Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 60. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Suzana Lep Šimenko, Tanja Cink do 13. ure, Bojana Muršič do 12. ure, Iva Dimic, Marinka Levičar, Julijana Bizjak Mlakar od 15.30 dalje, Eva Irgl, Vinko Gorenak, Franc Laj, Franc Breznik, Dragan Matić od 15. ure dalje, Mitja Horvat od 13.30 do 16.30, Matjaž Han od 14. ure dalje, Matej Tonin, Jožef Horvat od 15.30 do 18.30, Ivan Hršak, Primož Hainz do 13. ure in od 18. ure dalje, Bojan Podkrajšek, Franc Trček do 15. ure, Matej Tašner Vatovec do 10. ure in od 16. ure dalje, Miha Kordiš, Matjaž Hanžek in Roberto Battelli. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAŠČITI PRIČ PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, državni sekretarki na Ministrstvu za pravosodje gospe Tini Brecelj.
Hvala lepa, gospod predsednik. Prav lep pozdrav vsem! Zakon o zaščiti prič določa pogoje in postopke za zaščito prič in drugih oseb, ki so ogrožene zaradi sodelovanja oziroma pričanja v kazenskem postopku. Zakon je bil sprejet leta 2006 in do sedaj je bil deležen le ene pomembnejše novele v letu 2007. Gre torej za dokaj stabilen zakon, ki se ne spreminja pogosto, čeprav ima pomemben vpliv na učinkovito delovanje pravne države. Danes obravnavamo predlog sprememb in dopolnitev tega zakona kot odziv na nekatere operativne potrebe programa zaščite prič v naši državi, ki so se pokazale na podlagi dosedanjega izvajanja veljavnega zakona, in to tako – torej, namen današnje novele je – da zavarujemo človekove pravice zaščitenih ogroženih oseb, pa tudi njihovih družinskih članov, zlasti pravico do življenja, do telesne integritete in do osebnega dostojanstva. Istočasno pa imamo cilj zagotoviti tudi učinkovito delovanje pravne države, torej zaščiti in zagotoviti interese pričanja v kazenskem in predkazenskem postopku. Za lažje razumevanje predlaganih sprememb uvodoma poudarjam, da se zaščita ogroženih oseb zagotavlja v različnih stopnjah, in sicer jo delimo na izvajanje tako imenovanih nujnih zaščitnih ukrepov pred vključitvijo ogrožene osebe v program zaščite in izvajanje zaščitnih ukrepov, ko je ogrožena oseba že v programu zaščite. Osnovni namen predloga zakona, ki je danes pred vami, je omogočiti učinkovitejše izvajanje zaščitnih ukrepov v fazi nujnih zaščitnih ukrepov. V ta namen predlagamo, da se že v zgodnji fazi postopka zaščite ob nujnem ukrepu preselitve oseb hkrati omogoči tudi sprememba identitete in s tem povezana možnost uporabe prirejenih dokumentov. S tem bo ogroženi osebi zagotovljena večja stopnja varnosti, saj bo onemogočeno, da bi nepoklicane osebe lahko ugotovile aktualni naslov bivanja ogrožene osebe. Z novelo tudi omogočamo trajno ohranitev spremenjene identitete. Poleg tega se s predlaganim zakonom ureja možnost mednarodnega sodelovanja na področju zaščite prič z mednarodnimi institucijami, ki nimajo statusa države, izvajajo pa program zaščite prič. V prvi vrsti tukaj omogočamo sodelovanje z mednarodnim kazenskim sodiščem. S tem bo Republika Slovenija dejansko zagotovila pogoje za polno sodelovanje s sodiščem. Posebna pozornost je v noveli, ki je pred vami, namenjena tudi zbiranju, izmenjavi in obdelavi osebnih podatkov, s čimer bo to področje normativno urejeno v skladu z normativi, določenimi na področju varstva osebnih podatkov. S predlaganimi rešitvami na novo določamo celoten nabor osebnih podatkov, ki jih enota za zaščito ogroženih oseb zbira in obdeluje pri izvajanju nalog po Zakonu o zaščiti prič. Prepričano smo, da predlog zakona predstavlja pomembno dodano vrednost k učinkovitejšemu in bolj varnemu izvajanju programa zaščite prič in drugih ogroženih oseb v naši državi, kar pomeni tako krepitev človekovih pravic ogroženih oseb kot tudi bistvenega interesa učinkovitosti pravne države, zato predlagamo, da zakon podprete. Da so rešitve, ki so danes pred vami, potrebne in pomembne, priča tudi to, da so nastale v soglasju stroke Ministrstva za pravosodje, drugih pristojnih resorjev, predvsem Ministrstva za notranje zadeve, konkretneje Policije in Vrhovnega sodišča Republike Slovenije. Hvala lepa.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo gospa Ksenija Korenjak Kramar.
Spoštovani predsednik, predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi! Veljavna zakonodaja, ki določa pogoje in ureja postopke za zaščito prič, ki so ogrožene zaradi sodelovanja v kazenskem postopku oziroma zaradi njihovega pričanja, se je na določenih mestih izkazala za pomanjkljivo in potrebno dodatnih izboljšav. Na podlagi izvajanja programa zaščite v Republiki Sloveniji in pri izvajanju nalog v mednarodnem okolju so se namreč pojavile potrebe po dodatni ureditvi in pripravi določenih sprememb, s katerimi bi tako bilo izvajanje programa zaščite prič bolj učinkovito ter varno. Novela Zakona o zaščiti prič, ki jo je pripravila Vlada, nudi ustrezno pravno podlago, ki bo zagotovila varnejše izvajanje zaščite ogroženih oseb v fazi izvajanja nujnih zaščitnih ukrepov, zagotovljeni pa bodo tudi pogoji za mednarodno sodelovanje na področju zaščite prič z mednarodnimi institucijami, ki nimajo statusa države, izvajajo pa program zaščite prič ter tudi izkazujejo operativni interes po sodelovanju s pristojnimi organi za zaščito prič v Republiki Sloveniji. Pripravljena novela bo s svojimi rešitvami omogočila zaščiteni osebi uporabo spremenjene identitete po zaključku izvajanja programa zaščite, pomemben cilj, ki so ga pripravljavci novele zasledovali, pa je tudi ureditev zakonskih določb glede zbiranja, posredovanja in obdelave osebnih podatkov oseb, obravnavanih na podlagi Zakona o zaščiti prič. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti prič so podprli Vrhovno državno tožilstvo, Varuh človekovih pravic, Vrhovno sodišče ter Policija, prav tako pa tudi Sodni svet. V Poslanski skupini Stranke modernega centra rešitve ocenjujemo kot dobre in koristne, zato bomo predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti prič tudi podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lepo pozdravljeni, državna sekretarka, sodelavka in poslanke in poslanci! Vsem lep pozdrav in dobro jutro! Danes obravnavamo predlog zakona, ki je v usklajen z vsemi pristojnimi službami, podpirajo ga Državni svet, Policija in Vrhovno sodišče Republike Slovenije, upoštevane so pripombe Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, prav tako je bil predlog soglasno sprejet na matičnem delovnem telesu. Predlog zakona podpiramo tudi v Poslanski skupini Desus, saj krepi varnost zaščitenih prič. Zaščitenim pričam bodo med samim izvajanjem programa in tudi po njegovem zaključku spremembe in dopolnitve navedenega predloga zakona zagotovile nekatere pozitivne spremembe. Zakon o zaščiti prič je bil sprejet leta 2005, nato je bil nekajkrat še dopolnjen. Dosedanje izkušnje pa so pokazale na pomanjkljivosti, zlasti ob zaključku programa. Za uspešno izvajanje programa je treba ob spremembi identitete nujno uporabiti tudi prirejene uradne identifikacijske dokumente. Po novem bo imela zaščitena priča možnost, da nadaljuje življenje z novo identiteto ali pa ponovno prevzame izvirno. Nadalje, večja bo tudi možnost mednarodnega sodelovanja z institucijami, ki nimajo statusa države, izvajajo pa program zaščite prič. Mednarodno kazensko sodišče ima na primer svojo enoto za pomoč žrtvam in pričam, nima pa možnosti neposrednega dolgoročnega izvajanja programa zaščite prič. Vezano je na države podpisnice Rimskega statuta in njihovo pripravljenost za sodelovanje. Čeprav je Slovenija ratificirala Rimski statut in sprejela zakon o sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem, trenutna normativna ureditev ne omogoča sodelovanja na področju zaščite prič z mednarodnimi institucijami, ki nimajo statusa države. V Poslanski skupini Desus smo mnenja, da bo predlagani zakon prispeval k večji zaščiti prič, zato bomo seveda zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti prič podprli. Hvala lepa.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 12. točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O IZVAJANJU UREDBE (EU) O DOKUMENTIH S KLJUČNIMI INFORMACIJAMI O PAKETNIH NALOŽBENIH PRODUKTIH ZA MALE VLAGATELJE IN ZAVAROVALNIH NALOŽBENIH PRODUKTIH V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za dano besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 92. nujni seji 12. 4. 2018 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o izvajanju Uredbe (EU) o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odbor je kot gradivo za sejo prejel tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance ter mnenje Evropske centralne banke. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k posameznim členom predloga zakona vložile koalicijske poslanske skupine. Seje odbora so se udeležili tudi predstavniki Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance pojasnil cilje in rešitve predloga zakona. Kot glavni razlog za sprejetje predloga zakona je navedel prilagoditev domače zakonodaje sprejeti uredbi Evropske unije, s čimer se bo povečala stopnja varstva za male vlagatelje. Poudaril je, da je sprejetje predloga zakona ključno za povrnitev zaupanja malih vlagateljev v finančne trge. Povedal je tudi, da predlog zakona določa organe, pooblaščene za izrekanje sankcij, in tudi postopke, po katerih se te izrečejo. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je opozorila na določene nejasnosti in medsebojna nesoglasja posameznih predlaganih določb z določbami uredbe. Poudarila je, da predlog zakona pri nekaterih določbah v višini glob odstopa od Zakona o prekrških podobno kot tudi nekateri drugi že veljavni zakoni, zato je opozorila Vlado na potrebo po ustreznih zakonodajnih spremembah. Na koncu je povedala, da amandmaji koalicijskih poslanskih skupin ustrezno upoštevajo pripombe Zakonodajno-pravne službe. V razpravi je bila izražena podpora predlogu zakona in dodatni zaščiti malih vlagateljev, ki jo ta omogoča. Izpostavljeno je bilo predvsem vprašanje delitve pristojnosti med nadzornimi organi, ki je v aktualni zakonodaji urejena precej raznoliko. Na ta problem je opozorila tudi Evropska centralna banka v svojem mnenju. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval amandmaje koalicijskih poslanskih skupin in jih sprejel. V nadaljevanju je v skladu s poslovnikom glasoval tudi o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospa Marija Antonija Kovačič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani poslanci in poslanke, vsem prav lep pozdrav! Potreba po sistemski ureditvi, še zlasti glede določb, ki urejajo višine glob v nacionalni zakonodaji, je terjala nov predlog zakona, s katerem se pravzaprav prenaša uredba Evropske unije v slovenski pravni red. Uredba poskuša na čim enostavnejši in razumljiv način približati prenos dokumentov, ki bodo malemu vlagatelju olajšali odločanje glede vlaganja v naložbene in zavarovalne produkte, predvsem pa povrnili zaupanje, ki je tekom let zaradi vpliva finančne krize močno opešalo. Tako se bo vsak ponudnik tovrstnih produktov moral bolj potruditi v smislu bolj jasnega informiranja glede lastnosti produktov, možnih tveganj in stroškov, kar bo zagotovo pripeljalo do večje obveščenosti, strokovnosti in preglednosti pri realizaciji tovrstnih postopkov. V Poslanski skupini Desus smo mnenja, da je bistveno pri tem, da se jasno določi, kdo so nosilci odgovornosti, oziroma da se določijo pristojni organi, ki bodo učinkovito in transparentno izvajali nadzorne ukrepe in prekrške. Trenutno je v Sloveniji breme nadzora razdeljeno med tri organe, in sicer med Banko Slovenije, Agencijo za trg vrednostnih papirjev in Agencijo za zavarovalni nadzor. Na vprašanje delitve pristojnosti ob hkratnem nalaganju novih nalog je v svojem mnenju opozorila tudi Evropska centralna banka. Implementacija uredbe bo prinesla večjo informiranost, predvsem pa varnost malih vlagateljev, zato bomo predlog zakona v Poslanski skupini Desus soglasno podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Levica, zanjo Violeta Tomić.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Poslanci Levice ne nasprotujemo vsebini predlaganega zakona, ki je namenjen varstvu potrošnikov, imamo pa hud zadržek do tega, da se pristojnost za nadzor nad kršitelji potrošnikovih pravic prepusti Agenciji za trg vrednostnih papirjev. Agencija za trg vrednostnih papirjev je namreč pred kratkim popolnoma odpovedala pri zaščiti malih delničarjev pred oderuštvom borznih posrednikov. In za kaj konkretno gre? Slovenski državljani so v času lastninjenja pridobili lastniške certifikate, kdor je certifikat vložil v podjetje ali PID-e, je postal mali delničar. Do leta 2015 so imeli ti državljani delnice shranjene na registrskih računih, ki so bili več kot 20 let brezplačni, septembra 2015 je koalicija SMC, Desus in SD registrske račune preprosto ukinila. Vsi državljani, ki so hoteli delnice obdržati, so morali odpeti trgovalni račun. Ukinitev registrskih računov je bila torej izključno v interesu bank in borznih posrednikov. Septembra 2015 smo poslanci Levice dvakrat predlagali amandma, s katerim bi ohranili registrske račune in obvarovali državljane pred novimi stroški. Vedeti morate namreč, da je bila med imetniki registrskih računov velika večina upokojencev in nasploh ljudi, ki so imeli v lasti delnice zelo majhne vrednosti. Toda koalicija je bila neomajna in je dvakrat zavrnila amandma Levice. Namesto tega je sprejela amandma desne opozicije, ki je omejil stroške, ki jih lahko borzni posrednik zaračuna imetniku delnic. Večina borznih posrednikov je zakonsko omejitev gladko ignorirala in ljudem zaračunavala nesorazmerno visoke stroške, Agencija za trg vrednostnih papirjev kršiteljev sploh ni preganjala. Zato smo poslanci Levice oktobra 2016 predlagali avtentično razlago zakona, ki bi borzne posrednike prisilila k spoštovanju omejitev. Takrat se je Agencija za trg vrednostnih papirjev, ki naj bi bila neodvisna ustanova, aktivno vključila v parlamentarni postopek, in sicer tako da se je odkrito postavila na stran borznih posrednikov. Državni zbor je sicer sprejel našo avtentično razlago, vendar to ni ustavilo borznih posrednikov. Prav tako jih ni ustavila Agencija za trg vrednostnih papirjev, še vedno ni kaznovala borznih posrednikov, ki so si izmišljali vedno nove načine služenja na račun upokojencev in drugih bivših imetnikov registrskih računov. Zato poslanci Levice ne moremo glasovati za zakon, ki varstvo potrošnikov zaupa Agenciji za trg vrednostnih papirjev. Za konec je treba še povedati, da je zadnji žebelj v krsto registrskih računov zabilo Ustavno sodišče. Marca letos je na zahtevo borznih posrednikov razveljavilo vse omejitve stroškov trgovalnih računov in odprlo prost lov na državljane. Če poslanci koalicije septembra 2015 ne bi mehanično prepisali bruseljske direktive in bi namesto tega upoštevali interese državljank in državljanov, se to ne bi zgodilo. Hvala za vašo pozornost.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo gospa Urška Ban.
Spoštovani predsednik, še enkrat hvala za besedo. Razlog za obravnavo in sprejetje predlaganega zakona je sprejetje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih, ki pomeni odziv na ugotovljeno potrebo po razkrivanju informacij malim vlagateljem. V skladu s predlogom zakona se zagotavlja usklajeno ukrepanje na ravni Evropske unije. Informacije o naložbenih produktih so med malimi vlagatelji in tistimi, ki oblikujejo take produkte za prodajo tem vlagateljem, neusklajene, zato mali vlagatelji nimajo ustreznih informacij za zavarovanje svojih interesov. Taki vlagatelji pogosto prejemajo nejasne in preveč zapletene informacije o možnih naložbah, zato je težko oceniti in primerjati tveganje in stroške produktov. Namen danes obravnavanega predloga zakona je torej obveščanje malih vlagateljev o lastnostih paketnih naložbenih produktov in zavarovalnih naložbenih produktih na razumljiv način. To omogoča uvedba dokumenta s ključnimi informacijami. Gre za kratek in jedrnat dokument, ki malemu vlagatelju omogoča seznanitev s posameznim paketnim oziroma zavarovalnim naložbenim produktom in njuno medsebojno primerjavo. Vsak ponudnik takih produktov bo moral pripraviti dokument s ključnimi informacijami in ga objaviti na svoji uradni spletni strani. Na ta način se torej izboljšuje kakovost informacij, ki bodo malim vlagateljem na voljo pri primerjavi različnih tovrstnih produktov. Malemu vlagatelju bo omogočeno razumeti lastnosti posameznega produkta in tudi vsa tveganja, ki jih vključujejo. Tak dokument je potreben v okviru varstva malih vlagateljev in je osnovni pogoj za vrnitev njihovega zaupanja v finančne trge. Predlog zakona določa tudi nadzorne ukrepe in prekrške, ki jih pri izvajanju določbe že omenjene uredbe izrekajo pristojni organi. Države članice morajo zagotoviti, da imajo pristojni organi pooblastilo za določanje upravnih sankcij in drugih upravnih ukrepov, ki so učinkoviti, sorazmerni in odločilni. Ključno je torej, da se z uredbo izboljšuje kakovost informacij, ki bodo malim vlagateljem na voljo pri primerjavi med različnimi tovrstnimi produkti, zato bo Poslanska skupina Stranke modernega centra Predlog zakona o izvajanju Uredbe (EU) o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za male vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih, ki bo to uredbo implementiral, podprla.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 18. točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O PREKINITVI POSTOPKOV PROTI DRUŽBENIKOM IZBRISANIH DRUŽB V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec Janko Veber, ki mu dajem besedo za dopolnilno obrazložitev predloga zakona.
