Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:03:16]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 386 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Трегубова Юрія Валентиновича. Прошу привітати нашого колегу і побажати йому успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 4 по 7 жовтня 2011 року. Відбулося шість пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 72 питання порядку денного. За результатами розгляду прийнято 10 законів та 77 постанов, 11 законопроектів прийнято за основу, 1 проект постанови направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 5 законопроектів повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 30 законопроектів та 3 проекти постанов відхилено; за результатами розгляду пропозицій Президента України 2 закони прийнято в цілому з врахуванням пропозицій Президента України, 1 закон направлено на доопрацювання до комітету, 1 закон відхилено; проголошено 136 депутатських запитів. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі оголошення. Згідно з поданою заявою та відповідно до частини три статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про вихід народного депутата України Зозулі Руслана Петровича зі складу депутатської фракції "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Шановні народні депутати, 17 жовтня 2011 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного 30 вересня 2007 року у багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі, Ганущака Юрія Івановича, включено до виборчого списку "Блоку Юлії Тимошенко". Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Ганущак Юрій Іванович. Прошу, Юрій Іванович.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах всіх співвітчизників.
Шановні колеги, прошу привітати Юрія Івановича. [[Оплески]] Шановні народні депутати, одразу повідомляю, що відповідно до заяви народного депутата України Ганущака Юрія Івановича він стає членом депутатської фракції "БЮТ – "Батьківщина". [[Оплески]] Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій і груп для виголошення заяв, внесення пропозицій тощо. Прошу представників депутатських фракцій і груп записатися на виступ. Ольга Боднар, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Хто буде виступати? Іван Кириленко. Наступним буде виступати Радовець. Каплієнко? Каплієнко, будь ласка. Іван Кириленко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Шановні співвітчизники! Безпрецедентна за своїми масштабами травля Юлії Тимошенко вступила в ту фазу, яка дуже схожа на масовану облаву і небачену за своєю жорстокістю розправу. Хто був біля Печерського суду в день виголошення вироку міг бачити на власні очі це безкрайнє і неосяжне море чорних устрашаючих масок, касок і бронежилетів. Так не полювали навіть на бен Ладена. Це від кого і проти кого? Проти депутатів, стариків і жінок? Так тоді у нас ці органи чим займаються? Вони з народом, за народ чи проти народу? Але кому адресувати біль цього питання? Незалежних структур влади в Україні вже немає. Від судової та законодавчих гілок залишилися лише сучки. Якщо судом узаконюється 31 квітня, документи датуються числами, які ще не наступили, в вирок пишеться разом з таким супроводом, про які права люди і незалежне правосуддя мова? Тому не дивно, що в нашій країні височайший рівень розкриття злочинів. Але ж всі знають, як це досягається, і майже всі вироки обвинувальні. Горе країні, де понад третина ув’язнених сидять ні за що. Ось чому ще ніколи так одностайно світова спільнота не вибухала від обурення, адже вирок над Юлею Тимошенко став по суті символом зневаги і свого, і міжнародного права. Там за політичні рішення в тюрми своїх опонентів не кидають! А побиття депутатів від опозиції! А недопущення їх до зали суду! А заборона відвідати Юлію Тимошенко в СІЗО! А чисельні атаки на офіси, громадські приймальні, навіть на житло, як це було з Євгеном Сусловим на минулому тижні, коли його оселю брали буквально штурмом! Іншій половині нашого залу, яка зветься "більшістю", це до лампочки. Такої черствості в нашій депутатській сім’ї ще не було ніколи. Але розуміємо, що це глас вопіющего в пустині – в пустині зневаги, цинізму і бездушшя. Пройде лише декілька хвилин, і тут розпочнеться вже давно звичне, як казав класик, "два – за, два – против, остальные – стоя и на "ура".Десятки шанованих людей, опустивши очі долу, будуть покірно голосувати за все, що махатимуть, все більше і більше стаючи заручниками народного невдоволення і гніву. І при цьому кожен розуміє, що проблеми можна і потрібно вирішувати по-іншому: спільно, не наражаючись на потужну хвилю обурення. Нині у світі швидко змінюються ціннісні базисні критерії. Мільйони людей повстали проти свавілля банків, монополій, корпорацій, проти надмірного багатства, проти несправедливості. А що в нас? А в нас і цього року десятки мільярдів доларів знову безкарно втече з країни без сплати податків, внесків до Пенсійного фонду. 40 мільярдів гривень не дорахується Державний бюджет. Цих грошей з лихвою вистачило б, щоб вирішити проблеми і пенсіонерів, і конаючої медицини, ледве животіючої освіти та кинутого напризволяще місцевого самоврядування. Ось за це кинули Юлію до в’язниці: бо вона жити б нікому не дала за такі речі, вони б ніколи не пробачила владі, що мільйони тяжкохворих залишилися в цьому році без ліків. Каменя на камені вона б не залишила в цьому залі за десятки мільярдів списаних боргів перед бюджетом для улюблених структур, за цинічно відверті лобістські закони, про які вже стомилася писати демократична преса. Не за минуле кинута за грати Тимошенко, а за майбутнє. Щоб хоч якось врятувати ситуацію і престиж держави, наша фракція пропонує негайно прийняти постанову про терміновий розгляд президентського законопроекту про декриміналізацію з поправками, що передбачають чітку можливість Юлії Тимошенко і багатьом невинним негайно вийти з в’язниці. Ми розуміємо, що вже не вистачить ні совісті, ні серця, щоб винести виправдальний вирок. Це, сподіваємося, зробить Європейський суд. Але сьогодні на карті доля країни і її європейський вибір. До візиту Президента в Брюссель залишилося 2 дні, а там твердо стоять на загальнолюдських цінностях. За майбутнє дітей й онуків голосувати треба сьогодні, третього шансу не буде. Дякую.
Володимир Каплієнко, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Микола Шершун.
Шановні колеги, шановні українці! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" закликає уряд прискорити переговори з Росією щодо перегляду газових угод 2009 року. Головна наша мета – це зниження ціни на газ для українських громадян. Не варто нагадувати, що існуючі газові угоди є дискримінаційними для України, а тому уряд з нашої з вами підтримки має відстоювати українські національні інтереси. Не варто також нагадувати, що угода 2009 року і підвищення ціни на російський природний газ для України в реаліях 2011 року закладають від’ємне торгівельно-економічне сальдо зовнішнього балансу. При цьому всьому між Україною та Росією все ж таки існують міцні корпораційні і торгівельні зв’язки з величезним потенціалом, а тому потрібно робити все для того, щоб підтримувати нормальний розвиток двосторонніх відносин та мінімізувати конфліктні ситуації між нашими країнами, на які так багате сьогоднішнє життя. Тому ж маємо шукати компромісу, мета якого – зниження ціни на газ для простих громадян для приватного та бюджетного секторів України, аби українці не стали заручниками цін на російське природне паливо. Тому що не є секретом, що у структурі споживання природного газу громадяни України в більшості сплачують саме за російський газ, а не власного видобутку. Справедлива ціна на російський газ для України має становити не 347 доларів за тисячу кубічних метрів, як це буде у четвертому кварталі поточного року, а 200 доларів за тисячу кубічних метрів. Обрахунки тут дуже прості: ціна на газ для Польщі складає 320 доларів за тисячу кубів, для Німеччини на поточний час – 330 доларів за тисячу кубів. Якщо з цієї ціни відняти транспортну складову і деякі інші витрати, то ціна для України якраз становитиме близько 200 доларів за тисячу кубічних метрів. Українські громадяни не можуть платити за помилки всіх попередніх урядів, тим більше, не повинні вони платити за газ більше, ніж платять, наприклад, поляки чи німці. Чи ми не європейці? Адже непомірно висока ціна на російський газ призводить до постійного зростання цін, а це напряму б’є по рівню життя простих громадян і кожного українця. Тому підтримує кроки уряду по деверсифікації поставок газу та пошуку альтернативних джерел надходження альтернативного палива і у державний і у приватний сектори країни. Ми вітаємо рішення про суттєве скорочення закупівлі російського природного газу. Як відомо, вже в наступному році Україна планує закупити у російської сторони 27,4 мільярди кубічних метрів палива, що на 5 мільярдів менше, ніж закуповували у 2011 році. Так само вітаємо ми і наміри уряду втричі скоротити імпорт природного газу шляхом нарощування його власного видобутку. Ми переконані, що переговорний процес навколо газових контрактів має завершитися вже у жовтні, саме під час формування держбюджету 2012 року України, над яким Верховна Рада розпочне роботу найближчим часом, на поточному тижні. Ми маємо дійти до компромісу з російською стороною щодо таких важливих показників, як ціна на газ, умови поставок, транспортування тощо. Фракція "Реформи заради майбутнього" закликає уряд пришвидшити перемовини з російською стороною задля перегляду газових контрактів. Ціна на російський газ повинна, без сумніву, бути зменшена, а інтереси українських громадян захищені. Дякую за увагу.
Микола Шершун, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Микола Шершун, фракція Народної Партії. Шановний Голово, шановні колеги! На жаль, ми часто наступаємо на одні і ті ж самі граблі, робимо однакові помилки. Мова йде про проблеми соціального захисту населення, яке постраждало внаслідок аварії на ЧАЕС. Цим питанням на сьогодні опікується Міністерство соціальної політики, яке є головним розпорядником коштів, що виділяються на оздоровлення таких громадян. Я з повагою ставлюся до роботи цього міністерства, однак мушу повторити те, про що неодноразово казав. Соціальна політику, яку воно проводить стосовно чорнобильців, м’яко кажучи, неефективна. На сьогодні міністерство виконує роль статиста, і, як правило, місцевих проблем вони з Києва не бачать і не можуть бачити. Для прикладу візьмемо ситуацію з розподілом путівок на санітарно-оздоровче лікування. Їх виділяють, не звертаючи уваги ні на кількість заяв, ні на медичні рекомендації. У ці санаторії люди їхати не хочуть. Чому? Бо їм пропонують у Криму лікувати органи травлення, а в Трускавці чи Моршині – органи дихання, хоча потрібно навпаки. Зовсім немає путівок "матері та дитини" в санаторії Криму. У результаті постраждалі зі скаргами йдуть у місцеві органи влади. На що там розводять руками, бо угоди з санаторно-оздоровчими закладами укладає Міністерство соціальної політики України, тому на місцях вплинути на цю ситуацію неможливо. Комусь здається, що я нагнітаю ситуацію і роблю проблему там, де її, на перший погляд, зовсім немає. Тоді давайте візьмемо статистику, а вона лякає. З року в рік здоров’я постраждалих громадян погіршується. Колеги, вдумайтеся в цифри: 83 відсотки дітей, які мешкають на забруднених територіях, хворі. Ми дуже любимо розкидатися висловами "майбутнє нації", "майбутнє України". Та яке в нас буде майбутнє з такою кількістю хворих дітей? Звісно, простіше промовчати чи зробити вигляд, що нічого не відбувається, як дехто цього дуже хоче. Але проблема чорнобильців сама по собі не зникне. Наш обов’язок – дбати про здоров’я людей, які живуть на забруднених територіях, а особливо дітей. І вирішувати ці питання потрібно в комплексі, починаючи з першого джерела забруднення. Не раз з цієї трибуни я говорив, поки ми не почнемо оздоровлювати територію, статистика хворих людей і дітей, які п’ють забруднене молоко, буде тільки погіршуватися. На жаль, аналізуючи проект бюджету на наступний рік, нічого втішного я там не побачив. Бо дев’ять бюджетних програм, які були в цьому році, на 2012 рік зведені в одну. На оздоровлення чорнобильців пропонується виділити лише 413 мільйонів гривень, що є менше половини від мінімальної потреби. Тому нам, звичайно, не уникнути численних скарг та нарікань. Давайте хоча б зараз подбаємо про якісне оздоровлення та ефективне використання державних коштів, передавши ці повноваження в регіони. Повірте, там краще знають, що потрібно їм робити. Ми своїми діями вже викликати збурення серед чорнобильців, коли дозволили Кабінету Міністрів визначати розміри їхніх пільг. Дійсно, це питання потребує виваженого підходу. Бо серед тих, хто має відповідний статус, багато і сумнівних чорнобильців. Але робити ці зміни треба обґрунтовано. А зараз мова йде про оздоровлення та лікування тих, хто насправді цього потребує: в першу чергу, наших з вами дітей. Тож давайте не позбавляти чорнобильців останньої надії на державний захист та підтримку. Дякую.
Петро Симоненко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Микола Мартиненко.
Уважаемые избиратели! События последних дней, массовые акции протеста против политики буржуазных правительств и всевластие транснациональных корпораций, которые прошли более, чем в 900 городах и охватили весь мир, подтверждает вывод о том, что капитализм как общественная экономическая система, как система культурно-нравственных ценностей полностью себя изжил. Безусловно, непозволительной наивностью было бы утверждать, что завтра капитал добровольно отречется от своего мирового господства, что завтра все богатые возьмут и сами поделятся с бедными, что военно-политический блок НАТО, оплот империализма, вдруг разом прекратит бомбить непокорные страны и уничтожать мирное население. Да, в этой ожесточенной борьбе труда и капитала последний не гнушается никакими средствами: ни поддержкой фашистских и нацистских режимов, ни стравливанием народов, ни разжиганием войн, ни финансированием террористических организаций и военных хунт, ни свержением демократических народов правительств и установлением буржуазных диктатур. Миллиарды и миллиарды долларов, фунтов, марок, иен тратятся капиталом именно на эти цели. Но так же, как капиталистическая формация пришла на смену феодализму, так же с исторической неизбежностью социалистические отношения сменят отношения капиталистические во всех сферах человеческой жизни. Отрицать это бессмысленно! Уважаемые избиратели! Главной отличительной чертой нынешних социальных протестов, и я особо хочу это подчеркнуть, является то, что эти протесты выросли и набрали силу в недрах так называемых благополучных и развитых стран, где средний уровень жизни в разы превосходит уровень жизни в Украине, не говоря уже о странах третьего мира. Более того, эпицентр этого социального урагана сформировался ни где-нибудь, а в Соединенных Штатах Америки. Массовое движение под названием "Захвати Уолд-Стрит" направлено изначально против беспредела банкиров и финансовых спекулянтов, против таких монстров, как Международный валютный фонд и Всемирный банк. Быстро перекинулось на другие страны: Испанию, Грецию, Италию, Японию. А его название сократилось до одного слова: "захвати". Миллионы людей объединились под красными знаменами, требуя не подачек от буржуазных правительств и корпораций, они объединились ради политической борьбы за власть для простого народа. И не случайно вновь над планетой звучит коммунистический гимн "Интернационал". Уважаемые избиратели, что же происходит в Украине? В условиях когда идет тотальное наступление капитала на права трудящихся, когда сокращаются социальные программы, когда творится правовой беспредел, когда людей вышвыривают на улицу, годами не платят зарплаты, а дерут три шкуры через повышение цен и тарифов, когда от монополизации экономики капитал перешел к узурпации власти, естественно, растет и народный протест против политики, проводимой капиталом. Но пока этот протест находится в прокрустовом ложе буржуазной демократии, пока социальный гнев народных масс нацелен не на политическую борьбу против этого класса, а только с целью выторговать у нее ту или иную социальную подачку, пока этот народный гнев используется различными отрядами украинской буржуазии в борьбе друг против друга за власть и собственность, пока трудящихся сталкивают лбами – ожидать перемен к лучшему, надеясь на милость доброго, справедливого и цивилизованного олигарха бессмысленно. Я призываю всех трудящихся, кто честно зарабатывает себе на жизнь, последовать примеру трудящихся различных стран, и этот пример сегодня удивительный. Встать под красные знамена и сказать решительное "нет" наступлению капитала. У трудящихся на все континенты один общий враг – капитализм. И трудящиеся должны понимать, что без борьбы – нет побед. Благодарю.
Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Михайло Чечетов.
Шановні співвітчизники, шановні колеги! З кожним днем ситуація загострюється як в середині країни, так і у відносинах з усім світом. Один видатний письменник сказав: "Найбільший злочин – це безкарність". Наша влада цієї простої істини розуміти не хоче. Влада щиро вважає, що може безкарно дурити голову і Заходу, і Росії. В результаті загроза того, що ми знову віддалимося від Європи на багато років. Уже і футбольне Євро-2012 у нас погрожують забрати. Росія теж робить дуже жорсткі заяви стосовно нинішньої влади. Дружба, якою так хизувалися регіонали, схожа на холодну війну. Влада думає, що може залякувати власний народ і переслідувати будь-яке інакомислення. Тяжкохворого Юрія Луценка фізично знищують у СІЗО. На Банковій впевнені, що можуть на сім років безпідставно кинути на грати Юлію Тимошенко – політика, за якого на виборах проголосували мільйони людей. Але безкарність завжди буває лише тимчасовою. Зараз всі пред’являють нинішній владі рахунки до оплати. В Україні люди доведені до відчаю і готуються до нових акцій протесту. Минулого тижня шахтарі штурмували Кабмін, недавно афганці ледь не захопили Верховну Раду, наступною може стати Адміністрація Президента. Уряд підготував такий бюджет недоїдання для мільйонів українців, якого ще не було. Порівняно з 2009 кризовим роком вдвічі зменшені соціальні виплати. Скупі цифри розкладені по соціальних рядках наче зуби громадян розкладені по поличках. Влада, як і обіцяла, змогла об’єднати Україну, але проти себе. Панове, ви можете позлітати зі своїх владних крісел набагато швидше ніж думаєте. У влади є один-єдиний вихід з політичного тупика, в який вона сама себе загнала. У Брюсселі все ще очікують Віктора Януковича для погодження остаточного варіанту Угоди про асоціацію включно із зоною вільної торгівлі. Європа не закриває двері і ще вірить, що будуть виконані обіцянки, які Президент дав європейським лідерам, що будуть декриміналізовані статті, за якими опозицію кидають до тюрем. Залишились останні дні, щоб цей шанс використати. Опозиція вимагає, по-перше, невідкладно підтримати пропозицію фракцій "Наша Україна – Народна самооборона" і "БЮТ – "Батьківщина" щодо декриміналізації деяких статей Кримінального кодексу. Потрібно не лише випустити на свободу політичних в’язнів, вони також повинні взяти повноцінну участь в парламентських виборах. Якщо більшість не проголосує за наші поправки, це означатиме, що влада відмовляється від євроінтеграції і на багато років заганяє Україну в резервацію. По-друге, потрібно прозоро і демократично провести парламентські вибори. Має бути той результат, на який влада заслуговує. Тому не можна ухвалювати шахрайський законопроект про вибори, внесений фракціями більшості за вказівкою Президента. Там закладені суцільні фальсифікації. Потрібно залишити чинний закон про вибори народних депутатів. Його визнав світ і за ним вже проводились демократичні вибори. Інакше в Україні не буде не лише легітимного парламенту, а й легітимної влади. Дякую за увагу.
