Spoštovani kolegice in kolegi! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Preden preidemo na glasovanje vas želim obvestiti, da bomo glasovanja opravili po naslednjem vrstnem redu: 3., 4., 5., 6., 7., 1., 2. in 8. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanja, zato vas prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Danes bosta odstotna mag. Melita Župevc in Roberto Battelli. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi in dopolnitvah Zakona o davku na bilančno vsoto bank. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Zakonodajno-pravna služba in Vlada me nista obvestili o kakršnikoli neusklajenosti. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 20. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za organe državne uprave in pravosodne organe za leto 2013. Amandmaji k dopolnjenemu predlogu odloka niso bili vloženi, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Tudi nobene neusklajenosti ni. Glasovali bomo o predlogu odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za organe državne uprave in pravosodne organe za leto 2014. Amandmaji niso bili vloženi, neusklajenosti ni, zato lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za druge državne organe za leto 2013. Amandmajev ni, neusklajenosti ni. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za druge državne organe za leto 2014. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet in zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Prehajamo na odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija ima mag. Alenka Bratušek.
Spoštovani gospe in gospodje! Proračun, o katerem bomo glasovali, je nerealen in prav kmalu boste delali rebalans tega državnega proračuna. Kdo bo odgovoren za to? Kdo bo odgovoren, da je sprejet proračun takšen kot je oziroma kot bo? Vi, spoštovani kolegice in kolegi v koaliciji, vi in noben državni uradnik ali uradnica! Brez vašega pritiska na gumb ta proračun ne more biti sprejet. Pravijo, da bi moral biti proračun neke vrste družbena pogodba, pogodba med državljani na eni strani in državo na drugi strani. Glede na to, kaj se dogaja v Sloveniji, protesti po celi Sloveniji, upam, da nam je vsem jasno, da smo daleč od tega. Vaša ekonomska politika je napačna. Pravzaprav je sploh ni. Danes tako, jutri drugače, čez 5 dni pa spet nekaj novega. Tako se ne dela ekonomske in javnofinančne politike. Primanjkljaja ne boste spravili pod 3 % BDP, javni dolg pa boste povečali in kljub temu je cela Slovenija nezadovoljna. V Pozitivni Sloveniji upamo, da boste čim prej ugotovili, da je vaša pot reševanja krize napačna in da boste takoj začeli izvajati ukrepe, ki bodo Slovenijo peljali na pot gospodarske krize, našim ljudem pa vrnili upanje na boljšo prihodnost. Kot sem že včeraj povedala, mi še vedno verjamemo, da je Slovenija država možnosti in priložnosti. Za Slovenijo še vedno obstaja upanje, samo pravo pot je treba ubrati. Zaradi vsega povedanega v Pozitivni Sloveniji državnega proračuna za leto 2013 in prav tako za leto 2014 ne bomo podprli.
Gospod Janko Veber v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo. Tudi v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli proračunov za leti 2013 in 2014. Že v uvodnem nagovoru v imenu poslanske skupine smo opozorili, da ta dva proračuna nista odgovor na dogajanje v Sloveniji. Ljudje pričakujejo, da bosta ta dva proračuna omogočala gospodarski razvoj, da bosta omogočala zagotavljanje novih delovnih mest, da bosta omogočala nadaljnji obstoj in razvoj javnega šolstva, tako osnovnega kot tudi do nivoja univerz, in predvsem da bomo imeli vsi tudi temu primerno socialno varnost. Vseh teh problemov ta dva proračuna ne odpravljata, nasprotno. Kaže se, da vladajoča koalicija razume in sledi samo cilju čimprejšnje razprodaje državnega premoženja in želi pri tem omogočiti vsem tistim, ki imajo te informacije, da se vključijo v ta proces na način, da dajo prioriteto osebnim interesom, ne pa interesom države, ne interesom ljudi, ki pričakujejo, da bomo ravnali po našem mnenju, tudi v Državnem zboru, povsem drugače kot je zapisano v teh dveh proračunih. Zaskrbljujoče je to, kar lahko danes preberemo v dnevnem časopisju, da tudi najodgovornejši v Vladi, recimo minister, ki se je pogajal za pokojninsko reformo, aktivno sodeluje pri tem, kako se bo prodajalo premoženje in kakšne deleže bo imel v teh podjetjih, ko bo prišlo do prodaje, da bo lahko zaslužil. Mislim, da so resnično prav vse maske o tem, kako kdo razmišlja za prihodnost Slovenije, padle in se v enem letu kristalizira en sam interes. Predčasne volitve so bile samo zato, da se čim hitreje in čim ceneje pride do 12 milijard državnega premoženja. To je bil edini cilj in po enem letu delovanja te koalicije se to iz dneva v dan, iz zakona v zakon, še posebej pa v teh dveh proračunih, zelo jasno odraža. Že pri Zakonu o izvrševanju proračuna smo opozorili, da ste sicer umaknili razprodajo premoženja, s katerim upravlja Kad, vendar ste se brez razmisleka in brez kakršnegakoli sramu odločili, da boste prodali najuspešnejša podjetja na področju energetike. Prišlo bo do nadaljnjega izčrpavanja slovenskega gospodarstva, zato teh dveh proračunov nikakor ne moremo podpreti. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Gospe in gospodje, spoštovani kolegi in kolegice! Proračuna za leti 2013 in 2014 sta prva proračuna Vlade, ki temeljita na realnih osnovah. Temeljita na tistem, kar je danes možno. Temeljita na ekonomski politiki, ki jo je ta koalicija pred približno 9 meseci napovedala, to je konsolidacija javnih financ. Konsolidacija javnih financ ne more potekati na temelju zadolževanja, ne more potekati na tem, da se troši več kot se ustvari, in to se je delalo v preteklosti. To se je delalo v letih 2009, 2010, 2011. Takrat so nastali dolgovi in obresti, ki naj bi jih plačevali prihodnji rodovi. Temu ni možno več slediti. Konsolidaciji javnih financ sledi sanacija bančnega sistema, kajti le sanacija bančnega sistema omogoča, da bodo podjetja zmožna pridobiti kredite in da bodo zmožna v bolj konkurenčnih pogojih ustvarjati večjo dodano vrednost, ustvarjati nova delovna mesta in konkurenčno poslovati z drugimi podjetji v Evropi in svetu. Ne gre za nikakršno razprodajo premoženja. Nobeno premoženje do danes še ni bilo prodano ali razprodano pod roko. Gre samo za centralizacijo upravljanja, centralizacijo upravljanja premoženja tako, da bo država od tega premoženja tudi kaj imela. V preteklosti je bilo upravljanje s tem premoženjem slabo, donosi so bili nizki, čeprav je šlo za tako imenovana monopolna podjetja. Poleg tega se tudi vsem ostalim dejavnostim kot so sociala, šolstvo in druge družbene dejavnosti, kultura na primer, zagotavlja, da delujejo. Vsekakor pa morajo biti del gospodarstva, morajo nositi tudi del odgovornosti za nadaljnji razvoj. Ne gre za to, da bi se kakorkoli okrnilo socialno državo, gre za to, da se potrošnjo prilagodi tistemu, kar ustvarimo. Le to nam bo dalo možnosti za nadaljnji razvoj.
Hvala. Glasovali bomo o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Še obrazložitve glasu v svojem imenu. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Gospod Jerko Čehovin.
Najprej naj povem, da tega proračuna ne morem podpreti. Ne glede na to, da se poskuša prikazati, da je konsistenten, dober in da vsebuje vse elemente za izhod iz krize. Po mojem globokem prepričanju temu ni tako. Pravijo, da če je fundament slab, se še tako lepa stavba s tako lepo fasado prej ali slej zruši, če niso temelji zdravi. V tem proračunu predvsem na prihodkovni strani ni dovolj zagotovil, da bo izpolnjen. Da bomo drugo leto počrpali milijardo 400 milijonov evropskih sredstev, mislim, da je iluzorno. Druga stvar. V tem proračunu ni navedenih ukrepov za hitrejšo rast gospodarstva, za nova delovna mesta oziroma se to samo načelno opredeljuje. Še zlasti pa, glede na to, da je država v krizi, v tem proračunu ni niti ene pomembne infrastrukturne investicije, ki bi obrnila trend navzgor, zlasti pri zagotavljanju večjega dela gospodarstva. Vse se usmerja samo na neke majhne, manjše investicije, večje število, ki pa v bistvu ne morejo spremeniti strukture proračuna. Zato bom, kot rečeno, glasoval proti.
Gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Proračuna ne bom podprl, ne zato, ker sem opozicijski poslanec, ampak zato, ker v tem proračunu, ki je eden glavnih dokumentov vladajoče koalicije, kako rešiti državo iz krize, ne vidim niti ene postavke, da bo temu res tako. Še več, vsa ekonomska politika, ki ste jo v zadnjem letu peljali – zdaj ste že eno leto na oblasti –, je pripeljala samo do tega, da smo še bolj padli na vseh lestvicah konkurenčnosti, da imamo 3,3 % GDP manj kot druge države in da ni nobene alternative, da bi bilo kaj boljše. V enem letu vam ni uspelo, spoštovani gospe in gospodje, rešiti niti enega samega delovnega mesta. Še več, iz dneva v dan gredo firme v stečaj, vi pa v proračunu ne najdete nobenih sredstev, da bi delovna mesta na nek način reševali. Vaša ekonomska politika je pripeljala do tega, da bo Slovenija v naslednjem letu po mojem še padla na vseh gospodarskih lestvicah. Prvič v zgodovini, odkar sem v Državnem zboru, ni amandmajev za lokalne ceste, za takšno, za drugo cesto, iz opozicije, ker se zavedamo, kakšen problem je v tej državi. So pa amandmaji, ki bi morali dati odgovor na socialno državo, vendar ste vse amandmaje, vse naše predloge zavrnili. Zavrnili ste to, da otroci ne bili lačni v šoli, da bi imeli visoko izobraževanje na višjem nivoju, in tukaj mislim, da delate veliko napako. Kot poslanec Socialnih demokratov ne bom podprl tega proračuna. Hvala lepa.
Gospod Srečko Meh.
Gospod Čehovin ni imel prav. Ne da infrastrukturnih objektov ni – prodali jih bomo. Gre za to, da še tisto, kar imamo in je resnično najbolj dragoceno, bomo prodali, kar je zame kriminal kriminala na kriminal. Kaj je napovedala koalicija nas prav nič ne zanima, ko govorimo o Državnem zboru. Kar je pa tukaj povedal predsednik Vlade, da pokojninske reforme ne bo treba sprejemati in spreminjati do leta 2015, je pa nekaj, kar ni držalo in mi smo razumeli, da je treba pokojninsko reformo sprejeti. Sprašujem zdaj vse nas, ki smo odgovorni, kaj bomo odgovorili profesorjem, učiteljem, raziskovalcem in študentom danes na protestih. Kaj bomo odgovorili na protestih, ki se bodo vseskozi dogajali in so jasen znak, da ne delamo prav. Če bi koalicija sama sprejela proračun, potem bi se jaz še strinjal. Sprejel ga bo Državni zbor. Gospe in gospodje, Vladi dajemo neomejena pooblastila, da lahko dela karkoli hoče, ne da bi Državni zbor imel kontrolo in ne da bi lahko karkoli posegel in bi imel kakršenkoli vpliv. Zato je to nedopustno. Ni prav, ni dobro. Državljanke in državljani nas opozarjajo, da ne delamo dobro. Tudi za nas tu, v Državnem zboru, pravijo, da smo takšni in drugačni, da ne bom uporabljal pridevnikov politikov in političark. Zdravstvo, izobraževanje, kultura, šport, mladi, otroci, infrastruktura, prodaja objektov – nobene stvari ni, za katero bi lahko rekel, da je prava. Še pogovarjate se ne. Proračun bi bil tisti, s katerim bi se morali pogovarjati in dogovarjati, in tega nismo naredili. Ne morem podpreti takšnega proračuna.
Gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa. Zavedam se, da več kot imamo ne moremo razdeliti. Vendar, mi smo vas že vseskozi opozarjali, pa ne samo mi, strokovna javnost, ljudje na ulici, dekani, študentje, rektorji, gospodarstveniki itd. so vas opozarjali, da je treba na prihodkovni strani narediti več. Jaz sem morda naivno pričakoval, da bo v tem proračunu nekaj več razvojnega. Nič ni. V nobenem od proračunov nismo opazili nič razvojnega, vsaj jaz ne. Nasprotno, pri investicijah ste zaobšli eno najpomembnejših področij, to je izobraževanje. Ne da ste ga zaobšli, celo vzamete jim največ. Vzamete največ naši mladini, znanstvenikom, ustvarjalcem, tistim nadarjenim in uspešnim posameznikom, ki so edini, ki nas lahko pripeljejo iz krize, so edini, ki lahko dvignejo gospodarsko rast in napolnijo proračun, da bomo lahko normalno živeli, da ne bomo ljudi pahnili na beraško palico in v takšne stiske, kot so. Samo za intermezzo. Prvič se mi je zgodilo danes, ko sem šel v Državni zbor, da sem si kupil malico in sem jo po 100 metrih predal človeku, ki je prosil za denar, ampak je vzel malico. Prvič. Drugače so vedno želeli denar. Naslednjih 100 metrov se je zgodilo isto. Ni mi žal. Še bi jim dal in še bi jim omogočil, da se lahko nahranijo. To se dogaja in to je katastrofa. Danes, prosim poslušajte, danes boste slišali študente, profesorje na mirnih demonstracijah. Želijo vam povedati, da delate narobe, zato teh dveh proračunov ne morem podpreti.
Gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Proračun je res družbena pogodba in bi naj bila družbena pogodba med državljani, državljankami in med možnostjo, ki jo država ima. Vendar, to družbena pogodba prejšnja 3 leta žal ni bila. S strani opozicije smo vas takrat, tiste, ki ste danes v opoziciji, opozarjali in vam nismo dali legitimitete, da sprejemate tako katastrofalne proračune, ko ste nas v letu 2010 zadolževali za 1,8 milijarde, v letu 2011 za 1,5 milijarde. V letu 2012 smo z rebalansom znižali zadolževanje na milijardo. Kaj ste naredili v 3 letih vladanja, za kar niste imeli družbene pogodbe z državljankami in državljani? Bruto domači produkt ste povečali v zadolževanju z 22 na 46,9 %. O tem je včeraj govorila kolegica Alenka Bratušek. Govorila je o dolgu BDP in nam nasipavala sol na rano te zadolžitve, da bomo do konca leta 2015 zadolžili državo do 70 %. Rekla je, da bomo podvojili. Kolegice in kolegi, če kaj, smo v tem letu v tej državi razpisali tisoč delovnih mest za mlade, tisoč delovnih mest pod razpisom Prvi izziv, za katerega 75 % sredstev zagotavlja Evropa, 15 % državni proračun. Ni res, da nismo zaposlovali. Smo. Prav na tem, prav na pogojih za mlade in za gospodarstvo bo treba kaj narediti. Sprašujem se, kje so bili ti strašni znanstveniki in doktorji, ki danes protestirajo. Zakaj niso protestirali pred dvema ali tremi leti, ko ste državo peljali na rob propada? Žal [[...]] [[izklop mikrofona]]
Proceduralno gospod Han.
Gospod predsednik, vem, da zelo dobro poznate Poslovnik. Prosil bi, da poslance, ki začnejo polemizirati z drugo stranjo pri obrazložitvi glasu, opomnite. Veste, da ni moč replicirati in gospod Franc je znan po tem, da polemizira, tudi, če kaj ne ve, tako da bi vas prosil, da take ljudi na nek način malo ustavite, ker ne moremo polemizirati z njim in z njegovimi idejami. Hvala lepa.
Večina pri obrazložitvi glasu polemizira. To delate praktično vsi in zelo težko si predstavljam, kako bi se lahko pri vsaki obrazložitvi glasu kregal z vami, ali polemizirate ali ne. Tako da vas lahko samo prosim in pozivam, da se držite obrazložitve glasu. Gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Prav lepo pozdravljeni! Dopolnjenih predlogov proračunov za leti 2013 in 2014 ne morem podpreti. Proračun je pripravljen nerealno. Ni več kje varčevati in zategovati pasu, iskati bi morali, kako povečati prihodkovno stran. Tudi sama si želim, da bi že naslednji mesec ali čez dva meseca prišli z varčevalnega proračuna na razvojno naravnan proračun, zato bo rebalans v naslednjem letu nujno potreben. Želim si, da bi ga čim prej dočakali in predvsem, da bi imeli občutek, da gre za podporo gospodarstvu, povečevanje prihodkovne strani na ta način, da gre za željo po spodbujanju gospodarske rasti in predvsem, da ne bi stremeli samo k enemu cilju. Danes je cilj zniževanje javnofinančnega primanjkljaja na 2,5 %, kar je po realnih izračunih nerealno. Tudi cilj, da bo leta 2015 proračun izravnan, ne bo dosežen. Tudi pristop sanacije bank s slabo banko, ki bo po izračunih potreboval sredstva v višini 11 % bruto družbenega proizvoda, ne predstavlja najbolj ekonomične in časovno učinkovite rešitve. Tudi zadolževanja ni konec, kljub obljubam. Vlada se je očitno v izračunih uštela. Želim si, da bi prešli z varčevalnega proračuna, kar ta proračun je, ne želim pa si, da bi šli v razprodajo državnega premoženja poslovno uspešnih podjetij kot so Krka, Petrol, Dravske elektrarne, temveč, da bi podpirali velike investicije, infrastrukturne investicije in tudi manj razvitim območjem omogočili, da bi bili izenačeni z velikimi mesti v Sloveniji. V proračunu, kot je sedaj pripravljen, ni razvojnih komponent.
GospodMatjaž Zanoškar.
