Доброго ранку, шановні народні депутати і гості Верховної Ради України! Прошу включити систему „Рада”. [[10:01:24]] В залу зареєстровано 410 народних депутатів України. Ранкове пленарне засідання оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні у нас день народження у трьох наших колег: Бондаренка Володимира Дмитровича, Ковальової Юлії Вікторівни і Олійника Святослава Васильовича. [[Оплески]] Давайте привітаємо їх і побажаємо їм всяких успіхів. Інформація про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 3 грудня 2009 року. Розглянуто 18 порядку денного, за результатами їх розгляду: прийнято 1 закон та 3 постанови, 5 законопроектів та 2 проекти постанов прийнято за основу, 1 проект постанови відхилено; за результатами розгляду пропозицій Президента 4 закони відхилено. Шановні колеги, сьогодні у нас відповідно до 25 статті Регламенту 30 хвилин для оголошення депутатських запитів. Надійшли запити народних депутатів України: Миколи РУДЧЕНКА до Президента України щодо відміни розпорядження Кабінету Міністрів України "Про вдосконалення управління лісовим господарством". Ставлю на голосування в підтримку запиту Миколи Рудченка. [[10:02:58]] За-102 Запит не підтримується запит. Руслана ЗОЗУЛІ до Президента України щодо підтримки клопотання про відзначення працівників суднобудівного заводу. Ставлю на голосування в підтримку цього запиту. [[10:03:22]] За-227 Підтримується. Ставлю на голосування по направлення запиту до Президента України. Прошу визначатися. [[10:03:43]] За-259 Запит направляється. Юрія СЕРБІНА до Президента України щодо недоцільності створення національного природного парку "Великий бір" згідно Указу Президента України "Про невідкладні заходи щодо розширення мережі національних природних парків" від 27 серпня 2008 року. Ставлю на голосування підтримку. [[10:04:14]] За-253 Підтримується запит. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[10:04:33]] За-274 Направляється запит. Групи народних депутатів [[КАРМАЗІНА, ЯВОРІВСЬКОГО та інших]] до Президента України щодо необхідності невідкладного направлення Президентом України Віктором Ющенком, який несе особисту відповідальність за збитки, нанесені громадянам та банківській системі України, подання до Верховної Ради України на звільнення з посади Голови Національного банку України Володимира Стельмаха. Ставлю на голосування про підтримку цього запиту. [[10:05:10]] За-164 Підтримується запит. Ставлю на голосування про направлення запиту Президенту України. [[10:05:27]] За-155 Рішення не прийнято, не направляється запит. Валерія БАРАНОВА до Прем’єр-міністра України стосовно необґрунтованого виселення з орендованого приміщення управління Пенсійного фонду України в місті Бердянську Запорізької області, що ставить під загрозу своєчасність виплат пенсій в місті Бердянську. Віктора КОРЖА до Прем’єр-міністра України щодо заборгованості виплати заробітної плати низці загальноосвітніх шкіл Дарницького району міста Києва. Віктора СІНЧЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо економічної доцільності віднесення міст Обухова та Українки Обухівського району Київської області до категорії міст обласного значення. Вікторії ДЕМ’ЯНЧУК до Прем’єр-міністра України про невиконання Міністерством культури і туризму України Постанови Кабінету Міністрів України "Про державний історико-меморіальний заповідник " Бабин Яр". Володимира КАРПУКА до першого віце-прем’єр-міністра України щодо фінансування у 2010 році ремонту та реконструкції приміщень Луцького базового медичного коледжу у місті Луцьку Волинської області. Володимира ДАНИЛЕНКА до Прем’єр-міністра України стосовно незадовільного виконання постанови Кабінету Міністрів №468 від 13 травня 2009 року. Геннадія ЗАДИРКА до першого віце-прем’єр-міністра України, міністра юстиції України, міністерства транспорту та зв’язку України, Генерального прокурора України щодо протиправних дій директора державного підприємства "Іллічівський морський торговий порт" Геннадія Скворцова. Геннадія ЗАДИРКА до Прем’єр-міністра України, голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України щодо привласнення товариством з обмеженою відповідальністю сільськогосподарське підприємство "Нібулон" 23 гектарів водної акваторії та інших протиправних дій. Євгена ЦАРЬКОВА до Прем’єр-міністра України щодо можливого ремонту туберкульозного диспансеру в місті Одеса. Ігора ШАРОВА до Прем’єр-міністра України щодо посилення контролю за діяльністю науково-методичних випробувальних лабораторій з дослідження харчових продуктів, які містять генетично модифіковані організми та дотримання вимог законодавства стосовно етикетування харчових продуктів. Ігора КАЛЄТНІКА до Прем’єр-міністра України, голови Служби безпеки України, міністра внутрішніх справ України, першого заступника міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України про притягнення до кримінальної відповідальності начальника Південно-Західної залізниці Олексія Кривопішина за систематичні зловживання службовим становищем. Олега ЗАРУБІНСЬКОГО до Прем’єр-міністра України стосовно неправомірного обмеження соціальних виплат українським громадянам, які вийшли на пенсію до 1991 року та необхідності відновлення щодо них справедливого рівня пенсійного забезпечення. Леоніда ЛИТВИНОВА до Прем’єр-міністра України щодо фінансування завершення будівництва котельні у місті Слов’янську. Олександра ДОНІЯ до Прем’єр-міністра України щодо нехтування заступником міністра юстиції України Наталією Богашевою депутатських звернень про порушення законності Федерацією парашутного спорту України. Оксани БІЛОЗІР до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів із резервного фонду Державного бюджету України у сумі 42 тисячі 171 гривня,необхідних для проведення хірургічної операції на серці мешканцю міста Рожище Волинської області, інваліду Ш групи Миколі Стрихалюку. Олега ТИЩЕНКА до Прем’єр-міністра України, міністра охорони навколишнього природного середовища України, Генерального прокурора України, голови Київської обласної державної адміністрації про перевірку фактів порушень чинного законодавства України, викладених у зверненні громадян - мешканців селища міського типу Баришівка Київської області щодо незаконного перепрофілювання Відкритого акціонерного товариства "Баришівський молокопродукт" в завод - підприємство по переробці відходів пластмасової тари та полімерів. Олександра ШЕПЕЛЕВА до Прем’єр-міністра України щодо вирішення проблеми добудови метрополітену в місті Донецьк та погашення заборгованості з заробітної плати працівникам "Донецькшахтометробуд". Олени БОНДАРЕНКО до Прем’єр-міністра України щодо припинення незаконних грошових поборів з учасників всеукраїнських змагань з парашутного спорту. Сергія ЛЬОВОЧКІНА до Прем’єр-міністра України про незадовільну діяльність Кабінету Міністрів України із зміцнення матеріально-технічної, фінансової бази функціонування та розвитку закладів вищої освіти в Україні та щодо вжиття термінових заходів з метою збереження навчально-наукової бази Уманського державного аграрного університету. Юрія ЛИТВИНА до Прем’єр-міністра України щодо прийняття розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 листопада 2009 року "Про вдосконалення управління лісовим господарством". Групи народних депутатів [[КОМАРА, СКУБАШЕВСЬКОГО та інших]] до Прем’єр-міністра України щодо врегулювання урядом закупівельної ціни на молоко у сільських жителів Чернігівської області. Анатолія МАТВІЄНКА до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо встановлення істинної причини смерті завідуючого відділом медичної статистики Вінницького управління охорони здоров’я, підполковника міліції Віктора Бондаря. Валентина МАТВЄЄВА до виконуючого обов’язки міністра фінансів України, голови Одеської обласної державної адміністрації стосовно невідкладного вирішення питання щодо капітального ремонту покрівлі Центру позашкільної роботи та дитячої творчості у місті Ізмаїл Одеської області. Валерія БАРАНОВА до голови Державного комітету України із земельних ресурсів щодо необхідності приведення у відповідність з вимогами земельного законодавством України Наказу Державного комітету із земельних ресурсів України №133 від 16 березня 2009 року. Валерія БЕВЗА до міністра охорони навколишнього природного середовища України, міністра з питань житлово-комунального господарства України, Генерального прокурора України, голови Полтавської обласної державної адміністрації стосовно дій Лубенської міської влади Полтавської області щодо реформування організацій, що забезпечують водопостачання і водовідведення міста, запобігання можливих негативних наслідків для навколишнього природного середовища, а також захисту трудових прав працівників міського комунального підприємства "Лубниводоканал". Валерія ПИСАРЕНКА до Голови Служби безпеки України, Голови Державного комітету фінансового моніторингу України, Генерального прокурора України стосовно перевірки інформації, проголошеної народними депутатами України Андрієм Портновим, Святославом Олійником, Валерієм Писаренком, Володимиром Пилипенком, у засобах масової інформації щодо фактів корупції та зловживань керівництвом Генеральної прокуратури України та придбання одним із заступників Генерального прокурора України нерухомості за кордоном, у тому числі у Баден-Бедені вартістю 550 тисяч євро. Віктора КОРЖА до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Генерального прокурора України щодо перешкоджання працівниками Міністерства України у справах сім’ї, молоді та спорту забезпеченню опікунами прав і свобод їх підопічних. Василя КРАВЧУКА до Міністра юстиції України щодо спроби захоплення торгівельного павільйону у місті Миколаєві по вулиці Радянській, 13 та про перевищення службових повноважень старшим державним виконавцем Центрального відділу Державної виконавчої служби Миколаївського міського управління юстиції. Володимира ДАНИЛЕНКА до Міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України стосовно неодноразового порушення Конституції України, Закону України "Про міліцію", перевищення службових повноважень та побиття мешканців міста Охтирка працівниками міліції Охтирського міського відділу Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Сумській області. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Міністерства транспорту та зв’язку України щодо ретрансляції російського радіоканалу "Голос Росії" українськими радіостанціями, який несе антидержавний характер та є особливо небезпечним під час президентської виборчої кампанії в Україні. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до виконуючого обов’язки Голови Державного комітету телебачення і радіомовлення України з приводу припинення трансляції радіоканалів "Перший канал", "Культура" та "Промінь" у багатьох регіонах України, що штучно звужує український культурно-інформаційний простір напередодні виборів Президента України. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Міністерства оборони України, Голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України щодо порушення черговості в отриманні житла військовослужбовцями запасу у місті Біла Церква Київської області. Григорія ІЛЛЯШОВА до Національного банку України, Генерального прокурора України щодо неправомірних дій та зловживання службовим становищем тимчасового адміністратора Національного банку України та керуючого філією публічного акціонерного товариства комерційного банку "Західінкомбанк". Олега ЗАРУБІНСЬКОГО до першого заступника голови Антимонопольного комітету України - державного уповноваженого щодо відсутності належної та своєчасної реакції на неадекватну політику ціноутворення на проїзні документи у громадському транспорті міста Києва. Ігора КАЛЄТНІКА до глави Секретаріату Президента України, голови Вищої ради юстиції, голови Ради суддів України, Генерального прокурора України про необхідність вжиття невідкладних заходів реагування у зв’язку з учиненням головою Судової палати у господарських справах Верховного Суду України Валентином Барбарою корупційних та інших протиправних діянь. Едуарда ПРУТНІКА до Міністерства оборони України стосовно перевірки відомостей, викладених у зверненні Вікторії Тіток щодо незадовільних житлових умов родини військовослужбовця та вжиття відповідних заходів для забезпечення права на житло військовослужбовців, які проживають у військовому містечку Десна на Чернігівщині. Кирила КУЛИКОВА до міністра внутрішніх справ України щодо вжиття передбачених законодавством заходів з метою ефективного та об’єктивного проведення розслідування кримінальних справ, порушених за фактами злочинних діянь посадових осіб відкритого акціонерного товариства "Акціонерна компанія" Київводоканал". Олександра ШЕПЕЛЕВА до голови Державного комітету України із земельних ресурсів щодо вирішення питання видачі державних актів на землю мешканцям міста Яремча Івано-Франківської області. Володимира БОНДАРЕНКА до Генерального прокурора України стосовно неправомірних дій посадових осіб Міністерства освіти і науки України під час проведення тендеру. Едуарда ПРУТНІКА до Міністерства транспорту та зв’язку України, генерального директора Державної адміністрації залізничного транспорту України, заступника голови Чернігівської обласної державної адміністрації, голови Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області, директора Державного підприємства "Чернгівавтотранссервіс" стосовно колективного звернення від імені представників громади села Григорівка Бахмацького району Чернігівської області щодо відновлення зупинки потягу №335 "Дніпропетровськ–Санкт-Петербург" на станції Григорівка Південної залізниці для забезпечення жителів сіл Григорівка, Веселе, Білі Вежі, Зеленівка та Шевченкове послугами залізничного транспорту. Павла МОВЧАНА до міністра культури і туризму України щодо формування туристичних маршрутів по місту Києву відповідно до державної цільової програми підготовки та проведення в Україні чемпіонату Європи 2012 року з футболу. Олександра СКИБІНЕЦЬКОГО до міністра внутрішніх справ України щодо проведення перевірки законності призначення старшого лейтенанта міліції Іона Шалара на посаду начальника Заставнівського районного відділу управління Міністерства внутрішніх справ України в Чернівецькій області. Оксани БІЛОЗІР до голови Вищої ради юстиції, голови Вищого адміністративного суду України стосовно з’ясування причин безпідставного затягування Одеським окружним адміністративним судом розгляду справи за позовом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення України щодо анулювання ліцензії Товариства з обмеженою відповідальністю "Телекомпанія "АТВ". Олексія КОСТУСЄВА до міністра юстиції України, прокурора Одеської області, начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у Одеській області про нанесення непоправної шкоди життю і здоров’ю мешканцям міста Одеси у зв’язку із тривалим незаконним функціонуванням промислового об’єкту по вулиці Гвардійська,2. Сергія ГОРДІЄНКА до голови Державного комітету України із земельних ресурсів, Генерального прокурора України, голови Полтавської обласної державної адміністрації щодо захисту інтересів власників земельних паїв Товариства з обмеженою відповідальністю "Агрофірма Кам’янка" села Кам’яні Потоки Кременчуцького району Полтавської області, необхідності проведення правового аналізу змісту договору на відповідність чинному законодавству України, забезпечення участі представників прокуратури при розгляді в суді справ розірвання договорів оренди, притягнення до відповідальності осіб, винних у неналежному використанні орендованої землі. Юрія КРУКА та Сергія ШЕВЧУКА до міністра закордонних справ України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо вжиття відповідних заходів для негайного звільнення громадян України – членів екіпажу теплоходу "Айленд оф лак", ув’язнених у Демократичній Республіці Конго. Євгена ЦАРЬКОВА до Генерального прокурора України щодо можливого порушення законодавства Шевченківською районною державною адміністрацією в місті Києві. Групи народних депутатів [[КОСТУСЄВА, ЧЕЧЕТОВА, БОНДАРЕНКО]] до Міністра внутрішніх справ України, Голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України про безкарну злочинну діяльність Одеського міського голови Едуарда Гурвіца, інших посадових осіб Одеської міської ради. Костянтина БОНДАРЄВА та Уляни МОСТІПАН до Голови Державного комітету України із земельних ресурсів, Київського обласного управління земельних ресурсів, директора Київської обласної філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру». Кирила КУЛИКОВА до Генерального прокурора України щодо недопущення бездіяльності органів прокуратури та вжиття негайних заходів прокурорського реагування до генерального директора Відкритого акціонерного товариства "Акціонерна компанія" Київводоканал" Ярослава Філатова. Миколи КУЛЬЧИНСЬКОГО до Генерального прокурора України щодо перевірки виконання рішень Полтавської міської ради сьомої та позачергової сесій п’ятого скликання від 12 вересня та 5 жовтня 2006 року про цільове використання інвестиційних коштів Товариства з обмеженою відповідальністю "П’ятий елемент". Олега ТИЩЕНКА до Генерального прокурора України про перевірку фактів щодо зловживання владою та службовим становищем посадових осіб Південної митниці Державної митної служби України. Олександра ДОНІЯ до Генерального прокурора України щодо невиконання заступником Міністра юстиції України Наталією Богашевою вимог народного депутата України про припинення незаконної діяльності Федерації парашутного спорту України. Петра ПИСАРЧУКА до Генерального прокурора України щодо бездіяльності місцевих органів влади у питанні невиплати заробітної плати з 2007 року на Відкритому акціонерному товаристві "Прибужжя" [[місто Червоноград, Львівська область]]. Олександра ГОРОШКЕВИЧА до Генерального прокурора України щодо необхідності ретельної перевірки вказаних фактів свавілля з боку начальника шостого регіонального центру Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи у місті Дрогобич Львівської області. Сергія ВЛАСЕНКА до Генерального прокурора України щодо необ’єктивного розслідування Волинською транспортною прокуратурою кримінальної справи за фактом доведення до самогубства Сергія Гулюка. Сергія ГРИНЕВЕЦЬКОГО до Генерального прокурора України щодо процедури реєстрації лікарських засобів "Озельтамівір", "Озельтамівір - Здоров’я" та "Тамівір". Юрія МІРОШНИЧЕНКА до Генеральної прокуратури України щодо рейдерської атаки Васильківської міжрайонної прокуратури на майно сільськогосподарського підприємства „Астра-агро”. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора України стосовно створення комплексної комісії з перевірки фактів систематичного порушення норм кримінального і кримінально-процесуального законодавства, покривання, сприяння уникненню від кримінальної відповідальності та бездіяльності посадових осіб прокуратури Рівненської області щодо винесення постанов про відмову в порушенні кримінальних справ відносно судді Рівненського міського суду Петра Денисюка за зловживання службовим становищем, перевищення влади та службових повноважень, службового підроблення офіційних документів, постановлення завідомо неправосудної ухвали, що призвело до дискредитації прокуратури Рівненської області, вжиття відповідних заходів реагування з усунення чисельних порушень чинного законодавства України, порушення кримінальних справ та притягнення винних до відповідальності. групи народних депутатів [[КОМАРА, СКУБАШЕВСЬКОГО, КАРАКАЯ]] до Генерального прокурора України щодо порушень посадовими особами Державного казначейства України чинного законодавства при використанні коштів резервного фонду Державного бюджету України. групи народних депутатів [[СИМОНЕНКА, МАРТИНЮКА та інших. Всього 13 депутатів]] до Генерального прокурора України про незаконність дій Служби безпеки України при порушенні кримінальної справи за фактом голоду 1932-1933 років. Володимира КАРПУКА до Голови Київської міської державної адміністрації щодо повернення будівлі аптеки №117 Комунального підприємства "Фармація" на вулиці Ломоносова, 33/43 для потреб Національного інституту раку у місті Києві. Григорія СМІТЮХА до Прокурора Волинської області стосовно проведення перевірки на предмет окозамилювання та приховування злочину, посадовими особами органів внутрішніх справ Волинської області під час роботи із зверненнями громадянина Миколи Мацюка та депутата Волинської обласної ради Петра Проня. Петра ПИСАРЧУКА до прокурора Львівської області щодо перевірки законності передачі Львівської обласної державної стоматологічної поліклініки у підпорядкування Львівському національному медичному університету імені Данила Галицького. Володимира АР’ЄВА та Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України щодо перевірки фактів перевищення службових повноважень та зловживання службовим положенням посадовими особами слідчого управління міського управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області, умисного знищення ними майна Акціонерного товариства Страхова компанія «ЛЕМА», та втручання в господарську діяльність товариства, що може призвести до банкрутства, спричинення тілесних ушкоджень представнику товариства вжиття відповідних заходів реагування з усунення порушень чинного законодавства України та притягнення винних осіб до відповідальності. Миколи ДЖИГИ до Міністра регіонального розвитку та будівництва України щодо незаконної передачі прибудинкової території для забудови у місті Барі Вінницької області. Станіслава АРЖЕВІТІНА до прокуратури Київської області про надання інформації. Всі запити виголошені. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань і відповідно до розкладу засідання на сьогодні. Є питання по організації роботи зараз? Будь ласка, запишіться. Чечетов Михайло Васильович.