Сергій Васильович Ківалов, фракція Партії регіонів. Будь ласка, ваш виступ.
Уважаемые коллеги! Дорогие друзья! 14-15 октября состоялось заседание Венецианской комиссии. По Украине рассматривалось 4 законопроекта. О выборах народных депутатов, об изменении в Закон о судоустройстве и статусе судей, по которым я лично выступал. О адвокатуре, о свободе собраний. Необычно острую дискуссию вызвал проект заключения комиссии по законопроекту о выборах народных депутатов. В ходе обсуждения и в тексте заключения мнения членов комиссии и экспертов разошлись. В центре критики оказалось одновременное изменение избирательной системы, введение 5-процентного избирательного барьера, запрета на участие избирательных блоков и обязательного депозита для регистрации кандидатов, якобы без предварительных консультаций с оппозициями и гражданским обществом. Представитель Испании назвал 5-процентный избирательный порог завышенным. С ним не согласились другие представители, в том числе и Франции. Председатель Конституционного Суда Валерий Зоркин, представитель в Венецианской комиссии, он сказал, что 5-процентный барьер допустим. Так как в России с 7-процентного барьера опустились в этом году на 5-процентный. Выступавшие согласились, что стандарты Совета Европы допускают избирательный барьер в 5 процентов и меньше. Так, Парламентская Ассамблея Совета Европы в резолюции 1477 в 2006 году по Грузии призвала снизить барьер, чтобы он был не больше 5 процентов. Вместе с тем, в пункте 22 проекта заключения комиссия принципиально признала, что выбор избирательной системы является суверенным правом каждого государства. Никто из членов комиссии не возразил против озвученной нами позиции, что Украина вправе избирать любую демократическую избирательную систему, в том числе и смешанную. Что смешанная система является не украинским, а западноевропейским изобретением, которая возникла и сегодня применяется в Великобритании, в модифицированных формах, а также в Германии, в Италии, в Венгрии и других развитых демократиях. Многих, уважаемые коллеги, удивило вступление на заседании Венецианской комиссии Григория Немыри, который призвал проводить парламентские выборы на основе старого закона, хотя наши оппоненты все время критиковали именно этот закон. Вторым, по интенсивности обсуждения в комиссии, и еще больше в Украине, стал законопроект о внесении изменений в Закон "О судоустройстве и статусе судей". В четверг мы будем рассматривать в этом зале изменения в этот закон, и я надеюсь, что во втором чтении он будет принят. Мы практически учли все замечания Венецианской комиссии. И последнее. К сожалению, в прессе прозвучала неправдивая информация, что в "Заключении" дана оценка делу Юли Тимошенко. Я со всей ответственностью заявляю: "В обнародованном тексте проекта "Заключения" ни единым словом не упоминается ни дело Тимошенко, ни Печерский суд, ни судья Киреев. Спасибо.
Шановні народні депутати, виступи завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах представників депутатських фракцій і груп, я прошу підготувати відповідні доручення, відповідні звернення і листи. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на вівторок 18 жовтня. Оголошую до розгляду питання – проект Постанови про визнання такою, що втратила чинність, Постанови Верховної Ради України "Про зміну порядку обчислення часу на території України" [[реєстраційний номер 9297]]. Є прохання розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:32:29]] За-214 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, дозвольте коротко вас поінформувати про причини, з якої постала необхідність внести таку постанову. Як ви знаєте, Верховна Рада України 20 вересня 2011 року прийняла постанову про зміну порядку обчислення часу на території України, тобто цим рішенням ми перевели країну у третій часовий пояс, коли зазвичай Україна завжди перебувала у другому часовому поясі. Я повинен, шановні колеги, нагадати вам, що це питання з 1996 року регулювалося Постановою Кабінету Міністрів України, а саме, ми приймали в осінньо-зимовий період рішення відповідно до постанови Кабінету Міністрів про переведення годинника на годину назад, а влітку відповідно на годину вперед. Разом з тим, після того, як Верховна Рада України прийняла проект постанови як постанову і перевела країну фактично у третій годинниковий пояс, виникло багато питань, зокрема, як суто економічного, географічного, безпекового виміру, а також політичного характеру. Зокрема, географи стверджують, що відсутні підстави переведення Україну у третій часовий пояс, оскільки це суперечить фізико-географічному розташуванню та міжнародним нормам. Державна комісія єдиного часу і еталонних частот зафіксувала у своїх рекомендаціях, що це буде мати негативний вплив на роботу програмних комплексів міжнародних залізничних, авіаційних, морських та інших транспортних перевезень, ініціювала звернення до Верховної Ради України про скасування відповідного рішення. Енергетики стверджують, що це позбавляє можливість своєчасно перепрограмувати лічильники, що призведе до дисбалансу обліку і значних економічних збитків. Гідрометеорологічна служба стверджує, що це призведе до того, що дані про стан природи будуть запізнюватися для України на одну годину. Негативно висловилися щодо цього рішення медики, які стверджують, що це призведе до великих навантажень на організм людини, збільшить захворювання, призведе до ризику виникнення аварійних ситуацій, зокрема на 30 процентів зростає шахтний травматизм і дитяча захворюваність, збільшується на 10 відсотків кількість викликів "Швидкої допомоги", на 17 відсотків кількість інфарктів і інсультів. Зокрема українськими вченими проведено досліди на тваринах, які підтвердили негативних вплив зміни часу на біоритми і продовження життя живих організмів. Також, шановні колеги, виникло питання і з приводу того, що, скажімо, футбольні матчі європейського рівня тепер в Україні будуть транслюватись о 22 годині 45 хвилин. У сукупності, я не кажу вже про політичні моменти, це зумовило необхідність запропонувати Верховній Раді України виправити прикру помилку. Дякую за увагу. Прошу записатись. Шановні колеги, якщо вас цікавить, чия помилка, я несу за все відповідальність. Вважайте, що я відповідаю, валіть все на мене. Будь ласка, запишіться, якщо є потреба обговорити це питання. Кириленко В’ячеслав, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
В’ячеслав Кириленко. Прошу пану Кендзьору передати слово.
Ярослав Кендзьор.
Ярослав Кендзьор, депутатська група «За Україну!». Володимире Михайловичу, ну, слава Богу, що здоровий глузд нарешті взяв верх, і для цього не потрібно було дуже багато часу. Але всі ці аргументи, які ви щойно ще раз повторили, звучали в залі тоді у цей день, коли приймалася ця постанова. Я з цього приводу виступав, коли приймалася ця постанова і також наводив всі аргументи, і вважав, і вважаю сьогодні, що Партія регіонів, в першу чергу, підняла і зареєструвала, і проголосувала за це питання, тому що так зробила Росія. Це було звичайнісіньке мавпування, тому що так зробила Росія. І сьогодні, звісна річ, я думаю, що уже навіть більшість парламентська, так би мовити, змінить своє ставлення, але. ну як може себе почувати, в першу чергу, ця людина, яка, так би мовити, піднімає цю "чародійну" руку, яка вирішує, так би мовити, бути прийнято якомусь документові чи не може бути прийнято. Я дуже хотів би, щоби товариш Чечетов обов’язково взяв слово і вибачився, в першу чергу, перед своїми колегами-депутатами і перед парламентом на загал, що він завів, так би мовити, у блуд Верховну Раду. І тому я ще раз прошу, прошу депутатів, в першу чергу, фракцію регіонів. Ну шановні колеги, ну майте ж свої голови для того, щоб вони думали, а не.
Народний депутат Тищенко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Слово Томенку. Томенку слово.
Шановні колеги! Я підтримую попереднього виступаючого в тій частині, що парламентській більшості і тим депутатам, які голосують за такого роду голосування, треба також навчитися нести відповідальність за свої дії, і оскільки я тут представляю фракцію БЮТ, яка не дала жодного голосу за це рішення. Це єдина фракція, яка не просто не голосувала, а сказала наступне. От цю ложу треба, щоб прийшли міністри, фахівці, бо Верховна Рада не може займатися астрономією, не може міняти природний плин річок, схід і захід сонця, Верховна Рада повинна займатися законодавством, аби тут в цій ложі виступив президент Академії наук, голова Комісії по часу, який у нас є академік Яцик, виступили фахівці і сказали: "Друзі, займайтесь народом, захищайте їх права! Куди ви лізете?!" Тоді би цього дурного рішення не було прийнято. Тепер я слухаю наших колег з більшості, які кажуть: "Ви знаєте, ми вирішили порадитися з фахівцями". А де ж ви були з тими фахівцями місяць назад, коли за скороченою процедурою обговорювали це рішення? Я тоді запитав: а хто ініціював це рішення? Мені сказали: "Хтось, у когось є думка". Друзі, назвіть прізвище цього "хтось" і в кого є думка, хто скеровує ваше голосування? Бо ви ж ганьбите ні тільки свої фракції – ви ганьбите парламент! І треба віддати належне журналістам, які підняли це питання, які сказали, що, очевидно, у нас 266 народних депутатів не знають, що в Україні існує три годинникові пояси. Вони не знають, що вони прийняли рішення в інтересах пояса, по якому живе 4 відсотки населення України, бо в другому годинниковому, так званому київському, живе 95 відсотків населення. То, очевидно, тут сидять такі "інтелектуали" [[в лапках]], які не знали базових речей, які вивчаються в школі. Тому ми наполягаємо на тому, що принципові питання не повинні розглядатися без експертизи Академії наук, без експертизи фахівців, не повинні розглядатися за скороченою процедурою. І тоді такої ганьби, яка була місяць назад, не буде. Фракція послідовно буде голосувати за скасування цієї постанови. І вважає, що більшість не просто виправить помилку, а вибачиться і пояснить свою позицію.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги, если вернуться в историю, то, наверное, никаких проблем у нас не было, когда ни Западная Украина, ни Восточная не разделялись на две части, когда у нас в Киеве было одно время с Москвой. Это раз. Теперь второе. Сегодня здесь очень много политической пыли, политической пены на этом вопросе. Сегодня в Донецке встречаются два президента: Президент России и Президент Украины. В синхрон этому, никогда такого не было, в Санкт-Петербурге встречаются два премьер-министра – России и Украины. [[Шум у залі]] То есть на сегодня появляется возможность найти реальные развязки по самым сложным запутанным экономическим проблемам. И тут, как удар в спину. Как удар в спину, предлагается отменить это постановление, а там уже готовится новое постановление, где предлагается оторвать от времени на два часа от Москвы. Это как специально, это как провокация! Поэтому правильно будет, если мы еще раз запросим профессиональные оценки всех государственных институций, которые могут профессионально дать этому оценку, когда политическая пена сойдет с этого вопроса,и потом уже вернуться еще раз и рассмотреть этот вопрос. Но сегодня в такой политической истерии. Я еще раз повторяю, как удар в спину двум встречам – в Санкт-Петербурге и в Донецке – для того, чтобы не дать развязать проблемы по газу, для того, чтобы не дать возможность поднять нашу экономику и прочее, делается этот шаг. Мы голосовать не будем, и всех, кто желает добра Украине, призываем не голосовать.
Шановні колеги!. Шановні колеги! Я прошу вас, я благаю вас. Давайте ще раз послухаємо, про що йдеться. Мова йде про те. [[Шум у залі]] Я прошу уваги!.що в разі, якщо Верховна Рада України скасовує свою постанову, діє постанова Кабінету Міністрів України про те, що в останню неділю буде переведено годинник назад. Я вам ще раз наголошую, після того Кабінет Міністрів України, і доручається цією постановою, повинен внести закон. Це питання має регулюватися законом, а не постановами і бажаннями певних політичних фракцій чи окремих депутатів. І тоді буде прийнято рішення. Найкращий вихід був би такий: коли ми переходимо на зимовий час, влітку не переводимо час, і тоді ми будемо мати біологічний часовий ритм. І не треба до цього плутати політику. Політики тут абсолютно немає. Але нам треба сьогодні визначитись щодо рішення, бо інакше буде діяти постанова і будуть проблеми. А якщо буде постанова діяти, тоді треба готуватись до введення цієї постанови. І я просив би припинити зліва і справа політику – немає тут політики! Є питання, щодо якого треба прийняти розумне рішення. Тому, шановні колеги, прошу заспокоїтись! Я ставлю на голосування пропозицію, ще раз пояснюю. В разі відміни постанови діє постанова Кабінету Міністрів України 1996 року, і в останню неділю годинник буде переведено назад. Після того Кабінет Міністрів протягом місяця зобов’язаний внести проект закону, і Верховна Рада з урахуванням всіх обставин прийме відповідне рішення. Нам не потрібно на порожньому місці шукати підстави для збурення. Треба прийняти рішення. Помилились, поспішили, так давайте визнаємо. Я визнаю це: помилились. Але я вважаю, що в цьому є сила, коли людина визнає те, що вона помилилася. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 9297]] про визнання такої, що втратила чинність постанови Верховної Ради України про зміну порядку обчислення часу на території України. Реєстраційний номер 9297. Прошу голосувати. [[10:46:24]] За-216 [[Шум у залі]] Я ще раз поставлю на голосування повернутися до розгляду проекту цієї постанови. Прошу уваги, шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію повернутися до розгляду проекту постанови, прошу голосувати. [[10:47:02]] За-218 Рішення не прийнято. Йдемо далі. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, "БЮТ – "Батьківщина" – 85, "Наша Україна – Народна самооборона" – 57, комуністів – 24, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 11. Дві фракції: фракція "БЮТ – "Батьківщина", фракція "Наша Україна – Народна самооборона" – вимагають оголосити перерву на 30 хвилин. Чи заяву будете робити? Перерву для чого? Будь ласка, на вимогу двох фракцій оголошується перерва на 30 хвилин. Керівників фракцій, знову ж таки, на вимогу двох фракцій, прошу зібратися в кабінеті Голови Верховної Ради. Перерва до 11 години 20 хвилин.
Запросіть народних депутатів до сесійної зали для того, щоб ми могли продовжити роботу. Шановні народні депутати, за ініціативою двох фракцій було оголошено перерву на 30 хвилин. Під час перерви відбулося засідання Погоджувальної ради за участю керівників депутатських фракцій і груп. Про причини, з приводу якої вимагалась перерва, і про результати переговорів поінформує народний депутат України Кожем’якін Андрій Анатолійович. Будь ласка.
Шановні колеги, шановні присутні! На жаль, тільки що знову підтвердилась та теза, що сьогодні більшість, яка постійно каже про декриміналізацію, про нібито намагання зробити все, щоб пом’якшити сьогодні участь репресованих людей, які сидять, у першу чергу, це Юлія Тимошенко, Юрій Луценко. На жаль, це знову підтвердилось, тому що тільки що на Погоджувальній раді ми знову зрозуміли, що це гра, в якій є тільки один програвший – це опозиція. Ніхто не буде приймати ніякі апеляційні, скасовувати вирок суду Печерського в апеляції, ніхто не буде навіть робити, голосувати ці законопроекти. І шановний керівник фракції Партії регіонів сьогодні так і сказав, що. Це наші проблеми. Тому нам Європа взагалі каже, що ми повинні з цим трошки потягнути, тому що треба більш важливіше на ці речі подивитися, так він тільки що заявив. Тому наша фракція вчора наголосила, що якщо не буде поставлено ці питання сьогодні на порядок денний і не буде проголосована постанова про скорочення терміну, не буде проголосований цей законопроект для того, щоб показати обличчя сьогоднішньої влади, яка бреше постійно, маніпулюючи цими законопроектами, наша фракція заявляє, що за короткий період приходу нової влади на чолі з Президентом Януковичем фактично завершився процес утвердження домінуючої однопартійної системи на чолі з Партією регіонів в українському парламенті. Як наслідок, вищий законодавчий орган України перестав виконувати функцію головного і єдиного законодавчого органу країни і втратив свою легітимність. Натомість Верховна Рада України перетворилася на відділення Адміністрації Президента і за помахом руки виконує лише функції по легітимізації незаконних та антинародний рішень. Першим кроком знищення законодавчої гілки влади було те, що новостворена більшість під керівництвом Партії регіонів, грубо порушуючи Конституцію України, продовжила термін своїх повноважень на півтора року. Наступним кроком була незаконна зміна самої Конституції України. Як наслідок, народні депутати, котрі йшли від політичних сил з конкретними обіцянками виборцям, зрадили їх, зняли з себе відповідальність за захист їх інтересів і перейшли на службу виконавчій владі. Сьогодні так звана більшість діє виключно всупереч інтересам народу України. Саме Верховна Рада узаконила так звану судову реформу, внаслідок якої вся судова система перетворилася на структурний підрозділ вулиці Банкової. Тому левова частка відповідальності за політичні репресії в Україні, незаконне ув’язнення лідера опозиції Юлії Тимошенко, інших опозиціонерів лежить саме на Верховній Раді України. Подальше функціонування законодавчого органу України і його нинішнього складу створює передумови неможливості руху вперед у напрямку.
Завершуйте, будь ласка.
Верховна Рада більше не є представницьким органом, який відстоює інтереси народу, і повинна негайно припинити своє існування. Сьогодні наша фракція подає і зареєструє, я зараз відповів вам, пане Зарубінський, сьогодні наша фракція реєструє постанову, в якій будуть всі підписи наших народних депутатів.
А про це ми з вами можемо поговорити окремо. Тому наша позиція сьогодні така. Ця Верховна Рада Україні не потрібна. Тому, шановний Володимир Михайлович, протестуючи проти дій, які сьогодні відбуваються в парламенті, наша фракція буде знаходитись біля цієї трибуни весь час, скільки будете вести сьогодні засідання. Дякую.