Hvala. Popolnoma razumem, da je oblikovanje proračuna v razmerah, v katerih se nahaja država, silno težko, vendar tudi v teh razmerah bi se lahko oblikoval proračun, ki bi imel veliko več možnosti za razvoj celotnega gospodarstva in napredek naše države. Vem, da mora biti varčevalno naravnan. Tu druge izbire ni. Vem, da je zadolževanje omejeno, da se ne moremo zadolževati prekomerno, vendar je razporeditev proračuna na segmente, ki so bolj pomembni in manj pomembni, možna. Te inventivnosti ta proračun nima. Tu gre za linearno zmanjševanje in varčevanje na vseh področjih. Tam, kjer bi bilo potrebno, da bi se ustvaril nek zagon, tam, kjer bi se lahko generirala nova delovna mesta, v gospodarstvu, pa te finančne spodbude ni. Prav tako se mi zdi, da je za področje visokega šolstva, raziskovalne dejavnosti, tehnološkega razvoja namenjenih premalo sredstev. Enako mislim, da je s tem proračunom ogroženo tudi delovanje socialne države. Če ne bomo vlagali v segmente, ki bodo spodbujali nekaj novega, neko dodano in novo vrednost, potem se sprašujem, kaj bo leta 2013 in leta 2014 s tem proračunom, kaj bo leta 2015. Leta 2015 bo verjetno totalna kriza, ker ne bomo ničesar doprinesli. Danes se s Koroške vozi tisoč ljudi na delo v Avstrijo. Hvala bogu, da imamo blizu in da lahko tam iščejo svojo eksistenco in zagotavljajo svojo eksistenco. Bojim se, da bo leta 2015 pri takem proračunu, ki je premalo razvojno naravnan, 2 tisoč ali pa 3 tisoč ljudi, ki se bodo vozili v Avstrijo na delo. Prav zaradi tega smatram, da proračun, tak kot je, ni dober. Zelo lahkotno, zelo linearno gre skozi vse postavke, čeprav vemo, da so nekatere bolj pomembne, druge pa manj pomembne in na nekaterih bi lahko nekaj priškrnili, na drugih pa absolutno ne bi smeli in bi morali dodajati neko vrednost. Hvala.
Mag. Dejan Židan.
Pozdravljeni, predsednik! Pozdravljeni poslanke in poslanci! Tega proračuna ne morem podpreti vsaj zaradi treh razlogov. Prvič, povsem opazno je in tudi znano vsem poslankam in poslancem, pa tudi širši javnosti, da ga je pripravil najbolj neusposobljen del Vlade na čelu s finančnim ministrom in njegovima dvema državnima sekretarjema. Vsi veste, da je to najbolj šibak del Vlade, in ste jim to nalogo zaupali. Drugič, ta proračun temelji na tem, da se državo razgrajuje. Dolžnik bo na koncu postal še večji dolžnik. Silite nas na pot Grčije in ne na pravo pot, ki zagotavlja nova delovna mesta in razvoj gospodarstva. Ta proračun temelji na zavajanjih. Slovenski javnosti ves čas vsiljujete agendo, da je treba Slovenijo razprodati, da bodo potem podjetja bolj uspešna, resnica pa je ravno obratna. Včeraj sem vam prebral in tudi danes bom ponovil, kaj se je zgodilo s Krko in Lekom. Ko sta bili obe firmi še v državni lasti, sta bili enakovredni. Leta 2002 je Krka imela letno realizacijo 370 milijonov in primerljivo tudi Lek. Primerljivi dobiček sta imeli, okoli 50 milijonov evrov. Leta 2011, ko primerjamo Krko, ki je še vedno bolj ali manj slovenska, ima realizacijo skoraj milijardo evrov, opevana tuja lastnina, ki je v Leku, pa samo 645 milijonov. Ta uboga Krka, ki jo še vedno upravljajo Slovenci, ima 150 milijonov evrov dobička, ta lepi tuji Lek pa samo 73. To je vaša agenda in to je vaše zavajanje. Hvala.
Gospa Alenka Pavlič.
Proračuna ne morem podpreti, ker je zlagan. Ne morem ga podpreti, ker ne bo podpiral izvajanja infrastrukturnih projektov. Ni mi všeč, da ne podpira gospodarstva. Nikakor se ne morem strinjati z njim, ker ne ustavlja bega možganov. Ni mi všeč, ker ne stimulira razvoja Gorenjske regije. Ne morem ga podpreti, ker je nerealističen.
Gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Spoštovani predsednik! Žalostna ugotovitev je, ko danes, po enem letu Vlade, ugotovimo, da je vse, kar je Vlada uspela predstaviti, namera razprodaje državnega premoženja in dodatno zadolževanje. Včeraj je bil gospod Šircelj glasen, da ni več možno reševati dolgov z dodatnim zadolževanjem, kot se je to dogajalo v preteklosti. 60 tisoč delovnih mest je manj, domačih, državljanov Republike Slovenije, in 100 tisoč tistih, ki so prihajali iz tujine. Prispevkov v proračun je vedno manj. Ta proračun resnično ni razvojno naravnan. Vsi veliki razvojni projekti so potisnjeni nekam tja v leto 2016, 2020. Namesto, da bi to storili sedaj, ko imamo priložnost, da se še do maastrichtske meje zadolžimo in ta denar usmerimo v velike infrastrukturne projekte, ki so osnova za zagon gospodarstva, le-ta pa generira nova delovna mesta in je garant za dolgoročno vzdržnost javnih financ. Zakaj tega nimamo? Zakaj se bojimo? Načrtujemo, da bomo milijardo 400 milijonov sredstev počrpali iz EU. To je nemogoče, če ne bomo imeli projektov. Že danes bi morali imeti podpisane vse pogodbe, če želimo realizirati in izpolniti plan, ki smo si ga zadali. Vemo, da je v tej državi birokracija tako zakomplicirana, da sama sebe duši in slabi hrbtenico gospodarstva. Delovnih mest je vedno manj. Zakaj se ne trudimo, da ohranimo delovna mesta? Ta proračun uničuje celo znanje! Kam pridemo?! Visoko šolstvo – hočemo ga spraviti na nek minimum. Če uničimo znanje, bomo uničili državo, uničili bomo sebe in vse, kar je v tej državi še ostalo. To, kar so gradili mnoga desetletja, se danes trudimo uničiti. Verjamem, da zaradi neznanja, ker tega ne delate namerno, ampak to je pač vaš nivo in vaš domet. Hvala lepa.
Prehajamo na odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Še gospod Mirko Brulc ima besedo.
Hvala lepa. Sem se prijavil prej, pa prepozno. Ne bom glasoval za ta proračun zato, ker nič ne namenja za reševanje gospodarstva, za nove zaposlitve, nič za ohranitev socialne države. Čim slabše, tem boljše. Proračun je tudi zelo pozoren načrt, kako si prilastiti čim več za svoje žepe. Konsolidacija javnih financ ni možna le z uničevanjem vsega, kar je javno, ampak z novimi zaposlitvami ob zagonu investicijskega ciklusa. O tem ta proračun ne govori. Včerajšnja razprava o šolski prehrani, normativih, RTV prispevku, kaznovanju direktorjev javnih zavodov, uničevanju visokega šolstva, napotuje državljanke in državljane k državni nepokorščini. Ja, Krivec, tako je. Ob vsem napovedanem res ne vem, zakaj bi mladi ostajali v tej državi. Veliko prispevate k temu, da je situacija taka, kot je. Minister Turk je bil včeraj, te dni, v Dubaju. 5 tisoč evrov za nek nepomemben kongres, za Slovenijo nepomemben. Koliko šolskih malic je to, vas vprašam. Kje varčujemo? Nikjer. Zato ne morem glasovati za ta proračun. Si ga boste izglasovali sami in nosili tudi odgovornost, kajti volivke in volivci postajajo zelo trezni. Hvala.
Dobro, glede na to, da je še nekaj interesa, bom še enkrat odprl prijavo. Obrazložitev glasu, mag. Lejla Hercegovac.
Spoštovani predsedujoči! Spoštovani poslanke in poslanci! Proračuna za leti 2013 in 2014 zame nista sprejemljiva, ker je premalo denarja namenjenega zdravstvu. Za investicije, čeprav je v letu 2013 50 milijonov, je premalo za vse tisto, kar je stara oprema in vse drugo, kar je treba narediti. Premalo denarja je za javno zdravje, premalo denarja je za nova zdravila, za pripomočke. Premalo denarja je za izobraževanje, premalo denarja je za raziskovalce. Kriza vpliva na zdravje ljudi, tako da je več bolezni in ne razumem, kako bomo v taki krizi, s takšno količino denarja v zdravstvu lahko naredili nekaj pozitivnega. Ne samo, da je premalo denarja za zdravstvo, ampak ni časovnice programov, ni vizije razvoja. Tudi tisto, kar smo v enem letu na ministrstvu naredili, združevanje zdravstvenih zavodov – vsi tisti, ki so to naredili, ne vedo, kako naprej. Ni vizije, ni programa in ljudje so zbegani. Za ta proračun res ne morem glasovati. Hvala.
Mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni! Zavedam se, da je sestava proračuna zahtevna zadeva, predvsem v pogojih, ko je gospodarska recesija in se prihodki proračuna ne povečujejo tako, kot se povečujejo potrebe. Vendarle pa menim, da delamo nekaj hudo narobe. Prečital bom program ene od vladnih strank glede trošarinske politike. "Trošarinska politika sedanje vlade na področju naftnih derivatov je ekonomski absurd. Predlagamo takšno trošarinsko politiko, da bodo cene naftnih derivatov za 5 do 10 % nižje od cen v sosednjih cenovno najugodnejših državah." Težko razumem, da se ljudem znižujejo prihodki, da nimajo služb, mi jim pa dvigujemo elektriko in naftne derivate, brez katerih ljudje ne morejo. To ni prav in vladne stranke ali vladna stranka je to napisala kot ekonomski absurd prejšnje vlade. Se strinjam, prejšnja vlada je to ekonomsko narobe postavila. Zakaj zdaj to ponavljamo? To je narobe. Ni čudno, če delamo takšne absurde – ljudje bodo še prišli pred parlament, še protestirali, ker se tudi proračun sprejema preveč na silo, z delitvami, in prinaša nove delitve. Ekonomskih zakonitosti ni mogoče zaobiti, in če se ljudem zmanjšujejo prihodki, bi bilo prav, da [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] Hvala lepa.
Gospod Darko Jazbec.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Družba, ki ne prepozna, da je zdravje vrednota in prioriteta, ne more imeti konkurenčnega gospodarstva. S tem proračunom je na področju javnega zdravja narejena katastrofa. Mislim, da je ustrezen izraz. Zakaj? Zato, ker ste malo pred tem sprejeli zakon, ki združi območne zavode za zdravstveno zavarovanje in ste s tem vzeli praktično ves denar za javno zdravje. Zdaj pa se s tem proračunom še dodatno jemlje 10 %. Ne morem reči, da je to nesprejemljivo, ampak je to strokovna napaka. Gre za to, da napako popravljamo z napako. Zato je to nesprejemljivo in bom glasoval proti. Hvala.
Mag. Borut Ambrožič.
Hvala za besedo. Dovolite, da na začetku postrežem z nekaj podatki in na koncu podam obrazložitev, kako se bom odločil pri glasovanju. V začetku leta 2012 je proračun Republike Slovenije upravljal s presežki in imel celo 1,9 milijard evrov vlog, plasiranih v sistemu EZR držav. Povprečno stanje sredstev proračuna je v septembru 2012 znašalo 215 milijonov evrov, kar je najnižja raven zadnjih 5 let. V dokumentih, ki so dostopni, je razvidno, da je likvidnost proračuna v letu 2013 odvisna od sprejetega proračuna za to leto in od dinamike zadolževanja. Dolgoročno zadolževanje je bilo v letu 2012 realizirano z dolgoročnimi posojili s strani domačih institucij v skupnem znesku 510 milijonov evrov in z izdajo obveznice na ameriškem trgu v višini 2 milijardi 250 milijonov ameriških dolarjev. Glede na vse povedano in na številna opozorila oziroma naprosila strokovne javnosti, ki je pripravljavce proračunov za leti 2013 in 2014 opozarjala na nepopolnosti oziroma krivice, in ker ne upoštevata realnih potreb šolstva, sociale, zdravstva in gospodarstva v širšem pomenu, predlaganih proračunov ne morem podpreti.
Gospa Tamara Vonta.
Hvala lepa. Predlaganih proračunov ne bom sprejela iz več razlogov, rada bi pa omenila samo enega, ki je najbolj zaskrbljujoč. Vemo, da obstaja določena količina sredstev in denarja. Ampak, na nas oziroma na vas je, kako ga razdelite. Nikoli ne bom podprla takšnega razdeljevanja, ki bi ne samo toliko malo dal izobraževanju, ampak še tisto, kar je že bilo, vzel. Ne vem, če spremljamo te razprave. Jaz to vidim kot nekakšen intelektualni državni samomor. Bolj kot spremljam te razprave in bolj kot vas poslušam, bom umaknila to tezo, da gre za intelektualni samomor. Gre za intelektualni umor. Hvala lepa.
Gospa Janja Klasinc.
Tudi jaz ne bom podprla tega proračuna. Nadaljevala bom tam, kjer je kolegica Vonta končala. V tem proračunu gre za napad na tisto, za kar smo se v Sloveniji dolga leta borili – za programske proračune. Programski proračun, smo se pred leti odločili, mora biti proračun, ki bo dal vizijo. Ta proračun ne daje vizije. V Sloveniji je zelo enostavno najti rešitev. Na eni strani imamo ogromno neizobraženih ljudi, starejše generacije, na drugi strani ogromno visoko izobraženih ljudi, mlade generacije, ki nimajo službe. Kaj je treba narediti? Treba je vložiti v še več znanja, da bodo mladi vodili našo prihodnost in v tem trenutku zagotoviti za tiste, ki so na gradbenih delovnih mestih, na enostavnih delovnih mestih, velike infrastrukturne objekte. To je tudi klasika ekonomskega znanja in znanosti. Kaj so delali v tujini pred dolgimi leti vedno, kadar so prišle krize? Marshallov plan, razne druge investicije, gradnja cest, gradnja železnic, gradnja objektov. S tem se je povsod reševalo, gospe in gospodje. Vi pa ne. Vi pa samo sekat, sekat in sekat, in to pri revežih.
Mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Predlaganemu proračunu ne bom dala svoje podpore. To pa zaradi tega, ker vse izrečeno, kar je bilo mogoče slišati, tako na odborih kot na plenarnem zasedanju, razkriva namero o predrugačenju slovenske družbe. Ne pristajam na okrepljeno razslojevanje slovenske družbe. To je tisto, kar kažejo gospodarske usmeritve tega proračuna. Tisto, kar me še bolj skrbi, je to, da se znova slišijo teze o tem, kako je javni sektor tisti, ki daje intelektualni substrat, ki skrbi za storitve, da je to poraba. Ali se je kdo vprašal, kako bi neka civilizirana skupnost funkcionirala brez vsega tistega, kar nam dajejo v javnem sektorju? Tržna miselnost, konkurenčnost ne morejo biti postulat javnega sektorja. Zaradi tega, ker so to nekomercialne, marsikdaj nekomercialne storitve. Ko poslušam, koliko gneva se zliva na učitelje, na sindikate in na vse druge, koliko nezaupanja je v slovenske izobražence, potem se niti ne čudim, da je toliko zavajanj in toliko rezov ravno v tem sektorju. Da ne govorimo o tem, kako se težko berejo podatki v proračunu, zaradi tega, ker so postavke samo za programe in podprograme, v resnici pa posameznih postavk niti ne moremo razbrati. Ni druge kot glasovati proti. Hvala.
Glasujemo o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Mag. Damjana Petavar Dobovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tudi sama bi želela v svojem imenu obrazložiti svoj glas. Proračuna za leti 2013 in 2014 nista idealna, ker tudi razmere, v katerih živimo, niso idealne, sta pa optimalna glede na razmere, v katerih živimo. Ministrstvo za finance je pri pripravi izhajalo iz dejanskih gospodarskih razmer in jesenskih napovedi Umarja in upoštevalo izhodišča, predvsem pa sledilo cilju, da se proračunski primanjkljaj zniža pod 3 % bruto domačega proizvoda, kar je tudi naš cilj in bi moral biti naš skupni cilj. Kdor ne želi varčevati, se mora zadolževati. To je počela prejšnja vlada. Kupovala je socialni mir na račun zadolževanja in izkazalo se je, da je to bila napačna smer. Zato, spoštovani kolegi poslanci, opozicije in koalicije, še pred konsolidacijo javnih financ je treba konsolidirati naše zavedanje, da ne moremo trošiti več kot ustvarimo, zato bom zavestno, v smeri zaščite slovenske suverenosti, glasovala za predlagana proračuna za leti 2013 in 2014. Hvala.
Lahko glasujemo? Mag. Alenka Bratušek.
Nisem se mislila najprej oglasiti, ampak spoštovana kolegica, še vedno porabite več kot zberemo, še vedno, in to državo [[...]]
Obrazložitev glasu, ne replika.
Glasovala bom proti, ker še vedno, kljub vsemu uničevanju, porabite več kot ustvarimo. Državo boste zadolžili za 4 milijarde evrov. Dokumente si je treba pogledati. Zakon o izvrševanju proračuna to določa. V proračunu, o katerem zdaj glasujemo, je viden primanjkljaj, je vidno zadolževanje, je vidno neto zadolževanje. Dolg države boste v naslednjih treh letih povečali za 50 %. To niso naše izmišljotine! To so številke mednarodnih in denarnih inštitucij. 50 %! Od 46,9 na 70,1 %. Ne zavajajte ljudi, da se bo to spremenilo. Ni se spremenilo in na začetku sem povedala in kljub temu je celotna Slovenija nezadovoljna. Ne boste znižali primanjkljaja, dolg boste povečali in celotna Slovenija je nezadovoljna. Zato bom glasovala proti.
Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 35. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da je splošni del dopolnjenega predloga proračuna za leto 2013 sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Prehajamo na odločanje o predloženih amandmajih. Proračunski uporabnik 1611 – Ministrstvo za finance, amandma Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k podprogramu Izplačevanje pravic. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 36, proti 47. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Proračunski uporabnik 2130 – Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Rudnik in sanacija rudarske škode. Gospod Samo Bevk, obrazložitev glasu.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Po likvidaciji idrijskega rudnika bo še vedno treba skrbeti za vzdrževanje nezalitega dela rudnika, opravljati monitoring nad zapiralnimi deli, sanirati okolje in rudarsko škodo ter poskrbeti za upravljanje in vzdrževanje bogate kulturne, naravoslovne in tehniške dediščine, povezane z idrijskim rudiščem, ki je od junija leta 2012 vpisano na seznam svetovne dediščine pri Unescu. Za uresničitev tega programa je nujno potrebno vzpostaviti delovanje javnega centra za upravljanje z dediščino živega srebra, ki ga je Vlada julija 2011 ustanovila kot pogoj za vpis na Unescov seznam. Na tem mestu pozivam pristojna ministra, mag. Žerjava in dr. Turka, da čim prej preoblikujeta Rudnik živega srebra Idrija v likvidaciji v Center za upravljanje z dediščino živega srebra Idrija, ki je bil nujno potreben zato, da smo bili vpisani na Unescov seznam, in da realizirata sklep Vlade z julija leta 2010. Glede na program predlagam, da se s tem amandmajem za vzdrževalna dela, monitoring in plačilo rudarske škode zagotovi dodatnih 500 tisoč evrov sredstev. Hvala lepa.
Glasujemo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 47. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Prehajamo k proračunskemu uporabniku 2431 – Direkcija Republike Slovenije za ceste. Najprej prvi amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 47. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Drugi amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Še tretji amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 47. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Prehajamo k proračunskemu uporabniku 2611 – Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Kreiranje delovnih mest. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 47. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Prehajamo k proračunskemu uporabniku 3330 – Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k podprogramu Mladi raziskovalci, mobilnost in spodbude najboljšim raziskovalcem. Gospod Jožef Kavtičnik.
Spoštovani! V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija se zavedamo, da je investicija v znanje, raziskave, znanstvenike in mlade upe, najboljša naložba, da je to najvarnejša naložba, ki se zagotovo obrestuje. S tem, ko Vlada ni opravila – velikokrat se govori, od kod vzeti – domače naloge, ki smo ji jo naložili, da pripravi pogodbo za črpanje kredita za TEŠ 6, je skozi okno vrgla 30 milijonov evrov. S tem bi lahko plačali stroške, ki jih imajo mladi raziskovalci in tudi vso prehrano v osnovnih šolah. Naši znanstveniki in raziskovalci so v samem evropskem vrhu. Če jim s tem amandmajem ne damo možnosti, da zadržimo nivo na tej ravni kot je sedaj, bodo ti naši znanstveniki odšli. Veliko se jih sploh ne bo odločilo, da bi svoje potenciale usmerjali v raziskave in razvoj. Težko se piše narodu, ki tega ne prepozna. Zato vas ponovno želimo strezniti – razmislite in podprite ta amandma. Če nas ne poslušate, poslušajte tiste, ki so vaš up in vaša nada, kot govorite – tukaj, pred parlamentom so. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Ugotavljam, da ne, zato glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 43. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 43.]] Amandma ni sprejet. Nadaljujemo z odločanjem o amandmaju k proračunskemu uporabniku 3330 – Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k podprogramu Podporne dejavnosti na področju kulture. Želi kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Matevž Frangež.
Spoštovane in spoštovani! Maribor je bil v letošnjem letu Evropska prestolnica kulture. To je bila velika čast in velika odgovornost, in Maribor jo je izpeljal dobro. V celotnem letu je bilo izpeljanih več kot 500 najrazličnejših projektov, umetniških manifestacij, dogodkov, kulturnih večerov, koncertov, velikih festivalov in majhnih, drobnih premikov. Ta projekt je omogočil, da je Maribor pridobil novo samozavest in se trdno odločil, da bo pot v postindustrijskem času gradil na sposobnosti in ustvarjalnosti svojih ljudi. Ne pustimo, da ta projekt, ta pomemben dosežek, dosežek nacionalnega projekta evropske prestolnice kulture, izzveni v prazno. Omogočimo Mariboru in partnerskim mestom, da z zasledovanjem trajnostnih učinkov, ki se merijo tudi v ekonomskih in socialnih učinkih, nadaljuje poslanstvo tega projekta. Naj omenim, da se je število nočitev v Mariboru v tem letu povečalo za 70 %. To je pomemben dosežek, ampak dosežek bo le, če bomo te ekonomske in socialne učinke uresničevali tudi v prihodnjih letih. S kolegico Majdo Potrata sva pripravila ta amandma. Socialni demokrati smo ga vložili z ambicijo, da zagotovimo 500 tisoč evrov v letih 2013 in 2014 za to, da ekipa, ki se je pri izpeljavi tega projekta dokazala, še naprej uspešno pridobiva evropska sredstva za realizacijo projektov, ker je Evropska prestolnica kulture Maribor 2012 nesporno dokazala, da kultura ni porabnik, ampak je generator razvoja, je generator nove identitete. Ker Maribor potrebuje pozitivna sporočila, vljudno prosim za podporo temu amandmaju. Sam ga bom z veseljem podprl.
Hvala lepa. Sprašujem, ali želi še kdo obrazložiti svoj glas. Gospod Ivan Vogrin.
Hvala lepa. Jaz bi drugače začel. Proračun je družbena pogodba med državljani Republike Slovenije in Vlado, ker pa državljani ne morejo vsi priti sem in se pogajati z Vlado, je parlament predstavnik državljanov. Sprašujem, ali je res treba tako ostro deliti predloge, da niti en amandma ne more biti sprejet s strani opozicije. Jaz vendarle apeliram na razum. Amandma je dober. Mestu Maribor kot prestolnici kulture daje nekaj dodatnih razvojnih možnosti. Dajmo ga podpreti in ne kažimo mišic, ker smo vsi šibki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Srečko Meh.
Gospe in gospodje, Ivan Vogrin ima prav. Pogajalci so tu pred parlamentom bili, bodo danes in pogosto dajejo sporočila. Kar tukaj so tisti, ki se pogajajo z nami, ki tukaj notri sedimo in glumimo bukvo, če lahko tako rečem, dobesedno. Gospe in gospodje, evropska kulturna prestolnica je slovenski projekt, ni projekt Maribora, ne partnerskih mest. Slovenija se je prijavila na ta projekt in Slovenija je ta projekt dobila. Nerazumno je, da slovenska vlada, ki zastopa Slovenijo, ne vidi potrebe, da je ta projekt v letu 2013 treba nadaljevati, ker je dober projekt, ker je slovenski projekt, ker ni projekt ne levih, ne desnih, ne te, ne one strani – je projekt tistih, ki so razumeli, da je to razvojna potreba Slovenije. Zato, gospe in gospodje, poslušajte pogajalce, ki se vam približujejo, ki so zelo jasno povedali svoje mnenje, da nimate prav, in podprite amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Majda Potrata.
Amandma je vreden podpore zaradi velikega učinka, ki ga ima Evropska prestolnica kulture na mesto Maribor. Veliko govorimo o tem, kakšna je bila usoda velikega, nekoč močnega industrijskega mesta in kako stežka prerašča v pomembno univerzitetno središče. Sprva je kazalo, da se Mariborčani in Mariborčanke dejstva, da postajamo Evropska prestolnica kulture, ne zavedamo v polni meri ali vsaj, da nimamo tolikšnega žara kot tisti, ki so projekt pripravljali. Tisto, kar je evropski prestolnici kulture uspelo, je to, da zdaj, ob koncu leta lahko rečemo, da mesto živi z evropsko prestolnico kulture. To predstavlja velik kulturni kapital za prihodnje in odpira prostor za nove razmisleke o tem, kam hočemo kot družba. Mislim, da bi predvsem tisti, ki ste vneti zagovorniki regionalizma, morali ta amandma, ki nima velikih finančnih zahtev, podpreti zaradi tega, ker bo pozitivno izkušnjo, ki so si jo organizatorji pridobili, ohranjal tudi za naprej.
Hvala lepa. Opažam več rok, zato odpiram prijavo. Prosim, da se prijavite. Mag. Borut Ambrožič.
Hvala za besedo, predsedujoči. Že na začetku naj povem, da bom predlagan amandma podprl, ne samo iz razloga, kot ga je kolega Frangež, ki prav tako prihaja iz mesta Maribor, kot tudi sam, orientiran na organizatorja oziroma uradne tvorce dogajanja v sklopu EPK, temveč tudi zato, ker na posredni način podpira vsa prizadevanja vseh ostalih kulturnikov v vseh slovenskih mestih, ki so izven formalnega sodelovanja z dogajanjem oziroma v dogajanju EPK 2012 prispevali h kulturnemu razcvetu v Sloveniji. Kot nekdo, ki je imel v preteklih letih priložnost obiskati nekatere prejšnje evropske prestolnice kulture in bil seznanjen s podatki, tudi ekonomskih aspektov, teh organiziranj, lahko potrdim, da se je vsaka od teh investicij, ki je sprva šla v minus, kasneje z ustrezno strategijo, ki jo je posamezno mesto postavilo, sprevrgla v ekonomsko, turistično, kulturno in tudi gospodarsko priložnost posameznega mesta. Zato še enkrat, predlagani amandma podpiram in pozivam tudi ostale, da ga podprete. Hvala.
Gospod Matjaž Zanoškar.
Hvala za besedo. Mislim, da ne moremo enačiti ali najti primernega oziroma enako težkega dogodka na področju kulture, kot je Evropska prestolnica kulture leta 2012. Ravno ta amandma gre za podporo temu projektu. Marsikateri razpravljavci govorite o Mariboru, vendar moramo gledati širše. Maribor je sicer nosilec evropske prestolnice kulture, sodeluje pa celotna vzhodna kohezijska regija od Novega mesta, Ptuja, Murske Sobote, Velenja, Slovenj Gradca. Temu prostoru je bila dana možnost, da Evropi pokaže in se predstavi Evropi skozi našo kulturno identiteto na takšen način, kot se je. To je bila enkratna, fantastična priložnost. Verjetno še dolgo ne bo podobnega trenutka, ko se bo lahko promovirala slovenska kultura na takšen način, kot se je. Tako kot je bilo povedano je EPK, Evropska prestolnica kulture, vnesla nekaj novega, utrjevala in utrdila našo kulturno dejavnost na tem področju in z aspekta ekonomije zanesljivo doprinesla mnogo stvari. To ni bil kampanjski projekt, to ni bil projekt, ki bil leta 2012, potem pa prenehal. Ta projekt bo pustil posledice, pozitivne posledice v vseh teh mestih in tega se moramo zavedati. To je zelo lep in absolutno zelo koristen doprinos na kulturnem področju skozi EPK. Podpiramo amandma. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Dragan Bosnić ima besedo.
Maribor je bil alpsko mesto leta 2000. Od tega je ostala tržnica, kmečka tržnica. To je vse, kar je ostalo od tistega dogodka. Mislim, da je bila Idrija lani alpsko mesto. Zdaj je Evropska prestolnica kulture celotna vzhodna kohezijska regija, kot je kolega povedal, in če zdaj zapremo ta projekt, bo ostala ne samo tržnica, ampak bodo ostali vrtovi, urbane brazde. To bo vse, kar bo ostalo. Mislim, da ni treba posebej poudarjati, da bom ta amandma podprl, bi pa želel, da ga podprete vsi skupaj, ker ne gre za neka velika sredstva, Mariboru pa to ogromno pomeni. Potem bi spet bila ena zgodba, razen nogometa, ki je v Evropi že dalj časa, in bi Maribor s tega naslova bil dalj časa v Evropi oziroma evropskem prostoru in bi nadaljeval projekte, ki so se začeli. Zato vas pozivam, da podprete ta amandma, ker je smiseln. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan.
Spoštovani poslanke in poslanci, še enkrat lep pozdrav! Rad bi podprl ta amandma na ta način, da vsi razumemo, tudi pomurski poslanci, da ne govorimo samo o Mariboru. Del kulturne prestolnice je tudi Murska Sobota. Ker imamo kulturno prestolnico, je naše Gledališče Park lahko zaživelo s slovenskim in evropskim denarjem. Vmes so se zgodile tudi kakšne zanimivosti, tako da je Murska Sobota zdaj bogatejša za kip sove na rolki. Ali je lep ali ni lep, v vsakem primeru je verjetno edinstvena sova na rolki za 85 tisoč evrov, pa še neka muza, pa labod brez rolke. Apeliram, da teh 50 tisoč evrov namenimo kulturni prestolnici. Apeliram tudi na te, ki denar razporejajo, da je ena sova na rolki dovolj, ni treba, da imamo dve sovi na rolki. Ta denar dajte pametno izkoristiti. Apeliram na vse regionalne poslanke in poslance – ne narediti podobnega fiaska, kot pri zakonu o zdravstvenem varstvu. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Pukšič.
Gremo po vrsti. Članica Evropske prestolnice kulture je tudi mesto Ptuj. Če že tako. Dajmo vsi, ki smo za regionalizacijo, ta amandma podpreti. Jaz pa pravim drugače. 1. februarja 2008 ste kolegice in kolegi imeli najboljšo, največjo možnost in priložnost, da bi to državo regionalizirali in ste potisnili nož v hrbet takratnemu ministru za lokalno samoupravo Žagarju. Prepričan sem, dragi kolegice in kolegi, da je ekipa, ki se je ukvarjala z Evropsko prestolnico kulture tudi po ostalih mestih, sposobna ekipa, da se je dokazala in da bo znala še kako dobro delovati in pridobivati evropska sredstva. Če se bojite za njeno preživetje, potem nima smisla jemati denarja iz proračuna in dajati v javno porabo. Danes je pri sprejemanju proračuna kolegica Alenka Bratušek jasno opozorila to vladno koalicijo, da bo pripeljala državo s 46,9 % na 70 % zadolževanja BDP. Kolegice in kolegi, ne smemo, ker nam je opozicija povedala, da ne smemo dodatno zadolževati, iz javnih sredstev jemati denarja za karkoli, ampak kvečjemu za gospodarsko rast. Če smo kje to državo pripeljali na kant, smo jo pripeljali na treh točkah. Na tem, da nismo uvedli regionalizacije, na tem, da ste zadnja 3 leta zadolžili državo za 8,7 milijarde evrov in sploh ne vemo, kje so, kam so šle, in s tem, da v zadnjih 3 letih niste pokoristili evropskih sredstev, ki so bila na razpolago. Žal amandmaja ne bom podprl, tudi v dobrobit ekip, ki bodo preživele in še kaj več naredile.
Hvala lepa. Tudi v mojem imenu vas prosim, da ne polemizirate, ker pri obrazložitvi glasu kolegice in kolegi ne morejo odgovarjati na posamezne pripombe. Vidim več rok, zato ponovno odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Prosim, da se prijavite. Gospod Roman Jakič.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Kot čistokrvni Ljubljančan čutim dolžnost, da podprem ta amandma, ker sem bil kot čistokrvni Ljubljančan zelo ponosen, da je Maribor postal Evropska prestolnica kulture in sem z velikim ponosom šel na otvoritveno prireditev in se udeležil nekaterih prireditev v Mariboru. Ne gre za novo zadolževanje, kot menijo nekateri, ki sicer že dolgo sedijo v tem parlamentu, ampak gre za prerazporeditev sredstev. Amandma, ki je napisan, je, da kultura dobi denar, ki je sicer predviden za servisiranje javnega dolga. Mislim, da si Maribor zasluži, da si regija zasluži – nenazadnje gre po poti kot pravi predsednik Vlade gospod Janez Janša, ki pravi, da je vzhodna kohezijska regija podhranjena, da dosega 73 % povprečja Evropske unije. Ne vidim nobenega razloga, zakaj ne bi s to gesto vzhodni kohezijski regiji in Mariboru namenili 500 tisoč evrov in ta denar vzeli iz druge postavke. Ta amandma bom podprl.
Hvala lepa. Ugotavljam, da lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 43. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 43.]] Amandma ni bil sprejet. Nadaljujemo z odločanjem o amandmajih k proračunskemu uporabniku 3330 – Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SD k podprogramu Dejavnost visokega šolstva. Spremembo amandmaja smo prejeli na klop. Poleg pregleda amandmaja imamo spremembo amandmaja. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Mag. Majda Potrata.
Hvala, gospod podpredsednik. Sami ste opozorili na tisto, na kar želim znova opozoriti tudi sama, da je pri dejavnosti visokega šolstva vložen popravek amandmaja, ki prvotno vsoto 20 milijonov znižuje na 16 milijonov. To je naša končna odločitev, čeprav je visoko šolstvo izgubilo 20 milijonov, nujno potrebnih 20 milijonov za izpeljavo že razpisanih programov, v katere so se študentje že vključili. Po velikih varčevalnih prizadevanjih javnih univerz, kako slediti tistemu, kar je storil že rebalans in kar povzroča ZUJF, je to usoden rez v visoko šolstvo. Če nismo slišali študentov in študentk, ki so nam ob rebalansu in ob ZUJF brali Cankarja, če nismo prebrali pisma rektorske konference, bomo morebiti slišali zbrane protestnike, ki so se danes ob 10. uri zbrali pred sedežem ljubljanske univerze. Morebiti ste zasledili protest študentk in študentov in profesorjev treh umetniških akademij. Gre preprosto za to, da se odločimo, ali hočemo ali ne želimo biti civilizirana družba s perspektivo. Gre za to, da bi proračun moral kazati pot za naprej. Ta poseg v finance je poseg, ki onemogoča normalno izvajanje sedaj in onemogoča tudi normalno rast za naprej. Sama pri takem početju v imenu svojih poslanskih kolegov in kolegice ne želim sodelovati, zato smo vložili amandma. Pričakovala bi, da smo vas v številnih razpravah uspeli prepričati v to, o kako zelo pomembni dejavnosti govorimo. Navsezadnje smo se srečevali z eminentnimi predstavniki te sfere na številnih sejah, na javni predstavitvi mnenj. Upam, da so vas prepričali in da vas niso omajali tisti, ki sejejo dvom v usposobljenost slovenske akademske sfere. Hvala.
Hvala lepa. Sprašujem gospoda Kavtičnika, ali želi obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Izvolite.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo ta amandma podprli. Včeraj smo govorili 14 ur, kolegica Potrata je povedala, koliko je bilo razprav, koliko je bilo dopovedovanj, koliko je bilo razlag s strani eminentnih strokovnjakov. Tisti, ki ste želeli dobiti informacije, ste jih lahko dobili, tisti, ki pa ne slišite ali ne vidite, pa vam itak ni pomoči. Vendar, mi želimo, da bi pomagali tej državi in želimo, da bi dali možnost in priložnost vsem študentom in vsem ljudem v tej državi, mladim ljudem, ki želijo študirati, se želijo izobraževati in doprinesti nekaj k tej državi. S tem amandmajem samo želimo dati nazaj tisto, kar ste jim v proračunu vzeli. Želimo samo, da se tistih 16 %, ki jih vzamete za izobraževanje na univerzah za proračun, 20 % za raziskovalno delo v tem proračunu, vrne nazaj. Rektorji in dekani so nas opozorili, da notranjih rezerv ni več. Morali bodo opuščati programe, morali bodo odpuščati delavce, strokovnjake, mi pa vemo, da so ti strokovnjaki najboljši univerzitetni profesorji, še kako zaželeni povsod po Evropi. Ampak, to niso ljudje, ki bi se puntali na ulici in kričali, to so akademiki, ki samo povedo in potem gredo. Če to želite, potem boste res lahko iz Argentine in ne vem od kod pripeljali ljudi, ki jih vabite in želite, da pridejo v to državo in da rešujejo. Ne vidite in ne zaupate pa ljudem, ki tukaj živijo in tukaj želijo nekaj narediti, teh ne vidimo. Ne vem, kaj so se vam tako zamerili. Kaj smo se vam tako zamerili? Mi jih slišimo, vi pa ne vidite in ne slišite. Upam, da se motim! Hvala.
Hvala lepa. Sprašujem, ali želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Ne želi. Besedo dajem dr. Gregorju Virantu za osebno obrazložitev.
Ta amandma bom podprl, ker mislim, da v tej točki proračun ni dober zaradi tega, ker je poseg v sfero visokega šolstva in znanosti nesorazmerno visok. Gre za 15-odstotno znižanje na tem področju, na področju znanosti za približno 20-odstotno znižanje, in to je izjemno slabo sporočilo. Celotni javni sektor mora zategovati pas, o tem ni nobenega dvoma, vendar moramo to delati po nekem načelu sorazmernosti, povsod približno enako, predvsem pa, da se ne posega tako močno v tistem segmentu, ki je za to družbo in za njen preboj iz krize najbolj pomemben – znanost, raziskovanje, visoko šolstvo. Intelektualna elita države je tista, ki lahko to državo najprej popelje iz krize. S temi 16 milijoni, ki jih prinaša amandma, ne bomo rešili ne proračuna, ne države, ne visokega šolstva in znanosti, bi bilo pa to, kolegice in kolegi, pomembno sporočilo. Včeraj sem govoril z mladimi raziskovalci, ki so dobili prestižno nagrado na MIT, Massachusetts za področje sintetske biologije in rekli so mi približno tako: "Ne gre toliko za denar. Nam je uspelo tudi z relativno malo denarja doseči to, kar smo dosegli. Gre za sporočilo. Mi želimo slišati, da nas potrebujete." To sporočilo jim danes dajmo. Minister za finance s to prerazporeditvijo nima problemov, zato predvsem kolege v koaliciji pozivam, da podprete ta amandma. Žal mi je, da se to ni uspelo rešiti v vladi, da se to ni uspelo rešiti na koaliciji, ampak zdaj je še ta priložnost.
Hvala lepa. Sprašujem, ali želi še kdo obrazložiti glas? Vidim, da ja, zato odpiram prijavo. Prosim, da se prijavite. Gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Z zanimanjem sem poslušal predsednika Državnega zbora in moram reči, da se s predsednikom popolnoma strinjam. 16 milijonov pri 9 milijardah ni nič, kar bi naredili, če bi sprejeli ta amandma, kakšno simbolno sporočilo bi dali javnosti. Ta moment je pred Državnim zborom ogromno ljudi, ogromno intelektualcev, ki spremljajo današnjo sejo in čakajo na odločitev, kaj bo Državni zbor ta moment sprejel. Kar se mene tiče, sta samo dva izredno pomembna amandmaja, ki smo jih Socialni demokrati in opozicija vložili. To je ta amandma, s katerim na nek način rešujemo visoko šolstvo in šolska prehrana v vrednosti cca 29 milijonov. 29 milijonov bi pomirilo in rešilo marsikaterega izmed ljudi, tako da apeliram na vse poslanke in poslance, da amandma, ki je pred vami, amandma Socialnih demokratov, sprejmemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Janko Veber.
Hvala. Ta amandma bom podprl, ker je resnično nujno potreben. Mislim, da so obvestila in sporočila z univerz zelo jasna. Odvzetih je bilo 20 milijonov evrov za delovanje visokega šolstva in z našim amandmajem smo najprej predlagali, da vrnemo ta znesek 20 milijonov v celoti. Pozneje je po dodatnem preverjanju prišlo do uskladitve, da predlagamo nižji znesek, 16 milijonov, zgolj in samo zato, da se približamo tistim, ki so mogoče nasprotovali amandmaju v višini 20 milijonov evrov. Čeprav je vsakršno nasprotovanje sredstvom, ki jih namenjamo visokemu šolstvu, res neumestno, kajti s tem se onemogoča normalno izvajanje študijskih programov, onemogoča se vpis študentov v te programe. Spoštovani, posledica tega bo, da bo, če bomo želeli ohraniti določene študijske programe, treba vpeljati šolnine. Ali je cilj, da vpeljemo v Sloveniji šolnine in s tem spet prizadenemo prav tiste, ki imajo danes izjemno nizke prihodke, ker so starši ostali brezposelni ali imajo v službah težave z izplačili plač? Če ta amandma ne bo sprejet, bodo mnogi obsojeni na to, da ne bodo dokončali svojega izobraževanja. Mislim, da tega Državni zbor enostavno ne more dopustiti. Zato bom ta amandma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Janja Klasinc.
Kolegice in kolegi! Tudi jaz bom podprla ta amandma. To je naložba v prihodnost. Rada bi opozorila na to, da je javno šolstvo v Sloveniji zelo uspešno šolstvo in da je večina ljudi v tej dvorani, ki smo dosegli visoko izobrazbo, končala ravno fakultete v javnem šolstvu. Slovenija se je v zadnjih 20 letih pripeljala do nekega absurda, da z javnim denarjem financiramo tudi zasebno šolstvo. Podpiram zasebno šolstvo, vendar poglejte, nikjer na svetu države v tolikšni meri z javnim denarjem ne financirajo zasebnih šol. Če ne sprejmemo tega amandmaja, se bo zgodilo, da bodo naše uspešne javne univerze morale okrniti svoje programe in da bomo vse tisto, kar smo načrtovali 20 let, da bomo država pametnih, sposobnih in uspešnih ljudi, onemogočili z eno tako nespametno rešitvijo. Zelo všeč mi je bilo, ko sem slišala predsednika Državnega zbora, ko je povedal, da bo podprl ta amandma. Mislim, da moramo vsi intelektualci tukaj, mislim pa, da nas je večina v tej dvorani, to storiti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Ivan Simčič.
Spoštovani navzoči! Tudi sam bom omenjeni amandma podprl, ker menim, da ima znanje prednost pred financami. Če bo znanje pridobljeno, bomo lahko tudi proračun polnili. Hvala lepa.
Mag. Dejan Židan. Se opravičujem, nekaj nam avtomatika ne dela.
Podpredsednik, ne smete kartati vmes. Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci! Tudi sam bom ta amandma podprl. Na nekaj pa moram opozoriti. 16 milijonov, ki jih vračamo – če slovenske univerze dobijo 16 milijonov, jim bo še vedno zelo težko. Toliko denarja, kolikor jim je bilo sedaj odvzeto – s 16 milijoni, ki jih dobijo nazaj, jim bo še vedno zelo težko. Morajo iti v proces prestrukturiranja, morajo iskati notranje rezerve, vendar imajo vsaj možnost, da kot pomembne inštitucije ne zgrmijo v neko brezno. Brez tega denarja pa to pomeni dvoje, pomeni, da se igramo s segmentom naše družbe, ki odloča o naši usodi, to je prvo. Kot drugo, od zadaj pomeni prikriti pritisk na uvajanje šolnin, za kar v slovenski družbi ni nobenega soglasja. Tako da, spoštovani poslanke in poslanci, apeliram na vse prisotne s tem amandmajem – dajmo našim univerzam vsaj možnost, da se prestrukturirajo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Precej nenavadno je, da predsednik Državnega zbora, ki je član koalicije, napove drugačno glasovanje pri nekem amandmaju kot je dogovorjeno znotraj koalicije, ampak pustimo to, gremo na vsebino. 16 milijonov evrov se strinjam, da ni številka, ki bi bila nepremagljiva za državo. Ni pa res, da se ta plačila vzamejo iz prispevkov za vplačilo v proračun Evropske unije. To se ne da. Plačilo v proračun Evropske unije mora biti, tako kot tudi mi pričakujemo izplačila iz proračuna Evropske unije, v skladu s pogodbo. Mi je zelo žal, da nismo takšnih stvari uskladili prej z ministrom za finance. Bilo je rečeno, ampak samo nekomu, da se minister Šušteršič s tem strinja. Jaz za to kot koalicijski poslanec ne vem. Zakaj potem nismo sprejeli tudi amandmaja za 20 ali 26 milijonov za mlade raziskovalce? Rad bi zaključil s tem, kolegice in kolegi, da to ni pošteno. Pošteno pa ni zaradi tega, ne zato, ker je to predsednik Državnega zbora rekel – predsednik Državnega zbora se ni strinjal, da bi bilo petinsko delo poslank in poslancev, ki delajo po univerzah, brezplačno. Sprejmimo ta sklep, pa bomo privarčevali tisti del, ko delajo iz javne uprave po univerzah in po drugih inštitucijah in so plačani dvojne plače. Na koncu bom razumel, da si predsednik Državnega zbora s tem kupuje delovno mesto po končanem mandatu!
Hvala lepa. Gospod Borut Ambrožič.
Hvala za besedo, predsedujoči. Tudi sam bom predlagan amandma podprl, predvsem zaradi tega, ker kljub zatrjevanjem pripravljavcev proračuna, da ima vsaka fakulteta oziroma univerza še kar nekaj rezerve pri pripravi svojih programov, to enostavno ne drži. Kljub svoji bridki izkušnji sem tudi sam verjel in verjamem še naprej, da je znanje naložba v prihodnost. Tega veselja mi ne more odvzeti nobeno ozadje, takšno ali drugačno. Tudi številke govorijo same zase. Pravna fakulteta v Mariboru je nekoč zaposlovala 45 ljudi, sedaj je padla na številko 22, ki se bo verjetno v prihodnjih mesecih ali letih ob takšnem načinu strategije proračuna nižala. Zaradi vseh protestov, ki so se odvijali, in opozoril, ki so bila dana nam oziroma pripravljavcem proračuna, je ta vsota, ki ni simbolna, ampak vrača neko upanje v javno šolstvo, primeren način, ki ga uveljavlja ta amandma. Zato bom amandma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Ivan Vogrin. Ga ni v dvorani. Gospod Jerko Čehovin.
Hvala. Eden od letakov, ki so zunaj na trgu, pravi: "Fiziki nimamo za pouk teorije relativnosti." Očitno ga v tem državnem zboru nekateri še vedno imajo. Mislim, da tisti, ki smo se lepo izšolali, zastonj, nalagamo sedanji generaciji študentov, da bodo morali, če bodo hoteli biti izobraženi, doplačati. Tako vidim jaz ta ukrep zmanjševanja sredstev za visoko šolstvo. Nesorazmerno rezanje – 18 % je ta rez v primerjavi z lanskim letom, z 20 na 15. Ampak, ali imamo mi pravico, da žrtvujemo generacije na račun tega, da rešujemo neke druge zadeve? Veste, zelo težko je mladim ljudem povedati, da dokler imamo denar, imamo še vojsko v Afganistanu, imamo še kakšne druge zadeve, nimamo pa za njihovo šolanje. Zato bom ta amandma podprl.
Hvala lepa. Gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Spoštovani podpredsednik! V krizo nismo prišli zaradi pomanjkanja denarja, temveč zaradi neupoštevanja znanja in stroke in zaradi retardirane politike, ki je 20, 21 let dušila to državo in to gospodarstvo. Zaradi tega, ker smo danes celo v koaliciji, ste pripravili, da je treba skrčiti in zmanjšati delež, ki je namenjen, namesto, da bi dali več v znanje, več v tisto znanje, ki ga potrebujemo, ki nas bo popeljalo iz krize. Ne, mi želimo znanje še vzeti. To je nedopustno! Podprl bom amandma, da se visokemu šolstvu ne vzame toliko, kolikor ste predvideli. Vzemite tam, kjer je najmanj boleče, naredite nekaj za večjo gospodarsko rast, za ohranitev delovnih mest in investirajte v znanje, ker znanje je naša prihodnost. Hvala.
Hvala lepa. Sprašujem, ali želi še kdo obrazložiti svoj glas. Proceduralno mag. Tonin.
Spoštovani podpredsednik! V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije bi rad v skladu z 2. odstavkom 73. člena Poslovnika Državnega zbora zahteval 45 minut pavze pred glasovanjem in odločanjem o tem amandmaju.
Dobro. Sprašujem naprej, če želi še kdo obrazložiti svoj glas. Opažam, da ja, zato odpiram prijavo. Prosim, da se prijavite. Gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Tudi jaz bom amandma podprla. Javno šolstvo, javne univerze, so naš biser, katerega ne smemo uničiti. Ne smemo uničiti tistega, kar se je gradilo iz generacije v generacijo. Naši predhodniki so vlagali v to, da smo mi, mlajše generacije imeli možnost se izobraževati. Gre za kvalitetno delo slovenskih univerz, gre za zelo pomembno sodelovanje univerz in njihovih inštitutov z gospodarstvom, gre za zelo pomembno povezovanje teorije s prakso. Država kot je Slovenija ne sme dovoliti, da bi izgubila javno šolstvo, da bi naši mladi raziskovalci, mladi znanstveniki imeli boljše ponudbe v tujini, ker jih lastna država ne podpira. Zakaj bi mladi odhajali v tujino za boljšim kruhom? Tudi javne univerze in javno šolstvo omogočajo in zagotavljajo suverenost Republike Slovenije. Ta amandma bom zagotovo podprla.
Gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Najprej bi rada rekla sledeče. Zelo me je prizadelo oziroma se me je dotaknila razprava gospoda Pukšiča, ki je o Virantu povedal to, kar je povedal. Prepričana sem, da se gospod Virant zna sam braniti, ampak vseeno sem morala to povedati, ker ne odobravam takšnih razprav v Državnem zboru. Kar se pa amandmaja tiče, bi želela povedati, da se prištevam med intelektualce oziroma razumem potrebo, da se visokemu šolstvu, raziskovanju in znanosti nameni več sredstev. Prepričana sem, da se znotraj proračuna da prerazporediti sredstva tako, da bi lahko zagotovili teh nekaj milijonov in jih dali izobraževanju. Poleg tega sem prepričana, da bo naša Vlada to lahko naredila s prerazporeditvami, saj je proračun na nivoju države podoben proračunu občine in vemo, kako tam prerazporejamo sredstva – tako bomo lahko tudi tukaj. Zato bom, kljub temu, da sem v koaliciji, koalicijska poslanka, podprla ta amandma. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Lejla Hercegovac.
Spoštovani podpredsednik, poslanke in poslanci! Dobro in pošteno je podpreti vsak amandma, ki se nanaša na mlade, bodisi, da govorimo o visokem šolstvu, zdravstvu ali kulturi. Amandma bom podprla, ker so mladi – kar ni fraza, ampak resničnost – naša prihodnost. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa. Ta amandma bom podprla, ker vso svojo izobrazbo, od osnovne šole do doktorata, dolgujem brezplačnemu šolstvu. Te izobrazbe ne bi mogla doseči, ker nisem izhajala iz bogate družine. Menim, da je neodgovorno od te družbe, da reže svojo podstat, da reže enega temeljnih bogastev, ki ga ima. Sistemi, kot je visoko izobraževanje, se niso zmožni prilagajati v kratkem roku. Odločitev, da to storite, pomeni samo to, da ga želite uničiti. Zato podpiram tudi pogum predsednika parlamenta in vseh tistih, ki se boste odločili amandma podpreti, da tako ravnamo! Če pa še ne veste, kaj se dogaja, kolegice in kolegi iz koalicije, pojdite in poglejte na ulico – "vrag je odnio šalu"! Hvala.
Hvala lepa. Gospod Srečko Meh.