Hvala za besedo, predsednik. Lep pozdrav vsem! Predlog zakona o prekinitvi postopkov proti družbenikom izbrisanih družb prekinja vse pravdne, upravne in izvršilne postopke, začete na podlagi Zakona o finančnem poslovanju podjetij in Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, po katerih upniki izbrisane družbe uveljavljajo terjatve zoper družbenike oziroma njihove pravne naslednike. Postopki naj bi bili prekinjeni do dokončanja postopkov pred Evropskim sodiščem za človekove pravice, in sicer do dokončanja rešitve v zadevi Lekić proti Sloveniji, v zvezi s katerim trenutno teče zadeva pred Velikim senatom Evropskega sodišča za človekove pravice. Poudariti je treba, da po do sedaj dosegljivih podatkih tečejo postopki proti več tisoč prizadetim družbenikom, ki plačujejo praviloma skozi postopek izvršbe obveznosti, ki so nastale že leta 1991. Zanimivo je tudi to, da je Zakon o finančnem poslovanju podjetij zakon, ki pravzaprav deluje retroaktivno, je zakon presenečenja, kajti ko so družbeniki vlagali svoje deleže v družbe, niso mogli pričakovati, da bodo tudi z osebnim premoženjem odgovarjali za obveznosti družbe. Tako je ureditev usmerjena v to, da bi lahko družbeniki, ki so svoje premoženje vložili v podjetniško dejavnost, omogočili, da bi z njim uresničevali svoj podjetniški interes, in da z gotovostjo računajo na to, da s tem, ko vložijo svoj vložek v družbo, ni ogroženo njihovo osebno premoženje, ampak zgolj njihov vložek. To je zelo pomembno, kajti z izvajanjem Zakona o finančnem poslovanju podjetij in Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju je bila prekinjena običajna pot več tisoč družbenikom in tudi družinam, saj so za svoj vložek v družbo čez noč pravzaprav odgovarjali z osebnim premoženjem. To pa je večini izmed njih povzročilo zelo hude posledice, pri nekaterih celo brezizhoden položaj, ki je pripeljal tudi do razpadanja družin, blokade vseh sredstev za življenje, pomeni zelo težke razmere za življenje, zaseg vsega premoženja ravno tako. Predvsem pa je bil prekinjen njihov tok aktivnega in ustvarjenega življenja, kar je izjemno zahtevna situacija, v kateri so se znašli. Zakon začasno prekinja vse postopke, hkrati pa želim poudariti, da je v zakonu predvideno, da v času prekinitve postopkov zastaranje ne teče, tako da če bi bile tožbe na Evropskem sodišču neuspešne, bi postopki tekli naprej brez vpliva zastaranja. Hvala.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 92. nujni seji 12. 4. 2018 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o prekinitvi postopkov proti družbenikom izbrisanih družb, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložil poslanec Janko Veber. Odbor je poleg predloga zakona prejel še naslednja gradiva: mnenje Vlade, mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora je amandmaje k predlogu zakona vložil poslanec Janko Veber, in sicer k 1., 2., in 3. členu predloga zakona. Na seji je predlagatelj zakona poslanec Janko Veber pojasnil, da umika vloženi amandma k 2. členu, in predlagal amandma odbora k 2. členu. Na seji odbora so prisostvovali predstavniki Ministrstva za finance, Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, predstavnica Zakonodajno-pravne službe, prof. dr. Šime Ivanjko in gospod Janez Mohorič, predstavnik Civilne iniciative nasilno izbrisanih podjetij. Na seji odbora je članica odbora iz Poslanske skupine Desus napovedala obstrukcijo za to točko dnevnega reda zase in za člana odbora iz njihove poslanske skupine na podlagi 2. odstavka 65. člena Poslovnika. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je predlagatelj zakona poslanec Janko Veber predstavil cilje in namen predloga zakona, ki jih je predlagatelj v svoji predstavitvi navedel tudi danes, zato jih na tem mestu ne bom ponavljala. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je glede pripomb iz pisnega mnenja, ki jih je podala, opozorila predvsem na problematiko dokončanja postopkov, vsebinske povezave med postopki in glede nadaljevanja postopkov, ko bo znana končna sodba Evropskega sodišča za človekove pravice. Glede prekinitve postopkov in položaja upnikov je opozorila na možnost ustvarjanja pravne negotovosti, saj se nadaljevanje postopkov veže na zakon, ki še ne obstaja. Določena vprašanja so s predlaganimi amandmaji urejena, in sicer glede nadaljevanja postopkov ter jasnejše opredelitve, do dokončanja katerega postopka pred sodiščem so postopki prekinjeni. Uvodoma je predstavnik Vlade podal mnenje Vlade k predlogu zakona, in naštel argumente, zakaj Vlada predloga zakona ne podpira, ob tem je izpostavil problematiko glede morebitnih prekinitev postopkov, kršitve načela retroaktivnosti ter vprašanja pravnega varstva upnikov. Opozoril je tudi na že obstoječe sodbe Ustavnega sodišča. V razpravi je bilo izpostavljeno vprašanje poseganja v različne postopke, vprašanje spregleda pravne osebnosti, dejstva, da od leta 2011 ni novih tožb za odškodnine in bilo je opozorjeno, da sodba pred Evropskim sodiščem za človekove pravice v primeru Lekić ni nujno referenčna sodba. Na drugi strani pa je bilo izpostavljeno dejstvo, da je bila v zvezi s predlogom zakona opravljena splošna obravnava in da je večina poslancev na 39. redni seji Državnega zbora sklenila, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo. Opozorjeno je bilo tudi na dejstvo, da je Evropsko sodišče za človekove pravice sprejelo odločitev, da se sodba prenese v odločanje na senat ESČP, kar pomeni neke nove okoliščine. Opozorjeno je bilo na morebitne velike finančne posledice, ko bo enkrat sodba sprejeta, ob tem je bila izpostavljena tudi časovna komponenta urejanja problematike, ki traja predolgo. V nadaljevanju sta področje in kompleksno problematiko natančno in širše predstavila profesor dr. Šime Ivanjko in gospod Janez Mohorič iz društva Civilne iniciative nasilno izbrisanih podjetij. Med razpravo je državna sekretarka Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo opozorila, da je stališče državnega odvetništva glede pritožbe v primeru Lekić, da ne gre za tako imenovano pilotno tožbo, državni sekretar z Ministrstva za finance je v razpravi podal dodatna pojasnila. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vložene amandmaje in sprejel amandma k 1. in 3. členu ter amandma odbora k 2. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih je sprejel. Hvala.
Za obrazložitev mnenja dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance gospodu Gorazdu Renčelju.