Уважаемый Александр Владимирович! Уважаемые коллеги! Действительно первым в повестку дня вынесен вопрос об отчете министра социальной политики Денисовой, но в содокладчиках по непонятным причинам почему числится Ляшко, Сушкевич. У нас здесь не КВН и не Клуб «Знатаков” и нам не нужно здесь устраивать цирк. Речь идет о рассмотрении серьезного вопроса, поэтому нужно ограничиться Денисовой и руководителем Пенсионного фонда и содокладчиком Харой, а дальше обсудить и принять соответствующее решение об отставке министра. Спасибо.
Яворівський Володимир Олександрович.
Шановні колеги, я хочу звернутися до мого колеги Чечетов. Шановний пане Михайле, якщо ви не перестанете зводити постійні наклепи і розводити істерику, ви знаєте, я візьму протокол вашого допиту, він є, в Інтернеті друкувався, і буду щодня зачитувати певні фрагменти звідти, де ви здаєте Кучму, здаєте ще когось. Може хоч це вас тоді заспокоїть. Друге питання. Олександре Володимировичу, чомусь злітає постійно після розгляду на Погоджувальній раді проект Постанови щодо Києво-Печерської Лаври. Це неймовірно важливе питання. Колісниченко вже договорився до того, що ми хочемо виштовхнути Московський Патріархат. Абсолютна провокація! Ідеться про одне єдине: забрати у міста, яке сьогодні там такого наробило і передати це під протекторат уряду. Я дуже прошу, на наступне наше засідання поставити цю заяву, Олександре Володимировичу, обов’язково.
Кисельов Василь Олексійович.
Дякую. Шановні колеги, всі питання, які розглядає Верховна Рада України, в тому числі і відзначення 300-річчя Лисичанська, дуже важливі. Про відзначення Лисичанська ми вчора включили в порядок денний і обговорили, і прийняли рішення. Але, на жаль, вже третій пленарний тиждень переноситься питання про звіт Тимчасової слідчої комісії по Сімферополю. Коли комісії буде надано можливість відзвітувати, колеги, ви ж розумієте, що питання надзвичайно серйозне. Тому, Олександре Володимировичу! Олександре Володимировичу, я звертаюсь до вас з проханням надати тимчасовій слідчій комісії можливість. Олександре Володимировичу, я звертаюсь до вас, прошу надати 10 хвилин тимчасовій слідчій комісії відзвітувати, а якщо не можна це зробити сьогодні, то прошу це зробити на наступному пленарному тижні, у вівторок і більше це питання не переносити. Тому що поки ми тут виясняємо, в Сімферополі іде деребан землі. Дякую.
Комар Микола Степанович.
Прошу передати слово депутату Папієву Михайлу Миколайовичу.
Дякую. Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати України! Враховуючи те, що у нас сьогодні до порядку денного внесено дуже важливе питання, яке я маю доказати всім громадянам України, що уряд говорить неправду, посилаючись на те, що пенсії підвищуються тільки на 60 копійок і свідомо не доплачуючи кожному пенсіонеру по 75-150 гривень, і що ми сьогодні можемо і маємо всі можливості доказати. Але ж врахуємо те, що сьогодні у нас п’ятниця, короткий день, з 13 години йде оголошення заяв народних депутатів України. В мене складається враження, що свідомо хочуть затягнути це питання, щоб ми не дійшли до голосування за проект Постанови про звільнення міністра праці та соціальної політики. Олександр Володимирович, в мене пропозиція, щоб ми вписалися в Регламент, щоб була доповідь міністра, доповідь голови Пенсійного фонду України і доповідь голови Комітету з питань соціальної політики та праці, а після цього перейти до обговорення, до виступів від фракцій, щоб.
Кондарюк Олена Константинівна. Кендзьор Ярослав. Закінчили з пропозиціями. Шановні колеги, з питань, які порушені, я інформую те, що стосується питання про. звіту тимчасових комісій, вони сьогодні в нас відсутні в розкладі засідань через те, що Верховна Рада України вчора прийняла рішення, вчора і позавчора, про розгляд питань, які невідкладно визначено час розгляду було вчора і сьогодні зранку. Тому вони йдуть у нас так, як були внесені до розкладу на тиждень. Наступного вівторка там якраз ми будемо, я сподіваюсь, Погоджувальна рада то підтримає, будуть стояти в першій половині дня. Що стосується розгляду першого питання, шановні колеги, в нас регламентний час, відведений для таких питань 45 хвилин, виходячи з того, ми, звичайно, маємо зараз з вами визначити регламент роботи по цьому питанню. А ті пропозиції, які були надані профільним комітетом, вони перевищують ліміт часу втричі, тому, звичайно, ми не можемо в це вписатись. Тому буде така пропозиція до вашого відома. Щоб ми надали головним доповідачам, яких запросили спеціально для звітів – міністру праці та соціальної політики та Голові правління Пенсійного фонду України по 10 хвилин для доповіді, і по 10 хвилин для відповіді на питання народних депутатів. Після цього, щоб ми заслухали протягом 10 хвилин виступ голови профільного комітету. Тим комітетам, які висловили бажання брати участь в цьому. головам комітетів виступи також до 5 хвилин і виступи по представнику від кожної з парламентських фракцій до 3 хвилин. Приймається? Немає заперечень? Немає заперечень. Переходимо. Є заперечення? Будь ласка, заперечення Чечетов Михайло Васильович.
Александр Владимирович, вы правильно сказали, дать министру выступить, голове Пенсійного фонду, дать голове профильного комитета выступить Харе, а дальше дать представителям фракций выступить и подвести черту. Ну вопросы само собой, да.
Шановні колеги, давайте ми зараз не будемо витрачати час, більше ми зараз будемо обговорювати кому скільки хвилин від того, що виступлять у нас ще два голови комітетів ми вже нічого, великої втрати часу не буде. Я прошу погодитись з такою пропозицією. ІЗ ЗАЛУ Приймається!
Приймається. Я запрошую для доповіді міністра праці і соціальної політики України Денісову Людмилу Леонтіївну. Прошу, Людмила Леонтіївна, 10 хвилин у вас для звіту.
Шановні народні депутати! Шановний пане головуючий! Двадцятого жовтня цього року вами був прийнятий Закон України „Про встановлення прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати”. Згідно цього закону підвищуються мінімальні соціальні стандарти. Шостого листопада цього року внесені зміни до Державного бюджету України на 2009 рік тому уряд приступив до виконання цих двох законів. Тому дозвольте мені прозвітувати вам як саме уряд виконує ці закони, які прийняла Верховна Рада України. Коли 18 листопада 2009 року Закон України про внесення змін до бюджету України на 2009 рік набрав чинності, ми зробили розрахунки щодо додаткових видатків на виконання закону. На виконання Закону прийнятого про підвищення соціальних стандартів в повному обсязі потрібно було 8,2 мільярда гривень. Але змінами до бюджету, які були вами прийнятті 06 листопада передбачені кошти 700 мільйонів гривень. Потрібно коштів в тому обсязі, які передбаченні, дійсно, підвищення заробітних плат та пенсій змінами до Закону від 06 листопада потрібно 1мільярд 200 гривень і ви це бачите на своїх екранах. Нам також необхідно було визначитись, який прожитковий мінімум застосовувати для розрахунку соціальних допомог до пенсій нашим громадянам. Статтею 54 Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” в редакції від 26 грудня 2008 року встановлено, що прожитковий розмір на рівні встановлюється грудня 2008 року. 06 листопада в цю статтю були внесені зміни - додаткова друга частина, яка передбачає інші розміри прожиткового мінімуму. Тому зараз діє та редакція, яка у вас на екранах. Перша частина говорить про те, що потрібно застосовувати прожитковий мінімум в розмірах грудня 2008 року, а друга частина з 01 листопада застосовувати розміри, в підвищених розмірах, наприклад, прожитковий мінімум для непрацездатних осіб на рівні грудня 2008 року становить 498 гривень, а на рівні 01 листопада, який затверджений був Законом про підвищення соціальних стандартів 574 гривні. Для працездатних осіб теж саме 669 згідно з першою частиною, а з другою частиною це 744 гривні. Тому, шановні народні депутати, уряд прийняв відповідне рішення і з 01 листопада 2009 року для розрахунку розмірів соціальної допомоги та пенсійних виплат буде застосовувати і застосовувати зараз прожитковий мінімум в підвищених розмірах. Що стосується підвищення мінімальної заробітної плати. Змінами, що внесені до Закону „Про Державний бюджет України на 2009 рік”, передбачено, що рівень, мінімальна заробітна плата встановлена на рівні 744 гривні. Разом з тим, перший тарифний розряд єдиної тарифної сітки Верховною Радою України залишено без змін в розмірі 545 гривень. Тому збільшення розмірів заробітної плати відбудеться тільки у працівників першого, другого, третього розрядів на 94 гривні, четвертого тарифного розряду – на 52 гривні. І перший тарифний розряд, наприклад, молодша медична сестра отримає збільшення на 3 гривні. Я підтверджую слова пана Шлапака, який доповідав зміни до закону, який вніс шановний наш пан Президент. Він теж звертав вашу увагу, що це підвищення відбудеться тільки для 480 тисяч працівників бюджетної сфери. Також не передбачені кошти в бюджеті для підвищення розмірів посадових окладів на індексацію доходів військовослужбовців, осіб начальницького та рядового складу. На це мінімальне підвищення заробітної плати для окремих працівників бюджетної сфери потрібно щонайменше 400 мільйонів гривен. І зараз міністерство фінансів шукає ці гроші і виплати нашим працівникам бюджетної сфери будуть забезпечені в підвищених розмірах тим категоріям, які, як це передбачено законом. Що стосується виплати державної допомоги сім’ям з дітьми. Кошти на здійснення виплат у підвищених розмірах допомоги сім’ям з дітьми, малозабезпеченим сім’ям, інвалідам з дитинства, дітям-інвалідам та тимчасової державної допомоги дітям Законом про зміни. „Про Державний бюджет України на 2009 рік” не передбачено. Більше того, зменшено розмір субвенцій з державного бюджету місцевим бюджетам для надання таких допомог. Чому таке сталося? Згідно Закону України про Державний бюджет в редакції від 26 грудня затверджено субвенцію в розмірі 15 мільярдів. [[слайд покажіть, будь ласка]] 15 мільярдів 923 гривні. Змінами до бюджету від 6 листопада збільшена така субвенція на 100 мільйонів, тобто вона становить 16 мільярдів 23 мільйона гривень. Але цей обсяг субвенцій є меншим за той, що вже діяв в листопаді цього року. Уряд використав свою можливість, згідно з 37 статтею Державного бюджету України на 2009 рік перерозподілив і збільшив обсяг субвенцій місцевим органам влади. Чому? Тому що дітки народжуються в нашій державі і на 80 тисяч дітей народилось за 10 місяців цього року більше, ніж у минулому році, тому і потрібно було збільшити цю субвенцію. І на 611 мільйонів уряд збільшив [[я дуже прошу показати той слайд]], на 611 мільйонів збільшив цю субвенцію, вона стала [[дев’ятий слайд, будь ласка]], от 611 мільйонів, вона складала 16 мільярдів 535 мільйонів. Тобто фактично на 6 листопада поточного року. зменшила об’єм субвенцій на 511 мільйонів гривень. Такі приклади по регіонам, наприклад: Рівненська область – фактично використано 537 мільйонів гривень, а передбачено змінами тільки 500 мільйонів; по Донецькій області передбачені видатки мільярд 327 мільйонів, але недостньо 42 мільйона гривень. І така ситуація склалася практично по всім областям. Сьогодні керівники областей запитують мене: „Як виконати це”? Безумовно, ми надаємо їх такі поради, тому що вже уряд передбачив ці 100 мільйонів, збільшив субвенцію. 7 грудня кожний регіон отримає цю субвенцію, всі виплати нараховані в збільшених розмірах, і громадяни, майже мільйон сто тисяч сімей, отримають ці розміри, ці доплати в підвищених розмірах. Що стосується пенсійного забезпечення. Ви знаєте, у мене вчора була дуже важка розмова з профспілками, і ми обговорювали виконання цього закону, цих змін до Закону про Державний бюджет, які були внесені в бюджет 2009 року в листопаді-місяці, і профспілки підтримали той аналіз, який зроблений, і на рахунки, які зроблені були Мінпраці, і є заява 62 профспілкових організацій та об’єднань. Урядом було прийнято рішення: ще з квітня 2008 року мінімальна пенсійна виплата не може бути нижче ніж прожитковий мінімум для осіб, які втратили працездатність. Згідно з Законом України про внесення змін, про Державний бюджет, уже зроблено ці перерахунки. І що зараз відбувається? Що 6 мільйонів громадян отримають таку доплату – 60 копійок, а 6 мільйонів громадян завдяки зменшать свій розмір пенсії. Чому? Тому що та доплата, яка була зроблена урядом, 28 гривень 40 копійок, вона більше ніж 60 копійок, тобто 573 гривні зараз є прожитковий мінімум для непрацездатних осіб. Тому мінімальна пенсія така сама і є.
Будь ласка, завершуйте.
Я хочу вам сказати одне, що урядом виконуються ті закони, які прийняті вами, шановні народні депутати. З сьогоднішнього дня пенсіонери отримають пенсії в підвищених розмірах, зараз іде виплата цих пенсій, всі відомості надруковані, і зараз пенсіонери отримують. І те ж саме відбудеться і з допомогами сім’ям з дітьми. До 10-го друкуються відомості згідно з графіком, і з 10-го по 25-те місяця будуть всі ці допомоги зроблені. Дякую вам за увагу. Прошу запитання.
Дякую, Людмила Леонтіївна. Будь ласка, записуємося на питання до доповідача. Хара Василь Георгійович, будь ласка.
Уважаемая Людмила Леонтьевна! Ну я знаю, что все, о чем вы говорили в этом докладе, это сплошное вранье и в том числе вранье относительно поддержки профсоюзов на вчерашней встрече вашего мнения. Насколько я знаю, все без исключения прежде всего Федерация профсоюзов Украины категорически не согласилась с тем предложением, с тем мнением, которые вами были высказаны. И поддержал вас единственный представитель профсоюзного объединения это национальная конфедерация профсоюзов, это то объединение, которое холуйствует перед Кабинетом Министров, то объединение, которое делегировало своего заместителя вам заместители министра и поэтому все, что вы не скажете они конечно готовы подтвердить. Скажите, пожалуйста, помимо Петриченко кто еще мог поддержать антинародную, антисоциальную политику министерства?
Спасибо Василий Георгиевич. Вы знаете, я не считаю, что политика уряду Тимошенко и политика Министерства труда и социальной политики она антинародная. И могу это доказать. Что только в этом. только за период уряду Тимошенко збільшені розміри пенсій на 60 відсотків за ці 2 роки, і вони збільшені і в цьому році. А щодо підтримки профспілок, так дійсно, Федерація профспілок не підтримала. І я дуже була б здивована, що Федерація профспілок підтримала ці висновки уряду, ці висновки Міністерства праці, тому що головою профспілок сьогодні є ви, шановний народний депутат від Партії регіонів, який очолює сьогодні Комітет праці та соціальної політики України. Тому окреме. окремі члени вашої профспілки вони підтримали, дійсно, на цьому засіданні і подякували Міністерству праці та уряду, що ми знайшли вихід і не зменшили розміри пенсій. І тому.
Ландік Володимир Іванович, будь ласка.
Прошу передать слово Стояну.