Шановні колеги, я додам до того, що сказав Андрій Кожем’якін. На Погоджувальній раді обговорювалось питання про те, щоб прийняти проект Постанови Верховної Ради України про скорочення термінів підготовки до другого читання законопроекту про гуманізацію покарань за економічні злочини. Ця пропозиція не була підтримана. Разом з тим я наголосив під час засідання Погоджувальної ради, що нам потрібно шукати 226 голосів довкола тих пропозицій, які пропонується внести до проекту закону. А щодо термінів підготовки до другого читання, це буде вже технічне питання. І запропонував діяти саме в такому річищі, не викликаючи протистояння по відношенню один до одного. Шкода, що моя пропозиція не була підтримана. Шановні народні депутати, нам потрібно розглянути питання про включення до порядку денного низки законопроектів. Я прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо Держрезерву]] [[реєстраційний номер 9233]]. Прошу голосувати. [[11:27:44]] За-252 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про професійний розвиток працівників на виробництві [[реєстраційний номер 9161]]. Прошу голосувати. Для включення до порядку денного. [[11:28:14]] За-255 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України щодо вдосконалення процедур здійснення конфіскації. Реєстраційний номер 9208. Прошу голосувати. [[11:28:45]] За-236 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо виплати одноразової грошової допомоги при звільненні військовослужбовцям, особам рядового та начальницького складу]]. Реєстраційні номери 9171, 9171-1. Прошу голосувати. [[11:29:24]] За-262 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо державної фінансової підтримки шляхом надання безвідсоткової довгострокової позики ДАХК "Топаз"]]. Реєстраційні номери 9217, 9217-1. Прошу голосувати. [[11:30:03]] За-261 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо збору за забруднення навколишнього природного середовища]]. Реєстраційний номер 9294. Прошу голосувати. [[11:30:37]] За-256 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про допомогу сім’ям, які не можуть мати дітей [[реєстраційний номер 9201]]. Прошу голосувати. [[11:31:12]] За-232 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо реєстрації місця проживання та місця перебування фізичних осіб в Україні [[реєстраційний номер 9289]]. Прошу голосувати. [[11:31:45]] За-260 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про захист суспільної моралі" [[реєстраційний номер 7132]]. Прошу голосувати. [[11:32:15]] За-263 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про святкування 100-річчя з дня народження Ганькевича Анатолія Борисовича, державного діяча, видного організатора суднобудівного виробництва України [[реєстраційний номер 9072]]. Для включення до порядку денного. [[11:32:48]] За-262 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 100-річчя українського скаутського руху [[реєстраційний номер 9121]]. Прошу голосувати. [[11:33:16]] За-235 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 181, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 9, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 19, Народна Партія – 20, позафракційні – 6. Шановні колеги, у мене прохання і пропозиція така. Давайте ще раз обговоримо питання про скасування постанови Верховної Ради України про зміну порядку обчислення часу на території України. Це надзвичайно серйозне питання для того, щоби ми не легковажно до нього підійшли. Просив би фракції висловитися з цього приводу по одній хвилині. Ще раз нагадую перед цим, шановні колеги, мова йде про те, що буде діяти постанова Кабінету Міністрів України, і в останню неділю жовтня буде переведено на годину назад час. Після того Кабінет Міністрів України внесе відповідний закон, і ми врегулюємо цю проблему законом. Інакше суспільство зіткнеться з величезними викликами і ризиками, про які я щойно сказав. І тут немає, шановні колеги, абсолютно жодної політики. Точніше, якщо вона є, її потрібно враховувати в останню чергу. Тому я просив би фракції по хвилині висловитися для того, щоб ми приймали рішення, яке буде мати результат. Тарас Чорновіл, будь ласка. Потім Зарубінський.
Шановний Володимире Михайловичу! У даному випадку те, що стосується саме того, що потрібно врегулювати законом питання про облік часу, ви абсолютно і стовідсотково праві, ми вас в цьому підтримуємо. Єдине, виникає одна проблема, велетенські втрати вже є економічні, проблеми для населення тощо виникнуть після 30 жовтня. І тому наша пропозиція щодо цього випадку полягає у тому в тому, що закон ми не встигнемо прийняти на цьому тижні в цілому, не встигнемо його нормально напрацювати. Ми пропонуємо проголосувати одну з трьох постанов, які зареєстровані, саме як тимчасовий документ. Ними ми переходимо, чи моя постанова, чи якась інша з тих двох, що є, ми переходимо на нормальний поясний час, і тоді в спокійному режимі, як належиться Верховній Раді, без авралів готуємо, виписуємо і приймаємо належний закон. Але нам сьогодні обов’язково треба привести постанову, яка на 30 жовтня на відповідний момент здійснить ті зміни, які зобов’язані бути згідно з географією вже, а не.
Будь ласка, Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Коли приймалася постанова, яку ми сьогодні, я так розумію, ми хочемо скасувати і, очевидно, правильно, бо краще виправляти помилки, ніж жити з помилками весь час. Якщо є добра воля і якщо є розуміння того, що помилкове рішення здійснене, то тим більше варто проявити здоровий глузд, щоб його відмінити, це помилкове рішення. І в даному випадку мені здається, тут я висловлю свою власну точку зору, що правильний підхід, що час міняти не потрібно, бо ця година туди чи назад, вона нічого особливого не дає. І коли ми голосували минулого разу, якраз виходили з того, щоб не було оцих збоїв. І тому якщо пропонується, щоб залишився природний, підкреслюю, природний час для української території, то треба взагалі піти на рішення, щоб не мінялися оці години, і щоб в нас був зимовий час, як це було віками. Дякую.
Микола Катеринчук, потім – Семинога.
Микола Катеринчук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона", Європейська партія України. Володимире Михайловичу, ви напрасно взяли всю провину за цю прикру помилку на себе. Є відповідальні в цьому залі. Єдине, що я б їм порадив – не ображатися на ту справедливу критику, яка лунала сьогодні в цьому залі, і висновки наукових кіл. Я думаю, що Партія регіонів має переосмислити своє голосування, тому що сьогодні весь парламент готовий розділити цю відповідальність, і вся опозиція проголосувала за скасування цього ганебного рішення. Тому, Партія регіонів, я вас закликаю все ж таки обіди свої якось в сторону, а все ж таки проголосувати цю постанову скасувати і йти вже, скажемо, з народом в одну ногу. Крім того, я закликаю фракцію "Наша Україна – Народна самооборона" приєднатися до блокування трибуни.
Зараз, одну хвилиночку. Я оголосив Семиногу. Потім – Томенко. Потім від фракції комуністів – Сухий і Цибенко.
Шановні колеги, не дивлячись на те, що сьогодні є зареєстрованих 4 проекти постанови, мені здається, що вчора на Погоджувальній раді був знайдений розумний компроміс, який запропонував Голова Верховної Ради, а саме: внести нову постанову, якою відмінити попередню постанову, яку прийняла Верховна Рада, і повернути таким чином Україну в нормальний географічний часовий пояс, в якому вона знаходиться. І дати можливість Кабінету Міністрів відпрацювати закон і законом затвердити саме той час, який потрібен Україні, той географічний час, в якому знаходиться наша держава. Я вважаю, це абсолютно слушна пропозиція, це компромісна пропозиція і призиваю всіх депутатів проголосувати за постанову, яка внесена Головою Верховної Ради. Мені здається, вона вирішить абсолютно всі проблеми. Дякую за увагу.
Микола Томенко. Потім – Михайло Чечетов і Петро Цибенко.
Шановні колеги, я хочу нагадати, що фракція БЮТ прийняла рішення до розгляду законопроекту, який стосується зупинення політичних репресій в Україні, не брати участь у голосуванні за інші законопроекти. Що стосується питання часу, ми висловлюємося і залишаємося на цій позиції, що треба щоби у парламенті була політична відповідальність. Хто ухвалив це рішення, той повинен його відміняти і нести відповідальність за нього. Фракція БЮТ не дала жодного голосу і пояснювала, що Україна не може жити за московським, мінським чи навіть луганським часом, вона повинна жити за київським часом, бо в цьому київському часі 95 відсотків населення живе, бо в київському часі з світоглядної і політичної точки зору Українська держава живе. І поки влада буде жити за іншим часом, біда буде цій владі і Україні. Тому ми за скасування цього рішення, але скасування рішення руками тих, які його ухвалили.
Дякую. Михайло Чечетов. І Петро Цибенко.
Уважаемый Владимир Михайлович! Мы поддерживаем ваше предложение, оно действительно конструктивно, но только более системно. Пусть Кабинет Министров подаст законопроект. К этом времени пусть соответствующие государственные институции, которые могут профессионально оценить наши действия, дадут сюда окончательно свою рецензию. И после этого в один день мы будем рассматривать и отмену постановы, и принятие закона, поскольку за кадром сейчас висит 4 постановления Верховной Рады. И будут спекуляции в отношении того, что будет приниматься постановление, которое на 2 часа оторвет от России. Спасибо.
Петро Цибенко, будь ласка.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, я хотів би той ряд словарний, який пролунав у виступі Миколи Володимировича Томенка, продовжити: що Україна не може жити за московським, мінським, а я хотів би добавити, брюссельським і вашингтонським часом, бо тут і такі чутки ходять. Але повертаючись до теми нашої сьогоднішньої розмови. Володимир Михайлович, я хочу звернутися до вас. Фракція Компартії України підтримувала вашу постанову. І я розумію, що ви поставили на голосування повторно, маючи на увазі заяву керівництва фракції БЮТ про те, що вони готові додати голосів. Але ми бачимо, що частина людей знаходиться не на робочих місцях, тобто голосувати вони не будуть, а значить, голосування приречене на невдачу. Давайте ми, може, виберемо інший час, для того щоб проголосувати цю постанову. Ще раз наголошую: фракція Компартії України буде підтримувати цю постанову, бо вважаємо, що треба цю ситуацію врегульовувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми обмінялися думками. І тут [[я прошу уваги!]] я абсолютно повинен сказати, що має логіку і Михайло Васильович Чечетов, який сказав, що треба прийняти відповідним законом це рішення. Так це ж і пропонується! Сьогодні ми маємо проблему, шановні колеги, яка полягає в тому: є чинна Постанова Кабінету Міністрів України, яка вже діє з 1996 року, і ми живемо за цим часом 23 роки, якщо не більше. І водночас з’явилася Постанова Верховної Ради України, яка утворює нові реалії. Тому зараз пропозиція полягає в тому, шановні колеги, щоб прийняти нам рішення, за яким дається право реалізувати Постанову Кабінету Міністрів України і доручення Кабінету Міністрів: протягом місяця внести проект Закону для того, щоб це питання врегулювати раз і назавжди законом. Отже, висновок очевидний, він лежить на поверхні: нам треба проголосувати цю запропоновану постанову. Чому я на цьому акцентую вашу увагу і прошу вас, шановні колеги? Сьогодні ж не знають, що робити, залізничники не знають, що робити: переводити їм час назад чи ні, виконувати їм Постанову Кабміну чи виконувати Постанову Верховної Ради. Ви розумієте, яка виникла колізія? Це ж не жарти, шановні колеги. Тому я прошу вас, підтримайте, щоб повернутися до розгляду проекту постанови. Після того, коли ми повернемося, прийняти цю постанову і ввести суспільство в нормальне прогнозоване життя. Тут немає абсолютно політики, це є просто демонстрація спільної відповідальності і розуміння реалій, які склалися. Я вас прошу, шановні колеги, бо інакше ми повернемося до прийняття цього рішення "з коліс" в останній день, і ви розумієте, що ми викличемо в країні. Тому у мене прохання: я поставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду проекту Постанови [[реєстраційний номер 9297]]. Прошу вас, проголосуйте. [[11:44:21]] За-107 Рішення не прийнято. Бачить Бог, я зробив все, що міг. Я просив би, щоб потім ми не приймали в останній раз, шановні колеги, і не демонстрували своє бажання врятувати країну. Ставлю на голосування. Вношу на розгляд питання – проект Закону про усунення неузгодженостей у тексті прийнятого Закону України про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо стабілізації роботи авіаційного комплексу]]. Є голова комітету? Тоді відкладаємо розгляд цього питання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо продовження військової служби за новим контрактом]], реєстраційний номер 8790. Доповідач – міністр оборони Єжель Михайло Броніславович, співдоповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Гриценко Анатолій Степанович. Пропозиція – розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:45:39]] За-213 Рішення прийнято. Михайло Броніславовичу, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект Закону України розроблено Міністерством оборони України в ініціативному порядку. Проектом закону передбачається врегулювання продовження термінів військової служби військовослужбовцями за новими контрактами в залежності від категорії військовослужбовців та їх вислуги років. Внесення відповідних змін в частині ліквідації військових судів, військова колегія Верховного Суду України, військові апеляційні суди та військові місцеві суди ліквідовано на підставі Закону України "Про судоустрій і статус суддів". Визнати такою, що втратила чинність постанову президії Верховної Ради України від 21 лютого 1994 року [[номер 396612]] про військові звання суддів військової колегії Верховного Суду України на підставі Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у зв’язку з ліквідацією військових судів. Законом не передбачається виділення додаткових коштів з державного бюджету України. Реалізація закону дозволить зменшити достроковий відтік найбільш досвідчених осіб офіцерського складу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України не має принципових заперечень щодо прийняття законопроекту в першому читанні за основу. Прошу підтримати.
Дякую. Анатолій Степанович Гриценко, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Цей законопроект абсолютно правильний, і він дозволить по частково стабілізувати кадрову ситуацію у Збройних Силах для тих офіцерів, які вислужили значний термін і не готові підписувати контракт на 5 чи на 10 років. Комітет одноголосно його підтримав, і я просив би Голову Верховної Ради, якщо буде згода зали, підтримати не тільки в першому читанні, а одразу і в цілому. Спасибі.
Шановні колеги, заперечень немає? Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 8790]] про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо продовження військової служби за новим контрактом]]. Прошу голосувати. [[11:48:23]] За-268 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект в цілому як закон. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону як закон про внесення змін до Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо продовження військової служби за новим контрактом]] [[реєстраційний номер 8790]]. Прошу голосувати. [[11:49:06]] За-273 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про гастрольні заходи в Україні" [[щодо свідоцтва]]. Доповідач – перший заступник міністра культури Богуцький Юрій Петрович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Михайло Васильович Чечетов. Пропозиція ваша, шановні колеги, ставиться на голосування, про розгляд питання за скороченою процедурою. [[11:49:48]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра культури Богуцький Юрій Петрович. Будь ласка, Юрію Петровичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про гастрольні заходи в Україні". Він розроблений з метою удосконалення діючих механізмів реалізації державної політики в організації гастрольних справ в Україні, усунення недоліків в чинному законодавстві про гастрольну діяльність, які показала практика з часу прийняття Закону у 2003 році. Міністерство розробило проект Закону про внесення змін до діючого закону, актуальність прийняття якого, особливо гостро постала із прийняттям Податкового кодексу України, Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" та Закону України "Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності". Законопроектом зокрема передбачається отримання документа дозвільного характеру, свідоцтва про проведення гастрольного заходу, яке планується видавати на платній основі. Запровадження цього законопроекту дасть змогу спрямовувати кошти, одержані від плати за оформлення та видачу свідоцтва на підтримку гастрольної діяльності, мистецьких колективів та окремих виконавців, що знаходяться у сфері управління Мінкультури та місцевих органів влади. Законопроект пропонує прийняти за основу профільний комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва, а також Головне науково-експертне управління Верховної Ради України. Прошу вас підтримати. Дякую за увагу.
Михайло Васильович Чечетов, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні 7 липня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про гастрольні заходи в Україні", поданий Кабінетом Міністрів України. Метою зазначеного законопроекту є удосконалення діючих механізмів реалізації державної політики в організації гастрольних справ в Україні, усунення недоліків, виявлених протягом часу, що минув після вступу в дію чинного Закону України "Про гастрольні заходи в Україні". Забезпечення однозначного тлумачення термінів чинного гастрольного законодавства. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку визначило, що за результатами розгляду в першому читанні проект Закону України про гастрольні заходи в Україні, може бути прийнятий за основу з наступним врахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Члени комітету, розглянувши та обговоривши законопроект, визначили, що реалізація законопроекту дозволить ефективно реалізовувати державну політику у сфері гастрольної справи. Та розширити можливості закладів культури, надавати якісні послуги через забезпечення надійного джерела фінансування гастрольної діяльності, що провадиться за участю вітчизняних гастролерів. Законопроект відповідає вимогам Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" та передбачає внесення змін до Закону України "Про перелік документів дозвільного характеру". Враховуючи вищезазначене, члени комітету прийняли рішення: проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про гастрольні заходи в Україні" внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати прийняти його за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього питання? Запишіться, будь ласка. Прізвища народних депутатів. Олег Зарубінський. Потім – Володимир Карпук.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, можна погодитися із суб’єктом законодавчої ініціативи, це уряд подавав, і з думкою профільного комітету про те, що є позитивні новели в даному законопроекті. І я би не вважав їх такими точечними, хоча законопроект називається "Про внесення змін до Закону України" [[вже до базового Закону України]] "Про гастрольні заходи в Україні". Але перелік питань, які тут намагається суб’єкт законодавчої ініціативи унормувати, достатньо є великий, і підхід є достатньо системний. Тобто значною мірою можна вважати, що цей законопроект упорядочить, в гарному розумінні цього слова, гастрольну діяльність в Україні. Бо ми ж прекрасно розуміємо, що там є серйозні проблеми. І з 2003 року практика дійсно показала, що ці проблеми не зникають, а вони ще більш загострюються. Єдине, мені б хотілося, як завжди, я ставлю це питання щодо юридичної самої практики проходження законопроекту. Зрозуміло, і суб’єкт законодавчої ініціативи знає про це. Що, якщо передбачені витрати з державного бюджету на діяльність вітчизняних гастролерів, то вони мають подаватися і у форматі певних розрахунків від суб’єкта законодавчої ініціативи. Що це буде нести, яке фінансове навантаження на діючий бюджет України. Тому, я думаю, що до другого читання, крім того, що депутати внесуть, а я хотів би сказати, що наша фракція буде підтримувати цей законопроект в першому читанні, щоб була додаткова інформація від Кабміну, від суб’єкта законодавчої ініціативи, ну, хоча б приблизні розрахунки того, що це буде коштувати державному бюджету. Хоча ще раз хочу наголосити на тому, що держава має підтримувати гастрольну діяльність, бо це є серйозний інструмент виховання загальної культури в Україні, чого так не вистачає, так бракує багатьом нашим співвітчизникам. Дякую.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна". Ми будемо підтримувати цей важливий законопроект. До речі, законопроекти такі ще ініціювалися Русланою Лижичко і в п’ятому скликанні. Тому що з моменту прийняття цього закону є певні і зрушення, але є певні і недоліки в проведенні гастрольних заходів. Держава повинна підтримувати гастрольні заходи, тому що ми бачимо і в Національному палаці мистецтв "Україна", і засилля на телеекранах іноземних виконавців часто другого, третього ешелонів, і навіть за участі високоповажних осіб, і при проведенні державних заходів. Без державної підтримки вітчизняних гастролерів це неможливо. Якщо можна погодитися з висновком науково-експертного управління по першій статті, по першій частині статті 10 щодо того, що як гастрольні заходи мають на меті отримання доходів, і тому не можна включати державну підтримку за рахунок коштів державного бюджету, то не можна погодитися з цим при проведенні гастрольних заходів театрів. Багато в нас є чудових мистецьких колективів і, на жаль, вся Україна не знає, скажімо, от зараз "Солодка Даруся" івано-франківського театру успішно сприймається в Сполучених Штатах Америки. Волинь нещодавно приймала балет "Лісова пісня" в постановці Вадима Писарєва і волиняни були вражені високим рівнем мистецтва Донецького театру опери і балету. Але не включивши в державний бюджет кошти на підтримку цих гастрольних заходів, такі заходи неможливі. А рівень наших театрів, скажімо, багато вищій, аніж заїжджих гастролерів, які окуповують театри столиці чи інших великих міст, часом другим складом виконавців. Тому цей закон треба.