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora. Najprej dolgujem opravičilo spoštovanem zboru zaradi zamude pri prejšnji točki dnevnega reda, majčkeno nas je presenetila hitrost poteka seje. Leta 1999 je bil v Državnem zboru sprejet Zakon o finančnem poslovanju podjetij, katerega namen je bil predvsem izboljšati finančno disciplino, povečati varnost upnikov in omogočiti izbris nedelujočih družb iz sodnega registra brez likvidacije. Odstranitev nedelujočih gospodarskih družb iz pravnega prometa je zahtevala pravna varnost, zlasti varnost pravnega prometa, saj se je na ta način varovalo upnike in zmanjševalo nevarnost pri poslovanju. Pravna posledica izbrisa je bila med drugim domneva, da se z izbrisom šteje, da so družbeniki dali izjavo, da prevzemajo obveznosti izbrisane družbe. Predlog zakona o prekinitvi postopkov proti družbenikom izbrisanih družb, ki ga je vložil poslanec Janko Veber, predvideva prekinitev vseh pravdnih, upravnih in izvršilnih postopkov, v katerih upniki izbrisane družbe uveljavljajo terjatve zoper aktivne družbenike te izbrisane družbe. Pomembno je poudariti, da je v zvezi s problematiko izbrisanih gospodarskih družb Ustavno sodišče odločalo v treh zadevah, pri tem je v dveh od teh treh zadev že razveljavilo določbe v zakonu, ki so določale ustavitev oziroma prekinitev še nedokončanih postopkov, torej ki so zasledovale cilj, ki ga zasleduje tudi tokratni predlog. Poudarjamo, da bi bile končne posledice ureditve iz predloga zakona za upnike povsem enake, kot ste jih že predvidevali v ustavno neskladni ureditvi. Ob upoštevanju odločb Ustavnega sodišča bi se s predlagano prekinitvijo postopkov, ki so v teku, in posegom v obstoječa pravna razmerja poseglo v pridobljene in pričakovane pravice upnikov ter s tem v pravico do sodnega varstva in pravico do zasebne lastnine. V amandmajih k predlogu zakona, sprejetih na seji Odbora za finance in monetarno politiko, se nadaljevanje prekinjenih postopkov veže na sprejetje sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Lekić. Poudarjamo, da se zadeva Lekić ne obravnava po postopku pilotne sodbe, temveč gre za odločitev v posamični zadevi. To pomeni, da tudi morebitna obsodba v posamični zadevi ne pomeni nujno sistemskega problema, saj kršitev lahko temelji na posebnih okoliščinah, ki to posamično zadevo ločijo od drugih podobnih zadev. Zaradi nedoločnosti in dvoumnosti besedila predlaganega zakona bi lahko v praksi prihajalo do nasprotujočih si razlag in s tem tudi do neskladja z 2. členom ustave. Zaradi vsega zgornjega Vlada ne podpira Predloga zakona o prekinitvi postopkov proti družbenikom izbrisanih družb. Hvala za pozornost.
Ker je zbor na 39. seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, po ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 19. točko dnevnega reda. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O MEDNARODNEM RAZVOJNEM SODELOVANJU IN HUMANITARNI POMOČI REPUBLIKE SLOVENIJE V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade državnemu sekretarju na Ministrstvu za zunanje zadeve gospodu Andreju Logarju.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovani poslanke in poslanci! Dovolite mi, da vam predstavim Predlog zakona o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije. Uvodoma želim poudariti, da je mednarodno razvojno sodelovanje izraz in odraz solidarnosti Slovenije kot razvite države do partnerskih držav. Z njim prispevamo k odpravi revščine, zmanjševanju neenakosti in k doseganju trajnostnega razvoja, hkrati pa pripomoremo k varnosti in stabilnosti v regiji in bližnji soseščini ter krepimo gospodarstvo v partnerskih državah. Mednarodno razvojno sodelovanje je pomemben instrument zunanje politike. Predlog zakona pred vami predstavlja temeljno orodje za izvajanje mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči. Nadomešča do sedaj veljavni zakon iz leta 2006, ki ne odgovarja več dejanskim potrebam in aktualnim okoliščinam. Z lani sprejeto resolucijo predstavlja predlog zakona del prenovljenega normativnega in strateškega okvira mednarodnega razvojnega sodelovanja Republike Slovenije. Pri pripravi besedila smo izhajali iz dosedanjih izkušenj na področju mednarodnega razvojnega sodelovanja in aktualnih trendov v mednarodni skupnosti. Upoštevali smo priporočila različnih revizij državnih organov, mednarodnih revizijskih družb, OECD in priznanih strokovnjakov s tega področja. Tesno smo sodelovali tudi z nevladnimi organizacijami in drugimi izvajalci mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči ter s Strokovnim svetom za mednarodno razvojno sodelovanje. Naj dodam tudi, da uveljavitev zakona ne bo imela finančnih posledic. Državni in drugi organi bodo svoje pristojnosti izvrševali v obstoječih kadrovskih in finančnih okvirih. Predlog zakona vzpostavlja, kot sem rekel, normativni okvir, ki bo omogočil izvajanje mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči v skladu z aktualnimi trendi v mednarodni skupnosti, s čimer bo Slovenija učinkoviteje na neki način tudi izvajala svoj del odgovornosti pri uresničevanju Agende 2030. Dovolite mi, da vam predstavim poglavitne novosti, ki jih prinaša predlog zakona. Te so naslednje. Predlog zakona uvaja pojem mednarodne humanitarne pomoči in ji določa lastne cilje, uvaja okvirni program, ki omogoča prilagodljivo in pregledno načrtovanje sredstev za večletno obdobje, ki je usklajeno na nacionalni ravni, omogoča proaktivno sodelovanje zasebnega sektorja, uvaja pravno podlago za sklepanje večletnih strateških partnerstev med proračunskimi porabniki in izbranimi izvajalci. Omogoča sodelovanje z drugimi donatorji v partnerskih državah in ustvarja pravno podlago za skupno in deljeno financiranje programov oziroma projektov z drugimi donatorji. Ureja sistem sodelovanja z ustanovami oziroma zavodi, ki jih je na področju mednarodnega razvojnega sodelovanja ustanovila Republika Slovenija. Prinaša možnost sklepanja večstranskih pogodb za izvajanje mednarodnega razvojnega sodelovanja. In ne nazadnje ureja vrednotenje programov in projektov mednarodnega razvojnega sodelovanja ter v ta namen tudi uvaja inštrument za izvajanje zunanje evalvacije. Verjamemo, da bo zakon na področju mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči omogočil doseganje naslednjih ciljev: bolj učinkovito izvajanje pristojnosti, optimizacija poslovanja, pridobivanje zasebnih finančnih virov, večja prilagodljivost pri opravljanju dela in ne nazadnje večja transparentnost poslovanja in izvajanja projektov. Predlog zakona ustvarja podlago za napredek in razvoj na področju mednarodnega razvojnega sodelovanja. Ob tem želim opozoriti na zavezanost in zavezo članic Evropske unije, ki so postale članice po letu 2002, da si bomo prizadevali za povečanje uradne razvojne pomoči na 0,33 % BNP do leta 2030. Da bi izpolnili, za kar smo se zavezali, bomo potrebovali ne nazadnje tudi vašo pomoč. Zahvaljujem se vam za sodelovanje tudi v okviru pristojnih teles Državnega zbora. Ob tej priliki bi prosil Državni zbor, da opravi tretjo obravnavo predloga zakona že takoj na tej seji. Hvala lepa za pozornost.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Jožefu Horvatu.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani državni sekretar Andrej Logar, dragi kolegice in kolegi! Odbor za zunanjo politiko je na 69. nujni seji 13. aprila letos obravnaval Predlog zakona o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odboru je bilo 20. 3. 2018 posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe. Članice in člani odbora so bili seznanjeni tudi z naslednjim gradivom, mnenjem Komisije Državnega sveta za mednarodne odnose in evropske zadeve z dne 28. 3., ki je predlog zakona podprla. V poslovniškem roku so bili s strani kvalificiranih predlagateljev, poslanskih skupin SMC, Desus in SD, vloženi amandmaji k 9., 10., 11. in 17. členu. Dopolnilno obrazložitev je v imenu predlagatelja podal državni sekretar na Ministrstvu za zunanje zadeve Andrej Logar. Dejal je, da mednarodno razvojno sodelovanje predstavlja pomemben instrument zunanje politike in je tudi naložba, ki prinaša pozitivne rezultate tako Sloveniji v vlogi donatorice kot njenim partnerskih državam v razvoju. Z mednarodnim razvojnim sodelovanjem po besedah državnega sekretarja Slovenija tudi pomembno prispeva k varnosti in stabilnosti v regiji in bližnji soseščini ter krepi gospodarstvo v partnerskih državah. Poudaril je, da predlog zakona skupaj s septembra lani sprejeto Resolucijo o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije in strategijo, ki je v pripravi, predstavlja del prenovljenega normativnega in strateškega okvira mednarodnega razvojnega sodelovanja. Dejal je, da predlog zakona predstavlja temeljno orodje za izvajanje mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči ter nadomešča obstoječi zakon iz leta 2006, ki ne ustreza dejanskim potrebam in aktualnim okoliščinam izvajanja mednarodnega razvojnega sodelovanja. V razpravi je bil izpostavljen pomen mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči kot dveh pomembnih ciljev slovenske zunanje politike, kar je poudarjeno tako v Deklaraciji o zunanji politiki Republike Slovenije kot tudi v Resoluciji o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije. Izraženo je bilo mnenje, da predlog zakona daje pravno podlago, da Republika Slovenija lahko postane bolj kredibilen in prepoznaven partner mednarodnega razvojnega sodelovanja v svetu. Poudarjeno je bilo, da predlog zakona ureja in omogoča tudi delo ustanove za razminiranje, ITF, ki ima pomembno vlogo pri zagotavljanju varnosti v svetu. Kot pozitivno je bilo ocenjeno sodelovanje privatnega sektorja pri projektih mednarodnega razvojnega sodelovanja ter izraženo zadovoljstvo, da predlog zakona sledi tudi nekaterim ciljem Agende 2030 za trajnostni razvoj. V razpravi je poslanca zanimalo, ali je že predvidena dinamika povečevanja deleža bruto nacionalnega dohodka do leta 2030 in tudi, ali so poročilo odbora za mednarodno razvojno sodelovanje pri organizaciji OECD in priporočila tega odbora bili vključeni v pripravo predloga zakona in strategije, ki bo le-temu sledila. Podana je bila tudi podpora novi metodologiji evalvacije, ki bi poleg finančnih rezultatov vključevala tudi vsebinsko presojo uspešnosti projektov. Državni sekretar na Ministrstvu za zunanje zadeve gospod Logar je v odgovorih potrdil pomembnost sprejetja predloga zakona, tudi stališča podpore ustavnih načel, ki zagotavljajo humanitarno ravnanje države. Odbor je v nadaljevanju na podlagi 131. in 53. člena Poslovnika Državnega zbora odločal o amandmajih. Odbor je sprejel amandmaje prej navedenih poslanskih skupin k 9., 10., 11. in 17. členu. Odbor je nato v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del poročila odbora. Hvala lepa.