Шановний доповідачу, скажіть, будь ласка, коли ви казали неправду: чи тоді, коли ми обговорювали Закон „Про підвищення прожиткового мінімуму, мінімальної заробітної плати та пенсій”, заявляючи, що на його реалізацію до кінця року треба 7 мільярдів гривень, а у 2010 році – понад 70 мільярдів гривень? Чи зараз кажете неправду, стверджуючи, що прийнятий нами закон добавляє до мінімальної пенсії всього 60 копійок? Назвіть, будь ласка, реальну суму, яку потрібно до кінця року використати або добавити, для того щоб виконати наш закон, виконати закон в частині підвищення мінімальної пенсії? Дякую за відповідь.
Дякую за запитання, шановний мій колега. Дійсно, коли Верховна Рада прийняла Закон про підвищення мінімальних соціальних стандартів, прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати, тоді ми порахували, скільки грошей потрібно державі знайти, щоб забезпечити цей закон. В 2009 році потрібно було 8,2 мільярдів гривень, це виключно 6 мільярдів для того, щоб забезпечити мінімальну заробітну плату і перший тарифний розряд на рівні прожиткового мінімуму для трудоспособных граждан. Ні 545, як зараз діє перший тарифний розряд, а 744. Тому, дійсно, були такі розрахунки. А на 2010 рік ми підтверджуємо, що це 72 мільярди. Тому ми й говорили, що потрібно знайти такі гроші. Але потім, коли 6 листопада були внесені зміни до Державного бюджету України на 2009 рік, там не знайшлося цих підвищень заробітних плат, які були в законі Олега Зарубінського. Тому що згідно зі статтею 55 в першій частині затверджено.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановна пані міністр, я от слухаю вас – і мені пригадуються слова класика: „Де ж теє слово, яке Тарас коло людей поставив на сторожі”. Давайте ми все ж таки фахово і чесно поговоримо з вами про ті речі, які ви сьогодні не розказуєте людям, які ви не хочете говорити, знаючи що ви реально за листопад поточного року не доплатили людям від 75-ти до 150-ти гривен. Чому? Я вам поясню це, ви зараз ввели, мабуть, ноу-хау таке – мінімальна пенсійна виплата. В жодному законі, ні в законі про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування цього немає. Є чітка 28-ма стаття, написано: мінімальна пенсія має бути на рівні прожиткового мінімуму. Тому о ті стовпчики, які ви показуєте, 544 гривні треба розділити, за Постановою 654, на 498 плюс 46 плюс 28,4. І ще одне вам, як міністру, мало бути би відомо, що закони не відміняють постанови уряду. Тому не треба розказувати, що закон відмінив якусь постанову уряду.
Дякую дуже за запитання. Михайло Миколайович, я завжди відношусь до вас, як до професіонала. Тому я хочу нагадати вам, що це ноу-хау, як ви кажете, что у нас зараз діє мінімальна пенсійна виплата і прожитковий мінімум для працездатних – це ваше ноу-хау. І ми використали це ноу-хау, яке ви ввели в 2004 році, доплатили спочатку пенсіонерам. Пам’ятаєте перед виборами президента? А потім, коли зробили перерахунки, поглинули 264 гривні, які ви доплатили. Це дуже добре було вами зроблено. І що стосується 75 гривен і 150 гривен, ви ж самі внесли постанову, проект Постанови Верховної Ради України про те, щоб, виконуючи закон Олега Зарубінського, про підвищення соціальних стандартів обов’язково уряд зробив цю доплату 28 гривень 40 копійок понад розмір тої пенсії, яка буде нарахована згідно з законом. Тому вот це підтвердження цих слів, які.
Будь ласка, завершуйте, унас одна хвилина – питання, одна хвилина – відповідь. Будь ласка, завершуйте відповіді на питання.
Шановні народні депутати, я повинна вам сказати ще одну річ: ми співпрацюємо не тільки з профспілками, ми співпрацюємо з громадськими організаціями, і ви всі пам’ятаєте, що наступний рік – це рік Великої Перемоги, 60-річчя Великої Перемоги. Тому завдяки цьому і підтримки Ради ветеранських організацій Уряд два дні тому збільшив пенсійні виплати, мінімальні пенсійні виплати інвалідам війни першої, другої та третьої групи і учасникам бойових дій на 20 відсотків. Ця категорія теж була забута змінами до Закону „Про Державний бюджет”. Я переконана у тому, що та підтримка, яка зараз відбудеться у політиці уряду Тимошенко і мені як міністру, вона тільки буде підштовхувати мене на якісь наступні речі для того, щоб дійсно підвищувати ці соціальні стандарти і втілювати в життя всі ці закони, які приймає Верховна Рада України для підвищення життя наших людей. Дякую вам дуже за підтримку.
Будь ласка, поверніться ще на трибуну. Питання задає Глазунов Сергій Миколайович. Будь ласка, на трибуну.
Прошу передать слово Акимовой.
Акімова Ірина Михайлівна.
Уважаемая госпожа министр, я хотела бы напомнить вам и коллегам депутатам о деятельности спецоператора под названием «Електронний світ України”, который по инициативе налоговой администрации стал посредником в передаче электронной налоговой отчетности. За эту услугу юридические лица платили, в том числе, и госучреждения, 960 гривен, упрощенцы 690 гривен, а детские сады и школы 360 гривен. «Украинская правда» опубликовала третьего ноября информацию о том, что ваше министерство навязывало в приказном порядке услуги этой фирмы при подаче электронной отчетности по фондам обязательного социального страхования. Я считаю, что это – открытая коррупция. Вот в связи с этим у меня есть вопрос к вам. Первый вопрос: было ли проведено служебное расследование в министерстве, определены виновные? И второй вопрос: были ли привлечены.
Ірино Михайлівно, будь ласка, завершіть.
Были ли привлечены правоохранительные органы для выяснения виновных? И если нет, то считаете ли вы себя лично виноватой в проведении этих коррупционных деятельности? Спасибо.
Вы знаете, если «Украинская правда» у нас будет работать вместо суда, то каждый, здесь сидячий народный депутат, он, наверное, был бы уже судим. Потому что на сегодняшний день у нас есть единый орган, который может сказать, виноват тот человек или другой, - это суд. И поэтому, если у вас есть доказательство того, что, действительно, эта информация, размещенная на сайте «Украинской правды», она имеет действительность, то я вас прошу, такие доказательства мне передать и обязательно я проведу такое служебное расследование. Спасибо вам за информацию.
Дякую, Людмило Леонтієвно. Тепер вичерпано регламент відповідей на питання. Прошу, будь ласка, сідайте. Запрошую для доповіді голову правління Пенсійного фонду України Зарудного Олексія Борисовича.
Шановні народні депутати, хочу доповісти вам, що Пенсійний фонд виконував і надалі буде виконувати всі свої зобов’язання перед пенсіонерами. Це, зокрема, стосується і реалізації прийнятих Верховною Радою України законів щодо підвищення соціальних стандартів. У підтвердження цього повідомляю. На виконання вищевказаних законів та відповідних рішень уряду Пенсійний фонд повністю завершив всі необхідні для проведення перерахунки технічні процедури – від доробки програмного забезпечення до друкування відомостей на виплату пенсій у нових розмірах. Сьогодні, 4 числа, як це передбачено графіком виплати, наші пенсіонери почали отримувати пенсії у підвищених розмірах і разом з відповідною доплатою за листопад-місяць. Як і у попередні місяці, пенсії будуть виплачені до 25 числа, чітко за датами, встановленими індивідуально для кожного пенсіонера ще на початку року. На сьогоднішній день на виплату пенсій через підприємства поштового зв’язку та установи банків вже спрямовано 3 мільярда 30 мільйонів гривень, що складає 21 відсоток місячної потреби і повністю відповідає календарному плану фінансування пенсійних виплат. Інформую вас, що кошти, передбачені ухваленим 6 листопада змінами до Державного бюджету на 2009 рік необхідні для виплати підвищених пенсій, а це 717 мільйонів гривень, виділені урядом Пенсійному фонду у повному обсязі. До речі, хочу сказати, що кошти з Державного бюджету на виплату пенсій виділяються Пенсійному фонду по трьох бюджетних програмах, проте закон від 6 листопада збільшив асигнування лише за однією з них. Прицьому не були передбачені кошти на підвищення пенсій шахтарям, військовослужбовцям, чорнобильцям, на надбавки ветеранам війни та деяким іншим категоріям. Проте уряд знайшов можливість профінансувати виплати підвищення пенсій всім цим людям. Тепер кілька слів щодо нових розмірів пенсій. Всього пенсій збільшено 13 мільйонів 750 тисячам пенсіонерів. У понад 6 мільйонів непрацюючих пенсіонерів мінімальна пенсійна виплата збільшиться згідно нового прожиткового мінімуму, а також з врахуванням урядової доплати ще на 28,4 гривні. Таким чином завдяки цій доплаті жоден непрацюючий пенсіонер не буде отримувати менше 61 гривні 40 копійок, що майже на 30 гривень більше прожиткового мінімуму для непрацездатних осіб. В окремих категоріях пенсіонерів, розмір мінімальної пенсії за рішенням уряду зросте ще більше, так, наприклад, мінімальний розмір пенсій у понад 40 тисяч шахтарів з листопада становить з 1719 гривень проти 1494 у жовтні. У 12 тисяч інвалідів війни першої групи – 1440 проти 1200. У майже 40 тисяч інвалідів війни другої війни - 1296 проти 1080. У 12 тисяч інваліді війни третьої групи - 1152 проти 960. Та у 56 тисяч учасників бойових дій - 1008 гривень проти 960. Збільшується також надбавки за понад нормовий стаж, пенсій за особливі заслуги перед Україною та інші доплати визначені від прожиткового мінімуму. Середній розмір пенсій після проведення їх перерахунків збільшився з 946 до 978 гривень. При цьому нагадаю, що це не перше підвищення пенсій в цьому кризовому 2009 року. Протягом цього року за рішенням уряду пенсії збільшувалися втричі. З початку року середній розмір пенсії зріс понад 8 відсотків, а за період з 2008 року - на 61 відсоток. Порівняльно з 2007 роком річні видатки на пенсійне забезпечення громадян збільшилось на 50 мільярдів гривень. Шановні народні депутати, зараз Пенсійним фондом опрацьовується питання щодо виконання прийнятих Верховною Радою України нових розмірів соціальних стандартів і у 2010 році. Але, звичайно, для цього потрібен додатковий фінансовий ресурс. І нагадаю вам, що уряд неодноразово вносив до парламенту відповідні пропозиції, спрямовані на мобілізацію цього ресурсу. Насамперед, це стосується і обмеження великих розмірів пенсій, скасування пільг з оплати страхових внесків, погашення боргів підприємств перед Пенсійним фондом, удосконалення порядку перерахунку пенсій та з інших питань, які мають безпосередній вплив на фінансовий стан пенсійної системи. Тому, користуючись нагодою, я звертаюсь до вас з проханням, повернутися до розгляду цих пропозицій і якомога швидше прийняти відповідне рішення. Від цього і залежить, як в подальшому ми будемо підвищувати пенсії. А завершуючи свій виступ з цієї високої трибуни, хочу звернутися до наших пенсіонерів і ще раз наголосити, що в них немає підстав для хвилювання. Належні їм виплати вони одержать в повному обсязі і в строк. Я дякую за увагу. Готовий відповідати на ваші запитання.
Будь ласка, записуємось на питання. Лук’янов Владислав Валентинович.
Я хочу задать вопрос. Вот вы сейчас докладывали и чуть ли не расписывали в красках, как хороша жизнь пенсионера. А вы сами представляете, как жить на вот эту вот позорную пенсию, которую вы с трудом выплачиваете и не хотите людям добавить хотя бы 100 гривен, которые они заработали и которые инфляция, которая раскручена благодаря вашему правительству, съела у них? Неужели вы не понимаете, что пенсия ниже прожиточного минимума - это издевательство над людьми, над пенсионерами? Неужели вы не понимаете, что на 12-14 гривен, которые вы выплачиваете в день в среднем, которые остаются после оплаты коммунальных расходов, человек должен купить себе продукты питания, купить лекарство, купить одежду, я не говорю о каких-то других расходах, о том, чтобы сходить в кино, нужно месяц собирать деньги или купить газету. Вы считаете это нормальная жизнь, когда здесь выступаете.
Дякую за запитання. Перш за все, хочу сказати, що пенсії у нас всі виплачуються вчасно, ми не маємо затримок. По-друге, хочу сказати, що у нас немає жодної пенсії в Україні, яка є менше за прожитковий мінімум. І наступне. Я уже доповідав, що з листопада місяця мінімальний розмір для непрацюючих пенсіонерів, пенсійні виплати перевищать прожитковий мінімум на 30 гривень.
Семерак Остап Михайлович, будь ласка.
Шановний голово фонду! Насправді, знущання над пенсіонерами – це є ті заяви, які Партія регіонів, в тому числі сьогодні піднімає і ту істерію, яку влаштовує в залі. З моєї точки зору, фонд абсолютно нормально і вільно працює. Але ми повинні не забувати, що цей рік є роком фінансової кризи. Але тим не менше, уряд України протягом цього року декілька разів піднімав пенсії. Я хотів вас запитати, щоб ви трошки докладніше поінформували в процентах, можливо, як піднімалися пенсії і в цьому році? І скажіть, будь ласка, чи є в інших світових партнерів наших, інших європейських країнах теж така тенденція протягом останнього року щодо підняття соціальних виплат їхнім громадянам?
Дякую, за запитання. Хочу повторити, що уряд в цьому році кризовому тричі вже здійснював підвищення розмірів пенсії, це вже четверте підвищення розміру пенсії, яке буде здійснюватися. Майже на 9 відсотків відбулося зростання в цьому році. Що стосується інших країн, хочу сказати, що не всі країни, і навіть країни, які входять до Європейського Союзу, забезпечували підвищення пенсії, а навпаки деякі країни заморозили зростання пенсії, а деякі пішли на зменшення. Так наприклад, у Латвії були в цьому році на 70 відсотків зменшені пенсії працюючим пенсіонерам і на 30 відсотків не працюючим пенсіонерам. Уряд України до таких дій не вдавався, навпаки, відбувалося підвищення розмірів пенсій.
Хара Василь Георгійович передає право питання Стояну Олександру Миколайовичу.
Шановний доповідачу, уряд стверджує, що відповідно прийнятого нашого закону до мінімальної пенсії добавляється всього 60 копійок. На цьому тижні ви заявили, що найбільш солідну надбавку отримають депутати, чиновники високого рангу, працівники Секретаріату Президента України, їх пенсії, як ви заявили, збільшуються на одну тисячу гривень. Чи не є це спробою дискредитувати народних депутатів та державних службовців? Поясніть, будь ласка, яким же чином оці 60 копійок так солідно вплинуть на державні пенсії службовців? І більше того, хіба ви не знаєте, якщо не знаєте, почитайте закони, що пенсії державним службовцям призначаються зовсім іншими законами.
Дякую за запитання. Я хочу повідомити, що згідно з Законом про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування обчислюється заробіток для пенсій для всіх категорій, в тому числі для державних службовців, інших високо посадовців. Існує обмеження максимальне цього заробітку, яке складає 15 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Оскільки прийнятими законами збільшено розмір прожиткового мінімуму, то відповідно і збільшується максимальна величина розміру заробітку, з якого обчислюється пенсія.
Мироненко Михайло Іванович передає право задати запитання Папієву Михайлу Миколайовичу.
Дякую. Шановний доповідачу, ви знаєте, ми сьогодні не почули жодного слова правди від міністра праці та соціальної політики. Я знаю вас як людину фахову, який працював ще в нормальні часи в Пенсійному фонді України і треба було б, щоб ви чесно сказали нашим громадянам, що від Пенсійного фонду абсолютно не залежить нарахування пенсій і в який спосіб це робиться. Чому? Тому що воно відбувається в автоматизованому режимі, а програмне забезпечення вам передає Міністерство праці та соціальної політики. Так от, я хотів би, щоб ви відповідально дали чесну відповідь на це питання. За листопад, я разом з вашими працівниками дивився програмне забезпечення. Мінімальний розмір пенсій в ньому вказано 498 гривень. Наступне – доплата, постанова 654 і доплата 28,4 гривень постанова 198, яка набула чинності не, так як ви кажете, що ви з барського плеча дали за листопад поточного року, а з 1 жовтня. Так от, йде мова про те, що необхідно зараз за законом, замість 498 гривень.
Будь ласка, відповідайте.
Шановний Михайло Миколайович, я теж вас поважаю, як людину професійну, і хочу сказати, що пенсії у нас нараховуються в першу чергу не за програмним забезпеченням, а відповідно до тих законодавчих актів, які прийняті. Згідно цих законодавчих актів були і нараховані, сьогодні зроблені перерахунки. І до речі, що стосується мінімальних розмірів пенсій, хочу сказати, що кошти, які виділені на підвищення цих розмірів пенсій 6 листопада законом в тій сумі, покривають якраз ті видатки, про які ми говорили. Якщо б треба було підвищувати пенсії, наприклад, на 75 гривень кожному пенсіонеру, то ці видатки треба було б збільшити ще вдвічі. Тому ми діємо згідно того законодавства, яке було прийняте.
Дякую, Олексій Борисович. Сідайте, будь ласка. Запрошую до виступу голову Комітету Верховної Ради України з питань соціальної політики та праці Хару Василя Георгійовича.
