu. Dapače, malo prije ste mislim da je krajnje nekompetentno vodite ovu sjednicu i krajnje ponižavajuće prema HDZ-u. Naime, malo prije ste mene opomenuli da ne mogu postavljati pitanja kolegama zastupnicima, a njemu ste dopustiti da postavi desetak pitanja osobno meni i da insinuira oko FIMI Medije i da insinuira i pritišće na pravosudni sustav. Meni ste rekli da ja ne mogu postavljati pitanja zastupnicima, ali njemu naravno zato što je dio vaše Kukuriku koalicije dopuštate blagonaklono samo daj pitaj, ponižavaj je, vrijeđaj je. To je apsolutno neprihvatljivo gospodine potpredsjedniče. Prosvjedujem i također ću tražiti očitovanje Odbora za Ustav o načinu na koji vi vodite sjednicu jer po tome ispada da smo mi zaista ovdje suvišni, jer ćete i dalje dopuštati da nas se vrijeđa, ponižava i omalovažava. A to vam nećemo dopustiti.
Pa nije zastupnik Beus Richembergh vama postavio pitanje. On je iznosio stavove svoga kluba. Idemo ispravke. Prvo uvažena zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo ga u maniri pravobranitelja Jovanovića zastupnik Beus govori krajnje uvredljivo i navodi niz netočnih navoda i to tako bahato da ga se ne bi ni Čačić postidio ali zato vas valjda još niste dovoljno niste ušli u uže čelništvo svoje stranke. Pa onda kažete i govorite ovdje kakvu smo mi to praksu uveli u Hrvatski sabor gospodine pravobranitelju ministra Jovanovića u krivu ste. Ovdje je bila tolerancija, a vaša praksa upravo ono što vas najviše boli je nekompetencija vaša praksa je da mladi idu kod vas po partijske knjižice ne bi li dobio kakav takav posao. A vaš bahat govor govori o vama i o vašim kompetencijama a o tome možda neki drugi put.
Evo, nijedan jedini navod vi niste ispravili, nijedan jedini. Možda će u tome uspjeti potpredsjednik Doma Vladimir Šeks koji se javio za ispravak netočnog navoda. Javili ste se za ispravak netočnog navoda. …
Hvala lijepa. … navod zastupnika Richembergha da se HDZ nije očitovala kada je bivši ministar kulture Vitez izrekao jednu prispodobu sa, da, da, on je tu citirao ali da vas podsjetim citirao je jednu Matoševu izjavu sa Sabora Trojednice u Požunu a i tada radi te neprimjerne usporedbe i povezivanja sa Hrvatskim saborom sa kokošinjcem, ministar kulture je dobio vrlo žestoku jezikovu juhu, ministar kulture se morao javno ispričati, morao se javno uzgraditi. Ja sam ga na to u ime Kluba zastupnika HDZ-a tada 90 i ne znam koje godine itekako sa ove govornice Županijskog doma prozivao i tu se je posipao pepelom išao u …, ispričao se da je to eto tako pjesnički se izrazio, imao je tako osebujni stil kao što ga ima ministar Jovanović doista impresivno osebujni stil.
Idući ispravak uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina Richembergha kako HDZ mjeri dvostrukim aršinom da traži od ministra Jovanovića odgovornost koju nije tražio od svoji ministara. Nije točno. Mi u HDZ-u tražimo vrlo jasan odgovor, da li je gospodin ministar Jovanović sukladno Zakonu o fiskalnoj odgovornosti potpisao izjavu o fiskalnoj odgovornosti? Da li je u njoj naveo da je osigurao sredstva za normalno funkcioniranje vrlo velikog sustava kojim upravlja? Da li je tu izjavu dostavio ministru financija? Da li je ministar financija na tu izjavu poslao odgovor i jamči da je izjava kojom ministar Jovanović potvrđuje da je osigurao sredstva za normalno funkcioniranje Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta da je dovoljno sredstava za normalno funkcioniranje sustava? Ako to nije točno i ako tijekom godine u ovom Domu utvrdimo temeljem Zakona o fiskalnoj odgovornosti da je potrebno vršiti rebalans proračuna i značajna sredstva povećavati [[Upadica: Vrijeme.]] U Ministarstvu znanosti, tada prema Zakonu o fiskalnoj odgovornosti gospodine potpredsjedniče ministar mora podnijeti sam ostavku bez našeg traženja odgovornosti [[Upadica: Vrijeme.]] Prema tome, to je to i molio bih gospodina ministra da nam dostavi preslik svoje izjave i odgovor ministra financija.
Idući ispravak uvaženi zastupnik Ante Kulušić.
Gospodine potpredsjedniče. Ispravljam isti navod kao i kolega Šeks vezano za ministra Viteza. Nije istina da nije opomenut. Međutim, osvrnuo bih se sa nekoliko rečenica na način vezan za kljucanje u ogledalo Mamića, Markovića način na koji je kolega o tome govorio. Dragi kolega, hrvatski nogomet je proslavio Hrvatsku državu u zadnjih 14 godina. Danas je hrvatska reprezentacija 8.na svijetu, a već 14 godina među 10 reprezentacija na svijetu. I hrvatski nogomet ponavljam ponovno proslavio Hrvatsku državu kao nitko, a ne znam sa čim ćete vi proslaviti. Hvala.
I posljednji ispravak netočnog navoda zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Naime netočan je navod kolege Richembergha gdje je ustvrdio da ministar Jovanović može se retorikom koju je upotrijebio obraćati predstavnicima ili dužnosnicima Hrvatskog nogometnog saveza. To je apsolutno netočno. Rekli ste da on to može tako, da treba možda i gore. To ste u svom izlaganju pokušali insinuirati. Zapravo, takvom retorikom ja bih vas pozvao da i vi uzmete ogledalo zajedno s njime, pogledate se i onda učinite ono što je on preporučio tim dužnosnicima. Nadam se da i dvojbe oko toga da postoje dvostruki aršini za mjerila invalida rada sa invalidima Domovinskog rata apsolutno ne mogu stajati ni invalidnosti koje ste spomenuli, ne mogu biti jednake jer posebni zakon koji govori o pravima hrvatskih branitelja i invalidnostima koje su stekli u obrani suvereniteta hrvatske domovine ne mogu biti jednaki sa invalidima rada. To budite uvjereni.
Vrijeme. Oprostite, imamo još jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, govoreći u ime vašeg kluba izrekli ste netočnu tvrdnju da su članovi HDZ-a na optuženičkoj klupi. Članovi HDZ-a nisu taoci ničije politike i ničijih kaznenih djela. Mi smo prvi, naša Vlada i gospođa Kosor, pokrenuli otvorenu borbu protiv korupcije i kriminala u Hrvatskoj. Upravo je ta dosljedna borba rezultirala završetkom pregovora, posebno poglavlja 23. I ova je Vlada uvela Republiku Hrvatsku u EU. Naša je predsjednica potpisala Sporazum o pristupu Hrvatske EU. Da je tako kako ste vi govorili ne bi naša zemlja bila 28. članica EU. Ja sam zaradio opomenu i dobio sam iz vaših klupa da zavežem. Mi smo kolege zastupnici i naš klub smatra da danas postoje razlozi da raspravljamo o ovome. Vi to možete uvažiti ili ne uvažiti, ali krajnje je nepristojno način na koji ste danas raspravljali o našem prijedlogu. … [[Upadica se ne razumije.]] Nećemo se gospođo rasplakat, plakat će Hrvatska zbog toga što su vas izabrali. Hvala lijepo.
Oglašavam sada stanku. Nastavit ćemo u 15 sati. Idući na redu je Klub zastupnika SDSS-a i uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru idemo na nastavak rasprave. Prvi za riječ u nastavku sjednice javio se poštovani zastupnik Nedžad Hodžić, Klub nacionalnih manjina. Izvolite poštovani zastupniče.
Mi smatramo da je prošlo jako malo vremena od formiranja Vlade, pa do današnjeg dana kada trebamo prosuđivati ili ne prosuđivati o djelu pojedinih ministara, ali i Vlade u cjelini. Dakle, Klub zastupnika nacionalnih manjina će podržati ministra Željka Jovanovića i poduprijeti njegov ostanak u Vladi Republike Hrvatske. Smatramo da je prerano za donošenje suda o tome da li ova Vlada pa i ministar Jovanović rade svoj posao dobro. Razlozi zbog kojih je zatraženo iskazivanje nepovjerenja ministru Jovanoviću uglavnom se svodi na način njegove verbalne komunikacije i izražavanja, a vrlo malo se u stvari govori niti se može govoriti o rezultatima jer je naprosto prošlo malo vremena od izglasavanja povjerenja ovoj Vladi. Sigurno je da bi svi mi, pa i ministar Jovanović vrlo često trebali izbrojati do 10 prije nego što nešto kažemo. Isto tako je činjenica da svi mi, a ja vjerujem i ministar Jovanović vrlo često požalimo nakon izrečenog. Ali isto tako činjenica da je stanje u hrvatskom društvu takvo da nemamo vremena ja bih rekao brojati niti do dva, nego je vrijeme da počnemo efikasno djelovati i to je prije svega zadatak ove Vlade i zadatak naravno i ministra Jovanovića kao resornog ministra. Mi smatramo da ćemo tek možda otprilike godinu dana svi skupa biti u prilici i da će proći dovoljno vremena da ocjenjujemo rad ove Vlade, a da je to do tad naprosto prerano govoriti jer problemi u društvu su takvi da će trebati sigurno dosta i vremena i ozbiljnog rada da se te stvari u društvu poprave. Također, u ovom trenutku nije važno ni tko je odgovoran za ovako loše stanje u društvu. Dakle, izvođenje zaključka ili svaljivanje krivice na bilo koga naprosto nije plodonosno. Bitno je da svi skupa, a Vlada koju smo izabrali prije svega povuče vrlo ozbiljne i odgovorne poteze. I stoga mi pozivamo sve vas da u ovu Vladu da kažem još vjerujemo, da joj ukažemo povjerenje i sačekamo i nadam se dočekamo dobre rezultate ove Vlade. Ukoliko ova Vlada napravi dobre rezultate to će biti rezultati dobri za kompletno hrvatsko društvo, a ako napravi loše neuspjeh će biti samo njihov. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći za riječ se javio klub SDSS i poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke neće podržati zahtjev za ostavkom ili zahtjev za odlaskom iz Vlade ministra Željka Jovanovića i to iz istog onog razloga koji je moj prethodnik kolega Hodžić rekao, a to je da je ministar Jovanović tek na početku svoga posla i da mi sasvim sigurno nemamo nikakvih dovoljnih objektivnih pretpostavki da sudimo da li je on u ovako kratkom vremenu zajedno sa svojim suradnicima u ministarstvu i zajedno sa ostalim članovima Vlade mogao ministarstvo voditi drugačije. Jer naprosto još uvijek nemamo potrebnih činjenica koji bi pokazivali o tome da je napravio štetu ministarstvu ili pak da nije napravio dovoljno za korist samoga ministarstva. Naprotiv, mogli bismo reći da je ministar Jovanović u ovako kratkom vremenu otvorio jako mnogo frontova na jako mnogo polja je htio značajne u nekim segmentima radikalne promjene i u tom smislu se on razlikuje od svojih prethodnika. I u tom smislu je preuzeo i za sebe i svoju Vladu određenu vrstu rizika i za svoje ministarstvo, ali on će sam naravno odlučiti o tome da li je to tako ili je naš dojam možda samo dojam ljudi koji su nešto oprezniji u tom pogledu, a to znači da na više različitih polja u vrlo osjetljivim područjima kao što je pitanje sporta, kao što je pitanje vjeronauka, kao što je pitanje pravopisa, kao što je pitanje niza drugih za Hrvatsku osjetljivih tema bilo iz simboličnih razloga, bilo iz ideoloških razloga, a bilo kad je u pitanju sport kao što ministar sam to najbolje zna iz vrlo jasnih interesnih razloga. I naravno ono što je najznačajnije i ono što je najbitnije jeste da se i ministar vrlo brzo i njegovo ministarstvo približilo onom setu zakona - Zakona o znanosti, Zakona o visokom školstvu i Zakona o sveučilištu koje su izazvale veliku buru pri kraju mandata prošle Vlade koje su dovele do toga da se akademska populacija, sveučilišna populacija prije svega studentska, ali isto tako i dobar dio nastavnika Sveučilišta posebno u Zagrebu, ali i u drugim sveučilištima počeo aktivno pozicionirati u odnosu prema znanstvenoj, sveučilišnoj, visoko obrazovnoj politici Vlade i to ne samo sa aspekta kako bih rekao dali ste nam dovoljno novaca ili niste nam dali dovoljno novaca. Dovoljno ste nas zaposlili ili nas niste dovoljno zaposlili. Imate dovoljno kvota ili nemate dovoljno kvota. Ovaj put je ta artikulacija išla u pravcu opće društvene i opće političke artikulacije, a to znači da se kroz nju kao što ministar je mogao vidjeti jer je bio jedan od aktera u raspravama koje su slijedile prošle godine, u završnoj godini mandata prošle Vlade, tako to može vidjeti i sada koje su povezane sa općenito konceptom društveno političkim i ulogom znanosti i visokog obrazovanja u društvu i ne predstavljaju samo uzak segment zahtjeva na kojeg smo navikli tokom narednih godina, a to je, u budžetu niste osigurali 6% nego samo 3% ili zašto ste dopustili da bude 5% manje nego ovaj put je riječ o jednom sustavnom promišljanju koncepta visokog obrazovanja i znanosti u RH koji je, po mom mišljenju a vjerujem da će se i ministar složiti s tim, Hrvatskoj dodao jednu novu energiju, novu misaonu kvalitetu i novi znanstveni angažman i ljudi koji su osvjedočeni sa svojim znanstvenim radovima, ali i oni koji su tek na početku akademske karijere i akademskoga obrazovanja. I ja vjerujem da će prava kušnja i pravi izazov za ministra zapravo biti to. Dakle, ovi segmenti koji se tiču zakona i ovi segmenti koji se tiču promišljanja, artikulacije društvene dugoročne političke kada je posrijedi znanost, kada je posrijedi visoko obrazovanje kada je posrijedi istraživanje kada je posrijedi sveučilište. U tom smislu naravno da će pitanje koje je već javno postavljeno kao što je pitanje toga da sveučilišni nastavnici moraju otići sa 65 godina u mirovinu kako bi ostavili prostora za mlađe otvoriti pitanje zato što dolazi s druge strane zahtjev da neki ne smiju otići prije 65 godina. Dakle, ako neki koji njihovi uvjeti rada i uvjeti života potroše već nakon 55 godine moraju raditi još 10 godina, a oni koji zahvaljujući prirodi svoga posla, zahvaljujući prirodi svoga zanimanja tek u toj dobi mogu i akumuliraju golemu količinu znanja, golemu količinu iskustva i često su zaštićeniji u zdravstvenim i drugim okolnostima moraju otići sa 65 godina onda će se sasvim sigurno morati pronaći jedan odgovor na takvo pitanje. Isto vrijedi i na pitanje oko toga kako i na koji način osiguravati napredovanje unutar akademske zajednice posebno sveučilišne i istraživačke zajednice, a to je naravno pitanje da li ćemo imati reizbor ili ćemo imati projektne izvještaje i u tim stvarima nema nikakve sumnje da će ministar naići na ozbiljne izazove kao što je on sasvim sigurno svjestan da će naići na ozbiljne izazove i u toj stvari će se trebati pokazati ne samo sva odlučnost da se provedu reforme nego i neophodna mudrost. I sad bih, ako mi dozvolite, se vratio na ono što je, djelomično se vratio jer ja unaprijed priznajem da nisam osposobljen za ovu vrstu rasprave ili barem dio ove rasprave koja se vodila prije pauze, a koja nalikuje na ono dakle prvih deset godina su predstavnici HDZ-a optuživali predstavnike SDP-a i druge koji predstavljaju lijevu stranu da oni zapravo nemaju što govoriti i predbacivati jer nisu bili dovoljno dobri Hrvati, bili su komunjare, dozvolili su da se dogodi ovo ili ono, a sada izgleda u narednih deset godina HDZ-ovi trebaju odgovarati za ono što je bilom tokom '90-ih za pljačke, za korupciju i slično. I ta vrsta retorike sasvim sigurno neće unaprijediti kvalitetu rasprave u ovom Saboru. Ona može biti uspješna, ona može biti zanimljiva, ona može biti i privlačna u nekim segmentima, ali ja mislim da kada je posrijedi pitanje znanosti i obrazovanja i pitanje položaja ministra i njegove budućnosti to nije tema na kojoj bi se takvu raspravu trebalo, po mojem mišljenju, voditi. Ali jednu stvari bi mi sasvim sigurno trebali imati, a to je jedna vrsta kulture političkog govora koja i onda kada se razgovara sa ljudima s kojima imamo osjećaj da gotovo nemamo ništa zajedničko za razgovarati ili sa onima s kojima gotovo da smatramo da nisu zavrijedili da s njima razgovaramo. A sigurno ima takvih ili barem po našim procjenama ima takvih na javnoj sceni, javnim ulogama i slično, ali zbog zaštite vlastite i vlastite institucije u ovom slučaju nas ovdje u Saboru mi zapravo se moramo suspregnuti od toga. I moramo promovirati jednu vrstu kulture govora koja će se temeljiti na dijalogu. Ja sam duboko uvjeren da će ministar Jovanović sa svojim ministarstvom upravo na kulturi dijaloga, kulturi razgovora koji će mu trebati u narednih nekoliko mjeseci oko tema koje sam spomenuo, oko zakona koje je odaslao u javnu raspravu a koje će sigurno još potrajati i doći ovdje u Sabor, sasvim sigurno uvidjeti da jedino efikasno sredstvo, jedini dobar način kojim može postići cilj jeste upravo to da afirmira preko svoga ministarstva, preko vlastitog angažmana kulturu dijaloga a njegova odlučnost da postigne određene stvari neće time biti ništa umanjena. Naprotiv, dobit će samo neku novu vrstu dimenzije, neku novu vrstu kvalitete i nečega što ovom društvu i ovoj zemlji sasvim sigurno više treba negoli politika konfrontacije, negoli politika koja će se temeljiti na tome da se natječemo tko će biti uspješniji u tome kako diskvalificirati ili kako verbalno nekoga dotući. Ta vrsta takmičenja u kojem ćemo gledati kako nekome verbalno doći glave je nešto čega bismo se po mojem mišljenju trebali kloniti. Dakle, ja sam uvijek za to da umjesto politike kako nekome verbalno doći glave ili reći mu u lice to što mu ide je zapravo uvjeriti one koji nas slušaju da je ono što mi govorimo iz vlastite glave uspješnije od onoga što dolazi od strane onih koji su naši oponenti. I to je jedino što bih ja u ime kluba SDSS-a i svoje osobno ime rekao ministru koji je krenuo entuzijastično, koji je u nekim segmentima krenuo i burno, ali kojem ćemo mi iz Kluba zastupnika SDSS-a dati podršku da ustraje u promjenama koje treba napraviti i istovremeno mu dati podršku da otvori prostor za dijalog u ovom društvu koje je prilično iscrpljeno od konfrontacija i da stvori prostor da njegovo ministarstvo bude ne samo ministarstvo promjena nego i ministarstvo mudrih odluka i mudroga postupanja. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani zastupniče i klubu SDSS-a. Time smo iscrpili listu klubova u hrvatskom Parlamentu prijavljenih za raspravu o ovoj temi. Pa predlažem da se poštovani ministar znanosti, obrazovanja i sporta prije prelaska na raspravu pojedinačnu u trajanju od 10 minuta obrati ponovno hrvatskom Parlamentu.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Evo dozvolite uvažene zastupnice i zastupnici nekoliko rečenica obzirom da su svi klubovi iznijeli svoje stavove na temu koja je danas na dnevnom redu. Najprije vezano za ovo o čemu je govorio gospodin uvaženi zastupnik PUpovac, a tiče se Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Reforme su neophodne, svi se slažu, a reformi se boje jedino loši znanstvenici. Nemali broj znanstvenika s kojima sam razgovarao ovih dana kaže da je neuspjeh što su ga prošle godine doživjeli prijedlozi Zakona o znanosti i visokom obrazovanju zapravo dobar indikator stanja u akademskoj zajednici. Unatoč činjenici da su svi imali bar neke primjedbe na prijedloge veliki dio vjeruje da je pravi razlog velike prašine koju su digli ti zakoni to što se mnogi boje da bi u sustavu koji bi snažnije promicao kompetitivnost i izvrsnost mogli izgubiti stečene privilegije, a upravo to mi želimo. Dakle, mi ovim zakonskim izmjenama koji su u javnoj raspravi i koji će tek nakon javne rasprave doći do sabornice želimo poticati izvrsnost i kompetitivnost jer je to jedini put da naša hrvatska znanost ostane dio europskog znanstvenog prostora. Očekivati da će većina loših znanstvenika dobrovoljno prihvatiti svjetske kriterija i pravila ponašanja poput međunarodnih recenzija npr. su nažalost priče za malu djecu, kako kaže jedan uvaženi hrvatski akademik. Vezano za ovo o čemu smo govorili do sada, ja moram reći da je cilj hrvatskog društva za našu Vladu i moje ministarstvo obrazovanje i znanost u fokusu gospodarskog i društvenog razvoja Hrvatske. U tome moj zadatak kao ministra je dati doprinos na način da se u središtu mog interesa, mog ministarstva, a zapravo svih nas, djeca, učenici, studenti i sportaši. Ne profesori, ne učitelji, ne nastavnici. Sve to postoji radi djece, radi učenika, radi studenata i sportaša kako bi mogli raditi svoj posao. Dakle, kako sam rekao i danas na drugačiji način, ministarski posao nije niti natjecanje za miss ili mistera simpatičnosti, nego odgovoran rad, rad koji nerijetko izaziva i sukobe jer kada izazivate promjene normalno je da neki reagiraju na te promjene bojeći se promjena tako da spočitavaju to što radite. Jednako tako tko radi taj i griješi. Griješiti je ljudski, svi smo mi ljudi. Ja mogu reći da u nekim svojim istupima budem možda presnažan u riječima. Ja se ispričavam i ovim putem ako sam bilo koga time povrijedio ali jednako tako opet moram reći da ću kada god prepoznam nerad, neodgovornost, korupciju, nezakonitost ostati jednak. Možda ću paziti da budem blaži u izričaju, ali nikada neću prešutjeti nerad, nezakonitost, neodgovornost, kriminal i korupciju. Dobio sam epitet da sam ministar nogometa na rubu znanosti, ja se zapravo na to čak ni ne ljutim. Međutim u nekoliko sljedećih svojih istupa ću vam dokazati da sam ja ministar znanosti, obrazovanja i sporta. Ako krenemo od predškolskog odgoja i obrazovanja u ova 4 mjeseca otvorili smo 8 novih privatnih dječjih vrtića, za 21 udrugu smo izdali suglasnost na ustroj predškolskih programa, te odobrili 92 suglasnosti na programu u dječjim vrtićima poput sportskih programa, ranog učenja stranih jezika, montessori programa, programa za djecu s teškoćama u razvoju, za darovitu djecu, eko programa, programa održivog razvoja, glazbenog, scenskog, likovnog programa. Nastavili smo sufinanciranje djece u programima javnih potreba sredstvima iz državnog proračuna za 2012. godinu za 17 tisuća 253 djece predškolske dobi u programima predškolske, pripadnike nacionalnih manjina, te djece s teškoćama i darovite djece. Izradili smo prvi nacrt Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi. Dakle, to je samo u dijelu vrtića. Ako govorimo o osnovnom obrazovanju upravo je katastrofalno da nam je ostalo 40 provedbenih akata koji nisu donijeti, dakle 40 provedbenih akata nije donijelo prošlo ministarstvo, a oni su trebali regulirati provedbu Zakona o osnovnom obrazovanju. Dakle, radimo na izmjenama i dopunama Pravilnika o postupku utvrđivanja psihofizičkog stanja djeteta, učenika, te sastavima stručnih povjerenstava. Pravilnika o postupku uočavanja, utvrđivanja darovitosti i uvjetima rada s darovitim učenicima što smatramo izuzetno značajnim. Ali jednako tako i Pravilnika o vrstama teškoćama i primjerenom programu školovanja te primjerenim oblicima pomoći učenicima u osnovnoj i srednjoj školi. Svi koji rade u osnovnim i srednjim školama gdje se nalaze učenici s poteškoćama u razvoju znaju koliko imaju problema pošto provedbeni akti još nisu donijeti. Utvrđeni su uvjeti za početak rada u 4 novoizgrađene i dograđene školske zgrade i školske sportske dvorane. Načinjena je kompletna analiza potreba zapošljavanja u sustavu osnovnoškolskog odgoja i obrazovanja i utvrđeno je da na temelju opravdanih zahtjeva treba odobriti 500 novih radnih mjesta. Dakle, to se znalo i prošle godine ali nije odobreno, nisu osigurana sredstva za tih 500 novih radnih mjesta od čega je čak 212 zahtjeva potrebno za zapošljavanje stručnih suradnika koji u osnovnoškolstvu kontinuirano nedostaju. Osigurali smo sredstva u državnom proračunu za financiranje troškova prijevoza, prehrane i didaktičke opreme za učenike s teškoćama u razvoju. Povećali smo sredstva osigurana u državnom proračunu u 2012. godini za čak 5 milijuna kuna više u odnosu na 2011. godinu. Odobrili smo nastavu u kući za 44 učenika sa motoričkim teškoćama ili učenika koji boluju od kroničnih bolesti. Donijeli smo odluku za imenovanje 4 osnovne škole vježbaonicama u kojima je 25 učitelja imenovano mentorima za potrebe fakulteta na kojima se školuju budući učitelji, odobrili smo provedbu 4 nova istraživanja u osnovnoškolskim ustanovama kako bi na temelju tih istraživanja mogli unaprijediti rad u osnovnim školama. Kada je riječ o gimnazijama u završnoj fazi je odobravanja izvođenja nastavnih planova i programa strukovnih gimnazija, naglašavam strukovnih gimnazija od školske godine 2012.-2013. čime ćemo u Hrvatskoj uvesti strukovno gimnazijsko školovanje i to Ekonomsku gimnaziju, Tehničku gimnaziju i Turističku gimnaziju. U Zadarskoj privatnoj gimnaziji, Gimnazijskom kolegiju Kraljica Jelena u Splitu od iduće godine odobrili smo izvođenje 2 eksperimentalna gimnazijska programa koje su predložile i izradile te škole. Puno radimo i na unapređenju umjetničkih škola. Odobrili smo izvođenje nastavnih planova i programa npr. u Glazbenoj školi u Makarskoj, Glazbenoj školi Josipa Runjanina u Vinkovcima i na taj način dali dodatnu podršku umjetničkom školovanju. Kada je riječ o strukovnim školama, to je jako bitno, 70% djece je u strukovnim školama. Od školske godine 2012.-2013. prvi put ćemo odobriti izvođenje dvojezične nastave u tri strukovne škole. Do sada se dvojezična nastava izvodila samo u gimnazijama i to ti eksperimentalni programi idu Varaždinskoj županiji, Strojarskoj i Prometnoj školi, Graditeljskoj, Prirodoslovnoj, Rudarskoj školi u Varaždinu i Gospodarskoj školi u Varaždinu. Sad ću vam pročitati. Upravo zbog tih škola odobrili smo izvođenje strukovnih kurikuluma, potpuno novih, u 24 strukovne škole u Hrvatskoj. Namjerno ću ih navesti radi priznanja tim školama. Ekonomska škola u Požegi, Tehnička škola u Požegi, Strojarska tehnička škola "Faust Vrančić" u Zagrebu, Obrtnička škola u Bjelovaru, Srednja tehnička škola Frana Bošnjakovića u Zagrebu, Obrtnička škola u Dubrovniku, Obrtnička škola u Sisku, Medicinska škola u Zadru, Srednja škola Bedekovčina, Industrijsko-obrtnička škola Nova Gradiška, Srednja škola Topusko, Srednja škola Đurđevac, Prosvjetno-kulturni centar Mađara u Osijeku, Industrijsko-obrtnička škola u Sisku, Srednja škola Izidora Kršnjavog u Našicama, Obrtnička škola u Koprivnici, Obrtnička škola u Osijeku, Srednja škola u Koprivnici, Obrtnička škola Antuna Horvata u Đakovu, Strojarsko-tehnička škola u Osijeku, Srednja škola Petra Šegedina u Korčuli, Gospodarska škola Guje, Prirodoslovna škola Karlovac, Srednja škola kneza Branimira Benkovca. To su škole koje svojim inovativnim programima poboljšavaju kvalitetu strukovnih škola u Hrvatskoj. Do 1. travnja 2012. godine u osnovnim i srednjim školama te učeničkim domovima odobrili smo 120 novih radnih mjesta na bazi punog radnog vremena. Inače od onih 500 mjesta koje sam već spominjao najviše traženih radnih mjesta je zapošljavanje pomoćnog i tehničkog osoblja. Dakle rekao sam 500 mjesta, 200 i nešto je za stručne suradnike, ostalo je pomoćno tehničko osoblje. Dakle, ako nekom napravite novu školu, novu sportsku dvoranu, školsku kuhinju, onda je logično da tu morate zaposliti i pomoćno osoblje da bi ta kuhinja mogla funkcionirati, da bi ta školska sportska dvorana također mogla funkcionirati. Radno mjesto stručnih suradnika i administrativnih radnika odobravaju se temeljem koeficijenta izvodljivosti propisanog u državnom pedagoškom standardu osnovnoškolskog odgoja i obrazovanja do 31. prosinca 2017. godine. Stoga je potrebno u skladu s mjerilima propisanim u navedenom standardu u svim školama osigurati propisani broj stručnih suradnika. I to je zadatak nas za naredni period. Sjećate se ovdje prvi zakon, prve izmjene zakona koje smo predložili, naše ministarstvo, ticalo se imenovanja ravnatelja i tada sam bio optužen da vjerojatno pokušavam opet na mala vrata uvesti nekakvu stranačku poslušnost, podobnost. Evo dakle kolegice i kolege zastupnici, zbog isteka mandata ravnateljima osnovnih i srednjih škola izdao sam 164 prethodne suglasnosti, od toga 150 ravnateljima osnovnih škola, 14 ravnateljima srednjih škola, a nisam izdao samo jednu suglasnost. Samo jednu suglasnost na temelju zapisnika školskog odbora gdje su se nametale određene nelogičnosti u izboru te osobe. Ono što je jako bitno to je cjeloživotno obrazovanje odraslih. U tijeku je izrada projektne dokumentacije za projekt implementacijske europske agende za obrazovanje odraslih 2012.-2014. za što smo namijenili 200 tisuća eura, od čega će nama EU odobriti 162 tisuće eura bespovratnih sredstava.
Poštovani ministre možete malo skratiti pa ćete dobiti riječ još jedanput.
Može. Cilj projekta je promoviranje obrazovanja odraslih, podizanje participacije u programima obrazovanja odraslih i stjecanje ključnih kompetencija u obrazovanju odraslih. I nastavili smo provedbu projekta za hrvatsku pismenost za što je osigurano 4,2 milijuna kuna, a u 2012. godini tisuću polaznika je već završilo ovaj veliki projekt koji treba podići razinu pismenosti u Hrvatskoj. Dakle to je samo jedan mali segment što smo radili u protekla četiri mjeseca.