Все у вас, да? Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Шановні колеги, хочу вам нагадати, що цей законопроект приймався в 2003 році. І після нього, після того, коли він почав функціонувати, були неодноразові спроби внести зміни і доповнення до цього законопроекту. Бо, по-перше, там не відрегульовувалися гастролі на благодійній основі чи з метою благодійних заходів якихось. А друге, в цьому законопроекті, який можна назвати базовим, зміни до якого зараз ми вносимо, не були відрегульовані питання бюджетні. Тому в цілому я вважаю, чому я записався проти, я вважаю, що цей закон можна приймати тільки в першому читанні. В першому читанні, аби до другого внести зміни та доповнення, які би стосувалися регламентації особливостей проведення благодійних гастрольних заходів. Друге. Я би просив, аби міністерство послухало пропозицію. Ми напередодні виборів до парламенту 2012 року ми отримаємо нові гастролі, але вже передвиборні. Цілком зрозуміло, що й вони мають якимось певним чином законопроектом, законом регламентуватися, особливо в сфері оплати. Ну і те, про що казали колеги Зарубінський і Карпук. Частина перша статті 10, згідно якої держава забезпечує підтримку гастрольної діяльності вітчизняних гастролерів за рахунок коштів державного бюджету. Цілком зрозуміло, що мають бути або розрахунки, або цілком зрозуміло, що така пропозиція певною мірою не узгоджується з діючою системою бюджетного фінансування органів бюджетного асигнування. Тому я вважаю, що до другого читання цей законопроект буде детально доопрацьований. А фракція Партії регіонів в першому читанні за нього голосувати буде.
І Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! При тому, що наша група визначилася, що в першому читанні ми проголосуємо за цей законопроект, але ми відзначили, що він є достатньо слабким, достатньо сирим і в ньому є цілий ряд проблемних точок. Скажімо, це по суті урівнювання ультраприбуткових потужних концертних турів, які проводяться там на великих стадіонах, в Палаці спорту, в палаці "Україна" і тому подібне, до невеличких гастролів, які носять часто просвітницький характер, де відбуваються невеликі, маленькі концерти там авторської пісні чи фольклорного спрямування в селах, вони фактично тут урівняні, майже неприбуткові або зовсім неприбуткові до ультраприбуткових. Крім того, позиція про обов’язкових 10 днів вона теж виглядає дуже сумнівною. Це добре для тих російських чи американських, чи інших заїзних гостей, в яких, там, розписані тури на роки вперед, які приїжджають сюди вигребти гроші за свою фонограму і все. Зовсім інша ситуація з тими ж самим невеликими концертами, які дуже часто на грані зриву в останні моменти організовуються зокрема в сільській місцевості. Потрібно переглянути теж цю норму, потрібно ввести певну диференціацію для закордонних і для українських національних наших колективів, і в цьому плані можна доопрацювати до другого читання. В першому читанні голосувати можна, але в другому читанні в цілому поки що це закон занадто сирий.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Ніхто більше не наполягає із тих, хто не брав участі у виступах? Ні. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Ставлю на голосування цю пропозицію, а саме: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про гастрольні заходи в Україні" щодо свідоцтва [[реєстраційний номер 8757]]. Прошу голосувати. [[12:02:03]] За-262 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" [[щодо приведення у відповідність до вимог законодавства]] [[реєстраційний номер 8791]]. Шановні колеги, я просив би не наполягати, ми вже скористались правом на перерву. А пропозицію ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:02:45]] За-209 Рішення прийнято. Доповідач – міністр юстиції України Лавринович Олександр Володимирович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Михайло Васильович Чечетов. Будь ласка, Олександре Володимировичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Необхідність ухвалення цього законопроекту викликана тим, що при прийнятті у травні цього року Закону "Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" до цього переліку помилково були включені свідоцтва про право зайняття адвокатською діяльністю і на право зайняття нотаріальною діяльністю. Особливістю документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності є те, що вони видаються суб’єктом господарювання для здійснення ними господарської діяльності. Але що стосується зазначених категорій, то їм взагалі заборонено займатися будь-якою господарською діяльністю. У свою чергу 59 стаття Конституції України свідчить про те, що адвокатура в Україні створюється для забезпечення права на захист від обвинувачення та надання правової допомоги при вирішенні справ у судах та інших державних органах України, саме для цього діє адвокатура. І 1 стаття Закону "Про адвокатуру" передбачає, що адвокатура є добровільним, професійним, громадським об’єднанням, покликаним згідно з Основним законом сприяти захисту прав, свобод та представляти законні інтереси громадян, надавати їм іншу юридичну допомогу. Виходячи з цього, видно, що є конфлікт не тільки з Законом "Про адвокатуру", а й з Основним законом затвердженого переліку документів дозвільного характеру. Окрім того, виходячи з положень Закону "Про нотаріат" нотаріальна діяльність полягає у вчиненні нотаріусами нотаріальних дій, які мають повний перелік у зазначеному законі. Таким чином ми можемо говорити, що також у Законі "Про нотаріат" передбачено, що нотаріус не може займатися, зокрема, і підприємницькою діяльністю, і що він не є суб’єктом господарської діяльності. Окрім того, він навіть не може поєднувати це з адвокатською роботою. Таким чином, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, яке видається спеціальною комісією адвокатури, і свідоцтво на право на заняття нотаріальною діяльністю не можуть вважатися документами дозвільного характеру в означенні Закону про дозвільну систему в сфері господарської діяльності. Тому є необхідність виправити допущену помилку і вилучити ці два свідоцтва із переліку. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую вам також. Михайло Васильович Чечетов, будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні 7 вересня 2011 року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" [[реєстраційний номер 8791]], поданий Кабінетом Міністрів України. Метою зазначеного законопроекту є приведення окремих позицій Закону України "Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" у відповідність до вимог законів України "Про адвокатуру" та "Про нотаріат". Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку [[від 7.09.2011 року]] до законопроекту визначило, що за результатами розгляду у першому читанні проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про перелік документів у сфері господарської діяльності" може бути прийнятий за основу. Розглянувши та обговоривши зазначений законопроект члени комітету визначили, відзначили, що діяльність адвокатів і нотаріусів за своїм змістом не є господарською діяльністю, а тому на неї не повинні поширюватися вимоги Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". Враховуючи вищезазначене, члени комітету прийняли рішення проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" [[реєстраційний номер 8791]], поданий Кабінетом Міністрів України, внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати прийняти його в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього питання. Прізвища народних депутатів прошу вивести на табло. Петро Степанович Цибенко, фракція комуністів.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Фракція Компартії України підтримає цей проект закону. Власне кажучи, абсолютно очевидно, що і діяльність нотаріусів, і адвокатська діяльність не є господарчою діяльністю. Власне кажучи, оцим обсяг закону, власне кажучи, і вичерпується, і тому абсолютно очевидно, що треба голосувати за цей документ. Але я хотів би сказати і про інше. Нещодавно ми приймали відповідні зміни до цього закону, і мене дивує, що не лише Кабінет Міністрів України, але й профільні комітети Верховної Ради України цю очевидну річ не побачили. То я хочу закликати і Кабінет Міністрів України, і профільні комітети більш ретельно готувати документи до розгляду в залі засідань Верховної Ради, щоби ми не поверталися до перегляду от таких абсолютно очевидних речей. Ще раз наголошую, фракція Компартії України буде підтримувати цей документ в першому читанні і в цілому. Дякую.
Володимир Каплієнко, депутатська група "Реформи заради майбутнього!". Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги! Депутатська група "Реформи заради майбутнього!" буде голосувати і підтримувати цей законопроект. Ми підтримуємо тези, які лунали тільки що з боку комітету про те, що можна було поставити цей законопроект і в цілому і проголосувати одночасно на. через буквально там 2-3 хвилини. Безумовно до переліку документів дозвільного характеру можливо й не треба відносити свідоцтво про право заняття адвокатською діяльністю чи свідоцтво про заняття нотаріальною діяльністю, тому що, в принципі, природно, що це отримання ліцензії чи право на заняття такою діяльністю регулює інший компетентний орган. Мало того, сьогодні ми підтримуємо тезу міністра щодо звернення по першій статті закону про дозвільну систему, яка чітко передбачає, що "документом дозвільного характеру є дозвіл, свідоцтво або інший документ, який видається суб’єкту господарювання дозвільним органом у разі надання йому права на здійснення господарської діяльності". Тобто в принципі, цілком слушна нормальна пропозиція. Але є інше питання. На сьогоднішній день і адвокати, і нотаріуси в країні працюють, їх працює багато, і вони розповсюджують свою діяльність по всіх напрямках нашого життя. То, можливо, треба регулювати і їх відносини. Ну, в принципі, фракція "Реформи заради майбутнього" підтримує цю тезу і буде голосувати і в першому читанні, за основу та в цілому. Дякую.
Юрій Кармазін, „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступним буде виступати Зарубінський Олег.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні колеги-депутати, подивіться на цей закон, що пропонується. Всього дві речі: виключити свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю і про право на зайняття нотаріальною діяльністю із переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності. Це що, рівень має підписувати Прем’єр-міністр України? Це що, рівень, який має доповідати цілий міністр юстиції України? Абсолютно справедливо зробило зауваження науково-експертне управління, яке написало, цитую, що "прийняття поодиноких змін технічного характеру до окремих законів [[а даний проект містить саме такі зміни]] призводить до нераціонального витрачення бюджетних коштів та пленарного часу парламенту, обсяг якого обмежений", кінець цитати. Володимир Михайлович, скільки з цієї трибуни я наголошував на тому, щоб так звані закони-метелики не плодилися більше, а ви їх плодите, плодите і далі плодите з цією більшістю. Є пропозиція, і дуже суттєва, у Головного науково-експертного управління про те, щоб включити, і виключити з цього переліку інші документи, які не є дозвільними, у змісті цього терміну, які. це дозвіл на укладення договорів оренди нерухомого майна, що належить до власності Автономної Республіки Крим, і погодження Верховною Радою ділянок, що перебувають у власності держави, це також і виключення із цього переліку сертифікату на право зайняття аудиторською діяльністю. Тому, шановний Володимир Михайлович, я категорично заперечую проти прийняття цього законопроекту-метелика в цілому, тільки в першому читанні, і потім долучити треба інші види переліків. Дякую.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! При всій повазі до попереднього виступаючого, я хотів би сказати, що, очевидно, не треба системно посипати голову попілом. От коли кажуть про те, що чому міністр вносить якусь поправку до закону, чому Прем’єр-міністр щось підписує. Шановні колеги, ми ж всі орієнтуємося на законодавчу базу у Європі. У Бундестазі одна поправка розглядається два місяці, і на третій місяць вона приймається. Поправка з одного речення або з однієї фрази. І точно так же в інших парламентських структурах, парламентах тих країн, які ми вважаємо супердемократичними і де, дійсно, парламенти існують вже по 100 і 150 років. Тому не треба весь час посипати голову попілом і займатися самознищенням. Це – перше. Друге. Що стосується даного законопроекту, він правильний за самою своєю філософією. Навіть якщо не була б допущена неточність, то на наше переконання, саме скорочення переліку дозвільних процедур у господарській діяльності є позитивним. Чим менше є дозвільних процедур, чим менше є дозвільних документів у господарській діяльності, тим вона буде активніша, інтенсивніша, тим більше буде ділова активність. Тому треба вітати будь-яке виключення чергового документу, який підпадає у сферу довільної системи. Явочним порядком має розвиватися господарська діяльність, явочним, а не дозвільним. Фракція Народної партії буде голосувати за це і в першому читанні, і в цілому, за ці пропозиції. Дякую.
Шановні народні депутати, завершено обговорення законопроекту. Комітет пропонує прийняти його за основу в цілому. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Зважаючи на заперечення щодо прийняття законопроекту в цілому, я ставлю на голосування спочатку пропозицію про прийняття проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" [[щодо приведення у відповідність до вимог законодавства]] за основу. Реєстраційний номер 8791. Прошу голосувати. За основу. [[12:15:02]] За-251 Законопроект прийнято за основу. Шановні колеги! "За" – 251, законопроект прийнято за основу. Комітет пропонував прийняти законопроект в цілому. То давайте, можливо, доручення за скороченою процедурою підготувати. Ні, ні, одну хвилиночку. Я ставлю на голосування пропозицію про підготовку законопроекту до розгляду у другому читанні за скороченою процедурою. Я маю право внести таку пропозицію. Прошу голосувати. І ви маєте право, і я маю право. [[12:15:47]] За-253 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо питань з видачі ліцензій]]. Реєстраційний номер 9022. Ставлю на голосування пропозицію народних депутатів про розгляд питання за скороченою процедурою. [[12:16:19]] За-223 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Павленко Володимир Петрович. Співдоповідач – Михайло Васильович Чечетов.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до деяких Законів Україні, яким пропонується скасувати обов’язкове надання паперових витягів, довідок з державних реєстрів для отримання ліцензій. Цим проектом вносяться зміни до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності", якими скасовується необхідність подання разом із заявою для одержання ліцензій виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців. Також Закон України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців" доповнюється нормою щодо забезпечення спеціальним уповноваженим органом з питань державної реєстрації на своєму офіційному сайті доступу до відомостей з Єдиного державного реєстру та встановлення переліку таких відомостей. Реалізація проекту Закону України дозволить суттєво зменшити витрати часу та коштів суб’єктів господарювання при отриманні ліцензій або її копій на провадження певного виду господарської діяльності. Прийняття Закону дозволить спростити процедуру отримання суб’єктами господарювання ліцензії та покращить інвестиційний клімат в державі. Підсумовуючи викладене, пропонуємо прийняти за основу проект Закону України про внесення змін до деяких законів України. Дякую.
Михайло Васильович Чечетов. Від комітету, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні 7 вересня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України [[щодо питань з видачі ліцензій]] [[реєстраційний номер 9022]], поданий Кабінетом Міністрів України. Метою зазначеного законопроекту є нормативне врегулювання, гармонізація та системне вдосконалення процедури видачі ліцензії. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 07.09.2011 року до законопроекту визначило, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з наступним врахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Розглянувши та обговоривши законопроект, члени комітету зазначили, що прийняття законопроекту буде сприяти спрощенню процедури отримання об’єктами господарювання ліцензій на впровадження певних видів господарської діяльності та розвитку підприємництва в цілому. Враховуючи вищезазначене, члени комітету прийняти рішення: проект Закону України про внесення змін до деяких законів України [[щодо питань з видачі ліцензій]] [[реєстраційний номер 9022]], поданий Кабінетом Міністрів України, внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати прийняти його за основу з подальшим врахуванням пропозицій Головного науково-експертного управління, Апарату Верховної Ради України. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, хто наполягає на обговоренні цього питання? Тоді запишіться, будь ласка. Так, Гривковський відмовляється. Володимир Карпук. Так, Володимир Карпук буде виступати? Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Ксенія Ляпіна, Партія "За Україну". Шановні колеги, я хочу звернути увагу на те, що це дуже важливий законопроект. Він містить вимогу щодо розміщення у відкритому доступі інформації з державного реєстру юридичних, фізичних осіб – підприємців. Предмет цього закону майже повторює аналогічний законопроект, який ми як опозиція пропонували, і десь місяць тому він був відхилений в цій залі. Оскільки це урядовий законопроект, я дуже прошу, щоб більшість все ж таки прислухалась, якщо не до нас, то хоч до свого уряду. Що нарешті треба зробити відкритий доступ до цього реєстру. І це єдине, що забезпечить прозорість в підприємницькій діяльності. Це, дійсно, спросить життя підприємці. Тому я пропоную підтримати цей законопроект.
Олег Ляшко, будь ласка, позафракційний.