Уважаемые коллеги, от имени Комитета по вопросам социальной политики и труда вынужден констатировать, такого социального позора наша страна еще не знала. Сегодня в Украине 15 миллионов бедных и нищих, из них 8 миллионов пенсионеров и 7 миллионов работающих. Это все те, кто получают зарплаты и пенсии ниже черты бедности, которая определена правительством в размере 792 гривне. Каждое нормальное государство, особенно в период кризиса, принимает меры по социальной защиты населения. Украина единственная страна среди стран СНГ, которая по сегодняшний день не повысила социальный стандарты. Законы принятые Верховной Радой об установлении прожиточного минимума и минимальной заработной платы и в государственном бюджете на 2009 год как раз и должны были социально защитить население страны. Но в очередной раз в Кабинете Министров проявился театр абсурда. Премьер-министр Юлия Тимошенко на весь мир заявляет, что ни при каких условиях не будет выполнять Закон о повышении социальных стандартов принятый Верховной Радой. Премьер-министр по-своему понимает 113 статью Конституции, которая гласит, что Кабинет Министров ответственный перед Верховной Радой и своей деятельностью руководствуется лишь законами Украины и постановлениями Верховной Рады. К слову, в любой другой стране после таких заявлений Премьер-министр сразу же стал бы бывшим, но это в Украине не относится. Мало того, наш Премьер-министр претендует еще и на высшее кресло гаранта Конституции. Можно себе представить, не дай Бог, конечно, эти гарантии. Оригинальный у нас и министр труда и социальной политики, который тут красиво пел песню о социальной защите населения. Ей сам Бог велел поддержать вышеуказанные законы, ведь она обязана в соответствии с Положением о министерстве разрабатывать и реализовывать государственную политику в сфере социальной защиты направленной на повышение жизненного уровня населения. Она несет за эту политику персональную ответственность, так записано в этом положении. Но Денисова действует в диаметрально противоположном направлении. Она категорически против повышения социальных стандартов определенных принятыми законами. Денно и ночно министр Денисова с экранов телевизоров вещает о незаконности данных законов, уповает на Конституционный Суд, который якобы должен отменить незаконные решения Верховной Рады. Если бы наш министр была профессионалом и хотя бы добросовестна отрабатывала министерскую, кстати немалую, зарплату, то она знала бы, что даже эти законы о социальных стандартах принятые Верховной Радой имеют заниженные показатели минимальной зарплаты и прожиточный минимум, что противоречит законам Украины и Конституции. Обратите внимание, принятый закон предлагает установить прожиточный минимум с 1 ноября 2009 года в размере 701 гривну. Фактически же, сегодня прожиточный минимум составляют объективно 960 гривен. Его размер просчитан и опубликован Министерством труда в соответствии с законом. Минимальная зарплата предлагается в размере 744 гривны, в то же время как в соответствии с Законом Украины с 01 января 2009 года она должна быть не ниже прожиточного минимума, то есть те же 960 гривен. Об этом обязан знать министр труда и социальной политики. Но она безразлична к тому, что попирается Конституция и законы Украины. Ведь даже если установить сегодня прожиточный минимум в размере 701 гривну, против чего восстала Премьер-министр, то он будет на 260 гривен меньше фактически сложившегося. А это значит, что как минимум работающий недополучит от 260 до 400 гривен, а пенсионеры от 180 до 200 гривен ежемесячно. И за это должен нести персональную ответственность министр труда. Денисова должна нести персональную ответственность и за неудовлетворительную работу по реализации Европейской социальной хартии. Имено неудовлетворительной признал работу Кабинета Министров по выполнению рекомендаций парламентских слушаний о ходе выполнения в Украине Европейской социальной хартии Комитет Верховной Рады по вопросам социальной политики и труду на своем заседании 18 ноября 2009 года. Комитет отметил как и полтора года назад отметили парламентские слушанья, что уровни заработной платы большинство работающих не может обеспечить даже минимальной необходимости потребности их семей. Что средняя заработная плата в Украине является самая низкая среди стран-соседей, не говоря уже с Евросоюзом, в который мы так стремимся. Если мы с вами вырабатываем внутреннего валового продукта всего в 4 раза меньше, то средняя заработная плата у нас в 27 раз меньше чем в странах Евросоюза. Не выполнила требования Закона о пересмотре размера прожиточного минимума. Сегодня он рассчитывается по устаревшим нормативам 2000 года. Не подготовлена концепция реформирования оплаты труда. Всего 6 процентов промышленности себестоимости труда, зарплаты, себестоимости продукции. Тогда, как в странах Евросоюза 30-60 процентов. Не разработана программа занятости на 2009-11 год. Проигнорированы и рекомендации о необходимости конструктивного сотрудничества Верховной Рады, правительства, центральных органов исполнительной власти и сторон социального диалога с целью соблюдения норм, принятых нашей страной в рамках Европейской социальной хартии. И за это персональную ответственность должен нести министр труда и социальной политики. Персональную ответственность должна нести Денисова из-за установленной бюджетом 2009 год дискриминации об оплате труда бюджетника. Установление размера тарифа первого разряда ниже минимальной зарплаты, на уровне 545 гривен, а не на 20 процентов выше минимальной зарплаты, и нарушение, есть нарушение закона и генеральное соглашение. Из-за этого 4 миллиона учителей, врачей, работников культуры должны, их зарплата заморожена. Должна нести персональную ответственность министр труда и за рост на 40 процентов задолженности по зарплате, которая составляет сегодня почти 1 миллиард, 800 миллионов гривен. Должна нести персональную ответственность Денисова и за срыв социального диалога. Нарушая закон, уклоняется от начала переговорного процесса по подготовке и подписанию генерального соглашения на 2010 год. Должна нести персональную ответственность, и министерство труда из-за вмешательство в деятельность профсоюзов, создание некоего национального совместного представительского органа профсоюзов и создание карманных профсоюзов для поддержки антинародных решений Кабинета Министров. Должна нести персональную ответственность министр Денисова и за протокольное поручение Кабинета Министров о прекращении финансирования угольной отрасли на сумму страховых взносов фонда социальное страхование. Из-за этого инвалиды скоро не смогут получать свои пособия по регрессу, останутся без пособий. Не хватает денег уже на оплату больничных и пособий по безработице. Получают они с задержкой в 25 дней. Должна нести персональную ответственность министр труда и за 15 миллионов бедных, за сотни тысяч бездомных граждан и за детей-беспризорников. Так как по ее вине у нас в Украине нет элементарной государственной социальной политики. Именно положением о министерстве, утвержденном Кабинетом Министров, обязанность и ответственность за формирование и реализацию государством социальной политики в стране возложено на Министерство труда и социальной политики, и определена персональная ответственность министра. Мало того, что министр Денисова со своим министерством не только не формирует и не реализует никакой социальной политики в Украине, она берет на себя ответственность игнорировать и осмеивать законы о повышении социальных стандартов. И последнее. Хочу повториться, вранье министра, которое дважды прозвучало с этой трибуны о поддержке их нововведений профсоюзом, является ложью. Поддержал мнение министра лишь один профсоюзный деятель – генеральный секретарь Национальной конфедерации профсоюза карманного объединения Кабинета Министров, холуйствующий перед ним господин Петриченко. Все остальные и прежде всего Федерация профсоюзов Украины выступили категорически против. В связи с вышеизложенным напрашивается лишь один вывод – о соответствии министра труда своей должности. Этот вопрос должен решить парламент, поскольку пользы от ее управления этим важным министерством никакой, а вреда для страны и для населения, и прежде всего малообеспеченного, очень и очень много. Спасибо. За внимание.
Дякую Василь Григорович. Запрошую до виступу Сушкевича Валерія Михайлович. Все питання у нас закінчились, ми узгодили: питання тільки для представників уряду.
Дякую. Шановні колеги, ви знаєте, у контексті виконання Закону про соціальні стандарти дозвольте мені згадати про мій закон, який я написав у 2001 році – Закон „Про державну допомогу дітям-інвалідам і інвалідам з дитинства”. З 2001 року три роки цей Закон про допомогу дітям-інвалідам і інвалідам з дитинства не виконувався урядами тодішніми, не урядом Тимошенко. І всі мої намагання переконати в тому, щоб цей закон виконувати, ті уряди не мали результати. В 2005-му прийшла Тимошенко, профінансувала в повному обсязі цей закон. А тепер про Закон про соціальні стандарти. Шановні колеги, неоднозначний закон, хоча хочу підкреслити, і Денисова, і уряд почали його виконувати. Але знову ж повернусь до Закону про дітям-інвалідам, інвалідам з дитинства. Він фінансується через субвенцію. І, на жаль, знову іронія долі в тому, що він не виконувався в минулі роки тодішніми урядами, полягає в тому, що сьогодні після введення в дію положень цього Закону про соціальні стандарти, на жаль, і це реально, і це правда, і про це сказала міністр Денисова, яка зобов’язана його виконувати, а саме: для дітей-інвалідів і дітей з малозабезпечених сімей ця субвенція після введення в закон зменшиться понад півмільярда гривень, шановні колеги! Чи можна сьогодні так, абсолютно не думаючи, виконувати той закон, в тому числі і цьому міністру, нинішньому міністру, який має такі великі проблеми? Я хочу сказати, що уряд сьогодні виконує законодавство, пенсійне законодавство, в тому числі виконує ті положення, положення Закону про державні соціальні стандарти, які вимагає сьогодні наш парламент. І я хотів би сказати, що, на жаль, на жаль, неоднозначність закону підкреслюється Постановою Верховної Ради про деякі питання забезпечення реалізації Закону України „Про встановлення прожиткового мінімуму та мінімальної заробітної плати” за номером 5300, якою пропонується забезпечити подальшу виплату, зокрема доплати до пенсії, у розмірі 28 гривень 40 копійок. Шановні колеги, оця постанова – це робота над помилками, помилками, на жаль, прикрими помилками в цьому законі. Ви знаєте, я критично завжди до всіх міністрів відносився, але в цій ситуації не можна ставити питання про відставку міністра. Дякую.
Від Комітету з питань бюджету – перший заступник голови комітету Макеєнко Володимир Володимирович.
Шановні колеги, діючий уряд продовжує ганебну практику обдурювання та знущання над мільйонами простих українців. Невиконання Кабінетом Міністрів норм Закону „Про встановлення прожиткового мінімуму і мінімальної заробітної плати” позбавляє 14,5 мільйонів громадян підвищених зарплат, пенсій і соціальних допомог. Чому ж українська влада так не любить своїх громадян і заявляє їм про те, що в результаті прийняття Закону про підвищення стандартів 6 мільйонів пенсіонерів отримають додатково лише 60 копійок, а ще у 6 мільйонів розмір пенсій фактично зменшиться. Замість доплат від 75 гривень до 150 за новим законом урядовці роблять все можливе для того аби ця доплата становила лише 60 копійок і свідомо йдуть на порушення порядку збереження всій діючих надбавок і доплат до нових розмірів пенсій, відмовляючись впровадити внесення змін в формулі розрахунку пенсій від 498 гривень до 573. Таким чином, внаслідок відверто злочинних дій уряду українські громадяни продовжують отримувати мінімальні пенсії і зарплати на тому ж рівні, які були встановлені майже 2 роки тому і в цей час, коли ціни на продукти харчування та товари першої необхідності виросли майже вдвічі. Тільки в листопаді поточного року ці урядовці, які знаходяться при владі, витягнули з кишені кожного українського пенсіонера близько 100 гривень, а коли з 1 січня 2010 мінімальна пенсія складе 695 гривень, пенсіонери втратять ще 250 гривень. Тому навіть якщо цей уряд відмовиться виконувати Закон про підвищення соціальних стандартів, то першим зобов’язанням Віктора Янукович як новообраного Президента України буде невідкладне проведення перерахунку пенсій, зарплат та соціальних допомог з 1 листопада 2009 року. Їх виплата та індексування на рівень інфляції. Кожній людині будуть повернуті вкрадені гроші, а винні високопосадовці будуть притягнуті до відповідальності. Дякую за увагу.
Шановні колеги, записуємося на виступ по одному представнику від кожної фракції. Будь ласка. Цибенко Петро Степанович, будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці, шановні громадяни України! Петро Цибенко, фракція Компартії України, голова Ради Організації ветеранів України. Я уважно прослухав те, що у порядку денному сесії позначається як звіт міністра праці і соціальної політики та голови правління Пенсійного фонду України і яке звітом по суті не є. Це було, що завгодно, тільки не звіт. Я хочу запитати вас, шановна Людмила Леонтіївна, коли ви були справжні: тоді, коли як депутат подавали проекти законів щодо соціального захисту виборців, чи сьогодні, коли ви як міністр праці і соціальної політики робите все можливе і неможливе для того, щоб знищувати трудовий народ України? У мене не вкладається в голові, як може міністр соціального захисту - головний захисник знедоленого народу України за посадою виступати, агітувати проти збільшення соціальних стандартів. А коли рішення все-таки, всупереч цим запереченням, прийнято, не виконувати відповідний закон. Це нонсенс, так не може бути. Хто завгодно може виступати проти зростання соціальних стандартів: міністр фінансів, міністр економіки, Прем’єр-міністр, тобто хто завгодно, але тільки не міністр соціального захисту. Ще раз наголошую, що ви як міністр цього робити не мали права, а ви це робили, причому робили цілком свідомо, робили, знаючи справжній рівень бідності нашого народу. Адже ви знали, що прожитковий мінімум для громадян України, що втратили працездатність, а саме його покладено в основу пенсійного забезпечення: а) встановлений ще в жовтні 2008 року; б) він дорівнює 498 гривень; в) що на дворі лютує світова фінансово-економічна криза і г) що ціни і тарифи на житлово-комунальні послуги зросли не на відсотки, а зросли в рази. Я б вам порадив в порядку експерименту спробувати прожити на 498 гривен, навіть не місяць, а хоча б тиждень. Може тоді б ви стали соціальщиком не за посадою, а справді. Невже ви не знаєте, що вперше за багато років Україна завдяки вам, уряду і коаліції вступила в новий 2009 рік без нового підвищеного прожиткового мінімуму? Це, справді, було вперше. Невже ви не знаєте, що три четверті пенсіонерів, а це понад 10 мільйонів ветеранів отримують пенсії в обсязі від 500 до 1000 гривен? Невже у вас, як міністра, як жінки, як матері не здригнулася рука, коли ви подали, погодилися, що у проекті Державного бюджету України на 200.
Будь ласка, завершуйте, Петро Степанович.
у проекті на 2010 рік запропоновано прожитковий мінімум для громадян, що втратили працездатність у обсязі, вдумайтесь в цю цифру 507 гривен. Фракція компартії України абсолютно переконана в тому, що людина, яка стоїть на таких позиціях обіймати позицію міністра соціального захисту не може. Дякую.
Зарубінський Олег Олександрович.
Шановні громадяни України, шановні колеги, прослухавши дискусію, яка вже відбулася, я зрозумів, що рівень українських політ-технологів значно підвищився і вони можуть достойно конкурувати із запрошеними із-за кордону. Чому я так кажу? Тому що дивіться, що всі зараз розглядають: 60 копійок туди, чи 60 копійок туди. І вже бабусі в селах ставлять питання: а що це ваш закон нам пенсії зменшив? Бачите, на що гарна виборча технологія, але не економіка, підвела нашу дискусію. Ми зараз розглядаємо, що там правильно, а що не правильно, а не питання виконання. Це перша позиція. Отже, технологи спрацювали на 12 балів за нинішньою шкалою. Друге питання. Я завжди був противником, коли закони підміняються рішеннями. навіть рішеннями уряду. Дивіться, у 2004 році, давайте чесно скажемо, перед тодішніми президентськими виборами йшли надбавки на пенсії. В закон, в бюджет це не було внесено. Зараз ідуть знову надбавки на пенсії, і є супротив, щоб це було в законі. Друга теза. третя. Для того, щоб всі ті, хто нас слухає, зрозуміли, що всі ці інтерпретації статистики неправомірні, я, на жаль, каюсь, не зробив слайда, але я вам тільки дві колонки зараз зачитаю. Перша колонка – це проект бюджету на 2010 рік стосовно прожиткового мінімуму і мінімальної зарплати, а друга колонка – це зміст вже чинного на сьогоднішній день Закону „Про підвищення прожиткового мінімуму і мінімальної зарплати”. Отже, з першого січня, перша колонка, ви пам’ятаєте, так? шановні громадяни, це проект на 2010 рік, з 1 січня 637 гривень 2010 року, в законі – 825 гривень, з 1 квітня – 651, відповідно, 839 і так далі. Беремо що стосується людей, осіб, які втратили працездатність, про них більше всіх сьогодні і говорили. З 1 січня відповідно до проекту бюджету на 2010 рік – 507 гривень, а з 1 січня 2010 року відповідно до цього закону 695 гривень. Відчуваєте різницю? Не 60 копійок, правда? А з 1 квітня 518 гривень, з 1 квітня в законі 706 гривень і приблизно, таке ж співвідношення залишається. От реальні цифри, от статистика. Все інше – це інтерпретація і робота технологів. Тому, шановні колеги, я пропоную, щоб ми добивалися від цього міністра, від голови Пенсійного фонду виконання закону. Але питання про кадрові рішення, я хотів би, щоб ви подумали, а що буде на крок вперед? Ми ж не в доміно маємо грати, а хоча б в шахи. А вперед буде те, що при відсутності одного міністра, при неможливості.
Будь ласка, завешуйте.
при неможливості призначити іншого міністра, а ви знаєте, що це так і відбудеться, буде 8, я не пам’ятаю, чи 10 заступників міністра, який жоден не буде відповідати за виконання цього закону. Тому я пропоную подивитися на це питання. Нам потрібна мета досягнення закону – підвищення стандартів чи процес. Якщо процес, то це та ж сама технологія, але з іншого боку. Дякую.
Ар’єв Володимир Ігорович, будь ласка.