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratična stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospa Marjana Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lepo pozdravljeni, državni sekretar, sodelavke, spoštovani poslanke in poslanci! Predlog zakona predstavlja temeljno orodje za izvajanje mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči. Usklajuje dejansko prakso z normativnim okvirom, upošteva mednarodne standarde na tem področju, kot jih določajo OECD, OZN in Evropska unija, ter ustvarja normativno podlago za razvoj tega področja. Področji mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči bosta v prihodnjih letih, skladno z zavezami, pridobivali na pomembnosti, saj je Slovenija v okviru Evropske unije sprejela zavezo k povečanju deleža bruto nacionalnega dohodka, namenjenega mednarodni razvojni pomoči, z 0,19 % na 0,33 %. Te zaveze pa seveda upoštevajo javnofinančne zmožnosti in makroekonomske trende. Zaradi javnofinančne konsolidacije, ki jo zahteva evropski pakt za stabilnost in rast in Zakon o fiskalnem pravilu, je v prihodnjem srednjeročnem obdobju predvidena zmerna nominalna rast uradne razvojne pomoči. Leta 2016 je Republika Slovenija namenila 73,5 milijona evrov uradne razvojne pomoči, kar je 0,19 % bruto nacionalnega dohodka. Načrtovano je, da bo dogovor o načinu in dinamiki postopnega povečanja deleža v letu 2018 sprejet na ravni Vlade s sprejetjem akcijskega načrta, ki ga bo pripravilo Ministrstvo za zunanje zadeve v sodelovanju z Ministrstvom za finance. V Poslanski skupini Desus vidimo mednarodno razvojno sodelovanje kot pomemben instrument slovenske zunanje politike, ki prispeva k miru, varnosti, stabilnosti in trajnostnemu razvoju, hkrati pa krepi tudi našo prepoznavnost v svetu. Ob tem moramo izpostaviti številne bilateralne projekte humanitarne pomoči, kot so zdravstvena rehabilitacija žrtev oboroženega konflikta v Ukrajini, psihosocialna pomoč žrtvam konflikta in pomoč na področju celostne rehabilitacije v Gazi, izobraževanje o nevarnostih min in eksplozivnih ostankov vojne za sirske begunce v Jordaniji in številne druge. Slovenci tudi na tem področju dokazujemo, da imamo veliko srce, zato bomo v Poslanski skupini Desus predlog zakona podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo gospod Matjaž Nemec.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gostje! Republika Slovenija v svetovnem merilu sodi v krog najrazvitejših držav, ki so se zavezale, da v okviru mednarodnega razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči prispevajo največji delež k zmanjševanju razlik med razvitimi in nerazvitimi državami ter k skladnejšemu razvoju v svetu. Tovrstna odgovornost Slovenije ne izhaja zgolj iz njenih zavez znotraj OZN, zavez iz Lizbonske pogodbe, zavez iz Pariškega podnebnega sporazuma, temveč smo kot država tudi moralno zavezani k temu, da po svojih močeh sorazmerno pripomoremo k večji mednarodni solidarnosti in manjšim razlikam v razvitosti držav. Predlog zakona, ki ga danes obravnavamo, temelji na Deklaraciji o zunanji politiki Republike Slovenije, tudi na Resoluciji o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči kot strateškemu dokumentu, ki smo ga v Državnem zboru sprejeli septembra lansko leto. Tako resolucija kot ta predlog zakona predvidevata, da Slovenija do leta 2030 postopoma nameni za uradno mednarodno razvojno pomoč 0,33 % bruto nacionalnega dohodka. V letu 2016 smo za tovrstno razvojno pomoč namenil dobrih 73 milijonov evrov, kar znaša 0,19 % bruto nacionalnega dohodka. Veljavni zakon o mednarodnem razvojnem sodelovanju iz leta 2006 je zaradi novih spoznanj, novih praktičnih izkušenj in številnih podanih priporočil po opravljenih revizijah Računskega sodišča ter pristojnih organov OECD postal zastarel in potreben temeljite prenove. S tem predlogom zakona se na tem področju zato uvajajo mnoge novosti. Tako predlog zakona posebej opredeljuje in ureja humanitarno pomoč, ki se od mednarodne razvojne pomoči bistveno razlikuje po namembnostih in ciljih. Predlog zakona za potrebe enotnega načina in obsega načrtovanja sredstev za mednarodno razvojno sodelovanje predvideva okvirni program, ki ga sprejme Vlada in ki bo omogočil prilagodljivo in pregledno načrtovanje sredstev za večletno obdobje. Pomembna novost je tudi uvajanje sistema učinkovitega sodelovanja z ustanovami, ki jih je ustanovila Republika Slovenija za splošnokoristni ali dobrodelni namen na področju mednarodnega razvojnega sodelovanja, kot sta Center za evropsko prihodnost ali Ustanova za krepitev človekove varnosti. Socialni demokrati smo torej v svojem programu opredelili mednarodno razvojno sodelovanje kot pomemben instrument preventive, ki ima za cilj preprečevati ali vsaj blažiti mednarodne napetosti in konflikte. Slovenija že dlje časa vodi aktivno zunanjo politiko pri prizadevanjih za ohranjanje stabilnosti in miru v državah Zahodnega Balkana, pri čemer morajo ostati naša prizadevanja za zmanjševanje razvojnih razlik med državami, za mir in stabilizacijo različnih vojnih ter drugih humanitarnih kriznih žarišč. Socialni demokrati bomo predlog zakona seveda podprli. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Levica, zanjo Violeta Tomić.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Mednarodno razvojno sodelovanje v svetovni ekonomiji služi ohranjanju obstoječih razmerij izkoriščanja držav svetovne periferije, tako imenovanih držav v razvoju, na račun držav svetovnega centra oziroma tako imenovanih razvitih držav. Za razliko od vojaških intervencij in prostotrgovinskih sporazumov gre tu za bolj perfidno obliko dominacije, ki pa ima za cilj prav tako kot prvi dve ohranjanje odvisnosti bivših kolonij od kolonizatorjev. Gre za ohranjanje dostopa do naravnih bogastev, poceni trga delovne sile in trgov za izvoz končnih izdelkov iz držav svetovnega centra. Gre za ohranjanje sistema eksploatacije tako doma kot v svetu. V Levici menimo, da je mednarodna solidarnost vseh ljudi, združenih proti sistemu kapitalističnega izkoriščanja, nujna za odpravo revščine, neenakosti in diskriminacije, za dostojno življenje vseh ljudi, za resnični trajnostni razvoj, tako v okoljskem kot v socialnem smislu, in ne nazadnje za miroljubno sožitje vseh ljudi in obstoj človeštva na tem planetu. Treba je narediti premik od zdajšnje oblike mednarodnega razvojnega sodelovanja, ki je bolj kot ne namenjena ohranjanju obstoječih družbenih razmerij v svetu, k obliki mednarodnega razvojnega sodelovanja, ki bo spodbujala spremembe teh razmerij. Zakon, ki ga danes obravnavamo, operacionalizira Resolucijo o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije, ki jo je Državni zbor sprejel lani. Gre za zelo tehničen zakon, ki pa večino stvari še vedno pušča urejanju s podzakonskimi akti. Temu in pa financiranju projektov razvojnega sodelovanja, ki se je v preteklosti izkazalo za nezadostno in ki kaže na to, da je za slovensko politiko mednarodno razvojno sodelovanje nek nebodigatreba, nekaj, s čimer se moramo na nesrečo vsakokratne vladne garniture, katere pogled ne seže dlje od Bruslja, ukvarjati zaradi nekih zavez, ki so bile verjetno bolj zaradi prestiža kot zaradi česarkoli drugega dane na nekih vrhunskih mednarodnih srečanjih. To je verjetno razlog, da Slovenija po preteku prejšnje resolucije o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči za uradno razvojno pomoč ni namenila niti polovice obsega uradne razvojne pomoči, h kateri se je zavezala. Čeprav se je k temu zavezala na najvišji mednarodni ravni in čeprav je imela za uresničitev ciljev več kot 10 let časa. Če se v to pomoč zaradi metodologije OECD v letu 2015 ne bi štela tudi oskrba beguncev na našem ozemlju, bi bili rezultati še slabši. Tako pač je v tej državi. Zaveze tujim investitorjem in eurobirokratom so zlata vredne in jih je treba spoštovati, zaveze nerazvitim državam in ljudem, ki tam životarijo, pa so za slovensko politiko v najboljšem primeru pobožne želje, v najslabšem pa prazne obljube, ki so pozabljene v trenutku, ko ugasnejo soji žarometov. Ne glede na to, da je zakon, ki ga obravnavamo, precej tehničen in v veliko stvareh nedorečen, predvsem ne vzpostavlja dobrih podlag za komunikacijo med resornim ministrstvom in ostalimi deležniki na področju mednarodnega razvojnega sodelovanja, v Levici sprejetju zakona ne bomo nasprotovali. Zavedamo se, da zakon o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči potrebujemo ne glede na izrečene kritike in splošnoidejno politično zgrešeno ciljno naravnanost naše politike razvojnega sodelovanja. Verjetno pa bi bilo dobro že v zelo kratkem času ta zakon novelirati in bolj jasno definirati mehanizme sodelovanja med posameznimi deležniki ter zagotoviti dolgoročno vzdržen in stabilen sistem financiranja projektov razvojnega sodelovanja, kar se sedaj pušča urejanju podzakonskih aktov in vsakokratni samovolji Vlade in resornega ministrstva. Hkrati bi bilo za izboljšanje same politike mednarodnega razvojnega sodelovanja dobro vzpostaviti tudi poseben strokovni svet kot posvetovalni organ ministrstva, v katerem bi bili zastopani vsi deležniki. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo mag. Branislav Rajić.