Дякую, Шановний Володимире Михайловичу. Олег Ляшко. Я теж буду голосувати за цей законопроект, адже дотримуюся принципу, що чим менше треба ходити людям, підприємцям, представникам малого і середнього бізнесу за усілякими дозволами, тим менше буде корупції, тим менше буде платитись хабарів. На превеликий жаль, уряд робить один крок і не робить наступних. Я думаю, що наступний крок, який має зробити уряд, це внести до Верховної Ради законопроект про скорочення чисельності чиновницького апарату. Ми сьогодні в Україні маємо 500 тисяч чиновників. У бюджеті наступного року на отримання цієї арави чиновницької передбачено 22 мільярди гривень. Для порівняння: на медичну галузь на всю країну – усього 9 мільярдів гривень, коли на лікування чиновників по всій країні – 450 мільйонів гривень, на лікування чорнобильців – всього 50 мільйонів. Тому скорочуючи дозвільні процедури, ми маємо негайно скорочувати чисельність чиновницького апарату. А зекономлені.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Ставиться на голосування комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо питань з видачі ліцензій]] [[реєстраційний номер 9022]]. Прошу голосувати. [[12:23:08]] За-252 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо відміни реєстрації декларації виробника про відповідність [[реєстраційний номер 9029]]. Ставлю на голосування вашу пропозицію, шановні народні депутати, про розгляд питання за скороченою процедурою. [[12:23:42]] За-206 Рішення прийнято. Доповідач – заступник Міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Петрович Павленко. Співдоповідач – Михайло Васильович Чечетов. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо відміни реєстрації декларації виробника про відповідність, який розроблено на виконання плану першочергових заходів щодо виконання зобов’язань України в рамках членства в СОТ та протоколу про вступ України до СОТ, відповідно до якого Україна зобов’язалася вдаватися до визнання декларації виробника без реєстрації або підтвердження українськими органами. Проектом закону передбачається відмінити обов’язковість реєстрації декларації про відповідність і, як наслідок, відмінити вимогу щодо зазначення виробниками та постачальниками реєстраційних номерів декларацій у супровідних документах, як передбачено Законом про підтвердження відповідності, та відмінити встановлену Законом України "Про захист прав споживачів" відповідність виробників за відсутність документів, згідно з якими передано продукцію на реалізацію, реєстраційних номерів декларацій про відповідність. Впровадження запропонованого законопроекту дасть можливість привести національне законодавство у сфері технічного регулювання у відповідність із принципами СОТ, ЄС та покращити умови ведення бізнесу в Україні. Прошу підтримати.
Дякую вам. Михайло Васильович Чечетов доповість про рішення Комітету з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, комітет розглянув проект відповідного закону. Метою прийняття зазначеного законопроекту є скасування обов’язкової реєстрації декларації про відповідність з метою покращення умов ведення господарської діяльності в Україні та виконання зобов’язань України в рамках СОТ. Проектом закону передбачається внесення зміни до статті 32 Закону України "Про стандарти, технічні регламенти та процедури оцінки відповідності" в частині виключення положень стосовно обов’язкової реєстрації в центральних органах виконавчої влади декларації про відповідність, а також до Законів України про підтвердження відповідності і про захист прав споживачів стосовно виключення вимог зазначати у супровідних документах реєстраційні номери декларацій. Під час обговорення законопроекту народними депутатами України членами комітету було звернуто увагу на те, що дана пропозиція заслуговує підтримки, оскільки її реалізація створить сприятливі умови для діяльності суб’єктів господарювання, які виробляють та імпортують продукцію, та приведе до скорочення витрат часу і коштів при введенні продукції в обіг. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку вважає, що за результатами розгляду в першому читанні проект закону може бути прийнятий за основу. Основні зауваження науково-експертного управління стосуються форми, в якій виробник має надавати постачальнику інформацію про декларування відповідності продукції, збереження реєстрації декларації про відповідність у разі відсутності на ній маркування знаком ЄС, а також збереження обов’язку виробника супроводжувати продукцію, декларацію про відповідність, якщо це не встановлено технічним регламентом на відповідну продукцію. Члени Комітету Верховної Ради пропонують прийняти цей законопроект в першому читанні. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, прошу записатись на обговорення цього питання. Володимир Мойсик передає право. Роман Ткач, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я хочу вам доповісти, що цей законопроект, це є суто лобістський законопроект. Нагадую вам, що минулої сесії було два, був один законопроект за номером 6711. І двічі Верховна Рада, у вересні і у грудні 2010 року його відхилила. Про що йдеться в цьому законопроекті. Я хочу зразу тут дати уточнення. Не правда, що при вступі України в СОТ нами погоджено ці норми. Тоді була спеціально записана норма, в якій Україні давали перехідний період для того, аби врегулювати своє законодавство. Суть цього законопроекту полягає в наступному. На сьогоднішній день проходить реєстрація декларацій про відповідність. Що це означає. Що під час реєстрації декларації про відповідність у виробника задокументованих доказів відповідності продукції встановленим до неї вимогам. В тому числі наявності протоколів випробовування продукції, проведених в компетентних лабораторіях за всіма обов’язковими показниками щодо відповідності продукції технічним регламентам, розроблених на основі директив ЄС. Якщо ми відмінимо цю декларацію, завтра Україна стане територією, в яку будуть возити всі відходи з цілого світу! Наступне питання, чому не можна цей законопроект приймати. На сьогоднішній день все-таки в Україні є відповідні державні структури. Сьогодні є національна система технічного регулювання, в яких є відповідні працівники і технічно обладнана ця структура, до речі, за кошти ЄС. Тому, шановні колеги! Коли ми зараз проголосуємо навіть в першому читанні, ми фактично Україну зробимо світовим смітником всієї продукції, в тому числі, наголошую, продовольчого характеру! Я категорично закликаю всіх не голосувати за цей законопроект! Дякую.
Валерій Камчатний, будь ласка, група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово колезі Тарасу Чорноволу.
Тарас Чорновіл, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги, народні депутати України! Знаєте, є така фраза: "бути більшим католиком за Папу Римського". Даний законопроект десь відповідає цій фразі. Вже було сказано, що нема таких прямих вимог Світової організації торгівлі до України, є більш загальні вимоги, які можна було б регулювати в спосіб, який відповідає інтересам українського споживача. Цей законопроект фактично відміняє держконтроль за наявністю у виробника документованих доказів відповідності продукції встановленим до неї вимогам. А головна така вимога – це наявність протоколів випробувань продукції, проведених в компетентних лабораторіях за всіма обов’язковими показниками щодо відповідності продукції технічним регламентам, розробленим за директивами ЄС. Що на сьогодні здійснюється шляхом реєстрації декларації на відповідність. Треба розуміти, що прийняття цього закону, без попереднього запровадження в Україні технічних регламентів, на кожен вид продукції, а особливо харчову, а також ефективних механізмів державного ринкового нагляду у відповідності до міжнародних норм, створить можливість для введення в обіг, без будь-якого контролю з боку держави, потенційно небезпечної, фальсифікованої, недоброякісної та контрафактної продукції невідомого походження. Недоброякісна продукція може завдавати непоправної шкоди здоров’ю людей, не відповідати їхнім потребам, затребуванням. І крім всього іншого, не слід забувати, що стаття 42 Конституції України передбачає обов’язок держави захищати права споживачів, здійснюючи контроль за якістю і безпечністю продукції. Очевидно, що коли ми вийдемо на інші норми, які сьогодні діють в Європейському Союзі, які практикуються в СОТ, згідно з якими дійсно виробник несе певну відповідальність і ця відповідальність ще й підкріплена традиціями і іншими засобами контролю, які діють в Європейському Союзі, можна було би розглядати відповідну норму. На сьогоднішній день, я згоджуюся, це буде перетворення.
Будь ласка, завершуйте свій виступ.
Депутатська група "Реформи заради майбутнього", виходячи з потреб українських громадян, не буде голосувати за цей законопроект.
Микола Кравченко, фракція комуністів.
Кравченко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, я инициировал рассмотрения вопроса в парламенте вообще о целесообразности вступления в СОТ. Тогда меня дружно почти высекли, рассказали о том, как я не патриот Украины, сейчас мы пожинаем плоды. Во время вступления в СОТ, за это время, мы потеряли 100 тысяч рабочих месть, мы потеряли качество продукции, и сегодня страну превратили в страну, в которую завозится весь мотлох и продолжают. Вместо того, чтобы Пятницкого, который был инициатором, вместо того, чтобы его привлечь к ответственности, который обещал нам здесь миллиарды доходов, мы продолжаем, как самоубийцы, выполнять, подписанные Ющенко, секретные пункты договора между СОТ и Украиной. Они не утверждены были Верховным Советом. И вот эту норму, которую сейчас пытаются голосовать, коммунисты голосовать ее не будут, вот эту норму как раз и протягивают сейчас с тем, чтобы якобы выполнить несуществующее требование СОТ, которое тайно от страны подписал Ющенко. У меня соответствующий проект постановы по этому вопросу есть, но я прошу депутатов, давайте в конце-то концов, сегодня Европа нам указывает, Америка нам указывает, все нам указывают, как себя вести, давайте в конце-то концов проявим чувство гордости, чувство самостоятельности и начнем с того, что не проголосуем за законопроект 9029, который идет в ущерб здоровью нации, в ущерб всего украинского народа.
Юрій Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні колеги, я хотів би підтримати колегу Ткача і Чорновола, і Кравченка і додатково сказати, що прийняття цього закону суперечитиме нашій статті 42 Конституції України, де говориться про відповідальність держави за безпечність і якість продукції. Це перше. Друге. Абсолютною неправдою звучить те, що від нас це вимагає СОТ. Цитую вам, що написано в звіті міжнародних експертів. "Законодавство України, яке регулює стандарти, технічні, регламентні та процедурні оцінки, було приведене у повну відповідність до Угоди TBT". Тобто нема і цього. Що ж є? Насправді є злочинний проект закону, який нами справедливо двічі відхилявся. Через це, якщо ми це зараз проголосуємо навіть в першому читанні, то буде тоді імпортне і без будь-якого контролю з боку держави завезення продукції, яка не тільки з країн.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо відміни реєстрації декларації виробника про відповідність [[реєстраційний номер 9029]], за основу. [[12:36:18]] За-0 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, я звертаюсь до голів комітетів. Зранку ми включили низку законопроектів до порядку денного, на вечірньому засіданні ті законопроекти, які підготовлені до розгляду, будуть розглядатися. Я просив би мати це на увазі. Шановні народні депутати, вноситься на розгляд проект Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання безпеки у сфері використання ядерної енергії [[реєстраційний номер 8714]]. Народні депутати і комітет пропонують розглянути це питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[12:37:15]] За-195 Рішення прийнято. Доповідач – голова Державної інспекції ядерного регулювання Олена Анатоліївна Миколайчук. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Микола Прокопович Романюк.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Вашій увазі пропонується проект Закону України про Національну комісію, що здійснює державне регулювання безпеки у сфері використання ядерної енергії. Цей законопроект розроблено на виконання Указу Президента України, яким затверджено рішення Ради Національної безпеки і оборони України, присвячено висновкам за результатами аварії на японській АЕС Фукусіма та інші. Посилення повноважень та незалежності національних органів регулювання ядерної безпеки є одним із пунктів плану дій, схвалену консенсусом на нещодавній сесії Генеральної конференції МАГАТЕ. Саме це і ставить на меті зазначений законопроект. Проектом закону, який пропонується вашій увазі, передбачається створення органу державного регулювання безпеки у сфері використання ядерної енергії як колегіального центрального органу виконавчої влади. Визначення статусу цього органу на законодавчому рівні створить законодавчу основу його інституційності, стабільності та незалежності при прийнятті рішень, пов’язані з безпекою використання ядерної енергії. Законопроектом визначається мета діяльності та основні завдання комісії, принципи її діяльності та порядок визначення повноважень. Законопроектом визначається склад, порядок формування та засади функціонування комісії. До складу комісії входять голова та 4 члени комісії, яких призначає на посаду строком на 6 років за поданням Прем’єр-міністра України і звільняє Президент України. Важливим є те, що законопроектом визначено основні фахові та особистісні вимоги до членів комісії, включаючи вимоги щодо базових знань, знань законодавства, норм, правил та стандартів, культури безпеки, тощо. Такі норми закону унеможливлять призначення на посади членів комісії випадкових некваліфікованих людей. Важливою нормою законопроекту є те, що Національна комісія має інформувати громадськість про стан безпеки в ядерних установах та об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами, про загальний стан ядерної та радіаційної безпеки України та в регіонах, про заходи. Що вживаються для поліпшення безпеки та про підстави для прийняття соціально значущих рішень. Норми законопроекту відповідають зобов’язанням України, взятими при підписанні міжнародних договорів: Конвенція про ядерну безпеку, Об’єднана конвенція, Конвенція про фізичний захист ядерного матеріалу. Такі норми відповідають вимогам МАГАТЕ, членом якого є Україна. При розробці законопроекту був врахований досвід функціонування органів ядерного регулювання провідних країн світу. Прийняття закону слугуватиме підвищенню рівня ядерної та радіаційної безпеки в Україні, а також слугуватиме покращанню іміджу України в світі як держави, політика якої направлена на забезпечення ядерної та радіаційної безпеки. Прошу підтримати прийняття законопроекту за основу. Дякую.
Дякую вам також. Микола Прокопович Романюк, заступник голови комітету. Будь ласка, мікрофон увімкніть.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки розглянув проект Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання безпеки у сфері використання ядерної енергії. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів України. І пропонує Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні прийняти його за основу. Під час розгляду та обговорення проекту [[реєстраційний номер 8714]] члени комітету зазначили, що дане питання особливо актуальне в умовах необхідності подолання існуючих і нових викликів щодо ядерної сфери. Україна є стороною Конвенції про державну безпеку, об’єднаної Конвенції про безпечне поводження з відпрацьованим паливом і радіоактивними відходами, на вимогу яких створила згідно з законом, має підтримувати діяльність незалежного органу, який здійснює державне регулювання ядерної та радіаційної безпеки щодо дотримання високих стандартів культури ядерної безпеки. Головне науково-експертне управління Верховної Ради України висловило ряд зауважень, зокрема, що прийняття законопроекту є втручанням в конституційну компетенцію Президента України, і не вбачає потреби у прийнятті даного законопроекту. Комітет звертає увагу на те, що проект закону [[реєстраційний номер 8714]] розроблено та подано Кабінетом Міністрів України відповідно до Рішення Ради національної безпеки і оборони України від 8 квітня 2011 року "Про підвищення безпеки експлуатації атомних електростанцій", введено в дію Указом Президента України від 12 травня 2011 року. Просимо підтримати пропозицію комітету щодо урядового законопроекту [[реєстраційний номер 8714]]. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатися на обмін думками з приводу цього законопроекту. Прізвища, будь ласка, народних депутатів покажіть. Петро Цибенко, фракція комуністів.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Гіркий, сумний досвід України щодо Чорнобильської катастрофи, її наслідків, а також врахування досвіду тих подій, які відбулися під час аварії в Японії, під час цілого ряду інших інцидентів, які пов’язані з експлуатацією ядерних атомних об’єктів, свідчать про те, що треба ужорсточувати контроль за діяльністю цих об’єктів. Що пропонується цим законопроектом? Ним пропонується, найперше, замість комісії. замість державної інспекції створити національну комісію, тобто явно підвищення статусу цього органу, це по-перше. По-друге, вона буде функціонувати як центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом у складі уряду. І по-третє, у проекті закону дуже чітко прописано склад комісій, порядок її формування і порядок функціонування цієї комісії. Отже, фракція Компартії України вважає, що цей законопроект може бути підтриманий, тому що це – дії у правильному напрямку, у напрямку ужорсточення відповідальності і управління у сфері діяльності атомних об’єктів. Дякую.
Володимир Скубенко, фракція Партії регіонів. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, я считаю, что данный законопроект очень важен сейчас для Украины. И я поддерживаю прошлого. предыдущего выступающего, что та ситуация, которая сложилась в области радиационной безопасности, ядерной безопасности вызывает сегодня очень сильную тревогу. Особенно вызывает тревогу то, что в нашем Министерстве по чрезвычайным ситуациям вообще исчезла фраза чернобыльских проблем. Вызывает тревогу то, что у нас в государстве произошло такое разделение: с одной стороны, чернобыльские проблемы мы вывели в зону какой-то особой ответственности, а вот все вопросы, связанные с ядерной безопасностью, повисли в воздухе. А в результате той реформы, которая проводилась совсем недавно, орган, который отвечает за ядерную безопасность в Украине, понизился до уровня инспекции. Поэтому считаю очень правильно в законе повышение статуса органа до органа центральной исполнительной власти со специальным статусом, со статусом национальной комиссии. Очень важно то, что персональную ответственность за персональную ответственность за формирование такой комиссии берет на себя Президент Украины по поданню Премьер-министра. Очень важно, что вся страна будет знать тех пять человек, которые своим решением принимают, дают добро на строительство атомных станций, тех людей, которые готовят специальные заключения по существующей безопасности, тех людей, которые будут сегодня в Украине самыми ответственными, самыми главными в этом конкретном направлении. Очень важно, что не будет формирований, исходя из принципа политической целесообразности при формировании комиссий, а комиссия будет формироваться исключительно высококлассными специалистами, имеющими: "а" – опыт, второе, "б" – авторитет на международной арене. Я считаю, что закон правильный, призываю голосовать за этот закон. Ну, а что касается неопределенных недоразумений, они все могут быть учтены во втором чтении. Спасибо.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук. Прошу передати слово вождю радикальної партії Олегу Валерійовичу Ляшку. Його слова чекають сотні тисяч людей.
Це вже реклама. Олег Ляшко, будь ласка, мікрофон.
Дякую, шановний Володимире Григоровичу! І ви не помиляєтесь, що саме українці і підтримують нас, а не ту владу, яка є сьогодні є в країні. Щодо суті законопроекту. Шановний Володимир Михайловичу, я хочу звернутися до вас як визначного спікера і головуючого всіх часів і народів. Ми розглядаємо питання про створення центрального органу державного – національної комісії, члени якої відповідатимуть за ядерну безпеку держави. І як же, люди добрі, ми розглядаємо це питання? За дві хвилини. Колись отак ми ратифікували угоду про перевезення ядерних відходів територією України, інших відходів. І сьогодні вся Західна Україна завалена хімікатами, від яких люди мруть і природа мре. Сьогодні ми створюємо такий важливий державний орган і обговорюємо це питання за кілька хвилин. Та хіба ж це правильно? А потім ми дивуємось, а чого у нас чорнобилі рвуться, чого фукусіми рвуться і інші ядерні станції. Да коли ми, країна, яка пережила чорнобильську катастрофу, коли мільйони українців своє життя клали для того, щоб долати цю катастрофу, да ми повинні дути сьогодні на холодну воду, коли йдеться про ядерну безпеку держави! Да ми повинні крізь лупу, крізь мікроскоп розглядати всі ці питання, викликати сюди експертів! Ви розказували про парламент, який прийняв недолуге рішення щодо третього часового поясу. Ви дорікали парламентській більшості, що не позвали сюди науковців, не позвали експертів. А зараз ми робимо все те саме. Ми маємо Чорнобиль, ми маємо таку катастрофу, і ми за 10 хвилин обговорюємо питання про прийняття Закону про створення комісії. Віддайте чорнобильцям пільги, в яких в них влада забирає, а потім створюйте.