Шановні колеги, я тут дивлюся, дуже багато людей, які настільки люблять український народ, що готові задушити його у своїх обіймах. І на сьогоднішній день порушують питання, збурюючи абсолютно не потрібні речі. Що на сьогоднішній день? Люди мають пенсії. І слава Богу. Людям майже всюди виплачується зарплата. Маленька, невелика, може хотілося б більше, але слава Богу, що вона є. Оскільки в умовах кризи, жодна нормальна країна не витрачає гроші на проїдання. У даному разі ми займаємося популізмом. Є зарплата, є пенсії – маленькі, але є. На сьогоднішній день ми хочемо збурити просто українське суспільство і знову зруйнувати роботу уряду. Але ж ви прекрасно знаєте, щоб щось роздати людям, як ви тут всі пропонуєте, треба це звідкись взяти, а взяти – це зробити. Економіка не працює через те, що абсолютно не працює банківський сектор, і кредити підприємствам не видаються. На сьогоднішній день величезні проблеми у України в експортному відношенні, оскільки немає куди експортувати, ніхто не купує: криза зупинила економіку в світі. Але ви, думаю, що прекрасно знаєте де взяти. І взяти не для народу, а для себе. Тут виступав голова Федерації профспілок, який суміщає свою незаконно посаду з посадою народного депутата України, хоча ще, коли це було щодо пана Стояна, то регламентний комітет визнав, що це незаконно, що він суміщає посаду, свою посаду в профспілках із званням народного депутата. Але я хочу спитати пана Хару, якщо ви так піклуєтеся про народ, скажіть, будь ласка, куди дівся із власності профспілок санаторій „Ясна поляна”, який відданий в оренду. Куди ви збираєтеся діти санаторій „Україна”, на який готуються документи на передачу в оренду? Санаторій „Шацькі озера” – це перлини українських курортів? Мене, знаєте, як казав один персонаж з фільму: „терзают смутные сомненья”. У держави – Міжгір’я, у профспілок - „Ясная поляна”. Спочатку вилікуйте себе, щоб лікувати уряд. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович. Перепрошую, передають право на виступ народному депутату Стояну Олександру Миколайовичу.
Шановні співвітчизники, прошу вас звернути увагу на таку деталь. Виступала міністр праці і соціальної політики і переконувала, що не можна підвищити мінімальну заробітну плату і не можна підвищити мінімальні пенсії. І оця частина БЮТ усі аплодувала тому, що уряд не виконує важливіший Закон про підвищення соціальних стандартів. Ось ваша позиція, ось ваша суть! А виступаючий з цієї трибуни один бютівець переконував нас, що цей закон. гора породила мишу. Так от я як голова підкомітету з питань соціальних стандартів і рівня життя хочу зараз розвінчати цю мишачу возню навколо 60-ти копійок. Але перед цим хочу сказати, що саме Партія регіонів і її лідер Янукович були ініціаторами підвищення соціальних виплат, за якими боролися цілі півроку. Так ось перша неправда, що начебто нашим законом добавлено до мінімальної пенсії 60 копійок. Нагадаю присутнім в залі і всім громадянам України, що мінімальна пенсія встановлюється виключно Законом до прожиткового мінімуму. У 2008 році прожитковий мінімум був 498 гривень, у 2009 році він залишився 498 гривень, відповідно такою ж була і пенсія. Але що робить уряд? Він в березні місяці розуміючи, що велика інфляція, що зросли ціни з барського плеча добавляє 28 гривень і 40 копійок. Але не виконує цю норму з березня місяця і ніколи її не виконав би, бо він лякав колосальними сумами, які треба до цієї пенсії. І тільки після того, як ми проголосували з нашими колегами закон і встановили мінімальну пенсію 573 гривні, уряд терміново віднайшов гроші і вводить ці доплати. Але робить це єзуїтські цинічно, він добавляє за доплати і встановлює пенсію 572 гривні і 40 копійок. Спеціально недодає 60 копійок до тієї суми, яку ми зробили, спеціально, щоб використовувати це в політичних мотивах. Тому, шановні колеги, хочу щоб люди знали, ми встановили надбавки до пенсії 75 гривень. Але уряд і сьогодні їх не виконав, і не виконує. Тому я хочу сказати, наш лідер Янукович заявив: „Ми прийдемо до влади і повернемо ці пенсії і мінімальні зарплати з 1 листопада”. Ми це зробимо і зробимо без вас. Ще один момент, шановні колеги, ось цинізм вашої політики. Тут казали, що ми не доплачуємо дітям. Прожитковий мінімум на дитину 557 гривень. Що робить уряд Тимошенко, видаючи доплати.
Завершуйте, будь ласка, не півхвилини, а десять секунд.
Уряд Тимошенко каже: рівень забезпечення прожиткового мінімуму, а цей рівень - 19,7 процентів. І платить дітям 130 гривень, дітям до 3 років, не додаючи, послухайте, співвітчизники, 450 гривень кожній дитині, порушуючи Конституцію, порушуючи закон.
Олександр Миколайович, завершуйте. Олександр Миколайович! Ветвицький Дмитро Олександрович.
Уважаемые коллеги! «Блок Юлии Тимошенко» в Верховной Раде Украины поддерживает работу министра Денисовой и голови Пенсійного фонду Зарудного. На мой взгляд, на сегодняшний день произошла такая ситуация. Был экономический кризис во всем мире, мы знаем, в 2009 году. Серьезный экономический спад есть на Украине. И сейчас повышать социальные стандарты довольно таки сложно. Министерство и Пенсионный фонд – это делают, выполняют наш закон, который мы приняли в Верховной Раде Украины. Насколько этот закон был своевременным? На сегодняшний день есть столько проблем, которые надо решать и нужно пополнять бюджет. А у нас. Я как работник бюджетного комитета и народный депутат хочу сказать: нужно повышать социальные стандарты, но нужно вносить у Верховную Раду и в бюджетный комитет Верховной Рады законопроекты, которые не только тратят деньги. Как потратить сегодня знают все. И нужно пополнять бюджет. У нас не одного не было законопроекта пополнения бюджета внесено. Поэтому правительству довольно сложно в этот год было брать и повышать социальные стандарты, пенсии и зарплаты работникам бюджетной сферы. У нас каждый человек в стране знает, если мы хотим больше потратить, есть семейный бюджет или личный бюджет, мы должны больше зарабатывать или мы должны брать кредиты. Как их потом отдавать? Я думаю министерство сделало все возможное на сегодняшний день, и правительство Украины, правительство Юлии Тимошенко для того, чтобы выполнять законопроект о повышении социальных стандартов по повышению пенсий и по повышению зарплат людям, которые работаю в бюджетной сфере. Эти деньги, кроме как из бюджета, взять не откуда. Но, мы не одного законопроекта о полнении бюджета не рассмотрели. Это было просто предвыборная программа кандидата от Партии регионов на президентский пост. И мы вообщем-то вместо того, чтобы работать в поте лица над законопроектами, которые пополнят бюджет, мы все лето блокировали трибуну, Партия регионов, мы ходили или вокруг зала Верховной Рады Украины, или в хорошую погоду вокруг самой Верховной Рады Украины. Вот это была работа парламента для того, чтобы повысить пенсии или зарплаты работникам бюджетной сферы. Ничего в парламенте реально предпринято не было. И оппозиция в первую очередь де давала работать и принимать эти законопроекты. И мы сегодня требуем от министерства повышений. То, что они могут, делают и это большая заслуга на сегодняшний день, потому что все выполняются постановления Кабинета Министров и Закон о повышении социальных стандартов. Но не сработала политическая технология и мы видим, этот законопроект, он был подготовлен таким образом и в общем то проголосован в итоге, что на 60 копеек поднимается пенсия, или на 9 гривен. Этого, вы думаете, ждали люди?
Будь ласка, завершуйте.
На мой взгляд, хорошо работаетминистерство и Пенсионный фонд. И «Блок Юлии Тимошенко» поддерживает положительно работу
Шановні колеги, на превеликий жаль, під час виступів у нас тут згадувалися прізвища народних депутатів, а тепер вони мають право на репліку. Будь ласка, народний депутат Хара. Одна хвилина.
Я, откровенно говоря, не хотел реагировать на вранье этого недостойного человека, на котором «печати уже некуда ставить», фамилия которого Арьев. Борец за собственность профсоюзов, он защищает санатории «Украина» и «Ясная Поляна», главные врачи которых проворовались, которые будут уволены и против которых возбуждаются уголовные дела. Этого господина не волнует то, что творится за пределами того, что он видит и знает, его интересует только возможность наврать, солгать и на этом еще заработать. Конечно же стыдно слушать сытого и довольного человека, который доволен: хоть и маленькой пенсией, но другого, хоть и недостойной, низменной заработной платой, но другого. А о себе то он позаботился! Поэтому мне просто стыдно его и назвать то «народным депутатом».
Народний депутат Стоян, одна хвилина.
Шановні колеги, з трибуни говорилося про те, що голова Федерації профспілок не може бути народним депутатом. Якщо йти за такою логікою, то ні один керівник політичної партії не може бути народним депутатом. Тому що профспілка – це громадська організація, і громадська організація обирає свого лідера і добре, що він йде в парламент, щоб захищав інтереси людей. І коли. а от Москаль би дійсно повинен був піти. І коли декілька разів розглядав регламентний комітет про моє суміщення, то навіть було в Конституційному Суді, Конституційний Суд і регламентний комітет визнав, що Стоян мав право бути головою Федерації, але не отримувати заробітну плату, я її не отримував, і мав право бути народним депутатом. Тому це дуже добре, що сьогодні Хара є представником Федерації профспілок і має право законодавчої ініціативи, захищає людей. Не вийде у вас з цього мотиву зняти його, тому що це не відповідає закону. Читайте закони, читайте Конституцію. Дякую.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Я дякую Людмилі Леонтіївні Денісовій і Олексію Борисовичу Зарудному. Ми переходимо до розгляду наступних питань порядку денного. Зараз ми мали б розглядати проект Закону Про внесення змін до Закону Про Державний бюджет України стосовно медицини. І також вчора ми домовлялись про те, що будемо розглядати по мірі готовності зміни до Державного бюджету щодо фінансування правосуддя. На превеликий жаль, бюджетний комітет не підготував ці документи до другого читання. Попри те Апарат Верховної Ради підготував таблиці, до яких внесені пропозиції, що висловлювали в сесійному залі. Тому, розуміючи нагальність цих питань, я дав доручення зараз Головному юридичному управлінню, щоб вони відпрацювали ці таблиці і в разі, якщо буде згода сесійної зали, ми будемо розглядати ці питання без рішення бюджетного комітету. На разі зараз ми взагалі не маємо з чим працювати. Тому продовжуємо роботу над проектом Закону про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти [[друге читання]] [[реєстраційний номер 2263-1]]. Запрошую Осику Сергія Григоровича на трибуну.
Доброго дня, шановні колеги! Я нагадую, що ми зупинилися на 127 поправці.
Поправка номер 127. Комітет рекомендує врахувати. Є заперечення? Немає. 128 поправка народного депутата Богословської. Комітет рекомендує відхилити. Наполягають депутати на розгляді цієї поправки? Не наполягають. 129 поправка народного депутата Бурлакова. Комітет рекомендує врахувати. Є заперечення? Немає. 130 поправка. Є заперечення? Немає. 131 поправка. Є заперечення? Немає. 132 поправка Є заперечення? Немає. 133 поправка. Є заперечення? Будь ласка, 133 поправка народний депутат Жебрівський.
Шановні колеги, що представляє собою 133 поправка. Насправді, це орган оскарження, вводиться нове поняття як орган оскарження. Насправді, коли проводиться тендер у учасників тендеру є можливість звернутися до суду. Але ми ще додатково один орган вводимо, який називається органом оскарження. Я не є прихильником нинішньої ситуації, коли закупівля відбувається у єдиного виробника, де є достатньо багато корупційних питань і скоріше питання до прокуратури Генеральної, яка має визначити. Але в мене, насправді, є питання чи не відновлюємо ми ще один корупційний орган в системі державних закупівель. Я не схильний до того, що там чиясь зла воля чи хтось там щось під себе робить. Але, насправді, в мене є от питання з цього приводу і чи не відновлюємо ми в тому найгіршому вимірі тендерну палату, яка.
Будь ласка, завершуйте.
яка була до цього. Я, шановні колеги, просто просив би і знаю, що і Світовий банк неначе за цю поправку, але насправді ми ще єдиний орган вводимо де корупція є достатньо серйозною і ще додатковий корупційний орган, на мій погляд, ми вводимо. І я просив би цю поправку не підтримувати.
Будь ласка, Сергій Григорович, аргументація комітету.
У нас завжди дуже цікаво виходить, що органу ще немає, а ми вже йому даємо вирок про корупцію. Це не дуже нормальна ситуація. Але я вам скажу, по-перше, звідки взявся цей орган. Це є міжнародна практика і можу процитувати листи Світового банку, який спираючись на типову угоду Світової організації торгівлі на законодавство і типовий Закон про закупівлі ЮНСІТРАЛу – це комісія по торгівлі, так сказати, Об’єднаних Націй закликає і вимагає створити цей орган. Навіщо? На те, що в законі залишається право оскаржувати: Перше. Замовника, ідеться тільки про тих хто приймав участь в тендері і незадоволений вважає, що є порушення. Раз. До суду, будь ласка, сам той хто скаржиться має право це зробити, чи до суду, чи до замовника, чи до органу оскарження. Третє питання. Тут виходять ці країни із практики, тому що закінчився тендер 15 днів, як ви знаєте. Договір укладений, з Казначейства гроші списали і ходи, будь ласка, де хочеш і таких справ надбагато. Тому і створюється цей орган, який складається із незалежних фахівців і 7 представників влади. От така, так сказати, логіка і така концепція цього органу. Причому у нього нема повноважень втручатися там, припустимо, в якогось одного виконавця чи щось інше. Він може тільки розглянути скаргу і винести свою думку, в тому числі звернувшись до суду чи до правоохоронних органів. Дякую.
Кармазін Юрій Анатолійович, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Безумовно, Сергій Григорович, тут виникає питання. Ви розумієте чому. Ми даємо функції і нашим двом комітетам, записуємо їх, маючи вже кілька вето Президента на подібні теми, я, тим не менш, вважаю, що якийсь орган оскарження, звісно, має бути. Я поділяю думку комітету. Але як його виконати, щоб видалити всякі навіть думки про корупцію? Можливо, ви ж розглядали різні питання. Отут пункт 133 стоїть: „З метою розгляду скарг при Міністерстві економіки створюється ы діє орган оскарження”. А які ще органи, де ще розглядалося? Якщо це зробити при Рахунковій палаті, якщо це зробити, тобто, це ж фактично то орган Верховної Ради України? Чи розглядали ви таку пропозицію? Чи при іншому органі щоб? І чи, як ви вважаєте, чи не буде заблоковано Президентом по мотивам неконституційності, в зв’язку з тим, що там парламентські комітети вказані конкретні два? Ну, я маю на увазі Азарова і.
Розумієте в чому справа? По-перше, звідки це взялося. Я доповідав залу щиро, що йшлася дуже велика робота з міжнародними інституціями, експертами з цього питання. Взагалі, в одному із листів, так сказать, і пропозицій Світового банку і, так сказать, Єврокомісії ставилося питання про це, щоб ці незалежні експерти затверджувалися парламентом в цілому. Тому був знайден компроміс, щоб було частково парламент, частково уряд і представник від Секретаріату Президента. Тут нічого нема. Тут є певний баланс. А самі експерти мають проходити досить складну процедуру конкурсу, після чого проходить це ствердження двома третинами. І тут є також баланс. Дякую.
Томенко Микола Володимирович.
Колеги, я теж хотів звернуть увагу на поправку нашої колеги Горіної з Партії регіонів, оскільки зрозуміло, що вона тут ключова, в цьому законі. Я вважаю, що ці сім осіб, які називаються незалежні фахівці, ну, якби за змістом вони не можуть бути незалежними фахівцями, оскільки їх формують два комітети. Комітети від когось залежні, да? Є комітет, я розумію, що є конкурс, все решта. Але я читаю, що незалежні фахівці включаються до складу органу оскарження за погодженням з Комітетом Верховної Ради з питань економічної політики. Це, як я розумію, комітет Ткаченка та Комітетом Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності, комітет Азарова. Моя позиція така. От тільки що доповідач сказав, у нас є така формула, наприклад, по Національній раді з питань телебачення і радіомовлення, по інших структурах: комітети проводять конкурс, вибирають людей, перевіряють біографію, перевіряють відповідність професії, а Верховна Рада голосує. Якщо вже у нас вага питання є такою важливою, і ми сумніваємся, щоб не відновити Тендерну палату, я теж вважаю, що не комітети це повинні робити, а тоді Верховна Рада України. Тому я теж вважаю, що цю поправку треба проголосувати, я особисто її не підтримую.
Сергій Григорович, будь ласка, аргументи ваші. Мікрофон на трибуні.
Текст, він не є результатом якоїсь при думки моєї особисто і так далі. Ми працювали над тим, щоби зробити цю ситуацію збалансованою. Це процесуальний закон. Тут все по ній виписано до точки, до крапки. І можна сказати, що якщо ми будемо.
Сергій Григорович у мікрофон.
рік затверджувати цих сім людей., то ми будемо це робити все вообщем-то життя. Тут нічого нема поганого.
будь ласка, депутат Подгорний стосовно цієї поправки.
Депутат Подгорний, фракція „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, шановний головуючий! Я хотів би звернути увагу всіх нас, особливо наших виборців, що 2 дні тому, коли ми розглядали один дуже важливий закон, ми йшли по одній процедурі, а сьогодні з незрозумілих для мене, по крайній мірі, ми йдемо по іншій процедурі. Ми голосували кожну поправку незалежно від того, врахована, відхилена, чи є якісь зауваження, чи нема зауважень. А сьогодні чомусь інша процедура. Я б хотів, щоб головуючий дав мені відповідь, чому така різниця в підходах до законів, і той важливий, і цей дуже важливий закон для країни і для наших виборців.
Шановні народний депутат Подгорний! Ви отримали б цю відповідь від сесійної зали Верховної Ради, якби ви були присутні вчора на пленарному засіданні. Верховна Рада України має право ухвалювати рішення, у визначений Регламентом спосіб і визначати спосіб прийняття рішення в другому читанні. Вчора народні депутати України консенсусом повним прийняли рішення, що друге читання буде розглядатися саме в той спосіб, який є сьогодні. Жоден народний депутат, присутній в сесійній залі, не заперечив проти цієї процедури. Будь ласка, з’ясовуйте тоді принаймні у своїх колег по фракції, якщо у вас виникають такі питання. Ще питання по 133 поправці є? Немає. Поправка номер 133 народного депутата Горіної ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:55:42]] За-202 Поправка не підтримана.
Не встигли? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про повернення до голосування. Прошу визначатись. [[11:56:11]] За-233 Повернулись. Ставлю на голосування поправку номер 133 народного депутата Горіної. Прошу визначатись. [[11:56:31]] За-217 Поправка не підтримана. Наступна 134 поправка народного депутата Богословської. Є заперечення по врахуванню? Будь ласка, Сергій Григорович.
Справа в тому, що концептуально зараз цим голосуванням закон розламаний. Всі інші норми так чи інакше по процедурах і так далі пов’язані з одним із органів – чи уповноваженим органом Мінекономіки, чи ще комісію по оскарженню. Я, до речі, не зрозумів, чому мої колеги із БЮТ не голосували, хоч це ще погоджені питання з урядом. Тому я пропоную такий спосіб. Давайте ще раз повернемося. Якщо не проголосуємо, то я пропоную знімати закон, він не буде мати ніякого сенсу. І кожна фракція покаже, вона дійсно хоче закрити корупційну діру, яка діє ще на сьогодні 2 роки, чи тут ідуть якісь ігри тих, хто в любий спосіб. хоче залишити цей беспредел. Дякую. Я думаю, що.просто не встиг.
Єфремов.
Уважаемые коллеги, мы должны действительно понимать, что это основная поправка, это орган обжалования. Если мы эту поправку не голосуем, дальше бессмысленно голосовать за этот закон, он будет полностью коррумпированный. Поэтому есть предложение либо повернуться назад к голосованию, либо действительно прекратить тратить свое время на дальнейшую работу. Спасибо.
Будь ласка, народний депутат Кендзьор.
Ярослав Кендзьор, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, ми з вами дуже добре пам’ятаємо скільки нарікань було на оцю всю преславуту ситуацію, пов’язану із тендерною палатою. 133-а поправка вона по суті дає нам дуже серйозну небезпеку повернення тендерної палати №2. Якщо доповідач цього закону каже, що розламаний закон, давайте відправимо закон для того, щоби його зробити таким чином, щоб, не дай Бог, тендерна палата №2 не поверталася у наше життя. Дякую.
Народний депутат Терьохін, будь ласка.
Ну, шановні колеги, от знову про рибу гроші йде мова. Дивіться, у нас були ситуація, коли в тому законі, який ми скасували, були представники одного комітету Верховної Ради, тепер поділили на два комітети Верховної Ради. Давайте забирайте звідтіля народних депутатів, бо ми пам’ятаємо чим це закінчилося. Давайте забирати там представництво комітетів взагалі, і тому і далі давайте працювати. Є державний орган, називається „Міністерство економіки”. В структурі Міністерства економіки може бути створено що завгодно. Орган оскарження – немає проблем. Але не треба прикриватися так званими спеціалістами. Ми бачили цих так званих спеціалістів в минулих варіаціях тендерної палати.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Дякую, шановний пане головуючий. Я хотів би, шановні народні депутати, внести пропозицію. Вона конструктивна, вона співзвучна з тим, що говорив і Томенко, і інші зараз виступаючі. Там, де в нас записано: „Незалежні фахівці включаються до складу органу оскарження за погодженням з Комітетом Верховної Ради з питань економічної політики та Комітетом з питань фінансів”, - написати: „Затвердженим рішенням Верховної Ради”. Таким чином, у нас це буде конституційне рішення Верховної Ради, це аналог того, що є в рішенні у нас, де ми приймаємо по Нацраді, по інших органах, по Раді Національного банку, тобто рішення приймає колегіальний орган. І тут він перевірить: правильно, неправильно зробив комітет. Але якийсь орган оскарження, і він якусь незалежність обов’язково має бути: або то Рахункова палата, як ми вже розглядали, або то ще якийсь орган. Якщо парламент, я на такий розгляд хотів би, такий варіант. Це абсолютно безболісно вмонтовується в цей текст закону. Дякую.
Акімова Ірина Михайлівна.
Уважаемые коллеги, я прошу вас очень серьезно отнестись к этой поправке. И хочу напомнить, что создание органа обжалования – это обязательное требование Мирового банка, это международные стандарты прозрачности проведения процедуры закупок. Если мы хотим добиться прозрачности, мы должны всерьез к этому подойти – и создать орган обжалования. В этом органе обжалования существует смесь: с одной стороны - государственные служащие, с другой стороны – эксперты. Эта смесь принята в мире, она используется в других странах и работает. Вот, почему я думаю, что она может с успехом работать и в Украине. И напоминаю, что в этом органе обжалования предусмотрены очень конкурсные процедуры отбора людей для работы в нем. Кроме того, этот орган обжалования рассчитан на работу на 3 года, после чего на конкурсной основе происходит ротация кадров. Я думаю, что даже этих причин достаточно, чтобы вы внимательно отнеслись к поправке и проголосовали за нее. Без нее принимать закон с моей точки зрения не целесообразно.
Будь ласка, Сергій. Секундочку, Сергій Григорович. Адам Іванович Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги з проурядової коаліції, я вам пропоную або уважно прочитати, що пише ваш міністр економіки України, або відкликати його з посади. Бо ви не підтримуєте те, що пише міністр економіки, що Міністерство економіки підтримує проект закону України про закупівлю товарів, просить підтримати його при розгляді у другому читанні та в цілому. Це є лист до Верховної Ради України міністра економіки Данилишина. Так що ви розберіться, будь ласка, в себе, хто ту правий. Це одне, а друге, я абсолютно солідарний з тими, хто виступав. Зокрема, остання виступаюча, яка говорить про те, що, дійсно, без цього органу нема смислу створювати закон, бо нікому буде контролювати, як здійснюються ці державні закупівлі. Тому, Олександре Володимировичу, прошу ще раз поставити пропозицію на переголосування цієї поправки. Дякую.
Будь ласка, Сергій Григорович, ваша точка зору?
Я хотів сказати просто два слова про зауваження мого друга і колеги Сергія Анатолійовича. Оскаржувати Мінекономіки нічого неможливо. Мінекономіки тільки у цьому році видало чотири з чимось тисячі листів вищепогоджень на одного виконавця. 70 відсотків тендерів, а їх, до речі, десятки тисяч проходять за непрозорими процедурами і оскаржувати до тих, хто ці порушення здійснює, це, я прошу пробачення, дурний спосіб, який ще в ХІХ сторіччі був визнаний як неправильний. Я ще раз кажу і я знаю, що я кажу, і кажу свідомо. Мені незрозуміла позиція власної фракції, бо ми за це голосували і у нас був плюс. Якщо це зміна раптова і небажання приймати цей закон, то це вже інша справа. Я закликаю всіх підтримати цю поправку і йти далі, щоб нарешті в нас був нормальний закон. Хто не хоче цього, то хай показує голосуванням. І, дійсно, Мінекономіки повністю підтримав двічі цей законопроект, тобто і уряд підтримав.
Шановні колеги, давайте ми стишимо емоції і просто дамо собі відповідь на питання, ми всі прагнемо мати досконалий закон. Але найгірша ситуація, яку ми можемо мати – це ситуація повного беззаконня, це те, що ми маємо протягом двох років у цій сфері. Чи ми зможемо зробити наддосконалий закон – є велике питання. Те, що ми можемо зробити недосконалим у якомусь об’ємі, це ми можемо зробити вже сьогодні. А можемо залишити ситуацію повного беззаконня. Можливо, це для когось є вибір. Тому я прошу, щоб ми підійшли уважно до вирішення цього питання. Я ставлю пропозицію Адама Івановича Мартинюка: повернутися до вирішення питання щодо 133 поправки. Ставлю на голосування про повернення до розгляду цієї поправки. [[12:05:50]] За-198 Рішення не прийнято. Оголошується перерва до 12 години 36 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо нашу роботу. Будь ласка, Сергію Григоровичу, на трибуну. До 134 поправки є заперечення? Є заперечення по 134-й? Немає. 135-та, є заперечення? Немає. 136-та, є заперечення? Немає. 137-ма. 138-ма? 138-ма, 139-та – об’єднані поправки. Є заперечення? Немає. 140-ва. Немає заперечень. 141-ша. Немає заперечень. 142-га. Немає заперечень. 143-тя. Немає заперечень. 144-та. Немає заперечень. 145-та. Немає заперечень. 146-та. Є наполягання на врахуванні поправки народного депутата Попова? Не наполягають. 147-ма. Наполягає народний депутат Давиденко? Не наполягає. 148-ма. Є наполягання на розгляді? Немає. 149-та. Є заперечення? Немає. 150-та. Є наполягання на розгляді цієї поправки? Комітет рекомендує відхилити. Немає. 151-ша. Заперечення по врахуванню є? Немає. 152-га. Немає. 153-тя. Є наполягання на голосування по цій поправці? Немає. 154-та. Є заперечення? Немає. 155-та. Є наполягання на її розгляді? Немає. 156-та. Є заперечення? Немає. 157-ма. Немає заперечень. 158-ма. Немає заперечень. 159-та. Немає заперечень 160-та. Немає заперечень. 161-ша. Немає заперечень. 162-га. Є наполягання на розгляді? Немає. 163-тя. Є наполягання на розгляді? Комітет рекомендує відхилити поправку народного депутата Богословської. Є наполягання? Немає. 164-та. Є заперечення? Немає. 165-та. Є заперечення? Немає. 166-та. Є заперечення? Немає. 167-ма. Є заперечення? Немає. 168-ма. Є заперечення? Немає. 169-та. Є заперечення? Немає. 170-ма. Є заперечення? Немає. 171-ша. Є заперечення? Немає. 172-га. Є заперечення? Немає. 173-тя. Немає заперечень. 174-та. Є заперечення? Немає. 175-та. Є заперечення? Немає. 176-та. Є заперечення? Немає. 177-ма. 178-ма. По 179-й є наполягання на її розгляді? Не наполягають депутати на ній. По 180-й є заперечення? Немає. 181-ша. Є заперечення? Немає. 182-га. Є заперечення? Немає. 183-тя. Є заперечення? Немає. 184-та. Є заперечення? Немає. 185-та. Рекомендується відхилити. Є наполягання на її розгляді? Немає. 186-та. Є заперечення? Немає. 187-ма. Є заперечення? Нема. 188-ма. Є наполягання на розгляді? Немає. 189-та. Є заперечення? Немає. 190-та. Є заперечення? Немає. 191-ша. Нема заперечень. 192-га. Нема заперечень. 193-тя. Є наполягання на її розгляді? Логічно. Ніхто не наполягає на її розгляді. 194-та. Є заперечення? Немає. 195-та. Є заперечення? Немає. 196-та. Є заперечення? 197-ма. Ніхто не наполягає? Ні. 198-ма. Є заперечення? Немає. 199-та. Є заперечення? Немає. 200-та. Нема заперечень. На 201 хтось наполягає. Не наполягає ніхто. 202-га. Є заперечення? Немає. 203-тя. Є заперечення? Немає. 204-та. Є заперечення? Немає. 205-та. Немає. 206-та. Немає заперечень. 207-ма. Немає заперечень. 208-ма. Немає заперечень. 209-та. Немає заперечень. 210-та. Немає заперечень. 211-та. Хтось наполягає? Ні. 212-та. Є заперечення? Немає. 213-та. Є заперечення? Немає. 214-та. Є заперечення? Немає. 215-та. Немає заперечень. На 216-й хтось наполягає? Ніхто. 217-та. Є заперечення? Немає. 218-та. Немає. 219-та. Немає. 220-та. Немає. 221-ша. Немає. 222-га. Немає. 223-тя. Немає заперечень. 224-та. Немає заперечень. 225-та. Немає заперечень. 226-та. Немає заперечень. 227-ма. Немає заперечень. 228-ма. Немає заперечень. 229-та. Немає заперечень. 230-та. Немає заперечень. 231-ша. Немає заперечень. 232-га. Немає заперечень. 233-тя. Немає заперечень. 234-та. Ніхто не заперечує. 235-та. Ніхто не заперечує. 236-та. Немає заперечень. 237-ма. Немає заперечень. 238-ма. Немає заперечень. 239-та. Немає заперечень. 240-ва. Немає заперечень. 241-ша. Немає заперечень. 243-тя. Наполягає хтось на розгляді цієї поправки? Ніхто не наполягає. 244-та. Немає заперечень. На 245-й наполягає хтось? Ніхто не наполягає. 246-та. Є заперечення? Немає. 247-ма. Немає заперечень. 248-ма. Немає заперечень. 249-та. Немає заперечень. 250-та. Немає заперечень. 251-ша. Немає заперечень. 252-га. Немає заперечень. 253-тя. Немає заперечень. 254-та Немає заперечень. 255-та. Немає заперечень. 256-та. Немає заперечень. 257-ма. Немає заперечень. 257-ма. Ніхто не заперечує. 258-ма. Ніхто не заперечує. 259-та. Ніхто не заперечує. 260-та. Ніхто не заперечує. 261-ша. Ніхто не заперечує. 262-га. Ніхто не заперечує. 263-тя. Ніхто не заперечує. 264-та. Немає заперечень 265-та. Немає заперечень 266-та. Немає заперечень На 267-й наполягає хтось? Не наполягають. 268-ма. Є заперечення? Немає. 269-та, народний депутат Попов наполягає? Ні, не наполягає. 270-та. Є заперечення? Немає. 271-ша. Є заперечення? Немає. 272-га. Є заперечення? Немає. 273-тя, 274-та, 275-та, 276та. Заперечень немає до цих поправок. 277ма рекомендується до відхилення. Є наполягання на розгляді і голосуванні цієї поправки? Немає. 278-ма. Є заперечення? Немає. По 279-й є наполягання на її розгляді і голосуванні? Немає. 280-та. Є заперечення? Немає. 281-ша. Немає заперечень. 282-га, 283-тя, 284-та. Немає заперечень. На 285-й наполягають автори? Поправка народних депутатів Бурлакова і Яценка. Комітет рекомендує відхилити. Є наполягання на цій поправці? Немає. 287-ма. Є наполягання на її розгляді? Немає. 288 поправка. Є наполягання на її розгляді? Немає. 289-та. Є заперечення? Немає. 290-та. Є заперечення? Немає. 290-та. Рекомендується відхилити. Наполягають на розгляді хтось цієї поправки і голосування по ній? Ні, ніхто не наполягає. 291-ша. Є заперечення по врахуванню? Немає. 292-га. Є заперечення? Немає. 293-тя. Є заперечення? Немає заперечень. 294-та. Хтось наполягає на розгляді поправки народного депутата Богословської. Комітет рекомендує відхилити. Ніхто не наполягає. На 295-й? Народний депутат Давиденко. Мікрофон народного депутата, будь ласка.
Це знов теж саме питання, яке я вчора озвучував. Є спеціально створені державні підприємства, які виконують державні замовленні. І відповідно згідно запропонованої редакції, якщо не буде врахована моя поправка, ті спеціально створені підприємства будуть брати участь у тендерах. Тому я прошу все ж таки врахувати мою поправку і спеціально створені державні підприємства, які виконують замовлення державні, щоб вони не, ну не проводились по них тендери. Дякую.
Поправка номер 295 народного депутата Давиденка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:53:12]] За-13 Не підтримується поправка. 296-та. Є заперечення? Немає. 297-ма. Немає заперечень. 298-ма. Немає заперечень. 299-та, 300-та. По 301-й є наполягання на її розгляді? Немає. Не наполягають депутати. 302-га. Є заперечення? Немає. 303-тя. Є заперечення? Немає. 304-та. Є заперечення? Немає. 305-та. Є заперечення? Немає. 306-та, 307-ма, 308-ма? Немає заперечень. 309-та. Є заперечення? Немає. 310-та. Є заперечення? Немає. 311-та. Є наполягання на її розгляді? Немає. 312-та поправка народного депутата Давиденка. Наполягає на її ? ні не наполягає. 313-та. Є заперечення? 314-та поправка. Рекомендується відхилити народного депутата Бурлакова. Наполягає депутат на розгляді? Не наполягає. 315-та. Є наполягання на розгляді цієї поправки? Немає. Не наполягає депутат. 316-та поправка народного депутата Давиденка. Є заперечення по врахуванню? Немає заперечень. 317-та поправка. Наполягають депутати на її розгляді? Не наполягають. 318-та. Є заперечення по врахуванню цієї поправки, які рекомендує комітет. Немає. 319-та. Є заперечення? Немає заперечень. 320-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 321-ша? Немає заперечень. 322 поправка? Народного депутата Горіної. Є заперечення? Немає. 323 поправка, є заперечення? Немає. 324-та? Є заперечення? Немає. 325-та, є заперечення? Немає. 326 поправка, є заперечення? Немає. 327-ма? Немає заперечень. 328-ма? Немає заперечень. 329-та? Мікрофон народного депутата Кармазіна, будь ласка. Є заперечення.