Hvala, gospod predsednik. Lep dober dan vsem na tej hitro odvijajoči se seji! Ko omenjamo razvoj, prepogosto pomislimo zgolj na gospodarsko rast in kazalce, ki merijo, koliko in s kakšno dodano vrednostjo proizvajamo. Sintagma država v razvoju je v pogovornem jeziku, žal pa tudi med političnimi odločevalci še vedno razumljena predvsem kot sopomenka za revno državo. Nasprotno pa premalokrat spregovorimo o razvoju kot človekovi pravici, kakor jo pripoznava deklaracija Združenih narodov o pravici do razvoja iz leta 1986. Prvi člen omenjene deklaracije utemeljuje pravico do razvoja kot neodtujljivo človekovo pravico, v skladu s katero imata sleherni posameznik in sleherno ljudstvo možnost sodelovati, prispevati in biti deležen ekonomskega, socialnega, kulturnega in političnega razvoja, skozi katerega je možno polno uresničevanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Pravica do razvoja zajema tudi realizacijo pravice ljudstev oziroma narodov do samoodločbe, kakor jo predvidevata dva temeljna pravno zavezujoča mednarodna akta o človekovih pravicah. Besedilo deklaracije ter geneza pravice do razvoja kažeta, da je pravica do razvoja osnova za uresničevanje vseh generacij človekovih pravic in je hkrati od njih nedeljiva, saj se realizira skozi njihovo nenehno in progresivno uresničevanje. Če razumemo razvoj kot človekovo pravico, potem tudi poznamo in prevzamemo svoj delež komplementarnih obveznosti. Mednarodna razvojna pomoč namreč ni stvar dobrodelnosti ali celo miloščine, temveč skladno z deklaracijo o pravici do razvoja uresničevanje obveznosti za ustvarjanje nacionalnih in mednarodnih pogojev za realizacijo pravice do razvoja, bodisi individualno bodisi v regionalnih in globalnih partnerstvih. Razumevanje narave te pravice je še posebej pomembno v času, ko smo zavezani k uresničevanju sedemnajstih ciljev trajnostnega razvoja agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ko s sprejemanjem tega predloga zakona – s precejšnjo zamudo, pa vendarle – zaokrožujemo proces prenove normativnih podlag za izvajanje mednarodne razvojne pomoči naše države. V Poslanski skupini Stranke modernega centra bomo predlog zakon podprli, ker sledi temeljnim vrednotam in ciljem, ki smo si jih postavili s pristopom k mednarodnim instrumentom, in pobudam s področja razvoja človekovih pravic ter v tem državnem zboru in v tem mandatu sprejete Deklaracije o zunanji politiki Republike Slovenije in Resolucije o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije. Predlog zakona v primerjavi z veljavnim zakonom iz leta 2006 opredeljuje humanitarno pomoč, razširja krog partnerjev za razvoj tudi na zasebni sektor, omogoča sklepanje strateških partnerstev ter daje podlago za večstranske projekte s tujimi partnerji. Z novo zakonsko podlago bo omogočeno boljše načrtovanje sredstev, pri čemer pa v SMC pričakujemo, da bodo v najkrajšem možnem času pripravljeni tudi podzakonski akti, nujni za izvajanje uradne razvojne pomoči, ter bomo za njo namenili 0,33 % našega bruto nacionalnega dohodka do leta 2030. V upanju, da bo sistem uradne pomoči kmalu dopolnjen tudi z mehanizmom evalvacije vsebinske in ne le računovodske učinkovitosti našega prizadevanja za globalni razvoj, bomo glasovali za zakon. Hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 23. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 22. točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O KONZULARNI ZAŠČITI V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, državnemu sekretarju na Ministrstvu za zunanje zadeve gospodu Andreju Logarju.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovani poslanke in poslanci! Zakon o konzularni zaščiti odpravlja nekatere omejitve konzularnega poslovanja Ministrstva za zunanje zadeve in slovenskih predstavništev v tujini, ki jih trenutna in veljavna zakonodaja v Zakonu o zunanjih zadevah ne naslavlja oziroma jih naslavlja neustrezno. Med drugim zakon prinaša ustreznejšo pravno podlago za zbiranje in obdelovanje osebnih podatkov, potrebnih za zagotavljanje zaščite slovenskih državljanov v tujini, ter pa seveda tudi nekatere nove finančne mehanizme. Zakon v slovenski pravni red prenaša evropsko zakonodajo, ki je potrebna za zagotavljanje konzularne pomoči na evropski ravni. Gre za prenos direktive in določb direktive Sveta iz leta 2015 z redno številko 637 z dne 20. aprila 2015 o ukrepih za usklajevanje in sodelovanje, potrebnih za nediskriminatorno zagotavljanje konzularne zaščite državljanov Unije brez predstavništva v tretjih državah in o razveljavitvi predhodnega sklepa na to temo. Ta nova direktiva začne veljati s 1. majem letos. V državah, kjer Republika Slovenija nima predstavništva, se lahko naši državljani, ki se znajdejo v težavah, kot državljani Evropske unije obrnejo na predstavništvo katerekoli druge države članice Evropske unije. Pravno podlago za to predstavlja sicer že Pogodba o delovanju Evropske unije, vendar pa je bila z namenom natančnejše ureditve področja konzularne zaščite nezastopanih državljanov EU leta 2015 sprejeta omenjena evropska direktiva. Glavna vsebina direktive je, da morajo slovenska veleposlaništva pod enakimi pogoji kot slovenskim državljanom nuditi konzularno zaščito tudi drugim državljanom Evropske unije, če v državi njihovega delovanja nimajo svojega predstavništva. Direktiva tudi določa finančne vidike zastopanja državljanov drugih članic Evropske unije in pripisuje obrazce za povrnitev stroškov konzularne zaščite. Tako zakon natančneje opredeljuje tudi načine nudenja pomoči v primerih, ki jih našteva direktiva, takšni primeri bi lahko bili pripor, žrtve kaznivih dejanj, nesreča, smrt, krizna situacija, izguba potne listine, in uvaja nove finančne mehanizme, med drugim založitev sredstev, vračilo sredstev z ustreznim pravnim naslovom za izterjavo preko Fursa na podlagi upravne odločbe diplomatsko-konzularnega predstavništva. Za ta namen je v proračunu Ministrstva za zunanje zadeve predvidenih 30 tisoč evrov v letih 2018 in 2019 na naši notranji postavki materialni stroški diplomatsko-konzularnih predstavništev. Ob tej priložnosti bi tudi prosil Državni zbor, da opravi tretjo obravnavo predloga že na današnji seji. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Jožefu Horvatu.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani državni sekretar gospod Andrej Logar, dragi kolegice in kolegi! Odbor za zunanjo politiko je na 69. nujni seji 13. aprila 2018 obravnaval Predlog zakona o konzularni zaščiti, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odboru je bilo 19. 3. posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe. Članice in člani Odbora za zunanjo politiko so bili seznanjeni tudi z naslednjim gradivom, mnenjem Komisije Državnega sveta za mednarodne odnose in evropske zadeve z dne 28. 3. 2018, ki predlog zakona podpira, in pojasnilom Ministrstva za zunanje zadeve na pripombe k predlogu zakona v zvezi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 4. 4. 2018. V poslovniškem roku so bili s strani kvalificiranih predlagateljev, poslanskih skupin SMC, Desus in SD, vloženi amandmaji k 1., 2., 9., 11., 12., 14. in 15. členu. Dopolnilno obrazložitev je v imenu predlagatelja podal državni sekretar na Ministrstvu za zunanje zadeve Andrej Logar. Dejal je, da predlog zakona prenaša v slovensko zakonodajo določbe Direktive 2015/637, ki predvideva izenačitev nudenja konzularne zaščite slovenskim državljanom in državljanom ostalih članic držav članic Evropske unije, ki so v tretji državi nezastopani in za konzularno pomoč prosijo diplomatsko konzularno predstavništvo Republike Slovenije. Predlog zakona po besedah državnega sekretarja tudi ustrezneje ureja pravno podlago za zbiranje osebnih podatkov. Dejal je, da bo predlog zakona od 1. 5. 