Morda pa se vam zjasnijo vremena, če se nam še kakšna takšna zgodba dogodi. Spomnil bi, da smo pred kakšnim dnevom sprejeli pokojninsko zakonodajo. Zakaj? Zato, ker smo razumeli, da ni najboljša in da moramo narediti nekaj, če hočemo kaj spremeniti. Danes smo v podobni situaciji. Danes lahko začnemo spreminjati slabše ali najslabše odločitve v manj slabe, zato da bomo pomagali ljudem, da bomo naredili tisto, kar ljudje od nas pričakujejo in si zaslužijo, ker imamo dober izobraževalni sistem. Zato odločno nasprotujem vsem razpravam, v katerih bi samo naš predlog bil dober. Ni res! Dober predlog je tisti, ki v danem trenutku rešuje neko nastalo situacijo. Razumem pobudo, ki je bila dana za odmor zato, da bodo tudi drugi oziroma da boste vsi razumeli ta trenutek. Morda bi bilo resnično dobro sporočilo, da vsi soglasno podpremo predlog opozicije in damo dobro sporočilo. Pa še kaj takega naredimo za ljudi! To je začetek poti, ki morda pomeni, da se bomo delili na dobre in manj dobre, na sposobne in manj sposobne, izobražene in manj izobražene, ne pa naše in vaše. Ta amandma bom podprl.
Hvala lepa. Preden dam besedo mag. Majdi Potrata, bi vas prosil, da ostali prenehate z razgovori v dvorani. Besedo ima mag. Majda Potrata.
Hvala, gospod podpredsednik. Saj veste, da me ne moti, da lahko vseeno govorim. Imamo priložnost vzeti odločanje v svoje roke in dokazati, da je odločevalec pravzaprav Državni zbor. Predlagateljica je v tem primeru Vlada. Bilo je veliko poskusov doseči ugodnejši položaj za preživetje visokega šolstva v letu 2013. To ni uspelo pogajalcem in predstavnikom visokega šolstva. Prepričana sem, da nam pa lahko uspe. Znesek, kot rečeno, ni v enaki višini, kot je bilo sredstev visokemu šolstvu odvzeto, zato pa lahko soglašam s predsednikom Državnega zbora, da s tem amandmajem dolgoročno položaja visokega šolstva ne rešujemo. Želela bi, da se predstavniki visokega šolstva ne bi počutili kot glas vpijočega v puščavi, da jim dokažemo, da smo odzivna družba, da smo razumevajoča skupnost, ki vidi, da je treba visokemu šolstvu zagotoviti trdne finančne temelje, poskrbeti za ureditev financiranja v Zakonu o visokem šolstvu, kar nam nenazadnje nalaga tudi Ustavno sodišče – že vse od februarja letos bi to morali storiti. Zato lahko s tem amandmajem za leto 2013 podamo roko tej pomembni sferi, temu pomembnemu družbenemu podsistemu in v letu 2013 iščemo zakonsko osnovo za tisto, za kar smo zadolženi. Amandma bom podprla. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa. Ko je ameriški predsednik Roosevelt leta 1941 nagovoril narod za vstop Američanov v drugo svetovno vojno, je navedel štiri razloge, zakaj morajo Američani vstopiti. Eden od teh je varnost pred revščino in strahom. Možnost šolanja vseh slojev prebivalstva, izobrazba, pomeni dodatek k varnosti pred revščino in strahom. Prosim lepo, naredimo ta korak in nehajmo sejati revščino in strah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Matevž Frangež.
Nacija, ki ne razume, da je njena prihodnost odvisna od tega, kaj vemo, kaj znamo, kaj smo sposobni narediti, je obsojena na temne čase. Prepričan sem, da vsi verjamemo, da nas lahko samo znanje, inovativnost in ustvarjalnost naših ljudi popeljejo naprej, da lahko samo z znanjem, ustvarjalnostjo zgradimo boljšo Slovenijo. Danes pri tem amandmaju odločamo o tem. Razkroj javne univerze in javnega visokega šolstva ne more biti cilj nobene politike. To je antipolitika, to je protirazvojna politika, usmerjena proti vitalnim interesom tega naroda. Pozivam vse, da podprejo ta amandma, ker je treba visokemu šolstvu zagotoviti zadostna sredstva za to, da ohranja svoj razvojni impulz. Samo mariborski univerzi zmanjšanje sredstev, ki izhaja iz proračuna, pomeni zmanjšana sredstva za 20 % glede na leto 2011. Tega ne more preživeti noben organizem, tega ne more preživeti nobena institucija in tega ne more preživeti nobena univerza. Tu je naša razvojna priložnost. Moramo razumeti, da je samo vlaganje v ljudi, v njihovo socialno varnost in vlaganje v tisto, kar krepi razvojni potencial te družbe, pravilna pot Slovenije za izhod iz krize. Zato bom ta amandma podprl.
Hvala lepa. Sprašujem, če želi še kdo obrazložiti svoj glas. Ugotavljam, da ja, zato ponovno odpiram prijavo. Prosim, da se prijavite. Gospod Dragan Bosnić.
Hvala za besedo. Pred časom, mislim, da slab mesec nazaj, sem postavil vprašanje ministru gospodu Žigi Turku, na kakšen način bo nagradil udeležence tekmovanja na MIT, ki so dosegli pomembno drugo mesto na tekmovanju sintetske biologije. Takrat mi je povedal, da bodo deležni priznanja na podelitvi Zoisovih štipendij. Tega so sicer res bili deležni, vendar nič perspektivnega za prihodnost ne dobijo. Zato mislim, da gre tukaj za eno vrsto dvoličnost in mislim, da je v dani situaciji zelo neprimerno manjšati sredstva, kot je prej sam predsednik Državnega zbora povedal in se z njim absolutno strinjam. Amandma podpiram, kar pričakujem tudi od vseh navzočih v tem prostoru. Hvala.
Hvala lepa. Še vidim željo po razpravi, zato ponovno odpiram prijavo. Prosim, da se prijavite. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Vem, da so marsikatere teme, o katerih bomo glasovali danes, takšne, da lahko mobilizirajo veliko ljudi. Včeraj smo imeli razpravo o amandmajih. Minister za finance in njegovi sodelavci so bili tukaj praktično cel dan in ne spomnim se, da bi minister za finance kateregakoli izmed teh amandmajev podprl. Niti enega ni podprl. Zato je nekoliko neobičajno, da nekdo, kdorkoli že to je, govori v imenu ministra za finance oziroma tudi v imenu Vlade, kajti minister za finance je tukaj predstavljal Vlado Republike Slovenije. Po drugi plati pa vem, da se da, ne glede na to, ali je ta amandma sprejet ali ne, delovati in zagotavljati, če je treba, sredstva tudi na drug način. Zakon o izvrševanju proračuna ima 6 členov, ki določajo pooblastila vlade. Mimogrede, ta pooblastila vlade so skoraj identična kot tista, ki jih je imel prejšnji predsednik Vlade in prejšnja vlada in v primeru potreb omogočajo prerazporejanje med postavkami znotraj proračuna. Vse grožnje in zgodbe o tem, kaj se bo zgodilo, če se to ne bo sprejelo – nič se ne bo zgodilo, noben podsistem ne bo prizadet in tudi visokošolski bo deloval. Predvsem pa sem prepričan, da se bo zagotovo dodatno zagotovilo sredstva za mlade raziskovalce. To je tisto, kar je treba storiti. Nisem pa za to, da se zagotavlja sredstva za visoke stimulacije in [[opozorilni znak za konec razprave]] uspešnosti raznim visokošolskim profesorjem – to, kar se mimogrede tudi dogaja, kljub temu da sredstev v visokošolskem sistemu, kot pravijo, ni.
Hvala lepa. Gospod Roman Jakič.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Neresno je danes ob sprejemanju amandmajev in sprejemanju proračuna govoriti, da je možno to, kar ne bomo sprejeli ali kar največja koalicijska stranka noče sprejeti, nadomestiti z nekimi drugimi viri. To je neresno, neresno je to poslušati od vodje poslanske skupine največje koalicijske stranke. Podsistem ne more funkcionirati, če se mu vzame nesorazmerno preveč in to je vsa poanta. Včeraj smo poslušali zelo vehementna stališča drugega vodje poslanske skupine, ki je govoril o tem, da se univerzam in javnemu visokemu šolstvu nič ne bo spremenilo. Danes govorimo o tem, da bo visoko šolstvo ob 15 %, znanstvena raziskovalna sfera pa ob 20 % svojega dela. Če je zadaj to, da se nadomešča javno šolstvo s privatnim, in kurz te vlade pelje na te tračnice, potem mi je jasno, zakaj se to dela, drugače mi pa ni jasno! Če delate v javnem interesu in za javni interes, potem vam je v interesu, da ta amandma danes izglasujete. Naj bo primerjava zelo plastična. Danes govorimo o 20 milijonih evrov, ki bi zagotovili normalno funkcioniranje vseh fakultet, vseh javnih univerz v Sloveniji, to pa pomeni v bistvu 2 kilometra asfaltirane avtoceste.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Vidim, da ja, zato ponovno odpiram prijavo. Gospod Alojzij Potočnik.
Hvala za besedo. Rekel bom samo en stavek. To je največja podpora gospodarstvu. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Alenka Pavlič.
Podpiram amandma, ker ne želim, da ta država postane Butale.
Hvala lepa. Gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. S tem amandmajem ne bi imela nobenih težav, če ne bi v začetku septembra spremljali novico na 24ur in spremljali novico v Financah ter prejeli poročilo Vlade, ki govori o tem, da je bilo v javni upravi v prvih petih mesecih letošnjega leta izplačanih za 31,3 milijona nagrad oziroma delovne uspešnosti. Takrat so poročali tudi, da je večina teh uspešnosti bilo izplačanih zaradi povečanega obsega dela učiteljev in profesorjev. Javni zavodi na področju šolstva so si iz teh 31 milijonov izplačali 21,7 milijonov uspešnosti. Poleg tega smo lahko iz poročila Vlade prebrali, da je bilo na področju šolstva 361 novih zaposlitev. Varčujemo, otrok, dijakov je vedno manj, mi imamo pa vedno več učiteljev. Zame so to podatki, ki se morajo obelodaniti ob takih razpravah. Vse te podatke moramo imeti pred seboj takrat, ko se pogovarjamo. Kajti, če denarja v visokem šolstvu ne bi bilo, potem bi si zelo težko izplačevali uspešnost. Zakaj se je to zgodilo? Zato, ker je to edino področje, kjer Vlada ni zahtevala, omejila porabe. Potem se ni nekje drugje izplačevalo, ampak se je izkoristilo tisto nišo, ki je ostala. Na tak način so to naredili. Zato te debate zelo težko spremljam in se mi zdi, da je treba res vse podatke pogledati in vprašati, ali so res bili tako izjemno uspešni, da je bilo treba 21,7 milijonov evrov samo v petih mesecih izplačati. Ko bomo imeli podatke še za naslednje pol leta, bo pa najbrž slika še precej hujša.
Vidim ponoven interes za obrazložitev glasu, zato ponovno odpiram prijavo. Mag. Stanko Stepišnik.
Hvala lepa. Spoštovane in spoštovani! Človeški kapital je osnova za dvig gospodarske rasti, višje dodane vrednosti, inoviranje naših produktov, večanje konkurenčne prednosti in vodi k blaginji družbe. Amandma bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Tamara Vonta.
Hvala lepa. To vse se dogaja tudi zato, ker gre za eno redkih področij, kjer se ne da uveljaviti trdne discipline in zelo težko je ukazovati. Ker smo Državni zbor že velikokrat spravili na takšno mesto, se včasih sprašujem, čemu sploh smo tu. Zelo vesela sem, da se kaj takega ne more zgoditi, in sem prepričana, da se ne bo zgodilo, na slovenskih univerzah. Kot zanimivost na vse te podatke, naj povem še eno. Vem, lahko boste rekli, da se v marsičem zagotovo ne moremo primerjati z Dansko, ampak kakšen dober zgled pa vendarle morda lahko uvozimo, glede na to, da uvažamo tudi slabe zglede. Danska je v proračunu za leto 2013 namenila izobraževanju toliko sredstev kot še nikoli doslej, in to kljub krizi. Nikoli doslej ni bil proračun, namenjen izobraževanju, tako visok kot je za prihodnje leto. Mislim, da to nekaj pove. Še enkrat se sprašujem, zakaj razbijati nekaj, kar zelo očitno dobro funkcionira. Hvala.
Hvala lepa. Ugotavljam, da so obrazložitve končane, zato v skladu s Poslovnikom oziroma na zahtevo Poslanske skupine Nove Slovenije prekinjam 1. točko dnevnega reda. Prekinjam sejo Državnega zbora za 45 minut. Nadaljevali jo bomo ob 11.40.
Spoštovani kolegice in kolegi, nadaljujemo prekinjeno sejo. Besedo ima mag. Matej Tonin.
Spoštovani kolegice in kolegi! Pri tej obravnavi proračuna smo morali vsi skupaj trpeti težke besede, kako smo grozni. Priznam, da sem se počutil zelo slabo. Verjemite mi, da smo poskušali oziroma da poskušamo za to državo narediti najboljše, kar se narediti da, da imamo omejene možnosti, imamo! Na nek način od nas zahtevate to, ono, drugo, tretje, na drugi strani pa država, situacija od nas terja, da delujemo odgovorno. V vseh svojih razpravah in vseh svojih glasovanjih smo delovali tako in se trudili tako, da bi bili čim bolj odgovorni do naslednjih generacij, da naslednjim generacijam ne bi na hrbet nalagali naših dolgov. To je bila naša osnova, pa smo morali poslušati težke besede. Pri tem amandmaju, pred katerim smo zahtevali pavzo za posvet v poslanski skupini, smo se odločili naslednje. Ta amandma bomo podprli. Podprli ga bomo zaradi tega, ker ocenjujemo, da bomo 16 milijonov evrov že nekje našli, če ne tukaj, pa tam, ampak zavedajte pa se, da bomo od tukaj naprej nosili skupno odgovornost, kako in kaj naprej.
Proceduralno gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Glede na to, da smo v Poslanski skupini Socialnih demokratov v uvodu napovedali, da ne bomo podprli proračuna za leto 2013, bi želel proceduralno sporočiti, da bo na podlagi napovedi, ki jo je predstavil kolega Tonin, ta amandma dobil podporo. Upam, da bo potem tudi še pri ostalih poslankah in poslancih, ki boste odločali o tem, dobil zadostno podporo, da bo sprejet. Proceduralno sporočam, da se bomo ravno zaradi tega, da te besede, ki so bile izrečene glede tega proračuna, tudi z naše strani, ne bodo samo besede, da želimo slabo ali koaliciji ali državi, ampak predvsem besede opozorila. Če se ta opozorila upoštevajo, nam to zelo veliko pomeni. Proceduralno sporočam, da spreminjamo stališče in se bomo pri proračunu za leto 2013 vzdržali. Lahko povem, da če bi slučajno doživel podporo še amandma za prehrano dijakov, študentov, pa smo kot opozicijska stranka pripravljeni tudi podpreti proračun za leto 2013. Hvala.
Proceduralno gospod Jože Tanko.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Vaša izjava, da minister za finance nima problemov s prerazporeditvijo, ki ste jo tukaj izrekli, in s katero ste povzročili to zbrko v Državnem zboru, ne stoji. Tu pred seboj imam pisno izjavo ministra za finance, ki jo je posredoval svojemu državnemu sekretarju in pisno izjavo, ki jo je posredoval tudi na nekatere vodje poslanskih skupin, da vztraja pri tistem, kar je bilo dogovorjeno – da se amandmaja ne podpre in da se potem tekom leta s prerazporeditvijo uredijo stvari in prenesejo sredstva tja, kjer so najbolj potrebna. Moram reči, da sem na nek način zgrožen, da predsednik Državnega zbora poda izjavo, ki je v pisnem neskladju z dvema dokumentoma, ki sta prišla v zadnjih 10 minutah, in to od ministra, ki je član njegove stranke in Vlade, ki jo podpiramo. Mi se bomo, kar zadeva glasovanje glede teh dveh amandmajev, prilagodili, ni noben problem, nimamo nobenih težav s tem, ampak rad bi povedal, da je neokusno, da predsednik Državnega zbora potvarja izjave svojih lastnih ministrov. Včeraj, ko smo imeli tukaj izjave, minister za finance ni z eno besedo povedal, da je treba karkoli na tem področju storiti drugače oziroma da bi bilo karkoli, če ti amandmaji ne bi bili sprejeti, onemogočeno. Namreč, Zakon o izvrševanju proračuna je tisti, ki omogoča vladi izjemno uspešno sporočilo, če je potrebno, in tudi podporo konkretnim projektom, bistveno bolj kot na nek načelen ali splošen način. Kot sem rekel, se bomo prilagodili odločitvam, ki bodo, če bo to potrebno, zagotovile višjo stopnjo podpore proračunu, obsojamo pa izjave predsednika Državnega zbora, ki na takšen način izvaja teror med poslanci Državnega zbora.
Dobro, gospod Tanko, če ste že vi zlorabili proceduralno besedo, potem bom tudi jaz kolegicam in kolegom pojasnil stvari. Če mislite, da naju boste poskušali spreti z ministrom za finance, potem se motite. Zgodba o tem amandmaju je potekala tako, da sva se predvčerajšnjim z ministrom za finance pogovarjala o tem, ali je mogoče še kaj storiti za področje znanosti in visokega šolstva, zavedajoč se, da gre tukaj za nesorazmerno visoke posege. Procesno je bila edina stvar, ki jo je bilo mogoče še storiti, podpora amandmajev opozicije, pri čemer je minister za finance dejal, da bi bilo dobro, če bi bil ta amandma nekoliko blažji, finančno, da bi se dogovorili za nekoliko nižji znesek. Jaz sem potem odigral posredniško vlogo, se pogovoril s kolegom Vebrom, ki je pristal, da se ta amandma omeji na 16 milijonov in to je bilo za ministra za finance sprejemljivo. Jaz sem govoril o dogovoru z ministrom za finance, ki je bil sklenjen predvčerajšnjim, kar vam bo kolega Šušteršič tudi potrdil. Tako da bi prosil, da kadar se pogovarjamo o takšnih stvareh, da se pogovarjamo v prisotnosti oseb, o katerih govorimo. Proceduralno gospod Mihael Prevc.
Hvala lepa. Ne glede na to, kar je bilo sedaj povedano, smo se poslanci Slovenske ljudske stranke med tem odmorom odločili, da bomo glasovali za ta amandma. Hvala.
Proceduralno gospod Jurša.
Hvala lepa. Glede na to, da so vsi izkoristili proceduralna vprašanja in so razlagali, kako bodo glasovali, bom tudi sam zelo na kratko povedal, da sem preverjal, koliko sredstev je bilo namenjenih za to zadevo v preteklosti, za visoko šolstvo itd., in sem ugotovil, da je rast sredstev iz leta v leto v nekaterih letih tudi drastično rasla. To pomeni, da bo naša poslanska skupina na osnovi konstruktivne drže opozicijske stranke Socialnih demokratov glasovala za.
Amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Dejavnost visokega šolstva dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti 3. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti 3.]] Amandma je sprejet. Nadaljujemo z odločanjem o amandmajih k proračunskemu uporabniku 3330 – Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport. Najprej amandma Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k podprogramu Prehrana študentov, dijakov in učencev. Gospod Roman Jakič, obrazložitev glasu v svojem imenu.
Hvala za besedo. Me veseli to predbožično vzdušje sodelovanja in plediram, da tudi pri tem amandmaju glasujemo tako enotno kot pri prejšnjem. Vam bom povedal eno zgodovinsko resnico. Pred 22 leti sem v tem hramu demokracije kot najmlajši poslanec predlagal subvencijo študentske prehrane. Minister je bil gospod Vencelj iz krščanskih demokratov, večina pa Demosova. Mislim, da sva edino jaz in kolega Pahor, ki sva danes tukaj, takrat kot liderja podmladkov svojih strank prosila večino, da podpre nekaj, kar je nujno potrebno za otroke zato, da se v miru, predvsem pa siti, lahko posvečajo edini nalogi, to je učenju. Zdaj vas po 22 letih ponovno prosim, če je le mogoče, da podprete amandma, ki je pred vami, in sicer, da bodo otroci v šolah še naprej siti in da se bodo lahko posvečali edino tistemu, zaradi česar so v šoli, in sicer učenju. Hvala.
Gospod Franc Pukšič, obrazložitev glasu v svojem imenu.
Kolegice in kolegi! Glede na to, da sem mislil, da sem v tem mandatu član koalicije in za nekatere zadeve nisem vedel do predhodnega nastopa predsednika Državnega zbora, ki je govoril v nasprotju s tem, kar smo dobili pisno, ne včeraj, ampak danes ob 11.26, s strani Ministrstva za finance. Socialni demokrati so se ob izglasovanem amandmaju že opredelili, da se bodo vzdržali pri proračunu, če pa bi šlo za pomoč šolajočim, študentom, dijakom in učencem, teh 23 milijonov, pa celo podprejo proračun. Verjamem, da je vseeno, ali je od Pozitivne Slovenije ali od SD, ker ni bistvene razlike. Odločil sem se osebno, v nasprotju z dogovorom v koaliciji, ker ga ni bilo in ker včeraj za ta dogovor nisem vedel, da bom, gospod predsednik, zlorabil koalicijski dogovor, tako kot ste ga vi in bom glasoval za ta amandma. Ne zaradi napovedi, da bodo podprli proračun, ampak če ste si vi dovolili iti preko vsega kot predsednik Državnega zbora, kot predsednik stranke, v kateri je minister za finance, potem se bo tudi teh 23 milijonov za prehrano dijakov, učencev in študentov našlo. Če pa ne, pa takšne koalicije tako ali tako več ne potrebujemo. Naj se sestavi druga, s katero se dogovarjate in pogovarjate mimo nas. Ne dovolim si tega! Manipulacije z ljudmi in s poslanci si tukaj ne dovolim! Predolgo sem tu, vedno sem stal na pošteni strani in bom tudi tokrat! Glasoval bom za.
Opozoril bi vas na ustavno določbo, da smo poslanci predstavniki vsega ljudstva, iz česar izhaja, da vsak od nas lahko razmišlja s svojo glavo. Smo pri obrazložitvah v imenu poslanske skupine. Proceduralno gospod Jože Tanko.
Najprej postopkovno. Tukaj imamo vložena dva amandmaja. Isti podprogrami, iste karakteristike, iste oznake. Pa me zanima, ali se glasuje o enem in drugem amandmaju ali o enem ali drugem amandmaju. Menim, da se v primeru, da je prvi amandma sprejet, o drugem ne bi moglo glasovati, ker ureja isto področje, iste vsebine, iste kode zajema, isti namen, in bi bilo pred glasovanjem treba najprej to urediti, gospod predsednik, da vemo, o čem glasujemo, da ne bomo glasovali o 50, ampak o 20 milijonih.
Gospod Tanko, mislim, da to drži. Gre za dva amandmaja, ki dodajata sredstva na isti postavki, s tem, da je en amandma bolj oddaljen od osnovnega proračuna in nedvomno je logično, da če je prvi sprejet, da potem o drugem ne glasujemo. Ni bil namen obeh amandmajev, da se te prerazporeditve seštevajo, ampak sta dve poslanski skupini predlagali različna povišanja. Tako da če bi bil prvi amandma sprejet, potem o drugem ne bomo glasovali. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Bom kar odprl prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Najprej proceduralno gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. V primeru sprejetja amandmaja smo pripravljeni umakniti amandma Socialnih demokratov. Poleg tega bi rad povedal, da je po dodatnem preverjanju za zagotovitev prehrane dijakov in študentov potreben znesek v višini 9 milijonov evrov. Znesek, ki je naveden v našem amandmaju in verjetno tudi v amandmaju Pozitivne Slovenije, je temeljil na takratnih informacijah. Po natančnih informacijah bo treba zagotoviti še manj sredstev, kot jih prinašajo ti amandmaji. Proceduralno najavljam, da bomo svoj amandma pod številko 2 umaknili, če bo sprejet amandma pod številko 1. Hvala.
V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Kar je povedal kolega Veber velja za vse amandmaje, ne samo za tega, ki so ga predlagali. Že zato je odločanje o amandmajih na podlagi nepreverjenih potreb in podatkov problematično. Tudi zato so določbe v Zakonu o izvrševanju proračuna glede prerazporeditev po potrebah in dejanskih zadevah, ne pa po tem, kar je optično in všečno. Kar zadeva amandma, ki je vložen, ga bomo podprli zato, da popravimo napako in napake, ki so se zgodile v preteklem mandatu, ko je vlada gospoda Boruta Pahorja sprejela Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, s katerim je radikalno posegla v vse pravice ljudi na postavki Transferji, predvsem pri tistih, ki imajo najnižji standard, pa naj gre za štipendije, za otroške dodatke, za subvencije za prehrano in druge subvencije, za prevoze itd. Ni pa prejšnja vlada posegla v noben privilegij tistih, ki imajo nad tisoč evrov prihodkov. Ta kompenzacijski ukrep je potreben, vendar v bistveno manjšem znesku. Glede na to, da amandmaja ni možno več popravljati, ga je treba sprejeti takega kot je, z zavedanjem, da je denarja na tej postavki bistveno preveč. Ko se, kolegi, odločate, bi bilo dobro, da bi kdaj pogledali, kakšna je zgodovina kakšnega procesa na področju prehrane, prevozov, drugih socialnih transferjev, potem pa se lahko te zadeve obrnejo in tudi drugače razlagajo, interpretirajo. Vsekakor sem bil sam tisti, ki sem nekaj zakonov s področja sociale predlagal, tudi tistega o subvencioniranju dijaške prehrane, s katerim smo prvič v zgodovini Slovenije zagotovili sredstva za topli obrok dijakom. Ampak tisti zakon, ki je bil takrat predložen v postopek, je bil deležen strahotnega posmeha nekaterih poslancev, tudi Socialnih demokratov, ne samo iz drugih tedanjih opozicijskih strank, recimo, Zaresa, LDS in podobnih strank. Amandma bomo podprli.
Dr. Andreja Črnak Meglič.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Socialni demokrati smo vložili zakon o spremembi Zakona o šolski prehrani zato, ker so otroci v Sloveniji lačni. Zavedamo se, da sta k temu prispevala dva razloga. V prvi vrsti Zakon za uravnoteženje javnih financ, ki je vsem slovenskim otrokom odvzel subvencijo v višini dveh tretjin cene prehrane. Danes tako subvencijo prejema samo 20 % osnovnošolskih in 12 % srednješolskih otrok. Drugič, če se že tako sklicujete na socialno zakonodajo, bi povedala, kaj je povedal vaš minister: "Pripravlja se evalvacija. Te še nimamo, učinke pa imamo. Vsepovsod se nekoliko oža krog upravičencev, ker se upošteva širši diapazon kriterijev za upravičenost. V povprečju pa so transferji na posameznika višji, kar pomeni, da je zadeva nekoliko bolj ciljana in za tiste prejemnike tudi ugodnejša." To je bil temeljni cilj socialne zakonodaje in zato se je sprejemala, in to priznava tudi vaš minister. Toda, ker je ugotovil, da je na področju šolske prehrane nekaj zelo narobe, je napovedal spremembe tudi sam. Naj povem tudi to, da smo Socialni demokrati, glede na to, da ste sprejeli prejšnji amandma, da se nagibate k podpori tega amandmaja, prvič v zgodovini pripravljeni podpreti tudi proračun, navkljub vsem pomislekom, ki jih imamo, za dobrobit naših otrok. Hvala.
Hvala. Mag. Alenka Bratušek v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Ta amandma smo vložili samo z enim namenom, to je, da zagotovimo tistim, ki so res lačni, obrok v šoli. Res je, da teh krivic ni povzročil samo ZUJF, ampak tudi zakonodaja, ki je bila prej sprejeta in to smo vseskozi priznavali. Tako da se vam vsem zahvaljujem, tudi v imenu tistih, ki jim bomo omogočili, da verjetno ne bodo dovolj siti, ampak bodo vsaj malo manj lačni.
Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v svojem imenu. Besedo ima mag. Dejan Židan.
Hvala, predsednik. Socialni demokrati smo ob dnevu slovenskega praznika hrane ugotovili, da imajo šole problem. So družine, ki težko plačujejo malice svojim otrokom. Šole to skušajo reševati na različne načine, z dobrodelnostjo, botrstvom, sredstva iz šolskega sklada prenakažejo, vendar ne more biti to, ali je otrok lačen ali sit odvisno od dobrodelnosti. Zato smo tudi pripravili in vložili v proceduro zakon o spremembi Zakona o šolski prehrani. Isti dan se je oglasil pristojni minister Andrej Vizjak. Vaš minister je povedal približno tako: "Vem, da je nekaj narobe in iščemo rešitev." Mi smo takrat takoj povedali, da nam ni tako zelo pomembno, ali je sprejet naš zakon, katerikoli podoben zakon, pomembno nam je, da rešimo problem. Predlog amandmaja, ki je vložen, bom podprl. Ker vidim in slišim, da bo ta predlog dobil široko podporo poslank in poslancev, smatram, da v tem državnem zboru strankarsko disciplino lahko premaga odnos do ljudi, do človeka.
Gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Najprej naj povem, da sem vesel, če se bo naredilo tisto, kar mislim, da se bo, da bomo ta amandma sprejeli. Socialni demokrati smo dokazali, da nam ni pomembno, kdo je podpisan pod amandma, ali je to Pozitivna Slovenija ali SDS ali Nova Slovenija, ampak, da se problem reši. Skozi celo sprejemanje proračuna smo se v Poslanski skupini Socialni demokrati zavzemali, da se problem šolske prehrane in visokega šolstva reši. Če smo s pametnim kompromisom danes prišli do tega, da bomo ta dva amandmaja sprejeli, da si bomo zagotovili še naprej znanje v Sloveniji in da naši otroci ne bodo lačni, potem vzamem vse besede, ki sem jih izrekel pred pol ure, nazaj, in povem javno, da bom zaradi teh dveh amandmajev, če bosta sprejeta, zaradi politike, ne zaradi strank, zaradi pametne politike, proračun Republike Slovenije za leti 2013 in 2014 sprejel. Upam, da bodo s tem ljudje v državi dobili signal, da se je politika sposobna dogovarjati in pogovarjati in sprejemati odločitve, ki gredo v prid ljudem. Hvala lepa.
Gospa Alenka Jeraj.
Tudi jaz bom podprla ta amandma, bi pa rada povedala, da smo brezplačno dijaško prehrano uvedli v mandatu 2004– 2008, brezplačno za vse dijake. To bi nadaljevali tudi na področju osnovnih šol, vendar se je takrat naš mandat iztekel, prevzeli ste Socialni demokrati in ostali, ki ste zdaj v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije. Prvo, kar ste naredili v novem mandatu, je, da ste ločili dijake – eni ja, eni ne, in od takrat je bilo konec brezplačne malice za vse dijake. Razdelili smo jih glede na socialni status. Še enkrat, ko se je sprejemal Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev in stopil v veljavo 1. 1. 2012, ste bili s strani stroke opozorjeni, da je postavljen prenizek cenzus in da bo problem. Dajte to priznati, ker dobro veste, da so vas opozarjali na to strokovnjaki in opozarjali smo vas tudi mi, ampak nas niste hoteli slišati. Rezultat tega je, da ima danes subvencionirano malico približno toliko otrok, kot jo je imelo pred tem, res jih je pa bistveno več ob subvencionirano kosilo. Če bomo podprli ta amandma, spremembo, ki jo obe ministrstvi pripravljata v obliki zakona, se bo teh 9 milijonov oziroma kolikor bo potrebno namenilo za to. Mi smo bili vedno tisti, ki smo zagovarjali, da se naši otroci slabo prehranjujejo in da je za to treba na tem področju kaj narediti, ker to na dolgi rok pomeni tudi bistveno boljše stanje v zdravstveni blagajni – če imamo zdrave mlade, imamo tudi zdrave starejše.
Mag. Ivan Vogrin.
Menim, da če so bile v preteklosti ustvarjene krivice, da nam to še ne daje pravice oziroma neke podlage, da to nadaljujemo. Imamo velike strukturne anomalije. Že nekaj časa opozarjam, da bi v času krize v javnem sektorju moralo veljati razmerje plač maksimalno 1:5. Argument, da ni denarja za prehrano dijakov, študentov, ne vzdrži, kajti tega denarja je pri upoštevanju nekaterih drugačnih rešitev dovolj. Samo zahtevajo nekoliko več napora pri iskanju teh rešitev in odpravo strukturnih neskladij. Tako da menim, da je amandma nujno treba podpreti in dati možnost mladim ljudem, ki so resnično, pa to ni neka fraza, ne vem, kje nekateri ljudje živimo ali pa živite, nekateri so lačni – to je dejstvo. Nekateri nimajo, starši ne vedo, ali bi plačali elektriko ali bi si šli v trgovino kaj kupiti oziroma dali otroku za malico. Dajmo se s tem soočiti trezno, odgovorno, pogumno in sprejmimo rešitve takšne kot je predlagano. Hvala lepa.
Gospa Iva Dimic.
Hvala. Tako sama kot moji poslanski kolegi iz Nove Slovenije bomo predlog amandmaja podprli. Krivico, ki jo je naredil v največji meri, v veliki meri ravno Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev v prejšnji vladi, bomo na ta način nekako omilili. Ne glede na to, kdo je kriv, je prav, da krivice rešujemo skupaj in tukaj se pokaže naša pripravljenost za skupno sodelovanje, da se slišimo. Mislim, da bomo morali to narediti za dobrobit Slovenije in vseh državljank in državljanov tudi v prihodnje, tudi pri ostalih tako složnih.
Gospa Maša Kociper.
Hvala lepa. Večina, ki nas sedi v Pozitivni Sloveniji, smo v parlamentu šele 8 mesecev, zato nas ne zanima najbolj, kdo je kriv, da se je zgodilo to ali ono. Prepričana sem, da moramo v tej družbi res najti soglasje med vsemi glede nekih osnovnih standardov. To so točke, pri katerih bi se morali vsi poenotiti. Ena od teh točk bi morala biti, ne glede na to, ali je kriza ali so dobri časi, to, da dobi vsak slovenski otrok en obrok v šoli. Ali zato, ker ga doma ne more dobiti, ker ni denarja, ali zato, ker njegovi starši delajo v dveh izmenah, ali zato, ker je njegova mati nemarna, morda tudi takšne obstajajo. Kot družba bi morali to zagotoviti in si potem tudi na drugih področjih dati neke minimalne standarde in kot Državni zbor dodano vrednost odločanja v tej državi dodati s tem, da korigiramo vlado in pazimo, da se ti minimalni standardi upoštevajo. Mislim, da to, da bi se v tem stoletju odločali o tem, ali smo socialna država ali ne, ne pride v poštev. Socialna država je nekaj, kar v Evropi obstaja in k čemur moramo vsi težiti. V tem smislu pri takšnih stvareh ne sme biti dvomov in moramo stopiti skupaj. Glasovala bom za naš amandma.
Mag. Sonja Ramšak.
Hvala za naziv. Magister še nisem, ampak upam, da nekoč bom, hvala, gospod predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! Tudi sama bom podprla ta predlog amandmaja, ne zaradi tega, ker se je včeraj odvijala razprava med nekaterimi poslankami in poslanci v tem državnem zboru in ko smo poslušali o tem, kako so naši otroci lačni, ampak zato, tudi zato, kar je zdaj povedala gospa Maša Kociper, da bi tako v osnovni šoli kot v srednji šoli razvita družba morala zagotavljati dijakom in učencem en brezplačen obrok. To tudi sama zagovarjam. Zaradi tega, ker se je poslanska skupina odločila, da potrdimo ta amandma, sem to odločitev z veseljem sprejela, ker sem že prej napovedovala, da bom – kot smo sprejeli Zakon o visokem šolstvu, amandma k Zakonu o visokem šolstvu – potrdila ta amandma in moj glas gre z veseljem za ta amandma.