Юрій Кармазін. Я звертався до комітету з приводу того, що в цій поправці пункти 27 і 28 перехідних положень суперечать чинним законам про стандарти, технічні регламенти, процедури і оцінки відповідності, про стандартизацію, суперечить масі міжнародних угод. І я хотів почути, Сергій Григорович, вашу точку зору, як можна сьогодні скасувати технічні комітети, які діють понад десятки років, їх понад 150. І які розробляють технічні регламенти чи технічні стандарти. І як це може взагалі бути. Тому я думаю, що комітет має бути, висловитися, що такі речі можуть призвести до руйнації існуючої мережі технічних комітетів і знищення існуючої національної системи. І також суперечать тим принципам по СОТу. Тому, можливо, ви не знали цього, що.
Будь ласка, завершуйте. Будь ласка, завершуйте.
Тому я хотів би, щоб ці пункти, 27 і 28, які значаться враховані, були виключені. Бо, повне обгрунтування я надав комітету. Воно не включено в таблиці. Я надав повне обгрунтування. Воно на кількох сторінках, не хочу забирати у вас час, я надав у комітет повне обгрунтування.
Будь ласка, включіть мікрофон трибуни. Аргументація Сергій Григоровича.
Я думаю, що це можна підтримати, тому що робити, які проводять, тут, власне кажуть, йдеться, у першу чергу, про метеорологічні роботи, вони проводяться, як правило, на базі одного виконавця. Якщо є наполягання на виключенні саме 27-го і 28-го 3 розділу, то це можна погодити.
Будь ласка, Юрій Анатолійович, уточніть. Зараз тоді мова йде не про всю поправку, а про конкретні підпункти.
Підпункти 27, 28, пункту 3.
Будь ласка, у мікрофон.
Мова уде дійсно тільки про два підпункти пункту 3: 27 і 28. Я дав повне обґрунтування Сергію Григоровичу до Перехідних положень. Тобто поправка нормальна, там все є нормально. А ці пункти треба просто виключити, бо вони суперечать чинному законодавству.
Підпункти 27 і 28 з поправки номер 329 народного депутата Горіної Юрій Анатолійович пропонує вилучити, і доповідач Сергій Григорович Осика також пропонує погодитись з пропозицією народного депутат Карамзіна. Я цю пропозицію ставлю на голосування, прошу визначатись. „За”, прошу підтримати. [[13:00:08]] За-94 Не підтримана ця пропозиція. Шановні колеги, 13.00. Оголошується запис на „Різне”. Гайдаєв Юрій Олександрович, будь ласка. Будь ласка, Валентин Григорович Матвєєв.
Валентин Матвєєв, фракція комуністів. Шановні колеги, перш за все, я би хотів звернутися з парламентської трибуни до Генеральної прокуратури України з вимогою припинити беззаконня, до якого вдаються певні політичні сили, рятуючи свій, катастрофічно падаючий рейтинг у суспільстві. Фракція комуністів неодноразово зверталася до правоохоронних органів з метою протидії злочинним фактам вандалізму. Зомбованим неофашистам, злодіяння яких фінансуються нацистськими пробандерівськими організаціями, не дає спокою пам’ятник Володимиру Іллічу Леніну у центрі міста Києва та інші пам’ятки радянської доби. Однак бездіяльність правоохоронців дозволяє злочинцям, переконаним в абсолютній безкарності безперешкодно руйнувати народне надбання. При цьому вчиненню подібного роду злочинам сприяє пропаганда націоналізму і неофашизму у засобах масової інформації, заклики до руйнування історичних пам’яток. Комуністична партія України наполягає: доля пам’яток радянської доби має вирішуватися виключно і тільки народом України. Насправді так звані ультраправі політики в гонитві за симпатіями виборців фактично спекулюють на почуттях громадян, намагаючись хоч якось привернути увагу до їхньої тієї чи іншої політичної сили. Їх не обходить, що варварськими діями нівечиться культурне надбання України, руйнується частина української історії, розпалюється ворожнеча всередині країни. А про пересічного громадянина України деякі політичні сили, на превеликий жаль, і це стало уже системою, згадують лише за місяць до тих чи інших виборів, у тому числі і президентських. Натомість не припиняються спекуляції навколо страшної трагедії, дійсно страшної трагедії в історії українського народу - голоду 1932-33 років. Ми шануємо всіх громадян, які пережили цю трагедію, та усвідомлюємо свій моральний обов’язок відносити історичну справедливість. І це дійсно так, і ми це все для цього і робимо. Однак не можна погодитись з порушенням Службою безпеки України кримінальної справи за фактом вчинення геноциду у 1932-33 роках. Захопившись виконанням чисельних публічних.
Шановні колеги, народний депутат Шмельова Світлана Олександрівна передає своє право на виступ народному депутату Матвєєву. Будь ласка, продовжуйте.
Дякую, Олександр Володимирович. Захопившись виконанням чисельних публічних закликів Президента Ющенка Служба безпеки України знехтувала законом. Підкреслюю, жодних правових підстав, і це знає кожен професійний юрист, для порушення кримінальної справи за фактом геноциду та проведення в ній досудового слідства не існує. Закон про кримінальну відповідальність, що встановлює злочинність діяння або посилює кримінальну відповідальність, не має зворотної дії в часі. Таким чином, Службі безпеки слід було б керуватися Кримінальним кодексом УСРР або УРСР 1927 року, однак таких складів злочину він на той час не містив. Крім того, чинне кримінальне законодавство України, підкреслюю, передбачає порушення кримінальної справи щодо померлого лише з метою його реабілітації. Служба безпеки, на її думку, займається встановленням історичної правди, однак історичні дослідження, які вже займають понад 250 томів і в яких задіяно більше ніж півтори сотні оперативних працівників, аж ніяк не відносяться до компетенції Служби безпеки України. Таким чином, порушення кримінальної справи за фактом вчинення геноциду та проведення Службою безпеки України досудового слідства у ній є відверто незаконним. Такі дії лише руйнують фундаментальний принцип законності, закріплений в Основному Законі – Конституції України. Сьогодні направлений до Генеральної прокуратури України відповідний депутатський запит. Тому ми просимо уважно його розглянути – і скасувати незаконні процесуальні рішення та закрити кримінальну справу, порушену у незаконний спосіб Службою безпеки України. Дякую за увагу.
Ветвицький Дмитро Олександрович, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я хочу обратить ваше внимание на ситуацию, которая складывается в Украине с игральным бизнесом. На сегодняшний день игральный бизнес в Украине запрещен, в июне 2009 года был принят соответствующий закон. И, мы знаем, на сегодняшний день дельцы не хотят останавливаться, дельцы, которые занимаются игральным бизнесом подпольно. То есть есть несколько вариантов, по моим данным, от 5 до 10 процентов игрального бизнеса действует незаконно, есть подпольные казино и есть второй вариант: просто залы игральных автоматов переформатируются в виртуальные казино, интерактивные клубы. Но там, в этих клубах происходит та же самая азартная игра, то есть ставки, есть азарт, есть выигрыши. Это совершенно две разные вещи: интернет-клуб, там, где люди приходят за информацией в Интернете и попить кофе, или второе – залы, где уже не 10 гривен стоит часть работы с Интернетом, а минимум 50 гривен это уже ставка, азартная игра и, на мой взгляд, у нас много принято законов на Украине, но не все они выполняются, из-за того, что нет достаточно ответственности. Дельцы от игрального бизнеса не собираются останавливаться. Во-первых, этот бизнес принес очень много бед и горя в семьи наших граждан. Бизнесмены, которые содержали казино и залы игровых автоматов, уже достаточно порылись в карманах у наших граждан и в семейных бюджетах. Люди продавали квартиры, машины проигрывали, из-за этого распадались семьи. Я думаю, необходимо, внесен мной и есть еще 16 соавторов с разных фракций Верховной рады Украины законопроект о уголовной ответственности за организацию игрального бизнеса. Я думаю, лишение свободы, изменения в уголовном кодексе от 4 до 6 лет за организацию игрального бизнеса, в том числе и виртуального, должны остудить дельцов, которые пытаются этот бизнес сохранить. Игральный бизнес, я хочу подчеркнуть, он всегда напрямую связан с криминалом, с незаконными операциями, с неуплатой налогов и люди, я хочу сказать, как работник бюджетного комитета, столько денег там потратили. Игральный бизнес говорит: «Мы давали поступления в бюджет». Я хочу сказать, как работник бюджетного комитета, нам поступления в бюджет Украины от игрального бизнеса не нужны. Сначала сотни миллионов вытягивают из карманов людей, а потом 3 процента несут в бюджет – это небольшие совершенно деньги, с которыми нельзя решить ни одного вопроса. А люди, страдающие лудоманией, в общем-то, лечение одного человека – это минимум 1 500 тысячи гривен, говорят медики. И вообще есть сомнение, можно ли вылечить лудомана. Так как этот игральный бизнес вел себя на территории Украины, зачастую детвора 13-14 лет сидели и проигрывали деньги. Родители дают на завтрак в школу и дельцы не смотрели на это. Поэтому, я думаю, мы жили без игрального бизнеса и.
Будь ласка, завершуйте.
Мы жили без игрального бизнеса на Украине и еще проживем. Здесь необходимо ставить точку и вводить уголовную ответственность для лиц, которые организовывают, запрещенный уже в Украине, игральный бизнес. Спасибо.
Кармазін Юрій Анатолійович, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Хотів би привернути увагу з цієї високої трибуни до проблеми, яку чомусь ніхто не помічає. Не помічає її, на превеликий жаль, ні Президент України, ні уповноважений з прав людини, не помічають її ні засоби масової інформації і, зрозуміло, людям вона не відома. Мова йде про те, що сьогодні, фактично, обстановка 37-го року, коли закриті слухання відбуваються і по ним приймаються рішення, сьогодні царить де б ви думали? У Конституційному Суді України. Я звертаюся до Комітету з питань правової політики, я звертаюся до Комітету з питань правосуддя, я звертаюся до Голови Верховної Ради Литвина, до вас, Олександр Володимирович як головуючого на цій сесії з тим, щоб ви дали відповідні доручення по встановленню конституційного ладу в державі, тому що навіть єдиний орган законодавчої влади в України, яким є Верховна Рада, як і інші учасники конституційного провадження, позбавлені права безпосередньої участі у розгляді справ щодо конституційності оспорюваних законів. Оскільки саме парламент несе відповідальність за прийняті ним законодавчі акти, якось дивно виглядає розгляд так званих письмових слухань, які ніде не передбачені у законі. Я не кажу вже, що прийняття антиконституційного регламенту Конституційним Судом як органом законодавчої влади унеможливлює правильне і нормальне дотримання Конституції і чинних законів. Проведення цих письмових слухань, що здійснюється у спосіб, який не визначено законом, учасники провадження по конкретних судових справах у зв’язку з цим позбавлені права надавати необхідні докази, доводити до складу суду свої науково-практичні і правові доктринальні позиції, пов’язані з конкретними законами, надавати матеріали, що не сприяють повноті гласності і об’єктивності. Також має місце негативна практика, коли порушуються вимоги статті 72 Закону „Про Конституційний Суд” щодо обов’язкового залучення до участі у конституційному провадженні у справі представників органів влади, акти яких оспорюються за конституційним поданням щодо їх конституційності. Абсолютно не прозоро відбувається питання призначення не відкладним до розгляду подань Президента України в останній час. Вони все більше носять виключно політичне забарвлення. І тому я хотів би звернутися, щоб вважали мій виступ депутатським запитом, до вказаних вище осіб. Також хочу наголосити на іншу проблему, яка стоїть перед державою. Це те, що відбувається у нас сьогодні на дорогах і те, що відбувається по ставках акцизного збору. Вони в нас втричі менші, ніж в сусідній Білорусі, а ціни такі самі, як в Європі.
Завершуйте, Юрію Анатолійовичу.
Я завершую. Я звертаюся до вас із пропозицією. Шановні народні депутати, шановні керівники парламенту! Давайте згадаємо, що на дорогах у нас гине щороку тільки із-за доріг, із-за якості доріг біля 8 тисяч чоловік. Ми можемо зупинити це, якщо покращимо якість доріг. А я пропоную вам переглянути акцизи, щоб не наживалася купка олігархів, щоб все йшло на користь українському народу. Дякую за увагу.
Попеску Іван Васильович, будь ласка.
Спасибо. Попеску, фракция Партии регионов. Уважаемые коллеги, хотел бы обратить ваше внимание на то, как Кабинет Министров, его подчиненные на местах в реальносты борются с последствиями наводнения в Черновицкой области. И в качестве примера хочу прочитать вам ответ на один из моих запросов от исполняющего обязанности председателя сельсовета села Костычаны Черновицкой области Мунтяна А.Ф. В ответ на ваш запрос довожу до вашего сведения, что в результате наводнения 23-27 июля 2008 года в селе Костычаны согласно акту обследования пострадали 20 дорог общей протяженностью около 17 километров. Работы по восстановлению ремонту данных дорог проводила фирма «Юникобуд» город Киев. Однако, по окончанию ремонтных работ осталось неотремонтированных 5 дорог общей протяженностью более 3 километров. Эти данные были предоставлены Костычанским районным советом, начальником Новоселицкого РВ УМВС України в Черновицкой области господину Мельнику, а также. Новоселицкого района. В ответ на запрос № 63 от 08.01.2009 и данный документ прилагается. Жителя села обратились с просьбой в сельсовет, чтобы мы решили вопрос по ремонту данных дорог. Поэтому 13 июля 2009 года на сессии сельского совета депутатами было принято решение дать разрешение на проведение ремонтных дорог на данном участке ПП «Добробут-В», руководителю Лупой Сергей Владимирович. На данный момент дороги отремонтированы и находятся в хорошем состоянии, но ремонтные работы, которые провела ПП «Добробут-В» не были оплачены, хотя эти деньги были выделены из государственного бюджета для ремонта дорог в село Костечаны. Также довожу до вашего сведения, что в январе 2009 года зам.главы Новоселецкой районной державной администрации Скрикуляк С.Е. мне были предоставлены на подпись два акта «Авизо» в которых указывалось, что дороги, которые построили в селе Костычаны отремонтированы и сельсовет принимает их на баланс, копии прилагаются. Я отказался, так как это не соответствовало действительности и было противозаконно. Тогда она заявила, что когда я не подпишу, то у меня будут большие проблемы, а село Костычаны не получат никаких средств на ремонт дорог. Прошу вас помочь нам в данной ситуации, в решении данного вопроса на благо и на пользу жителей села Костычаны. Я хочу обратить внимание, что это не единичный случай, поэтому я обращаюсь в Кабинет Министров и в соответствующие исполнительные власти в регионах и районах, чтобы они решили этот вопрос. Если они этот вопрос не решат, то этим будет заниматься Генеральная прокуратура. Спасибо за внимание.
Народні депутати Гордієнко і Бевз передають право на виступ народному депутату Калєтніку.
Ігор Калєтнік, фракція Комуністичної партії України. Шановні колеги! В черговий раз хочу звернути вашу увагу на масштабні порушення з боку начальника Південно-Західної залізниці Кривопішина та необхідності припинення його відверто протиправної діяльності. Систематичні службові зловживання, розкрадання державної власності, надання незаконних переваг суб’єктам підприємницької діяльності – це далеко не повний перелік досягнень Кривопішина. За роки його служби на залізничному транспорті, державі завдано таких збитків, що для відновлення виробничих потужностей потрібні десятиліття. В результаті послідовних протизаконних дій Кривопішина він та його родина стали фактичними власниками цілісного майнового комплексу Український центр по обслуговуванню пасажирів на залізничному транспорті Україні. Незаконне використання наближеними до Кривопішина комерційними структурами готелю „Експрес” на бульварі Шевченка в Києві та інших об’єктів нерухомості спричиняють мільйонних збитків державі. Ситуація дійшла до абсурду, коли Кривопішин від імені держпідприємства за безцінь здав свої комерційній структурі в оренду приміщення готелю, а згодом взяв в оренду частину приміщень, що і так належить державному підприємству. Таким чином державні кошти були перекачані в приватні кишені, підприємства оформлені на дружину, дочку, зятя, дружини брата та інших родичів клану Кривопішина, якк паразити присмокталися до державного майна. При цьому хрещеним батьком Південно-Західної залізниці Кривопішиним турботливо створені всі умови для їх процвітання, за копійки віданну в оренду державну нерухомість в центра Києва, надану з державної казни безвідсоткові позики, благодійну допомогу, все за рахунок бюджетних коштів. Розтягуючи по частинах потужне підприємство, Кривопішин завдає непоправної шкоди залізничному транспорту України. Певно Кривопішин геть забув про те, що він керівник державного підприємства і повинен дбати про державні інтереси, а не про власне незаконне збагачення за рахунок держави. У 2005 році уряд вже намагався позбутися цього керівника. Кривопішина було звільнено з посади, а Генеральною прокуратурою України порушено кримінальну справу. Про те великому комбінатору Кривопішину вдалося уникнути відповідальності та знову обійняти посаду начальника Південно-Західної залізниці. А повернувшись, він продовжив робити те, що в нього найкраще виходити, привласнювати державне майно. У 2007 році лише завдяки вчасним діям контролюючих органів вдалося зупинити чергову незаконну приватизацію об’єктів державної власності, підприємством чергового родича Кривопішина. Окремим напрямком багатогранної протизаконної діяльності цього керівника є проведення державних закупівель, де незмінно перемагають підприємство особисто обрані Кривопішиним. Факти службових зловживань та численних порушень з боку цього керівника є очевидними та підтверджуються перевірками правоохоронних органів. Тому звертаюсь до Головного контрольно-ревізійного управління з вимогою провести комплексну ревізію діяльності Південно-Західної залізниці з 2002 по 2009 рік. Матеріали перевірки направити до Генеральної прокуратури для прийняття відповідного рішення. Крім того, я хочу звернутися до Прем’єр-міністра України з метою термінового звільнення Кривопішина з посади начальника Південно-Західної залізниці. Прошу вважати мій виступ депутатським запитом. Дякую за увагу.