Hvala lijepa poštovani ministre. Dobit ćete priliku još kad budete tražili. A slijedimo listu prijavljenih zastupnika za raspravu o ovom prijedlogu u trajanju od 10 minuta. Prva koja se prijavila je poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana potpredsjednice Vlade, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Bilo je dosta rasprava pa i onih koji se ne slažu s ovim prijedlogom, ali i koji su javno u ime kluba izjavili kako neće podržati donošenje ovakvog prijedloga i koji su govorili o radu gospodina ministra, što bi još trebalo napravit. Naravno da dobar savjet uvijek dobro dođe, ali ja bih htjela posebno napomenuti da u ovom vrlo kratkom vremenu i zato mi je žao što nemamo mi nekog drugog instituta da praktički kao sud možemo reći eto oslobađa se jer nema dokaza, upravo suprotno. U ovom kratkom vremenu od 3, 4 mjeseca ministar Jovanović i čitava Vlada pokazali su, dali su sve od sebe i napravili su sve što se može učiniti u toj situaciji, a kad čovjek napravi sve što može u toj situaciji onda je učinio sve. A tko nije tim zadovoljan, tko se tome ruga, tko kaže da nisu ostavljala dovoljna sredstva jer neće biti dovoljno sredstava. Mi znamo raditi puno bolje stvari i puno jeftinije, to su vam materijalni dokazi. Tri do četiri puta kilometar ceste je koštao manje od 2000. do 2003. godine, a vjerujem da će se takva politika i nastaviti u bilo kojem segmentu. Ovo je samo parametar cijene nego što ste to radili vi i zato vam se čine da su sredstva mala. Prema tome, u biti s ovim prijedlogom gospodo predlagatelji, a dobro je, nisu svi isti i mi, to je premijer Milanović otvoreno rekao i mnogi su od nas rekli, stvarno smo odgovorni građanima i nismo svi jednaki niti su stranke jednake niti su svi u strankama jednaki pa to i ovim prijedlogom pokazujete. I ne samo prijedlogom nego i načinom kako se odnosite i prema ovoj temi. Treba malo više objektivnosti. Pa nemojmo se praviti i zaista, dakle nakon svega ovoga pravite se, neki od vas, neću trpati sve u isti koš, nevini kao prvopričesnici. A zašto je odgovornost bila vladajuća. Ja neću govorit o nikakvoj kaznenoj odgovornosti, mi smo o tome govorili i znali smo što će se dogoditi ako postoji p od pravde u Hrvatskoj. Ali vlast se treba shvatiti, ako je netko odgovoran za nešto da je odgovoran za sve, a ne biti involviran u sve, a odgovoran nizašto. Ako ikada neki šef bilo čega stvara takvu strahovladu da mu se nitko ne usudi suprotstaviti onda se ne radi o autokratskom režimu, radi se o visoko korumpiranom režimu jer svi znaju posljedice toga. O tome je gospodo riječ i zato ste puno više, htjeli ste nešto reći o ministru Jovanoviću, a u biti ste sve rekli o sebi. Neće vas te ni žute ni crne palice obraniti od toga. Jer ja zaista ne smatram da su svi u tome učestvovali neki nisu ni znali, ali način na koji se nastupa praktički smatrate da je dovoljno jedna ili dvije, tri osobe koliko ih se nalazi pred sudom. Ovdje govorimo o puno važnijoj stvari i ja mislim da nam treba ubuduće biti stalo da se natječemo za naklonost birača, tko je odličan, tko je vrlo dobar, u tom smislu, a ne koji je ispod svih razina. Dakle model i zato bi nama trebala u Hrvatskom saboru model neke vlasti koja se više kao jednostavno jedan parametar što se u Hrvatskoj više ne smije dogoditi i koje eventualno zakone u pojedinim segmentima što se dogodilo kao zaista onaj stadij slučaj da vidimo što se to događa i da mi jednostavno to preveniramo. To bi bila jedna odgovornost. Jer vidite, što sada stavljate na teret, što se stavlja na teret ministru Jovanoviću. Eto da je umanjio proračun, da je predložio manji proračun. O tome sam već rekla. Ne samo što je već napravio do sada, čitava Vlada. Mislim da su to i zasluge i Vlade, jer ni jedan ministar ne može biti ni uspješan ukoliko se ne radio o zajedničkom vladinom djelovanju. Naravno da njegova, da pojedina odlučnost i način kako to radi pojedini ministar da su u onom inicijalnom, u jednom inputu itekako vrlo značajni. I Hrvatskoj je dosta ministara koji ne stvara buru na ovaj ili onaj način. On da nije rekao ni jednu od ovih riječi njegova djela, a i pojedinih ostalih ministara stvarat će buru i neslućene otpore. Pa to je normalno! To je nešto što je možda nas zateklo. Bili smo svjesni da nas nitko neće hvaliti za dobra djela, ali nismo bili toliko svjesni. Bili smo u tome poprilično naivni da će oni u čije se interese dira biti najoštriji. Ali uvijek se sjetim tom prigodom profesora kriminalistike koji je rekao, ali eto očito je to tek kasnije došlo do ušiju "lopovi su drski". Kad vi lopova uhvatiti neće se on početi ispričavati, nego će vas početi napadati. Ako nema ništa protiv vas sjetit će se bake, djeda koji nisu voljeli mačku ili tko zna što. Što se još ministru stavlja na teret? Da je doveo u zabludu hrvatsku javnost, a učinio je više i tu se spominje vjeronauk. Znate, ja sam išla 16 godina na vjeronauk. I molim vas, neće biti sreće za vjeronauk dok ne postane ponovo konfesijski, a on se izgleda više ne računa. I to su pitanja koja se također moraju otvoriti. Svima kojima je stalo do vjeronauka, a ne do manipulacije. Jer se postavilo pitanje svi smo bili i većina i oni koji ne vjeruju bili su za vjeronauk vjerujući da će on polučiti i rezultate. Međutim, nisu dobri rezultati, nisu dobri rezultati jer djeca ne idu više na vjeronauk u crkvu, a primarno je da vjeronauk bude u crkvi. Što se još stavlja ministru Željku Jovanoviću na teret? Da govori govorom mržnje i da potiče agresivnost. E da, tu smo. Onaj tko laže on što god kaže jer ta laž je sjajna, privlači i nitko ne sumnja u nju. Ali tko kaže istinu taj je prognat. Ne samo ministar. Sad je došlo i do ministra. Najobičniji čovjek, radnik u kojoj tvornici kad je upozoravao na određene nepravilnosti što mu se dogodilo? I dan danas je bez posla. I dok mi ne dovedemo te ljude koji su zbog istine bili protjerani, izgubili posao, stradale njihove obitelji mi nećemo uspjeti ni u moralnom, ni u materijalnom pogledu. Zato gospodo draga iz HDZ-a okanite se ćoravog posla, pročistite svoje redove i ne bavite se ni u stranci. Jer to također, nisu to više nikakva unutarnja pitanja. Tko god izlazi na javnu scenu ima se pravo govoriti i o stvarima o kojima se događa kod kuće jer to su sve javne stvari. Dakle, ono što ste radili Hrvatskoj državi, poznato je gdje je bila blagajna u crnoj vreći, računovodstvo je bilo zakopano u vrtu itd. dakle, obmane, prevare, podmetanja, krađa glasova na državnoj razini. Sada to vidimo te modele preslikavate kod … [[Govornica se ne razumije.]] okanite se kažem ćoravog posla. Pomognite koliko možete ili bar nemojte smetati dok Hrvatska vida rane koje ste joj zadali.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Imamo prijavljen jedan ispravak netočnog navoda i jednu repliku. Prvo ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Antičević-Marinović vi ste rekli da nisu dobri rezultati vjeronauka. Pa vi to, netočno je to. I prvo vi niste isto kvalificirani da to vrednujete. Vi na primjer vrednujete kolegice draga da je Vlada učinila sve, učinila velike napore i postigla značajne rezultate. Vidite ja se slažem s vama. Postigla je dakle rezultate da je povišen PDV. Cijene goriva su porasle. Cijena plina je porasla. Cijena električne energije je porasla. Broj nezaposlenih je porastao. Meni se to čini kao ona u medicini operacija uspjela, a bolesnik umro. Fala lijepo.
I vama fala poštovani zastupniče. Za repliku se prijavio poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Antičević-Marinović, ja sam digao repliku zbog dva razloga. Prije svega mi u klubu HDZ-a smatramo da je naš prijedlog objektivan, a vi ste u pojedinačnoj raspravi govorili pomalo po meni subjektivno. Mi članovi HDZ-a na vlasti smo u Hrvatskoj bili 17 godina, vi ste bili u jednom mandatu. U mandatima naših ministara bilo je puno pogrešaka zbog toga su nas birači na izborima kaznili. Mi smo se odrekli onih ljudi koji su se bavili kriminalom i korupcijom. Naša je Vlada i gospođa Kosor to učinila, pa makar smo zbog oštre borbe izgubili izbore i mi smo toga svjesni. Ali smo svjesni da mi nove i mlade generacije HDZ-a nećemo biti taoci prošlosti, kriminala, niti korupcije. Smatramo da je gospodin Jovanović dugogodišnji zastupnik u Hrvatskom saboru, doktor znanosti i ministar i da na probleme samo jedan dio u hrvatskom nogometu bez obzira koliko oni bili teški, ozbiljni i koje trebamo rješavati se ne može takvim rječnikom obraćati. Upravo te prozvane osobe za koje je ministar rekao da treba pljunuti u ogledalo se na stadionima kroz razno raznih navijačkih skupina nalaze na parolama da ih treba smijeniti, potjerati, strpati u zatvor i slično. Mi nismo štitili te osobe, nego smo pozvali ministra da taj rječnik za jednog doktora znanosti i ministra u hrvatskoj Vladi kojeg ste vi predložili i o kojemu smo mi raspravljali u Hrvatskome saboru prije svega nije primjeren. I u redu je što je ministar rekao da se ispričava ako je rekao nešto što nije trebao reći. A bilo bi pošteno ako smo mi kao stranka na to upozorili da je to napravili odmah, jer ministar Jovanović nije u fokusu HDZ-a da mi non stop govorimo o ministru Jovanoviću. Mi smo ovo mogli isto postaviti za PDV gospodinu Liniću, mogli smo postaviti gospodinu Čačiću. Ima još članova Vlade kojima se HDZ o njihovom radu mora očitovati. Mi smo najveća oporbena stranka i naša je dužnost da upozoravamo na ono što smatramo da nije dobro, a HDZ ima svoju budućnost u Hrvatskoj. Mi smo 17 godina gradili Hrvatsku i mi smo vlada HDZ-a koja je u najtežem trenutku za HDZ prvenstveno i zbog slučajeva zbog kojih smo mi izgubili izbore to nije zbog gospođe Kosor nego zbog onih ljudi koji su loše vodili HDZ. Mi smo kažnjeni na izborima. Mi ćemo se boriti za jači, novi, moderni HDZ.
Hvala lijepa. Idemo sa raspravom na sljedeću poštovanu zastupniku Ivanku Roksandić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažena potpredsjednice Vlade, ministrice i uvaženi ministre. Pa evo danas smo zaista slušali i s jedne i s druge strane različita razmišljanja zašto povjerenje i zašto uopće postaviti pitanje povjerenja ministru Jovanoviću. Pa u jednom od svojih uvodnih izlaganja ministar je rekao pobijedili smo jer smo ponudili bolji program. Bez obzira što ste u Planu 21 kukuriku koalicije zaklinjali se ministre za obrazovanje i znanost kao temelj razvoja društva već na prvom vidljivom koraku smanjili ste proračun. Kolegice Ingrid nema, ali ću joj reći, nije to nevažno smanjenje proračuna za obrazovanje i znanost. Nema planiranih sredstava po kolektivnom ugovoru i hoće li se, opetujem ono što sam i u jednom od ispravaka netočnih navoda rekla, hoće li se opet dogoditi 2003. da će ljudi u školama svoja prava morati tražiti na sudu? Ne bih to željela, zaista. Veseli me ono što ste sad rekli u svom izlaganju da ćete zaposliti svih ovih 500 novih radnih mjesta jer zaista 200-njak prije svega stručnih suradnika u školama nam je potreban. Samo ne znam odakle onda plaće za tih novih 500 radnih mjesta kojih uvažavam snimili ste situaciju zaista nedostaje u školama ako nam neće biti dosta novaca ni za ono što sada imamo. Svjesni smo mi gospodarske situacije ne samo u Hrvatskoj nego i šire. Svjesni smo i toga da trebamo i štedjeti, ali ako se zalažemo, a neprestano se u ovoj sabornici zalažemo i dok ste bili oporba i vi i vaša zamjenica da je obrazovanje i znanost i ključ razvoja, da su učitelji i nastavnici podcijenjeni, da ulaganje u obrazovanje nije trošak, da kvalitetno obrazovanje košta onda me zaista čudi u mišljenju Vlade koja nam je poslala po pitanju povjerenja ministru Jovanoviću da se kaže da je sa ovim sredstvima moguće ostvariti sve svoje zadane ciljeve, s ovim smanjenim sredstvima. Neću citirati, ali ću citirati nešto drugo što je izrečeno pred godinu i pol u sabornici od tadašnje naše kolegice zastupnice, a sada zamjenice ministra obrazovanja. "Ja razumijem da je financijska situacija teška, ali plaća nastavnika i učitelja su danas ispod razine prosječnih plaća u javnim službama, gotovo i prosjeka plaća u državi iako se radi o isključivo visoko obrazovanim ljudima ili gotovo isključivo visoko obrazovanim ljudima." Citirala sam iz fonograma raspravu o proračunu za 2011. u ovom razdjelu obrazovanja sadašnje zamjenice ministra gospođe Lugarić. E pa vidite kako je to gledati kad ste oporba, a vidite kako je to izboriti se za komadić i povećanje sredstava za obrazovanje kad ste u vlasti. Ministre svašta ste nam obećali u svom programu, od uvođenja novih programa, građanskog odgoja, zdravstvenog odgoja neću nabrajati ali zasigurno ste se najviše zadržali na vjeronauku. Neću ponavljati o tome kakav vjeronauk ili koji, ali vjerujte u školama je izazvalo veliku pomutnju vaš naputak da bi vjeronauk trebao biti prve ili posljednje sate što je nemoguće. Svi oni koji su radili u školama, koji imaju bilo kakve organizacijske veze s obrazovanjem znaju da je to gotovo nemoguće. Svaki nastavni sat u školi, svaki nastavni predmet, svaki program ima svoje obrazovne, odgojne i funkcionalne ciljeve i ne može niti jedan predmet biti samo prve ili posljednje sate. To oni koji su radili u školama dobro znaju. Isto tako zaboravili ste da u školama se održavaju i dodatna i dopunska nastava, da se nastava odvija u posebnim oblicima rada npr. u različitim skupinama. Što ste učinili u ova 4 mjeseca i što vam je bilo primarno? To je mene kao osobu koja se bavi obrazovanjem zaista zaprepastilo. Reći ću vam. Ne zato što sam protiv športa, dapače, ali vi ste svoj prioritet rada u ministarstvu posvetili nogometu. Ne športu nego nogometu. Odala bih vam priznanje da ste se bavili učeničkim športom, da ste vodili posebnu brigu o školskom sportu ili ja ću reći tzv. "manje zaštićenim" športovima koji su amaterski, koji nisu profesionalni. Nogomet je nešto čime se mora baviti zakon, ali čime se mora najviše baviti HNS. Nemojte si staviti taj prioritet da je nogomet prioritet vašeg bavljenja športom. Isto tako se nadam da će ovih 45 ljudi koji su zaposleni u Upravi za šport zaista učiniti sve da na našim športskim terenima ima manje nasilja, da se uvede više reda, ali da se i poboljša šport i bavljenje športom u školama. No nešto o čemu ću ovdje govoriti, što je posebno kako ste vi naglasili pokušat ću vas citirati sada u ovom izlaganju: "u središtu pozornosti su mog ministarstva djeca, studenti i sportaši." Ja to pozdravljam, ali isto tako vas molim da ne zaboravite da u vašem ministarstvu rade ljudi koji su profesionalni, koji su službenici. Većina njih bez ikakvog političkog predznaka a strašno je kad pročitate na facebooku nekih od vaših najbližih suradnika koji u svom slobodnom stilu te iste ljude koji su proveli čitav niz reformi, donijeli čitav niz dobrih zakona po kojima i vi radite jer ovo što ste vi danas nama nabrojali su samo tehničke stvari različite suglasnosti. O zapošljavanju, suglasnosti na imenovanje ravnatelja, suglasnosti o odobrenju za nove programe, u predškolskom odgoju, u osnovnim pa i u srednjim školama, suglasnosti za otvaranje novih umjetničkih programa, a jedan od posljednji zakona je Zakon o umjetničkom obrazovanju kojeg smo donijeli u prošlom mandatu ovog Sabora. Dakle, takve ljude nazivati nedodirljivim svetim kravama koje ništa ne rade, puna im je glava takvih ljudi, a oni godinama pošteno rade u ovom ministarstvu. Međutim, nešto što danas nitko nije spomenuo zašto bih ja pitala ministre jel ste vi dobra osoba kao osoba za čelnika Ministarstva obrazovanja? Pa zato ministre jer vi u svom ministarstvu ne možete voditi brigu samo o obrazovanju i znanosti. Zaboravili smo nešto kolegice i kolege što je davno nosila škola, a to je ona odgojna komponenta, vrlo važna komponenta u školstvu koja se potpuno zanemarila i izgubila. O njoj danas nitko nije govorio. Ja smatram da hrvatska škola mora voditi brigu i o odgojnoj komponenti. Svatko tko obnaša časnu funkciju u ministarstvu u hrvatskoj Vladi trebao bi biti moralna vertikala društva. Zamislite što bi se dogodilo jednom učitelju, jednom profesoru u školi kada bi rekao u razredu učeniku, pogledajte se u ogledalo i pljunite u ono što vidite. Izvan svakih etičkih normi. Drage moje kolegice i kolege mislim da bi bio itekako kažnjen. Ne samo od vlasti nego od roditelja. Bio bi obilježen. Ako ne bi ne smo moralno nego i stvarno odgovarao. Zato mislim ministre da svoj rječnik zaista morate pripaziti kada, kome i kako upućujete. Reći ću vam jednu situaciju, nakon te vaše izjave ja sam prolazila dječjim igralištem pored moje zgrade. Nećete vjerovati, djeca su se svađala oko toga hoće li igrati onaj mali nogomet ili košarku, jel imamo te rekvizite i jedan drugome upućivali takve psovke. Ne mogu zato prihvatiti upravo to kao profesorica da Vlada odgovori iako ministar Jovanović nerijetko koristi slikovit stil izražavanja, činjenica je da se njegove riječi često krivo prenose i tumače. Nažalost, te riječi slušaju i naša djeca. Zamislite još jednom da u školskim prostorima u kojima možete među mladima čuti svakakvih riječi, nedopustive komunikacije, čak i rječnika mržnje nažalost čak i rječnika mržnje ovako opravdavate takav govor u školi kao odgojnoj ustanovi. Mislim da se s tim nitko od nas ne bi složio i da nitko od nas to ne bi podržao. Hvala vam.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Na vaše izlaganje prijavljena je jedna replika. Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Namjerno sam se javio za repliku da mi kolegica može odgovoriti, dakle neću zlorabiti instituciju ispravka netočnog navoda, iako ih ima dosta. Kolegice Roksandić, na klupi pokraj potpredsjednice hrvatske Vlade sjedi gospodin Jovanović koji je samo čovjek, samo čovjek. I vi od toga čovjeka očekujete da u 100 dana riješi probleme koji se gomilaju 20 godina, a problema ima mnogo vjerujte mi jer ja iz tog sistema dolazim. Mnogi od tih problema nastali su prošlih 8 godina. I evo u kratkom vremenu koje imam dopustite mi samo da se osvrnem na neke stvari i neku ostavštinu s kojima se ovaj čovjek mora nositi. Prije svega zašto novaca nema? Zato što se trošilo neracionalno, nije se trošilo dobro. Hrvatski nacionalni obrazovni standard da li ga se itko sjeća više? Koliko je novaca potrošeno na to, na jedan projekt koji definitivno u školi zaživo nije, koji nije dao željene rezultate, koji nije unio u obrazovni proces ono što smo od tog programa očekivali, da ne spominjem uvođenje bolonje koje je izvršeno prebrzo, često i manjkavo i što su osjetili studenti, profesori i svi oni uvaženi zaposlenici u ministarstvu i zaposlenici koje ministarstvo plaća, a koje ste spomenuli prije svega na svojoj koži. A to znam i kao profesor i kao praktičar iz nastave, jer su mi rekli, kolega vi od danas radite po HNOS-u. A što je to HNOS? To nitko ne zna. Možda ministar tadašnji, ali osim njega nitko. Ostavili ste nam stanje takvo kakvo je, a što se tiče sporta, što se tiče nogometa, RH izdvaja značajna sredstva u sport. I ja držim da tamo gdje se troše novci poreznih obveznika tamo javnost ima pravo znati što se s njima dešava. Ne dešavaju se dobre stvari i zato pozdravljam nastojanje gospodina Jovanovića da to promijeni i da skrene pozornost javnosti na to. I na kraju, odgojna komponenta je bitna je i nema je u školi, ali to je problem dubljeg problema u društvu i mislim da je nepošteno očekivati da jedan ministar rješava takav problem. to je problem s kojim se mi svi moramo nositi ali prije svega iz naših vlastitih obitelji. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo odgovor na repliku. Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala kolega ja sam zaista u sustavu obrazovanja 33 godine i uvažavam da ministar je samo čovjek pod onim što vjerujem da ste shvatili nije sam i ne može sam puno stvari. Ministar ima itekako dobrih suradnika koji vjerujem da će zajednički učiniti nešto, ali ne možete ovdje nije stvar da se mjeri toliko koliko je učinjeno u ovom trenutku za 4 mjeseca jel kada bismo to išli mjeriti bila bi drugačija rasprava. Ali želim upozoriti rekli ste i sami u 20 godina je puno toga učimo, 22 godine je postajanje ove države. Dakle potpuno novi programi, potpuno novi sustav. Ja sam u 22 godine u 33 godine i 34 ispričavam se moga radnog staža prošla zaista fazu od profesorice kao što ste i vi profesora ili učitelja nije ni bitno ali smo obrazovni ravnatelja, pročelnika za društvene djelatnosti do čovjeka koji ovdje evo u ovoj situaciji razgovara sa onog drugog gledišta zakona i provođenja zakona u ministarstvu. I mogu vam reći da smo radili u različitim i turbulentnim vremenima. Ne možete reći da se nije puno učinilo. Velike reforme su se učinile. Velike reforme, a ovo pojedinačno razgovarati jesam li se ja snašla ili se vi snašli sa HNOS-om ili ne kako je netko proveo na terenu ili u školama taj problem, to je individualno od škole do škole. No međutim od reforme strukovnog školstva o čemu je ministar govorio do novoga zakona o školstvu, skratit ću jer mi vrijeme ističe, puno toga se učinilo. Ali moram vam nešto reći od 2003. do 2012. sporazumom sa sindikatima 61% je trebala porasti plaća prosvjetnog djelatnika. Pa nemojmo onda govoriti da se i o prosvjetnim djelatnicima nije brinulo. Je, do 2012. Ne kažem da je sve bilo idealno. U obrazovanju kolegice i kolege nikada ni neće biti sve idealno, jel je to jedno vrlo, vrlo kompleksno područje.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom. Sljedeći za raspravu u trajanju od 10 minuta prijavio se poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pred vama je poštovane kolegice i kolege prijedlog HDZ-a na kojem piše prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Željku Jovanoviću ministru znanosti, obrazovanja i sporta u Vladi RH. U odgovoru Vlade piše odgovor na prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja doc.dr.sc. Željku Jovanoviću, dr.med., mr.oec., ministru obrazovanja i znanosti. Dakle u odgovoru Vlade navedene su sve vjerujem trudom i radom ministra zaslužene titule ministra Jovanovića. To govori o dvije, tri stvari gospodine ministre. Govori da ste akademski građanin Republike Hrvatske, da ste doktor znanosti, rekao sam u odgovoru na repliku kolegici i dugogodišnjem zastupniku u Saboru i da ste danas ministar u Vladi. Vaši govori i nastupi u Hrvatskom saboru u oporbi ostavili su odjek u javnosti. Imali ste žestok rječnik, žestoko ste kritizirali rad Vlade Republike Hrvatske, posebno u ovih zadnjih 2,5 godine mandata i mi smo to kao HDZ gledali i procijenili da se kao zastupnik borite da vaša stranka dođe na vlast u Hrvatskoj. Upozoravali ste na probleme i mi smo vas kao zastupnici slušali. Jedno je govoriti u Saboru, a drugo je govoriti kao ministar svih građana Republika Hrvatske. Mi ovaj prijedlog smo predložili na temelju povjerenja birača koji su dali glas HDZ-u. Nas je ovdje u klubu HDZ-a 47. HDZ unatoč problemima u Hrvatskoj i problemima u stranci nije nestao sa političke scene. Smatram kao zastupnik da smo i dalje vodeća oporbena stranka u Hrvatskoj i da ćemo nakon unutarstranačkih izbora postati jača i modernija europska stranka i to nitko ne može zaustaviti. Ono što vama gospodine ministre zamjeramo to je da vaš nastup, vaš energični govor, vaše poruke nisu dobre. Mi smo u našem prijedlogu naveli nekoliko teza za koje smatramo da za vas kao osobu, kao ministra u Vladi Republike Hrvatske nisu dobre. U najmanju ruku očekivali smo vašu ispriku i ono što ste sami danas djelomično rekli to bi bilo pošteno. Mi znamo da u Saboru nemamo dovoljno ruku niti glasova da vas smijenimo s mjesta ministra. Vi niste dobili povjerenje HDZ-a nego ste dobili povjerenje vašeg premijera gospodina Milanovića, vaše Vlade i vaših birača. Ali dozvolite da i HDZ kao stranka koja je stvarala ovu državu, kao stranka koja je uvela Hrvatsku u EU kaže o tome što misli o vašem radu. Mi smo zastupnici u Hrvatskom saboru, naša je dužnost i obveza, zato smo plaćeni, izabrani da govorimo ono što mislimo. Dal se to kome sviđa ili ne sviđa u tome se mi razlikujemo. Vi ste dobili glasove vaših birača, mi smo dobili glasove naših birača. Njih je mnogo i mnogo je možda onih koji danas bi promijenili svoj politički stav da su izbori danas ili sutra. O tome sude naši građani i oni koji su nas izabrali. Naše radne knjižice nisu na zavodu za zapošljavanje, naše su radne knjižice u rukama birača, građanki i građana RH. Smatramo gospodine ministre da ste u nekoliko koraka barem krivo poslali poruke javnosti, hrvatskoj mladosti, ljudima koji prate nogomet, koji idu na utakmice, koji navijaju za Dinamo, za Hajduk, za Osijek, za Rijeku, za vaš grad, nije bitno. Bitno je da su naši mladi pomalo izgubljeni. Činjenica o nasilju, činjenica o alkoholu, činjenica o drogama, činjenica o tučama, činjenica o nacionalnim nerazumijevanjima na utakmicama, činjenica da su mladi ljudi pomalo i po godinama, ali i po društvu u kojem živimo izgubljeni, loša je poruka barem vas. Vi ste najavili da ćete drugačije voditi Vladu, vaš resor da ćete rješavati probleme u nogometu i to ste dužni, zato ste dobili mandat. I mi vas podržavamo da riješite problem u nogometu, ali vas ne podržavamo da bilo kome mladom čovjeku u Hrvatskoj šaljete krivu poruku i bilo bi fer i pošteno da ste to priznali. A mi smo svjesni da nećemo dobiti većinu u ovom domu da se vas smijeni. Mi smo vama kao osobi dali upozorenje, dali smo vas ako hoćete i na političkoj važnosti i bili su drugi ministri i potpredsjednici Vlade o kojima smo mi mogli govoriti da loše rade, mi smo ovaj puta odlučili na vas jer vi ste često javno govorili i po nama ste, po HDZ-u ste krivo slali poruke. Smatram da ako je na nekim utakmicama na rubu incidenta i tuče da vi kao ministar ne možete reći da bilo tko pljune pa se može razumjeti pogrešno, može se vaš poziv pozvati da se nekog udari, da se nekoga ozlijedi i da mladi čovjek pogrešno razumije ono što ministar u Vladi, ministar sporta govori i to je po nama loše. A vi možete reći da smo mi pogriješili, a mi objektivno smatramo da nismo. Vi ste kao ministar u Vladi na vašem skupu SDP-a u Poreču govorili o Hrvatskom saboru. Činjenica je da ste vi tu rekli da je Sabor kokošinjac, da treba promijeniti Poslovnik, da treba drugačije tretirati ispravke netočnog navoda, da treba drugačije tretirati replike, no smatram da bi to trebao reći gospodin Šprem, gospodin Leko ili netko iz vaše koalicije tko obnaša dužnost u Hrvatskom saboru. Vi ste izvršna vlast. Ministar koji je izabran u Hrvatskom saboru, najvišem predstavničkom tijelu u Hrvatskoj, mi smo zakonodavna vlast i vaša je Vlada pa i vi proizašli iz ovoga Doma i smatram da je to trebao govoriti netko iz Hrvatskog sabora. Vi na to imate pravo, možete reći da niste zadovoljni sa načinom kako se u ovih 20 godina u Hrvatskoj govorilo u Saboru o Poslovniku, replikama, ispravcima netočnoga navoda, ali mi smo parlamentarna zemlja. Iz našeg doma ovdje donosimo zakone i ovdje odlučujemo o Poslovniku i o načinu kako će raditi Hrvatski sabor i svi smo skupa u tom sudjelovali, i HDZ i SDP i HNS i HDSSB i HSP, svi. Zato to moramo zajedno, to treba reći predstavnik zakonodavne vlasti. Mi smo kao stranka upozorili, izrazili smo bojazan kada smo raspravljali o državnom proračunu, da nemamo dovoljno sredstava i da se bojimo da neće biti dovoljno novca za plaće djelatnika u znanosti i obrazovanju, visokom obrazovanju. Vi ste nas danas demantirali, no do kraja godine svi smo i dalje ovdje, mi ćemo pratiti ono što vi radite. Mi smo samo kao stranka, kao političari i kao osobe, neki od mojih kolega zastupnika i bivši ministri u Vladi Republike Hrvatske upozoravali da to nije dovoljno, što ne mora značiti da ste vi gospodine ministre danas u vašem odgovoru rekli neistinu. Do kraja godine ćemo to vidjeti. Bojimo se da neki projekti u znanosti nestanu, da bude manje znanstvenika, znanstvenih novaka i mladih ljudi koji trebaju kroz znanost graditi budućnost Hrvatske. Mi smo svoje prošlosti svjesni, a svjesni smo i sadašnjosti, ali i budućnosti. Mi smo HDZ i mi ćemo se kao stranka boriti za budućnost Hrvatske i na to imamo pravo. Mi smo zastupnici u Hrvatskom saboru i moramo govoriti o onome što smatramo da u vašoj Vladi nije loše. Mi smo danas trenutno oporba, ali mi našim stavom i govorom možemo ili poboljšati ili pogoršati vaš rad. Smatramo da su poruke, potezi i način na koji ste ovih 100 i nešto dana vaše Vlade krivo radili i naša je zadaća kao zastupnika HDZ-a da na to upozorimo i mi smo sukladno zakonu, Poslovniku i svim važećim uvriježenim propisima u Hrvatskom saboru ovaj prijedlog podnijeli i logično je da se vi s time ne slaže. Ali vama je kolegice i kolege puno lakše iz prošlosti Hrvatske države u 17 godina HDZ-a izvlačiti pojedince koji nisu dobro radili i koji su nanijeli zlo Hrvatskoj prije svega, pa i našoj stranci i mi smo se tih ljudi javno odrekli i poslali smo poruku da HDZ ne podržava niti kriminal niti korupciju niti ništa ono što graniči sa zakonom. I ti ljudi su danas u zatvorima ili u sudnicama. Ali mi smo zastupnici HDZ-a i dalje u Saboru. I naša stranka može izgubiti izbore, ali ponos i obraz nikad neće i mi ćemo se boriti za HDZ. Vi ste ministre kao, pa sve je dozvoljeno danas u Saboru kolegice i kolege. Može vam se sviđati što govorim ili ne, ali ja ću govoriti. Ja sam sve vas pažljivo slušao i u vašim sam raspravama i u odborima kad radimo sudjelovao. I vi ste gospodine ministre kad ste bili zastupnik vodili Vijeće za korupciju. I tu smo se znali raspravljati za borbu protiv korupcije, i tu smo se znali raspravljati. Ali jedan je stav Hrvatska je na dobrome putu zahvaljujući radu naše Vlade i predsjednice naše Vlade i stranke gospođe Kosor mi smo Hrvatsku uveli u Europsku uniju i to je činjenica. Mi smo u zadnjim danima rada Sabora imali tešku situaciju. Donosili smo brojne zakone gdje ste vi kolegice i kolege napuštali sabornicu. U nekim ključnim trenucima u zadnjem završetku mandata niste bili u Saboru, a upravo su ti zakoni omogućili završetak pregovora i ulazak Hrvatske u Europsku uniju. To su činjenice na koje je naša stranka ponosna bez obzira na sve. A vas smo ministre pozvali na odgovornost zbog načina vašeg izražavanja, vaših poteza za koje smatramo da niste dobri. I nećemo mi vas smjenjivati. Mi smo upozorili i pozvali premijera da se oglasi o tome i da dođe u Sabor. Pozvali smo i vas da date ostavku, a sad pozvali smo i zastupnike da rasprave o vašem radu. To smatramo poštenim. To smatramo našom dužnošću i to smatramo da HDZ ima pravo. A jutros, kolegice i kolege, je krivo krenulo. Ja sam dobio na svome govoru da začepim, da zavežem. Ja to vama nikad nikome od zastupnika nisam rekao. I kad netko govori kada se čovjeku podsmijavamo, kad smatramo da je budala, da priča gluposti onda mi nismo vrijedni biti zastupnicima jer mi ne moramo isto misliti. Zato je Hrvatska parlamentarna zemlja i zato smo Hrvatsku promijenili. I to je naše blago i to treba ostati onima koji će doći poslije nas u ovaj saziv Sabora. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo prijavljeni jedan ispravak netočnog navoda i dvije replike. Prvo ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Uvaženi zastupnik Salapić je izrekao netočni navod na način da je svoju raspravu jutros okarakterizirao kao konstruktivnu, a ono što je uslijedilo kao negativno. Uvaženi gospodin Salapić je jutros uvrijedio sve hrvatske branitelje iz redova Kukuriku koalicije koji sjede ovdje u ovom Saboru, uvrijedio je sve majke koje su glasale za Kukuriku koaliciju, koje su na hrvatskim ratištima ostavile svoje sinove. I kao i obično pokušava izmanipulirati hrvatsku javnost tvrdnjama kako je HDZ stvorio Hrvatsku državu što je notorna laž. Hrvatsku državu su stvorili hrvatski građani, sve one žrtve koje su stradale u Domovinskom ratu, svi radnici koji su pošteno radili u logistici Hrvatske vojske, svi poljoprivrednici koji su obrađivali polja da bi prehranili građane u Domovinskom ratu [[Upadica Leko: Hvala lijepa poštovani zastupniče.]] Dozvolite da završim još 10 sekundi [[Upadica Leko: Već ste prešli pola minute. Izvolite.]] Hrvatsku su obranili dok su oni od konduktera stvarali milijardere. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Za repliku se prijavio poštovani zastupnik Domagoj Hajduković na izlaganje kolege Josipa Salapića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Salapić, dozvolite mi da koristim riječi jednog velikog filozofa Voltera koji je rekao: "Ja se možda ne slažem sa onime što ćete vi reći ali ću se do smrti boriti za vaše pravo da to kažete." Mislim da sama ova rasprava je dokaz da HDZ može i da je to njegovo demokratsko pravo i da treba uostalom, jer to je posao oporbe iznositi i upozoravati na probleme koje vidi spornima u Hrvatskoj pa bili to ministri ili neki dublji problemi tako da tu problema ne vidim. Isto tako mi je drago da citirate i pokojnog predsjednika SDP-a Ivicu Račana kad kažete da se izbore može izgubiti, ali obraz ne. Ali dozvolite mi još nekoliko riječi o porukama mladima, jer nisam siguran koliko jedan ministar zapravo može poslati poruku mladima, a ako i može onda me zanima kakve su to poruke mladima tipa "riješit ćemo rođo", "malo vitra", "neće nama oporba namećati", Fimi Media, crni fondovi itd. Mislim da to su puno gore poruke mladima od ove tvrdnje da u nogometu je nešto trulo, a što je evidentno svima da je. I vjerujte mi to svi mladi nisu shvatili negativno nego su rekli tu je čovjek koji konačno želi dovesti reda u taj nogomet. Što se tiče znanosti i znanstvenika, mladih to mi je drago evo da ste primijetili. Ali sjetite se aktualnog sata dakle na početku ove sjednice kada je moje pitanje upravo bilo o tome upućeno ovom ministru koji danas ovdje sjedi s nama gospodinu Jovanoviću. On je tu rekao što ministarstvo s time planira pa tu ne bih dužio. I na kraju kolega da je situacija u HDZ-u i da je HDZ zaista takav kakav ste ga vi opisali pa možda bih i ja razmislio da budem član. Ali nije tako. Na žalost niste se riješili svih koruptivnih elemenata u svojim krugovima i to je ono što je sporno. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Slažem se kolega uvaženi Hajduković. Dolazimo iz istog grada da sam dobro rekao što sam rekao na početku na što ste se osvrnuli, a složite se vi sa mnom da se ovdje govori o ministru hrvatskom i ovoj Vladi, da se govori o osobi koja je uzevši taj resor odgovorna upravo za mlade, za osnovno, srednje i visoko obrazovanje. I svaka javna poruka ministra dolazi do mladih, a ovo sve ostalo što ste nabrojali rekao sam vam puno vam je lakše izvlačiti ljude koji danas više nisu u ovom Domu niti u HDZ-u nego su tamo gdje trebaju biti. A ja sam danas, ja ću se zahvaliti kolegama koji su rekli na ono moje zaveži. Ja ću reći hvala kolege. Vi ste gospodine zastupniče Hajduković moramo boriti za drugačiju Hrvatsku. Ako ćete iz prošlosti izvlačiti nešto i prozivati budući HDZ za nešto što nema veze sa nama, onda ste i vi u krivu, a o tome da vi razmišljate da budete član HDZ-a pa hvala vam lijepo.