Mag. Borut Ambrožič.
Hvala za besedo, predsedujoči. Predlagani amandma, ne glede na predlagatelja, bom podprl, ker mi je nerazumljivo, da se v dobi, v kateri živimo, soočamo z istimi problemi, kot so se soočali v prejšnjem stoletju, kar sem tudi sam v svoji raziskavi svojega diplomskega dela, ki nosi naslov Zasluge dr. Mitja Slaviča za priključitev Prekmurja Republiki Sloveniji oziroma takratni Jugoslaviji, izkusil ob pregledu pisem, ki jih je pošiljal domov svoji družini, ki mu je po svojih zmožnostih in možnostih pošiljala pakete za hrano, da ni kot dijak na tujem gladoval. Zato je nerazumljivo, da se v moderni dobi globalizacije in naraščajočih oblik kmetovanja, ki bi naj pridelalo velike količine hrane, soočamo s situacijo, kakršna žal trenutno je. Kot rečeno, predlagani amandma podpiram in upam, da ga tudi večina poslank in poslancev.
Želi še kdo? Še enkrat odpiram prijavo. Gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Ob tem, kar se tu danes dogaja, moram ponoviti za novim predsednikom republike, da sem pogumen in nisem neumen, ampak moram pa reči, da ugotavljam, da sem naiven. Kajti, doslej sem altruistično verjel, da moram verjeti ministru za finance, da je situacija takšna, da brez nekaterih krajšanj ne moremo preživeti. Ugotavljam, da je bil naš minister Žiga Turk na nek način zvabljen v past. Deležen je bil največjih kritik, največjega polivanja gnojnice v Sloveniji in verjamem, da bi bil vesel, če bi lahko že prej omogočil s srcem in dušo, kar prinašajo ti amandmaji, kajti tudi jaz sem za to. Tudi jaz sem za to, da otroci dobijo prehrano in malico, kajti še posebej v demografsko ogroženih področjih, od koder tudi sam prihajam, je takšnih otrok veliko. Ob tem, ko povem, da bom tudi sam podprl ta amandma, bi za bodoče plediral za manj konformizma in več altruizma poslancev, kajti ne bodo me prepričali, da so nekateri to delali iz altruizma, delali so iz preračunljivosti. Tak jaz nisem, sem pa vesel, da bom lahko podprl ta amandma. Hvala lepa.
Gospod Marijan Pojbič.
Spoštovani gospod predsednik! Ta amandma bom podprl predvsem zaradi izkušnje, ki jo imam iz lastnega življenja. Ko sem hodil v osnovno šolo, 6 let nisem imel malice v osnovni šoli, to pa zaradi tega, ker nas je bilo 6 otrok in oče in mama nista imela denarja, da bi lahko vsem plačevala malico. Verjemite mi, kako se kot otrok počutiš, ko gredo otroci na malico, ti pa zunaj na klopi sediš in čakaš, in to v tistih letih, ko veste, da so otroci najbolj občutljivi. To je eden izmed absolutnih razlogov, da bom ta amandma podprl. Druga stvar, ki se mi zdi zelo pomembna, je naslednja. Danes smo lahko ugotovili, da pri pomembnih zadevah lahko stopimo skupaj. To je najpomembnejše sporočilo današnjega plenarnega zasedanja in to naše državljanke in državljani od nas pričakujejo. Hvala bogu, da smo tokrat enkrat prestopili mejnik levica–desnica in našli rešitve, ki so pisane na kožo večine tistih, ki jim je ta amandma namenjen. Zato bom ta amandma z veseljem podprl. Bi pa morda samo še en stavek. Danes med nami sedijo tudi nekateri, ki moralizirajo, kako je treba določene stvari reševati, ki pa so krivi za to, da je bila marsikatera družina, marsikateri otrok prikrajšan – ker niso dobili plačila – za to, da bi mu starši lahko plačevali malico. Upam, da bo v tem parlamentu ostalo manj takih poslancev, ki bodo moralizirali in tu govorili na en način, v svojem življenju pa delali drugače. To se mi zdi zelo sporno. Amandma bom z veseljem podprl.
Hvala lepa. Dr. Gregor Virant.
Amandma bom podprl. V zadnjih dneh sem govoril s kar nekaj ravnatelji osnovnih šol, ker sem se hotel prepričati, čisto direktno, v živo, kako je s problemom malic in lačnih otrok. Vsi so mi povedali približno isto. Težave so, niso neobvladljive. Mogoče niso tako velike kot se predstavlja. Ne vem, ali bo potrebnih teh 23 milijonov evrov ali bo potrebno manj. Mislim, da problem obstaja, ni pa takih dimenzij kot se mogoče včasih prikazuje. Vendar je nekaj drugega pomembnejše danes. Pomembno je sporočilo, ki ga bomo dali. Znesek, ki ga s temi amandmaji prerazporejamo, je v milijardah državnega proračuna relativno majhen odstotek oziroma promil. Ampak sporočilo, ki ga bomo dali ljudem, slovenski javnosti, s tem, ko bo proračun, vsaj tako kaže, sprejet soglasno, bo pa izjemno pomembno, izjemno pomembno in vredno več kot denar, ki ga s temi amandmaji prerazporejamo. Ni mi bilo lahko danes. Marsikatero sem slišal na svoj račun, ampak je bilo pa vredno.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Majda Potrata.
Hvala. Podpora temu amandmaju ali onemu drugemu, ki ga je vložila Poslanska skupina Socialnih demokratov bi v vsakem primeru imela mojo podporo. Ampak tisto, kar bo sedaj to podporo okrepilo, je napoved spravljivega tona s strani najmanjše poslanske skupine. Ta napoved sicer ni zdržala in so se kakšni očitki znova oglasili. Mislim, da ne bomo pozabili na različna stališča ob obravnavi predloga zakona, kar nas še čaka. Mislim tudi, da današnja podpora ne bo mogla prekriti nekaterih naših različnih pogledov v prihodnje. Ampak, pomembno je to, da smo danes našli soglasje o dveh amandmajih, ki bistveno posegata v življenje mlade generacije. Za nas govorimo, da smo družba, ki ima enega najtežjih demografskih izzivov v Evropi. Zato je skrb za mlado generacijo nujna. Čisto vseeno mi je, ali kdo razlaga, katera skupina je bila tista, ki je naredila kakšno napako. Bistveno je, da je ena vlada z enim zakonom poskrbela za to, da so vse tri generacije, osnovnošolska, srednješolska in visokošolska, dobile subvencijo za prehrano. To je bistvo. Pričakujem, da bomo nekoč postali tako bogata družba, da bomo lahko tudi do tistega prišli, kar ste nekateri omenjali, da bomo zagotovili en brezplačen obrok varne hrane, tako da bomo s tem vzgajali ustrezne vedenjske vzorce mlade generacije. Hvala.
Mag. Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Včeraj sem v več kot urni razpravi poskušala utemeljiti upravičenost tega amandmaja. Tako sem se trudila, da sem, verjamem, na trenutke odreagirala zelo burno in čustveno in da so bile moje besede v določenih delih izražene ostro. Če sem kogarkoli užalila, se opravičujem. Ni bil to moj namen, ampak očitno smo danes vsi skupaj dosegli pozitivni namen tega amandmaja. Iskreno se vam zahvaljujem za razum in podporo temu amandmaju. V lastnem imenu in v imenu tistih, ki so nas prosili, da priskočimo na pomoč in v imenu tistih, ki si zaslužijo, verjamem, da lahko na sistemski ravni uredimo to spremembo. Ni pomembno, kaj je bilo včeraj, pomembno je to, kar je danes in pomembno je, da danes vsi skupaj popravljamo napako. Na to smo lahko, verjamem da, ponosni. Jaz bom ta amandma absolutno podprla. Zaključujem z besedami, da je ni krize, zaradi katere bi morali biti naši otroci lačni.
Gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Ta amandma bom podprl. Ne bom govoril, zakaj smo v situaciji, da imamo lačne otroke, ne bom govoril zaradi tega, ker danes praznujemo 20 let od prvih volitev v Državni zbor in vas kot podpredsednik Društva poslancev 90 danes ob 17. uri spet vabim v to dvorano na skupni razmislek o današnjem trenutku. Želel bi tudi, da naše otroke vzgajamo o tem, kaj pomeni hrana. Želel bi, da imamo v šolskih restavracijah oziroma jedilnicah napis, pa ne samo napis, da v dušah nosimo pregovor: Če ljubi kruhek pade ti na tla, poberi in poljubi ga, Anton Martin Slomšek. Pa še nekaj. Podprl sem tudi prejšnji amandma, ki je dal 16 milijonov visokemu šolstvu. Imam pa en cmok v grlu, kolegice in kolegi. Mi toliko govorimo o študentih, mi smo dali samo 4 milijone 800 tisoč študentom, 11,2 milijona smo dali za plače. Ja, docenti in asistenti imajo prenizke plače. Danes nismo govorili o fiktivnih pogodbah in nismo govorili o tem, kar sem včeraj slišal in danes dobil potrditev, da naj bi menda, poudarjam, menda, ni preverjeno, ljubljanska univerza imela vezanih 50 milijonov evrov. Tukaj je, kolegice in kolegi, še naša velika naloga. Naša naloga je ta, verjamem, da z menoj soglašate, da naše roke morajo deliti kruh, ne granitne kocke. Vabim vas, da Poslanski skupini Nove Slovenije sledite v teh razmišljanjih. Hvala lepa.
Lahko glasujemo? Še nekaj obrazložitev. Ker jih je malo, mogoče ne bi odpiral prijave. [[oglašanje iz dvorane]] Aha, 10 jih je, dobro, potem pa prijava. Gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Še enkrat lep pozdrav kolegicam in kolegom! Razprava o amandmajih o visokem šolstvu, o šolski prehrani, me je na nek način navdušila in spodbudila, da rečem, da je to pravi način dialoga v Državnem zboru in da bi se marsikateri moral pogledati na posnetku na TV3, da vidi, kako lahko spravljivo diskutira v teh klopeh. Prav je, da ko govorimo o šolski prehrani, da smo tankočutni. Spominjam se obdobja 2004–2008, ko so se zakoni sprejemali in ko so se te pravice dodeljevale. Spominjam se tudi obdobja 2008–2011, ko so se nekatere od teh pravic zmanjševale, ampak iz objektivnih razlogov. Spoštovani kolegice in kolegi, to se ni počelo zaradi tega, ker se ni imelo srca, da bi se to dobilo, ampak zaradi tega, ker je finančna situacija temu tako narekovala. Glede na to, kako ste razpravljali, v svojem imenu kakor tudi v imenu poslank in poslanca naše poslanske skupine lahko povem, da bomo glasovali za to! Za konec še to. Glede na to, da se ogromno govori o lačnih otrocih, sem se odločil, da si bom vzel toliko časa, pa četudi ne bom sedel v teh klopeh v Državnem zboru, da bom obiskal vse ravnatelje osnovnih šol v mojem volilnem okraju in bom napravil temeljito analizo tega, ker če so lačni, potem me bo res srce bolelo.
Gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Predsednik in ostali kolegice in kolegi! Danes smo dokazali, da je še upanje za slovensko politiko, danes smo dokazali, da je zmagal zdrav razum in sem zelo vesel. Hvaležen sem vsem, ki ste razumeli sporočilo, da otrokom ne smemo nič jemati, četudi je kriza. Četudi so problemi, ni revnih in bogatih otrok. Ne smemo si dovoliti, da bi kdorkoli bil lačen, še posebej, ko govorimo o otrocih. Tako kot je nekdo prej predstavil svoje življenje, tako lahko tudi sam povem, da sem nekoč v osnovni šoli prejemal malico brezplačno, zato, ker starši niso imeli dovolj sredstev za plačevanje vseh obveznosti, ker nas je tudi bilo 6 otrok in sem zelo vesel, da tako razmišljamo tudi danes. Ne vem, kako se je nekomu pripetila ta napakica v predlogu proračuna, da se vzame ravno na tej postavki. Tistemu, ki si je drznil predlagati to spremembo, pa sporočam, da naj se zamisli nad svojim ravnanjem in da si nikoli več ne dovoli kaj takega, kajti otroci so naše največje bogastvo. Hvala lepa.
Gospa Damjana Petavar Dobovšek.
Hvala, predsednik, za besedo. Včeraj sem bila zelo v stiski, danes nisem več. V prejšnji razpravi sem dejala, da je še pred konsolidacijo javnih financ treba konsolidirati naše zavedanje in naš razum in to smo naredili. Glasovala bom za predlagani amandma.
Gospod Matevž Frangež.
Mislim, da je današnje dogajanje v tem parlamentu dokaz, da nismo brez ušes, da nismo brez oči in predvsem, da nismo brez srca. Da je slovenska politika sposobna razumeti, kje so izzivi in kje so problemi tega trenutka. Tega sem zelo vesel, zato bom glasoval za ta amandma. Tudi zato, ker se z njim uresničuje naša skrb za otroke. Slovenija je v krizi, Slovenija ima mnogo težav. Mnogi od teh problemov so takšni, da se pogosto zdijo brezizhodni, ampak hkrati je ta država še vedno med najrazvitejšimi državami sveta. Ta država je po lestvici Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj še vedno med bogatimi državami sveta, zato je prav, da v Sloveniji 21. stoletja ne dovolimo, da med nami obstajajo lačni otroci. Ta amandma to rešuje in v tem amandmaju vidim tudi možnost, da v naslednjem koraku s skupnimi močmi, brez medsebojnega obtoževanja, brez iskanja krivca, ampak zato, ker je to prav in ker skupaj delamo dobro, podpremo tudi Zakon o šolski prehrani. Jaz bom danes in naslednjič takšno držo slovenske politike podprl.
Proceduralno gospod Matjaž Han.
Mogoče bom celo izrabil ta proceduralni, ampak moram to povedati in me boste težko ustavili. Vesel sem, da je prišlo do tega dogovora in bi prosil – ne bom jih imenoval – poslanke ali pa tudi ministre, da več energije polagamo v reševanje problemov in manj v pisanje brezplodnih twitov. Včasih so prsti hitrejši kot razum, ampak eno stvar vam moram reči. Meni novi predsednik države ni dal nobenih navodil, meni je dal navodila, kako bom glasoval, moj razum in upam, da bo ta brezvezen twit šel počasi iz internetne strani. Hvala lepa.
Mag. Stanko Stepišnik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane, spoštovani! Všeč mi je, da smo enotni takrat, ko gre za dobro širše družbene skupnosti, še posebno naših otrok. Amandma bom podprl.
Gospod Jožef Kavtičnik.
Spoštovani! Meni je zelo prijetno danes. Ne samo zaradi tega amandmaja, ampak zaradi tega, da se pogovarjamo o tem, da ni pomembno, kdo je napako naredil. Ni pomembno, kdo je na napako opozoril. Pomembno je, da smo napako prepoznali in da smo jo pripravljeni odpraviti. Zato bom ta amandma podprl.
Gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Na tej seji je nekaj sporočil. Najprej, da je na postavki, ki jo bomo zdaj izglasovali, 3-krat preveč sredstev, kot jih potrebujemo, in to kljub temu, da v prvi vrsti predlagatelja na vsakem vogalu sedi en ekonomist. Tudi tisti, ki so se ukvarjali s proračunom in izvrševanjem proračuna, so naredili to napako. Vemo, kaj bomo storili. Drugič, vemo, da se bo to lahko popravilo s prerazporeditvami znotraj zakona, ki ga bomo kasneje sprejemali na isti način. Bi lahko dodali 9 milijonov, kot jih bomo morali sedaj odvzeti 14, da bomo prišli na tisto realno številko. Bom pa to zadevo podprl tudi zato, da se popravijo napake prejšnjega mandata. Ko je ministrstvo za delo, Svetlikovo, predlagalo resornemu ministru dr. Lukšiču, da preveri cenzus, je to zavrnil. Tudi zato so te postavke in ti problemi bili pri sofinanciranju osnovnošolskega in srednješolskega in še kakšnega izobraževanja. Zaradi trmoglavosti nekaterih ministrov, ki so bili opozorjeni, pa te napake niso popravili. Še eno spoznanje – da je laž zelo lahkotna, tudi pri predsedniku Državnega zbora.
Gospa Saša Kos.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zelo me veseli, ker sama nisem konfliktna osebnost in sem nagnjena k temu, da se določene zadeve za dobrobit državljank in državljanov Slovenije rešujejo na način, kot se je to zgodilo danes. To me izredno veseli. Pokazali smo neko složnost v primeru, ko bi lahko bilo za nek sloj oziroma za našo mladino zelo konfliktno. Če se navežem na to, da sem bila pred kratkim v Švici. Bila sem že drugič v svojem obdobju, ker sem bila v občini Domžale 12 let, v občinskem svetu, in smo pobrateni z neko občino pri Zürichu. Bila sem izredno presenečena, ker tam nimajo urejene šolske prehrane. Nimajo urejene niti prehrane v vrtcih. Zato sem bila zelo prizadeta, ker sem videla, da, kljub temu, da v Švici vsi vidimo neko zelo visoko kulturo, so na tej točki. Bila sem zelo presenečena. Še enkrat bi ponovila, da bom z veseljem podprla ta dva amandmaja. Tudi pri drugih točkah pričakujem enako kot se je zgodilo tokrat. Hvala lepa.
Gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo. Moram povedati, da bom ta predlog z veseljem podprla. Moram povedati tudi to, da smo v 50. letih prejšnjega stoletja osnovnošolski otroci dobivali hrano od UNRRA. To je bil brezplačen obrok in zanj ni skrbela država, zanj se niso odločali poslanci ali ne vem kdo, ampak otroci smo pa imeli polne želodce. Hvala lepa.
Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k podprogramu Prehrana študentov, dijakov in učencev. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 85, proti nihče. [[Za je glasovalo 85.]] [[Proti nihče.]] / aplavz/ S tem je amandma pod 2. točko postal brezpredmeten. Odločamo o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna v celoti. Proceduralno gospa Maja Dimitrovski.
Hvala za besedo. Na podlagi drugega odstavka 73. člena Poslovnika v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija zahtevamo 30-minutni odmor za posvet o glasovanju. Hvala.
Sejo prekinjam in jo bomo nadaljevali ob 13.10.
Spoštovani kolegice in kolegi! Nadaljevali bomo prekinjeno sejo. Besedo ima mag. Alenka Bratušek.
Spoštovani kolegice in kolegi! Proračun, o katerem bomo odločali, je še vedno nerealen, slab in ni razvojen. Za proračun odgovornost prevzema Vlada, veseli pa smo, da ste slišali vsaj ta dva dela in da smo vsaj v teh dveh delih skupaj s kolegi iz SD uspeli zagotoviti dodatna sredstva za visoko šolstvo in otroško prehrano. Poslanci Pozitivne Slovenije bomo glasovali vsak po svoji vesti.
Hvala. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna za leto 2013 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 11. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je posebni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 13. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 13.]] Načrt razvojnih programov je sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih dopolnjenega predloga proračuna. Predstavnik Vlade nam bo sedaj verjetno sporočil, da predlog državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov ni usklajen in da bomo potrebovali uskladitveni amandma. Gospod Živkovič.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani poslanke in poslanci! Res je, Vlada ugotavlja, da zaradi dveh amandmajev, ki sta bila sprejeta v okviru proračuna za leto 2013, in sicer pri uporabniku Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport, proračun ni usklajen, zato bi Vlada potrebovala pripraviti uskladitveni amandma. Hvala lepa.
Na podlagi mnenja Vlade ugotavljam, da predlog državnega proračuna ni usklajen. Vlada naj pravočasno – bom potem sporočil – pripravi amandma za uskladitev. Do amandmaja se bo opredelilo tudi matično delovno telo. To točko dnevnega reda prekinjam, ne pa tudi seje. Najprej bomo opravili še glasovanje o proračunu za leto 2014 in bom potem, ker bomo najbrž prišli do iste situacije, prekinil sejo zaradi sklica Odbora za finance in monetarno politiko. To točko prekinjam. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2014. Prehajamo na odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 16. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je splošni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Odločamo o vloženih amandmajih. Najprej proračunski uporabnik 2130 – Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Rudniki in sanacija rudarske škode. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 45. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 45.]] Amandma ni sprejet. Proračunski uporabnik 2431 – Direkcija Republike Slovenije za ceste. Najprej amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Amandma ni sprejet. Odločamo o drugem amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k istemu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Amandma ni sprejet. Odločamo še o tretjem amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k istemu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Amandma ni sprejet. Še četrti amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k istemu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Amandma ni sprejet. Proračunski uporabnik 2611 – Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Kreiranje delovnih mest. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 46. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 46.]] Amandma ni sprejet. Proračunski uporabnik 3330 – Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport, amandma Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k podprogramu Raziskovalni programi in projekti. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti 9. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti 9.]] Amandma je sprejet. Pri istem proračunskem uporabniku odločamo o amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov k podprogramu Podporne dejavnosti na področju kulture. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 43. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 43.]] Amandma ni sprejet. Pri istem proračunskem uporabniku odločamo o amandmaju Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k podprogramu Prehrana študentov, dijakov in učencev. Proceduralno gospod Jože Tanko.
Je v tem primeru isti problem, kot je bil pri prejšnjem? Bi bilo dobro, če bi kdo opozoril.
Glasovali bomo o prvem amandmaju. Če bo sprejet, drugi postane brezpredmeten. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k podprogramu Prehrana študentov, dijakov in učencev. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. S tem je amandma pod točko 2 postal brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna za leto 2014 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 10. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 10.]] Posebni del dopolnjenega predloga proračuna za leto 2014 je sprejet. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti 9. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 9.]] Načrt razvojnih programov je sprejet. Končali smo o odločanje o posameznih delih dopolnjenega predloga proračuna. Besedo ima državni sekretar Živkovič.
Spoštovani poslanke in poslanci! Tudi za leto 2014 ugotavljamo, da je proračun neusklajen zaradi nedavno sprejetega amandmaja in bo Vlada za ta namen pripravila uskladitveni amandma. Hvala.
Na podlagi mnenja Vlade ugotavljam, da predlog državnega proračuna za leto 2014 ni usklajen. Vlada naj do 14. ure pripravi amandma za uskladitev predloga državnega proračuna. Do amandmaja Vlade se bo opredelilo tudi matično delovno telo, to je Odbor za finance in monetarno politiko. Seja odbora bo ob 14. uri v velikem salonu. Prekinjam to točko dnevnega reda in tudi 23. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14.30. Še to, čez 10 minut bo Odbor za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino začel 16. nujno sejo v veliki dvorani na Tomšičevi.
Spoštovani kolegice in kolegi! Obveščam vas, da Odbor za finance in monetarno politiko še ni opravil svojega dela, zato sejo prekinjam do 15. ure.
Kolegice in kolegi! Poročilo je pripravljeno, uskladitveni amandmaji bodo na mizi v roku 10 minut, kar pomeni, da prekinjam sejo do 15.15.
Gospod predsednik, je to zdaj v redu ali imate spet kakšno ločeno mnenje?
Prosim? Nisem razumel vprašanja, gospod Tanko.
Sprašujem, če je vsebina teh uskladitvenih amandmajev v redu ali imate spet kakšno ločeno mnenje?
Dobro.
Spoštovani kolegice in kolegi! Nadaljujemo 23. izredno sejo Državnega zbora. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo in glasovanjem o amandmaju Vlade za uskladitev predloga državnega proračuna za leto 2013 Če bi bila ta seja po novem letu, ko bomo že elektronsko poslovali, bi prihranili približno pol ure, kolikor je bilo potrebno za fotokopiranje in deljenje gradiva, tako da boste vsi zadovoljni potem. Želi besedo predstavnik Vlade? Aleš Živkovič, državni sekretar.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Zaradi amandmajev, ki so bili sprejeti k posebnemu delu proračuna za leto 2013, je bil potreben uskladitveni amandma, da se uskladita splošni del proračuna ter načrt razvojnih programov. Če nekoliko pojasnim vsebino samega uskladitvenega amandmaja. Gre za to, da se pri uporabniku Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport ukrep Dejavnosti visokega šolstva poveča za 16 milijonov evrov ter pri uporabniku Ministrstvo za finance ukrep Plačila prispevka v proračun EU zmanjša za enak znesek. Dodatno se pri istem uporabniku, Ministrstvu za izobraževanje, znanost, kulturo in šport, ukrep Regresiranje prehrane učencem poveča za 11,85 milijona. Za enak znesek se poviša tudi ukrep Regresiranje prehrane dijakom. Za skupen znesek 23,7 milijona pa se pri uporabniku Ministrstvo za finance zniža ukrep Servisiranje obresti iz naslova domačega dolga. Hvala.
Besedo dajem predsedniku Odbora za finance in monetarno politiko mag. Andreju Širclju.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegi in kolegice! Najprej vas želim opozoriti oziroma najavljam popravek pri poročilu za predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2013, in sicer pri postavki 190801 Prehrana študentov, dijakov in učencev. Pravilen znesek je 23 milijonov 700, in ne, kot je napisano, 2 milijona 370 tisoč. Verjetno se je zgodila tipkarska napaka. To je popravek tega poročila. Mislim, predsednik, da lahko to naredimo na ta način. Doda se ena ničla. Hkrati vas želim informirati o tem, da je Odbor za finance in monetarno politiko na podlagi sprejetih amandmajev k posebnemu delu predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2013 sredstva na podprogramu 190502 Dejavnost visokega šolstva povečal za 16 milijonov in sredstva na podprogramu 190801 Prehrana študentov, dijakov in učencev povečal za 23 milijonov 700. Ta amandma je pripravila Vlada in odbor je ta amandma podprl. Hvala lepa.
Hvala. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Če ne, potem prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev predloga državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Uskladitveni amandma je sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2013 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 10. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je proračun Republike Slovenije za leto 2013 sprejet, in to s precejšnjo stopnjo enotnosti. Na podlagi osmega odstavka 163. člena Poslovnika predlagam Državnemu zboru, da sprejme naslednji predlog sklepa: Državni zbor pooblašča predsednika Odbora za finance in monetarno politiko mag. Andreja Širclja, poslanca mag. Stanka Stepišnika in poslanca Bojana Starmana, da v sodelovanju z Ministrstvom za finance ter Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora na podlagi sprejetih odločitev pripravijo končno besedilo proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Sklep je sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Rad bi vas obvestil o eni stvari. Že vnaprej ste bili obveščeni, da bomo sejo danes, če ne bomo zaključili, prekinili ob 16. uri zaradi Slavnostne akademije Društva poslancev 90. Če končamo do 16. ure, potem nam ne bo treba nadaljevati. Če pa ne, pa bomo sejo nadaljevali ob 19. uri. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo in glasovanjem o amandmaju Vlade za uskladitev predloga državnega proračuna za leto 2014. Želi besedo predstavnik Vlade? Državni sekretar.
Ponovno hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Podobno kot pri letu 2013 je bilo tudi pri Dopolnjenem predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2014. Vložena sta bila dva amandmaja, zaradi katerih je potreben uskladitveni amandma, zaradi splošnega dela proračuna in načrta razvojnih programov. Če povzamem vsebino samih amandmajev. Pri uporabniku Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport se pri ukrepu Raziskovalna dejavnost ukrep poveča za 16 milijonov evrov. Za enak znesek se zniža ukrep Servisiranje obresti iz naslova domačega dolga pri uporabniku Ministrstvo za finance. Dodatno se pri uporabniku Ministrstvo za izobraževanje, znanost, kulturo in šport ukrep Regresiranje prehrane učencem poveča za 11,85 milijona. Za enak znesek se poviša ukrep Regresiranje prehrane dijakom. Medtem, ko se pri uporabniku Ministrstvo za finance ukrep Servisiranje obresti iz naslova domačega dolga zniža za 23,7 milijona evrov. Hvala.
Predsednik Odbora za finance in monetarno politiko ne želi besede. Predstavniki poslanskih skupin morda? Ne. Uskladitveni amandma dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2014 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 11. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je proračun Republike Slovenije za leto 2014 sprejet. Na podlagi osmega odstavka 163. člena Poslovnika predlagam Državnemu zboru, da sprejme naslednji predlog sklepa: Državni zbor pooblašča predsednika Odbora za finance in monetarno politiko mag. Andreja Širclja, poslanca mag. Stanka Stepišnika in poslanca gospoda Bojana Starmana, da v sodelovanju z Ministrstvom za finance in Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora na podlagi sprejetih odločitev pripravijo končno besedilo proračuna Republike Slovenije za leto 2014. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Sklep je sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2013 in 2014. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na odločanje o vloženih amandmajih. Opravili ga bomo na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 6. decembra 2012. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin koalicije k 26. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 5. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 5.]] Amandma je sprejet. Amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k 48. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 47. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov k 51. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 47. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Zdaj imamo amandmaje k 55. členu. Najprej amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Amandma ni sprejet. Amandma Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k 55. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Amandma ni sprejet. Amandmaja poslanskih skupin Pozitivna Slovenija in Državljanska lista k 59. členu ne bom dal na glasovanje, ker je Zakonodajno-pravna služba pripravila mnenje, da ta amandma ureja isto družbeno razmerje kot se ureja z zakonom o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ, ki je bil vložen pred tem zakonom. Prehajamo na odločanje o amandmajih k 62. členu. Najprej amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Ker je identičen tudi amandma pod točko 2, to je amandma Poslanske skupine Pozitivna Slovenija, je z odločanjem o prvem amandmaju bila sprejeta tudi odločitev o drugem amandmaju, zato ne bomo posebej glasovali. Imamo še amandma k 62. členu pod točko 3, to je amandma poslanskih skupin koalicije. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 2. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Amandma je sprejet. Amandmaja poslanskih skupin, amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov in amandma Poslanske skupine Pozitivna Slovenija k 64. členu, sta vsebinsko enaka, zato glasujemo o obeh hkrati. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 45. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 45.]] Amandma ni sprejet. Še pod točko 3 – amandma poslanskih skupin koalicije k 64. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 23. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 23.]] Amandma je sprejet. Amandmaji k 65. členu. Amandmaja pod točkama 1 in 2, to sta amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov in amandma Poslanske skupine Pozitivna Slovenija, sta vsebinsko enaka, zato glasujemo o obeh skupaj. Če bosta sprejeta, postane amandma koalicijskih poslanskih skupin pod točko 3 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 46.]] Amandma ni sprejet. Še amandma poslanskih skupin koalicije k 65. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 25. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 25.]] Amandma je sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in s tem z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je Državni zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 51., 62., 64. in 65. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k odprtim členom vložiti amandmaje? Ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. K predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Zakonodajno-pravna služba in Vlada me nista obvestili o kakršnikoli neusklajenosti, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov mag. Dejan Židan.
Spoštovani poslanke in poslanci! Zakon o izvrševanju proračuna je slab zakon. Pripravili smo kar nekaj amandmajev, s katerim bi vaš slab zakon vsaj delno popravili. Niti enega niste sprejeli. Žal nam je, saj nam s tem ne omogočate niti, da se vzdržimo, glasovali bomo proti. Med drugim ta zakon omogoča politično lustriranje direktorjev javnih zavodov. Zopet boste počeli to, kar je tako ali tako v vaši navadi. Po političnem prepričanju boste odstavljali direktorje, saj ste jim s tem zakonom onemogočili, da bi lahko dobro in pozitivno poslovali, in potem se boste čez kakšno leto čudili, zakaj je tudi na tem področju slabše kot je bilo takrat, ko ste prevzeli vlado. Hvala.
V imenu Poslanske skupine DeSUS gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Mi bomo zakon podprli. Čakali smo, kako se bo razpletlo z 62. členom, ki govori tisto, kar smo mi predlagali – da se bo v Kad namenjalo toliko sredstev, kolikor se bo iz prodaje državnega premoženja, da bo 10 % pritekalo v Kad, ne pa, da bi se odtujevalo oziroma prodajalo premoženje in zagotavljalo 120 milijonov letno oziroma 190 milijonov, kot je zapisano v finančnem načrtu, Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Ohranili bomo vrednost Kada in lahko se bo iz Kada vzelo edino toliko, kolikor bo od prodaje državnega premoženja pritekalo v Kad. Hvala lepa.
Mag. Alenka Bratušek v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala. V Pozitivni Sloveniji zakona ne bomo podprli, ker je slab in ker daje Vladi preveč pooblastil, Državnemu zboru manjša vlogo. To je ključen razlog, poleg prej omenjenih, kaj nameravate z javnimi zavodi in za koliko mislite povečati zadolževanje naše države. Še enkrat, glasovali bomo proti.
Hvala. Gospod Mirko Brulc v svojem imenu.
Hvala lepa. Nekaj čez 400 javnih zavodov imamo s področja vzgoje in izobraževanja. Ravnateljem in ravnateljicam že zdaj povem, da naj dajo odpoved, kajti prihraniti ne bodo mogli. Lahko zmanjšajo kurjavo, jutri bo mraz – bodo otroci zmrzovali? Šolski program je treba izpolniti, števila učiteljev ne morejo zmanjšati, ker je učna obveznost taka kot je, normativi so taki kot so, torej bodo kršili zakon. Da ne bi tega počenjali, bodo lahko dali odpoved in boste vi nastavili svoje kadre in potem bo verjetno vse boljše. Takega neumnega zakona ne morem podpreti. Gre v veliko škodo vsem javnim zavodom. To je lustracija direktorjev in direktoric teh javnih zavodov. Kako vam je to padlo na pamet, nimam pojma. Glasoval bom proti.
Mag. Dejan Židan v svojem imenu.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanke in poslanci! Dovolite, da vam na primeru zdravstvenih zavodov opišem, kaj ste storili s tem zakonom. Pobrali ste jim denar, direktorje ste prisili, da morajo poslovati pozitivno, drugače bodo odstavljeni. Kje lahko varčujejo? Varčujejo lahko samo na zdravju državljank in državljanov. To bodo počeli. S tem ste ogrozili kurativo in preventivo na področju zdravstvenega delovanja slovenske države in žal mi je in škoda mi je, ker je to tako. Kot opozicija bi vam radi z 10 glasovi Socialnih demokratov to preprečili, ampak ker nas je samo 10, tega ne moremo. Hvala.
Mag. Majda Potrata.
S svojim glasom proti zakonu o izvrševanju proračuna želim opozoriti vse poslanke in poslance, da smo zamudili priložnost, da bi z ohranitvijo višine RTV prispevka na sedanji ravni zagotovili normalno poslovanje tega največjega slovenskega javnega kulturnega in informativnega zavoda. Žal ni bilo mogoče glasovati o predlogu sklepa, ki bi napotil na Državni zbor tudi priporočilo matičnega delovnega telesa, ker smo sejo prekinili pred glasovanjem, ampak znova opozarjam na to. To, kar ste naredili, nima nič skupnega z državnim proračunom zato, ker je to dajatev posameznih zavezancev za RTV prispevek. Naša odločitev je bila to, in mislim, da ste s takšno odločitvijo povzročili škodo vsem gledalkam in gledalcem, poslušalkam in poslušalcem slovenskega javnega servisa RTV Slovenija. Hvala.
Glasujemo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 30. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi 23. izredno sejo Državnega zbora. Vas pa prosim, da iz dvorane odnesete vsa gradiva, da bodo službe lahko pripravile vse potrebno za slavnostno akademijo ob 20. letnici prvih volitev v Državni zbor Republike Slovenije.