Народний депутат Павловський і народний депутат Лукашук передають право на виступ народному депутату Косіву Михайлу Васильовичу.
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і порядок”. Дорогі співвітчизники, маю доручення від організаційного комітету, який очолив відомий академік Мирослав Попович, зачитати оце звернення до українських виборців, кандидатів у Президенти та їх команд, усім кому не байдужа майбутня доля України. „Дорогі співвітчизники! Останні події української політики породжують загрози для української держави і нації, які не можуть залишати нас байдужими. Усі ми, що підписали нижче, вболіваємо за долю України та не можемо стояти осторонь політичних баталій. Нам так само, як і вам, вже набили оскому скандали, продажність, відверте хамство і самозакохана дріб’язковість так званої політичної еліти. Політика в Україні цілком заслужено відповідає визначенню „брудної”, що спонукає все більше мислячих людей від неї дистанціюватися. Але, на жаль, в цій політичній площині залишаються основні реальні важелі, якими управляється життя кожного з нас. Можливо, на те і розраховують невидимі режисери цього політичного спектаклю, що в якийсь момент нам стане байдуже і хто і з якими намірами цими важелями володіє. Ми поважаємо право кожного на індивідуальні симпатії в політиці, право на політичні переконання, ідеологічні та світоглядні преференції. Але, на жаль, повторити унікальну ситуацію, коли на президентських виборах 2004 року всі патріотичні сили об’єдналися довкола одного спільного кандидата, цього разу на вдалося. Ми просимо вас лише про одне: будьте мудрими у другому турі голосування, який, напевне, у цій непростій ситуації нас очікує. Не дайте керувати вашою волею емоціям, зневірі і байдужості, пам’ятайте, що всі ми, українці, стоїмо біля останньої межі, за якою нас може чекати нова національна катастрофа. Ми стояли біля цієї межі у 2004 році і здавалося, вже ніколи до неї не наблизимося. Але історія випробовує наше терпіння і наше сумління, тому з неї треба виносити уроки. Один з цих уроків звучить сьогодні приблизно так: волю і Україну треба відстоювати стільки разів, скільки це буде необхідно. І варто один раз відступити, щоб втратити плоди сторічних змагань. Ми закликаємо усіх патріотичних претендентів на президентську посаду в Україні та їхніх симпатиків не роздмухувати застарілі непорозуміння, не займатися самоїдством та взаємопоборюванням. Залишімо все це на період після виборів. Отже, у другому турі ми всі, патріоти України, повинні прийти на виборчі дільниці і сказати тверде „ні” чужій владі. А натомість об’єднатися навколо того кандидата, який вийде від демократичних сил на другий тур, а потім вже можна буде починати принципову і складну, з рештою, розмову про узгодження наших принципів. Ми звертаємося до усіх демократичних кандидатів у Президенти України, до усіх, кому не байдужа доля України з пропозицією приєднатися до нашого звернення. Від вашої мудрості та політичної зрілості залежить доля нашої Вітчизни. Під цим зверненням стоїть 35 підписів. Це, крім організатора цієї заяви, академіка Мирослава Поповича, інші представники академічних сил – це представники творчих спілок України: Спілки письменників, художників, представників спілки народної творчості, це відомі митці українські, це голови політичних партій, це політики, зокрема народні депутати України. Список для, чи звернення для підписів є відкрите. Воно поміщене в Інтернет виданнях. Ми також маємо на меті помістити це звернення у засобах масової інформації в усіх округах, де ми працюємо. Отже, я ще раз, і ще раз хочу сказати, що від того, наскільки серйозно кожен із вас, шановні співвітчизники, поставиться до тієї нашої доброї волі і буде залежати майбутнє України. Запевняю вас, що хто б не вийшов у другий тур із національно-демократичних представників ми зобов’язуємося.
Народний депутат Камчатний передає право на виступ народному депутату Гнаткевичу.
Юрій Гнатвевич, «Блок Юлії Тимошенко». Я теж був присутній на зборах представників громадськості і політиків, про яких говорив мій колега Михайло Косів. Не скажу, що ці збори були веселі і радісні. Про що ми говорили? Насамперед ми згадували про те, про що боролися на Майдані, ми боролися про теорії і практики кучмізму, а кучмізм - це практика грабіжницької приватизації загальнодержавної власності та продовження русифікації українців. Майдан був полем битви між обікраденим народом і тими, хто розікрав державну власність. Майдан був полем битви між тими, хто хотів будувати справді українську національну державу і тими, хто збирався будувати ще одну російську державу, бодай на одній частині України коли б наша держава лише формально називалась би Україною. Минуло 5 років основним завданням, історичним завданням Президента Віктора Ющенка і нас всіх було б об’єднання навколо Президента усіх національно-патріотичних сил в одну могутню партію. Натомість, ми сьогодні бачимо, що національно-патріотичні сили розшматовані і розгублені як ніколи за останні 20 років. Дуже важко зараз помаранчевим силам провести свого представника до парламенту. Ось подивіться, якщо в 2004 році Віктор Ющенко уже вважався національним лідером українським, якщо тоді його дружно підтримали всі національні патріотичні сили, якщо від них не було інших кандидатів, якщо за нього виступить революційний Майдан, якщо на його боці була вся помаранчева бізнесова еліта, якщо його захистив Верховний Суд, то навіть за таким умов усім їм разом ледве вдалося проштовхнути так би мовити Ющенка в президенти аж після третього туру виборів. Нині на Донбасі Віктор Ющенко свій рейтинг не збільшив, а в Києві і на Західній Україні зменшив. Тим більше, що помаранчеві висунули сьогодні, крім Ющенка, Юлію Тимошенко, Юрія Костенка, Олега Тягнибока да всіх українських патріотів. Прихід Януковича до влади для націоналістів є вкрай небезпечним, бо з ним на посаду віце-прем’єра повернеться Дмитро Табачник, який закриє, як і закривав досі, шлях української мови і українському відродженню в Києві на Сході України. Про це навіть страшно подумати, бо цього разу вони прийдуть надовго. Це також покладе край надіям на повернення вкрадених вкладів, бо повернути їх можна лише за рахунок олігархів. Майдан не довів свою історичну місію до кінця Українські патріоти мають розглянути, розглядати нинішні вибори, як продовження помаранчевої революції, розуміючи, що Янукович це довічне панування олігархату і продовження русифікації. Ми мусимо перейматися не амбіціями, а думати над тим, як провести в другий тур людину, яка зможе там перемогти Януковича. Хоча на наш погляд – це найочевидніше є Юлія Тимошенко. Але, якщо в другий тур вийде Ющенко.
Будь ласка, завершуйте.
Гриценко, Костенко, Тягнибок, ми всі дружно проголосуємо за цього кандидата в Президенти. Дякую.
Будь ласка, Вернидубов Іван Васильович.
Шановний головуючий! Шановні колеги! За рішенням Генеральної Асамблеї Організації Об’єднаних Націй 09 грудня – є Міжнародним днем боротьби з корупцією. У 2003 році саме у цей день у мексиканському місті Меріда була відкрита для підписання Конвенція Організації Об’єднаних Націй проти корупції. Ця конвенція, яка набрала чинності в грудні 2005 року, визначає дійові заходи щодо етики публічної служби і протидії корупції, як у державному так і в приватному секторах. Нещодавно завершено в катарському місті Доха третя серія, сесія, конференція Мерідської конвенції ухвалила механізм огляду виконання цього юридичного інструменту протидії корупції на глобальному рівні. Як відомо, наш парламент у жовтні 2006 року ратифікував Конвенцію ООН проти корупції. Влітку цього року прийнято пакет антикорупційних законів. Набрання цими законами 18 липня чинності дозволяє нашій державі найближчим часом набути статусу сторони ООНівської конвенції. Але ми знаємо, що конвенція однозначно наголошує на тому, що відповідальність за подолання корупції покладається на державу. Конвенція, підґрунтям якої є, у тому числі і положення випробуваних часом європейських 20 керівних принципів у боротьбі з корупцією, Кримінально-цивільної конвенції в боротьбі з корупцією запропонувала нам всеосяжний пакет світових антикорупційних стандартів. Вдосконалюючи міжнародне співробітництво у цій сфері, сьогодні ми маємо можливість впровадити справжню високоефективну протидію корупції, організованій злочинності та легалізації брудних коштів. Успіх цієї роботи буде значно ліпшим, за умови участі в цій справі інститутів громадянського суспільства, в тому числі і приватного сектора. У зв’язку з цим хочу привернути увагу до десятого принципу, ініційованого ООН, глобального договору, основи співробітництва з бізнесом. Ділові кола повинні боротися з усіма проявами корупції, включаючи вимагання і хабарництво. Парламентський Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією, виходячи з того, що протидія корупції створює атмосферу законності і сприятливі умови для соціально-економічного розвитку, забезпечує підтримку демократії та зростання внутрішніх і іноземних інвестицій, знижує рівень впливу організованої злочинності, питання реформування антикорупційного законодавства відносить до ключового пріоритету. Комітет у цій роботі серед іншого керується рекомендаціями групи держав проти корупції та рекомендаціями, прийнятих в рамках стамбульського плану дій по боротьбі з корупцією, мережі боротьби проти корупції країн Східної Європи і Центральної Азії. В останній час комітетом двічі проведено слухання стосовно проблем антикорупційного законодавства та прозорості у публічному секторі. За участю президента групи держав проти корупції Драго Коса, 16 листопада поточного року проведено круглий стіл на тему: „Шляхи удосконалення.
Іван Васильович, завершуйте будь ласка.
законодавства. Шановні колеги, відзначаючи міжнародний день боротьби з корупцією, давайте одностайно підтримаємо гасло загальносвітової антикорупційної кампанії „Твоє ні має значення”. Дякую за увагу.
Кендзьор Ярослав Михайлович. І йому ще віддає своє право на виступ народний депутат Стойко.
Дякую, Олександре Володимировичу. Шановні виборці, шановні співвітчизники! Я не можу не відреагувати на перший виступ комуніста Матвєєва, на який, на превеликий жаль, не, виступаючи після нього, так звані національні демократи Михайло Косів і пан Гнаткевич абсолютно, так би мовити, пропустили повз вуха цей зухвалий, антиукраїнський, антинаціональноукраїнський виступ. Уже усім відомо про те, що всі політичні структури і Парламентська асамблея Ради Європи і ОБСЄ визнали на офіційному рівні те, що фашизм німецький і комунізм радянський – це два є близнят, це два рідні брати, які однозначно нищили: ті інші народи, і ці нищили свій власний народ. Отже, сьогодні вставати в позу і говорити про те, що, бачите, українська Служба безпеки і частина української влади наполягають на відкритті, зрештою, відкрита кримінальна справа Службою безпеки про злочин в час голодного мору 32-33 років, і тут доводити, що ніяких юридичних підстав немає, - це є більш, ніж таке лицемірство і цинізм цієї політичної сили. Я думаю, не розповсюджуючись далі, але, висловивши своє ставлення до такої позиції, думаю, що судове засідання, яке буде продовжувати кримінальну справу вже, слухаючи кримінальну справу, яку готувала Служба безпеки України, що фінальним акордом цього судового слухання повинно бути засудження і заборона цієї ідеології, визначення, хоч посмертно, і визнання злочинцями усе керівництво Радянського Союзу і, так званою Радянської України в організації цих злочинів. І найголовніше, щоб рішенням суду була заборонена діяльність Комуністичної партії сьогоднішньої і заборона діяльності їхніх сьогоднішніх керівників. І принагідно хочу ще одну тему підняти. Я ставлю риторичне запитання. Шановні співвітчизники, чи відповідали ви собі на одне запитання: ”Чому Кремль, кремлівське керівництво так люто ненавидить сьогоднішнього Президента Віктора Ющенка? За що? Чому? Чому союзниками у цій ненависті, у цій люті до Президента тут у нас, в Україні, стали комуністи, стала частина Партії регіонів і частина, велика частина партії „Блоку Юлії Тимошенко” і, найголовніше, так би мовити, її лідер – Юлія Тимошенко? Чому вони об’єдналися у цій ненависті до сьогоднішнього Президента? Відповідь напрошується сама по собі: тому що Віктор Ющенко уособлює саме українство як таке. Віктор Ющенко нарешті, на 18-му році, декларує усі свої 5 років президентства те, що він воістину український Президент – від плоті, крові і духу українського. І саме оця ідентифікація особи Президента, те, що Віктор Ющенко робить усе для того, щоби мільйони людей, українців, які цією ж комуністичною ідеологією, пропагандою були деформовані у своїй позиції і у своїй свідомості, які не знають, хто вони, звідкіль вони, от це якраз і є найбільша небезпека для всіх україноненависників, бо вони розуміють: якщо більша частина українського суспільства осмислить, усвідомить, хто вони, звідкіль вони і яка їхня місія в Українській державі, зрозуміла річ, що з таким народом, гідним, достойним, який знає власну історію, дуже легко будувати національну Українську державу. І тому, коли сьогодні заявляють, що Юлія Володимирівна – єдиний кандидат від національно-демократичних сил і її треба підтримати, хочу сказати, що два чоботи пара. І тому невипадково Кремль ставить і на одного, і на другого. Оця остання заява Путіна, публічна, вона не є випадкова, що, мовляв, він не підтримує Юлію Володимирівну, бо ці зав’язки Юлії Тимошенко на Кремль уже настільки очевидні, що рейтинг цього політика став стрімко падати, і тому треба було зробити такий сигнал у Кремлі, щоб відвести оці звинувачення від Юлії Тимошенко. Але я переконаний, що Україна починає прокидатися від цієї політичної летаргії, Україна починає розуміти хто може зберегти українську державу на національному ґрунті, на національній основі і утвердити цю державу навіки вічні. Дякую.
Парубій Андрій Володимирович, будь ласка.
Парубій Андрій, "Наша Україна", депутатська група „За Україну!”. Сьогодні в Києві відбувається 13-й саміт „ЄС-Україна” і на моє глибоке переконання це є важливий черговий етап інтеграції України в Європейський Союз, адже нам важливо пам’ятати, що інтеграція України в Європейський Союз – це не просто вибір географічний чи економічний, це вибір цивілізаційний. Адже Україна і є частиною тих держав, які власне і створили європейську цивілізацію як таку. Свого часу Київська Русь-Україна і була цією державою, яка творила як суть, як основу європейську цивілізацію, і фактично сьогодні наша інтеграція в політичне об’єднання країн Європи, інтеграція в ЄС – це є, як сказав Президент України Віктор Ющенко, це є дорога додому. Разом з тим треба зазначити, що ми, здобувши дуже багато успіхів на тому шляху, маємо і певні недоліки. Щодо успіхів треба зазначити, що протягом 5 років президентства Ющенка ми змогли суттєво збільшити товарообіг між Україною і країнами Європи. Ми змогли на кілька разів збільшити кількість інвестицій з країн Європейського Союзу в Україну. Ми змогли підписати цілий ряд угод, які на сьогодні роблять нашу співпрацю набагато більш ефективною і системною. Але треба також визнати, що ми могли б досягнути набагато більшого, якби на шляху до Європейського Союзу твердо і послідовно йшли не тільки Президент Ющенко, а також і уряд, і український парламент. Якщо аналізувати діяльність і уряду, і парламенту треба зазначити кілька дуже очевидних і дуже, скажімо, неприємних речей. Це стосується і уряду Януковича, і уряду Тимошенко. За дві каденції роботи тих урядів вони фактично поступово і поетапно знищували зовнішньополітичне відомство нашої держави. Тут, в тому залі, ці дві найбільші фракції – БЮТ і Партії регіонів – зняли міністра закордонних справ Огризка тільки за те, що він відстоював державницькі інтереси і національні цінності. Тут, в тому залі, вони підкулісно реформували українську Конституцію, відходячи від принципів європейського права. Вони, власне, за весь цей період не зробили жодного кроку, щоб провести демаркацію українського кордону з Росією. А поки ця демаркація не буде проведена, ми не зможемо продовжити діалог про безвізовий режим і безвізовий в’їзд українців на територію Європейського Союзу. І тому сьогодні я хочу закликати і БЮТ, і Партію регіонів, які в своїх програмах визнають необхідність інтеграції України в ЄС. Але на дії вони їздять в Кремль, шукають там свою політичну підтримку, забуваючи про українські.
Завершуйте, будь ласка.
Я хочу закликати і Партію регіонів, і „Блок Юлії Тимошенко” відійти від практики підігрування північному сусіду, думати не політичними амбіціями, не своїм бажанням стати президентами України, а думати про національний інтерес нашої держави і підтримати на шляху до Європейського Союзу Президента України Віктора Ющенка. Тільки так ми зможемо швидко і ефективно пройти той шлях, який сьогодні розділяє Україну від Європейського Союзу, повернути Україну в Європу в повному політичному тому значенні, щоб вона як рівна з рівними могла формувати майбутнє світу і майбутнє європейської цивілізації. Дякую за увагу.
Шановні колеги, я хочу нагадати вам, що 9 грудня о 15 годині в сесійній залі парламенту відбудуться парламентські слухання на тему: „Національна ідентичність в Україні в умовах глобалізаційних викликів: проблеми та шляхи збереження”. А наступне наше пленарне засідання Верховної Ради України розпочне свою роботу о 10 годині у вівторок 15 грудня. Ранкове пленарне засідання оголошую закритим. На все добре.