Molim vas bez dobacivanja.
Dobro je da se neki kolege prepoznaju u nekim izjavama. To je u redu, a o tome da vi razmišljate da ste HDZ o tome možete razmišljati a vi ste svoju opciju izabrali i držite se toga. Mi u Slavoniji imamo dovoljno dobrih kadrova i HDZ je tamo jaka stranka i to će i ostati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeća replika na vaše temeljno izlaganje poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite kolega.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade, gospodine ministre, kolegice i kolege. Očito je kolega Salapiću to se vidjelo iz dosadašnjih rasprava da nije bitan ministar Jovanović, nego da se pokušava Vlada, koaliciona Vlada, napasti kako eto u tri mjeseca nije razmrsila ili presjekla gordijski čvor kojeg netko vezivao 17 godina. Prije svega zalažem se za tolerantni jezik i jezik tolerancije. Dok mi budemo vrijeđali jedni druge imat ćemo veoma mali ugled među građanima Hrvatske. To kao prvo. Ali problem je u tome što vi ne prepoznajete kad vi vrijeđate. Na primjer ovo jutros, moram se vratiti na to, to je nebrojeni put da se iz vaših klupa, a ja sam peti mandat u Saboru, i dosta toga sam čuo, nebrojeni put insinuira, podmeće i laže na najgori mogući način i potpaljuju najgore moguće strasti govoreći nama da de facto smo ljudi koji su upitni što se tiče interesa Hrvatske. Ili da budem jednostavniji po vama mi smo sumnjivi Hrvati, mi smo protiv Hrvatske. To je bilo ono što ste vi jutros rekli. I reakcija zavežite je bila može se rječnik bit neprimjeren, ali je ljudski razumljivo. A to što ste vi napravili kad ste to tvrdili je milijardu puta teže nego bilo šta što je zastupnik Jovanović u ovom Saboru rekao. Ili kao ministar. I uvrijedili ste najveći dio građana Hrvatske tj. onaj dio koji je glasao za ovu koaliciju. Vi to ne primjećujete, tu je problem što vi to ne vidite kad to radite. A da vam kažem rječnik pa ja znam ja sam pitao o tome famoznom splitskom škveru i toj aferi, nije mi se odgovorilo na pitanje, ali mi se uredno vrijeđala rodbina u stoto koljeno pa ne sjećam se da je netko od vas ustao i rekao gospodine Sanader predsjedniče moj dajte ne vrijeđajte čovjeka, odgovorite mu.
Vrijeme, vrijeme.
Nažalost jeste li se, ne vi ali iz vaših redova, i to je bila naša istina, stvarnost mislim koja se treba mijenjati. Prošlo je vrijeme, ali ja apeliram na to, mislim jednostavno da pogledate malo u ogledalo i vidite sebe. Radi toga se pogledajte u ogledalo, ništa drugo. Kao i ja i bilo tko drugi. A gospodin Jovanović se znao ispričati kad je trebao i ispričao se.
Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]]
Je, je. Onda niste čitali intervjue po novinama.
Molim vas, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici dozvolite da u Saboru djeluje Poslovnik i predsjedavajući. Ja ću vam dati riječ u skladu sa Poslovnikom, prijavite se pločicom kako je to predviđeno. Dakle, odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega je jednu minutu produžio pa bih onda mogao i ja, a nije baš po Poslovniku. Uvaženi kolega Jurjević ja sam predavao 7 godina na Pravnom fakultetu povijest hrvatskog prava i države i činjenica je da je 25. lipnja '91. godine SDP napustio sabornicu. I nisam htio danas uvrijediti nikoga, a ponajmanje vas zastupnike u Hrvatskom saboru, ali vaši govori danas su bili govori koji su vrijeđali i govori koji su podsmijavali nas koji govorimo. Ja sam to rekao iz svog političkog stava ne vrijeđajući vas, pogotovo vas gospodin Jurjević koji ste pet mandata u Saboru. To je bila moja zadnja namjera. I nikoga nisam uvrijedio osobno, a zaveži je osobno. Smatramo da kao oporba ne možemo pljeskati onome što u kampanji niste najavljivali kada ste se borili za pobjedu na izborima. Ne možemo pljeskati povećanju PDV-a na 25%, ne možemo pljeskati svakodnevnom poskupljenju struje, goriva, plina, ne možemo pljeskati ako građani Hrvatske ne žive bolje a vi ste rekli da će biti bolje. Ne možemo pljeskati onome što nije dobro. I smatramo da na to kao HDZ imamo pravo. Vi ste govorili da mi nismo dobri, a vaši potezi koje niste najavili biračima govore nešto sasvim suprotno o vašem programu i siguran sam da nećete do kraja izdržati mandat ako tako nastavite. To poruka mora biti svima jasna. Nisam nikoga uvrijedio. A ponekad i vi kada govorite, ponekad svi vi kada govorite vadite ljude koji nisu vrijedni da se u ovom Saboru više spominju. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Rekao bih ovako poštovani zastupnici i poštovane zastupnice vama je svima poznato da za izgovorenu riječ u Hrvatskom parlamentu ne možete kazneno odgovarati, ali kaznena odgovornost ne bi trebala biti ona koja rikta govor u Hrvatskom parlamentu nego poštenje, savjest i odgovornost prema građanima i odgovornost prema kolegi u Hrvatskom parlamentu koji potpuno legitimno ima pravo zastupati svoja stajališta i stajališta onih koji su ga izabrali. Da se razumijemo, dozvolite da svatko može iznijeti svoje stajalište bez potrebe da drugog diskreditira, uvrijedi jer time je uvrijedio i sebe i svoje birače koji su ga poslali u Hrvatski sabor. Klonite se uvreda, zastupajte politike i zastupajte građane. Hvala lijepa. Idemo sa raspravom dalje u trajanju od 10 minuta. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite poštovana zastupnice. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Tomić je sljedeći kod mene složen. Ne, ne. Izvolite, poštujemo.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovana potpredsjednice Vlade, poštovani ministre, poštovani predlagatelji, cijenjene kolegice i kolege. Evo osvrnuo bih se iako nisam mislio replicirati nijednom zastupniku HDZ-a, ali moram se osvrnuti na nekakve izjave posebno kolege Salapića i kolegice Roksandić. Naime, kolega Salapić je rekao da je HDZ stranka koja je stvorila državu i uvela je u EU. Već je kolega rekao da je to notorna neistina, ali što se tiče uvođenja u EU HDZ je doista imao povijesnu šansu '90-ih uvesti Hrvatsku u EU prije Bugarske i Rumunjske. To je sramota! Nadalje, ne znam zašto cijelo vrijeme potencirate činjenicu da ste vi vodeća oporbena stranka? Koga to uvjeravate nas ili vas? To mi isto nije jasno. Što se tiče kolegice Roksandić ona je bila malo poštenija u svojoj raspravi pa je istakla jednu važnu stvar s kojom se apsolutno slažem, a to je odgojna komponenta i vraćanje odgojne komponente u sustav obrazovanja koja doista nedostaje posljednjih 20 godina. Zašto je tome tako? Upravo zato što je HDZ ubio autonomiju nastavnika u zbornicama. Toliko o replikama. Sad što se tiče samog vašeg prijedloga, istina boli s time se možemo složiti. Problem je kad ta istina postane i preraste u osvetoljubivost. To je ovaj vaš slučaj sada usmjeren protiv ministra Jovanovića. To je licemjerno, licemjerstvo nije ništa novo kada je HDZ u pitanju. Na to smo navikli kroz ovih 20 godina vašeg djelovanja. No, mislim osobno bih oprostio licemjerstvo, ali ono što ne mogu nikako oprostiti to su vaši potezi ovih 20 godina. To su pretvorba i privatizacija, HDZ-ov model. Kolegica Jadranka Kosor koja sada želi ispraviti netočan navod ne dopušta da kažem zašto je ovo bitno. Jako je bitno zato što osim pretvorbe i privatizacije i crnih fondova koje ne mogu prihvatiti to je stvar to su stvari na koje se pozvao ministar Jovanović kao zastupnik u ovom Parlamentu i rekao je nazvao je HDZ onim imenom kakvim i većina građana i smatra HDZ. Nema budućeg HDZ-a gospodine Salapiću, ne postoji tako nešto. Postoji samo sadašnji HDZ. Nažalost jedino što ste nama ostavili u nasljeđe u Slavoniji je reformirani HDZ u obliku stranke s 5 slova, nažalost. I na kraju da ne duljim jer sam rekao da ću biti kratak. Postavit ću samo jedno pitanje, kako je moguće da ako osoba protiv koje se vodi kazneni postupak ne može raditi u državnoj službi kako je moguće da stranka protiv koje se vodi postupak može participirati u tijelima vlasti, pogotovo ako ovaj kazneni postupak završi optužbom? Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Poštovana zastupnica i potpredsjednica Doma Jadranka Kosor prijavila je povredu Poslovnika, da čujemo o čemu se radi. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa evo svi članci Poslovnika koji govore o vođenju sjednice. Naime, dopustili ste zastupniku Tomiću da ne govori o temi. Tema je zahtjev za smjenom ministra Jovanovića, a tema nije HDZ. I osim toga povrijedili ste Poslovnik jer ga niste ukorili, jer mu niste ukazali da ne može na ovaj način insinuirati i dovoditi u pitanje opstojnost HDZ jer je vrlo opasno to što je kolega Tomić na kraju rekao. Možda i nije svjestan, vjerojatno ne. Ali to što je na kraju rekao zapravo drugim riječima je prevedeno jest da bi nama trebalo zabraniti da govorimo. To je vrlo opasno gospodine potpredsjedniče. Ja vas molim da usmjerite tijek rasprave na bit zahtjev za smjenom ministra Jovanovića, zbog toga što svoj posao ne radi ni dobro ni dostojno te funkcije. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Ali ne prihvaćam vaše stajalište o Povredi poslovnika iz dva razloga. Prije svega kolega Tomić je govorio o podnositelju zahtjeva i elementima koji bi trebali biti sadržani kod podnositelja zahtjeva. Mislim da se nije ništa udaljio od teme. Drugo, ja sam zaista benevolentno dozvolio da govorite bez pozivanja na odredbe POslovnika koje su povrijeđene. Dakle nisam smatrao da je formalnost važna nego suština pa sam dozvolio da govorite. Dakle, ne prihvaćam da je riječ o povredi Poslovnika. Idemo nastavkom rasprave, za repliku su se javili poštovani zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi zastupnici i zastupnice. Ovdje zapravo ispravak jednoga ili dvostrukog netočnog navoda, gdje je gospodin zastupnik rekao da je Hrvatska trebala biti primljena u EU devedesetih prije Bugarske. Prvo, Bugarska je primljena 2005.godine, a ne devedesetih godina. A s druge strane ni teza koja se provlači da je Hrvatska mogla biti primljena devedesetih godina naprosto ne stoji jer po izjavama čelnika EU, EU ili Europska zajednica tada uopće nije imala projekt proširenja na Jugoistok Europe. Dozvolite da o tome ipak nešto malo više znam jel sam se time bavio i proučavao i sudjelovao u tome ako hoćete. Prema tome razina na koji se u ovom Saboru o nekim stvarima raspravlja je stvarno ispod nekakve elementarne razine koji možete naći na bilo kojem fakultetu ili studijskoj godini koji se bave ovim problemima. Jednako tako kao i teza nema govora da je HDZ zaslužan za stvaranje Hrvatske države nego je zaslužan samo za negativnosti a svi drugi su zaslužni za stvaranje. Što to znači? Hoćemo onda po istom obrascu, istom metodologijom reći sve ono što će biti zasluga ove Vlade neće biti zasluga ove Vlade nego nekoga dugoga. Prema tome, barem doza kave takve intelektualne pristojnosti bila bi neophodna u ovom Saboru.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Tomić. Izvolite.
Naime, nisam rekao da je Hrvatska mogla biti primljena devedesetih u EU nego prije Bugarske i Rumunjske zašto je HDZ trebao stvoriti uvjete ali nije bilo moguće jer je cijela Europa bila svjesna činjenice što se događa u Hrvatskoj. Pljačka. Najbolji primjer vladavine HDZ-a u prethodnih 8 godina, a to je vraćanje na ovu temu ali da vam dodam samo je recimo jedna činjenica o kojoj uopće ne govorimo u javnosti, a siguran sam da ministar to može potvrditi. Vaša vlada, vaše Ministarstvo obrazovanja je u prethodnom mandatu plaćalo 4 godine najam zgrade ministarstva, 1 milijun kuna mjesečno što čini 50 milijuna kuna u vašem mandatu od 4 godine. pametnom dosta.
Hvala lijepa. Sljedeća replika na vaše izlaganje je poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Uvaženi kolega pa pametnom je stvarno dosta. Vi ste se javili za raspravu pojedinačnu i pričate o nečemu što sam govorio ja i gospođa Roksandić, a imali ste po članku 209. Poslovnika pravo na ispravak netočnog navoda, imali ste pravo na repliku. Da ste digli repliku … ja bih vam odgovorio. Ovako ste u svojoj raspravi ne govoreći uopće o temi niti jednom riječju niste komentirali niti stav HDZ-a u našem prijedlogu niti odgovor Vlade vezano za naš prijedlog nego ste vrijeđali HDZ. Ja vas pozivam to je najmanje što možete kao novi zastupnik da pročitate Poslovnik.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Tomić.
Ovdje bi naprosto trebao biti ispravak netočnog navoda ali ne odgovor na repliku . dakle nije uopće točno da se nisam osvrnuo na temu zato što je tema banalna. Vaše traženje nepovjerenja ministru Jovanoviću se može sažeti samo u jednu riječ, vendeta, ništa drugo. Smeta vam što je rekao istinu na samom kraju mandata prethodnog saziva Sabora, istinu koju svi građani znaju. Pa dajte ljudi uozbiljite se malo.
Hvala lijepa. Idemo sa raspravom naprijed. Sada je sljedeća… … [[Upadica se ne razumije.]] Ja kod zapisničkog stola nemam obavijest da ste digli pločicu pa vam ne mogu ni dati ispravak netočnog navoda. … /Buka u dvorani./… Prva digla? Časna riječ? Dogovoreno. Časna riječ. … /Buka u dvorani./… Nije javna emisija da se vrijeđamo, poštujemo časna riječ. Imamo ispravak netočnog navoda, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, ali ja sam zaista imala ispravak i to prva sam digla pločicu kolegi zato što me smeta što je rekao jednu veliku netočnost inače bih replicirala. HDZ je ubio autonomiju nastavnika u zbornici. Kolega pa to je netočno, kako možete to reći, ne znam u kakvoj školi radite. Netočno. Pa nakon 45 godina '90.-tih godina nova hrvatska škola dala je slobodu nastavniku, pa čemu hrvatski nacionalni obrazovni standard, čemu to, čemu program da vi unesete dio sebe i svoju autonomiju. Kako je to HDZ ukinuo autonomiju hrvatskom nastavniku. To ne… … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, netočno, to sam vam odgovorila da je netočno. Nemojte unositi osobnosti u raspravi.
Hvala lijepa. Iskoristili ste pravo na ispravak netočnog navoda [[Upadica Ivanka Roksandić: Hvala gospodine potpredsjedniče.]] Molim, molim. Sljedeća za raspravu od 10 minuta je poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo danas smo ovdje u raspravi o povjerenju gospodinu ministru Jovanoviću i to ne bez razloga nego sa jako puno razloga, kao što smo i u uvodu čuli. Naime, činjenica je da se ovoj Vladi pa tako i ministru Jovanoviću, vrlo često i svako malo dogodi neka nelagodna situacija i onda on neprimjereno svom statusu ministra obrazovanja i športa na najgrublji način vrijeđa ljude. Danas smo imali na Odboru za ravnopravnost spolova i izvješće pravobraniteljice za osobe s invaliditetom. Jednako tako i ono o čemu ćemo mi progovoriti u tom izvješću je i to što je izašlo iz Ministarstva znanosti, a to su izjave gospodina Skansija kako treba drugačije valorizirati paraolimpijce od olimpijaca. Zabadava gospodin Jovanović pokazuje sad neke novinske natpise kad je to učinio ne svojevoljno nego zato što su ga na to natjerali u njihovoj stranci. Nakon toga djeca, imamo izvješće pravobraniteljice za djecu. Gospodine Jovanović, kakvu poruku dajete djeci i to onoj maloj djeci kad vas slušaju skupa sa svojim roditeljima, nažalost pored Dnevnika i kad govorite o ogledalima u koje treba pljunuti. Da li je svatko ovdje pa i vi možete li to ogledalo metnut pored sebe, ispred sebe i iskreno reći ono što mislite. Ne možete gospodine Jovanović, nije to dobro. Nije to dobro za zdravlje nacije i za zdravlje djece, ono što vi radite. Govorite o vjeronauku koji treba metnut prvi ili zadnji sat. Vjerujte, u ovoj Hrvatskoj vjeronauk je taj koji želi ovaj narod hrvatski, katolički. U izvješću pravobraniteljice za djecu gospodin Jovanović ako ste čitali samo su dvije primjedbe na vjeronauk i to u školama u kojima nije tada bilo riješeno nešto zamjensko da djeca ne mogu doći. Puna su vas usta toga da ćete to evo kad biste mogli pretpostavljam da biste taj vjeronauk i maknuli, ali nećete to moći zato jer naprosto za to nećete imati argument. Znam da biste rado metnuli nešto drugo. Ali gospodine Jovanović, u svojem ste izlaganju nekoliko puta rekli kako nudite sada novo obrazovanje, novu zemlju znanja. Pa vidite, mladi ljudi koji su završili fakultete poučeni ovih nešto više od 100 dana shvatili su da nažalost sve njihove diplome padaju u vodu, padaju ničice pred SDP-ovskim ili HNS-ovskim knjižicama. U Planu 21 niste vi dobili izbore zbog toga što ste rekli istinu nego zbog toga što ste ga zamaglili. Kroz ovaj svoj Plan 21 na rukovodeća mjesta svih državnih tvrtki postavili ste 21 prijatelja, nekoliko kumova, nekoliko supruga, nekoliko prijateljica i prijatelja. Nije vam bilo baš jako važno da li su oni pod istragom. Čini mi se izjava ministrice Holy da eto to je zabuna pa onda izjava zabuna jer nije vidjela referentica dva sklopljena lista. Nažalost, sad će vjerojatno ona zbog toga ispaštati, a dobila je nalog kako da napiše dokument koji je trebalo dati da netko nije pod kaznom. Gospodine Jovanoviću, teško je voditi ministarstva, biti zamjenik ministra, pomoćnik ili državni tajnik, više se ne može, toliko ste toga naimenovali da više ne znam kako se zovete svi, kad evo vidite nemate stručne spreme, nemate kompetencije. Ja ne znam, za mene Ministarstvo znanosti treba vodit ministar koji doista je poznat u krugovima znanstvenim, koji je poznat po svojim objavama radova, koji zna što to znači. Ja znam da je vama to jako teško jer eto osim politikom i čestitam završili ste naravno i jedan težak medicinski fakultet, ali manje-više ste se bavili farmaceutskom tvrtkom. No niste vi sami, niste vi krivi Bože moj. Takvih je manje-više ministara i pomoćnika ministara pa i kod vas jednako tako vaša zamjenica koja kaže da su svi djelatnici u Ministarstvu i djelatnice lijene svete krave na što vi ne reagirate, a onda vidite nije imala niti 24 sata radnog dana u toj školi pred djecom i nečem ih poučavala. Evo i zbog toga i mi gospodine Jovanoviću u HDZ-u, ali vjerujte ne ono što ste rekli 49% da vas podržava HDZ-ovaca, to znači da vas samo 16% SDP-ovaca podržava, ja bih se zamislila na vašem mjestu. Vjerujte, 100% HDZ-ovaca, ali i većina SDP-ovaca, čini mi se 14%, 49% vaših želi da pazite što govorite, da poštujete mjesto na kojem jeste jer niste vi u nekoj svojoj firmi pa se možete razgovarati ili recimo ne sjedite u Saboru kao što ste to dokazali kako se razgovarate nego pazite malo. U protivnom doista s pravom tražimo vašu smjenu i vašu odgovornost jer vas kao ministra znanosti kroz vas ne vidim ovu Hrvatsku kao zemlju znanja i zemlju budućnosti za mlade kadrove. Još vas nisam čula i vidjela da ste čestitali mladim znanstvenicima, gimnazijalcima koji su donesli sa sobom bezbroj medalja. To nisam čula. Ali sam čula kako prozivate športaše, čula sam kako se ophodite, kako prozivate da su naši akademici stari i oni trebaju otići. Pa zar vi mislite da je to u redu? Je. Onda stvarno ništa drugo da imam ovdje poklonila bih vam jedno ogledalo.
Hvala lijepa poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Na vaše izlaganje imamo jednu prijavljenu repliku, dvije. Dobro. Prvo je poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. Kolegice Sumrak, često s vama se nisam slagao u izlaganjima, a ovaj puta nešto malo više nego inače. Naime, dobro ste govorili o ovim ja bih rekao ružnim izrekama i pomalo kako sam već rekao prije u jednom ispravku netočnog navoda o jednoj odgojnoj komponenti ogledala i pljuvanja u ogledalo. To je isto kao i oni koji su se gledali u ogledalo kad su rekli a Jovanović a tko je to? Nešto je tu možda ima malo razlike u pristupu. Naime, a što se tiče ove vaše statistike 49% HDZ-ove to vam je pogreška statistička. To je dakle uzorak, a ne ono što ste vi mislili, krivo rekli da je samo 16% SDP-ovaca. Dakle, to je stvar statistike koju niste dobro razumjeli. No, pokojni Ivica Račan, dakle premijer prije od prije desetak godina je proizveo jednu sintagmu koja je govorila i koja je glasila ovako: "S faksa na posao". No, i ova vaša prijašnja vlast, a i ova je nastavila jednako ova Jovanovićeva ili SDP-ova nije bitno bitno. Dakle, danas i dalje važi maksima "S faksa na biro" a ova druga još "S posla u grob". I to se nije ništa promijenilo ni od vas ni u ovoj novoj ni sa ovom novom vlašću. Ili pak, ne baš "Sa faksa na biro" nego "Na staž od 1600 kuna". I to danas važi, na žalost.
Hvala lijepo poštovanom zastupniku Bori Grubišiću. Repliku ima poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, odgovor na repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega, ovo što sad ste vi govorili govorite u stvarnosti o HDZ-u. Ali gledajte, vi govorite sa faksa. Zar vama nije naprosto neću reći, evo bit ću jako pristojna neprimjereno da su se ukinuli svi javni natječaji. Znači, danas dijete neko završi fakultet pa nema šanse da se javi na natječaj. Zašto bi se javilo kad ne može dobiti posao preko natječaja. A vidite mi te javne natječaje nismo ukinuli i to se isto dijete moglo žaliti i imalo je mogućnost žalbe na Upravni sud, imalo je mogućnost i priliku ali na žalost danas se ne daje ni mogućnost, a niti prilika. Jer stručni ljudi i obrazovani nisu tu potrebni. Ovdje je potrebno nešto drugo. Dakle, potrebna je knjižica, a mislili smo da smo se toga riješili. Na žalost da, tako je.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujić.
Izvolite poštovani zastupniče. Gospodine potpredsjedniče, pa razmišljam cijelo vrijeme da li se javiti, da li se ne javiti, ali kad slušam diskusije kolega iz HDZ-a cijeli današnji dan nekako imam osjećaj kao da zadnjih 20 godina ne živimo u istoj državi. Pričate cijelo vrijeme ovdje o programu Kukuriku koalicije i o tzv. nekakvim obmanama koje je Kukuriku koalicija ispustila u svojim predizbornim obećanjima itd. a Boga mi ja se ne sjećam 2007. godine kada je HDZ dobio izbore u drugi mandat pod parolom "Idemo dalje" da ste vi tada u svojem predizbornom programu govorili da će se tuneli u Hrvatskoj farbati dva puta, da će se kupovati skupi BMW-i, da će šef carine trčati po Hrvatskoj s torbama i prikupljati novce za HDZ i hrpe takvih stvari. Govorite o čelnim mjestima u državnim tvrtkama. Pa kod vas čelnici državnih tvrtki evo sada nakon četiri mjeseca na tim čelnim pozicijama dobivaju po 400000 kuna otpremnine. Pričate o natječajima. Pa šta zaboravljate kako se zapošljavalo u Hrvatskoj pisanjem barba Luki i ostalim čelnicima HDZ-a. Osobni mesari su završavali u Saboru i prodavali zgrade državi. Ja ne znam kako stvarno imate obraza danas uopće razgovarati ovdje na ovakav način. I kad prozivate stalno se vraćate na Račanovu vladu 2003. godinu. Pa kolega Salapić ovdje govori ovo je neki novi HDZ. Pa i ovdje je novi SDP, pa nas je ovdje 12 zastupnika mlađih od 35 godina koji nisu isto bili 2003. u vlasti iako smatram da je ta vlast bila u redu. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Povredu Poslovnika ponovo je prijavila poštovana zastupnica Jadranka Kosor, potpredsjednica Doma.
Gospodine potpredsjedniče, [[Upadica Leko: Kolegice i kolege, malo pozornosti. Molim vas.]] Pozivam se na članak 213. Poslovnika o radu Hrvatskoga sabora ja molim da opomenete gospodina zastupnika jer ne može prozivati zastupnike HDZ-a i postavljati pitanje kako mi imamo obraza. Itekako, mi koji smo ovdje i mi koji danas govorimo i branimo interese i stranke i države itekako imamo gospodine zastupniče obraza govoriti. Da gospodine zastupniče, apsolutno. Imam i obraza i snage i hrabrosti pred vama stajati i govoriti o onom što mislim da treba govoriti u obranu digniteta ovoga Sabora, digniteta svakoga od nas. I neću dopustiti zajedno sa svojim kolegicama i kolegama da nas vrijeđate. Gospodine potpredsjedniče molim vas upozorite zastupnike SDP-a da svaki zastupnik koji ovdje govori vjerojatno ima obraza to govoriti. I molim vas zaustavite vrijeđanje. Hvala vam.
Poštovana zastupnice, rado bih to činio kada biste slušali sve zastupnike istom pozornošću i reagirali na sve zastupnike sa istom pozornošću. Pošto čini mi se pokazujete dvostruke kriterije. Pažljivo sam slušao vašu kolegicu Đurđicu Sumrak, pa ako imamo isti metar onda taj metar koristimo uvijek. Ja ga koristim. Hvala lijepa. Nema povrede Poslovnika. Idemo naprijed sa raspravom. Hvala lijepa. Imamo odgovor na repliku poštovane zastupnice Đurđice Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa mladi kolega evo, upravo je kolegica Kosor rekla da mi koji ovdje stojimo nas još koji imamo obraz gledati i govoriti i ukazivati. Jer mi nismo ukaljali svoje ruke u ništa. Upravo Vlada gospođe Kosor je otvorila put da oni koji jesu i rekla je sama tisuću puta nema imena i prezimena, nema prijatelja, nema političke stranke. Svi trebaju ogovarati. Ali mladi kolega i vi morate znati i biti svjesni onog o čemu govorite. Vi vrijeđate nas. Ja ako kažem sada i spomenem, a to moram učiniti jer naprosto ste sve nas uvrijedili, i gospodina Čačića i još neke ministre za koje se zna, zna znate da su i pronevjerili ne 5 firmi nego 6, koji su dijelili grah i kobasice jučer ispred hotela na koji ste napravili tako da dobije KONIG-ov hotel da dobije novac od Croatie koju mislite prodati. Zar vi mislite ako ste tako pošten SDP-ovac o tome ne progovoriti? Morate progovoriti, kolega. Onda ćemo znati da vi kao mlad čovjek ćete imati kasnije čist obraz i sjediti ovdje i govoriti nekom drugom. To je jedna stvar. A vrlo je to tako ružno sve generalizirati, pogotovo one ljude koji su časni, koji časno sjede i časno svoje poslove obavljaju. Ako vi mislite da je ispravno sve ovo što je ova Vlada napravila Zorana Milanovića ja se vama čudim, meni je to jako žao. Ja znam da je vama lijepo ovdje sjediti i da vi na to nemate primjedbe i da ćete braniti sigurno njega, ali postupke koje radi gospodin Čačić, gospodin Milanović koji ništa ne radi i ekipa koja je tamo na taj način ponaša se žao mi je.
Hvala lijepa. Čuli smo i repliku u ovom obliku. Idemo sa raspravom u trajanju od 10 minuta. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo ispada da sam ja zadnji u raspravi, ne vjerujem da ću reći nešto novo, dosta je toga rečeno ne bih se želio ni ponavljati, ali želim jasno reći da nisam za pljuvanje, nisam naravno za pljuvanje niti u obraz niti u ogledalo. Nije ni neko civilizacijsko postignuće, a druga stvar dr. Jovanoviću nije ni zdravstveno ni higijenski ispravno jer puno mikroba sa takvim postupkom se širi. To nam je svima poznato. Ali nisam ni za onu što je bilo bilo je pa po starom. Mi demokršćani, kršćani mi imamo sakrament ispovjedi pa se ispovjedimo, obećamo i ne griješimo. Vi ako ne vrednujete taj sustav molim vas lijepo imate konferenciju za tisak pa sazovite konferenciju za tisak i recite "Ja Željko Jovanović ministar prosvjete i športa izrekao sam grube riječi, a ja sam ministar onih mladih ljudi osjetljivih koji kopiraju i jednostavno oni to na neki način prihvaćaju", pa u tom dijelu zasigurno je vaša odgovornost kao čelnog čovjeka na toj poziciji velika i zasigurno ste toga svjesni. Pa mislim da je to jedan dobar momenat. Ali ono što me potaklo možda da se javim za raspravu je jučerašnja sjednica Odbora za zdravstvo gdje smo raspravljali o Izvješću pravobraniteljice osoba sa invaliditetom. Naravno da nas tu sve odmah se javlja onaj zakon, evo i tu je, sa nama je potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne skrbi i svi smo uistinu se na neki način usuglasili koliko je stanje tih osoba sa invaliditetom teško i koliko se teško mijenja. I znate što se događa? Što se događa da te osobe sa invaliditetom, koji je najveći broj primjedbi njihovih? Na socijalnu problematiku. Socijalnu problematiku draga gospodo zato jer uz sve okolnosti koje upućuju teške socijalne probleme, ali nemojte sumnjati da i ove okolnosti, povećanje PDV-a, povećanja cijene grijanja, struje, zasigurno neće dodatno otežati poziciju tih ljudi. I zato treba i u tom dijelu biti bez obzira kako se sad to pravdalo biti odmjerene izjave, ne dijeliti neke medalje na ovakve ili onakve boje. Ako nije bilo onda opet konferencija za tisak pa jasno i glasno reći: "Evo ja to nisam rekao, nisam to učinio." Treća stvar koju želim reći jer to je načelo pravednosti prema svima. Dakle, vrlo lako se u usta ministra kaže e vjeronauk prvi sat, zadnji sat, vjeronauk nije važan. Važan je, itekako je važan svakom ovom mladom čovjeku kolegice i kolege koji dobru poruku dobije, poruku ljubavi zasigurno je dobrodošla. I u tom dijelu ne treba omalovažavati nikoga i vjeronauk. A istovremeno se uporno truditi udžbenike koji govore o 2. svjetskom ratu mijenjati itd. I zadnju stvar koju želim reći je to da ja evo i kao budući, moram uvijek razmišljati i o lokalnoj svojoj sredini. Na neki način nas, bez obzira što ste govorili gospodine ministre o raznim financijskim postignućima itd. stoji činjenica da je manje sredstava. I nas zabrinjava u Koprivničko-križevačkoj županiji što u Koprivnici ove godine nije upisana prva godina studija ekonomije. A druga stvar, mi imamo i ozbiljne namjere, itekako dobre namjere sa kampusom koji želimo da se ostvari u našoj sredini. Pa u tom dijelu stavljamo, a isto i taj dio na dušu da kako god želite unaprijediti visoko obrazovanje da ovaj potez nam ne sluti na dobro. Pa evo u tom smislu želim vas upozoriti i dati ove savjete naravno i s one zdravstvene strane, dakle da pljuvanje nije zdravstvena higijena. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Poštovani zastupniče na vaše izlaganje prijavio je repliku poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo uvaženi kolega samo bih vam replicirao da ste zaboravili reći da u odgovoru Vlade RH na ovu interpelaciju i traženje smjene gospodina Jovanovića Vlada jasno kaže da ministar Jovanović nerijetko koristi slikoviti stil izražavanja koji ovaj Sabor i ovu sabornicu naziva kokošinjcem i to je slučajno izvađeno iz konteksta. Po tom segmentu ste zaboravili progovoriti i prozboriti pa tako i onda da se sviđalo nekome ili ne pa i saborskim zastupnicama i zastupnicima koji sjede u ovom Parlamentu da ih zove netko kokošinjcem to se treba sviđati ili ne i nema veze što je to tako Vlada Republike Hrvatske stoji iza svoga ministra. S obzirom da je sviđalo se nekomu retorika ministra Jovanovića ili ne u odnosu prema čelnicima ili dužnosnicima HNS-a koji su postigli iznimne rezultate u promicanju hrvatskoga športa u svijetu pa i danas kao što smo čuli da su 8. nogometaši želim reći da sigurno ogledalo koje je upućeno tima čelnicima koji su svoj život predano dali u razvoj športa RH ne može biti ponuđeno ogledalo, a onda i sve ono drugo što je pratilo to ogledalo. S obzirom da ste govorili o svemu negativnostima u financijskim pokazateljima koji su dati u ovoj interpelaciji zasigurno možemo reći da nema gradnje škola, nema investicija u dvorane, nema onoga svega što smo ponudili i ovoj Vladi i ostvarili pretpostavke da bi se moglo graditi osiguravajući zemljište, građevinske dozvole, predmetnu dokumentaciju i sve ono što je prethodilo da bi se sustav školstva unaprijedio u svim segmentima od osnovnoga do područnih škola pa srednjih škola, dvorana i visokih učilišta. Zato nema u proračunu i zbog toga sve ovo što je navedeno sigurno je točno i afirmativno govoreći o tome da ministar Jovanović zasigurno zaslužuje traženje ovakve interpelacije i njegove smjene s obzirom da je upotrijebio grube riječi. Bez obzira na današnju ispriku koju on priznaje da je pogriješio u ophođenju sa saborskim zastupnicima kao i sa čelnicima HNS-a vidimo da ni ovaj Vladin odgovor nije dobar niti je bio na tragu toga kako bi izmirio ono što nije dobro … /Govornici govore u isti glas, ne razumije se.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa vjerujem kolega da svatko od nas ima svoj stil i možda i ja imam na neki način. Puno puta su me sa suprotne strane rekli da mi je gestikulacija jača strana ali evo i gestikulacija je dio oratorske vještine. Tako da u tom dijelu ja nisam nikada ali zasigurno ministar prosvjete i sporta, ministar mladih ljudi, ministar ljudi koji su izloženi između ostalog svim rizicima od droge i svih ostalih momenata koji jesu zasigurno jedna gruba riječ poglavito iz usta ministra zasigurno da ne može biti dobro primljena. Ali mene je više potakao ovaj vaš drugi dio dakle možda ajmo reći zanemarivanja našeg ruralnog područja, izgradnje sportskih dvorana, izgradnje škola. Jer i mi drage kolegice i kolege, gospodine ministre i u seoskim sredinama i naša djeca žele igraTi i nogomet i sport i biti napredna i učinkovita i njima treba osigurati uvjete i zato vi ste taj koji mora osigurati sredstva da bude i njima sve dostupno. Jer oni osim ostaloga moraju putovati nekada do škole 50km, gube svoju dakle i psihofizički napon kroz to vrijeme. Dakle, apeliram u tom dijelu isto tako da se vodi briga i o onim našim najvažnijima i u seoskim sredinama. Zasigurno se to puno puta zanemarilo. Nije sav život u velikim gradovima. I mi na selu imamo svoje potrebe i želje ali naravno imamo i mogućnosti. Jer rekao je onaj poznati francuski filozof Jean Pol Sartre da dobre stvari dolaze iz provincije. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Za riječ se javio ministar znanosti, obrazovanja i sporta. Izvolite poštovani ministre.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici.
Oprostite molim vas. Nismo dobili dojavu na predsjednički stol o replici. Nažalost ne možemo prihvatiti svaki puta. Kršimo pravilo. Poštovani ministre izvolite za govornicu. Važno je da mi primijetimo i razni načini su da se to učini za stol predsjednički.
hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Ja se zahvaljujem svima na svim raspravama koje su danas bile. Bez obzira što mislili o meni ja sam ipak čovjek dijaloga. Stoga vas pozivam da se aktivno uključite u raspravu o predstojećih 7 zakona koje je pripremilo moje ministarstvo. Ponosan sam na to na svoje suradnike. 7 zakona uskoro stiže u saborsku proceduru. Dajte kvalitetne amandmane i ja garantiram ukoliko budu dobri i kvalitativni da ćemo ih uvrstiti u naše prijedloge. I moram ispraviti jednu neistinu gospođo Sumrak www.mzos.hr pogledajte koliko čestitki sam uputio svim učenicima, svim studentima koji su osvojili nagrade na najrazličitijim državnim i svjetskim takmičenjima. Za svjedoka pozivam bivšu ministricu Ljulju Vokić čiji je učenik osvojio Svjetsko prvo mjesto na natjecanju iz biologije i kojem sam osobno čestitao. Kolegice i kolege ova rasprava bila je duga možda smo mogli potrošiti kvalitetnije ali evo ja ću se držati nekih postulati i na temelju ovoga što sam čuo danas ministar nikada ne smije lagati, ne smije varati, krasti, trošiti javni novac za stranačke i osobne potrebe, ne smije puniti stranačke crne fondove, ne smije osmišljavati projekte poput Fimi Medije kojim zloupotrebljava proračunski novac, a kada razgovara sa građanima ministar mora pokušati poslati poruku tako da oni kojima je poruka namijenjena razumiju što im poručuje. Gospođo potpredsjednice Sabora Kosor ja vam se zahvaljujem na mogućnosti što sam danas mogao pokazati da sam ja ministar kakav HDZ nikada nije imao niti će imati. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Gospodin ministar govori o projektima o školama ono što je gospodin Milinković govorio malo prije. Međutim zaboravljate odnosno ispravljam vas utoliko što sam ja svojim amandmanima za proračun RH predao amandmane za izgradnju 4 ili 5 škola i sportskih dvorana. Odbili ste to uz obrazloženje da se grade privatno-javnim partnerstvom. Kako je to učinjeno ne znam u Varaždinskoj županiji. To je ispravak. A što se tiče samo kada već mi nije dao gospodin Leko da govorim iako su svi vidjeli ovdje da je bila replika i kršćanski i agnostički i ateistički je reći oprosti za izgovorenu riječ koja nije primjerena. Najblaže rečeno nije primjerena. I gospodin Milanović vaš šef Vlade kada je poskupio struju i plin, rekao je sory ne može drugačije. Pa i taj sory možda je malo ublažio ljudima sušu u džepovima i osjećaj te suše u džepovima. Ali bahato ono reći sav se tresem ili takve slične stvari, a mi ovdje ispravke čuli nismo za kokošinjaca zaista nema smisla. Pa izvolite postupite i ateistički, i agnostički i kršćanski recite nije bilo uredu, a mi ćemo vam oprostiti onda.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. A je, nije se prijavo nitko. Izvolite. U ime predlagatelja poštovana zastupnica.
Je u ime predlagatelja naravno kao što je uobičajeno na kraju rasprave uobičajeno u Hrvatskom saboru da i u ime predlagatelja netko može nešto reći pa evo reći ću ja. Ne znam gospodine potpredsjedniče zašto se ministar neprekidno obraćao meni. Naime, nisam samo ja tražila smjenu ministra Jovanovića nego su to tražili zastupnici i zastupnici kluba HDZ-a ne samo ja ali ja sam sa velikim zadovoljstvom prva potpisala taj zahtjev to je istina. Što se tiče evo poruke koju smo ponovno dobili od ministra vjerujem da ćete se mnogi složiti nije to primjeren način kako ministar završava na kraju. To je taj stil i on jasno danas naglašava kako će raditi. Dakle ministar govori o tome da ministar mora dobro raditi, da ne smije lagati, ne smije krasti, apsolutno se slažem s tim i bilo bi dobro da ministar Jovanović pogleda u sebe oko sebe u svojoj Vladi. Naime, tamo sjede neki ministri i potpredsjednici Vlade o kojima su napisane knjige cijele knjige o njihovim malverzacijama. Postoji niz kaznenih prijava, postoje naravno i odluke Vlade za koje je ministar Jovanović digao ruku, odluke Vlade o tome da ljude sa pravomoćnim optužnicama imenuju na čelo nekih važnih tijela, da ljude sa prvostupanjskim presudama za malverzacije postavljaju kako bi nadirali iznimno važna javna poduzeća itd., itd. to bi ministar Jovanović također trebao pogledati kada govori o drugima. Što se tiče njegove konstatacije o tome da HDZ ne bi imao takvoga ministra točno, ne bismo, jer bismo uvijek birali ministra koji je makar u stanju govoriti pristojno, pristojno komunicirati s javnošću i pristojno komunicirati sa zastupnicima i zastupnicama u Hrvatskom saboru. Naime, dame i gospodo, ova rasprava koju je vodila vladajuća većina je jasno pokazala da podupire taj način i stil ministra gospodina Jovanovića. Jasno je to sažeto u jednoj riječi: zaveži. Dakle jasno je sažeto u riječi i izjavi i poruci jednoga od vaših zastupnika kojim podupirete i to da smo kokošinjac, podupirete i sve druge uvrede i to da se trebamo gledati u ogledalo i poruke o pljuvanju i tako redom, i tako redom. Poruka vladajuće većine u Saboru glasi zavežite, poruka glasi zaveži i poruka glasi samo nastavi ministre Jovanoviću sa vrijeđanjem i omalovažavanjem. Naime, nismo čuli gotovo nijedne riječi osude iz svega onoga što smo naveli u svom prijedlogu za smjenu ministra Jovanovića. Naime najvažniji razlog jest što je proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta proračun koji stoji na staklenim nogama. I dobro su pitali moji kolege, gdje je gospodine ministre, a ja mogu vama postavljati pitanja jer sam zastupnica u Hrvatskome saboru, gdje je Zakon o fiskalnoj odgovornosti, kako i na koji način ste ispunili obveze iz Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Naime, zakon koji je donijela Vlada odnosno vladajuća većina kad smo mi vodili državu za koji danas vladajuća većina nije htjela glasovati i nije htjela dati svoj glas. Zakon o fiskalnoj odgovornosti naime govori o tome da svaki dužnosnik mora dati ostavku i mora biti smijenjen ako je predstavio Hrvatskom saboru nerealan proračun i o tome se dame i gospodo radi. A o tome da ministri moraju pristojno komunicirati s javnošću mislim da više ne treba trošiti riječi. Molim i tražim od vladajuće većine da ubuduće ako je ikako moguće osudite svaku vrstu bezobrazluka i svaku vrstu nasilja jer vrijeđati druge ljude to je dame i gospodo čisto kao suza nasilje. Od pljuvanja u ogledalo na vlastiti lik do lupanja toljagom po glavi samo je jedan mali korak. Ministar znanosti, obrazovanja i sporta ne može na taj način vrijeđati nikoga. Dame i gospodo, na kraju, budući da ste izrekli puno riječi ali nitko nije o ovoj predstavci, o ovom zahtjevu, nitko o tome o razlozima zbog kojih tražimo smjenu ministra nego ste govorili o HDZ-u i o bivšim HDZ-ovim vladama. Ali vam nećemo dopustiti, to jamčim, da uništite i da poništite sva postignuća koja je HDZ napravio, odnosno Hrvatska na čelu s HDZ-om. I ulazak u NATO i ulazak u EU. Svojim sadašnjim ponašanjem i ignoriranjem poglavlja 23., iako je Hrvatska pod monitoringom, izigravanje pravosuđa, hrvatskoga pravosuđa vi ulazak Hrvatske u EU 1. srpnja sljedeće godine dovodite u pitanje i želim da to vladajuća koalicija ima na umu, kao i činjenicu o kojoj mi možemo slobodno govoriti. Tko je 25. lipnja '91. godine ovdje u sabornici u Hrvatskom saboru glasao za samostalnu, neovisnu i demokratsku Hrvatsku i tko za tu odluku nije glasovao. Mi imamo pravo o tome govoriti i nećemo pristati na vaše povijesno začepi. Hvala vam lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala i vama. U ovom Saboru dok vlada Poslovnik svi će imati pravo govoriti o temama koje su na dnevnom redu, bez obzira jesu li iz oporbe ili su sa pozicije. Ja vjerujem da je to značajno novo u odnosu na dosadašnje ponašanje u Saboru. Mi smo za vladavinu prava pa i u Hrvatskom parlamentu. Time smo iscrpili sve prijavljene za rasprave po Prijedlogu povjerenja Željku Jovanoviću, ministru znanosti, obrazovanja i sporta. O prijedlogu ćemo glasovati kad se steknu uvjeti za to.
Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu za pokretanje pitanja povjerenja Željku Jovanoviću, ministru znanosti, obrazovanja i sporta. Predlagatelj je 33 zastupnika članova Kluba zastupnika HDZ-a. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog o iskazivanju nepovjerenja Željku Jovanoviću, ministru znanosti, obrazovanja i sporta. Naglašavam da je sukladno članku 116., stavku 5. Ustava RH za izglasavanje povjerenja potrebna većina glasova svih zastupnika, dakle 76 glasova. Pitam još jedanput tko je za Prijedlog o iskazivanju nepovjerenja Željku Jovanoviću, ministru znanosti, obrazovanja i sporta neka digne ruku. Tko je protiv? Suzdržan? Utvrđujem za iskazivanje nepovjerenja ministru znanosti, obrazovanja i sporta glasovalo je 24 zastupnika, suzdržanih je bilo 6, a protiv je bilo 80 te utvrđujem da prijedlog nije dobio potrebnu većinu i da ministar znanosti, obrazovanja i sporta Željko Jovanović i dalje ima povjerenje Hrvatskog sabora.
Sada idemo po dnevnom redu. Sljedeća točka je - Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2011. Izvješće je podnio ministar unutrašnjih poslova sukladno članku 4. Zakona o Policiji. Prijedlog akta primili ste poštom. Vlada Republike Hrvatske dostavila je mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća tih odbora primili ste na sjednici. Želi li predlagatelj dati uvodno obrazloženje? Ministar unutarnjih poslova gospodin Ranko Ostojić. Izvolite ministre.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Štovane dame i gospodo, saborske zastupnice i saborski zastupnici. Temeljem članka 4. Zakona o Policiji ministar unutarnjih poslova najmanje jednom godišnje podnosi izvješće o obavljanju policijskih poslova za prethodnu godinu, ali jednako tako odgovara u situaciji kad Sabor zatraži i izvješće o obavljaju policijskih poslova u bilo kojoj drugoj situaciji. Stoga ako gospodin potpredsjednik dopusti ja bih samo prije nego što počnem sa izvješćem vezano za 2011. godinu dao i izvješće vezano za policijsko postupanje koje je bilo danas, sukladno vašem zahtjevu na jutrošnjoj sjednici.
Izvolite ministre.
Trgovački sud u Splitu svojim zaključkom broj 12 ST46/12 od 13.4.2012. godine zatražio je pružanje pomoći policijskih službenika za dan 18. travnja 2012. godine radi uvođenja stečajnog upravitelja u društvo "Jadrankamen", a ista asistencija je odgođena. Navedeno pružanje pomoći ponovo je zakazano za dan 3.svibnja 2012. godine u 10 sati koje je provedeno temeljem plana Policijske uprave Splitsko-dalmatinske kojom je rukovodio načelnik Odjela za javni red i mir navedene policijske uprave, u čijem izvršenju su sudjelovala 73 policijska službenika, od toga 50 pripadnika interventne jedinice policije i 23 pripadnika policijske postaje Brač. Prilikom postavljanja policijskih službenika u 5,45 sati uhićen je i bez uporabe sredstava prisile gospodin N.O.S. rođen 1957. godine zbog kaznenog djela otuđenja tuđe pokretne stvari na kriminalističko istraživanje. Prilikom uvođenja stečajnog upravitelja u upravnu zgradu navedenog društva 10 radnika Jadrankamena je pružilo otpor na način da su se postavili ispred ulaza u navedenu zgradu radi čega je nad osam osoba uporabljena sredstva prisile, tjelesna snaga. Jedna osoba je privedena bez uporabe sredstava prisile a na M.E.S rođen 1984. upotrijebljena je tjelesna snaga i sredstva za vezivanje. Navedene osobe su u 10,15 sati privedene u prostorije policije na kriminalističko istraživanje. Tim istraživanjem utvrđeno je da je 9 privedenih osoba ostvarilo obilježja prekršaj iz članka 6. i članka 23. Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira, te su u 13,45 sati pušteni iz prostorija policije. Njima slijedi optužni prijedlog nadležnom prekršajnom sudu. Također, utvrđeno je da M.E.S. rođen '84. ostvario obilježja kaznenog djela iz članka 317. KZ-a Republike Hrvatske sprječavanje službene osobe u obavljanju službene dužnosti radi čega će protiv njega bit podnesena kaznena prijava redovnim putem, a u 14,00 sati je pušten iz prostorija policije. Asistencija policije završila je u 12,30 sati kada je stečajni upravitelj trajektom napustio Brač i u pogonima su ostali zaštitari. To je šta se tiče samog događaja, a ono što je po meni vrlo važno za vas saborske zastupnike ono šitanje koje je bilo tko je odobrio policijsku asistenciju. To je možda najvažnije pitanje koje je za policiju. Ja moram reći da ste ga odobrili upravo vi saborski zastupnici, ne konkretan saziv već oni koji su donijeli Zakon o policijskim ovlastima 2009. godine koji glasi, citiram članak 7.: "Policija u skladu sa zakonom na zahtjev suda, državnog odvjetnika ili državnog tijela pruža pomoć ako se prilikom provođenja radnje opravdano očekuje pružanje otpora." I to je ono što je napravljeno temeljem sudskog naloga. Policajci su asistirali sukladno zakonu. I ja bih molio da se to poštuje, da se brani pravna država i kad policija postupa po zakonu da se to i štiti. Ako mogu sad dalje [[Upadica Leko: Izvolite ministre, dobili ste riječ.]] Na temelju članka 4. Zakona o policiji podnosim Izvješće o obavljanju policijskih poslova u 2011. godini. Naravno ne treba nikoga upozoravati niti govoriti da je to izvješće iz razdoblja u kojem ja nisam bio ministar unutarnjih poslova. Ali cijeneći Hrvatski sabor upravo da nam se ne dogodi ono što se godinama zapravo događalo, a to je da ministri iako je to zakonom propisano ne podnose izvješće, ne pružaju priliku Hrvatskom saboru da raspravi o kriminalitetu, o nečem što je vrlo važno za jednu zajednicu. Ja sam mišljenja da je upravo prilika da sa čelnim čovjekom ministarstva upravo sukladno tim zakonskim odredbama budete u prilici da raspravimo ovu vrlo važnu tematiku. Ja se nadam da je izvješće koje ste zaprimili sa kompletnim statističkim podacima ali i tekstualnim dijelom podloga za raspravu u kojoj je po meni najbitnije da se rasprave trendovi, da ne dođemo do situacije da se lakiraju podaci, da dolazimo do varijante da nismo spremni statistiku koristiti onako kako je i potrebno, a to je da to bude putokaz za one poslove i radnje koje trebamo napraviti da bi situacija bila drugačija. Policija je javna upravna služba u sastavu Ministarstva unutarnjih poslova koja teži osiguravanju takvih uvjeta u društvu gdje će se građani osjećati slobodni, sigurni, zaštićeni od svakog oblika nasilja. Svrha policije je zaštita života, osobnog integriteta i imovine, a njena je funkcija održavati stanje javne sigurnosti na najvišoj mogućoj razini s trajnim ciljem smanjivanja opasnosti od kažnjivih ponašanja. Da bi ispunili upravo tu misiju smanjenje opasnosti od kažnjivih ponašanja cjelokupnu aktivnost u 2011. godini policija je usmjerila na 4 posebna cilja. Poboljšati sprječavanje i suzbijanje kažnjivih ponašanja, poboljšati suzbijanje kriminaliteta, povećati sigurnost prometa na cestama i jačati sigurnost na državnoj granici, u zračnom prometu i plovidbi. U djelokrugu policije su svi prekršaji iz Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira, ali i veliki broj prekršaja iz drugih zakona ukupno 65 drugih zakona kojima je policiji u nadležnost dodijelila njihovo utvrđivanje. Najveći broj prekršaja policija utvrđuje kroz pozorničku i ophodnu djelatnost, te u hitnim intervencijama kada je obaviještena o narušavanju javnog reda i mira. Tijekom 2011. godine zabilježeno je ukupno 92117 prekršaja iz svih zakona iz djelokruga policije što je za 4,3% više nego prethodne godine. U toj skupini prekršaja najviše su prekršaji protiv javnog reda i mira 27,7% što je najčešće svađa, vika, tučnjava, drsko ponašanje, omalovažavanje ili vrijeđanje policijskih službenika i oni čine 80,7% udjela u ovoj skupini prekršaja. 74,8% njih dogodilo se na ulicama, trgovima i ugostiteljskim objektima. Po brojnosti dalje slijede prekršaji iz Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji ukupno 15015 ili 16,3% udjela u ukupnom broju prekršaja. Ja ću naravno u ovome uvodnom dijelu obratiti pozornost samo na dio izvješća jer bi bilo vrlo teško sve ono šta je napisano unutra, ali vjerujem da ćemo u raspravi sigurno i odgovorima koje ću vam dati imati kvalitetnu ocjenu stanja. Što se tiče pravo na javno okupljanje građana koji su ustavna kategorija i način korištenja tog prava uređen je Zakonom o javnim okupljanjima. Smatramo to važnim jer su mirna okupljanja, javni prosvjedi, javne priredbe i drugi oblici okupljanja i mogu biti ograničeni samo zakonom. U 2011. godini održano ih je 18519 od čega je na 118 javnih okupljanja bilo narušavanja javnog reda i mira. Među svim održanim javnim okupljanjima najviše je onih koji su sportska natjecanja 9045, od čega je na 52 natjecanja bilo navijačkih izgreda. Naglasio bih da je protiv 765 osoba podneseno upravo radi protupravnog ponašanja na sportskim natjecanjima podneseni su optužni prijedlozi i na snazi je 91 pravomoćna zaštitna mjera zabrane prisutnosti određenim sportskim natjecanjima. U suzbijanju kriminaliteta koji je najopasniji oblik kažnjivog ponašanja i trajno pobuđuje interes javnosti velika većina kriminaliteta događa se naravno izvan opažanja policijskih službenika tako da ga oni ne mogu neposredno suzbijati. Saznanja o kriminalitetu policija stječe putem dojava građana ili pravnih osoba, a jedan dio otkriva vlastitom operativnom djelatnošću. Znatan dio kriminaliteta u svakom društvu ne bude otkriven iz mnogo razloga, a društvo zbog toga trpi štetne posljedice. I taj neotkriveni kriminalitet krije se u tamnoj brojci, u tamnoj zoni upravo uvriježenu praksu a to je da smo uvijek zadovoljni sa padom broja kaznenih djela moramo promijeniti. Varijanta u kojoj pad od 20% u domeni tamne zone, a to je kriminalitet, droga, gospodarski kriminalitet, korupcija, obiteljsko nasilje upravo tu se može najbolje mjeriti koliko je policija efikasna i zabrinjavajući su trendovi ako u tom području imate pad broja kaznenih djela, pad broja prijavljenih. Upravo obrnuto, efikasna policija je ako to raste, ako smo bolje radili i više počinitelja otkrili. Uvriježena je kriminološka procjena da se u ukupnom kriminalitetu samo jedna petina bude rasvijetljena. U RH godišnje se zabilježi oko 120 tisuća kaznenih djela. Moram napomenuti da od tih 120 tisuća kaznenih djela za 75 tisuća 620 se pokreće postupak po službenoj dužnosti, a za 12 tisuća 513 kaznenih djela postupak se nije pokrenuo zbog izostanka prijedloga, a za 25 tisuća 247 kaznenih djela postupak je pokrenut ili se pokreće privatnom tužbom. U 2011. godini policija je veliku pozornost posvetila najtežim kaznenim djelima. Samo oko 1% svih kaznenih djela pobuđuje interes šire javnosti. Od policije se upravo očekuje da odlučno i uspješno djeluje otkrivajući i razrješujući upravo tu vrstu kriminaliteta jer se tako povećava osjećaj sigurnosti u društvu i jača povjerenje građana u sigurnosni sustav. Stopa kriminaliteta svih zabilježenih kaznenih djela na 100 tisuća stanovnika u Hrvatskoj iznosi 2 tisuće 642 kaznena djela, a stopa kriminaliteta kaznenih djela za koje je policija pokrenula kazneni postupak po službenoj dužnosti iznosi 1 762 kaznena djela. Od 75 tisuća 620 kaznenih djela kao što sam naveo za koje je policija po službenoj dužnosti pokrenula postupak razriješeno je 61,2%. U 2011. godini pronađeni su počinitelji za 1 616 kaznenih djela prijavljenih ranijih godina pa je povećan koeficijent razriješenosti na 63,3%. U odnosu na 2010. godinu svih prijavljenih kaznenih djela više je za 5%, a kaznenih djela za koje je postupak pokrenut po službenoj dužnosti više je za 3,1%. U strukturi kriminaliteta opći čini najveći postotak sa 76,7%, kriminalitet droga sa 10,3%, gospodarski sa 9,7%, organizirani 0,9% i 1,1% se odnosi na kriminalitet od posebnog sigurnosnog značaja, terorizam 0,1%, 0,03% kriminalitet ratnog zločina i kriminaliteta u prometu 1 061 kazneno djelo ili 1,3%. U kazneno-pravnom sustavu RH postoji preko 300 normiranih vrsta kaznenih djela od kojih njih samo 18 čini 87% ukupnog kriminaliteta zabilježenog u 2011. godini. U općem pregledu koji smo dostavili tijekom 2011. godine nastavljen je trend smanjivanja broja prometnih nesreća sa najtežim stradavanjem koji se pojavljuje već prethodne dvije godine, a mogu reći da je isti trend u još boljim rezultatima nastavljen i u 2012. godini. Zadnji put na ovakvoj razini trend je zabilježen davne 1964. godine kad je bilo 433 poginula na hrvatskim cestama. Sigurnost na državnoj granici u zračnom prometu za svaku suverenu i samostalnu državu pitanje sigurnosti, zaštite i kontrole državne granice prvorazredno je pitanje. I to ima svoj niz osobitosti posebno Hrvatska koja samo sa BiH ima 1003 km državne granice. Spriječiti nezakonite prelaske kao i sve oblike prekograničnog kriminala preko državne granice je vrlo zahtjevna zadaća. Moram istaći da je to prvorazredno pitanje kako za Hrvatsku tako i za njen položaj u EU kad vrlo skoro te granice postaju granice jedne puno veće zajednice i sa kriterijima koji su nužno drugačiji nego što smo ih dosada imali. To će zahtijevati niz složenih prilagodbi koje se odnose na usklađivanje s europskim standardima na području upravljanja državnim granicama. S tim u vezi u 2011. godini Hrvatski sabor je donio podlogu, novi Zakon o strancima i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice čime je stvoren zakonodavni okvir da se na ovom području u potpunosti uskladimo sa pravnom stečevinom EU. U požarima 2011. godine bilo ih je više za 98,6%, izgorene površine 6 puta više, materijalna šteta 2,5 puta veća. U požarima su smrtno stradale 49 osoba što je za jedan put više u odnosu na 2010. godinu kad ih je bilo 24. Ozlijeđenih osoba je više za 7,6% u požarima. Broj eksplozija je manji za 9,1%, a materijalna šteta manja za 31,8%. Kod nesretnih slučajeva i samoubojstava koje policija prati kao posljedice nesretnih okolnosti, a ne kaznenih djela takvih ponašanja je više za 4,7% - smrtno je stradalo 213 osoba što je manje za 5,8% u odnosu na 2010. Samoubojstava je manje za 0,3% u odnosu na 2010. Ono što je važno za Hrvatski sabor i što smatram da se posebno moramo osvrnuti, a to je upravo vezano i za današnju tematiku a vi ste to dobili već odavno prije na stol kao saborski zastupnici a to je primjena policijskih ovlasti i uporaba sredstava prisile. Radi uspješnog obavljanja poslova policijski službenici imaju pravo i dužnost poduzimati posebne mjere i radnje za koje su ovlašteni. To su policijske ovlasti i to onda kad su ispunjeni zakonski uvjeti za njihovu primjenu. Primjenom policijskih ovlasti zadire se u temeljna ljudska prava, slobode građana pa zbog opasnosti da dođe do zlouporabe policija je podvrgnuta trostrukom nadzoru. Rad policije nadzire se upravnim nadzorom u sklopu ministarstva, parlamentarnim nadzorom Hrvatskog sabora i njegovog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost te građanskog nadzora koji postoji u nadležnim tijelima za građanski nadzor. U 2011. godini Unutarnja kontrola ministarstva obrađivala je 1 862 predstavke građana koje su se odnosile na dvojbene postupke policijskih službenika. To je za 19,2% manje nego 2010. godine. Od ukupnog broja riješenih predstavki 3,6% ih je utvrđeno da su utemeljene, 6,7% djelomično utemeljene, a 89,7% nepotvrđeno ili neutemeljeno. Uporaba sredstava prisile od strane policije najintenzivnije je zadiranje u temeljna ljudska prava i slobode pa je ta ovlast pod posebnim nadzorom nadležnih tijela javnosti. U 2011. godini policija je uporabila sredstva prisile 4 251 put što je za 13,4% više nego prethodne godine. Tjelesna snaga primijenjena je u 53% slučajeva, sredstva zavezivanja u 46% slučajeva, a sva ostala sredstva u 1% slučajeva. S tim da je vatreno oružje uporabljeno 13 puta u 2010. godini 14 puta. Prilikom uporabe sredstava prisile 588 građana je lakše ozlijeđeno, 15 građana teže. Od ukupnog broja slučajeva uporabe sredstava prisile samo u 6 slučajeva je utvrđeno da je ta uporaba bila neopravdana. Napadi na policijske službenike tijekom 2011. godine bilo ih je 214 što je 12% više nego godinu dana ranije. U 169 slučajeva je to bio napad tjelesnom snagom, u 24 slučaja hladnim oružjem, 21 slučaj uporabljena su druga sredstva napada, a u tim napadima 180 policijskih službenika je lakše ozlijeđeno dok je jedan policajac teže ozlijeđen. I kada govorimo o uspješnosti policije u 2011. godini naravno da se ona mora mjeriti i može se mjeriti na više načina. Ovo je prvi puta da u izvješću koje se dostavlja Hrvatskom saboru mjerenje uspješnosti policije rađeno na dva načina. To je koeficijent o razriješenosti o otkrivačkom djelatnošću ali i koeficijent o neefikasnosti. Koeficijent razriješenost kriminala u 2011. godini predstavlja pad za 5,2% istovremeno koeficijent efikasnosti predstavlja porast od 65. To je posljedica jačeg angažmana policije na otkrivanju i razrješenju kaznenih djela iz djelokruga USKOK-a. tu imamo povećanje od 103,6% u odnosu na 2010.godinu uz istovremeno smanjenje radnog učinka i kapaciteta Kriminalističke policije za 4,5%. Ovaj rezultat potvrđuje koeficijent efikasnosti kao najvjerodostojnije mjerilo uspješnosti policije. U samome izvješću ja ću vas zamoliti s obzirom na ove sve situacije da posebno obratite pažnju i onoga što je vrlo bitno na str. To je strana 10 u statističkome dijelu to znači u ovome drugome dijelu vidjet ćete da u Hrvatskoj u 2011. godini imamo 48 ubojstava. 2010.godine bilo ih je 56. Moram ovom prilikom reći da gledajuće razdoblje iza rata '99.-te godine 118 ubojstava, 2000. godine 101, pada prema 81, 73, 67 isto 67, 63 tako da brojka 2011.godini od 48 i trend koji zadržavamo u ovoj godini je vrlo značajan i jedan dobar pokazatelj da takvih najtežih oblika kažnjivih ponašanja nemamo. Također molim vas da na strani 68 tekstualnog dijela dobro pogledate ovaj dio uspješnosti policije za 2011.godinu ja mislim da je tu vrlo korektno pokazano da se ne lakiraju podaci, da se želi ukazati na ono što smo do sada imali i da takav način utvrđivanja uspješnosti policije mora postati mjerilo i ono što vjerujem da će sve zanimati bruto iznos koliko košta jedno mjesto u policiji je 187 tisuća kuna. Toliko košta bruto iznos kada se uzme plaća, kada se uzmu svi troškovi održavanja, zgrade. To smo isto tako naveli ovdje unutra. Naravno napisane su sve najveće kriminalističke obrade koje su odrađene tijekom 2011.godine i naravno vjerujući da to može biti vrlo korisno vama saborskim zastupnicima, dobili ste i usporedne podatke za 10 godina unazad na neki način da se možete orijentirati da vidite koji su trendovi u Hrvatskoj policiji odnosno konkretno prema broju kaznenih djela. Evo ja bih gospodine potpredsjedniče vjerujem da bih mogao jako puno još dodati dodatnih podataka ali mislim da je za uvod dovoljno.
Hvala lijepa ministre. I izvješće i izlaganje je bilo opširno, poticajno. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ocjenjujem da ne. Otvaram raspravu. Prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi za riječ u ime kluba IDS-a poštovani zastupnik Giovanni Sponza. Samo jedna obavijest. 3. sjednica Odbora za obranu održat će se sutra u petak 4. svibnja 2012. godine u 9 sati u dvorani Ivan Kukuljević klub zastupnika. Molim članove odbora da to uzmu u obzir. Hvala lijepa. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege. Klub zastupnika IDS-a hoće prihvatiti izvješće ministra unutarnjih poslova za prošlu 2011. godinu. Namjera ovog obraćanja nas iz Kluba zastupnika IDS-a jest ukazati na problem i pokušati pridonijeti ukupnom razumijevanju problema koji je prisutan na prostoru Istarske županije i to već jedan duži vremenski period. Na prvoj stranici izvješća nakon 3. stavka piše "Održavanje javne sigurnosti na najvišoj mogućoj razini ima za građane posebnu vrijednost i pretpostavka je uspješnom razvoju društva na svim područjima". Naime, u policijskim postajama a na području Istarske županije već duži niz godina i što prema sistematizaciji i prema standardima potreban broj policijskih djelatnika, a pri tome akcenat ne stavljam na administraciju već na policijske djelatnike na terenu. Hrvatska je vrlo atraktivna turistička destinacija, država i zemlja. Hrvatska danas u mnogome ovisi o uspješnosti turističke sezone a uspješnost turističke sezone ovisi financijska stabilnost ove zemlje. Istra pridonosi sa oko 30% ukupnog turističkog prometa ostvarenog kroz noćenja i više od trećine ukupnog ostvarenog financijskog prometa u hrvatskom turizmu. Sigurno je da su prirodne ljepote, čisto more, urbano uređenje i čistoća mjesta, kulturni i zabavni inventi neki od razloga, a zbog kojih turisti dolaze i u Hrvatsku a time i u Istru. No uz navedeni razlog njihovog izbora ako možda nije najvažniji tada zasigurno jedan od važnijih jest element sigurnosti. No element sigurnosti važan je prije svega za sve nas koji živimo u Hrvatskoj. U tijeku turističke sezone kada se u Istri uz lokalno stanovništvo i turiste koji dođu taj broj utrostruči postojeći nedostajući broj policijskih djelatnika sigurno nije objektivno u stanju provoditi sve potrebne mjere na svim područjima a koje se to od njih očekuje. Problem kao što sam malo prije rekao nije od jučer, međutim ono što je porazno on je uočljiv i to izražen ne samo kod lokalnog stanovništva već i kod samih gostiju. Po tom pitanju i po tom problemu ono što je barem meni znano navesti ću dvije inicijative. Jedna koja je poduzeta sa lokalnog nivoa, a druga koja se poduzima sa državnog nivoa. Što se tiče lokalnog primjera ka rješavanju navedenog problema spomenuti ću primjer koji je meni ipak najbolje znan, a to je grada Rovinja, te jesmo pokušali kompenzirati nedovoljan broj policijskih djelatnika tijekom nekoliko turističkih sezona naravno uz potrebnu suglasnost ministarstva jer to tako procedura i propisuje i to na način da je Rovinjska policijska postaja dobila brojčano pojačanje od policijskih postaja iz unutrašnjosti Hrvatske a da je lokalna samouprava uz veliku pomoć i podršku turističke privrede pokrivala ukupan trošak boravka, smještaja i hrane policijskih djelatnika. Osim brojčanog dojma, fizičke nazočnosti policajaca koji jesu došli kao pomoć doista nije bilo nikakvog učinkovitog efekta, a niti od njih koristi. Držim da razlog i odgovor je vrlo jednostavan, a po meni i prihvatljiv i razumljiv, a to je da su načelnici policijskih postaja koji jesu poslali pojačanje iz svojih policijskih postaja poslali one sigurno ne najbolje i ne najbolje policijske djelatnike. Ono što unazad nekoliko godina ministarstvo kontinuirano pokušava i to doista aktivnom ulogom pridonijeti smanjenju tog problema je da policajci bivaju premješteni iz ostalih dijelova Hrvatske u Istru. Međutim, tog istog dana kada ti policajci dođu u Istru odmah pišu zahtjev i to u visokom postotku od 90% da žele biti premješteni iz Istre. Doista i kao čovjek i kao gradonačelnik i saborski zastupnik imam apsolutno razumijevanje za njihov stav i njihovu želju za premještanjem i to iz nekoliko razloga. Zato što su odvojeni od članova svojih obitelji, zato što im nitko u društvu ne osigurava uvjete za smještaj i zato što ono što je loše, troškovi života jesu puno viši u Istri nego u unutrašnjosti Hrvatske, a time njihovi troškovi života postaju i skuplji. Shodno tome, ovom današnjom raspravom ne želim samo ukazati na problem već evo želim i dati doprinos ka njegovom potencijalnom rješavanju. Zato i hoću biti slobodan predložiti vama gospodine ministre jer osobno držim i vjerujem da je potrebno pronaći rješenje za sve policijske postaje i svim mjestima i to ne samo u Istri već u svim mjestima u Hrvatskoj, a gdje se nalaze policijske postaje, a koje nemaju dovoljan broj policajaca sa prijedlogom dva modela. Jedan je decentralizacija ovlasti. Ono što je dobar primjer i koji je polučio rezultate to je osnivanje prometnog redarstva, efekti i učinci se vide na terenu, a konkretan prijedlog u decentralizaciji ovlasti čime se apsolutno ničime ne bi narušio sustav Ministarstva unutrašnjih poslova iz primjera dobre prakse nama susjednih europskih zemalja je uvođenje komunalne policije u ingerenciji jedinica lokalne samouprave. Drugi prijedlog, a koji se tiče jednog od temeljnih životnih pitanja svakoga nas, a tako i policajaca je rješavanje stambenog pitanja, ali neću predlagati model poznate POS-ove izgradnje ne zato što bi gradovi morali dati svoje zemljište već zato što na prostorima općina i gradova država u svom vlasništvu ima neiskorištenog potencijala, da li u građevinskom zemljištu koje je neiskorišteno, da li u objektima, da li u zgradama, a koje unazad dva desetljeća i propadaju. Ja sam siguran ako postoji imalo dobre volje da nadležna državna tijela što zasigurno neće biti samo u ingerenciji već inicijativa može doći sa strane resornog ministra, da državne institucije, državna tijela pronađu i zakonski održiv model stambenog rješavanja za policijske djelatnike koji bi naravno ne besplatno ali uz puno povoljnije i održive uvjete kojima bi se omogućilo da riješi za sebe i za svoju obitelj jedno od temeljnih životnih pitanja jer želim vjerovati da bi time policijski djelatnik prije svega trebao biti učinkovitiji jer bi to bilo mjesto i grad u kojem živi on i živi njegova obitelj, a ne samo grad, što praksa potvrđuje službeno određuje i službuje samo jedan uski vremenski period. Dubokog jesam uvjerenja da problem nedovoljnog broja policajaca po policijskim postajama u istarskim gradovima, ali i u ostalim mjestima diljem Hrvatske bi se trebao i morao ozbiljno i pravodobno razmotriti jer sam uvjeren da će on biti još više izražen ulaskom Hrvatske u EU. Ulaskom Hrvatske u EU otvorit će se zasigurno puno mogućnosti. Pred svima nama biti će brojni izazovi sa mogućim kako pozitivnim ishodom, ali isto tako i negativnim posljedicama, a ishod ovisi o svima nama. Potrebno je i dovoljno je samo sagledati sva ona negativna iskustva nama susjednih zemalja, a tiču se stope porasta kriminaliteta u trenutku kad se bude otvorilo tržište rada. Držim da pred time ne treba zatvarati oči već na vrijeme za to moramo početi pripremati i provoditi mjere. Sigurnost i stabilnost jesu važni u svim područjima života građana Istre i zato evo biti ću slobodan još jedanput ponoviti. Decentralizacija ovlasti kroz primjer uvođenja komunalne policije i stavljanje zemljišta i zgrada u državnom vlasništvu u funkciju u cilju rješavanja stambenog pitanja za sve one koji već i rade u policijskim postajama ili koji će sutra raditi u policijskim postajama i to ne samo na području Istre već diljem Hrvatske. Zahvaljujem.
Hvala i vama zastupniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će potpredsjednik Sabora, poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa, uvaženi potpredsjedniče. Cijenjeni ministre, kolegice i kolege. Odmah na početku da kažem da će klub SDP-a prihvatiti ovo izvješće. Drugo, zahvaljujem ministru na izvješću o ponašanju policije danas na Braču. Time smo danas započeli radni dan. Iz tu podnesenoga izvješća popodne shvaćamo da je policija postupila jutros po zahtjevu suda i drugo, da je postupila u skladu sa zakonom. To nam je neobično važno. Zastupnici HDZ-a čijom je većinom usvojen taj zakon danas pitaju po čijem je nalogu postupala policija. Očito po njihovom. Klub SDP-a međutim neće se zadovoljiti time da se pravna država ostvaruje samo onda kada postupa prema radnicima koji su prevareni, opljačkani i obespravljeni. SDP traži da se pravna država pokaže moćnom i kada postupa prema pljačkašima, prema onima koji su te radnike godinama pljačkali, prema Bruni Orešaru da budem vrlo konkretan. Prema onima koji su Bruni Orešaru omogućili da bude poduzetnik takav kakav je poduzetnik, zato što je igrao tenis i gubio teniske mečeve. Osam godina se šutjelo i puštalo Bruni Orešaru da radi što hoće. Osam godina država nije napravila ništa, ali zato ti koji osam godina nisu napravili ništa jutros nariču nad sudbinom radnika, oni isti koji su omogućili da se ti radnici opljačkaju. Nemaju oni samo političku odgovornost, pa da govore kao što su govorili poslije podne izgubili smo izbore i time smo kažnjeni, a sad možemo opet govoriti i raditi što hoćemo. Tu barem postoji moralna odgovornost. Osam godina se šutjelo nad Orešarevom pljačkom, a danas se nariče nad sudbinom radnika. Toliko o ovom izvješću o događajima danas u Pučišćima. Prijeđimo na ovo Izvješće o radu Ministarstva unutarnjih poslova. Ovdje malo situacija je čudna, da zapravo novi ministar podnosi izvješće o radu Ministarstva unutarnjih poslova za razdoblje prethodnoga ministra. Ali ocjenjujemo da je ovo izvješće sastavljeno dobro, kvalitetno, da je ono sadržajno, da je to metodološki dobro posloženo i zato ćemo i glasati za njegovo usvajanje. Zanimljiv je tu podatak iznesen na stranici 19., ne stignemo ovdje u ime kluba proći tako detaljno kroz cijelo izvješće kao što je to učinio ministar uvodeći nas u temu ali spomenut ćemo samo najznačajnije točke. U kazneno-pravnom sustavu Republike Hrvatske postoji preko 300 nominalnih vrsta kaznenih djela, a 87% ukupnog kriminaliteta čini samo 18 kaznenih djela. Znači, 18 kaznenih djela je dominantno u našem društvu. Očito je da se na tih 18 kaznenih djela moramo posebno koncentrirati. Kad je u pitanju kriminal i korupcija pogledajmo što piše o najznačajnijim kriminalističkim istraživanjima. Nisu to sva istraživanja. To su samo najznačajnija. Prvo u ožujku 2011. godine dovršeno je kriminalističko istraživanje nad odgovornim osobama u Upravi CROSCO d.o.o. i voditeljem projekta remonta svih platformi zbog primanja mita od vlasnika i odgovorne osobe u TD Metal color i TD … [[Govornik se ne razumije.]] koji su bili zainteresirani za poslovnu suradnju. Kriminalističko istraživanje rezultiralo je podnošenjem kaznenih prijava za kaznena djela krivotvorenje isprave, primanje mita, primanje mita u gospodarskom poslovanju, a materijalna šteta iznosi 3 milijuna i 700000 kuna. Drugo najznačajnije ili značajno kriminalističko istraživanje. U ožujku 2011. godine dovršeno je kriminalističko istraživanje nad odgovornim osobama u Hrvatskim autocestama d.o.o. zbog pogodovanja TD Sklad gradnji kod sklapanja ugovora o izgradnji objekta na dionici Ploče – Karamatići. Kriminalističko istraživanje rezultiralo je podnošenjem kaznenih prijava za kaznena djela zlouporabe položaja i ovlasti, a materijalna šteta iznosi 50 milijuna kuna. Treće, u travnju 2011. dovršeno je kriminalističko istraživanje nad odgovornim osobama Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koji su se udružile s odgovornim osobama društva BBS, Retable d.o.o. i Odlagalište sirovina d.o.o. da bi sebi i drugima pribavili znatnu imovinsku korist na način da se zloupotrijebili svoju ovlast i neistinite podatke o otkupljenoj PET ambalaži prikazali kao istinite. Temeljem takvih neistinitih podataka su oštetili Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za iznos od 103 milijuna kuna. Četvrto značajno istraživanje. U svibnju 2011. dovršeno je kriminalističko istraživanje nad odgovornim osobama Autocesta Rijeka – Zagreb d.o.o. i odgovornim osobama Sklad gradnja grupa koji su zloupotrijebili svoj položaj i ovlasti na način da su potpisom anexa ugovora o promjeni načina plaćanja izvršenih radova, ugovarajući plaćanje putem fiksne cijene iako su znali da će im izmijenjenim načinom obračuna Sklad gradnja grupa platiti novčani iznos veći od vrijednosti stvarno izvedenih radova oštetili društvo Autoceste Rijeka – Zagreb za iznos od 12 milijuna 334 tisuće kuna. Rukopis je isti. Četiri javna poduzeća u koje su oni koji su jutros prozivali ministra unutarnjih poslova namjestili rukovodeće osobe danas nam cijeli dan govore da postavljamo ljude bez natječaja, da bi opljačkali ova četiri poduzeća. Ovo nisu sva kriminalistička istraživanja, kao što znamo iz štampe ovo su neka, ovo su najznačajnija. Svi imaju isti potpis, svi nose potpis HDZ-a. Toliko o tom tipu i o tom rukopisu i o tome da danas govorimo pa nemojte nam soliti pamet, imajte barem toliko pristojnosti da nas ne učite ni nas ni ministra Jovanovića ni bilo koga od naših zastupnika ponašanju. Oni koji su se ovako ponašali nemaju pravo nikoga pozivati na red. Hajmo sada na neka druga područja. Kriminalitet, droga. Zbog posjedovanja droge, to je članak 173. stavak 1. Prijavljeno je 5269 kaznenih djela ili 67,8% a zbog udruživanja radi počinjenja to je stavak 3. istoga članka prijavljeno je 8 kaznenih djela ili 0,1%. Policija se dakle bavila onima koji posjeduju, a nije se bavila onima koji su se udružili u kriminalne organizacije da bi rasparčavali drogu, proizvodili i rasparčavali. Navođenje na trošenje droge djeteta ili maloljetne osobe za to djelo je prijavljeno 107 kaznenih djela ili 1,4% od ukupnog broja kaznenih djela iz sfere zloupotrebe droge. To je ono što godinama trubimo, godinama, godinama. Zbog ovakvih izvješća. Policija se kao bavi drogama, bavi se suzbijanjem zloupotrebe droga ali 67,8% na one koje posjeduju, a 0,1% na one koji čine zlo. A godinama mi tu pitamo tko je nama neprijatelj. Jesu li nama neprijatelji narkomani ili su nam neprijatelji dileri. Jer ako su nam narkomani neprijatelji, onda super, onda progonimo narkomane i bit ćemo jako efikasni. A ako su nam dileri problem, onda nek' narkomane liječimo, a ove strpajmo u zatvor. Ali onda nam efikasnost policije ne smije biti 0,1% na tome, nego mora biti 70% na otkrivanju onih koji su se udružili u počinjenje ovoga kaznenog djela. Dakle, ovi statistički podaci pokazuju da smo godinama u pravu kad tražimo drugačiji položaj tih kaznenih djela i u Kaznenom zakonu i u Prekršajnom zakonu, da smo u pravu, da želimo da budemo efikasnije društvo u borbi s tim zlom, a da oni koji se zapravo prema tome odnose neodgovorno i populistički tvrde ma droga je droga, što me briga jel posjeduje ili organizira, sve je to isto, zapravo potiču širenje droge. Jer policiju angažiraju na posve nebitnim zadacima. Dalje, kazneno pravna zaštita mladeži i obitelji. Raduje da iz domene kazneno pravne zaštite djece i maloljetnika 33,8% manje djela u odnosu na 2010. godinu. TO je dobro, to je dobar trend. To je dobar trend, to nas veseli. Brinu nas požari, požara je više za čak 98,6%. Izgorjelih površina je 6 puta više. Materijalna šteta je 2,5 puta veća. Što znači da se moramo koncentrirati više na zaštitu od požara jer će nam izgorjeti cijela zemlja tako ako to bude svake godine povećanje 6 puta više opožarenih površina onda nećemo dobro se provesti. Što znači da potičemo i ministre i Vladu da se koncentriraju na zaštitu od požara. Pri kraju ove rasprave samo jedan pogled na onu zadnju tabelu koja govori o upravljanju Ministarstvom unutarnjih poslova od 1998. do 2011. godine. i koeficijent uspješnosti ministarskog mandata. U razdoblju Račanove Vlade ta uspješnost je bila 43,4%. To je u vrijeme kada je ministar bio Šime Lučin. Slijedi ministar Mlinarić 50,6% pa Kirin već mu pada 31,4% pa Rončević 22,9% pa Karamarko 18,4% koeficijent uspješnosti ministra Karamarka, 18,4%. On je bio neuspješniji čak i od Kirina, čuvenog youbito ministra. Čak i od njega, pa to treba postići. Za to stvarno treba pokazati talent. Dakle ova tabela govori o tome kako se u državi radilo u Ministarstvu unutarnjih poslova. Kako su radili pojedini ministri. Ovdje nemamo imena, ali imamo godine pa znamo kad je tko bio ministar. Znamo kad je tko bio ministar pa znamo sad i kako je efikasan bio. Prema tome, evo uz ove opservacije prihvaćamo ovo izvješće. Hvala vam.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljen je ispravak netočnog navoda od poštovanog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa netočan je navod gospodina potpredsjednika Sabora Stazića da je odgovorna za neprocesuiranje ovih u Jadrankamenu bivša HDZ-ova Vlada. To je apsolutno netočno. Vlada ne provodi progon, Vlada ne pravi istražne radnje. Postoji Državno odvjetništvo, postoji USKOK, postoje predistražne radnje koje radi policija i to su ti koji nisu učinili svoj dio posla u to vrijeme. Vlada je stvorila okruženje i političke okvire kroz zakone da se mogu instrumenti i poluge koristiti u suzbijanju kriminala. Jednako tako kao što je u Jadrankamenu i u KIA Keramika Orahovica gdje je potpuno policijsko izvješće stiglo u Državno odvjetništvo nije se dogodilo ništa, odbačeno je. Gdje su evidentni pljačka, lopovluk i sve ostalo koje je opisano na opsežnom dokumentu koji je stigao u Državno odvjetništvo i nema odgovora, nema krivaca. Zar je to kriva bivša Vlada?
Hvala lijepa. Idemo sa raspravom dalje. Za klub HNS-a poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću odmah na početku kazati da će klub HNS-a prihvatiti ovo izvješće. Moje izlaganje u ime HNS-a o ovom izvješću bit će nešto kraće jer moram primijetiti da je kolegi gospodinu potpredsjedniku Sabora Staziću i meni gotovo identično upadalo u oči ono što je napisano u ovom izvješću. Što kazati? Rad policije, uspješnost rada policije je od iznimnog značaja za svako društvo koje želi biti sigurno, koje želi svojim građanima osigurati mir, koje želi osigurati i temeljne preduvjete za postizanje blagostanja. Koliko je to bitno jednoj zemlji koja se danas ne samo da teži nego i danas se najviše oslanja upravo na turističku djelatnost to je valjda i bespotrebno naglašavati. Ono što nam je svima jasno to je da je javna sigurnost jedan od temeljnih imperativa svakog društva i iz tog razloga sve ono što ću kazati u ovom komentaru nadam se da će biti pravilno protumačeno i da će biti dobro zabilježeno. Isto kao i kolegi Staziću, odnosno isto kao i u uvodnom izlaganju gospodina ministra apostrofirao bih opće rezultate kršenja zakona u RH koji pokazuju porast od 4,3% više u odnosu na prethodnu godinu i to je ono što nas u svakom slučaju motivira, a trebalo bi naravno i MUP, odnosno policijsku upravu motivirati da intenziviraju sve aktivnosti u odnosu na dosadašnje. Ne dvojim naime da u policijskim redovima većina policajaca profesionalaca daje sve od sebe u datim okolnostima i da ljudi nastoje izvući maksimum u svom svakodnevnom radu, međutim bit ću slobodan kao lokalni dužnosnik koji ima određena iskustva i koji je odgovoran i pratiti određene trendove u svojoj sredini primijetiti neke stvari pa i biti slobodan kao saborski zastupnik dati određene sugestije. Policijski posao se po nekoj podjeli dijeli na dvije osnovne varijante, to je djelovanje na licu mjesta i to je djelovanje poslije počinjenja kaznenog djela ili policijska obrada kako je istraga kako je popularno zovu. Ovo što se desi i što se događa i odrađuje nakon počinjenja kaznenog djela u svakom slučaju ima svoju težinu i važnost, međutim iz iskustva moga grada koji je uvijek slovio za miran grad, Šibenik su takvim doživljavali decenijama, moram apostrofirati potrebu da se intenzivira preventiva posebice kad su mladi u pitanju. Naime, u gradu Šibeniku smo zadnjih nekoliko godina doživjeli par slučajeva u kojima su maloljetnici napadnuti i brutalno pretučeni. Jedan od njih mladi šibenski student eto moj kolega igrom slučaj student morskog ribarstva i sada je na rehabilitaciji u toplicama nakon teškog stradavanja. Vjerovali ili ne pretučen je na jednom od najpopularnijih okupljališta mladih prilikom večernjeg izlaska na očigled stotine posjetitelja noćnog kluba. Nitko u današnjem vremenu, valjda smo došli do takvog stanja društva nije našao za shodno da zaštiti tog mladog čovjeka od brutalnog premlaćivanja. Čak je i okasnila i bila vrlo reducirana evidentno je i reakcija koji su plaćeni i zakonski obvezni čuvati red i mir u takvim klubovima, da je kojim slučajem bilo preventive i da su pripadnici policijskih snaga znajući da se takve stvari zadnjih godina na takvom mjestu bili u momentu maksimalne posjećenosti tijekom vikenda na takvom punktu taj bi mladi čovjek bio danas na svom fakultetu, privodio bi studije kraju. Njegova obitelj pa ni on ne bi doživjeli tragediju koju su doživjeli. Bilo je još sličnih slučajeva koje se također moglo spriječiti da je preventiva bila adekvatna. Zato ne samo u svoje osobno ime i u ime HNS-a nego u ime svih roditelja, svih majki i očeva u RH apeliram na gospodina ministra unutrašnjih poslova da se tijekom vikend izlazaka koji su postali dio kulture mladih ljudi da se povedu dodatne mjere predostrožnosti i preventive. U ovom izvješću iščitavajući ovo poglavlje o posebno teškim kaznenim djelima gospodarskog kriminaliteta primijetio sam isto što i kolega Stazić, ali nema potrebe da se ponavljamo niti da komentiramo te stvari, jedna stvar jedna rečenica mi je zapravo podnaslov ubo oči to je zabilježen je novi trend korištenje zloupotreba i nezakonito korištenje poticaja državnih poticaja. A ja mislim da to nikom ne samo u ovoj sabornici nego i u hrvatskoj javnosti nije novost i da svi znamo i da se nažalost onih ljudi kojima poticaji pripadaju i zakonu a ne po pravdi Boga našlo jako puno mangupa često pod političkim pokroviteljstvom koji su izvlačili poticaje u iznosima u milijunima kuna, zakidali državni proračun i na taj način uskraćivali hrvatske poljoprivrednike za ono što im pripada i za ono što im je potrebno. Iz nekog svog osobnog iskustva, a i onoga o čemu zna čitava javnost postavit ću jedno pitanje, 2005.na 2006.tadašnji ministar poljoprivrede sadašnji kolega saborski zastupnik Čobanković predstavnici ribara i poljoprivrednika počeli su se baviti pitanje opravdanosti korištenja plavog dizela, evidencija koja se vršila u zelenim i plavim knjižicama. Tijekom našeg sastanka pao je dogovor da Carinska uprava povuče sve plave i zelene knjižice hrvatskih ribara i poljoprivrednika i da se vidi i zbog čega, kako i na koji način je tolika potrošnja plavog dizela. To je bilo i učinjeno i poslije nekih dva mjeseca došli smo do frapantnih podataka. Iz rafinerije je ispušteno na tržište 180 tisuća tona plavog dizela, a kada se sve prekontroliralo i izbrojilo ispalo je da su hrvatski poljoprivrednici i hrvatski ribari povukli 100 tisuća tona plavog dizela. 80 tisuća tona ili 80 milijuna litara puta nekih 3, 4 kune tada u odnosu na cijenu nafte doprinosa, poreza, trošarina, cestarina. Nije teško izračunati državni proračun je u toj fiskalnoj godini bio oštećen za nekih 300 milijuna kuna. O tome se naveliko pisalo, o tome se javno govorilo. Međutim i te i sljedećih godina redovito smo svjedočili nerazmjeru između onoga što je ispušteno iz rafinerija na tržište i onoga što je provedeno kroz knjige. Postavljam otvoreno pitanje, da li će ikada biti rasvijetljena ta tajna? Kuda su nestale silne tisuće tona i koji mangup danas vozi skupi kabriolet na račun te rabote? Ono što je svakako za pohvaliti to je detaljnost ovog izvješća. Ono je ne samo prilično dobro nego je prilično precizno razrađeno i u grafikonima i u tablicama i tekstualno. Bilo bi dobro kada bi sva izvješća koja dolaze u Hrvatski sabor bila na ovoj razini, što se tiče tehnike prikaza i detaljnosti obrade podataka. Ono što očekujemo klub HNS-a dakle to je da snage hrvatske policije budu na cesti i na ulici intenzivnije ali posebno da budu prisutne među mladima, da zaštite njihovu sigurnost i da se posebice potrude suzbijati distribuciju alkohola među mladima jer danas svjedočimo isto tako i toj pošasti među mladim ljudima. Mislim da nam je svima jasno da je zaštita te kategorije najmlađih prioritet svakog društva i da ona mora biti prije svega. Ono što ću na kraju isto tako zahvaliti gospodinu ministru a to je što nam je dao objašnjenje i izvještaj jednog događaja koji nije nikom drag, kojem se nitko nije u svakom slučaju ni veselio ni radovao, svi smo danas imali knedlu u grlu zbog činjenice da je policija bila prinuđena intervenirati radi provođenja odluke hrvatskog suda i radi osiguranja poštivanja hrvatskih zakona. Ali u svakoj državi koja želi da u njoj vlada red i prosperitet i da se zaštite prava svih građana pa i tih radnika Jadrankamena, mora dame i gospodo vladati zakonom. I koliko god nam je danas bilo teško toliko moramo biti svjesni da snage Hrvatske policije nisu danas imale izbora. Ono što kao čovjek i saborski zastupnik, iskoristit ću evo zadnje trenutke ovog izlaganja, ali kao čovjek koji je nekad zastupao određenu interesnu grupaciju i određenu skupinu u hrvatskom društvu apeliram prema svim radnicima koje mori nepravda, koliko god im je teško, koliko god su i prevareni, razočarani, zakinuti, opljačkani, moraju imat povjerenja u legalne institucije i moraju se osloniti u borbi za svoja prava na pravnu državu i institucije pravne države. Nema drugog načina i puta. Prosvjed da, ali prosvjed koji je u skladu sa zakonom, koji je racionalan i koji će onda omogućiti da sve institucije u hrvatskom društvu odrade svoj posao kako treba, zaštite njihove interese i državnu imovinu. Hvala lijepa na pažnji.
Hvala vama. Za ispravak netočnog navoda prijavio se uvaženi Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravak se odnosi na dvije stvari. Naime, ovo na kraju što je gospodin kolega govorio, dakle povjerenje u legalne institucije dakle u našu policiju prilikom i intervencije naše Interventne ili Specijalne policije, kako god hoćete. Nekada se zvala Specijalna jedinica policije. Ja vjerujem da i sam govornik, kao što je i ministar danas, neću reći da ne vjeruje ali kada kaže dakle ministar je rekao, izjavio, čitam u tisku ili u medijima elektronskim, da je postupio dakle po nalogu, po nalogu pravosuđa ili već nekoga. Dakle jednostavno u neku ruku blago traženje jednoga neću reći oprosta, ali nešto tome slično. To je jedno. No drugo se odnosi na čisto naziv, službeni naziv Ministarstva unutarnjih…
Molim vas, a što je netočno u izlaganju kolege Baranovića.
Netočno je Ministarstvo unutrašnjih poslova.
To je netočno u izlaganju kolege Baranovića?
Tako je. To je Ministarstvo unutarnjih poslova kao što je i Odjel za unutarnje bolesti u svim bolnicama.
Dobro, hvala, ispravili ste. Stavove Hrvatskih laburista približit će nam uvaženi kolega Dragutin Lesar.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre. Hvala što ste došli danas popodne u Sabor i odgovorili na dio pitanja koja su se jutros postavila oko postupanja policije na Braču. Jedino ono što je korisno, što sam od vas čuo da ste objasnili da ste uredovali, asistirali na zahtjev suda. Naravno, da zakonsko ovlaštenje pa čak i obaveze policije postoji, da po nalogu suda takve ili slične intervencije i asistira u… Rekao sam jutros, treniranje strogoće i dokazivanje poštivanja zakona, ali isto tako i ja i vi znamo da u takvim intervencijama policija radi i procjene prije no što postupa i siguran sam da ste imali dobre procjene o mogućoj reakciji i stanovništva i radnika. Zato je bilo angažirano toliko policajaca. Ja vas nisam optuživao da radite protuzakonito nego sam postavio pitanje zašto policija intervenira samo onda kada treba slomiti otpor radnika, a nije reagiralo onda kada je trebalo čitati prijave. I drugo, nije mi jasno je li ispunjena zadaća, cilj današnje intervencije ili ste stečajnog upravitelja vratili s Brača. Dakle da li je ispunjena zadaća intervencije, ako je sud tražio nešto da nešto napravi da li je to sprovedeno. Ako nije, onda se postavlja pitanje zašto je sve ovo danas trebalo. Ako stečajni nije instaliran u tvornicu onda zadaća nije ispunjena. S obzirom da se raspravljao o izvješću koje nije vaše nego o izvješću vašeg prethodnika komentirati, kritizirati ili osporavati ili ljutiti se na nešto iz ovog izvještaja ne bi bilo prema vama korektno. Međutim, ono što ću svakako napraviti, a to je da uputim prema vama apel, molbu, sugestiju ili zahtjev. Iz izvještaja o radu policije uzeo sam samo onaj dio izvještaja koji se odnosi na gospodarski kriminalitet. To je stranica 27 izvještaja gdje je jedan prikaz broja prijava 2010., 2011. i riješeni predmeti. Mogao bi svatko od nas po svom afinitetu raspravljat o uličnom nasilju, obiteljskom nasilju, drogama, ja ću se zadržati samo na gospodarskom kriminalitetu. Na stranici 27 u tabeli vidljivo je da je policija u 2011. zbog zlouporaba stečaja imala 6 predmeta. U prošloj kalendarskoj godini gospodine ministre otvoreno je 758 stečajnih postupaka. Svaki taj postupak samo iz novina kad čitamo i pratimo nakon otvaranja stečajnog postupka otvaraju se Pandorine kutije i mediji iznose niz činjenica, događanja u tim poduzećima u kojima je otvoren stečajni postupak godinu, dvije ili tri prije toga. Dakle, ako u jednoj godini u državi se otvara 700, 800 stečajnih postupaka, a samo 6 predmeta je policija obrađivala, a kasnije niz tih postupaka postanu velike afere, pa i predsjednik Sabora je prije nekoliko dana govoreći o Kamenskom rekao da je tamo bilo svega i svačeg, onda bih molio da ubuduće ovom području zlouporaba stečaja u izvještavanju date detaljnije nego vaš prethodnik u tekstualnom dijelu koja je najznačajnija kriminalistička istraživanja uspeo svesti na jednu jedinu stranicu i 4 primjera. CROSCO, Sklad gradnja, BBS i Autoceste Rijeka-Zagreb. To su četiri najveća predmeta iz područja gospodarskog kriminaliteta za 2011. koje je obrađivala policija. Koja su to kaznena djela sumnje i istrage koja djela se čine u zlouporabu stečajnog postupka? Osim brojaka za nas zastupnike jako je bitno i sadržaj kako bi vidjeli koji dio zakonodavstva bi trebalo mijenjati, olakšati posao i vama ali i Državnom odvjetništvu u bržem otkrivanju i sankcioniranju počinitelja. Sljedeće što mi je privuklo pozornost je utaja poreza i drugih davanja. Takvih predmeta je bilo 63. Prema podacima koje je ministar Linić iznio prije negdje 2 mjeseca u Saboru u prošloj godini zabilježena je neplaćanja poreza i doprinosa u vrijednosti od 5 milijardi kuna. Ponavljam 5 milijardi kuna. Struktura tih utaja po visin, veličini trgovačkih društva i način utaje je nama koristan podatak ne zbog politiziranja, ne zbog nadmetanja nego sagledavanja zakonodavne regulative. A podsjećam da ovaj Sabor ima i anti korupcijsko nacionalno vijeće i da može biti koristan i u tom dijelu. Dakle, ako nam takve činjenice ne dajete onda osim statistike, brojaka i ova četiri predmeta koja su eto navedena kao citiram najznačajnija kriminalistička istraživanja nećemo znati ništa jer je po ovome ispada da u zlouporabi stečaja nije bilo ništa značajnog, da kod utaja poreza nije bilo ništa najznačajnije kao niti kod nesavjesnog gospodarskog poslovanja. Tu je bilo 36 predmeta. Struktura. Što, kako, gdje? I zadnja stavka koja mi je privukla pažnju je predzadnja. Kaže Zakon o trgovačkim društvima članci 624. do 629. Uzeo sam i taj zakon, pogledao i te odredbe da vidim kakva su to djela, kaznena djela koja spadaju u ovu domenu i takvih je bilo 52. Ja ću reći samo 52. Jer u državi u kojoj je porezni dug doprinosa i koncesija točno u 50% proračuna, dakle preko 50 milijardi, u kojem u ovom trenutku se vodi 1393 stečajna postupka u tvrtkama gdje je zbog toga otpušteno 20000 radnika, u tvrtkama u kojem kao mrtvi kapital sa sumnjivim poslovanjem leži oko 10 i pol milijardi vrijednosti imovine. Bojim se da ovi članci 624. do 629. sa samo 52 predmeta i nisam našao podatak da li su to predmeti koje je policija sama pokrenula ili postupala na zahtjev Državnog odvjetništva. Vjerojatno ima i jednog i drugog, ali razgraničenje i davanje tog podatka je strahovito bitno što je od toga otkrila policija pa predala Državnom odvjetništvu, a što je načelo Državno odvjetništvo i dalo policiji na krim obradu. Ali kada već u izvještaju se citiraju članci 624. do 629. Zakona o trgovačkim društvima onda bih molio da u buduće posebice obradite kaznena djela iz članka 282. i 283. Kaznenog zakona, 626. Zakona o trgovačkim društvima i članaka 4. i 39. Stečajnog zakona. Želim vjerovati da ćete prihvatiti ove sugestije i da vaš izvještaj, vaš prvi izvještaj bude sadržavao te podatke, a kako u najznačajnijim kriminalističkim istraživanjima neće biti afere stare 4 godine. I završavam sljedeće. Niste vi krivi što stečajni sudac kojega je danas trebalo instalirati u Jadrankamenu vodi 5 stečajnih postupaka istovremeno, samo 5. Ima onih koji su daleko sposobniji od njega pa ih vode 17 istog trenutka. Bilo bi interesantno, a niste vi krivi što javnost ne može vidjeti i znati imovinske kartice stečajnih sudaca jer je to tajni podatak, a stečajni upravitelji ne moraju davati imovinske kartice. Oni po zakonu nisu obvezatni nikome polagati račune o svojoj imovini, možda jedino vama. I završavam pitanjem da li bi danas policija trebala uredovati recimo da u zgradi Planinskoj u Zagrebu kojim slučajem ona nije bila prazna nego radnici tamo rade, to je najnovija afera, da li bi i tad policija slijedom sudskog zahtjeva po zakonu išla instalirati stečajnog upravitelja, a bez odgovora na suštinsko pitanje. U tom postupku jedan je osumnjičen da je za 30 milijuna većoj cijeni Vladi prodao zgradu. Ali između njega i Vlade je bio posrednik. On se slučajno zove Hypo leasing, Hypo banka. I onaj koji je prodao je pod istragom, ovaj koji je u ime Vlade pregovarao i kupovao je sumnjiv. Ali nisam čuo da je i ovaj posrednik koji je tobože platio 30 milijuna veću cijenu za zgradu znajući unaprijed tko će biti kupac i po kojoj cijeni će taj kupac to kupiti da je on počinio bilo kakvo kazneno djelo ili bar prekršaj. Nekako nam sredina posrednička kad su banke u pitanju bježe, nestaju iz istraga, a to sam iskoristio Planinsku kao primjer gospodine ministre zamolbom u pokazateljima gospodarskog kriminaliteta. Ne financijskog, gospodarskog. Voli bih posebne podatke o bankama u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala vama. U ime kluba HDSSB-a govorit će uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, suradnikom. Zaista iz ovog Izvješća ministra unutarnjih poslova u obavljanju policijskih poslova u 2011. godini da se štošta iščitati i donijeti mnogo zaključaka. No prije nego što krenem pogotovo u analizi, u raščlambi ovih brojnih i vrlo jasnih tablica koje su ovdje napisane, nacrtane govorio bih o onome što smo jutros kada vas nije bilo jasno potpuno s razlogom o onome što smo govorili u svezi danas Jadrankamena i tražili prekid sjednice Klub Hrvatskih laburista, a onda nakon toga i klub HDSSB-a. Kasnije smo pročitali i vašu izjavu gdje tako nekako kako sam već rekao ispada da ste nekako nevoljko zapravo, a po nalogu primijenili i našu interventnu policiju pa mi to pomalo sliči uvođenje stečajnog upravitelja poput rekao bih da se nitko ne naljuti bez ikakve ružne primisli na uvođenje svećenika i župnika Petrovog reda u Franjevačku provinciju u Hercegovinu u neke franjevačke župe kod nas u Hercegovini. Dakle, kada su građani kao ovdje i radnici jednostavno nešto drugo htjeli. Ali o tom potom. Nadam se da će bez obzira što je policija intervenirala, što ona može silom izvršiti nalog uvođenja stečajnog upravitelja jer sila je sila, sila Boga ne moli, da će ovaj događaj ostaviti traga i na onima koji izdaju nalog policiji i na onima koji bi trebali malo dublje razmišljati o tome što donosi upotreba sile u ovakvim slučajevima. Pa bez obzira što je sve po zakonu i što je zakon tako odredio. Ne držimo se vrlo često baš tako kruto zakona pa čak ni u Ministarstvu unutarnjih poslova, ponekad i na opće dobro. Ne govorim to u negativnom smislu, u negativnoj konotaciji nego ponekad i na opće dobro. Ponekad je dobra i opomena bez kazne pa ima svoga efekta. E sad o ovim tablicama koje zaista zorno prikazuju stanje i u policiji, ali i u onome što je policija, MUP, radilo i obavljalo prošle godine. Pa je dobra i usporedba s izvršenim u 2010. godini, a zatim i usporedba po pojedinim županijama što je također značajno. Evo počet ću od kraja ovoga izvješća na, nema obilježena tablica, ali piše gore naslov – Policijski službenici na 100 tisuća stanovnika. Možda je zanimljiva informacija da vidimo da je broj policijskih službenika prosječno u RH na 100 tisuća stanovnika 619 ajde da zaokružimo, ne 18,8 jer ne može se čovjek dijeliti na desetine. Međutim kada pogledamo broj policijskih službenika na 100 tisuća stanovnika, ali po županijama, onda vidimo određeni nesrazmjer. Dakle, odskakanje od ovog hrvatskog prosjeka od 619 policijskih službenika. Pa evo npr. zanimljivo je da Brodsko-posavska županija da kažem u bobu ima 618 policijskih službenika na 100 tisuća stanovnika upravo onoliko koliko je hrvatski prosjek. Naša Vukovarsko-srijemska ili slavonska županija ima 1036 policijskih službenika. Međutim razumljivo je to zbog toga što imamo graničnu policiju koja s obzirom na granicu i sa tzv. Republikom Srpskom, odnosno BiH pa onda sa Vojvodinom ili danas Srbijom dakle ima dugu granicu Savom i Dunavom pa je onda broj graničnih policajaca 460 što je jasno znakovito i zbog toga u ukupnom broju donosi broj od 1036 policijskih službenika na 100 tisuća stanovnika. Međutim evo imamo drugi primjer gdje je Ličko-senjska županija ima 1070 policijskih službenika na 100 tisuća stanovnika. Ali pak u graničnoj policiji je zaposleno svega 200 u odnosu na Vukovarsko-srijemsku koja ima 460 zaposlenih. Što to znači? Ako vidimo da je npr. u temeljnoj policiji Ličko-senjske županije uposleno 400 policajaca da kažem, a u Brodsko-posavskoj koja je brojem stanovnika veća znatno je uposleno 118 policajaca u temeljnoj policiji. Iz toga se da iščitati i nešto drugo, da je postojao i određeni nered u zapošljavanju u prošloj godini. Dakle to nije godina vašega ministrovanja, ali je postojao određeni da kažem nered ili ako je donosio onda donosi i ovaj nesklad u broju zaposlenika po županijama. To je jedna tablica. Mene posebno na str. 63. zaintrigirala tablica dolje pri dnu koja govori o broju samoubojstava i pokušaju samoubojstava u RH i usporedbi između 2010. i 2011. godine, a zatim dob počinitelja gdje vidimo da je do 14 godina životne dobi broj onih koji su pokušali počiniti samoubojstvo se popeo sa 9 na 22. Što je još gore u dobi od 26 do 35 godina, dakle u dobi kada započinje život jednog formiranog čovjeka, broj samoubojstava, odnosno pokušaja samoubojstava povećan je sa 2010. godine sa 126 na 183. Što to govori? Dakle iz ovih tablica koje je vrlo uredno Ministarstvo unutarnjih poslova napisalo daju se iščitati i drugi, dakle druge stvari iz života naših građana pa i naše države. Govorili smo danas o velikom broju nezaposlenih. Veliki broj onih koji završe fakultet i nemaju posla. To je ova generacija od 25.godine pa nadalje. Broj samoubojstava povećan za 45% i pokušaja samoubojstava. Ne mogu tvrditi jer nisam istraživao niti ovdje ima dakle nije ni moguće detaljno analizirati odnosno napisati pojedinačno za svaki slučaj što je razlogom, ali razmislimo sami, dovoljno smo pametni da neke stvari možemo i sami zaključiti. O kriminalitetu prema prevladavajućim skupinama u usporedbi godine 2010., 2011. vidimo dakle u porastu je ukupan taj kriminalitet sa 73 tisuće 328 2010. na 5 tisuća 620 2011. godine i to u svim segmentima u provalama u teškim krađama i u imovinskim kriminalitetu također i to najviše sa 39, 40 tisuća na 43 tisuće. Kada pogledamo također tablicu u kojima se govori o ratnim zločinima onda moram ovdje ministra javno jer sam u Đakovu na jednom humanitarnom skupu bio zamoljen da pitam ovdje sa govornice Sabora o tome što je sa kaznenom prijavom i imali ikakve istrage o ženama Vukovara koje sada imaju svoju udrugu, a tužile su poznate i nepoznate počinitelj zbog silovanja u vrijeme Domovinskog rata. One nemaju nikakve obavijesti o tome vrše li se radnje koje bi razotkrile i koje bi dovele do procesuiranja onih koji su to počinili, a one unatoč svega onoga što proživljavaju i što su proživljavale su smogle hrabrosti da to prijave. Mislim da i to spada u ratne zločine također i to u teški ratni zločin. Koliko ja vidim ovdje piše za 2011. nula, dakle prazna je rubrika ratnih zločina. Pa ministar će imati priliku da mi kaže jeli po tom pitanju rađena nekakva istraga i nekakve radnje poduzimane da bi se na osnovu iskaza tih žena koje su hrabro istupile i osnovale svoju udrugu i dale iskaze, potpisale svojim imenom i prezimenom, tako je evo gospodin Đakić ima i knjigu. Evo hvala vam lijepa. Što govore činjenice o povećanju kriminaliteta o povećanju broja krađa poglavito u nekim segmentima? Ono o biciklima je već stara priča, to smo vidjeli i preko naših elektroničkih medija i televizije itd. govori li to da stanje materijalno, ekonomsko stanje, kako se kaže fiskalno ili financijsko stanje naših obitelji, naših građana dovodi do toga da imamo onda i povećanje ovog kriminaliteta iz godine u godinu sve veći. Veći broj 2011. negoli 2010. godine. Tjera li neke ljude bez obzira što vjerujem u poštenje mnogih da ipak učine nekakvo kazneno djelo kao što je ona u Slavonskom Brodu provalio kiosk da bi osigurao mlijeko za svoju djecu, jer nije imao novaca za kupiti mlijeko za prehraniti svoju djecu. Pa eto i to je jedno kazneno djelo. Dakle uz ove brojne tablice evo ja sam gledao i broj kaznenih djela broja ubojstava po policijskim upravama u 2011.godini i sretan sam i zadovoljan da vidim da je u Brodsko-posavskoj županiji koja je bila 2010. da ne kažem županija ili grad slučaj sa 6 ubojstava, evo 2011. završila bez ubojstava, a 2010. Zagreb ih je imao 12, a Brodsko-posavska županija 6 iako je 6 puta manja u odnosu na broj stanovnika. Pa mi je evo jedna poglavito draga ova činjenica. Dakle ukupno ubojstva u RH za prošlu godinu je 48. I da ne zamaram malobrojne kolege još ću par tablica prokomentirati. Teško ih je sve prokomentirati jer su zaista sam imao što čitati jedan dan i noć pa onda iz toga izvlačiti još detaljnije zaključke, ali evo vožnja pod utjecajem alkohola. Zanimljiva tablica koja obrađuje ovu materiju pod utjecajem alkohola ili pak opojnih droga gdje je 2010.zabilježeno 38 tisuća 248 slučajeva, a 2011. 41 tisuća 750. Dakle ili povećanje za više od tri tisuće ili pak skoro 10%. Teško je reći jesu li mjere kontrole bile strožije ili nadzor i učestalost kontrola koncentracije alkohola i droge u krvi bio češći i precizniji pa je to rezultat povećanog broja incidencije [[Upadica: Privedite kraju.]] Može. Ili je pak zaista u pitanju povećanje broja onih koji konzumiraju alkohol i drogu. I to bi bila jedna mogućnost koja bi iziskivala jednu detaljniju analizu. Sve u svemu izvješće klub će HDSSB-a prihvatiti jer je zaista napisano profesionalno i poučeno čak bih mogao reći. Hvala lijepo.
Hvala vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se prijavila uvažena kolegica Gordana Sobol.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa ja ću ustvari započet svoju raspravu, nisam mislila o tome ali kolega Grubišić me potaknuo, vezano oko problematike silovanih žena za vrijeme ratnih stradanja, odnosno razaranja. Mislim da bi ovdje trebalo ovako ustvari postaviti pitanje i zatražiti podatke. Naime, sve te žene nad kojima je izvršen ratni zločin o tim svojim stradanjima davale su iskaze davno prije 2011. ili 2012. godine, dakle davale su iskaze u raznim policijskim postajama i pred raznim državnim odvjetnicima za vrijeme kad su bile raseljene diljem Hrvatske. Ono što mene interesira, možda bi se u tom pravcu trebalo, ne možda nego sigurno nešto napraviti, gdje su završili ti iskazi. Svjedočimo o imenima i prezimenima ljudi koji su ispitivali i uzimali iskaze od tih žena. U čijim ladicama su ti iskazi završili, jesu li možda uništeni i zbog čega je to učinjeno. Dakle to je ono pitanje. Danas te žene nakon svih tih godina ponovno daju iskaze i koliko ja znam čini mi se da je državno odvjetništvo pokrenulo određene postupke, ali mislim da je prestrašno za Hrvatsku državu da one iznova sada, neke i po treći, četvrti puta moraju davati iskaz o tome što su proživljavale u tom periodu. To je, ja bih rekla, na sramotu ipak i Hrvatske države i tadašnjih, onih nadležnih institucija koje su bile zadužene da tu dokumentaciju prikupe i da po tome nešto učine. No ja bih zamolila gospodine ministre, ovo je izvješće dakle koje se odnosi na 2011. godinu, izvješće pokazuje rad bivše Vlade odnosno bivšeg ministra, ali moja rasprava će ići u smjeru ono što sam govorila i na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i zamolila bih da sve primjedbe koje ću dati se uvaže i da u budućnosti kad budu se radila nova izvješća da ona budu bez nedostataka kakve sada u ovom izvješću imamo. Prva i osnovna, generalna primjedba, u Hrvatskoj sve državne institucije i ministarstva moraju voditi rodnu statistiku. Mi iz ovog izvješća ne znamo niti koliko policijskih službenica imamo, policajki, koliko imamo namještenica, dakle koliko ukupno uopće imamo žena u strukturi Ministarstva unutarnjih poslova. To je dakle jedno generalno. Drugo, jedini rodni podatak koji imate u ovom izvješću za prošlu godinu, ali takva su ustvari bila sva dosadašnja izvješća, to je da imate jedini podatak koliko je žena, a koliko muškaraca pokušalo ili izvršilo samoubojstvo. Naravno, nastavno na to se postavlja pitanje zašto nemamo podatak koliko je žena izazvalo prometnu nesreću u alkoholiziranom stanju ili koliko je žena izvršilo pljačku nekakvih pošta, mjenjačnica, kladionica i slično. Koliko je žena izvršilo teška kaznena djela neke druge vrste ili ubojstva ili slično. Dakle tih podataka u ovom izvješću nema i ja bih stvarno molila kao što smo uspjeli nakon više godina postići da iz Ministarstva obrane dobivamo upravo tako razvrstane podatke. Znam rekli ste da takvi podaci postoje dakle u ministarstvu. Bez obzira na to što će ovo izvješće biti onda nešto malo podebljano, ali u krajnjoj liniji može se raditi sažetak izvješća kao što i mnoge druge institucije rade, ali mislim da na ovaj način ćemo ispraviti nešto. U krajnjoj liniji i ministarstvo će postupati po zakonu onako kako se to nalaže, pa i po Zakonu o ravnopravnosti spolova. Ono što također bih željela naglasiti i zamoliti gospodine ministre, da se pokuša napraviti nešto što mislim da ste i sami bili već rekli i na sjednici odbora, ne zahtijeva nikakve zakonske izmjene već je potrebno napraviti određenu intervenciju, ne znam dal se to zove pravilnik o unutarnjem ustroju, pa da konačno nakon svih tih godina iz Odjela za maloljetničku delikvenciju izdvojimo odjel koji se bavi nasiljem nad ženama, odnosno nasiljem u obitelji. Zašto govorim odnosno? Zato što je iz podataka, uzela sam podatke pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za proteklu godinu, od ukupnog broja ubojstava koja su se desila prošle godine u Hrvatskoj 40% svih ubojstava je među članovima obitelji, a od tih odnosno 19 brojkom, a od tih žrtava 11 su žene ili 23% žrtava svih ubojstava u Hrvatskoj su činile žene. A kad uzmemo samo obiteljsko nasilje onda je gotovo 58% žrtava kaznenog djela ubojstva unutar obitelji jesu žene. Kad se pogleda broj počinjenja kaznenog djela nasilničkog ponašanja u obitelji u prošloj godini ukupno je oštećeno 910 osoba, a od toga je 747 osoba ženskog spola što znači da čine 82% u ukupnom broju oštećenih osoba. Dakle mislim da mi imamo unutar tog odjela i sada već stručnjake i stručnjakinje koji se bave posebno problematikom nasilja u obitelji i ako to ne čini, a čini mi se da ne bi trebalo činit neki preveliki niti napor niti financijska sredstva da konačno dobivamo i izvješća koja neće biti u okviru izvješća kaznenopravne zaštite djece i maloljetnika. Tim više što je kad se govori o toj vrsti kaznenih djela onda nasilničko ponašanje u obitelji kada su u pitanju odrasli čine gotovo 20% sveukupnih djela. I ono što bih posebno još htjela naglasiti, izvješće pravobraniteljice govori o još nečemu i mislim da tu moramo biti onako iskreni i reći Ministarstvo unutarnjih poslova ili policijski službenici i službenice u percepciji javnosti su oni koji nekako kad se govori o suzbijanju nasilja u obitelji onda prvo pomislimo na policiju. Oni izlaze na teren, oni dakle kreću sa postupanjima, sa određivanjem prijedloga prema prekršajnim sudovima itd., itd. Postoji protokol o postupanju u slučajevima obiteljskog nasilja i postoje, htjeli mi to priznat ili ne, razlike u postupanjima odnosno u primjeni tog protokola od strane policijskih službenika kada su u pitanju različiti dijelovi Hrvatske. Mi možemo reći da možda u gradu Zagrebu smo zadovoljni načinom na koji se provodi protokol, ali u nekim drugim krajevima Hrvatske, vjerujte iz podataka koji se dobivaju, ima problema u provođenju i postupanju po tom protokolu. Pa bih molila da onda evo i kao ministarstvo vjerujem da ćete uvažiti i preporuke pravobraniteljice da se i nadalje vrši edukacija policijskih službenika i stručnih djelatnika o obiteljskom nasilju, te o provedbi načela ravnopravnosti spolova, a sve u cilju rekla bih uklanjanja nedostataka u postupanju kada je u pitanju obiteljsko nasilje. I ima još jedna inicijativa. Nadam se da možda ako dakle se i budu otvorili i formirali ti odjeli, a vjerujem da ne bi trebalo biti većih poteškoća prijedlog je nakon svih ovih godina da se u policijske uprave i policijske postaje uvede novo radno mjesto službenika ili službenice za suzbijanje nasilničkog ponašanja u obitelji i nad ženama. Ja bih rekla na žalost brojke koje govore o nasilničkom ponašanju u obitelji pokazuju da nam je ovo itekako potrebno. Zahvaljujem.
Hvala vama. Iduća će govoriti uvažena zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa kao najvažniju policijsku zadaću građani sigurno smatraju otkrivanje i razrješavanje kriminaliteta. Kad pogledate iz izvještaja koji su bili ciljevi aktivnosti u 2011. godini tada se vidi da su to poboljšavanja, jačanja bilo kojih segmenata koji se navode što znači da se teži ka poboljšanju. Prema tome, prihvaćam naravno ovo izvješće. Ja se nadam da će i sljedeće biti još bolje od ovoga, odnosno da će ići ka onoj svojoj glavnoj ulozi a to je ka sigurnosti naših građana. U diskusiji ću se osvrnuti samo na dva područja iz izvještaja, a to je kriminalitet, droga i kriminalitet maloljetne djece odnosno nasilja i uloga policije u ta dva segmenta. Po onim podacima koje smo već čuli od potpredsjednika iz onoga da se 67,8% kaznenih djela odnosi na posjedovanje, a svega 0,1% na organizirane grupe odnosno na rasparčavanje reklo bi se zapravo da je policija neučinkovita u borbi protiv droge, odnosno da je krivo usmjerena. Naime, Hrvatska se može okarakterizirati po svom geološkom položaju kao jedno tranzitno područje, područje između proizvođača i zemalja potrošača. Upravo zbog toga se može i očekivati i da je povećana ponuda droge, da je droga raznovrsnija, da je time pošto se nalazimo na toj jednoj granici da je povećana dostupnost droge. Međutim, moram naglasiti nešto što je pozitivno iz izvještaja, a to je gledajući na podatke o suzbijanju kriminaliteta droga vidljiv je trend uspješne međunarodne suradnje, te niz pohvalnih akcija, zapljena međunarodnog karaktera. Dalje se iz statistike vidi da je trend zastupljenosti klupskih droga odnosno psiho stimulirajućih droga kao što je kokain, anfetamini u odnosu na heroin. Međutim, naravno ove droge su vrlo razarajuće na mozak i organizam i teško se otkrivaju na testiranju međutim one su prema podacima najpopularnije. Ja moram ovdje naglasiti Policijsku upravu Dubrovačko-neretvanske županije koja od 2009. godine do danas je postigla značajne rezultate na suzbijanju zlouporabe opojnih droga i to posebno teških oblika zlouporabe nabavkom radi preprodaje. Prema tome, tijekom tog razdoblja na području grada Dubrovnika zadani su značajni udarci narko dilerima i ovaj trend se dalje nastavio što se vidi i u Izvještaju 2011. godine kada zapravo je razbijeno više značajnih grupacija koje su se bavili nabavom većih količina opojnih droga. Izdvajam operativnu akciju "Suton" koja je ušla među pet najznačajnijih obrada zlouporabe opojnih droga u Izvješću ministra unutarnjih poslova o radu policije koju imamo i u ovom Izvještaju. Osim ovih vrlo značajnih represivnih mjera djelatnici naše policijske uprave provode i kontinuirane preventivne mjere u sklopu kojih učenicima osmih razreda osnovnih škola i prvih razreda srednjih škola daju edukacije o posljedicama konzumiranja ne samo droge nego i alkohola i duhana. Moram istaći da postoji zaposlena djelatnica u policijskoj upravi koja se baš bavi preventivom pri policijskoj upravi. Drugo područje o kojem bih htjela sada govoriti to je kriminalitet maloljetnika i djece. Naime, iz izvješća se vidi da djeca koja nisu kazneno odgovorna počinila su 745 kaznenih djela od kojih je 20,7% nasilnih kaznenih djela. Ukupan broj kaznenih djela isti je kao i prethodne godine, ali broj nasilnih kaznenih djela u porastu je za 2,7%. Isto tako među kaznenim djelima maloljetnika 14,7% je kaznenih djela nasilja te isto tako iz Zakona o zaštiti u obitelji isto zabilježeno je nasilje da je povećano za 6 ili 2%. Pitam se da li su i ovi podaci točni, međutim iz prakse se često vidi da je gora brojka nego što je ovdje vidljiva. Naime, nasilje se često ne prijavi ako se dogodi u školi ili na javnom mjestu i teško je ući u kraj i organiziranim tučama koje se dogovaraju vrlo često i preko facebooka itd. Međutim, ono šta ohrabruje je da je policija počela hvatati maloljetnike koji su iz 23 sata vani iako ova brojka koja je negdje oko 2000 po meni je još uvijek mala brojka obzirom na iskustva koji imaju i policajci i u biti dovoljno je da iziđe se vikendom vani, pa da vidimo što se događa po gradovima, po parkovima, po raznim klupama itd. Još nešto vrlo zanimljivo. Zanimljiv je podatak iz policijskog izvještaja da su prekršaji protiv javnog reda i mira oko 80% svih prekršaja koja su opet nasilničkog ponašanja. Iz ovog se može zaključiti da je očito nasilje još uvijek prevladava kao obrazac ponašanja u našem društvu. Gledajući statistiku vezanu za maloljetnike također je vidljiv porast nasilja što potvrđuje u biti usvajanje ovog obrasca među mladom populacijom. U svezi s tim mislim da je prioritet broj jedan suzbijanje nasilja. To su u biti prevencije, odnosno preventivni programi koji moraju saživjeti u svakoj sredini i kroz sustav odgoja i obrazovanja i štoviše zapravo voditi kampanje kroz medije, govoriti o štetnosti nasilja, zauzeti negativan stav prema nasilničkom ponašanju, odnosno javno progovoriti i mi kao političari. Kad govorimo o nasilju pitamo se koja su to nasilna djela, to su nažalost vrlo često i teške tjelesne ozljede, teška tjelesna ozljeda iz nehaja, napadi na službenu osobu itd. Međutim valja spomenuti da se u među-vršnjačko nasilje ubraja i psihičko i emocionalno nasilje, a isto tako cyber bulling, odnosno zlostavljanje putem interneta mobitela, međutim ovakvi oblici nasilja se rijetko u biti se ne prijavljuju i ne podliježu kazneno pravnoj odgovornosti, a nažalost predstavljaju sve veći i širi oblik nasilja. Ja ovdje moram, gospodine ministre, reći i istaći važnost Vijeća za prevenciju kriminaliteta nema ovdje u izvještaju istih, međutim Vijeće za prevenciju kriminaliteta mi smo ga u Dubrovniku osnovali na inicijativu policijske uprave i mogu reći da vrlo intenzivno radimo na prevenciji nasilja i razno raznih oblika zapravo nasilja. Radimo razna predavanja i tijekom predavanja zapravo prikazujemo pojavne oblike zlostavljanja, odnosno ukazujemo na to ne samo djeci nego djeci i roditeljima i dajemo smjernice što napraviti u slučaju da su žrtve nekog oblika nasilja kao i načine kako zaštititi. Isto tako smo radili veliku medijsku kampanju u kojoj smo htjeli javnost upoznati sa ovim problemom te animirati širu društvenu zajednicu da se zapravo na nasilje reagira i osudom i prijavom nadležnim službama. Budući da se, zašto naglašavam ovo Vijeće za prevenciju kriminaliteta? Upravo zbog toga što držim da izgradnja javne sigurnosti da zapravo nije isključivo posao policijske organizacije nego zapravo jedno umrežavanje i drugih institucija društva. Prema tome svakako da policija u javnom sigurnosnom sustavu ima ključnu ulogu i od nje se očekuje inicijativa i upravo prvi koraci povezivanja svih društvenih subjekata što su i napravili inicijativu stvaranjem zapravo organizacijom Vijeća za prevenciju kriminaliteta, ali mislim da na ovakav način zapravo možemo sustavno jače djelovati jer što se tiče naročito preventive u ova dva područja o kojima sam diskutirala jer vrlo često odluke lokalne samouprave mogu puno pomoći za rješavanje istih. Evo ja se nadam, gospodine ministre, da ćete uvažiti ove moje prijedloge. Hvala lijepa.
Točno u sekundu, hvala lijepa. Iduća se za riječ javila uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala vam poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Kolega Stazić kada je govorio u ime kluba o ovom izvješću najprije je spomenuo ovu zadnju stranicu i zaista zadnja stranica najprije treba pročitati i pogledati ovaj grafikon zadnje stranice da bi znali uopće što je sadržaj i kakva je uspješnost djelovanja čelne osobe u Ministarstvu unutarnjih poslova protekom evo već ima 13 godina. Punih 13 godina. Tu ćete vidjeti smjene, dolazak jednih i odlazak drugih. Do 2000. godine imate ovakvo stanje, ipak i prije nešto 2000. uspješnost se povećala, bio je taj trend, on se održava i lagano raste sve do konca 2003. godine, a onda imate ambis, imate provaliju. A najveću provaliju imate kad dolazi spasitelj koji će spasiti nakon dakle zamjene u tadašnjoj Vladi Ive Sanadera koji donosi ljude, dovodi ljude da bi se eto obračunali sa kriminalitetom jer cijela Hrvatska je bila zapanjena i šokirana ubojstvima koja su se događala. To je sve evidentno. I što je više novaca bilo to je taj raspon bio još veći. Zašto to se tako događalo? To uopće nije ni čudo. Prekinut je tada, a i nešto prije, ali tada evidentno svaki odnos policije i državnog odvjetništva i sve ovo što se odvija danas pred sudovima nije napravljeno u suradnji s policijom nego tajeći od njih. I to je sramota! U čiju službu i u koju službu se stavilo Ministarstvo unutarnjih poslova i hvala Bogu da je došlo do smjene vlasti i da upravo u ovom trenutku ministar Rajko Ostojić koji je na čelu ovog ministarstva sastavlja objektivno izvješće da bi mogli vidjeti o čemu se tu radilo. I da bi mogla javnost biti upoznata što se tu radilo i kako se tu radilo. Na kraju krajeva to je inaugurirano dakle i njihovim prethodnicima Kirinom koji glasno i jasno govori da je radio po nalogu Sanadera. Zamislite kad policija, odnosno čelna osoba radi po nalogu. A pogotovo čak i kad su dobri nalozi, a zamislite o kakvim nalozima se tu radilo. Na kraju krajeva tada se javno govorilo, tada je premijer govorio dao sam nalog policiji, izdao sam nalog policiji. I tamo se nije se smatralo u javnosti ništa zazorno da to jedan premijer radi. E čak da je to bilo sve i u skladu, da je to bilo u korist zakona i u korist otkrivanja počinitelja kaznenih djela ne bi bilo prihvatljivo. Dakle, prekinut je odnos sa državnim odvjetništvom koji je nužan bio i ranije po Zakonu o kaznenom postupku, a pogotovo inauguracijom novog Zakona o kaznenom postupku u kojem istraga postaje javno tužiteljska i gdje kad javni tužitelj, odnosno državni odvjetnik preuzme vođenje postupka, odnosno započne s postupkom otvarajući istragu ili vršeći određene predradnje tada policija mora nastupati po njihovom nalogu. I to je onda sadašnjem ministru Ranku Ostojiću kao oporbenom zastupniku i koji se našao na čelu koji je vodio Nacionalni odbor bilo sasvim jasno i prihvatljivo. Budimo iskreni svugdje u svijetu u puno demokratskijim zemljama uvijek policija nekako nastoji se na neki način nametnuti drugoj grani vlasti, sudbenoj grani vlasti. I zato moraju postojati dobri zakonski mehanizmi koji će to i omogućiti i prevenirati takvom ponašanju. Policija ima velike ovlasti prije svega u prevenciji mislim daje to najveća zadaća policije u prevenciji. Isto tako da samostalno postupa kada sazna za počinitelja i da osigura tragove, a pogotovo je to dužna raditi i to na propisani način kada to od njega zatraži Državno odvjetništvo kada onda postupa po njihovim nalozima. Ako malo bolje pogledamo i izvješće Državnog odvjetništva onda ćemo vidjeti koliko je moralo Državno odvjetništvo čekati da bi se udovoljilo pojedinim nalozima. Pa o čemu onda mi pričamo? I tu je onda sve tu je sve jasno. Čitava prošla godina obilježena je nastojanjem MUP da bi se nametnulo državnom odvjetništvu jer su bili zabrinuti koliko to ima odbačaja kaznenih prijava. A kakve su bile kaznene prijave i protiv koga su bile i kako su se završile to je javnost bila upoznata. To je bio politički obračun s političkim neistomišljenicima. I to se u Hrvatskoj ukoliko ona misli napredovati ne smije više nikada dogoditi. Kada se država kroz MUP stavi u takav obračun onda ne možemo o ničem drugom govoriti nego o državnom terorizmu. Policija je tu da štiti građane, a ne radi svojih političkih ambicija i promocije da podnosi lažne kaznene prijave, a kada im one ne upale da podnosi anonimne kaznene prijave i da pita što je s tim anonimnim prijavama. Toliko o njihovoj logici. Naravno da se ipak isposlovalo ali možda nije jer se Državno odvjetništvo a naravno da smo i mi onda dali tome potporu suprotstavilo da bi policija kontrolirala odbačaje odnosno postupanje Državnog odvjetništva po prijavama. Konkretno ću se osvrnuti na ono što najviše opterećuje naš represivni aparat tj. i samu policiju i Državno odvjetništvo i sudovanje pogotovo u njegovoj kaznenoj grani, a to je o tome su također mnoge kolege govorili a to je čime se represivni aparat koji je uvijek skup bavi? Djecom koja su žrtve najopasnijeg kriminala, narkodilera, narkobosova. I kada vidimo u strukturi kriminaliteta koliko zlouporaba droga pogotovo onaj njegov najbanalniji dio, a to je posjedovanje droge, zauzima i opterećuje rad i policije i Državnog odvjetništva kasnije sudova čak i samog Vrhovnog suda. Čitava struka se digla protiv toga i traži ukidanje tog kaznenog djela da bi se mogla baviti ozbiljnim stvarima. 720 ima sa lakšim i težim oblicima kaznenih inkriminacija u Kaznenom zakonu a oni mi smo im dali na takav način je posložen zakon, složena postupno pogrešna kaznena politika koja se provodi od 2004. godine i koja je onda rezultirala to se vidi kakvo mi imamo stanje u penalnom sustavu da jednostavno one prostorije koje su bile nekada za rekreaciju, za odgoj, za predodgoj one samo služe za spavaonice gdje spavaju bolesni sa zdravima, okorjeli kriminalci sa slučajnim maloljetnicima odnosno mlađe punoljetnim osobama i onda mi o nikakvoj resocijalizaciji nema govora koliko god se ti ljudi tamo trudili i bili zainteresirani da pruže takvu jednu zaštitu. Dakle, dobro je da imamo takvu vijest od samog ministra Ranka Ostojića. Isto tako od ministra pravosuđa Orsada Miljanića koji će to učiniti na onakav način kao što smo to bili učinili 2003. godine prebacili prekršajno zakonodavstvo, obvezne mjere liječenja, a i te u pravilu mlade ljude iskoristiti onda kao svjedoke koji će svjedočiti onda i u otkrivanju tog lanca te piramide kako bi mogli doći do onih ljudi kako su stvari postavljene potpuno zaštićene jer te mlade osobe ne žele otkriti tko im je dao drogu kako prije svega ne bi bili uvučeni u lanac pa onda još odgovarali za organizirani kriminal. Oni jednostavno priznaju, šute, nikad ne odaju te osobe i jednostavno i policija i Državno odvjetništvo i kasnije sudovi nemoćni su da se obračunaju sa najopasnijom vrstom kriminaliteta. Zato mislim da sama ta činjenica ako to učinimo već će biti dodatni jedan imput i oslobodit ćemo te snage da se svu svoju energiju najveći dio energije obrate i upere upravo prema korupciji, prema gospodarskom kriminalitetu koji se nije događao samo u Zagrebu. Mi danas samo imamo prikaz Fimi Medije nema mjesta i najmanjeg koji nema svoju Fimi Mediju. To nas tek čeka i to je stvar prije svega i lokalne policije ali isto tako i lokalnih državnih odvjetništava [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala lijepa.
Za repliku se javila uvažena zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolegice Antičević evo ja se doista u jednom dijelu vašeg izlaganja slažem. Nije dobro kada postoji nalogodavac koji manipulira sa bilo kim iz ministarstva pa tako iz MUP-a ili nekog drugog. Ali evo moje pitanje, a očekujem da mi odgovorite. Tko je nalogodavac po vašem mišljenju bio službenici koja je morala izdati potvrdu o nekažnjavanju koju je naručila ministrica Holy, da bi isto tako izjavila kao ona informacije ima od odvjetnika da je to zaključen slučaj, a nakon toga ministar pravosuđa izjavljuje da je greška djelatnice jer su se spojila dva papira pa se taj papir ispod nije vidio? Kolegice Antičević ja se nadam da ste vi jednako kao što ste sada ovdje upozoravali upozorili i svog ministra pravosuđa pa jednako tako i ministricu Holy a i sve ostale da ne može biti nalogodavac da netko nekome izda bilo kakvu potvrdu, rješenje ili bilo što drugo, da nije pod istragom. Uopće ne znači ako je netko pod istragom da je kriv, ali ne može se desiti jer svi smo mi imali radno mjesto i ovo nije naša profesionalna karijera nego smo negdje radili. Po nekoliko puta smo tražili takve potvrde i dobivali ih i rađene su provjere i nije nikom palo na pamet da ako je pod kaznenom prijavom da dobije takvo nešto, naime nije palo na pamet da se to može preko veze dobiti da to netko može naložiti. I zato evoga ja vas molim da mi vi odgovorite koje je vaše mišljenje o tom nalogodavcu, baš o takvom jednom koje nije sigurno jedinstveno i neće biti. Ako bi malo više pročačkali vidjeli bismo da ima još. Ali se slažem s vama što se tiče i suzbijanja droga i ostalog kriminaliteta, posebice kod mladih i voljela bih da u idućem izvješću…
Odgovor na repliku.
Evo, samo da kolegici kažem, sigurno jednako kao i vi, da vidimo na koji se način u stvarnosti provodi ovaj zakon. Ma ja bih rekla uklanjanja mladih ispod 16 godina i do 16 bez pratnje roditelja, to bi bilo jako važno da se zna jer to je…
Ali kolegice Sumrak. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Kolegice, to bi bilo zabrinjavajuće kad bi to tako bilo, ali vi bi to htjeli da je to tako i to vjerujem ne zato da se to događa nego kako biste imali nekog materijala da napadate vlast. Na kraju krajeva, vi ne morate slušati i ne morate vjerovati gospođi ministrici Holy, ali me čudi kako ne vjerujete izvješću i ove kratke male istrage koja je bila povodom tog slučaja u samom sudu, a sve je to kadar. Ja neću govoriti kako su oni došli tamo, došli su za vrijeme vladavine HDZ-a. I još jedna jedina rečenica da nam svima bude jasno, ja mislim da će to i vama sada koristiti u predstojećim izborima, sve ovo, sve to ima veze. Sve ovo što se događalo i koji model ste imali vlasti i vladanja, ne kažem da ste svi učestvovali, nešto je više znao, netko je bio involviran više ili manje, ali ne bi se moglo dogoditi da niste pokorili medije i pravosuđe i put bezakonju bio je otvoren. … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas bez dobacivanja iz klupa. Na redu je uvažena zastupnica Dunja Špoljar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Drugi po brojnosti prekršaj u Izvješću ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2011. godini su oni iz Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji, ukupno njih 15015 ili 16,3% udjela u ukupnom broju prekršaja. Tijekom 2011. godine 11 žena je ubijeno od strane muškog člana obitelji. Nažalost taj podatak nismo saznali iz ovog izvješća nego iz izvješća pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Dodajmo tome da je u zadnjih 10 godina u Hrvatskoj ubijeno 305 žena u dobi od 22 do 47 godina. Vrlo često su ubojice bili njihovi sadašnji ili bivši supruzi ili partneri. Također, policija svake godine dobije između 11,5 i 17,5 tisuća prijava zbog obiteljskog nasilja. U čak 64 ili čak se nekih godina penjalo i do 71% slučajeva žrtve su žene. U posljednjih 10 godina Hrvatska policija dobila je 6625 prijava vezanih uz kazneno djelo seksualnog nasilja. Najčešće su to bludne radnje 34%, silovanje u 15% slučajeva i zadovoljavanje pohote pred djetetom ili malodobnom osobom u čak 14% slučajeva. 21% žena u Hrvatskoj doživjelo je fizičko nasilje od strane svoga partnera. Procjenjuje se da među ženama koje su žrtve nasilja, sad dolazimo do onog najvažnijeg, samo 5% ih je to prijavilo policiji. Utoliko su ovi do sada navedeni podaci strašniji. U 11.poglavlju ovog izvješća koje danas raspravljamo, uspješnost policije u 2011. godini uz opću definiciju kriminaliteta saznajemo i da je svjetska praksa pokazala da najbolji sustavi preventivnih mjera za sprečavanje kriminaliteta mogu utjecati na smanjenje kriminaliteta 1 do 2% na godišnjoj razini ako se dugoročno i dosljedno primjenjuju. Na razini ograničavanja na isključivo policijsku prevenciju za sprečavanje nasilja u obitelji, posebice nasilja nad ženama to i može biti realno, no za opsežnije i dugotrajnije kako interveniranje tako i preveniranje takvih oblika nasilja presudna je multisektorska suradnja različitih institucija koje bi djelovale na prevenciju i suzbijanje obiteljskog nasilja, a koje se u ovom svakodnevnom radu i postupanju direktno ili indirektno susreću s problemom nasilja, a to su policija, centar za socijalnu skrb, zdravstveni djelatnici, predstavnici regionalne samouprave, sudstvo, djelatnici u obrazovnim institucijama i drugi. Međusektorska povezanost i komunikacija između sudionika koji svakodnevno rade na ovoj problematici …/Govornica isključena./…
Mikrofon uključite.
Je nužno potrebna iz razloga kako se ne bi stvorili problemi žrtvama nasilja dajući im oprečne informacije, nepružanjem savjetovanja te usmjeravanjem na nužno potrebnu pomoć. Dakle, zakon određuje koja se ponašanja smatraju nasiljem, tko je nasilnik, tko je žrtva i što su i kakve sankcije. Policija ima za svrhu sprečavanje ponovnog počinjenja, dakle ponovnog počinjenja nasilja u obitelji. Sankcionirajući počinjeno nasilje djelomice utječe na prevenciju nasilja nad ženama, a to je tema moje rasprave, ali za učinkovito smanjenje broja nasilja nad ženama i sprečavanje pojave nasilja potrebno je uključivanje svih pripadnika društva. Stoga bi bilo dobro da u narednom izvješću za ovu godinu vidimo više prevencije i konkretne međuresorne suradnje. Hvala.
Hvala vama. Cijenjeni kolega Boris Blažeković. Nije u dvorani pa gubi pravo na raspravu o ovoj temi. Pozivam kolegu Branka Vukšića da uzme riječ.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre. Tako to izgleda kada policija piše izvještaj, a tako to izgleda kada policija intervenira. Ovo je fotografija snimljena jutros na Braču. Danas su me popodne kolege na odboru iz vladajuće koalicije podučili da je Sabor politička pozornica, a tek potom se može raspravljati o stručnim stvarima. Da je to točno potvrdio mi je gospodin ministar kad je došao i kada je odgovarao na pitanje tko je danas naručio, tko je poslao policiju na Brač. Tada je rekao točno jednu stvar, saborski zastupnici dopustili su intervenciju zakonskim rješenjem čini mi se donijetim 2009. godine i to je točno i tu nema nikakve zamjerke. Međutim, isti taj zakon, isti drugi zakoni ovlastili su policiju da postupa i prema onima koji kradu jednako kao što su postupili ako ne i grublje kao što su postupili danas prema radnicima koji su čuvali ono što je ukradeno i ono što će se u buduće ukrasti, a ukrast će se zbog toga što brojni primjeri stečajeva u Hrvatskoj dokazuju upravo to da se stečaj vodi tako dugo dok se sve ne opljačka i nakon toga se više nema što podijeliti. Razgovarati na današnji dan, na dan kad je izvršen svojevrsni desant na Brač, na dan kad je policija uhitila radnike koji su prokazivali lopove i Jadrankamen čuvali od pljačkaša, razgovarati u ovo vrijeme za demokraciju hudo vrijeme o statistici, o čistom činovničkom izvješću i frazama potpuni je promašaj. U Izvješću ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2011. godini koji je a propos izvješće zapravo bivše Vlade navodi se u samome uvodu kako su policijski poslovi sprječavanje i suzbijanje kažnjivih ponašanja. I što je nama u Hrvatskoj gotovo najvažnije uz osobnu sigurnost pronalaženje pronalaženje nezakonito stečene imovine. Izgleda da je interventna policija pronašla opljačkane milijarde na Braču. I to gdje na Braču? Kod radnika Jadrankamena. Zato je da vrati opljačkane milijarde opkolila kuće radnika i sindikalaca. Sutra će nam vjerojatno biti puno bolje. Nakon što uhapšeni radnici vrate milijarde poteći će ulicama med i mlijeko. Je li baš tako? Normalno da nije. Svi su shvatili ironiju. U desecima milijardi opljačkanih eura, u nemjerljivoj vrijednosti nezakonito stečene imovine uživaju tzv. stupovi društva a ne radnici. Ti stupovi društva se u ovom Izvješću spominju vrlo rijetko. Spominju se njihove firme vrlo rijetko. Te stupove društva po svemu sudeći policija štiti. Ali zato ne štiti radnike, jer oni su izgleda opasnost za funkcioniranje pravne države. Uhićuje se one koji ukazuju na pljačkaše, a ne one koji su opljačkali na tisuće Jadrankamena. Međutim, u tom Izvješću isto o tome nema gotovo ništa. Ako je policijski zadatak sprječavanje i suzbijanje kažnjivih ponašanja, te pronalaženje nezakonito stečene imovine kako to da policija tu nezakonito stečenu imovinu ne traži na pravim adresama i o tome ne izvješćuje na široko i na dugačko. Sasvim sigurnjo da ne bi bilo dovoljno ni te tri knjige da policija radi posao kako treba. Očito da je policija na Braču uhitila krive ljude. Dok su radnjici i njihovi sindikalisti bili u pritvoru na ispitivanju, dok različiti ljudi doživljavaju torturu i to zamislite vi tog licemjerja u ime pravde i provođenja zakonitosti Bruno Orešar kočoperi se pred kamerama i dijeli lekcije o moralu i o tome kako je on genijalan poduzetnik. Ali gle čuda uništiše ga baš radnici i sindikalisti. Radnici naravno u Hrvatskoj nisu ništa uništili. Hrvatsku uništavaju nesposobni tajkuni i nesposobni menadžeri, lopovi, te vlasti koje štite nesposobne i nepoštene čak i policija. Imamo mi i u Zagrebu isto svoj Jadrankamen Hrvatsku radioteleviziju na kojoj se po riječima i Denisa Latina i Aleksandra Stankovića i predstavnika sindikata i predstavnika Novinarskog društva i predsjednice Nadzornog odbora krade. Razgovarao sam sa nekim ljudima iz policije zanimajući se što se to uistinu događa na HRT-u. Rekli su mi uvijek kad dođemo na trag, kada nešto otkrijemo naređuju nam da se od HRT maknem. Do kata tako? Do kada će se tolerirati krađe, a rad kažnjavati? Do kada će se upiranje prstom u lopovluku kažnjavati, a na krađu gledati kao na prirodni proces. Koliko puta su mediji upirali prstom u nezakonito stečenu imovinu – tisuću puta. I kako je na to reagirala policija? Tako da oni koji nemaju pokriće ni za tisućiti dio svoje imovine i dalje uživaju u blagodatima pljačke. Bila bi prava groteska danas na dan iskrcavanja jakih snaga MUP-a na Brač govoriti o suhoparnoj statistici koja može na kraju biti kao što statistika često jeste potpuna laž. Nakon čitanja Izvješća dobiva se dojam kako je u Hrvatskoj sa sigurnošću i osoba i imovine sve pod kontrolom. Pa zapravo i jest pod kontrolom, ali se kontroliraju paze, maze krivi ljudi a pravi često prepuštaju šikani. Nije naravno Brač usamljeni slučaj. Takvih primjera je na pretek. Mali su, pojedinačni su, čak ponekad i brutalniji i ne strše u javnosti i zato za njih ne znamo. Hoće li shodno desantu na Brač biti uhapšeni i protagonisti zagrebačkog Jadrankamena? Hoće li policija slijedeći samo neki tuđi nalog strpati iza rešetaka Latina, Stankovića, Maju Sever, Elizabetu Gojan i Sanju Mikleušević za svaki slučaj da ne smetaju, da ne upiru prstom u one koji uništavaju prisavski Jadrankamen. Da, i ovo nestvarno virtualno izvješće ipak otkriva ono što se otkriti ne želi. U izvješću se kaže da specijalna policija intervenira u situacijama visokog rizika kao što su otmice, talačke situacije, opasna traganja, opasna uhićenja, demonstracije. Tko je to bio opasan na Braču? Tko je ugrožavao Jadrankamen? Orešar i stečajni upravitelj, grobar mnogih poduzeća ili Tonči Drpić glasni sindikalni vođa. Da točno, ovo na Braču jest situacija visokog rizika ali za vlast a ne za narod, ne za radnike. Zato i jest intervenirala policija. Nakanila je izgurati narod, a izgurat će vjerojatno sebe. Izgurat će vlast koja se dogovara sa kapitalistima, a radnike hapsi. Ovo je čuli smo već danas intervencija pravne države koja vidi vraga spava kad treba intervenirati protiv pljačkaša. Zato je svaka diskusija ponavljana na dan desanta na bračkog radnika izlična … [[Govornik se ne razumije.]] djela. Stvarnost je zasjenila statistiku, brojke i birokratski posložene rečenice. Uostalom, kako će izgledati izvještaj o radu policije do godine. Tada će raditi izvještaj aktualni ministar koji sasvim sigurno ne odgovara za ovo što piše u ovom Izvješću. Što će pisati zanima me jako o uhićenju radnika. Što će pisati valjda će biti gotovo stečaj o onima koji su uzrokovali više stotina milijuna kuna gubitka u Jadrankamenu. I naposljetku. Tko kontrolira ovakve postupke? Kome se odgovara za primjenu sile nad radnicima te tetošenje kradljivih stupova društva? Da, danas bi premijer Zoran Milanović trebao odgovarati nama saborskim zastupnicima za sve što se dogodilo na Braču. Bez njegova znanja intervencije ne bi bilo. Jer na šačicu radnika poslano je 75 policajaca. Ako pak je policija intervenirala samo na molbu suda bez znanja ministra i premijera i 75 policajaca poslano je na Brač tada se svi skupa trebamo zapitati jesmo li mi sljedeći na redu. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Veljko Kajtazi, izvolite.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Hoćete uključiti mikrofon molim vas da vas čujemo.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i kolege. Obraćam vam se danas želeći prokomentirati izjave visoko pozicioniranih osoba u Ministarstvu unutarnjih poslova koje su potaknule val sličnih sramotnih izjava za Rome, a potom i diskriminacijsko ponašanje u hrvatskoj javnosti a koji se odnose na pripadnike romske nacionalne manjine. Nakon izjave u kojoj su Romi povezani sa viskom stopom imovinskih delikata u županiji koja moram naglasiti ima jednu od najnižih stopi kriminaliteta u državi što znači da je stopa takvih delikata općenito niža uslijedila je izjava načelnika Policijske uprave Osječko-baranjske u kojoj on najblažim jezikom rečeno Rome smatra problemom za naše društvo i rješenje vidi u protjerivanju grupe Roma sa tog područja. Mislim da je ta izjava narušila dosadašnji trud na uspostavi pozitivnih odnosa između cjelokupnog stanovništva koji žive na području te županije. Najlakše je optužiti Rome, a uz to ne pružiti nikakav konkretan dokaz. Napominjem svima da bi ubuduće o tim pitanjima, a prije donošenja zaključka trebali razgovarati sa izabranim predstavnicima Roma iz županije koji će mu ukazati na cjelokupnu situaciju i poteškoće sa kojima se Romi suočavaju. Nakon toga pak neki dan pa i danas opet naravno na naslovnicama novina i portala jako je uočljiv naslov – Prosvjedi mještana Škabrnje. Radi se o grupi stanovnika Škabrnje koji su sagradili visoke žičane ograde između svojih zemljišta i zemljišta njihovih pravih susjeda Roma. Sve to kako bi se zaštitili od njih iako su Romi oni koji bi se trebali zaštititi od ovakvih agresivnih ljudi. Želim reći i da naslovi slični ovime u kojim se Romi spominju u negativnom kontekstu uglavnom nalaze se na prvim stranicama i naslovnicama dok se vijesti o doprinosima Roma i njihovim važnim događanjima tek usputno i ponekad spominju. U izvješću o kojem danas raspravljamo stoji kako znatni dio kriminaliteta u svakom društvu ne bude otkriven iz mnogih razloga. Sigurno je da su Romi prvi na udaru policajaca. A govorim to stoga jer sam godinama slušao i danas slušam Rome koji se često i to u najvećem broju slučajeva neopravdano privodi na ispitivanje i sumnjiči za nešto što nisu napravili. Njihova nacionalna pripadnost ovdje je indikativna. Mislim da bi Ministarstvo unutarnjih poslova trebalo ozbiljno poraditi na zapošljavanju pripadnika romske nacionalnosti u policiji i nadam se da će do toga doći u sklopu Akcijskog plana za zapošljavanje pripadnika nacionalnih manjina u državnim službama. Osim toga i na drugim projektima koji se tiču ovih pitanja. Danas bi vam htio prenijeti zabrinutost pripadnika romske nacionalne manjine, a i vlastitu zbog ovakvih događanja koja su alarmantna i koja su postala jako učestala. Takve izjave i ponašanje ne samo da vrijeđaju Rome nego kako je rekao i naš pučki pravobranitelj predrasude prema Romima dovode do njihove sustavne diskriminacije u svim područjima društvenog života, od obrazovanja do zapošljavanja je činjenica da se mnogi Romi ne žele izjašnjavati kao Romi dovoljno govore o tome. Diskriminacija manjina, stalna podjela na nas i njih to ne vodi ka uspostavi dobrih i ravnopravnih odnosa i tolerancije. Dokle će Romi biti i ti drugi koji se gotovo uvijek spominju u negativnom kontekstu. Podsjećam i na svako izvješće koje je Europska komisija podnijela u razdoblju prije pristupanja Hrvatske u Uniju gdje su u dijelu posvećenom nacionalnim manjinama uvijek posebno izdvaja srpska i romska manjina kao one koje mogu biti izvrgnute neprijateljskom ponašanju. Na kraju bih vas htio podsjetiti i na slučaj romskih djevojaka koje jedna vlasnica trgovine u Varaždinu nije primila na praksu što je i zakonski sankcionirano. To je dokaz da se diskriminacijska ponašanja ne toleriraju no ne bismo se trebali oslanjati samo na pravnu zaštitu nego preduhitriti diskriminacijsko ponašanje odgojem i obrazovanjem koji će poticati međusobno uvažavanje i prijateljsko ponašanje kao norme. Hvala.
Hvala vama. Iduća će nam se obratiti uvažena kolegica Sonja König.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Policija RH svojim kodeksom ističe potrebu i namjeru da služeći građanima poštuje temeljna prava čovjeka, a osobito da djeluje zakonito, profesionalno, odano, povjerljivo, pravično i tolerantno. E pa nažalost ovo tolerantno ili profesionalno nismo mogli vidjeti u nedavnim medijskim naslovima kao što su zastrašujući homofobni ispad bjelovarskog policajca ili šokantno svjedočanstvo policajke kolegi policajci štite muškarce koji tuku žene. Ovdje se dakle radi o postojanju određenih predrasuda, radi se očito o diskriminaciji, radi se očito o kršenju ljudskih prava. A upravo policija, kao što je to uvodno rekao i ministar, ima ključnu ulogu u zaštiti vladavine zakona i zaštiti ljudskih prava. I kad god policija radi svoj posao bilo da istražuje zločine, izvršava naloge suda ili kad svakodnevno dolazi u kontakt s građanima način na koji to radi ili kako se pri tome ponaša simbolizira i način na koji se poštuju i štite ljudska prava. I upravo taj način na koji policija izvršava svoje dužnosti pokazuje na kojem je stupnju razvoj demokracije i stupanj poštivanja ljudskih prava. Policajci se zapošljavaju iz širokih slojeva društva i mogu se jako razlikovati po znanju i predrasudama o različitim manjinama ili skupinama. Neke predrasude mogu biti zajedničke i javno izražavane ili skrivene. U bilo kojem obliku bile one mogu utjecati na ponašanje policajca prema određenim grupama ili manjinama. Dakle, uvijek može postojati opasnost da policajci postupaju prema pripadnicima određenih grupa na različite načine bilo na neposredan ili na posredan način osim ako se ne poduzmu aktivne mjere ili preduvjeti za sprečavanje takvog ponašanja. Politika u tom procesu ima ključnu ulogu i mi moramo jano reći da je svaka diskriminacija po bilo kojoj osnovi neprihvatljiva. Država treba osigurati profesionalne standarde koji nalažu ravnopravno postupanje i zabranjuju svaku vrstu diskriminacije prilikom primjene zakona od strane bilo koga a posebno policije, jer upravo je policija ona služba koja aktivno treba štititi ljudska prava. Policiji treba dakle pružati obrazovanje i ostale oblike profesionalne podrške potrebne da razumije i prikladno reagira na osjetljivost svih skupina građana. Policija u demokratskim državama svijeta svoju profesionalnost i ugleda osim uz učinkovito rješavanja kaznenih djela veže i uz obrazovanje. Obuka i obrazovanje policije ključ je i osjećaja sigurnosti svih skupina građana bez obzira kojeg spola ili vjere ili bez obzira koji su životni stil izabrali. Modernizacijom i unapređenjem policijske obuke neposredno se doprinosi efikasnijim policijskim postupcima, a time jasno i boljim odnosima sa zajednicom. Potrebno je osigurati takvu obuku koju treba pružiti policajcima mogućnost razmišljanja o vlastitim stavovima i predrasudama kao i o tome na koji će način biti sigurni da oni ne utječu na njihov rad. Po mom mišljenju u programu obrazovanja za zanimanje policajac koji se provodi na Policijskoj akademiji potrebno je pojačati program i povećati satnicu nastavnih predmeta ljudska prava i Ustav RH te etika policijskog zvanja. Nastavni plan i program izvodi se temeljem odluke Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta pa se nadam da će i to ministarstvo prilikom donošenja takvih odluka u narednom periodu razmisliti o tome da se u nastavni plan i program za stjecanje stručne spreme za zanimanje policajac uvrsti što više onih tema koja obrađuju ljudska prava i policijsku etiku tj. da razmisli o potrebi povećanja satnice tih odnosno takvih predmeta. S druge strane pak i naši policajci se svakodnevno u svom radu susreću sa velikim teškoćama i predrasudama o njihovom svakodnevnom radu. Omalovažavanje i obezvređivanje policijskih službenika ruši dignitet Hrvatske države jer su upravo policijski službenici njen temelj i prvi obrambeni zid. I zato pozdravljam inicijativu ministra unutarnjih poslova gospodina Rajka Ostojića koji je u ministarstvu osnovao Povjerenstvo za kazneno-pravnu zaštitu policijskih službenika. Kazneno-pravna zaštita policijskih službenika je iznimno važna jer samo pravno zaštićeni policijski službenici mogu biti odlučni, zakoniti, profesionalni i beskompromisni zaštitnici hrvatskih građana. I zato mislim da je dobro i to što je MUP nedavno uputilo poziv svim policijskim službenicima da opišu svoja iskustva i situacije s kojima su se susretali u svom radu u pogledu pravne zaštite te da iznesu svoje prijedloge za unapređenje te zaštite. Na osnovi tih prijedloga iskustva ministarstvo planira, a nadam se uskoro izraditi i predložiti zakonske promjene koje bi olakšale i osigurale sigurniji i učinkovitiji rad naše policije a time jasno povećao i njezin ugled. Nadam se zato da će se te promjene što prije uputiti u zakonsku proceduru i naći na našim klupama. Hvala lijepa.
Hvala vama. Posljednja rasprava u trajanju od 10 minuta bit će ona zastupnice Nansi Tireli.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa evo malo je apsurdna ova situacija, naime aktualni ministar potpisuje izvješće koje je odredio netko drugi kao takvo, a s druge strane zbog toga mi je danas jako, jako drago i nadam se da će aktualni ministar koji je potpisao to izvješće da ga je itekako dobro pročitao i još slušajući ovo što smo večeras iznosili i što smo večeras rekli da će sljedeće godine sigurno to izvješće biti kud i kamo kompetentnije i bogatije barem za neka saznanja. Potpisujem evo sve što je rekla kolegica Dunja Špoljar i što je rekla kolegica Sonja što se tiče ljudskih prava i diskriminacije i pogotovo nepoštivanja Zakona o ravnopravnosti spolova. Iskoristila bih evo ministre još jedanput priliku da vam stvarno kažem da se još prošle godine zaključkom saborskog odbora zadužilo MUP da u svim svojim budućim izvješćima poštuje odredbe članka 17. Zakona o ravnopravnosti spolova koji propisuje da svi statistički podaci i informacije o osobama koje se prikupljaju, evidentiraju i obrađuju u tijelima državne vlasti i tijelima jedinica lokalne i područne samouprave, pravnim i fizičkim osobama koje obavljaju djelatnost u skladu s propisom moraju biti iskazani po spolu. Evo ja bih to stvarno podvukla iz razloga što ti i takvi statistički podaci ne služe samo vama u policiji nego služe strašno puno drugim institucijama, strašno velikom broju udruga koji se bave određenom problematikom. Znam da vam to ne bi iziskivalo nekakvo dodatno vrijeme i dodatne troškove jer kada izađete na uviđaj već samim tim uzimate podatke i o datumu rođenja i o spolu i o svemu ostalom, tako da podaci kao takvi sigurno postoje u vašoj bazi podataka, ali bih evo još jedanput molila da ih kao takve i prezentirate široj javnosti ne samo nama ovdje u Saboru nego puno njima drugima koji onda moraju zbog toga raditi nekakva posebna istraživanja na određenim uzorcima. Dovezat ću se još na kolegu Sponzu koji je govorio o manjku policajaca u Istarskoj županiji pogotovo u toku ljetnih mjeseci. On vam je rekao sve ono što bih vam ja rekla, a ja ću vam dodati još nešto i pokušati vas pitati. Vi ste rekli da bruto iznos godišnji policajca jednog djelatnika iznosi 187 tisuća kuna. Ja vam evo skrećem pozornost da u Policijskoj upravi Istarskoj već dosta dugo vremena znam da to znate ali bih molila da se to konačno i riješi na rukovodećim mjestima paralelno rade na dva radna mjesta, paralelno rade dva rukovodioca. Sljedeće što bih vas htjela pitati odnosno reći jeste to da, pitat ustvari šta je sa policajcima u zajednici. Zašto to ne funkcionira. Imamo na web stranica kontakt, imamo na web stranicama čak i sliku policajca u zajednici, međutim ne viđamo ga nigdje. A po ovim statističkim podacima ono što me posebno zabrinjava jeste kaznena djela djece, čak evo i maloljetnika ali djece pogotovo gdje čitamo od zlouporabe opojnih droga do bludnih radnji, do teških krađa, razbojništva, oduzimanja tuđih pokretnih stvari, iznuda, dovođenja u opasnost života i imovine, nedozvoljeno posjedovanje oružja. Sad sam nabrojila samo ono što je povećanje u 2011. u odnosu na 2010. u jako velikom postotku. Taj policajaca u zajednici smatram da bi napravio svoju ulogu kao takvu jer smo već tu večeras čuli u nekoliko izlaganja da se ti malodobnici i ta djeca okupljaju vani jer drugdje nemaju gdje. Zbog toga je povećana i zlouporaba opojnih droga, evidentna je zlouporaba alkohola malodobnih osoba i djece. Sve se to događa negdje nama ispred očiju i smatram da bi taj policajac u zajednici kao takav ako ništa drugo imao možda jedno preventivno djelovanje i da bi se onda u nemogućnosti nalaženja kvalitetnog prostora možda dešavalo i manje ovakvih situacija. Zadnje pitanje, neću dalje duljiti, zadnje pitanje samo koje bi molila da mi odgovorite, tiče se Jadrankamena i Brača. Rekli ste na početku da je Sabor dao ovlast da danas odreagirate i to smo već ustvrdili da je točno. U izvješću na strani 8 citiram: od ukupno 4704 zatražene asistencije odobreno je 4499 pružanja pomoći, dok ih je 205 odbijeno. Najviše je zahtjeva za pružanjem pomoći odbijeno jer tražitelji nisu obrazložili opravdanost očekivanja otpora. Htjela bih vam samo postaviti pitanje, ako mi možete i smijete reći, ako nije tajna koju javnost ne bi trebala znati, što je to danas pisalo na zahtjevu suda koji je upućen Ministarstvu unutarnjih poslova kao zahtjev za asistencijom, što je bilo navedeno kao opravdanost očekivanog otpora na koji ste vi kao ministarstvo odreagirali. Evo toliko. Hvala lijepa.
Hvala vama. Čut ćemo sad zaključno obraćanje ministra unutarnjih poslova. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, štovane dame i gospodo, saborske zastupnice i zastupnici. Ja se zahvaljujem prije svega na vašem doprinosu i svemu onome što naravno da ćemo iskoristiti i da će nam biti putokaz kako da sastavimo bolje izvješće. Za razliku od drugih možda ministara ja se ponašam na način i to sam rekao odmah na početku da sam zainteresiran sa ovim saborom dijelit pozitivne smjernice, da od vas očekujemo i pozitivni smjer kako da bolje radimo i mislim da je to jedan ispravan put i iz tog razloga nastojim redovito i dolazit u Hrvatski sabor na sve odbore. Vrlo pažljivo sam saslušao sve vaše primjedbe i meni je drago da ste prepoznali i pozitivne stvari u ovom segmentu Ono što ste nam rekli kao kritiku i rekli da treba biti popravljeno mogu vam reći da bez posebnih komentara ćemo uzet, popravit, posebno onaj dio koji se odnosio na rodnu ravnopravnost. To sam potvrdio i na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost kad je ta primjedba iznesena, međutim izvješće je već bilo u vašim rukama pa nije imalo smisla da sad odjedanput to promijenimo, ali prihvaćam te stvari. Evo po redu ću, ja mislim da je red i da saborskim zastupnicima odgovorim vezano za primjedbe koje su bile, nadam se da ću uspjet pokrit sve ono što je bilo izrečeno ovdje da još neko vrijeme možemo izgubiti u Saboru, ali mislim da to neće biti utrošeno loše jer ova tema je izuzetno važna i na taj način se i mi prema njoj odnosimo. Prije svega, s nama je bio danas gospodin Goran Volarević koji je načelnik Odjela za strateško planiranje, analizu i razvoj u Ministarstvu unutarnjih poslova upravo iz ovih razloga, a to je da čovjek koji je već više od tri decenije u sustavu bude tu pri ruci i da sasluša sve ove stvari jer to su ljudi koji izrađuju upravo ova izvješća za vas i mislim da je to bilo korisno. S obzirom da ste ga puno puta pozdravili kao suradnika ministra ja vjerujem da je čuo i pohvale koje su bile vezano za samu izradu tog izvješća. Oko broja policijskih službenika u Istri što je bilo odmah na početku to je problem koji traje već 30 godina. Znači niti samo za hrvatsko razdoblje interes za ulazak u policiju u Istarskoj županiji je slab. Točno je da ljudi uđu u MUP čak i prihvate ugovore koji ih vežu za Istarsku županiju ali odmah idu i traženja za premještajem i u trenucima kada prođe određeno vrijeme zapravo oni koji su ispekli zanat, a to znači nakon završenog školovanja kada su najboljoj dobi napuštaju samu Istru. To je točno. Drugo, u projektima koje mi planiramo napraviti nalaze se elementi svega onoga što je spominjano i oko decentralizacije ovlasti oko komunalne policije projekt je u izradi, oko pitanja stambenog zbrinjavanja. Ne mogu sada o svim detaljima jer bi bilo neozbiljno da kažem da je to riješeno ali vjerujem da ćemo naći upravo način da bar tako stimuliramo one policijske službenike koji bi bili zainteresirani pa i s tog motiva da svoju policijsku karijeru imaju u Istri. Nije samo Istra već i druga turistička područja a to znači konkretno Dubrovačko-neretvanska županija je u sličnom problemu. Znači imamo dvije županije u kojima se posebno osjeća problem posebno s obzirom na ove obveze koje dolaze oko granice. Neke od radnji koje se već odvijaju, a to je da naša vlastita racionalizacijom oko smanjenja ljudi u operativnom dežurstvu o načinu kako ćemo se mi bolje izorganizirati dobivamo službenike koji bi mogli više napraviti u operativi. Također smanjenje broja ljudi koji se nalaze na rukovodećem položaju i poticanje zapravo da čovjek koji kvalitetno i uredno radi svoj policijski posao može imat pristojnu plaću, da može uredno živjeti od toga i da nužno ne mora postati načelnik odjela da bi išao u mirovinu sa normalnim primanjima. To nam je cilj ali mislim da je puno važnija tema danas samo izvješće. Što se tiče kriminaliteta s ulaskom u Europsku uniju naravno da se to već počelo odražavati na Republiku Hrvatsku. Dijelom se to nalazi u ovom Izvješću kao statistički podaci, a pripremamo se u kompletnome projektu kako samo jedan podatak a to je da imamo 100 posto više zahtjeva za azilom, da imamo preko 100 posto zapravo ilegalnih prelazaka granice. To ste mogli vidjeti iz statističkih podataka i da Hrvatska postaje zemlja destinacija ne više samo tranzita. Posebni dio je vršnjačko nasilje, zločini iz mržnje. Naravno da je to tema koju svaki saborski zastupnik vjerujem ima u posebnom fokusu i interesu. Tako i policija u svome segmentu moram istaći pozitivne trendove koji su napravljeni kako u prevenciji, tako i između ostaloga podsjetio bih vas na nešto što je vezano i uz zločin iz mržnje pa i vršnjačko nasilje. Bilo je saborsko pitanje, pitanje saborskog zastupnika na aktualnom satu konkretno oko Srpske pravoslavne škole. Sutradan smo slučaj riješili. Drago mi je da smo na taj način reagirali iz razloga što je vrlo važno da takvi podaci koji su vrlo pozitivni a to znači da te oblike možemo brzo riješiti i da recimo u Vukovaru već godinama nemamo podatke ili situaciju da dolazi do sukobljavanja vršnjaka. A mislim da su to pozitivni trendovi i dolazim upravo na ono što je spominjano, a to su Vijeća za prevenciju za koje moram spomenuti da su jedan od kvalitetnih oblika i nastavaka upravo situacije koju ste vi spomenuli, a to je projekt policije u zajednici. Točno je da je taj projekt bio zanemaren. Ja vjerujem da ćemo uskoro doći u situaciju da ćemo ga vratiti nazad u punu funkciju kao što je bio na svom početku, a to je 2003. godine da je to kvalitetan oblik i da će biti prepoznat ponovo u policiji kao kvalitetan način prevencije. Što se tiče samih oko droge, ulične redukcije droge svih podataka ne bih ponavljao da je točno da je policija bila fokusirana prije svega na situaciju da je naravno onaj tko je u posjedu ili konzument u toj uličnoj redukciji neću reći bio prioritet ali time se zapravo gubi ogroman dio energije. I naš način, odnosno organizacija u policiji onemogućava da se dođe do krupnih riba, odnosno onih koji zapravo sve to skupa organiziraju, a trebali bi biti prioritet i fokus rada policije. Vjerujem da na primjerima kako Hrvatska policija vrlo kvalitetno sudjeluje u međunarodnim operacijama i ima vrlo uspješne rezultate vjerujem da ćemo i ovih dana čuti isto tako kvalitetni, situacija da na isti način možemo i mi u Hrvatskoj povećati kvalitetu naših uspjeha odnosno suradnje sa DORH-om i realizacijom zajedničkih smjernica koje smo utvrdili da možemo napraviti više pogotovo s obzirom na ove predviđene zakonske izmjene oko toga da nećemo nikad govoriti o tome da je posjedovanje droge ili uživanje droge nešto šta dolazi u zonu u kojoj treba pažljivo govoriti. Govori se o tome da ide u prekršajnu, a ne u kazneno djelo, ne sa namjerom da bi se poticalo, nego upravo radi toga se fokus okrene prema najtežim oblicima i onim pravim zločincima, odnosno onima koji su spremni dilati drogu. Odbačaj od 25% moram naglasiti da je to nešto šta vjerujem da je svima situacija koja je neprihvatljiva. Svaka četvrta policijska prijava je na žalost koja se podnosi po službenoj dužnosti bivala odbačena. Zajedno sa DORH-om smo upravo radili na tome da u skladu sa ovim novim zakonskim rješenjima, boljom suradnjom postignemo da taj broj bude manji jer mislim da je to jedan ozbiljan i jedna ozbiljna situacija u kojoj zaista je pitanje povjerenje. Jer ako u svakoj četvrtoj policijskoj prijavi sumnjaš je li ona istinita, naravno odnosno da li je ona argumentirana ili dokazana to je velika nesigurnost za građane. I nastojat ćemo napraviti maksimum da to promijenimo. Šta se tiče županija, rasporeda po županijama Brodsko-posavska, Vukovarsko-srijemska. Točno je da imamo određeno naslijeđe jednog krivog načina zapošljavanja ljudi pogotovo što se nisu uvažavale sve okolnosti, ali vjerujem da pitanje rasporeda i načina organizacije uz naše prijedloge koje imamo namjeru raditi a to je uz veću mobilnost policijskih službenika i koncentraciju na kriminalitet, a ne pitanje samog broja stanovnika da će biti ispravan put. Samoubojstva maloljetnika socijalni uvjeti ovo spominjem iz razloga šta je važno reći da policija neće to moći sama riješiti kao što ni policajac u zajednici nije jedini koji može zamijeniti sve ali može biti jedan od segmenata. Vjerujem da upravo svi napori i ono što je zatraženo kvalitetna među resorska suradnja, kvalitetan rad policije zajednički sa svima koji su odgovorni da će donijeti bolje rezultate. Sklon sam reći tome da je bolje govoriti točne podatke ono šta je istina nego lakirati. Na taj način smo i pokušali danas predstaviti i razgovarati sa vama sa saborskim zastupnicima. Žene Vukovara itekako mi je poznat ovaj slučaj. Moram reći da u ovom trenutku ima 1580 osoba koje se nalaze na tjeralicama ili koje se traže radi raznih ratnih zločina, pravomoćnih presuda, koje su se dogodile tijekom rata. Zajedno sa DORH-om naravno da se odrađuju slučajevi. Ja znam da je izuzetna teška trauma ponavljati sva ta traumatična iskustva vezano za te iskaze sve šta možemo odgovoriti bit ćemo spremni u policiji i nastojimo pomoći jer smo promijenili taktiku. Vjerujemo da je prije svega potrebna pomoć žrtvama, pa i ženama koje su u toj situaciji nastojimo to napraviti sa najmanje trauma za njih. Šta se tiče Odjela za maloljetničku delikvenciju i Odjela za nasilje u obitelji čim budemo u situaciji da to mijenjamo struka će to reći što se tiče Ravnateljstva policije koji je najpogodniji oblik da se prihvate ove inicijative koje su bile vezane za kvalitetniji ili bolji rad oko nasilja među mladima kao i obiteljskoga nasilja. Protokol o postupanju. Točno da postoje razlike po Hrvatskoj, točno je da se ne radi svuda podjednako i da edukacija i sve ono što ste rekli da ne ponavljam vezano za Policijsku akademiju, za edukaciju inače apsolutno stoji. Mi imamo jednu situaciju da je u policiji kadar da su ljudi tamo. Ja mislim da postoji prostora da se uz sve napore i njihove i želju da se educiraju, ali isto tako i sa naše strane Ministarstvo unutarnjih poslova kroz svoje projekte da im omogući da ako i nešto ne znaju da im bude omogućeno da mogu to savladati kroz edukaciju za što imamo uvjete, vjerujem i stručnjake ali i pomoć Međunarodne zajednice. Na tome se nećemo zaustaviti, apsolutno smo za to zainteresirani. Ja moram još reći oko Vijeća za prevenciju kriminaliteta zahvaljujem se i saborskom zastupniku gospodinu Kajtaziju što je istakao upravo ove pozitivne primjere koliko vijeće može odraditi, ali moram reći i koliko izjave bez obzira na to koliko ste u najboljoj namjeri dođete razgovarati o prevenciji itd., to je vrlo osjetljivo područje. I mislim da svaka rečenica, svaka riječ može biti okrenuta. Može se dogoditi, istina je da mediji su tu nemilosrdni i da su spremni izvući iz konteksta. Ja se nadam da je onaj naš slučaj koji smo imali je bio na neki način možda i koristan jer smo bar reagirali odmah, pokazali o čemu se zapravo radi, koji je smjer. Ministarstvo unutarnjih poslova apsolutno traži partnera u romskoj zajednici. Moja intencija kad sam došao u Međimurje je bila da tražimo ne samo romske policajce nego one koji su uključeni već da oni budu šefovi kontakt centra, da osiguramo zajednički rad. Kasnije sva događanja i osjetljivost što se tiče homofobnog policajca iz Bjelovara reakcija je bila promptna što se tiče policijske uprave. Ista stvar je bila i sa tekstom koji se odnosio na kolege. Mi sustav unutar policije u ovom trenutku imamo i to je ono što možete biti sigurni, a to je da ukoliko pogriješimo spremni smo reći da smo pogriješili, brzo odraditi sankcionirat, nećemo lagat da smo zainteresirani da stvaramo lažnu sliku upravo radi ugleda policije. I to je nešto s čim nastojimo napraviti svoj dio posla maksimalno. Podržavam sve napore i ja vjerujem da zajednički oko akcijskoga plana ja izražavam odmah svoju spremnost gospodine Kajtazi da zajedno s vama i sa svima onima koji jesu tu ne podgrijavamo atmosferu, ali da budemo zajednički angažirani oko realiziranja i na nacionalnome ne samo čekajući da vijeća u sredinama to odrade ili još gore da nam netko sa strane tumači kako to trebamo odraditi. Prema tome iskoristite i ovu moju poruku jer smo apsolutno zainteresirani da zajednički to napravimo. O toleranciji, o ljudskim pravima i svemu ostalome i u samom izvještaju je navedeno vjerujem da ćete imati povjerenje i da je to osnovna strateška intencija, a to je da zadiranje u ljudska prava temeljne stvari u Ustavu RH jesu nešto što želimo kao policija poštovati. Oko stečajnih postupaka tu se radi o situaciji i kaznenim djelima koji se rade na temelju zahtjeva DORH-a. Naime drugačija je bila situacija kasnije i iz toga razloga u prošloj godini je bilo 6 slučajeva. Koliko ih dobijemo, toliko ih odradimo. Takve prijave idu od strane policije. Točno je da se može raditi više, vjerujem da u tom dijelu je prihvatljivo i novim zastupnicima od kojih vidim vaša lica većina je ustvari novih uz dužno poštovanje ovima koji su već tu, ali već godinama sam se zalagao da bude istovremeno pred vama Izvješće Državnog odvjetništva Republike Hrvatske i Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova. Bilo bi puno lakše sagledavati kompletnu sliku i situaciju u kojoj se onda vidi koliko je policija odradila, koliko je toga završeno pa bi onda i neke afere koje su date u tekstualnom dijelu možda bile na lakši način i obrađene. Na pitanje oko Planinske tu mogu samo odgovoriti da je jedno trgovačko društvo i 4 osobe da su kazneno prijavljene stoga treba biti, znači točno je prijavljeni svi posrednici za 30 milijuna. Sve druge stvari će se vjerojatno naći u izvješću u idućoj godini. Bit će ih dosta, ja sam siguran da ovaj početak koji je policija već odradila u ovim prvim mjesecima pokazuje da takav smjer i utvrđivanje štete će biti na tragu onoga što se naravno kosi sa određenim izjavama koje smo ovdje danas čuli o tome da netko nekog štiti, da netko nekome pogoduje, da štiti ne znam sad ja neću koristiti te riječi, ali dopustite da se osvrnem i na ovaj zadnji dio vezano za poruke koje su bile. Prvo štovana kolegice zastupnice točno je da je policija u prošloj godini imala 4 499 zahtjeva za asistencijom. Vjerojatno nijedan nije izazvao ovoliko znači medijske pompe i pripreme za ovo isto. U 1399 puta to je pitao sud i sud je tražio da policija asistira. Prema tome, ovakva intervencija koja je bila temeljem članka 7. se događala tijekom prošle godine u 1399 slučajeva. Da li je podnesen zahtjev? Da, to sam pročitao, od strane suda. Da li se očekivao otpor? Bilo je jasno da da iz razloga što prva intervencija koja je bila nije uspjela. Znači kolega Lesar me pitao da li je uspješno izvedena? Današnja da, a ona prije toga zakazana 18.04. jer je bio spriječen stečajni upravitelj da uđe u prostorije nije bila uspješna. I zato je trebalo s obzirom na očekivani otpor, a pošto smo se ipak ovdje koristili malo slikama onda ću i ja istu stvar napraviti, a to je samo jedna rečenica. Past će krv! Mislim da je to dovoljno. Toliko o tome je li najavljen otpor ili ne. Mislim da nije dobro slati poruku kad policija radi po zakonu. Ja sam namjerno preskočio jako puno stvari, i letve i kamenje i sve ostalo što je bilo danas upravo u cilju da ne dižemo tenzije. Eto ga. Hvala.
Zahvaljujem ministru unutarnjih poslova gospodinu Ranku Ostojiću. Sada ćemo prekinuti s radom. Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Nastavit ćemo sutra u 9,30 Izvješćem o provedbi službene razvojne pomoći Republike Hrvatske inozemstvu za 2010. godinu. Hvala vam lijepo. Laku noć.
Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2011. godini. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost kao matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - prihvaća se Izvješće ministra unutarnjih poslova o obavljanju policijskih poslova u 2011. godini. Tko je za takav zaključak molim da digne ruku. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Izvješće je ministra unutarnjih poslova za 2011. To ćete vi glasati isto kao i mi. Tko je protiv? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Možda imate drugačije mišljenje, ja ne znam. Suzdržani? Utvrđujem da je zaključak prihvaćen većinom sa 105 glasova za, 3 protiv i 2 suzdržana.