Дякую. Шановні народні депутати, ми завершили розгляд питання. Володимир Каплієнко, будь ласка, одна хвилина, у вас є право на виступ.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ви знаєте, попередній виступаючий сьогодні багато говорив про те, що ми створюємо якійсь орган. Я хотів би нагадати, що орган ніякий ми не створюємо. Ми підвищуємо рівень діючого органу, який отримає на сьогоднішній день спеціальний статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання в цій сфері. Зокрема, якщо нам всім відомо, на сьогоднішній день десь близько 45-50 відсотків електричної енергії в Україні виробляється за рахунок саме атомних станцій, і за безпеку треба дбати. Хоча коли ми обговорювали цей законопроект на засіданні депутатської групи, ми ввійшли в. Перше – є порушення нібито 106 статті Конституції в частині п’ятнадцятій, коли внесення подібних законопроектів належить виключно до компетенції голови України – Президента України Януковича. Але, з іншого боку, є рішення Ради національної безпеки та оборони, яким доручається Прем’єр-міністру внести такі речі. Тому ми прийняли рішення на стовідсоткову і повну підтримку цього законопроекту в першому читанні за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, ми завершили розгляд питання. Очевидно немає підстав для того, щоб з цього приводу створювати політику. Мова йде про те, що в Україні існує Державна інспекція ядерного регулювання і причому працює відповідально, працює результативно. Але враховуючи те, що відбувається у світі і про що говорили наші колеги, ставиться питання про підвищення статусу цього органу і створення Національної комісії. Тому говорити про певну поспішність і прив’язувати сюди всі інші питання, немає абсолютно жодних підстав. Якщо Верховна Рада підтримує пропозицію уряду і піде на прийняття відповідного закону, тоді ми можемо говорити уже більш глибоко, конкретно про те, як буде діяти ця структура, а вона конче потрібна Україні. І не зважаючи на певні розбіжності про те, що створення центральних органів виконавчої влади це є прерогатива Президента України, я, тим не менше, ставлю пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання безпеки у сфері використання ядерної енергії. Реєстраційний номер 8714. Прошу, голосуйте. [[12:50:56]] За-259 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, тепер вноситься на розгляд Верховної Ради України проект Закону про поводження з відпрацьованим ядерним паливом. Реєстраційний номер 8795. Доповідач – заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Макуха Володимир Олексійович. Співдоповідач – голова комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Микола Володимирович Мартиненко. Ставлю на голосування пропозицію комітету про розгляд питання за скороченою процедурою. [[12:51:42]] За-208 Рішення прийнято. Володимире Олексійовичу, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Законопроект про поводження з відпрацьованим ядерним паливом, підготовлений Кабінетом Міністрів України з метою встановлення правових засад поводження з відпрацьованим ядерним паливом українських атомних станцій, створення єдиного комплексу з поводження з відпрацьованим ядерним паливом державного підприємства "Чорнобильська АЕС" і спорудженням централізованого сховища для зберігання відпрацьованого ядерного палива реактора типу ВВР вітчизняних атомних електростанцій. Будівництво централізованого сховища, передбаченої енергетичної стратегії України на період до 2030 року, затверджено розпорядженням Кабміну від [[№ 145]]. Техніко-економічне обґрунтування інвестицій будівництва централізованого сховища схвалене розпорядженням Кабінету Міністрів України від 4 лютого 2009 року. Я повинен зазначити, що на цей час відпрацьоване ядерне паливо діючих атомних електростанцій України, за винятком Запорізької АЕС, для якої з 2001 року експлуатується сухе сховище контейнерного типу вивозиться на переробку і на тимчасове зберігання до Російської Федерації. Вартість послуг російських спеціалізованих підприємств зберігання та переробки відпрацьованого ядерного палива має стійку тенденцію до зростання з кожним роком. В період за останні 10 років вартість послуг зросла майже в чотири рази. Крім того, починаючи з 2013 року, Україна має прийняти з Росії для зберігання і подальшого захоронення високоактивні радіоактивні відходи, утворені в результаті переробки відпрацьованого ядерного палива українських АЕС. Тому введення в експлуатацію власного централізованого сховища відпрацьованого ядерного палива українських АЕС, термін експлуатації якого розрахований на 100 років, дозволить уникати монопольної залежності від позову російських підприємств, зміцнить енергетичну безпеку держави та дозволить економити майже 100 мільйонів доларів США щорічно. При цьому я хочу зазначити, що відпрацьоване ядерне паливо містить значну кількість ядерних матеріалів, які можуть бути ефективно використані в подальшому. Відповідно до статті 37 Закону України "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку" в техніко-економічному обґрунтуванні інвестицій виконано аналіз трьох варіантів майданчику для розміщення сховища з екологічними, радіаційними та техніко-економічними критеріями і визнане пріоритетне місце розміщення сховища, яке знаходиться на території зони відчуження, що зазнало радіоактивного забруднення, внаслідок Чорнобильської катастрофи, де відсутнє постійне проживаюче населення, а територія впливу централізованого сховища не виходить за межі цієї зони. До законопроекту були додані всі необхідні обгрунтовуючі матеріал, а саме: позитивні висновки держав6них експертиз, в тому числі екологічної, ядерної та радіаційної безпеки, якими підтверджується забезпечення безпеки при експлуатації сховища, звіт щодо заходів з інформування суміжних держав про можливий вплив сховища в транскордонному контексті, рішення адміністрації зони відчуження, до компетенції якого належить питання правового режиму території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, щодо погодження і розміщення централізованого сховища в зоні відчуження. Крім того слід зазначити, що законопроектом передбачено спрямування замовниками коштів в обсязі 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва сховища, це становить майже 370 мільйонів гривень на спорудження об’єктів соціального призначення в місті Славутич, Іванківському і Поліському районах Київської області. Зважаючи на вищевикладене та невідкладність вирішення питання поводження з відпрацьованим ядерним паливом вітчизняних атомних електростанцій, прошу вас, шановні народні депутати, підтримати пропозицію комітету паливно-енергетичного комплексу прийняти законопроект в першому читанні за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Микола Володимирович Мартиненко – голова Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки, будь ласка.
Шановні народні депутати, до вашої уваги проект Закону про поводження з відпрацьованим ядерним паливом [[реєстраційний номер 8795]] [[від 15.072011 року]] поданий Кабінетом Міністрів України. Прийняття зазначеного закону обумовлено, по-перше, необхідністю санкціонування Верховною Радою урядового рішення про розміщення, проектування та будівництво централізованого сховища відпрацьованого ядерного палива реакторів типу ВВР вітчизняних атомних станцій. Така санкція потрібна відповідно до Закону України "Про порядок прийняття рішень про розміщення, проектування, будівництва ядерних установок і об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами, які мають загальнодержавне значення". По-друге, потребою зміцнення енергетичної безпеки країни та безпеки експлуатації українських атомних станцій. По-третє, можливістю економити значні кошти за рахунок відмови від платних послуг з тимчасового зберігання, підкреслюю, тимчасового зберігання та переробки відпрацьованого ядерного палива в Російській Федерації, ціна на які невпинно зростає, а також збереження потенційного ядерного енергоресурсу України, оскільки у відпрацьованому ядерному паливі залишається 97 відсотків ядерних матеріалів, які можуть бути ефективно використані в реакторах наступних поколінь. Фактично законопроект вирішує майбутнє ядерної енергетики України. За висновком Головного науково-експертного управління Верховної Ради України, проект може бути прийнятий за основу з урахуванням наведених зауважень та пропозицій, які не мають принципового характеру. Впровадження законопроекту не потребує додаткових витрат з державного та місцевих бюджетів. Законопроект підтриманий комітетом з питань бюджету, комітетом з питань європейської інтеграції, комітетом з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Враховуючи всі обставини, комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти за основу і в цілому урядовий проект Закону про поводження з відпрацьованим ядерним паливом, (реєстраційний номер.
Мікрофон будь ласка, завершуйте.
Реєстраційний номер 8795. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Прошу записатися на обговорення цього питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на інформаційне табло. Володимир Скубенко, фракція Партії регіонів.
Передаю слово коллеге Семиноге.
Анатолій Семинога, мікрофон будь ласка.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Справа в тому, що що нам сьогодні пропонують прийняти цим законопроектом? Нам пропонують благословити розміщення централізованого сховища відпрацьованого палива в чорнобильській зоні, тобто за 100 кілометрів від міста Києва. Те, що необхідність будівництва такого сховища в Україні назріла і перезріла, це є фактом. Але виникає питання, чому саме під Києвом? Що, не знайшлося в Україні іншого місця, де можна було б розмістити такий небезпечний ядерний об’єкт? Виникає знову ж таки питання з приводу так званих проведення громадських слухань. Дійсно, громадські слухання проводилися в 2008 році в місті Славутичі. І на цих громадських слуханнях було прийнято рішення, рекомендувати схвалити таке розміщення сховища на місцевому дорадчому референдумі у більшості жителів Іванківського, Поліського району і міста Славутича Київської області. На жаль, це не було зроблено. У той же час, я хотів би нагадати, що в нашій державі прийнята Загальнодержавна програма про перетворення об’єкту "Укриття" в екологічно безпечну систему. Як ми зможемо перетворити цей об’єкт "Укриття" в безпечну систему, коли ми сьогодні збираємося будувати там новий ядерний об’єкт? Знову ж таки безстроковий ядерний об’єкт, бо знову ж таки термін слугування цього ядерного об’єкту не визначений, він буде там довічно. Тому я вважаю, що приймати цей законопроект ні в першому читанні, ні в другому, тим паче, неможливо. Мені здається, що як мінімум науковці повинні попрацювати в цьому напрямку і знайти більш підходяще місце, ніж Чорнобильська зона для розміщення такого ядерного об’єкту. І прошу не підтримувати даний законопроект.
Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Прошу передати слово Володимиру Каплієнку.
Володимир Каплієнко, мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, депутатська група "Реформи заради майбутнього" розглянула цей законопроект і ось що хочемо сказати. Безумовно, якщо є бажання заощадити грошей через захоронення реактивних відходів на території України, а не передавати їх в Росію, то це добре. Якщо є політична воля на створення таких захоронень на території Чорнобильської зони відчуження, це добре. Якщо це підсилює безпеку України, в тому числі енергетичну, енергетичну незалежність, ядерну безпеку, це добре. Але є декілька питань. Перше питання. Україна на сьогоднішній день не визначилася із концепцією розвитку атомної енергетики. Я нагадую вам, що на сьогоднішній день загальні потужності атомних станцій, які генерують електричну енергію чи струм в мережу, доводяться до 45-50 відсотків. Тобто, від концепції розвитку цих атомних блоків залежить наше майбутнє. А в Україні відсутні потужності на проектування та введення в експлуатацію нових реакторних типів і реакторів нового покоління. Ми базуємося лише на використанні реакторів типу ВВЕР, РБМК [[нагадую вам, зірвався в Чорнобилі]]. Тобто лише ВВЕР-440 та тисячник ми експлуатуємо в Україні, і саме таке сховище ми хочемо побудувати в Чорнобилі. Тому, можливо, треба розширювати, при розгляді цього законопроекту в другому питанні, а в якій концепції буде рухатись Україна у подальшому, які саме відходи ми будемо захоронювати в Чорнобильській зоні? І друге питання. А чи не буде це використано у подальшому на захоронення радіоактивних відходів інших країн? Нагадую вам, що. експлуатується не тільки в Україні і навіть не у Росії, але ще Болгарія, Венгрія і таке інше – оце питання. Депутатська група, не дивлячись на це, у першому питанні підтримує цей законопроект, але дуже наполегливо просить доопрацювати його до другого читання. Дякую вам.
Шановні народні депутати, завершено розгляд законопроекту. Комітет пропонує прийняти його за основу і в цілому. Головне науково-експертне управління застережень з приводу цього не висловлює. Немає застережень, щоб прийняти за основу і в цьому? Не бачу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про поводження з відпрацьованим ядерним. Відмініть, будь ласка. Я ж запитував вас. Є заперечення. Зніміть це голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про поводження з відпрацьованим ядерним паливом [[реєстраційний номер 8795]]. Прошу голосувати. [[13:03:24]] За-261 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, зважаючи на те, що є заперечення проти прийняття в цілому, тому я прошу комітет підготувати його до другого читання. Кириленко Іван Григорович. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, щойно стрічка новин принесла нам погану звістку. Скасовано візит Президента до Європейського Союзу, до Брюсселя. Провідна дата, яка називалася протягом останнього часу, 20 жовтня як останній рубіж, після якого наступає підписання угоди про вільну торгівлю, підписуються документи про асоційоване членство, і згідно відповідної статті Конституції Європейського Союзу Україна подає заявку на членство до Європейського Союзу. Скасований візит означає останнє, мабуть, попередження. Іще Європейський Союз надіється, що в Україні будуть сповідуватись європейські цінності, права людини, демократія, свобода слова, верховенство закону і стоп політичним переслідуванням. Це те, що нам вчора однозначно заявили представники Європейського Союзу в особі голови фракції.
Завершуйте, Іване Григоровичу.
і фракції соціалістів у європейському парламенті. Друзі, ми звернулися до вас з одним проханням, це останнє прохання, ми просити більш не будемо, прийде час, ви будете просити. Ми звернулися з проханням пришвидшити розгляд президентського законопроекту з поправками, які дають можливість в Україні працювати ратифікованій Конвенції в Україні Організації Об’єднаних Націй, де розділяється вина за корупцію, вина за політичні дії, вина за господарські чи управлінські рішення. Що ми робимо? Ми в Україні засудили людину і продовжуємо судити людей по статті, яка з 1927 року переходе без змін з одного кодексу в інший і так далі, і так далі. Ви обіцяєте це змінити колись. Вибачте, після того, як і кості в когось уже побіліють. Ми цього не допустимо. Ми покидаємо зал в знак протесту. Ви не хочете прислухатись до людської пропозиції, до гуманної пропозиції. Немає тут нічого десь крамольного. Це більше стосується майбутнього, ніж нинішнього, це стосується нині діючого уряду і нині діючих політиків, може, більше ніж тих, хто попередньо працював, і ви це ж добре знаєте. Ви відмовились. Ми не бачили ще такого залу антигуманного, антилюдського. Працюйте в залі по помаху руки, штампуйте. Ми покидаємо зал в знак протесту.
Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 40 Закону України "Про страхування" [[щодо приведення у відповідність законодавства]] [[реєстраційний номер 8754]]. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[13:07:01]] За-204 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Доповідач – перший заступник голови Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг Литвин Андрій Володимирович. Зразу попереджаю, це не син і не родич. Так, будь ласка. Співдоповідачем буде виступати. Пеклушенко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект закону, який винесено на ваш розгляд, розроблено з метою приведення деяких норм Закону України "Про страхування" у відповідність з новою редакцією Закону України "Про запобігання та протидію легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом або фінансуванню тероризму". Предметом правового регулювання законопроекту є використання інформації з приводу фінансових операцій, які стали об’єктом фінансового моніторингу, що становить таємницю страхування, але необхідне для виконання завдань, покладених на центральний орган виконавчої влади з питань фінансового моніторингу. Законопроектом передбачається включення центрального органу виконавчої влади з питань фінансового моніторингу, яким є Державна служба фінансового моніторингу України до переліку органів, яким страховими компаніями може надаватися інформація, яка містить таємницю страхування. Така інформація надаватиметься Держфінмоніторингу відповідно до Закону України про запобігання та протидію легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом. Прийняття законопроекту сприятиме вдосконаленню правового поля у сфері протидії легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом або фінансуванню тероризму. Враховуючи викладене, просимо підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету перший заступник голови Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики народний депутат Пеклушенко. Будь ласка.
Уважаемые коллеги! Уважаемые избиратели! Действительно, данный законопроект направлен на усиление прав заемщиков, застрахованных, а также на усиление ответственности страхового рынка. Мы знаем, что сегодня в Украине нет доверия к страховому рынку. И именно с целью усиления этого доверия, открытия потенциала и возможностей, чтобы не было на страховом рынке никаких пирамид, предлагается изменение к закону. В этой связи комитет предлагает принять за основу, а если у депутатов нет замечаний, то предлагается "в цілому". Прошу поддержать данное предложение.
Шановні народні депутати, хто наполягає на обговорені цього питання, будь ласка, запишіться. Покажіть на табло. Якщо немає, будемо голосувати. Михайло Васильович Чечетов, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемый Владимир Михайлович, здесь была попытка ушедшей фракции [[я думаю, они ушли в политическое небытие]] увязать принятие закона с изменением работы Президента. Время, когда повестка дня на международной арене деятельности Президента формировалась в Брюсселе или Вашингтоне, ушло. Мы живем в новом времени, когда повестка дня формируется в Украине, в Украине. Пора это уже помнить и знать! И время другое, и Президент другой – настоящий национальный лидер! То время кануло в Лету, как и канут в политическое небытие те люди, которые ушли сегодня с парламента. В отношении закона, и тут абсолютно было сказано и заступником министра, и заступником голови комитета, закон нужно поддержать, и он как раз идет в русле экономической стратегии Президента и правительства. Спасибо.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти за основу законопроект. Головне науково-експертне управління також підтримує ідею щодо можливості прийняття законопроекту за основу. Ставлю на голосування пропозицію: про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 40 Закону України "Про страхування" [[щодо приведення у відповідність законодавства]] [[реєстраційний номер 8754]]. Прошу голосувати. [[13:11:46]] За-253 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про мораторій на. [[Шум у залі]] У цілому? Комітет пропонує прийняти законопроект в цілому. Є заперечення? Немає. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту Закону про внесення зміни до статті 40 Закону України "Про страхування" [[щодо приведення у відповідність законодавства]] в цілому як закон. Реєстраційний номер 8754. Прошу голосувати. [[13:12:33]] За-248 Рішення прийнято, тобто закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про мораторій на приватизацію прибуткових державних та комунальних підприємств [[до 2012 року]], реєстраційний номер 4226. Доповідач – народний депутат України Володимир Андрійович Даниленко, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олексій Віталійович Плотніков. За скороченою пропонуєте? Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[13:13:18]] За-215 Рішення прийнято. Будь ласка, Володимире Андрійовичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Частка державної та комунальної власності у фондах підприємств на території України вже складає менше 15 відсотків. Така ситуація є однією з основних причин фінансово-економічної кризи в Україні та умови її поглиблення. Необдумана та поспішна приватизація підприємств державної та комунальної форми власності спричинила різкий занепад економіки України, стала причиною зниження рівня добробуту громадян, зумовила знищення економічних основ господарювання на селі, посилила безвідповідальність держави за економічну політику та продовжує нести за собою надзвичайно негативні соціально-економічні наслідки для населення України. В умовах фінансової кризи продаж державних та комунальних підприємств, тим більше тих, що є прибутковими та становлять стратегічне економічне значення для держави, є надзвичайно недоцільним варіантом виходу із ситуації. Так к разі прийняття даного законопроекту, хоча б в минулому році, нам би вдалося врятувати від ганебного продажу "Укртелеком", але, мабуть, цей законопроект так довго не вносився в зал Верховної Ради України заради продажу зазначеного вище підприємства. У чому ж суть даного законопроекту. Даний законопроект спрямований на недопущення при приватизації прибуткових державних та комунальних підприємств в умовах економічної кризи. Проектом пропонувалось до 01.01.2012 року запровадити мораторій на приватизацію державних та комунальних підприємства, що за результатами фінансової діяльності за 2008 рік є прибутковими, в тому числі на відчуження державних та комунальних акцій, часток паїв в статутних капіталах підприємств змішаної форми власності та спільних підприємств з іноземними інвестиціями, якщо такі корпоративні права приносять дохід у відповідні бюджети. Я розумію, що на даному етапі, дана дата є недоцільною, тому що законопроект знаходився на розгляді більше вже 2,5 років, тому пропоную внести зі.
Мікрофон, будь ласка увімкніть.
та продовжити мораторій до 2015 року. І прошу вас підтримати даний законопроект.
Олексій Плотніков, будь ласка, від комітету.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики розглянув на засіданні 5 квітня 2011 року проект Закону України про мораторій на приватизацію прибуткових державних та комунальних підприємств до 2012 року [[реєстраційний номер 4226]], поданий народним депутатом Даниленко. Проектом Закону України, ініційованим народним депутатом, пропонується на період [[до 2012 року]] запровадити мораторій на приватизацію державних та комунальних підприємств, в тому числі на відчуження державних та комунальних акцій, часток, паїв у статутних капіталах підприємств змішаної форми власності та спільних підприємств з іноземними інвестиціями, якщо такі корпоративні права приносять дохід у відповідні бюджети. На думку членів комітету, заборона приватизації, яка створює умови для залучення інвестицій у модернізацію, технічне переоснащення та розвиток виробництва, є економічно не обґрунтованою. Крім того, з урахуванням наведеного інвестиційна привабливість і грошові надходження від можливого продажу пакету акцій товариств можуть бути суттєво меншими у разі здійснення їх приватизації через певний проміжок часу. Враховуючи наведене, проект Закону України про мораторій на приватизацію прибуткових державних та комунальних підприємств [[до 2012 року]] пропонується відхилити. Кабінет Міністрів України також не підтримує даний проект. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у висновку також зазначає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно відхилити. Тобто Комітет з питань економічної політики рекомендує Верховній Раді України відхилити зазначений законопроект. Спасибі.
Шановні народні депутати, хто наполягає на обговоренні цього законопроекту? Будь ласка, запишіться, якщо є така потреба. Прошу прізвища народних депутатів. Петро Цибенко, фракція комуністів. Потім – Сорочинська-Кириленко буде виступати.
Дякую. Фракція комуністів Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Сфера приватизації – це та сфера діяльності, де в останні радянські роки, а також в пострадянський період було розказано найбільше байок про можливе наше щасливе майбутнє. Починаючи з того, що саме через приватизацію ми наповнимо наш ринок товарами, що ми створимо додаткові робочі місця, що ми забезпечимо людям гідну достойну заробітну плату, відрахування до бюджету і так далі, і тому подібне. Де воно все це після того, коли 20 років економіка, народне господарство України і Радянського Союзу розкрадається? Тому абсолютно слушний законопроект, його треба підтримувати. Можна говорити про те, що подається, певною мірою, із запізненням, але в тому не наша провина і не провина нашого колеги, який подав цей законопроект. Тому що подібного роду законопроекти, вони неодноразово вносились до зали засідань Верховної Ради України, але не приймалися. Причому, я абсолютно погоджуюся з логікою автора про те, що не вводиться мораторій на приватизацію взагалі, не ставиться питання таким чином. Хочеш приватизувати підприємство – будь ласка, але візьми підприємство убите, те, яке сьогодні не працює, те, яке не створює відповідні матеріальні блага, і виведи їх до рівня тих, які будуть прибутковими. Тобто фракція Компартії України, безумовно, підтримує цей законопроект і закликає і представників інших фракцій, і груп його підтримати голосуванням. Дякую.
Сорочинська-Кириленко, група "Реформи заради майбутнього", будь ласка.
Проект Закону про мораторій на приватизацію прибуткових державних та комунальних підприємств [[до 2012 року]]. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" не підтримує зазначений законопроект. Підприємства, які прибутковими є в 2009 році, в 2010 можуть стати збитковими. І навпаки, ті що були збитковими, можуть стати прибутковими в наступному році. У зв’язку з цим пов’язувати заборону приватизації підприємства на тривалий період за результатами його діяльності на один рік не варто. У разі ж необхідності введення заборони на приватизацію конкретних державних підприємств, то їх доцільно включати до переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації, який буде затверджуватися відповідним законом. Тому депутатська група "Реформи заради майбутнього" не підтримує зазначений законопроект.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, без сумніву, надзвичайно багато помилок і зловживань було допущено під час української специфічної приватизації, це однозначно. А фактичний аналіз ефективності діяльності державних казенних підприємств і приватних підприємств показує дуже невелику різницю у прибутках, по-перше, а, по-друге, працевлаштування людей і в заробітній платі. Але головне не в тому. Я думаю, в даному випадку автор законопроекту підміняє поняття. Мова повинна йти не про мораторій, а про більш жорсткий державний контроль за самою процедурою приватизації. Згадайте, будь ласка, "Криворіжсталь". Скільки шуму, дзвону було, скільки сліз крокодилячих – як щастя, за 24 мільярди продавали "Криворіжсталь". Я хочу нагадати, в той же час був законопроект Цибенка-Симоненка про повернення заощаджень. Ми мали можливість за рахунок 9 мільярдів з тих 24 повернути 30 процентів заощаджень громадянам. І гроші розійшлися. І по цей день, ми три комісії створювали, і по цей день нам ніхто не може сказати, дати відповідь на питання: куди поділися кошти від приватизації? І ще одне. Скажіть мені, будь ласка, чи багато ви чули таких випадків, коли Фонд держмайна України подає в суд за невиконання інвестиційних зобов’язань тим чи іншим покупцем? І чи є в нас процедура, коли можна повернути назад? Ну, от ми приймали Постанову про сільськогосподарське машинобудування, про Херсонських завод. Де він зараз, в приватній власності, в державній власності? Я думаю, це помилкова теза про зупинення приватизації. Тому що, тоді потрібно рахувати і ті втрати, які понесли, якщо це муніципальна власність, і ті втрати, які понесли державний бюджет, і бюджет на місцях. А це зарплата.бюджетників, а це те саме фінансування медицини і в цілому бюджетної сфери. І тут я хочу підтримати колегу Сорочинську, вона правильно сказала: можна просто скласти список і включити в перелік підприємства, які не підлягають приватизації. Це буде правильніше, ніж рахувати прибуток за попередній рік. Дякую.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Комітет і Головне науково-експертне управління дійшли одного висновку, а саме: висловили пропозиції про необхідність відхилення законопроекту. Відповідно до Регламенту, я поставлю на голосування про прийняття за основу. В разі не підтримки Верховної Ради, автоматично тоді законопроект буде вважатися відхиленим. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закон про мораторій на приватизацію прибуткових державних та комунальних підприємств [[до 2012 року]] [[реєстраційний номер 4226]]. Так, і де голосування. [[13:24:03]] За-24 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" [[реєстраційний номер 4748]]. Комітет і народні депутати пропонують розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[13:24:40]] За-198 Рішення прийнято. Валерій Григорович Камчатний, будь ласка. Ми ж прийняли відповідне вже рішення були.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! До вашої уваги пропонується проект Закону України про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків". Проектом закону пропонується внести зміну до статті 1 і вивести із сфери дій цього закону гуртожитки, які входять до складу майнових комплексів державної форми власності, що забезпечують діяльність Верховної Ради України та Президента України. Законом України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" визначено, що гуртожитки, які є об’єктами права державної та комунальної власності і на які поширюється дія цього закону, підлягають передачі у власність територіальних громад. Разом з тим абзац шостий статті 3 Закону України "Про управління об’єктами державної власності" передбачає, що управління майном, що забезпечує діяльність Президента України, Верховної Ради України та Кабінету Міністрів України здійснюється у порядку, визначеному окремими законами. Тому ми вважаємо, що з метою приведення Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" у відповідність із законами, якими визначено спеціальний правовий режим державного майна, яке забезпечує діяльність Верховної Ради України та Президента України, пропонується членами нашого комітету, Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України внесення зазначеної у законопроекті зміни. Підкреслю, що реалізація закону не потребуватиме додаткових фінансових витрат з Державного бюджету України, а тільки сприятиме виконанню функцій по управлінню державним майном, що забезпечує діяльність Верховної Ради України та Президента України відповідно до потреб. Дякую за увагу.
Сергій Федорович Майборода, голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування та житлово-комунального господарства і регіональної політики. Будь ласка, щодо позиції комітету.
Уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам строительства, градостроения и ЖКХ, и региональной политики рассмотрел законопроект о внесении изменения в статью 1 Закона Украины об обеспечении и реализации жилищных прав жителей общежитий, номер 4748 от 1.07.2009 года. Главное научно-экспертное управление в своем заключении от 17-го 2009 года указало, что законопроект номер 4748 не согласовывается с требованием в части третьей статьи 22 Конституции Украины и лишает жителей общежитий, которые находятся в ведении Верховной Рады Украины и Президента Украины возможность реализовывать свое конституционное право на жилье. Комитет на своем заседании 18.11.2009 года принял решение рекомендовать Верховной Раде Украины законопроект номер 4748 от 1.07.2009 года по результатам его рассмотрения в первом чтении отклонить. Свое предложение комитет в установленном порядке направил Верховной Раде. Свое предложение комитет в установленном порядке направил Верховной Раде. Обращаю внимание уважаемых народных депутатов, что после внесения законопроекта номер 4748 комитетом был подготовлен и 15.06.2011 года внесен на рассмотрение Верховной Рады Украины законопроект номер 8678 о внесении изменений в некоторые законодательные акты относительно усовершенствования правового урегулирования обеспечения реализации жилищных прав жителей общежитий, в соответствии с которым комплексно решаются проблемы жителей обжещитий. 08.09.2011 года Верховная Рада Украины приняла во втором чтении и в целом законопроект номер 8678, который вступил в законную силу с 30.09.2011 года как закон. В соответствии с ним, общежития, которые находятся в государственной собственности, кроме общежитий силовых структур и общежитий государственных высших учебных заведений, а также общежития, включенные в уставные фонды акционерных обществ, созданные в процессе приватизации и корпоратизации, подлежат передаче в коммунальную собственность с правом приватизации жилых помещений общежитий теми жителями общежитий, которые проживают в них на законных основаниях. То есть законопроект номер 4748 утратил свою актуальность.
Мікрофон, будь ласка.
Поэтому прошу поддержать предложение комитета и отклонить законопроект номер 4748. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні народні депутати, хто наполягає на обговоренні цього питання, будь ласка. Ну, можливо, зараз побачимо. Запишіться, будь ласка. Прізвища народних депутатів. Валерій Камчатний.
З місця можна, да?
Можна, будь ласка.
Дякую. Ну, попередній доповідач від комітету, я б сказав, не звернув увагу на те, що дійсно сьогодні в законодавстві існують певні протиріччя, і я про це казав, коли доповідав законопроект. Чому ми забули про те, що Закон "Про управління об’єктами державної власності", передбачає, що управління майном, про яке згадувалось, здійснюється в порядку, визначеному окремим законами. Це перше. По-друге. В доповіді від комітету сказали про те, що є певні категорії гуртожитків, на які цей режим не розповсюджується, ці права не розповсюджуються. Скажімо гуртожитки вищих учбових навчальних закладів, оборонних, силових структур і так далі. То не може бути. Тобто виключення існують, і саме таке виключення повинно бути зроблене по відношенню до гуртожитків, які забезпечують діяльність Верховної Ради України і Президента України. У цьому немає абсолютно ніяких порушень Конституції, тому цей законопроект можна підтримувати і треба підтримувати. В іншому випадку Верховна Рада України зокрема буде мати певні проблеми у тих випадках, коли треба буде когось поселити у гуртожиток, а там вже вільних місць немає, бо вже все давно приватизоване. Дякую.
Шановні народні депутати! Комітет пропонує відхилити законопроект. Головне науково-експертне управління не підтримало вказану законодавчу ініціативу. Я ставлю на голосування пропозицію регламентну про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" [[реєстраційний номер 4748]]. Прошу визначатись. [[13:31:48]] За-2 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо відповідальності за невидачу банківського вкладу]]. Доповідач – Юрій Володимирович Прокопчук. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Будь ласка. Він мав виступати і від комітету, і як автор. [[13:32:24]] За-191 Рішення прийнято. Доповідач, будь ласка. Не бачу. Запишіться на обговорення цього питання, шановні колеги. Прізвища народних депутатів прошу висвітити. Михайло Чечетов. Мікрофон, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, мы сегодня на совете фракции очень детально в течение часа этот закон рассматривали, и действительно законопроект 4334 Юрия Прокопчука никакого позитива, никакого конструктива не несет. Я не знаю, для чего он писался, и, по всей видимости, он даже в зал не пришел, поскольку было стыдно это озвучивать. Поэтому мы предлагаем естественно отклонить и не засорять законодательную базу вот такими пустыми, ничего не дающими законопроектами.
Спасибі. Хто ще наполягає на виступі? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо відповідальності за невидачу банківського вкладу]] [[реєстраційний номер 4334]]. [[13:33:44]] За-23 Рішення прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, вноситься на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до статей 122 і 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо регулювання відносин у сфері дорожнього руху]]. Доповідач – народний депутат України Анатолій Гриценко, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Малишев. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:34:36]] За-204 Рішення не прийнято. Доповідач – народний депутат України Анатолій Гриценко, співдоповідач – Володимир Степанович Малишев, голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Будь ласка. Так, будь ласка, прошу записатись на обговорення питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Валерій Ананійович Бевз, потім Михайло Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Ну, по великому рахунку можна було б про цей законопроект сказати те, що говорив щойно колега Чечетов про попередній законопроект. Мова йде про 122, про 124 статтю Кодексу про адміністративні правопорушення в частині "Порушення правил дорожнього руху". Всі питання на сьогодні врегульовані в чинному законодавстві, а тому цей законопроект, який пропонується, нічого нового в зміст законодавства чинного абсолютно не вносить. Тому є пропозиція зняти з розгляду цей законопроект.
Дякую. Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Ну, это то же самое, законопроект из предыдущей обоймы, когда автор писал, не знал, о чем он писал, для чего писал, может, для того чтобы лишний раз засветиться накануне выборов, напомнить о себе избирателям. Но мы тоже самое – полчаса ее детально рассматривали и никакого позитива в законопроекте Анатолия Степановича Гриценко не нашли. Это абсолютное засорение законодательной базы, поэтому предлагаем его не голосовать. Спасибо.
Шановні народні депутати! Комітет пропонує повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, Головне науково-експертне управління вважає за доцільне відхилити законопроект, тому я поставлю на голосування про прийняття його за основу. В разі неприйняття цієї пропозиції, він буде відхилений. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 6121]] про внесення змін до статей 122 і 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо регулювання відносин у сфері дорожнього руху]]. Прошу визначатися. [[13:37:25]] За-0 Законопроект відхилено. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії торгівлі людьми [[реєстраційний номер 8702]]. Доповідач – народний депутат України Каплієнко Володимир. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Шемчук. Ставлю на голосування вашу пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:38:04]] За-204 Рішення прийнято. Будь ласка, Володимир Володимирович.
Шановні колеги! Шановні громадяни! Сьогодні я презентую вам проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії торгівлі людьми. Група депутатів – авторів законопроекту вважає цей закон людським, направленим виключно на захист прав та свобод українців. Варто відзначити, що торгівлю людьми – це сучасна форма рабства, і щодня ми намагаємося акцентувати увагу суспільства на даній проблемі, навіть нещодавно прийняли відповідний законопроект нашого колеги Зарубінського, але до сьогоднішнього дня проблема так і не вирішена. Всім відомо, щоб займатися торгівлею людьми, вже не потрібно викрадати їх на вулиці, як це було в Середньовіччі, і насильственним шляхом вивозити за кордон. Вони туди їдуть добровільно: через шлюбні агентства, через всілякі установи, які збирають та передають інформацію та вивозять обманом наших громадян за кордон. Основними країнами-постачальниками торгівлі людьми є Таїланд, Китай, Нігерія, Албанія, Болгарія, Молдова і, на превеликий жаль, Україна. Україна є країною походження, транзиту та призначення для чоловіків, жінок та дітей, які вивозяться за кордон з метою сексуальної експлуатації та примусової праці. Українські жертви піддаються торгівлі в Польщі, Росії, Туреччині, Італії, США, Канаді тощо. Жінок примушують займатися проституцією або піддають домашньому рабству, примушують працювати у сфері послуг текстильної або легкої промисловості. Більшість українських чоловіків – жертв торгівлі піддавалися примусовій праці в будівництві, сільгоспвиробництві та на морі. Статистика жахлива. У відповідності до звітів Держдепу Сполучених Штатів Америки, повідомлення прокуратури та МВС, злочинами по статтях 149 та 302 Кримінального кодексу України доводять, що за останні 3 роки в Україні збільшилися випадки кримінального порушення в цій сфері. В офіційній статистиці в урядових і неурядових організацій при Організації Об’єднаних Націй зазначено, що 98 відсотків випадків торгівлі людьми пов’язано з виїздом за кордон, мета якого – перше – це туризм, друге – знайомство з.
Завершуйте.
Третє – працевлаштування, четверте – імміграція. Ми цим законопроектом хочемо поставити край цьому і зобов’язати організації чи підприємства, які займаються вивозом чи збиранням інформації.вивозом людей за кордон, отримувати відповідні ліцензії, за якими буде вестися постійно стеження з боку держави. Також ми підтримуємо тезу про те, що треба.
Дякую. Є дві хвилини, сідайте, будь ласка. Шемчук. Ви повторюєте знову те, з чого почали. Не треба.
Адаме Івановичу, шановні колеги! На засіданні Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності 14 вересня 2011 року було розглянуто поданий народними депутатами України Каплієнком та іншими проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії торгівлі людьми. Як вже наголошувалось доповідачем, метою законопроекту є утвердження людини, її життя, честі і гідності, здоров’я, недоторканості і безпеки як найвищої соціальної цінності з точки зору протидії торгівлі людьми. Для цього законопроектом пропонується встановити ліцензування діяльності, пов’язаної із збором та розповсюдженням, у тому числі, в глобальній мережі Інтернету, інформації про фізичних осіб з метою їх знайомства, встановлення адміністративно-правової відповідальності за провадження діяльності, що пов’язана із збором та [[або]] розповсюдженням інформації про фізичних осіб з метою їх знайомства без одержання ліцензії. Під час обговорення положень законопроекту членами комітету підтримано закладені в ньому ідеї авторів. Разом з тим, було висловлено низку критичних зауважень. Зокрема, вказувалось на невідповідність назви законопроекту його змісту, а також піддано критиці положення, якими пропонується внести зміни до статті 164 із значком 15 Кодексу України про адміністративні правопорушення. З огляду на викладене, комітет вважає доцільним погодитися з висновком Головного науково-експертного управління України та рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії торгівлі людьми прийняти за основу з наступним урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорювати будемо? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо протидії торгівлі людьми]], реєстраційний номер 8702. Прошу голосувати. [[13:43:11]] За-246 Законопроект прийнято у першому читанні. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо податку на політичну рекламу [[реєстраційний номер 5248]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:43:43]] За-198 Підтримана пропозиція. Тут у нас доповідач Джоджик. Заєць, будь ласка, Іван Олександрович, підготуватись Кондратюк Олені.
Шановні народні депутати! Моя з народними депутатами, Юрієм Костенком та Ярославом Джоджиком, законодавча ініціатива породжена реальною дійсністю, об’єктивними обставинами. Ми пропонуємо врегулювати використання політичної реклами, врегулювати в базовому законі, Законі "Про рекламу". На сьогоднішній день правове регулювання використання політичної реклами реально охоплює лише період виборчої кампанії, а що робиться в період між виборами? Роблять, що хочуть ті хто мають гроші і ті хто мають владу. Можна знайти тисячі прикладів маніпуляції суспільною свідомістю і розхитуванням основ національної безпеки саме з використанням політичної реклами в поза виборчий період. Одні обіцяють покращити життя людей вже сьогодні, якщо не вчора, інші паплюжать свій народ, його історію, державні символи і прославляють чужинців. Одним із таких прикладів може бути реклама, де прославляють імператора Російської держави Миколу ІІ, якого народ назвав імператором кривавим, "Миколою кривавим". Ви можете бачити це на всій автошляхах, із таких позицій, що начебто український народ ще має виправдовуватися перед ним, що ми маємо свою державу чи ведемо свою політику. І як насмішка ці всі бігборди стоять поряд із бігбордами Віктора Януковича, де написано: "Любіть Україну!". Що це таке як не розхитування основ національної безпеки? Тому наша пропозиція полягає в тому, щоб в решті-решт врегулювати використання політичної реклами в між виборчий період. Другий мотив, яким ми користувалися полягає в тому, що в решті-решт є криза, і якщо криза є величезні гроші, і цією рекламою закиданий весь інформаційний простір України, то хай люди заплатять за цю політичну рекламу, і в решті-решт буде так як це треба. Але правда тут є один момент, коли ми подавали цей законопроект, а ми подавали його ще два роки тому, тоді ще було інше законодавство правове, тому в даний момент у нас вже є Кодекс податковий і я.
Завершуйте.
І я би просив вас, зважаючи на цю ініціативу, все-таки голосувати за цей законопроект. Ми його змінимо в другому читанні і приймемо. Ми не можемо так розкидатися політичною рекламою, так, як це робиться сьогодні у нас в Україні. Треба наводити лад, треба любити свою державу, свій народ, треба, врешті-решт, примушувати тих, хто має гроші, платити у державний бюджет. Дякую.
Від комітету – Олена Костянтинівна Кондратюк. Немає. Якщо є бажаючі, запишіться на виступ. Будь ласка, Задирко.
Я вибачаюсь, я хотів натиснути "проти", але натиснув "за". Але мова йде про що. Насправді, мені здається, що в цьому законопроекті проходить змішання, і ні в якому випадку за цей проект не можна голосувати. По-перше, це підвищення, знову ж таки, навантаження на засоби масової інформації. І треба розуміти, що насправді ми вже багато зробили такого, що засоби масової інформації завдяки нашій діяльності сьогодні мають певні проблеми. І цей законопроект не можна підтримувати, тому що тут невдале у правовому та змістовному відношенні самого визначення, що таке політична реклама. І будь-яка інформація про діяльність державних органів влади сьогодні може трактуватися як політична реклама і посадових осіб звичайно. І більше того, сьогодні достатньо законопроектів, які визначають таке поняття, як політична реклама: це Закон про вибори народних депутатів України і Закон про вибори місцевих голів і місцевих рад. Тому наша депутатська група ні в якому випадку не буде підтримувати цей законопроект.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про. Висновок комітету, доповідаю вам: відхилити. Не можна. Відхилити, направити на доопрацювання висновок Головного науково-експертне управління. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо податку на політичну рекламу. Реєстраційний номер 5248. Прошу голосувати. [[13:49:20]] За-1 Закон не прийнято. Розглядається питання – проект Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" [[щодо уточнення терміну "національний аудіовізуальний продукт"]]. Реєстраційний номер 8142. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:49:56]] За-211 Дякую. Шановні колеги, є лист автора законопроекту Оксани Білозір, яка просить зняти законопроект з розгляду. Я прошу підтримати цю пропозицію: про зняття з розгляду законопроекту [[номер 8142]], на пропозицію автора. Прошу голосувати. [[13:50:32]] За-250 Дякую, пропозиція підтримана. Законопроект, на пропозицію автора, знятий з розгляду. Слухається питання – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обмеження максимального розміру пенсії та скасування необґрунтованих пільг і привілеїв при виході на пенсію для осіб, уповноважених на виконання функцій держави, а також підвищення мінімального розміру пенсії за віком. Реєстраційний номер 8101. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[13:51:16]] За-208 Підтримана пропозиція. Доповідає народний депутат Ветвицький Дмитро Олександрович. Немає? Тоді, будь ласка, від комітету – немає. Якщо є бажаючі обговорити, прошу записатися. Так, будь ласка, Цибенко. За ним – Полянчич.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України, цим законопроектом продовжується лінія на обмеження максимального розміру пенсій. Але в цій частині, ця частина законопроекту вона, власне кажучи, уже виконана попереднім рішенням, попереднім законом, який ініціював Кабінет Міністрів України щодо реформування пенсійного законодавства. Ці обмеження запроваджені, і в цій частині законопроект він абсолютно застарілий. Але є в назві цього принаймні в назві цього законопроекту є частина, яка стосується розміру мінімальної пенсії за віком. То я вважав, як перший заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів чекаю, коли все-таки дійде черга до того часу, коли зекономлені кошти за рахунок обмеження максимального розміру спеціальних пенсій будуть направлені на суттєве, підкреслюю, суттєве підвищення розміру мінімальної пенсії за віком. Бо автор записав такий намір у своєму законопроекті. І навіть в певний статтях змін до Закону про загальнообов’язкове державне пенсійне старування він нібито позначив таке намагання підвищити мінімальний розмір пенсії, але, ну, реально його там немає. То я від імені фракції хотів би сказати наступне: що фракція Компартії України готова підтримати хоча б сам намір підвищення мінімальної пенсії за віком за рахунок того, що вдалося певною мірою скоротити витрати Пенсійного фонду за рахунок обмеження спеціальних пенсій. Дякую.
Будь ласка, Микола Полянчич. Михайло Полянчич.
Прошу передати слово Ляшку.
Дякую. Дякую, шановний пане Михайло. Шановні громадяни України, шановні співгромадяни, з 1 жовтня в Україні набув чинності закон про нову пенсійну реформу, який насправді не є пенсійною реформою, а є пенсійним геноцидом мільйонів українських пенсіонерів. Коли влада протягувала цей пенсійний геноцид, вона розказувала про те, що він дозволить, новий закон, підняти пенсії для найменш захищених категорій громадян, що він дозволить відновити соціальну справедливість в частині пенсійного забезпечення різних категорій громадян. Чи досягнуто цим законом мету, яку декларувала влада? Ні, ні і ще раз ні. В Україні як були мільйони українських пенсіонерів, які все життя прогорбатилися, хто в полі, хто в шахті, хто на заводі, і копійки як отримували, так і продовжують отримувати. І в Україні залишається каста недоторканних пенсіонерів, які все життя просиділи в тихих спокійних затишних кабінетах, які ніколи важче ручки і паперу, і хабарів не брали нічого в руки, і сьогодні вони отримують десятки тисяч гривень пенсії. Отака соціальна справедливість. Кожен народний депутат, кожен чиновник, який виходить на пенсію, отримує матеріальну допомогу в розмірі річної заробітної плати, це 200 тисяч гривен допомоги. Покажіть мені просту нормальну українську людину, яка отримує таку матеріальну допомогу? Кожен чиновник має мінімум 80 відсотків від зарплати пенсії, коли проста роботяща людина – це максимум 40 відсотків від зарплати має пенсії. Кожен, хто виходить, чиновник може достроково вийти за 2 роки на пенсію, а простим людям це заборонено. Не враховується перебування в декретній відпустці, стаж страховий для жінок і маса інших несправедливостей, які залишив цей закон! Тому треба підтримувати цей законопроект! Негайно скасовувати блотні пенсії, а піднімати людям простим!.
Дякую. Абсолютно все правильно сказано. Не вистачає лише одного речення: "Я, народний депутат Ляшко, в майбутньому відмовляюся від пенсійного забезпечення". Крапка. Оце було б абсолютно правильно. Обговорення питання завершено. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обмеження максимального розміру пенсій та скасування необґрунтованих пільг і привілеїв при виході на пенсію для осіб, уповноважених на виконання функцій держави, а також підвищення мінімального розміру пенсій за віком. Реєстраційний номер 8101. Голосуємо. [[13:57:20]] За-30 Законопроект не підтримано. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 3, БЮТ і "Наша Україна" – нулі, комуністів – 25, реформи і Народна Партія не голосували, позафракційні – 2. Розглядається проект Закону про організації роботодавців, їх об’єднання, права і гарантії їх діяльності, [[реєстраційний номер 8186]] Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:58:13]] За-216 Я продовжую засідання на 15 хвилин. Будь ласка, заступник голови комітету з питань соціальної політики та праці Ярослав Сухий.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону про організацію роботодавців і їх об’єднання, права і гарантії їх діяльності, котрий написаний спільно з моїм колегою Олегом Шевчуком. Ви всі знаєте, такий закон є, він 7 років застосовується, от практика його застосування може вважатися успішною. Відповідно до його положень було створено і зареєстровано сотні територіальних та галузевих організацій роботодавців, десятки їх об’єднань, в тому числі 21 всеукраїнська організація. Не потрібно багато говорити про те, що саме на основі пошуку компромісу, на основі погодження інтересів роботодавців, найманих працівників з боку профспілок і держави і будуються зараз наші взаємовідносини і рост соціально-економічних трудових відносин. Тому практика застосування зазначеного закону виявила цілу низку недоліків. Зокрема, нечітке визначення та суперечливе тлумачення таких термінів, як "роботодавець", "організація роботодавців", "об’єднання, організація роботодавців". Невизначеною залишається процедура державної реєстрації організації роботодавців, їх об’єднань. В чинному законі відсутні критерії репрезентативності, що найбільші сьогодні створює труднощі для створення таких організацій роботодавців та їх об’єднань для того, аби успішно і репрезентативно вести соціальний діалог, захищаючи інтереси і роботодавців також. Тому що не може бути рух в одну сторону, абсолютно не враховуючи інтереси вкладених коштів і організації виробництва на тому чи іншому промисловому підприємстві. І однією з підстав внесення змін до Закону України "Про організацію роботодавців" є невідповідність окремих його положень Конвенції Міжнародної організації праці номер 87 "Про свободу асоціацій та захист прав на організацію 1948 року". Хочу вам нагадати, що ця Конвенція була ратифікована Українською Радянською Соціалістичною Республікою в 1956 році. У новій редакції законопроекту зазнали зміни гарантії діяльності організацій та їх об’єднань. Однією з принципових новацій є введення поняття "Всеукраїнська галузева організація."
Продовжуйте, будь ласка.
як організація, яка на час державної реєстрації об’єднань роботодавців, на підприємствах членів яких зайнято не менше 30 відсотків працівників відповідної галузі. Суттєвих змін зазнав порядок створення державної реєстрації організацій роботодавців, їх об’єднань, і пов’язано зокрема з вдосконаленням процедури, чіткої регламентації процедурних прав органів державної реєстрації та окремих організацій роботодавців, їх об’єднань. Передбачено розширення прав організації роботодавців та об’єднань шляхом можливості об’єднання у спільні представницькі органи організації роботодавців, їх об’єднань. Комітет з питань соціальної політики та праці, автори пропонують цей законопроект прийняти за основу.
Він від комітету і від авторів. Є бажаючі обговорювати? Ярослав Михайлович так толково все доповів, що зрозуміло, що треба робити з цим законом. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про організації роботодавців, їх об’єднання, права і гарантії їх діяльності [[реєстраційний номер 8186]]. Прошу визначатись. [[14:02:10]] За-13 Законопроект відхилено. Слухаєм питання: проект Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про судовий збір" [[щодо ставок збору з позовних заяв про відшкодування моральної шкоди]] [[реєстраційний номер 9079]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу визначатись. [[14:02:45]] За-198 Підтримана ідея. Народний депутат Томенко. Там більше немає авторів. Будь ласка, від комітету Пінчук Андрій Павлович, голова підкомітету Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, дозвольте нагадати вам, що першого листопада цього року набуде чинності Закон України "Про судовий збір", яким передбачається, що за подання до суду позовних заяв про відшкодування моральної шкоду судовий збір справлятися буде в розмірі один відсоток від ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше трьох розмірів мінімальної заробітної плати. Положення проекту Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачається підвищення ставок судового збору за подання до суду позовних заяв про відшкодування моральної шкоди залежно від ціни позову, а зокрема: із позовних заяв про відшкодування моральної шкоди з ціною позову до 50 розмірів мінімальної заробітної плати 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 відсотку розмірів мінімальної заробітної плати, із позовних заяв про відшкодування моральної шкоди з ціною позову від 50 до 100 розмірів мінімальної заробітної плати 5 відсотків ціни позову, із позовних заяв про відшкодування моральної шкоди з ціною позову понад 100 розмірів мінімальної заробітної плати 10 відсотків ціни позову. Зазначена пропозиція вноситься автором законопроекту з метою встановлення запобіжників щодо заходу ЗМІ та журналістів від необґрунтованих позовних вимог, що пред’являються у зв’язку з їхньою професійною діяльністю. Кабінетом Міністрів України вказаний законопроект підтримується. З урахуванням вищевикладеного комітет на своєму засіданні 21 вересня 2011 року за результатами розгляду законопроекту за реєстраційним номером 9079 прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Прошу, шановні колеги, підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Є бажаючі обговорити? Так, крім Задирко ніхто? Будь ласка, мікрофон Задирко.
Дякую, Адаме Івановичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", Задирко, Миколаївщина. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримує збереження чинних запобіжників щодо захисту засобів масової інформації та журналістів від необґрунтованих позивних вимог, що пред’являються у зв’язку з їхньою професійною діяльністю. Ухвалений Закон України "Про судовий збір" встановлює, що для позовів про відшкодування моральної шкоди розмір збору становить 1 відсоток ціни позову, але не більше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати. Тобто при поданні позову про відшкодування моральної шкоди незалежно від ціни позову максимальний збір у 2011 році становитиме 2 тисячі 823 гривні. Можливість подання мільйонних позовів проти ЗМІ має вкрай негативний ефект. Відсутність судового збору пропорційного до розміру шкоди, яку захоче стягнути ображена сторона, відкриває можливості для тиску на ЗМІ та окремих журналістів, а також може повернути практику вимушеного закриття засобів масової інформації після застосування непропорційних штрафних санкцій. Тому ми вважаємо, що цей законопроект доцільно голосувати для того, щоб зберегти основу демократії такі як засоби масової інформації. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про судовий збір" [[щодо ставок збору з позовних заяв про відшкодування моральної шкоди]] [[реєстраційний номер 9079]]. Прошу визначатися. [[14:06:44]] За-19 На жаль, законопроект. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, "Реформи заради майбутнього" – 17 і позафракційні – 1. Решта не голосували. Так, шановні колеги, ми те, що мали на ранковому засіданні розглянути, розглянули. Я нагадую, що ми включили частину законопроектів до порядку денного, і є прохання до профільних комітетів. частина з вас уже підготувала ці законопроекти, щоб на вечірньому засіданні ми розглянули ці законопроекти. Тому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Початок вечірнього – о 16-й годині.