2018 dalje kot direktiva 2015/637 stopil v veljavo, v proračunu vzpostavil tudi pravno ustrezen finančni mehanizem za vračilo stroškov, ki so predvideni v proračunu Ministrstva za zunanje zadeve. Zaključil je, da so pripombe Zakonodajno-pravne službe v celoti upoštevane v predlogih amandmajev navedenih poslanskih skupin. V razpravi je bilo poudarjeno, da predlog zakona odpravlja ovire, s katerimi so se do sedaj soočali slovenski državljani v tujini v situacijah, ko so potrebovali konzularno pomoč, ki je zahtevala včasih tudi finančno pomoč. Poudarjeno je bilo, da predlog zakona ureja tudi omenjene situacije v državah, kjer Republika Slovenija nima diplomatsko-konzularnega predstavništva. Opozorjeno je bilo, da je treba pri urejanju konzularnih vprašanj dosledno upoštevati tudi Dunajsko konvencijo o diplomatskih odnosih in Dunajsko konvencijo o konzularnih odnosih. Izraženo je bilo zadovoljstvo, da se bodo zahteve Direktive 2015/637 glede varstva osebnih podatkov pravočasno prenesle v slovenski pravni red, da je bilo natančneje opredeljeno, da je potovalni dokument, kaj je potovalni dokument, in izraženo upanje, da se bodo kmalu zagotovili ustrezni mehanizmi za vzpostavitev ustreznega nadzora nad kritjem finančne pomoči slovenskim državljanom, ki se v tujini znajdejo v neugodnih situacijah. Državni sekretar na Ministrstvu za zunanje zadeve Andrej Logar je v odgovorih poudaril, da bo od 1. 5. 2018 na postavki proračuna Ministrstva za zunanje zadeve materialni stroški diplomatsko-konzularnih predstavništev zagotovljenih 30 tisoč evrov, vpeljan pa bo tudi mehanizem vračanja sredstev, ki so v primeru neplačila lahko izterjana preko odločb Finančne uprave Republike Slovenije. Dejal je, da gre za predlog zakona, ki pomeni humanizacijo odnosa med državljanom v stiski in državo, s tem pa je tudi zaščiten ugled slovenskih diplomatsko-konzularnih predstavništev, ki so ob težavah včasih neupravičeno medijsko kritizirani. Odbor je v nadaljevanju na podlagi 131. in 53. člena Poslovnika Državnega zbora odločal o amandmajih in je sprejel amandmaje poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 1., 2., 9., 11., 12., 14. in 15. členu. Odbor je nato v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji, dopolnjen predlog zakona pa je tudi sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo mag. Branislav Rajić.
Spoštovani! Podatki Statističnega urada Republike Slovenije kažejo, da so naši državljanke in državljani v letu 2017 opravili skupno več kot dva in pol milijona potovanj v tujino. Ta podatek je najbolj plastična ilustracija tega, zakaj je smiselno in celo nujno podrobno in celovito urediti področje konzularne zaščite, ki ga je država v samostojnem zakonu dolžna nuditi svojim državljanom, ki se v tujini znajdejo v težavah. Področje konzularne zaščite je trenutno opredeljeno v vsega sedmih členih Zakona o zunanjih zadevah, ki ne zaobjamejo dejanske kompleksnosti situacij ter obsega konzularnih nalog za zagotavljanje konzularne zaščite državljankam in državljanom Republike Slovenije in pa tudi Evropske unije. Zakaj omenjam slednjo? Lizbonska pogodba iz leta 2007, ko je Republika Slovenija že bila polnopravna članica Evropske unije je namreč pomembno okrepila status in vsebino pravic iz naslova državljanstva Evropske unije, vključno s pravico do konzularne zaščite. Eden izmed najbolj otipljivih izrazov državljanstva Evropske unije in evropske identitete, ki se ga najpogosteje oprimemo prav takrat, ko se nahajamo izven Evropske unije, še posebej pa, ko smo v stiski, je pravica, da na ozemlju tretje države, kjer naša država nima svojega predstavništva, poiščemo pomoč pri diplomatskih in konzularnih organih katerekoli druge članice Evropske unije. Slednji so dolžni spoštovati Pogodbo o delovanju Evropske unije in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in zagotavljati državljanom Evropske unije konzularno zaščito pod enakimi pogoji, kot jo nudijo svojim državljanom. Sodelovanje in usklajevanje med državami članicami Evropske unije na področju konzularnih zadev je izraz evropske solidarnosti, ki se je s sprejetjem Direktive Sveta 2015/637 leta 2015 samo še razširila in poglobila. Ta direktiva, ki jo s predlogom zakona prinašamo v svoj pravni red, namreč nalaga državam članicam tudi nudenje konzularne zaščite družinskim članom državljana Evropske unije, ki so državljani tretjih držav, kadar potujejo skupaj z njim. Na ta način se posebno in pomembno širi pravna varnost ljudi, naš sistem konzularne zaščite pa postaja veliko bolj življenjski. V zvezi s tem je nujno omeniti 3. ključen sklop novosti iz predloga zakona, ki ga imamo na svojih klopeh. Prvič v samostojni Republiki Sloveniji bo namreč zakonsko urejena možnost ter predpisan postopek zadolžitve denarnih sredstev za državljane, ki se znajdejo v tujini v nujnih primerih, kar do sedaj ni bilo mogoče. Predlog zakona dovolj natančno definira nujne primere ter postopek povrnitve založenih sredstev, da lahko upravičeno verjamemo, da bo Republika Slovenija preko svojih predstavništev lahko vedno pomagala tistim osebam, ki ta sredstva res potrebujejo. Ker je sleherna pravica podeljena tudi z odgovornostjo za njeno uveljavljanje, pozdravljamo tudi zakonsko predvideno možnost izterjave neobičajno visokih stroškov, ki nastanejo pri nudenju konzularne zaščite naših državljanov oziroma državljanov Evropske unije v določenih primerih na njihovo pobudo ali na pobudo njihovih svojcev. Če povzamem, v Poslanski skupini Stranke modernega centra smo zadovoljni, da bomo še v tem mandatu uspeli urediti področje konzularne zaščite s samostojnim, vsebinsko bolj ustreznim zakonom ter pravočasno prenesti v naš pravni red Direktivo Sveta 2015/637, zato bomo Predlog zakona o konzularni zaščiti z veseljem podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Predstavniki Vlade, Ministrstva za zunanje zadeve, kolegi in kolegice! V Slovenski demokratski stranki pozdravljamo celovitejše urejanje konzularne zaščite predvsem zaradi tega, ker bomo s tem zagotovili večjo varnost ljudem, ko bodo potovali v tujini. Navsezadnje ta zakon celovitejše ureja, kako nuditi pomoč ne samo s strani slovenskih veleposlaništev in konzulatov, ampak seveda tudi s strani evropskih konzulatov oziroma veleposlaništev. Tukaj gre za solidarnostno pomoč med državami Evropske unije in s tem, ko bodo lahko državni organi založili denar za posameznika, ki se znajde v neprijetni situaciji v tujini, se vsekakor izboljša njegova varnost oziroma njegova sigurnost. To pomeni, da bodo državljani lahko mirneje potovali v tujino. Verjetno edino, kar bodo potrebovali, je, da bodo imeli ustrezne naslove, telefonske številke in druge podatke, kam se lahko obrnejo, če potrebujejo morebitno pomoč oziroma če potrebujejo katerokoli storitev slovenskega konzulata ali evropskega konzulata oziroma veleposlaništva. To pa seveda ne pomeni, da vsem državljankam in državljanom želim, da bi se zaradi kakršnihkoli neprijetnih dogodkov morali obrniti na slovenska veleposlaništva po pomoč. Ravno nasprotno, vsem želim srečno in varno pot. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo mag. Julijana Bizjak Mlakar.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovani poslanke, poslanci, predstavniki Vlade in drugi prisotni! Predlog zakona o konzularni zaščiti sledi dolgoletnim izkušnjam na področju nudenja konzularne zaščite uslužbencev Ministrstva za zunanje zadeve in široko naslavlja različnost situacij naših državljanov, ki se v tujini znajdejo v težavah in zaprosijo za konzularno pomoč. Načela predlaganega zakona so predvsem načelo skladnosti zakonodaje s predpisi Evropske unije, načelo nudenja konzularne zaščite državljanom Republike Slovenije in načelo enakega obravnavanja državljanov Evropske unije ter njihovih družinskih članov, ki potujejo skupaj z njimi, kot ena izmed osnovnih pravic, ki izhajajo iz državljanstva Evropske unije. Zakon torej predpisuje ukrepe za usklajevanje in sodelovanje, ki so potrebni za lažje zagotavljanje konzularne pomoči na evropski ravni, poleg tega pa daje pravno podlago za zbiranje in obdelovanje osebnih podatkov za zagotavljanje zaščite slovenskim državljanom v tujini. Direktiva, ki se prenaša v naš pravni red, določa, da morajo predstavništva v tujini pod enakimi pogoji kot svojim državljanom nuditi konzularno zaščito tudi drugim državljanom Evropske unije brez predstavništva v tretjih državah. Predlog zakona prav tako definira nujni primer in pogoje za založitev finančnih sredstev, hkrati pa določa, da se postopek založitve finančnih sredstev podrobneje uredi s pravilnikom, ki ga izda minister, pristojen za zunanje zadeve, v šestih mesecih po sprejetju predlaganega zakona. Večina držav članic Evropske unije ima v zvezi z nudenjem konzularne zaščite urejen tudi institut posojanja denarja, a je žal tako, da se skoraj četrtina posojenega denarja ne vrne. Ker v Poslanski skupini Desus menimo, da je sprejetje zakona nujno potrebno za celostno ureditev področja konzularne zaščite, ga bomo soglasno podprli. Hvala lepa za pozornost.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam 23. točko dnevnega reda in 60. izredno sejo, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 11. uri.
Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bo Državni zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 12., 18., 19., 22., 23., 20., 21., 14., 15., 16. in 17. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaščiti prič po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 12. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o izvajanju Uredbe (EU) o dokumentih s ključnimi informacijami o paketnih naložbenih produktih za mlade vlagatelje in zavarovalnih naložbenih produktih v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 18. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 19. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o prekinitvi postopkov proti družbenikom izbrisanih družb v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, 4 pa so bili proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 19. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 22. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o mednarodnem razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči Republike Slovenije v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, 7 pa jih je bilo proti. (Za je glasovalo 52.)(Proti 7.) Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 22. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 23. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o konzularni zaščiti v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, 59 jih je glasovalo za, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 23. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o varnosti v železniškem prometu v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti pa 4. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 20. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 21. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o železniškem prometu v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, dr. Franc Trček.
Hvala lepa za besedo, na veselje vseh prisotnih! Na to zelo hitro glasovanje sem tekel iz bivšega Slovenijalesa, sedanje Hiše Evropske unije, kjer je danes predstavitev in razprava ob Podnebnem ogledalu 2018. Največji onesnaževalec, če gledamo toplogredne pline v Sloveniji, je promet. Leta 2006 je bilo to »zgolj« 38 %, zdaj že presega 50 %. Ob tem na drugem mestu energetskih sanacij potrebna stanovanja, kurišča tistih, ki so postali lastniki stanovanj z Jazbinškovim zakonom in zdaj nimajo penezov, da bi se ustrezno ogrevali. Boste rekli: »Kaj ima to zveze z železniškim prometom?« Ogromno. V nekih družbah in državah, ki mislijo same sebe, imajo urejen železniški promet, je hrbtenica prometa, tako javnega potniškega kot tovornega, in v tej luči bo potreben nek resen razmislek in tudi odmik od tega, kar je nekdo tam rekel, diktata asfalta, na katerem se v glavnem dobivajo lokalne volitve. Zakaj smo mi proti pri teh obeh zakonih? Promet je eno od najbolj reguliranih področij. Pri teh dveh zakonih v bistvu prenos treh direktiv preči sto podzakonskih aktov do ranga nekih pravilnikov. Če greste brat direktive, kar v Levici počnemo, bi recimo v drugem delu na področju varnosti lahko to implementirali do leta 2020, do 16. junija 2020. Včasih je res treba hiteti, včasih pa je potreben nek tehten premislek, za katerega v Levici mislimo, da ga tukaj ni bilo dovolj. Upam pa, da se bo naslednji sklic parlamenta ukvarjal z zadevami, ki jih v imenu Levice tulim že tri leta, osem mesecev in 17 dni, torej da ta družba in država nikoli ni imela resne prometne, kaj šele mobilnostne politike, nikoli resne stanovanjske politike in seveda pod velikim vplivom energetskega lobija tudi nikoli resnega in tehtnega razmisleka o energetski učinkovitosti oziroma neučinkovitosti. Upam pa tudi, če sem že pri besedi, da bo ta koalicija tako pametna, da ne bomo zdaj – kar sicer Vlada hoče – imeli razprave o energetskem konceptu, ker če kdaj ni čas, zdaj ni čas, da se to opravi. Mi bomo glasovali proti. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, 6 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 6.]] . Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 21. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o socialnem vključevanju invalidov v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti 1. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] . Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 14. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lokalni samoupravi v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. 4. 2018. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k 5. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, še enkrat. Ta zakon je v ljudskem jeziku povedano nateg. Načeloma naj bi se šli neko zgodbo, kako bomo lahko občanke in občani participirali v lokalni samoupravi, v bistvu pa ga potem to sfiži na takšen način, da to ni mogoče. V 5. členu brišemo ven omejevanje referendumov na lokalni ravni. V debati je bilo seveda potem slišati zgodbo, da bo nekaj ludih ludekov potem šlo minirat nekega župana, kar je žaljivo do nas, občank in občanov. In se je vlekla paralela med tem, kar je predhodni sklic državnega zbora – s čimer se je takrat odhajajoči predsednik gospod Veber celo pohvalil na prvi seji – sprejel na nacionalni ravni, torej da državljanke in državljani o nobenih zelo resnih zadevah na referendumu ne moremo več odločati. To, da ste pa v 27 letih zgodovine Slovenije v politiki vedno zlorabljali referendume, vam ne daje pravice, da kažete s prstom na občanke in občane. Te zlorabe ste vedno v veliki meri oziroma v 100-odstotni meri zakuhale stare politične stranke, katerem se je zdaj pridružil tudi SMC, tudi s predlogom tega zakona. Mi dejansko odpravljamo to omejevanje referendumske volje na lokalni, občinski ravni s tem amandmajem, ki upam, da ga boste podprli. Mi bomo seveda glasovali za.
Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 7, proti pa 37. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k 6. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Tukaj gre pa nekako takole: nekaj je nekaj ali pa nekaj ni. Participatorni proračun je participatorni proračun, ni pa žaltav sir. Dejansko s tem predlogom, kot je tukaj notri amandmirano, hočete prodajati neke bučke kot, ne vem, klobase, če se tako izrazim. Seveda veliki upor proti temu našemu predlogu politik, ki imate župansko prečenje – ampak zakaj je to nasprotovanje? V veliki meri zaradi tega, ker če bi to sprejeli in če se bo to naše sprejelo, bo končno treba iti v resno reformo lokalne samouprave in tudi odgovoriti na tisto ključno vprašanje – od kod sedaj peneze, zakaj. Očitno se vam to upira. Mi bomo glasovali za.
Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 8, proti 35. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaja k dopolnjenemu predlogu zakona nista bila sprejeta, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti pa so bili 4. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 15. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 16. 4. 2018. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti pa ni bil nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmaju in drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in je predlagatelj predloga zakona v uvodni obrazložitvi predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, 1 pa je bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 3. členu dopolnjenega predloga zakona. Na podlagi tretjega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa, oziroma Državnega zbora v drugi obravnavi predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 16. točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o informacijski varnosti v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 17. točko dnevnega reda. Prekinjam 60. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri.