Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:01:07]] Зареєструвались картками в сесійній залі 344 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, шановні колеги, сьогодні 70-а річниця з початку розгортання масового підпільного партизанського руху в Україні у роки Великої Вітчизняної війни. Шановні колеги, давайте привітаємо всіх наших співвітчизників, ветеранів із цією пам’ятною подією і побажаємо їм міцного здоров’я, а також підтвердимо, що наша пам’ять про тих, хто захищав Вітчизну, завжди буде активною, завжди буде допомагати нам розуміти минуле, для того щоб краще оцінювати наше сьогодення і майбутнє. [[Оплески]] Дякую. Шановні народні депутати, дозвольте надати вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 21 вересня 2011 року. Розглянуто 11 питань порядку денного. За результатами розгляду прийнято 1 закон, 1 законопроект повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи, 10 законопроектів відхилено. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Сергія Миколайовича Мошака. Прошу його привітати. [[Оплески]] Шановні народні депутати, в роботі Верховної Ради України беруть участь члени Кабінету Міністрів України на чолі з першим віце-прем’єр-міністром України Андрієм Петровичем Клюєвим, а також голови обласних рад. Шановні колеги, в розкладі, який вам роздано, вкралася прикра технічна помилка. Мова йде про включення до порядку денного законопроекту, в розданому вам розкладі зазначений номер 9161, а треба нам розглянути питання про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 9160]] про внесення змін до Закону України "Про державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо виплати заробітної плати шахтарям]]. З урахуванням цього уточнення я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо виплати заробітної плати шахтарям]]. Прошу голосувати. [[10:04:20]] За-297 Рішення прийнято. Дякую. І я прошу комітет, оскільки він уже розглянув це питання і вашої згоди прошу, шановні колеги, щоб на вечірньому засіданні ми прийняли остаточне рішення з приводу цього законопроекту. Шановні народні депутати, я оголошую до розгляду проект Закону про професійне. проекту Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2012 рік та основні напрями розвитку на 2013 і 2014 роки, а також друге питання – представлення проекту Закону "Про Держаний бюджет України на 2012 рік". Шановні народні депутати, пропонується такий регламент, така процедура розгляду цих двох питань, зробити доповіді і співдоповіді по першому і другому запитанню, по першому і другому питанню, після того провести обговорення двох питань одразу, вони між собою поєднані. Рішення приймати, звісно, ми будемо по кожному окремо. Пропонується ці два питання розглядати у межах 2,5-3-х годин за таким регламентом: для доповіді по першому і другому питанню – до 10-ти хвилин, відповіді на запитання – до п’яти хвилин; для співдоповідей, відповідно, 5 і 3; далі, для виступів представників фракцій – 30 хвилин, для виступів народних депутатів України – 45 хвилин, заключне слово – по 3 хвилини. Також у процесі прийняття рішення потрібно буде нам дати 3 хвилин на доповідь по другому питанню, оскільки внесено проект Постанови про відхилення проекту Державного бюджету України. Відповідно до Регламенту, шановні колеги, до Бюджетного кодексу Верховна Рада України у процесі розгляду питання про представлення Державного бюджету України може прийняти рішення про відхилення цього законопроекту, тобто проекту Закону "Про Державний бюджет". В разі, якщо вона не відхиляє, він стає власністю Верховної Ради України, і Верховна Рада України готує його до розгляду у першому читанні. Отже, ми будемо розглядати це питання десь. ці питання десь у межах 2,5-3 годин. Це є відступ від процедури, бо якщо йти за процедурою, то на кожне питання – 45 хвилин. Немає заперечень щодо такого Регламенту? Погодили, дякую. Отже, шановні колеги, оголошую до розгляду перше питання – проект Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку на 2012 рік та основні напрямки розвитку на 2013-2014 роки. Доповідач – перший віце-прем’єр-міністр, міністр економічного розвитку і торгівлі Андрій Петрович Клюєв, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олексій Віталійович Плотніков. Будь ласка, Андрій Петрович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Минуло тільки півтора року з моменту приходу нашої коаліції до влади. За цей період вдалося відновити позитивні тенденції до економічного зростання та забезпечення соціальних гарантій. Проте за попередні роки в системі державного управління майже повністю втрачені функції соціально-економічного планування і розробки дієвих державних програм. Залишилися лише прогнози та купа не узгоджених між собою та з можливостями бюджетного фінансування державних цільових, галузевих та регіональних програм, більшість з яких потрібно було б переглянути. Через це зокрема неможливо було забезпечити планомірний та збалансований розвиток економіки, уникнути міжгалузевих диспропорцій, неузгодженості попиту та пропозицій на споживчому ринку, в тому числі тих чи інших продуктів. З цієї причини недостатньо уваги приділялося розвиткові тих секторів економіки, що працюють на внутрішній ринок. В результаті втрачено багато робочих місць, загострилися соціальні проблеми. Країна отримала величезне від’ємне сальдо зовнішньої торгівлі і погіршання стану платіжного балансу. Виробничі програми галузеві формувалися без врахування потреб суміжних галузей, реальних потреб та платоспроможного попиту населення. Це стримує прогресивний розвиток країни. Послаблює зусилля влади та нівелює ефективність реалізації економічної і соціальної політики, крім того, негативно впливає на міжнародний імідж країни, закріплює її низькі рейтинги за багатьма критеріями та оцінками. Для виправлення ситуації та вдосконалення системи державного управління і регулювання на тлі масштабних економічних реформи необхідно запровадити нову модель соціально-економічного розвитку країни та відповідного програмного правління. З цією метою Кабінет Міністрів за участю місцевих органів виконавчої влади підготовлено проект Державної програми економічного і соціального розвитку України на 2012 рік та прогнози на 2013 і 2014 роки. Програма побудована з врахуванням раніше схваленої урядом концепції, на основі положень якої було започатковано бюджетний процес 2012 року. Ми змінили підхід по підготовці такого роду документів. На основі оцінок соціально-економічного стану кожного регіону і оцінок стану галузей економіки ми визначили потенціал розвитку національної економіки. Параметри розвитку країни в наступному році характеризують зведені соціально-економічні показники, що представлені в програмі в галузевому та територіальному розрізах, побудовані на базі даних підприємств, організацій та установ щодо їх виробничих програм та проектів. Іншою особливістю державної програми є те, що вона стала основою для формування та раціонального використання державних фінансових ресурсів відповідно до визначених цілей, пріоритетів і завдань. Програма являє собою комплексний, збалансований та узгоджений документ, спрямований на реалізацію державної політики в усіх галузях економіки та соціальної сфери, на всіх напрямах державного, суспільного і людського розвитку. Цей документ чітко окреслює пріоритетні завдання та шляхи їх досягнення, а також оцінює необхідний фінансовий ресурс. Метою програми є послідовне підвищення рівня та якості життя громадян на основі економічного зростання, яке в свою чергу буде ґрунтуватися на створених державою умов для позитивних структурних зрушень, підвищення національної конкурентоспроможності. Саме за логікою від стабілізації до зміщення акцентів у бік перебудови економіки уряд і формував програму. Стратегічною базою документу є передвиборча програма Президента України Віктора Федоровича Януковича "Україна для людей" та програма економічних реформ на 2010-2014 роки "Заможне суспільство. Конкурентоспроможна економіка. Ефективна держава". У програмі з кожного напряму реформ визначені наступні пріоритети: перше – це забезпечення умов для соціально-економічного зростання; друге – модернізація виробництва та інфраструктури; третє – підвищення соціальних стандартів; четверте – посилення ролі регіонів у забезпеченні зростання економіки та підвищення їх відповідальності за вирішення соціальних проблем; п’яте – зміцнення обороноздатності держави; шосте – захист прав і свобод громадян, зміцнення законності та правопорядку; сьоме – розвиток міжнародної співпраці. Основні завдання програми: перше – поліпшення умов життєдіяльності громадян, підвищення рівня зайнятості, створення нових робочих місць, зниження темпів інфляції, скорочення рівня бідності; друге – покращення якості та доступності освіти і медичного обслуговування; третє - забезпечення продовольчої, енергетичної та екологічної безпеки; четверте – створення сприятливих умов для ведення бізнесу; п’яте - відновлення довгострокового кредитування підприємств і домогосподарств; шосте – залучення інвестицій та прискорене відтворення виробничого капіталу; сьоме – послаблення диспропорцій у розвитку регіонів, насамперед через розвиток економічного потенціалу та інвестиційної привабливості. Цього року ми розробили програму на рік "Плюс два", оскільки одним із основних елементів реформи стратегічного планування в державі в рамках виконання програми економічних реформ є ефективна гармонізація соціально-економічного та бюджетного планування. Під час розробки проекту програми ми виходили з того, що сьогодні вкрай необхідно впровадити в практику діяльності уряду сучасні методи оцінки ефективності бюджетних витрат, враховуючи широкомасштабне проведення реформ в державі з точки зору кінцевих цілей соціально-економічних перетворень та обов’язкове узгодження цих цілей з досягнутими результатами. А перехід від короткострокового до середньострокового планування зорієнтує бюджетний процес на прозорий розподіл коштів та максимально-ефективне управління бюджетними ресурсами відповідно до пріоритетів державної політики. Саме середньострокова держпрограма має стати своєрідним ядром цієї системи управління, взаємозв’язку стратегічного планування, бюджетного планування, прогнозування законотворчої діяльності та організаційних заходів. Програма охоплює всі сектори, а не лише державний сектор економіки, їх показники та заходи з визначенням необхідних на 2012 рік ресурсів за джерелами фінансування. Тому у програмі забезпечується комплексний зв’язок між розвитком окремих сегментів економіки та соціальним прогресом. Так, наприклад, завдання щодо розвитку внутрішнього ринку потребує підвищення купівельної спроможності населення, цього можна досягти лише шляхом зростання оплати праці, пенсійного забезпечення та інших соціальних виплат, рівень яких залежатиме від нарощування обсягів виробництва товарів та послуг, а також від ефективності заходів щодо стримування інфляції. В 2012 році передбачається, що зростання з можливих цін утримуватися в межах 7,9 відсотків на рівні, який не тільки стимулюватиме пожвавлення економічної діяльності, але й забезпечить збереження доходів громадян. Соціальні параметри. У наступному році ми забезпечимо фінансування всіх наявних соціальних зобов’язань – це одна із фундаментальних основ нашої політики. Гарантований державою прожитковий мінімум на одну особу виросте на 14 відсотків, при цьому розмір мінімальної заробітної плати буде підвищено до величини прожиткового мінімуму. З другого півріччя 2011 року достроково буде збільшено розмір посадового окладу працівника першого тарифного розряду єдиної тарифної сітки. Таким чином, на три місяці раніше зменшено розрив між зазначеним посадовим окладом та мінімальною заробітною платою. Здійснення комплексних заходів щодо стабілізації солідарної системи загальнообов’язкового державного пенсійного страхування надасть змогу підвищити розмір мінімальної трудової пенсії в середньому на 9,8 відсотка порівняно з 2011 роком. Значну кількість заходів соціальної спрямованості містять регіональні програми економічного і соціального розвитку. Вони стосуються, насамперед, умов життєдіяльності людей. Планується провести реконструкцію наявних та будівництва нових об’єктів соціальної інфраструктури, закладів освіти, охорони здоров’я , екологічних об’єктів. Головним завданням політиків у сфері охорони здоров’я стосується забезпечення доступності медичних послуг, профілактику та раннє виявлення захворювань, особливо для жителів сільської місцевості. І я хотів би, шановні народні депутати, декілька слів сказати щодо середньострокової перспективи. Очікується, що 2013-2014 роки стануть періодом якісних структурних зрушень в економіці у бік посилення ролі інноваційної моделі розвитку. Активна та комплексна реалізація структурних реформ сьогодні дозволить вже у найближчій перспективі розраховувати на темпи зростання ВВП, в середньому, на рівні 7,3 відсотка на рік.
Завершуйте, будь ласка.
Одну хвилину, якщо можна.
Будь ласка.
збільшення промислового виробництва на 8-9 відсотків на рік. Соціальна політика базуватиметься на підвищенні у 2013 році усіх соціальних стандартів та гарантій. На кінець 2014 року прожитковий мінімум досягне його фактичного розвитку. Шановні народні депутати, прошу прийняти Програму соціально-економічного розвитку на 2012, 2013 і 2014 роки. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до Першого віце-прем’єр-міністра України. Будь ласка, записуйтесь. Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Андрію Петровичу, я ретельно подивився розділ програми, що стосується агропромислового комплексу. Я хотів би почути відповідь, як буде стимулюватися виробництво сільськогосподарської продукції шляхом того, щоб застосувати державне замовлення на неї? Це перше. Друге. Зростання виробництва зерна до 54 мільйонів тон, мені здається, це нереальне питання. Дайте відповіді на оці два запитання. Дякую.
Дякую за питання. Ну, що стосується зернових, 54 мільйони тонн, то якщо ми не будемо разом з вами працювати, то ми не зможемо зібрати 54 мільйони тонн. Тому воно може бути нереальне, якщо ми не будемо з вами працювати. Але, я хотів би нагадати вам, що у 2011 році ми зберемо урожай 52, 53 мільйона тонн. І, якщо ми зробимо всі ці заходи, які в програмі, то ми зберемо і 54 мільйона тонн. Це реально. Друге питання, що стосується державного замовлення. Ви знаєте, що ми у цьому році вже займаємося державним замовленням і цим питанням займається Аграрний фонд. І ті ф’ючерні контракти, які ми запропонували нашим сільгосптоваровиробникам це і є державне замовлення.
Павло Сулковський, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановний Андрій Петрович, в мене питання по агропромисловому комплексу. Два дні тому наш Президент Віктор Федорович Янукович у своєму виступі на засіданні високого рівня Генеральної асамблеї ООН заявив, що Україна в найближчому майбутньому збільшить поставки екологічно чистих продуктів харчування за доступною ціною на міжнародні ринки. При цьому ми сьогодні завозимо із закордону, навіть такі продукти, які самі в змозі вирощувати. Давайте візьмемо хоча б такий, так званий, борщовий набір. Я подивився останню статистику, так у минулому році ми з-за кордону завезли 19,5 тисяч тонн картоплі, більш ніж 23 тисячі тонн капусти, майже 30 тисяч буряків та моркви. В мене виникає питання: невже уряд не може подолати цю ганебну практику? Які захоли будуть здійснюватися.
Дякую за дуже важливе питання. Ну, що стосується борщового набору, то уряд цим питанням займається дуже ретельно. І є рішення уряду, що ще наприкінці травня, що кожне засідання Кабінету Міністрів першим питання розглядалося питання: як робиться, вирішується ця проблема у регіонах? І на краще. наша країна має значний аграрний потенціал, проте нашою бідою завжди було не тільки виростити урожай, а скільки його зберегти. І ви всі знаєте це. Втрати врожаю піж час зберігання складають до 30 відсотків і більше. Тому на 2012 рік ми вже спрямовані не на підтримку будівництва з боку держави оптових ринків, біля 200 мільйонів гривень, і я хочу сказати, от ці проекти заплановано у Дніпропетровській, Донецькій, Запорізькій, Чернігівській, Сумській, Одеській областях. Частково відшкодування суб’єктам господарювання вартості будівництва нових тепличних комплексів, овоче- та картоплесховищ передбачене близько, у проекті соціально-економічної програми, близько 150 мільйонів гривень. Тому уряд цією проблемою займається, ми разом з вами ці питання вирішимо.
До цього, очевидно, треба додати, Андрій Петрович, що ми прийняли непоганий Закон про органічне виробництво, але потім з поданням уряду Президент України його заветував і добрий закон ми просто втратили. Вимушені були скасовувати. Валерій Бевз, фракція комуністів.
Уважаемый Андрей Петрович, я 30 лет отдал милиции, 10 лет проработал начальником УВД, в принципе, неплохо знаю все проблемы системы, работал как в советское время, так и в годы независимости. Но настолько униженной, голодной, ободранной, коей сегодня является милиция, она еще не была. Я понимаю, что вопрос, в общем-то, не столько к вам, как к министру Ярошенко, но, кстати, после 16 часов сегодня предлагается нам рассмотреть вопрос об уничтожении специального фонда. Вопрос один, каким образом мы будем компенсировать 3 миллиарда 750 миллионов гривен для нашей милиции, если мы хотим, чтоб она таковой называлась. Спасибо.
А.П. Спасибо большое за хороший вопрос. Я с вами разделяю ваше чувство по отношению к милиции, вот. И мы рассматривали этот вопрос не один раз на заседании Кабинета Министров. Значит, вы знаете о том, что мы серьёзно занимаемся вопросом дерегуляции. И несвойственно, когда милиция, люди в пагонах и с оружием, занимаются тем, что оказывают платные услуги, это неправильно. Поэтому мы, естественно, пошли по пути того, чтобы сократить количество платных услуг, которые оказывают правоохранительные органы. И естественно, мы обязаны будем это все дело, потери, компенсировать за счет государственного бюджета. По-другому у нас позиция не может быть, потому что мы потеряем свою милицию, не только милицию, но и все правоохранительные органы, потому что этот вопрос касается не только милиции, но это касается всех силовых структур. Платные услуги, административные услуги, это еще, ну, кое-как, 50 на 50, ну, платные услуги люди в пагонах и с оружием не должны оказывать. Это неправильно.
Дякую, Андрій Петрович, час вичерпаний. До співдоповіді запрошую голову підкомітету Комітету з питань економічної політики ОлексіяВіталійовича Плотнікова, будь ласка.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Проект Закону України про Державну програму економічного і соціального розвитку на 2012 рік та основні напрями розвитку на 2013 і 2014 роки, внесений Кабінетом Міністрів України відповідно до Конституції України та Закону "Про державне прогнозування та розроблення програм економічного і соціального розвитку України". Кабінет Міністрів України відповідно до статті 8 Закону України "Про державне прогнозування та розроблення програм економічного і соціального розвитку України" подав до Верховної Ради проект Державної програми на 2011 рік одночасно з проектом Державного бюджету України. В цілому прийняття державної програми є важливим кроком для держави, оскільки саме цей документ визначає стратегію, напрямки,пріоритетного розвитку і в цілому, умовно кажучи, те, що буде відбуватися з державою протягом і наступного року і протягом ще 2013-2014 років. Але для того, щоб цей документ не залишився декларативним, його необхідно наповнитивідповідними фінансовими ресурсами. Тому цілком логічно, що програма розглядається до бюджету, вона передує бюджету, а вже після розгляду програми буде іти держаний бюджет. Щодо самої програми, то вона розроблена у повній відповідності до вимог чинного законодавства щодо розробки прогнозних і програмних документів економічного і соціального розвитку. Треба відзначити що подана державна програма суттєво відрізняється від тих програмних документів, які були розглянуті у минулі роки. Крім визначених ціле і пріоритетів розвитку програми достатньо конкретно визначені засоби та шляхи їх досягнення, сформовано взаємоузгоджену і комплексну систему заходів всіх органів влади, спрямованих на ефективне розв’язання соціально-економічних питань розвитку країни. На відміну від попередніх програм державна програма на 2012 рік містіть кількісні параметри розвитку, у тому числі на галузевому і територіальному розрізі. При її розробці фактично була проведена ревізія всіх бюджетних ресурсів, оскільки зведені соціально-економічні показники побудовані на основі даних підприємств,організацій, установ, тобто на основі даних всіх суб’єктів господарювання. Держана програма включає системний. суперечливий комплекс заходів по забезпеченню умов для соціально-економічного зростання, модернізації виробництва та інфраструктури, підвищення соціальних стандартів тощо. Як свідчить світовий досвід, немає зараз країн, які б тією чи іншою мірою не переходили до середньострокового планування і те, що робить зараз Міністерство економіки, відповідно Кабінет Міністрів, це можна лише вітати у плані того, що подається програма на наступний рік і подається програма на 2013 -2014 роки. Треба звернути увагу. що подана програма вперше, окрім цілей, пріоритетів у систем заходів щодо її реалізації, передбачених на наступний рік, теж саме конкретизує для 2013 і 2014 років. Тим самим рівень вагомості Державної програми економічного і соціального розвитку країни стає найвищим з точки зору системного утворення всієї планової діяльності держави щодо формування і реалізації державної політики на поточний період, а також на середньострокову і довгострокову перспективу. Разом з тим при всіх перевагах цієї програми, ми вважаємо, що є безпосередні важливості для її покращання, враховуючи і масштабність та різноплановість, можна чого багато сказати і з точки зору критики, і з точки зору доповнення і уточнення. Комітет сподівається, що колеги з інших комітетів, народні депутати будуть більш детально зупинятися на питаннях, що відносяться до предмету їх відання, а комітет при опрацюванні законопроекту до другого читання врахує всі конструктивні зауваження і пропозиції. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку від 21 вересня цього року вважає, що за результатами розгляду у першому читанні проект Закону України про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2012 рік та основні напрями розвитку на 2013-2014 роки може бути прийнятий за основу з наступним урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Таким чином, Комітет з питань економічної політики на засіданні 20 вересня 2011 року розглянув поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону України про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2012 рік та основні напрями розвитку на 2013-2014 роки та більшістю голосів прийняв рішення його підтримати та рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу. Спасибі.
Шановні колеги, запитання, будь ласка. Олексій Віталійович, можливо, запитання до вас будуть. Будь ласка, запишіться, шановні колеги. Валерій Кальченко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Прошу передати слово Павловському.
Андрій Павловський.
Пане доповідач, чому уряд в проекті бюджету при розрахунку прожиткового мінімуму закладає прожитковий мінімум, розрахований з продуктів харчування, послуг, які були затверджені 10 років тому назад по застарілій методиці? Це призводить до того, що соціальні стандарти в проекті бюджету на 2012 рік суттєво занижені, а це недодержання пенсій, зниження заробітних плат, стипендій, невиплата соціальної допомоги в повному обсязі. Як приклад, всі пам’ятаємо, як Янукович обіцяв мінімальну пенсію тисячу 200 гривень, а в цьому бюджеті з 1 січня всього 823 гривні. То може поновити методику? Тим більше, закон вимагає переглядати цю методику раз на 2 роки, а це приводить до зниження соціальн.
Я хочу нагадати шановному колезі, що я виступав від Комітету з питань економічної політики і предмет мого виступу зветься: "Про проект Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку України.". Ваші пропозиції, по-перше, ідуть до уряду, по-друге, стосуються Державного бюджету України. Тобто я готовий з вами подискутувати особисто на інших територіях і площинах щодо формування кошику споживчого, щодо того, як його переглядати і все інше. Ну це не коректно, щоб зараз у нас почалася дискусія, саме зараз і саме з цього питання.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Олексіє Віталійовичу, у мене запитання до вас і як до депутата, і як до економіста, до професійного економіста. Скажіть, будь ласка, чи погоджуєтесь ви з тим, що основна із причин соціальної диверсифікації населення, прірви, про яку багато хто каже, в доходах населення є надзвичайно маленька частка зарплати в собівартості одиниці продукції в Україні в порівнянні з багатьма іншими країнами. І це є в багатьох галузях України. Чи вважаєте ви, що ми маємо планувати і соціальну сферу, а відповідно і економічну сферу таки чином, щоб оця частка зарплати була збільшена таким чином, щоб ціна робочої сили була збільшена і тоді можна буде говорити про реальні механізми підвищення і пенсій, виплат соціальних і таке інше. Дякую.
Я погоджуюся з вами, що це питання важливе, що це питання, дія йно, стоїть. Ну тут є така дещо специфічна відповідь. Все ж таки продуктивність праці в Україні вона вкрай низька у порівнянні з тими країнами, де ця частка вища. Тому, якщо у нас зростає продуктивність праці, безперечно ми повинні підвищувати цю частку. Я не хочу зараз наводити статистику, були розрахунки на грудень 2009 року. У нас приблизно 16 відсотків від. продуктивність праці в Україні - це 16 відсотків від показника Сполучених Штатів Америки. Тобто з цієї точки зору не може у нас бути однакова частка заробітної плати в собівартості продукції, враховуючи таку саму собівартість.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Час вичерпаний. Шановні колеги, тепер, як ми і домовлялися, ми переходимо до представлення Закону про Державний бюджет України на 2012 рік. І представлятиме проект Державного бюджету на 2012 рік міністр фінансів Федір Олексійович Ярошенко. Від комітету буде виступати голова Комітету з питань бюджету Валерій Олексійович Баранов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні присутні! Вашій увазі представляється проект Закону України про Державний бюджет України на 2012 рік, який підготовлено у відповідності до програм економічних реформ на 2010-2014-ті роки, а також Державною програмою соціально-економічного розвитку України на 2012 рік. Проект відповідає вимогам основних напрямків бюджетної політики на 2012 рік, схвалений постановою Верховної Ради від 13 травня цього року, та є результатом спільної роботи Кабінету Міністрів, народних депутатів України, органів центральної виконавчої влади, місцевого самоврядування, профспілок та зацікавленої громадськості. Проект бюджету 2012 року об’єднав кращий досвід розробки попередніх бюджетів та велику кількість новаторських ідей. Основою бюджету стала модель бюджетування та формула успіху. Завдяки багатовекторності бюджетної політики ми охопили практично всі сфери розвитку України – і визначили чіткі, збалансовані завдання по кожному напрямку. Урядом разом з Національним банком створена та застосовується інноваційна модель та система, яка забезпечує швидке реагування. проникнення світової кризи у фінансову систему України. Відповідно до кращої світової практики вперше за роки незалежності разом з проектом Державного бюджету на 2012 рік подається прогноз Державного бюджету на наступні за плановим двабюджетні періоди, це забезпечує стратегічне підгрунття для проведення економічних реформ. Завдяки проведенню реформ ініційованих Президентом України та їх реалізації орган виконавчої і законодавчої влади було стабілізовано бюджетну сферу, фінансову систему України, як наслідок, досягнено економічне зростання 2010-2011 роках. Це головний message суспільству і інвесторам, економіка України планомірно виходить на докризовий рівень розвитку, забезпечується виконання в повному обсязі доходної та видаткової частини бюджету. Реформи, які наразі проводяться, вже дають позитивні результати. Шановний пане Голово, шановні колеги, дозвольте зупинитися на дохідній частині проекту бюджету. За основу для розрахунку показників Державного бюджету взято консервативний сценарій, який передбачає стриману оцінку тенденцій зростання економіки в 2012 році. Це дозволить створити резерв бюджету на випадок загострення стагнації світової економіки. Прогноз доходів проекту бюджету в 2012 році становить: по зведеному бюджету 428,5 мільярда гривень, 28,5 відсотка ВВП, в тому числі по загальному фонду – 370 мільярдів, номінальне ВВП збільшиться на 16,6 відсотки і складе 1,5 трильйона гривень. Значну частину доходів бюджету, як і раніше займають податкові надходження, які становитимуть 289 мільярдів гривень, що на 14,2 відсотки планового показника поточного року. При цьому їх частка в ВВП зменшиться на 0,4 відсоткових пункти до 19,2 відсотки, що свідчить про зниження податкового навантаження на суб’єктів підприємництва. Хочу підкреслити, що нарощування надходжень до бюджету відбудеться виключно за рахунок зростання економіки, це є головним чинником розвитку. Загальний інвестиційний ресурс від надання преференцій суб’єктам господарювання становить, практично, 47 мільярдів гривень. Одним із головних макропоказників бюджету є його дефіцит. Пріоритетом бюджетної політики на 2012 рік визначено зниження дефіциту загального сектору державного управління до 2,5 відсотки ВВП. Ефективне управління державним боргом є одним із ключових завдань 2012 року. Обсяги державних запозичень скоротяться майже на 17,4 відсотки до 91,9 мільярди гривень, які переважно будуть здійснюватися за рахунок внутрішніх запозичень. Борговий тягар на економіку в наступні два роки буде ще більшим. Необхідність погашення обслуговування позики МВФ у 2009 році на 22,8 мільярди гривень і на 15,1 мільярди гривень зумовлює збільшення обсягів державних запозичень на 10,7 відсотки у 2013 році, на 38.3 у 2014 році порівняно з 2012 роком. Проте слід зазначити, що найяскравішим прикладом виваженої політики управління державним боргом є поступове скорочення рівня державного боргу до ВВП на 27,6 відсотки або на 2,4 відсоткових пункту нижче передбачено основними напрямками бюджетної політики на 2012 рік. Державні гарантії становитимуть не більше 1 відсотка ВВП. Шановні народні обранці, розглянемо видаткову частину проекту бюджету. Обсяг видатків та наданих кредитів Державного бюджету України планується в сумі 374 мільярди гривень, що на 29 мільярдів гривень більше планового показника поточного року. Додаткові ресурси бюджету будуть спрямовані на вирішення низки питань соціального характеру, зокрема, запровадження нових розмірів мінімальної заробітної плати, підвищення окладів працівників бюджетної сфери – 18,5 мільярдів гривень, виплата допомоги на оздоровлення медичних, фармацевтичних працівників – 1,6 мільярди гривень, збільшення допомоги сім’ям з дітьми – 3,8 мільярди гривень, збільшення пільг та субсидій на оплату житлово-комунальних послуг – 1,1 мільярди гривень. На наступний рік урядом разом з профспілками прийняти узгоджене рішення щодо підвищення прожиткового мінімуму для працездатних на 14 відсотків, він буде складати 1 тисяча 98 гривень. У 2012 році збільшаться розміри соціальних виплат на допомогу сім’ям з дітьми, малозабезпеченим сім’ям, інвалідам з дитинства і дітям-інвалідам. Загальний обсяг відповідної субвенції з Державного бюджету місцевим бюджетам зросте на 14,4 відсотка або до 30,2 мільярда гривень. Для пенсіонерів у 2012 році заплановано збільшення розміру мінімальної пенсії в середньому майже на 10 відсотків. І на кінець року вона становитиме 869 гривень. багато важливих питань у наступному році нам належить вирішити у сфері освіти, охорони здоров’я, наук и і культури. Без серйозних структурних змін у цих галузях неможливий якісний розвиток, важливого економічного чинника людського капіталу. Україна має зайняти гідне місце у рейтингу ООН щодо розвитку людського потенціалу. Видатки зведеного бюджету в 2012 році на освіту зростуть практично на 12 мільярдів, на охорону здоров’я зростуть на 6,9 мільярда, на культуру і мистецтво – на 1,4, на фізичну культуру і спорт – на 5 мільярдів, на науку і науково-технічну діяльність – на 0,8 мільярда. Поряд з підтримкою соціального вектору бюджету у 2012 році ключовим пріоритетом уряду буде створено умови для розвитку, модернізації інфраструктури, реального сектору економіки як локомотива економічного зростання. Інвестиційні витрати зведеного бюджету становитимуть не менше 5 відсотків ВВП або 78,1 мільярда гривень, що на 21,4 більше запланованого показника. Для завершення робіт для підготовки інфраструктурних об’єктів Євро-2012 в наступному році буде виділено 7,4 мільярда гривень. З метою розв’язання проблем у вугільній галузі заплановано виділити з Державного бюджету 9,5 мільярда гривень. На розвиток матеріально-сировинної бази – 500 мільярдів гривень. Особливу увагу буде приділено розвитку космічної галузі. У 2012 році обсяги фінансування складуть 592 мільярда гривень. В бюджеті 2012 року буде збільшена державна підтримка розвитку агропромислового комплексу, практично на 3,9 мільярди гривень, вона буде складати 40 мільярдів гривень. Щодо підтримки дорожнього господарства, хочу відмітити, що вперше в державному бюджеті на наступний рік враховане спрямування 15 відсотків дорожнього фонду на будівництво і ремонт доріг комунальної власності, обсяг видатків на розвиток доріг складе 20,2 десятих. Фінансування оборони і безпеки буде збільшено на 5,9 мільярди і воно складе 47,9 мільярди гривень. Шановний Голово Верховної Ради України! Шановні народні депутати! Вагому роль в проекті Державного бюджету на 2012 рік виділено і державній підтримці регіонів. З метою реалізації регіональної політики питома вага місцевих бюджетів в обсязі видатків зведеного бюджету буде складати 45,6. Основні акценти бюджетної політики: підвищення самодостатності місцевих бюджетів.
Завершуйте.
самоврядування. Я хочу сказати, що загальний обсяг видатків місцевих бюджетів буде складати 194,7 мільярда гривень. І хочу сказати, що бюджетна політика буде спрямована не на розпорошення фінансового ресурсу, а на його концентрацію відповідно до пріоритетних напрямків розвитку визначених стратегічними планами нашої країни. Дякую за увагу і прошу підтримати проект Закону України "Про Державний бюджет на 2012 рік".
Шановні колеги, прошу записатись на запитання до міністра фінансів Федора Олексійовича Ярошенка. Будь ласка, записуйтесь. Прізвища народних депутатів покажіть. Петренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Петренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина", Полтава. Передаю слово Павловському.
Павловський, будь ласка.
Андрій Павловський. Пане міністре, коли нарешті уряд виконає відому обіцянку Віктора Януковича, що мінімальна пенсія з 1 січня 1.200 гривень? Вона, на жаль, буде тільки 823 гривні? І друге питання. Чому уряд продовжує грубо порушувати Закон про оплату праці, і посадовий оклад працівників першого тарифного розряду складає всього 773 гривні, коли мінімальна зарплата 1 тисяча 73 планується з 1 січня, тобто різниця в 300 гривень. Це означає, що кожен бюджетник в країні недоотримує від вашого уряду більше 300 гривень до своєї заробітної плати. І чому продовжується невиконання Закону про державні стандарти і соціальні гарантії, і допомога малозабезпеченим розраховується з якогось віртуального рівня забезпечення прожиткового мінімуму, а не з прожиткового мінімуму?
Дякую за запитання. Хочу вам всім доповісти, що уряд чітко виконує всі задачі, які поставив Президент нашої держави: у 2010 році ми підняли всі соціальні стандарти, у 2011 році – також, у 2012 році ми також передбачаємо збільшення пенсій і збільшення якраз заходів щодо фінансування саме бідних верств населення. Крім того, хочу вам, шановні народні депутати і пану Павловському особисто нагадати, що 95 стаття Конституція нашої держави чітко передбачає, що всі видатки, які робляться з державного бюджету, вони визначаються виключно Законом про Державний бюджет. Тому виходячи з можливості які є, як працює реальний сектор економіки, а реальний сектор економіки, ви слухали Андрій Петрович Клюєв, Перший віце-прем’єр доповідав щодо збільшення обсягів реального приросту ВВП. То виходячи якраз з обсягів цих приростів, ми будемо формувати і планувати вносити зміни до Закону про Державний бюджет у відповідні періоди для того, щоб соціальні стандарти громадян України постійно підвищувалися.
Володимир Ярощук, фракція Партії регіонів.
Шановний Федір Олексійович, з 1 липня поточного року були запроваджені надбавки освітянам, медикам та іншим працівникам бюджетної сфери. А чи забезпечені вони в наступному році? Це перше питання. Друге. У разі переконання державного бюджету, яким буде механізм перерозподілу із Фонду розвитку Державного бюджету України? Дякую.
Дякую за запитання. По медикам забезпечено фінансування, у нас все враховано, я вам говорив 1,6 мільярда гривень це передбачено, і повністю по всій державі уже сформували ми всі розрахунки, і всі ці гроші будуть з 1 січня поступати у відповідні бюджети, і всі медичні працівники їх будуть отримувати. Стосовно формування бюджету розвитку. Значить уряд поставив за мету щодо додаткових формування джерел від приватизації. І коли такі поступлення будуть, виключно будуть процедурно, ми вам будемо готовити всі матеріали і публічно будемо розглядати, і ви будете учасниками формування якраз у розкладі коштів, які будуть формуватися у Фонді регіонального розвитку.
Василь Євтухов, фракція Партії регіонів.
Слово Пеклушенко, будь ласка.
Олександр Пеклушенко, будь ласка.
Уважаемый пан министр, спасибо вам за емкий, четкий, оптимистичный доклад. И многое в нем, я думаю, что радует и нас присутствующих в этом зале, и наших избирателей. В тоже время хотелось бы ответить на некоторые вопросы. Прежде всего меня волнует состояние с местными бюджетами. Ту работу, которую мы провели в фракции, говорит о не полной сбалансированности доходов, которые мы записали местным бюджетам. Прошу остановиться на этом вопросе. Чтобы не получилось так, что мы местным бюджетам доходы понаписывали, а реальным выполнить будет это очень сложно. Второе. В вашем докладе мало прозвучало то, что волнует наших избирателей: газификация, освещение сельских населенных пунктов и кредитование. Наших избирателей волнует кредитование, связанное прежде всего со строительством жилья? И последний вопрос – мост в Запорожье? В бюджете он обозначен как мост с Черкассами - 4,5 миллиарда.
Значить щодо збалансованості місцевих бюджетів? Я хочу вам всім доповісти, що практично Міністерство фінансів, як міністр ми прийняли абсолютно всі регіони і розглянули практично кожну позицію, яка хвилює в кожному регіоні. І у нас помірковано все зроблено і по доходній частині бюджету, і по видатковій частині бюджету. Безумовно, що потреби, які заявляють регіони, доходна частина, яка надходить до місцевих бюджетів, вона недостатня для забезпечення тих прохань, які вносяться місцевими органами. Але проект бюджету на 2012 рік, він збалансований і я хочу сказати, що процес, там де є якісь прорахунки, у нас бюджетний процес триває. і ми будемо розглядати на протязі вересня, жовтня, листопада для того, щоб уже в остаточному рішенні бюджет абсолютно не мав ніяких проблем і регіони працювали без проблем. Стосовно формування програм розвитку, я хочу вам сказати, що на 2012 рік фонд розвитку місцевих бюджетів буде складати 7,6 мільярди гривень, це також надзвичайно величезна сума, ніколи її не було. І тому дороги там, об’єкти, які є, вони також враховані. Крім того, є фонд регіонального розвитку в 2 мільярди, є фонд капітального розвиту в 2 мільярди додатково іще, він також буде розподілятися і направлятись на фінансування якраз соціально-важливих об’єктів. Стосовно моста в Запоріжжі. Міст в Запоріжжі, ви знаєте, це такий стратегічний об’єкт, який урядом підтримується щодо його пуску першої черги в першому, в кінці 2012 року. Тому він передається на баланс "Укравтодору" і фінансування буде йти за рахунок спеціального фонду "Укравтодору".
Завершуйте, будь ласка. Так, дякую, Федір Олексійович. Прошу сідати. Шановні колеги, доводжу до вашого відома, що після завершення розгляду цих питань розпочнеться засідання Консультативно-дорадчої ради з питань місцевого самоврядування за участю голів обласних рад, де ми будемо обговорювати спільно з Кабінетом Міністрів якраз проблему місцевих бюджетів. Хто із народних депутатів бажає участь взяти в роботі цього засідання, будь ласка. Я запрошую до виступу голову Комітету з питань бюджету Валерія Олексійовича Баранова. Будь ласка, Валерій Олексійович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати і запрошені! У Комітеті з питань бюджету вчора заслухано законопроект про Державний бюджет на наступний рік. Загалом законопроект відповідає нормам Бюджетного кодексу. При підготовці проекту бюджету урядом враховано або враховано частково більшість положень основних напрямків бюджетної політики, які ми з вами затвердили. У законопроекті пропонується значно підвищити базові соціальні стандарти і гарантії. Вирішується питання наближення розміру посадового окладу працівникам першого тарифного розряду на основі єдиної тарифної сітки до рівня мінімальної зарплати, і він становитиме 74 відсотки. Слід відмітити такі новації. Впроваджується стратегічне планування і середньострокове бюджетне планування. Разом з проектом бюджету подано прогноз Державного бюджету на 2013 на 2014 роки. Скорочено перелік головних розпорядників коштів державного бюджету на 14 відомств. Скорочено кількість бюджетних програм на 300. Разом з тим, окремі положення основних напрямків бюджетної політики урядом не враховано. Зокрема, не подано на розгляд Верховної Ради проект Державної програми приватизації, на важливості якої наголошував Президент України. А заплановані надходження від приватизації державного майна на наступний рік у сумі 10 мільярдів гривень не підтверджені відповідними розрахунками щодо реалістичності їх виконання. Крім того, не подано законодавчі пропозиції стосовно вдосконалення формування державного замовлення на надання професійно-технічної і вищої освіти залежно від потреб ринку праці. З часу прийняття Закону про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії, а це був 2000 рік, і до сьогодні урядом вони не затверджені, а вони мають бути основою для розрахунків видатків місцевих бюджетів і відповідно визначення міжбюджетних трансфертів. Нарешті центральна влада має чітко визначити вартість державних соціальних послуг, виконання яких делегується місцевій владі і можливість їх фінансового забезпечення. Настав час ревізії законодавства з питань соціальної політики, визначення пріоритетів та перехід на адресну допомогу. Тут вкрай актуальне питання діалогу з громадськістю і прийняття радикальний дій. Недостатніми є заходи уряду щодо бюджетної децентралізації, на якій теж наполягає Президент. Це стримує процес освоєння коштів, призводить до неефективного їх використання і зловживань. Зараз вже формуються пропозиції до законопроекту комітетами Верховної Ради та народними депутатами. У цьому зв’язку бюджетний комітет звертає увагу депутатів і комітетів щодо формування таких пропозицій згідно з частиною першою статті 156 Регламенту Верховної Ради. Ці пропозиції мають узгоджуватися схваленими Верховною Радою основними напрямками бюджетної політики на 2012 рік. Заходи щодо збільшення витрат або зменшення надходжень державного бюджету мають визначати джерела їх покриття, включаючи види та обсяги витрат, що підлягають скороченню. Такі пропозиції не можуть призводити до збільшення державного боргу і державних гарантій порівняно з її граничним обсягом, передбаченим у законопроекті. Окремо нагадую, що всі пропозиції мають бути подані в Комітет з питань бюджету не пізніше 1 жовтня цього року. Подальша робота парламенту над законопроектом буде відбуватися згідно з відповідним графіком, затвердженим Головою Верховної Ради. Комітет з питань бюджету закликає комітети, народних депутатів до активної і конструктивної роботи щодо опрацювання законопроекту. Дякую за увагу.
Так, дякую вам, Валерій Олексійович. Шановні колеги, якщо є запитання до голови комітету, будь ласка, запишіться. Так, прошу прізвища народних депутатів. Іван Кириленко, Фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Шановний Володимир Михайлович, прошу передати слово народному депутату Яворівському.
Володимир Яворівський, мікрофон.
Шановний пане міністре, ну, те, що відбувається і що закладено в бюджеті на культуру просто говорити не доводиться, тому що серце стискається. Але я хочу звернути вашу увагу на те, що з грубим порушенням, яке тільки-но може бути, уряд виділяє 20 мільйонів гривень, вслухайтесь, 20 мільйонів гривень, не Національному Києво-Печерському історичному культурному заповіднику, а саме церкві Московського патріархату. Це в країні, де церква відділена від влади. Як це може бути? Хто буде звітувати за ці кошти? І друге коротеньке питання. Скажіть мені, будь ласка, де та графа надходжень від оренди Російського флоту? Там сьогодні вже говорять про те, що можна говорити десь понад 12 мільярдів заборгованості Росії. Де та стаття? Якщо можна, назвіть мені, легалізуйте її.
Шановні колеги, давайте домовимось таким чином. Зараз відповідає на запитання голова бюджетного комітету, його прізвище Баранов Валерій Олексійович. А я попрошу Федора Олексійовича при заключному слові дати відповіді на запитання народного депутата. Олена Бондаренко, будь ласка.
Прошу передати Остапу Семераку слово.
Кому? Семерак Остап, будь ласка, мікрофон.
Шановний голово комітету! Дозволю собі нагадати вам, що і Конституцією України і Бюджетним кодексом України передбачено, що парламент має функцію контролю над урядом за виконання бюджету і розтратою державних коштів. Серед тих новацій, які ви нам сьогодні оголосили, які уряд застосував при підготовці Бюджетного кодексу, ви не сказали те, що уряд об’єднав коди бюджетних програм. Я вважаю, що це є крок в збільшенні рівня корупції у використанні бюджетних коштів, це є усунення парламенту від контролю за тим, як уряд використовує кошти. Оцініть, будь ласка, на скільки зросте індекс корупції при використанні державних і народних коштів цим урядом Азарова.
Я розумію, що це питання суто політичне, тому це питання для дискусій. Я сьогодні не можу вам сказати, і ніхто не скаже, який рівень корупції, це тема така для дискусій. Щодо ваших пропозицій конкретних, я прошу вас надавати їх до нас у письмовому вигляді і ми будемо розглядати їх разом з вами.
Олександр Чорноволенко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Шановний пане голово, от суто економічне до вас запитання. В тій таблиці, яку ми з вами вчора опрацьовували на комітеті, є дуже цікаві цифри – динаміка зміни ваги різних податків у державному бюджеті за останні 5 років. Так от, дивіться, податок на прибуток падає, податок на доходи фізичних осіб зростає, акцизи зростають, вага місцевих бюджетів у зведеному бюджеті і у валовому продукті національному падає. Чи не здається вам, о цей бюджет, який розроблений, розроблений в інтересах великого капіталу, кого називають олігархами, і проти людей? Бо людей оббирають, бо їхні податки стають все більші і більші і акцизи, а великому капіталу корпоративний податок, податок на прибуток зменшують, а також підвищується всупереч заявам Президента.
Я зрозумів вашу питання. Знаєте, ми інколи кажемо, що зниження податків – це дуже добре, оскільки це дає поштовх розвитку економіки. А зараз кажемо, що це дуже погано. Ми кажемо про те, що акциз на вино, яке дає можливість вкладати гроші у розвиток виноробства – це погано, а інші кажуть, що треба повишати налоги на вино, на водку, на тютюн. Тому я з вами не згодний. Якщо податки знижуються, НДС і податок на прибуток, то це добре для економіки, яка є тою силою, яка може вивести Україну з економічної кризи.
Дякую, Валерій Олексійович. Сідайте, будь ласка. Шановні народні депутати, я прошу записатися на виступи від фракцій, уповноважений представників фракцій і груп: півгодини, по 5 хвилин. В залежності від того, як бажання буде виступати. Прошу прізвища народних депутатів: Катерина Ващук, Павло Жебрівський, Ігор Рибаков, Петро Симоненко, Юрій Прокопчук, Владислав Лук’янов у такій послідовності. Слово має Катерина Ващук, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Павло Жебрівський. Шановні колеги, запишіться від депутатів ще. 45 хвилин для того, щоб можна було зорієнтуватися депутатам, хто, коли буде виступати. Відбувається запис народних депутатів, прошу записуватись. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів. Так, шановні колеги, тепер дивіться, коли ви будете виступати. Так, Катерина Тимофіївна, будь ласка.
Шановні колеги, шановний уряд, шановні радіослухачі! Ми сьогодні вислухали дуже серйозні документи, за якими буде жити країна найближчий рік, і перспективи. Що можна сказати загалом? Якщо говорити про програму діяльності уряду, хочеться відзначити, що ми бачимо послідовність у діяльності урядових структур, послідовність у виконанні тих зобов’язань, які закладені у програмі діяльності Президента. Цього не можна не відмітити. І підготовка урядової програми, і бюджету, очевидно, стала можливою від того, що все-таки у владу, починаючи з місць і до верху, прийшло чимало професіоналів. І це дало можливість зробити її конкретнішою і професійнішою. Хоча сказати, що абсолютно немає недоліків, не можна. І в своєму виступі я хочу зосередити увагу уряду на тих пропозиціях, які члени нашої фракції Народної Партії висказали на своєму засіданні, головні з них. Ми для того, аби уникнути ризиків світової фінансової кризи, її повторення глибокого на Україні, мали б серйозніше думати про те, що сальдо зовнішньої торгівлі з мінусового переходило в плюсове, тобто щоб це сальдо стимулювало надходження в Україну валюти, яка була б гарантом все-таки стабільності і національної гривні. Що ж ми маємо на сьогодні? Нам не зрозумілі дії уряду по стримуванню експорту аграрної продукції. Ми маємо введені нові вивізні мита на зернові культури, на підході у розробці вивізні мита на олійні культури, на олію. З таким трудом аграрії завойовували ринки світові і були непогані результати. Сьогодні ми маємо ведучі місця в світі в цих напрямках. Для чого вивізні мита? Немає ж їх на метал, на енергетику, на інші види промислової продукції. Ми вважаємо, це треба відмінити, це є помилковим у економічному розвитку там, де є ринкова економіка. Хочеться також зауважити, що не все так гладенько з роботою інвесторів у нашій державі. Попри всі заяви влади про те, що створений хороший клімат, інвестори бояться іти в Україну: є пересторога, є бажання застрахуватися. Тут спрацьовує і непрофесійність на місцях, і корупційні явища, і різні бюрократичні проволочки. В цьому напрямку дуже багато роботи. І пропозиції. Скажімо, ввели ми іншу систему з справлянням податку на додану вартість на тваринницьку продукцію. Ми пишемо: "Збільшити виробництво молока і м’яса". Коли ще ті комплекси збудуються, коли звідти ще піде молоко? А сьогодні ми рубаємо ту гілку, на якій ми отримували результат. Ми давали податок на додану вартість як стимуляцію селянам, сьогодні це йде в окремий фонд і до селян на сьогодні не надійшло ні копійки. Зібрано біля 400 мільйонів на цей час. Торік селянам уже було виплачено біля 2 мільярдів гривень. Навіщо те, що втрачається? І останнє. Хочеться звернути увагу уряду на необхідність спрощення процедури здачі в оренду місцевими громадами землі, яка належить державі, і землі на невитребувані паї. На сьогодні це все по Україні мільярд гектарів. Якщо за оренду тільки півтори тисячі гривень, то й це півтора мільярда гривень, що може надійти в місцеві бюджети, плюс.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, я прошу всіх виступати в межах 5 хвилин, тому що ви забираєте час в інших депутатів. Павло Жебрівський, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступним буде виступати Ігор Рибаков.
Павло Жебрівський, "Українська платформа", фракція НУНС. Шановні колеги, кожен бюджет має свою назву. Яка філософія в бюджеті і в плані соціально-економічного розвитку закладена, такий бюджет. Був бюджет для своїх, був бюджет дерибану, був бюджет проїдання. Який цей бюджет? Цей бюджет, можна його назвати таким: песимістично-оптимістична трагікомедія. По іншому назвати цей бюджет ніяк не можливо. Чому? Колись один із президентів казав: "Скажіть мені, що будувати, і я вам побудую". От якщо подивитися на програму цю соціально-економічного розвитку, на цей бюджет, що ж нинішня влада хоче побудувати, куди вона спрямовує свої помисли? Багато нинішній Прем’єр згадував останнім часом про Столипіна. Тільки єдиного він не пам’ятає, Столипіна, що завдяки "столипінській реформі" формувався середній клас, а це незворотність демократії, а це громадянське суспільство, а це європейські цінності. Чи є тут хоча натяк на формування середнього класу? Абсолютно відсутній. Куди спрямовують свої стопи нинішній Кабінет Міністрів і нинішня влада? Фактично на монополізацію бізнесу і економіки України, на формування країни, залежної від деяких галузей економіки, фактично від великого бізнесу. Безумовно, зниження податків є плюсом, тому що у цих підприємств виникає додатковий інвестиційний капітал, який вони можуть інвестувати в розвиток виробництва, але це для деяких тільки категорій людей. Фактично, для більшості українців єдиний тільки вихід, іти у найми, не сформувати власний бізнес, не почати власну справу, не забезпечувати сім’ї, а, фактично, йти і найматися на роботу до крупного капіталу. Що потрібно було б зробити? Фактично, давши можливість великому бізнесу отримати преференції від зменшення податків і цього достатньо, бізнес спрямує і виживе сам. В той же час малий і середній бізнес мало б підтримати завдяки мікрокредитуванню, не двадцять мільйонів на кредитування малого бізнесу по 206 тисяч на одного, а достатньо суттєву структуру, суттєву суму для того, щоб, насправді, люди могли себе зайняти. Ми сьогодні говоримо про те, що ми не маємо грошей на соціальні видатки, на виконання програм, тих законів, які ми прийняли. Але чи будемо ми мати, чи дає відповідь цей бюджет і цей план соціально-економічного розвитку, що на якомусь етапі ми зможемо викинути ті соціальні програми, які прийняті? Ні. Чому? Тому що на сьогоднішній день ми не підіймаємо широкий пласт активних людей, які, насправді, могли б заробити на себе і утримувати пенсіонерів, інвалідів і інші категорії населення. Зате ми класно попрацювали з приводу суддів, залишивши те, що було, в минулому бюджеті, ми ще добавили їм 1,9 мільярдів гривень судового збору. І тепер суддя місцевого суду, зарплата буде 13 тисяч гривень. При тому, що середню заробітну плату ми по Україні будемо мати трохи більше трьох тисяч гривень, розрив просто неймовірний. Через це що ми будуємо в цій країні? Розуміння немає, насправді, виходу немає, насправді, безнадьога. Подивіться, давайте, по будівництву, це те, де найбільша категорія людей будується, можливо ми в цьому році і профінансували житлове, молодіжне будівництво? Ні. Можливо багато грошей закладається на наступний рік, в тому числі для сільських забудовників? Ні, тільки 55 мільйонів від того, що повернуть забудовники інші. На що ми спрямовуємо фінансовий ресурс: а) ми не підвищуємо соціальні стандарти життя, бо якщо взяти прожитковий мінімум 1073 гривні. мінімальна зарплата 1073 гривні по січню місяцю і 1134 гривні по грудню місяцю, то ми навіть не збільшимо мінімальну заробітну плату на 7,9 відсотків, які є інфляційна складова. Це, насправді, є те, що ми губимо соціалку, бо кажемо, що немає грошей, і в той же час не даємо можливості людям заробити на своє життя і бути незалежними від влади. Ключове питання: на жаль, цей бюджет ніякий, на жаль, цей бюджет не дає можливості українцям бути гідною нацією і сформувати громадянське суспільство, яке не дозволить побудувати диктатуру в Україні. Я вважаю, що такий бюджет потрібно відправити на доопрацювання. Дякую.
Володимир Каплієнко, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Будь ласка, ваш виступ. Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Шановні колеги, шановні громадяни, шановні народні депутати! Сьогодні ми, розглядаючи державну програму соціально-економічного розвитку України на 2012 рік, а також пов’язаний з нею проект Державного бюджету, констатуємо той факт, що, можливо, вперше за роки незалежності Україна зробила спробу реально пов’язати ці два документи. Найбільша наша проблема, яка існувала до сьогоднішнього дня, це невідповідність соціально-економічної сфери та її показників, що плануються, до її фінансового наповнення. І, мабуть, вперше залучена методологія проектного управління та світовий досвід у цьому напрямку, що дозволив сформувати та об’єднати два взаємопов’язаних документи: Державний бюджет, який спирається виключно не Програму розвитку України. Саме тому депутати нашої групи можуть охарактеризувати проект бюджету як бідний, але реалістичний. Так розрахункова база для обґрунтування основних показників проекту бюджету, в цілому, конструктивна для складання саме реалістичного документу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" наполягає і буде вимагати, щоб показники Держбюджету ґрунтувалися на реалістичному сценарію Державної програми економічного та соціального розвитку не тільки на дванадцятий рік, але і в середньостроковій перспективі до 2014 року. Серед ключових пріоритетів на цей рік, на наш погляд, доцільно виділити наступне. Перше. Модернізація виробництва та інфраструктури країни. Друге. Посилення ролі регіонів у забезпеченні зростання економіки та підвищення їх відповідальності за вирішення соціальних проблем. І третє. Розвиток міжнародної співпраці та всебічна інтеграція України у світові фінансові процеси. Ми визначаємо як позитив спрямованість проекту Держбюджету на 2012 рік на пріоритетний розвиток внутрішнього ринку, стимулювання і розвитку регіонів та підвищення соціальних стандартів, що передбачає поетапне підвищення розміру мінімальної заробітної плати та збільшення оплати праці в бюджетній сфері. Загалом одним із пріоритетів наступного року, де депутати нашої фракції вбачають у подальшому підвищення стійкості державних фінансів. Це особливо важливо в умовах складної фінансово-економічної ситуації у світі. Нам потрібна виважена боргова політика, скорочення бюджетного дефіциту, забезпечення збалансованості місцевих бюджетів, здійснення видаткової політики на основі оптимізованих державних цільових та бюджетних програм. Поряд з цим ключове завдання бюджету наступного року – дати поштовх подальшому зростанню економіки і регіональному розвитку в нашій державі. Разом з тим є і вади. На нашу думку, в проекті програми соціально-економічного розвитку та бюджету на 2012 рік присутні негативні тенденції в ряді галузей і секторів економіки. Насамперед мається на увазі стійка тенденція зростання негативного сальдо балансу товарів та послуг, починаючи з 4,9 мільярдів доларів до 5,6. Водночас викликає запитання і розділ зміцнення обороноздатності держави. На наш погляд, він викладений досить схематично, зокрема не визначені належним чином ключові пріоритети оборонної політики держави. Складається враження, що уся політика у сфері оборони зводиться до будівництва одного корвету та двох військово-транспортних літаків "Ан-70". Звертаємо вашу увагу на те, що уряд, на наш погляд, дещо оптимістично оцінює загальні перспективи надходження інвестицій до України з врахуванням передкризового стану світового фінансового ринку. Чи ви хочете вирішити їх лише за рахунок збільшення граничного обсягу держборгу, який збільшений на 10,6 відсотки? Викликає занепокоєння також і закладений прогноз інфляції у розмірі 7,9. Таким чином по деяким показникам держбюджет здається дещо не реалістичним з доволі високими ризиками його не виконання. Безумовно, він потребує корекції до другого читання. Насамперед це зумовлено і очікуваним розміром фіскального дефіциту в 4,7 ВВП через перевищення планових показників Пенсійного фонду та НАК "Нафтогазу України". Не дивлячись на це, депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати в першому читанні проект Державного бюджету на 2012 рік і просить, щоб ми разом, всі депутати, Верховна Рада України врахувала ті зауваження, які на сьогодні ми винесли з цієї високої парламентської парламентської трибуни. Щодо Програми соціально-економічного розвитку, 20 голосів ви отримаєте від нас. Дякую за увагу.
Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів, будь ласка, ваш виступ. Наступним буде виступати представник фракції БЮТ Іван Криленко.
Шановні колеги, аналізуючи програму та проект бюджету, фракція Компартія виходила з того, що сучасна українська економіка залишається вкрай залежною від кон’юнктури світових ринків. У збудованій в останні роки економічній моделі темпи промислового виробництва, рівень інфляції, стабільність фінансової системи, ситуація на ринку праці визначається здебільшого зовнішньоекономічними чинниками. На жаль, цифри, закладені урядом при підготовці програми та перенесенню в проект бюджету, демонструють певне нерозуміння навіть короткострокових перспектив світової і національної економіки. З огляду на експортно-орієнтований характер вітчизняної промисловості, спад ділової активності у світі означає для нас загрозу повторної масштабної кризи реального сектору економіки України. Складається враження, що авторство Програми економічного і соціального розвитку належить не українському уряду, а консультантам МВФ. Фактично автори програми як з методички старанно переписали принципи так званого вашингтонського консенсусу. Це в умовах кризи для України обов’язково приведе до остаточного знищення економічного суверенітету нашої держави. Бачиться, м’яко кажучи, неадекватним твердження творців програми щодо позитивного ефективну від вступу України до СОТ. Ми з вами повинні розуміти. Для довідки: за перше півріччя цього року дефіцит сягнув у зовнішньоекономічній торгівлі 5,5 мільярдів доларів. Ще менш зрозумілим є безапеляційний вибір авторів програми на користь торгівельно-економічної інтеграції України з країнами ЄС. Програма повністю ігнорує загрози, які виникають у разі створення зони вільної торгівлі із Європейським Союзом і механізм їх усунення. На сьогоднішній день продуктивність праці в Україні в середньому становить лише 30 відсотків від європейського рівня. При цьому програма жорстко обмежує співробітництво з Росією та країнами СНД, виключно торгівельними контрактами. Із документу навіть зникла формула співпраці з Митним союзом "3+1". Відтак відмова від повноцінної інтеграції з Росією на користь здачі внутрішніх ринків більш потужним конкурентом із Європейського Союзу стає ще одним свідченням неадекватності програми. З метою запобігання негативним явищам на внутрішньому ринку, ціновим спекуляціям та створення штучних дефіцитів фракція Компартії ще раз і ще раз пропонує звернути увагу на те, що треба забезпечити: створення на базі аграрного фонду Національної аграрної компанії; створення мережі державних та комунальних підприємств роздрібної торгівлі, послуг, створення державних та муніципальних аптек; підтримку відродження колективних та державних сільськогосподарських підприємств, для цього створити Державний земельний фонд; перехід до індикативного ціноутворення та встановлення граничних цін на продукти харчування, ліки першої необхідності; створення державних резервів, стратегічних ресурсів, в першу чергу паливно-енергетичних. Програма повинна сьогодні, на наш погляд, передбачити вихід на підписання стратегічних договорів із Російською Федерацією щодо створення спільних підприємств, про що вже неодноразово говорилося. Але ми повинні сьогодні вживати такі заходи як зміну структури золотовалютних резервів банку нашого Національного у напрямку зменшення резервів у доларах та євро на користь золота та валют країн торгівельних партнерів. Перехід до зовнішньо-торгівельних розрахунків в валютах країн-партнерів – це також буде сприяти оздоровленню нашої економіки. Обмеження спекуляції нерезидентів шляхом введення податку на операцію з іноземною валютою. Введення обов’язкової 75 процентної ставки від продажу валютної виручки експортерів на міжбанку. Поступове зниження в діапазоні від 3 до 5 процентів обліковує ставки Національного банку України, а також посилення контролю над зовнішніми запозиченнями компаній і банків. Нам здається, що сьогодні можна і треба запропонувати: кардинально змінити підхід до реформування пенсійної реформи, системи, в першу чергу скасувавши прийнятий так званий реформаторський закон; зберегти існуючу систему пільг для наших громадян, знявши з розгляду проект 9127; законодавчо закріпити показники мінімальних витрат на охорону здоров’я, освіту, науку; спросити процедуру закупівлю ліків, які критично є необхідними для наших хворих; переглянути перелік спеціальностей, які ми будемо готувати за рахунок держави. І, безумовно, посилити контроль за використанням всіх коштів. Ми вважаємо, що слід розглянути і переглянути взагалі співпрацю з Світовою організацією торгівлі, посилити заходи фітосанітарно-епідеміологічного контролю, поширити практику антидемпінгових розслідувань, а також покращити систему управління. Ми, також, фракція Компартії, пропонує припинити приватизацію і розглянути державну програму як ми будемо використовувати це майно. Законодавчо закріпити заборону на купівлю і продаж землі. Ми й багато інших запропонували.
Все, завершуйте, будь ласка.
Я сьогодні зранку Андрію Петровичу Клюєву передав ці наші глибоко обґрунтовані наукові висновки, які ми зробили на підставі аналізу нашої програми, і вважаю, що вони якраз будуть доречними для того, щоб ми справді.
Дякую. Іван Кириленко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Анатолій Кирилович Кінах замість Лук’янова.
Шановне товариство! Є речі, про які ніхто крім опозиції з цієї високої трибуни не скаже. Перше. Нова влада з самого початку чітко заявила: за 10 років Україна по якості життя та за станом економіки буде в сім’ї 20 найрозвиненіших країн світу. Чудова мета. Кого тільки витісняти будемо звідти? Може невеличку і бідну на ресурси Південну Корею? Та тільки ВВП Кореї на сьогодні 1,5 трильйона доларів, а ВВП України 1 трильйон, але тільки гривень. Як це не дивно, але задача може бути і посильна, адже і Корея свого часу була там, де Сомалі. Але вони зробили головне: взяли на вістря своєї економіки перспективні на той час новинки науково-технічного процесу. І все, "корейське чудо" відбулось буквально за кілька років. Сьогодні у них на озброєнні надсучасні нанотехнології, для них це азбук економіки, а для нас вища математика, бо навіть слова такого у програмі немає. Чи можна модернізувати щось без науки і новітніх технологій? Відповідь: в бюджеті 2012 в 6 разів зменшується фінансування наукових та науково-технічних розробок. Не дивно, що за 2 роки не востребувані кілька тисяч обдарованої молоді виїхали за кордон, де їх реально і гідно цінують. А де ж наша вітчизняна "силі кована долина", цей своєрідний "інкубатор" для геніальних і талановитих? Кому здійснювати наш український прорив до вершин світової двадцятки? Немає і в помині. Інтелектуальний голос спричиняє те, що частка підприємств, які впроваджують хоча б якісь інновації, становить трохи більше 10 відсотків. Коментарі зайві. Друге. Глобальна економіка, від якої ми залежимо занадто, на порозі нової кризи. Нас як країну експортно орієнтовану, сировинну, а значить дуже чутливу до зовнішніх чинників, чекають непрості часи. Де вихід? В невідкладному розвитку внутрішнього ринку. В програмі ця складова, на жаль, не є головним пріоритетом. Може варто придивитися до досвіду Бразилії, яка ще 20 років тому була напівколоніальною економікою. А сьогодні ця країна "локомотив" світового розвиту, член "Великої двадцятки". Що вони зробили? Прийняли свого часу чудовий закон про імпортозаміщення з конкретним переліком, етапами, що і коли має бути вироблено в своїй країні. Нині в Бразилії є все, все своє, "до лампочки" їм будь-яка криза, до речі як і Індії, Китаю, що йдуть аналогічним шляхом. А що у нас? А у нас нестримно зростає імпорт, в 6 разів за 10 років. В Україні вже лопати китайського виробництва та й не тільки вони. Чому так гостро піднімаємо це питання? Імпорт наступного року зросте до рекордних 750 мільярдів гривень. Чи не забагато для підтримки закордонного виробника, якщо врахувати, що фонд оплати праці в національному виробництві складає всього-на-всього 260 мільярдів гривень? Вихід один – імпортозаміщення та свої альтернативні джерела і види енергії. І тут можливості України унікальні, починаючи від різних видів біологічного палива. Де ці речі в програмі бюджету? Третє. Надзвичайно чутлива і актуальна демографічна проблема. Вона вимагає невідкладних, системних рішень. Що є в дійсності? Крім допомоги при народженні дитини, по суті - нічого. Видатки на освіту і охорону здоров’я чи не найнижчі в Європі. На підтримку молодіжного житлового будівництва аж 5,5 мільйонів гривень. Про нові робочі місця, активне і здорове дозвілля, спорт, культуру годі й говорити. Хіба можна з цим погоджуватися!? При тому, що це не величезні кошти. Четверте. У всьому світі опорними точками росту і розвитку є території, міста і села. Ще три роки тому ми запроваджували революційні пропозиції: дійти до кожного села, міста, дати можливість розвиватися саме їм через максимальну свободу і самостійність, особливо фінансову. Те, що сьогодні пропонуєте ви – не що інше як побудова жорсткої адміністративної вертикалі, при якій максимальна концентрація коштів у центрі, і ніякої самостійності, ініціативи на місцях при цьому очікувати не доводиться. Яка тоді держава будується? Пам’ятаєте, як у попередньому бюджеті всю країну шокували обсяги виділених коштів на утримання адміністративного, управлінського та карального апарату? Так от, тривожна тенденція продовжується і на наступний рік. Адже на ці забаганки виділяється астрономічна сума в майже 17 мільярдів гривень. А на соціальний захист інвалідів, чорнобильців, ветеранів війни та праці, інших вразливих категорій, а це понад 15 мільйонів людей – всього 13,5 мільярдів. При чому враховується, що вже Закон про скасування пільг прийнято. За все в короткому виступі не скажеш. Але і цього досить, щоб два об’ємних талмуда, ім’я яким "Держбюджет і Програма" негайно повернути уряду на суттєве доопрацювання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, виступи від фракцій завершено. Зараз переходимо до виступів народних депутатів – 45 хвилин, як ми домовлялися. Прошу виставити час. Кінах Анатолій Кирилович. А, я перепрошую, шановні колеги, від фракції ще ж не було виступів. Анатолій Кирилович Кінах виступає від фракції Партії регіонів.
Дякую. Шановні народні депутати, шановні учасники засідання, запрошені! Верховна Рада України розглядає найважливіші питання, які будуть визначати подальший розвиток держави, економіки, добробуту українських громадян. Проект Державної програми, проект Державного бюджету 2012 року – це ті документи, які спрямовані, і це висновки в тому числі незалежних експертів, в першу чергу на вирішення двох найактуальніших проблем, це модернізація економіки України, підвищення її конкурентоспроможності і мінімізація ризиків негативного впливу можливих світових фінансових криз. Має позитивне принципове значення те, що вперше за останні роки проект Державного бюджету України на слідуючий рік розглядається в комплексі з проектом Державної програми соціально-економічного розвитку України. І це дає нам можливість приймати комплексні системні рішення, виходячи з того, що ефективна економіка – це є джерело дієздатного бюджету і ефективної соціально-економічної політики в цілому. В той же час ми пропонуємо уряду підсилити деякі напрямки, які сформульовані в проектах Державної програми і Державного бюджету України на 2012 рік. В першу чергу нам необхідно разом об’єднати зусилля і зробити реальні і практичні кроки по створенню в Україні умов доступу реальної економіки до кредитних ресурсів, безумовно, на зворотних основах. На сьогоднішній день всім треба зрозуміти, що без ефективної кредитної системи не буде ні реформ, ні розвитку. Тому дуже важливо, щоб в тексті і програми, і в політиці уряду були чітко зафіксовані ці пріоритети, в тому числі на основі спільних ефективних дій Кабінету Міністрів і Національного банку, починаючи з відновлення довіри до банківської системи, більш високого рівня відповідальності і ефективності механізмів рефінансування, визначення пріоритетів, заходи по зниженню вартості кредитних ресурсів, тощо. Це питання має принципове значення. Ми вдячні опозиції за те, що вона демонструє в цьому залі, в тому числі, економічний патріотизм, коли мова йде про збільшення негативного сальдо зовнішньої торгівлі. Тому однозначно і в програмі і у всіх параметрах фінансової політики питання захисту внутрішнього ринку сучасними методами, проблеми імпортозаміщення повинні мати стратегічне значення. В тому числі дуже важливо, щоб в програмі були зафіксовані наші спільні дії, маючи на увазі, що Україна має вже такі нормативні можливості оптимізації умов участі України в Світовій організації торгівлі, виходячи з балансу наших національних економічних інтересів і інтересів наших партнерів. Агропромисловий комплекс. Ми просили би уряд звернути увагу в програмі і більш чітко виписати наміри уряду по створенню сучасної експортної інфраструктури, в тому числі розглянути в окремому режимі проблематику введення мит на експорт зерна. Дуже важливо підсилити напрямок в програмі, який стосується тваринництва, в нас на жаль тут від’ємні показники і зростає зовнішня залежність України від постачання продукції тваринництва, це наша продовольча безпека. Механізми державної підтримки вищезазначених галузей. Має принципове значення створення сприятливих умов для самозайнятості наших людей, особливо в умовах системних криз. Тому питання розвитку малого, середнього бізнесу, створення сприятливих умов повинно бути чітко відображено в Національній програмі розвитку підприємництва і забезпечено збалансованими ресурсами. В тому числі ми пропонуємо уряду разом з парламентом об’єднати зусилля і прийняти законопроект 8521, який дає можливість суттєво покращити умови підприємницької діяльності. Безумовно є дуже серйозна, кропітка робота з питань державного боргу, проблематика сектора безпеки, удосконалення системи державного замовлення. Виходячи з вищезазначеного, фракція Партії регіонів пропонує: прийняти за основу проект Закон України про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2012 рік і прийняти до розгляду проект Державного бюджету 2012 року, об’єднати зусилля і своєчасно прийняти ці закону, як основу ефективного розвитку держави. Дякую за увагу.
Найдьонов передає право на виступ колезі Царькову, фракція комуністів, будь ласка. Наступним буде виступати Микола Томенко замість Чудновського.
Уважаемые народные депутаты, уважаемые граждане Украины, я прежде всего хотел бы обратить внимание на один очень важный показатель, на который не обращают сегодня внимания министры, а это показатели прожиточного минимума в нашей стране. Дело в том, что, если брать четкие формулировки, прожиточный минимум – это минимально приемлемый уровень жизни. До сих пор он базируется у нас на составе продовольственной корзины. Напоминаю правительству и министру финансов о том, что последний раз потребительская корзина у нас в 2000 году, хотя законодательно должна пересматриваться каждые пять лет. И уровень этот составляет сегодня ориентировочно 622-623 гривны. Для того, чтобы было понятно не цифрами о дефиците бюджета, хочу привести просто нормативы, которые заложены туда ориентирами, и они составляют у нас сегодня по данным министерства профильного следующие показатели: на сутки гражданину Украину положено 106 грамм хлеба, 10 грамм макаронных изделий, 5 грамм гречки, пол-яйца, 5,5 национального богатства – сала и 25 грамм колбасы. Если брать расходы, заложенные в этой корзине, которая, напоминаю, не пересматривалась последние практически 15 лет, то на непродовольственную группу там вообще по большому счету заложен уровень нищеты: положено одни туфли на 4 года, одни сапоги на 3 года и тапочки одни на три года. С таким, действительно, показателем наше населения, может дойти не до уровня бедности, а до уровня нищеты. К примеру скажу, что в этой потребительской корзине на оплату жилищно-коммунальных услуг до сих пор правительство рассчитывает и закладывает 20 процентов – это 120 гривен. Вы все прекрасно понимаете, что на эти деньги ни один гражданин Украины с учетом льготных категорий произвести оплату долговых обязательств перед государством не сможет. Во-вторых, обращаю ваше внимание на то, что вчера, когда был представитель Минфина, господин Мярковский на комитете,на нашем профильном, я его спросил: "А закладываете ли вы в бюджет, для того чтобы, действительно, выполнить эту ужасающую нормативную норму МВФ 2,5 процента дефицита, лишение льгот, знаменитый закон 9127?" Так вот, в этом бюджете еще заложены позиции о том, о чем вы обещали протестующим, что 9127 вступит в силу. Соответственно Минфин и Кабинет Министров рассчитывает все-таки на то, что эти льготы будут урезаны или ликвидированы. Опять-таки эти заявил вчера господин Мярковский. А также напоминаю вам, вы не прислушались к фракции Компартии Украины, к призывам нашего лидера Петра Симоненка и не отказались и в следующем году от сотрудничества с МВФ. 15,5 миллиардов вы хотите взять у МВФ, 7 миллиардов у Китая, 4 миллиарда у Российской Федерации, у Всемирного банка 3 миллиарда и ЕБРР – 3 миллиарда.Я вам напоминаю, вы на прошлой неделе выпустили облигацию внутреннего займа на 1,3 миллиарда. Если еженедельно вы будете обслуживать кредиты по 1,3 миллиарда, понятно, никакой бюджет, никакое правительство с таким.
Завершуйте, будь ласка.
Украины призывает расторгнуть сотрудничество с МВФ и наконецтво повернуться к народу лицом, иначе и ваше правительство, к сожалению, выйдет с такими же результатами.
Дякую. Микола Томенко. Наступним буде виступати В’ячеслав Кириленко замість Лілії Григорович.
Шановні колеги, сьогодні ми маємо можливість аналізувати два бюджети, тому що хто прочитав документ, який наданий урядом, той зрозумів, що маємо перед очима два бюджети: один оптимістичний для великого бізнесу і влади, один песимістичний для людей і місцевих громад. Я б сказав, один надто песимістичний, один надто оптимістичний. В оцьому оптимістичному бюджеті ми бачимо радикальне збільшення видатків на владу, яка, очевидно, не готується до фінансово-економічної кризи. Я чув, що ніби у всьому світі буде криза, для української влади, великого бізнесу кризи немає. Скоро в нас утримання Державного управління справами при Президенті дійде психологічної планки півтора мільярди гривень. Це окрема держава в Українській державі, яка живе, не бєдствує, і кризи в неї немає. Я подумав, очевидно, влада розумітиме, що напевне якісь страйки будуть, мітинги, тому збільшуються видатки на утримання правоохоронних структур, а на управління Державної охорони – аж на 70 мільйонів в цьому році. Якщо ви запитаєте, що для народу і місцевих громад, ну місцевих громад, по-перше, ніхто не запитував. Я не знаю, як обговорювався бюджет: не залучалися ні представники обласних рад, місцевих рад. Я сподіваюся, що пізніше їх залучать, тому що для місцевих громад нічого хорошого немає, тут як і. людей немає. Мені здається, і моя підказка уряду, що дохідну частину бюджету треба наповнювати не за рахунок ветеранів, чорнобильців і афганців, а поповнювати за рахунок мільйонерів і мільярдерів, як це роблять сьогодні в усій Європі. Введіть податок солідарності, і хай народ поділиться, і ми сформуємо нормальний бюджет. Якщо два слова сказати про гуманітарну сферу, то зараз модна тенденція така. Уряд укрупнює коди, і взагалі зрозуміти куди ці гроші йдуть неможливо. Міністр і група людей будуть ділити ці гроші, а проаналізувати і подивитися – це в принципі неможливо. Ця монополізація бюджету, зрозуміло, вона – задавав колега запитання Баранов, я відповім – радикально збільшить корупцію, тому що якщо великі проекти діляться кількома людьми, то й корупція збільшується. Такий принцип є неприпустимий, тому що без прозорості бюджетного процесу нема на що очікувати. До речі, опозиція чекає, що Президент прийме рішення, і ми оберемо від опозиції голову Рахункової палати, бо мені здається, для Рахункової палати в цьому бюджеті буде багато що. багато роботи. Там на кожному кроці закладені або для конкретного бізнесмена, можна прізвище назвати, преференції, або для конкретної галузі, яку цей мільярдер очолює. А насамкінець, от я уряду хотів показати, що уряд не бєдствує. Спочатку нам роздали цей двотомник, а сьогодні роздали. проект це називається – на найкращому папері і отакій обкладинці. Я думаю, грошей багато на книжки. Сьогодні я зранку шукав гроші для 54-го тому Івана Франка, в цьому році 150 років. 155 років Івану Франку, Держтелерадіо відмовилося фінансувати.друковану книжку, а проект бюджету на найкращому папері і з такою обкладинкою.
Завершуйте.
на цю книжку грошей вистачило. Тому я вважаю, що біда українській державі в 2012 році, якщо ми житимемо за двома бюджетами. Якщо ми поважаємо цю країну і поважаємо себе, мусимо спільними зусиллями: опозиція, влада, місцеве самоврядування – зробити один бюджет: український бюджет для громадян України.
Я думаю, ми Кабміну повинні подякувати, що на гарному папері дає нам, щоб легко читати. Кириленко В’ячеслав. За ним – Корж.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!". Шановні колеги, от міліція просить набагато більше, ніж 12 з половиною мільярдів, каже, що не вистачає. Припустимо, але при цьому вона не повинна полювати на своїх громадян, які чинять акти справедливості. От сьогодні 17-літня студентка Дар’я Степаненко вручала квіти міністру освіти (в лапках) України Табачнику – і вирішила, що він не на квіти заслуговує, а на ляпас цими квітами. І цей ляпас зробила. [[Оплески]] Що зробила міліція? Зразу в каталажку, на вулицю Цитадельну в кімнату для неповнолітніх. 17-літню студентку Києво-Могилянської академії! Тільки під тиском депутата Андрія Парубія щойно, 8 хвилин тому, відпустили. Так ми будемо дуже уважно слідкувати тепер, як Табачник і влада будуть дивитися за навчанням цієї студентки: чи не будуть по старій схемі сталінський і теперішніх років розправи чинитися над нею. Тому що ляпас цей був не ляпас лише студентки Дар’ї Степаненко, це був ляпас від імені усього українського народу. [[Оплески]] Півтора роки Табачник знущається над українцями, півтора роки він провокує суспільну напругу. Півтора роки Азаров нібито його знімає і нібито він не згоден з його політикою. Півтора роки йому погрожують Янукович, інші високопосадовці, а ми бачимо, що це лише гра. Тому їхнє рішення сьогодні за них і замість них виконала студентка-патріотка, 17-літня Дар’я Степаненко, давши цього ляпаса.
В’ячеслав Анатолійович, по бюджету, по бюджету.
Повертаюсь до бюджету. Не буде толку від жодних грошей Міністерству освіти поки це Міністерство освіти буде очолювати Дмитро Табачник. І тому, кажучи про бюджет, ми кажемо, о цей ляпас, який сьогодні дала студентка-патріотка Дарія Степаненко міністру-українофобу Дмитру Табачнику від імен усього українського народу повинен перетворитися на підпис, на підпис, зроблений ручкою, яка буде вкладена українським народом в руки Президенту Януковичу. Якщо він – Президент не провінції столипінської Російської імперії, а він Президент суверенної незалежної гордої України і тоді у нас все буде добре, якщо патріоти будуть при владі, і з бюджетом, і з урядом, і з ПДВ, і з ВВП, і з інфляцією, і з усіма показниками, які сьогодні так завищуючи, подає на розгляд парламенту уряд. Ми не довіряємо такому підходу уряду. І тому патріоти, група "За Україну!", "Наша Україна", УНП голосувати за цей бюджет не буде. Слава Україні!
Опозиція – неєдина, бо всіх не назвали. Корж, будь ласка, фракція БЮТ. Кому? Сенченко, будь ласка. Підготуватися Цибенко.
Андрей Сенченко, "Блок Юлии Тимошенко", партия "Батьківщина". Уважаемые коллеги, уважаемый украинский народ, внесенный в парламент документ, подготовлен очень некачественно. И поэтому пока возможен анализ не столько цифр, сколько намерений и тенденций. Потому что цифры эти в пояснительной записке и в бюджете, по сути, стыкуются плохо. Ну, первое, в отношении макропоказателей, явно видно, что показатели подгонялись под стандартные желания Международного валютного фонда, и не отражают украинской действительности. Так занижен дефицит бюджета, который планируется на уровне 2,5 процентов, но все экспертное сообщество говорит о том, что, к сожалению, надо рассчитывать на 4,5 а то и выше. Рост ВВП, тот, который назван реалистичным, на мой взгляд, излишне оптимистичен, к сожалению, и в результате действий власти будет выглядеть намного скромнее, ну, по крайней мере, до уровня трех процентов. Инфляция, которая планируется на уровне 7,9 процентов, тоже не выдерживает критики. Я думаю, что опять-таки будут шельмовать статистику и пытаться опять-таки выдавать желаемое за действительное. Ну, отдельная проблема, это то, что власть постоянно продолжает концентрировать ресурсы в своем кулаке, обделяя местные бюджеты, и при этом продолжает активно рассказывать о местном самоуправлении, и как в своем интервью недавно говорил министр финансов, о самодостаточности местных бюджетов. Так вот, соотношение средств, которые поступают в местные бюджеты и в сводный бюджет, 22 процента от сводного бюджета поступает в местный. Налоговые поступления, ну, то, что заложен рост на 14 с лишним процентов, говорит о том, что в условиях производства, которое не растет, будет просто тотальный прессинг бизнеса. Следующая цифра завышенная, это фонд оплаты труда. А это говорит о том, что надо готовиться к репрессивному сценарию легализации заработных плат, не зависимо от того, в состоянии предприятия их фактически платить, или нет. Известный сценарий господина Тигипко. Следующее, нереальные планы по прямым инвестициям, плюс шесть миллиардов. Ну все знают о том, что в стране не просто нет инвестиционного климата, из страны бегут, в стране собственные граждане – большие, маленькие и средние предприниматели боятся вкладывать средства, и рассчитывать на 6 миллиардов притока прямых инвестиций, 6 миллиардов долларов, просто нереально. Если говорить о социальной сфере, то можно сказать, знаете, одной объемлющей фразой: власть не намерена делиться бюджетом с народом. Так прожиточный минимум на конце 2012 года будет только лишь соответствовать фактическому прожиточному минимуму на середину 2011-го. То есть опоздание, по сути дела, в индексации на полтора года. Зато расходы на силовые органы, это бывшие правоохранительные, а ныне опричники режима, практически, растут как на дрожжах: Генеральная прокуратура – плюс 9, МВД – плюс 6, СБУ – плюс.
Дякую. Цибенко Петро, будь ласка. Підготуватися Бондаренку.
Фракція комуністів, голова Ради ветеранів України, Петро Цибенко. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Зважаючи на вкрай обмежений регламент, кілька тез стосовно бюджету, буквально конспектно. По-перше, я, працюючи у Комітеті у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів у якості першого заступника голови комітету, очолюю також найбільшу ветеранську організацію, до складу якої входить понад 10 мільйонів громадян України. За останні два тижні ми отримали, в Раді ветеранів отримали 97 звернень. Лише за два тижні. Якщо привести їх до спільного знаменника, а треба додати до цього, що в ряді регіонів відбулися ще й акції протесту, так от якщо привести всі ці звернення до спільного знаменника, а ці звернення адресовані найперше Кабінету Міністрів і Верховній Раді, а до Ради ветеранів прийшли їх копії, так от ветерани вимагають припинення практики, урізання і ліквідації встановлених законодавчо, підкреслюю, соціальних пільг для ветеранів через Закон про Державний бюджет. У далекому 2000 році тодішній Прем’єр-міністр Ющенко встановив цю ганебну практику, а подальші уряди тільки продовжували і поглиблювали її. Отже ветеранство вимагає саме цього припинення цієї ганебної практики. Я говорю це до того, що зараз ведуться чергові переговори по закону 9127, так у складі переговорщиків від уряду такі фахівці, що відомий Мойсей перед ними відпочиває, у порівнянні з ними. Друге. Для всіх громадян України, а тим більше для ветеранів, та всіх людей старшого віку надзвичайно гострою, болючою і актуальною є проблема медичної допомоги у всіх її проявах: організація, якість, доступність, ціни на ліки та своєчасність. У листопаді минулого року організація ветеранів України, реагуючи на пропозиції ветеранства, провела з цього питання спільний пленум разом з колегією Міністерства охорони здоров’я. Прийнято надзвичайно виважені та відповідальні рішення у напрямку суттєвого поліпшення цієї допомоги. Але виконання цієї програми гальмується вкрай недостатнім обмеженим фінансуванням. Отже, від імені організації ветеранів України я прошу все-таки дещо збільшити фінансування на охорону здоров’я, зокрема на охорону здоров’я ветеранства. Третя проблема. Мій колега Євген Царьков піднімав проблему прожиткового мінімуму. Я хотів би його сьогодні доповнити ще у такому контексті. Дуже добре, що у нас є кілька демографічних груп і це правильно, але різниця в розмірах прожиткового мінімуму для різних соціальних і демографічних груп надзвичайно велика, зокрема для ветеранів цей прожитковий мінімум на 200 гривень менший, ніж для інших. Я вважаю, що ця різниця надзвичайно.
Завершуйте, будь ласка.
Отже, шановні колеги, я ще раз наголошую на тому, що ті проблеми, які турбують ветеранство, вони мають знайти своє відображення у проекті Державного бюджету. Дякую.
Володимир Яворівський, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Право на виступ передає колега Бондаренко. Наступним В’язівський буде виступати.
Шановні виборці! Мені здається є історичний момент: нарешті українська влада, український уряд остаточно визначився. Йдучи за логікою, та влада, яка не фінансує культуру, яка не будує школи і не будує театри і будинки культури, буде будувати тюрми. Вони вже цим шляхом пішли, вступили на нього дуже твердо і вперед з прапором. Доказ цьому дуже простий: збільшили фінансування, жалюгідне фінансування, в минулому році української культури на 250 мільйонів гривень. Відразу кажу: ці гроші з тріском, з хрустом пожере інфляція уже в першому кварталі наступного року. Натомість, здавалося б за таких злиднів потрібно розумно сісти, поділити кожну копійку, і комітет пропонує це, але його ніхто ніколи не слухає. Натомість, виділяються замість колишніх 44 позицій, сьогодні вони все скидають у 15. Тепер розумієте, що всі гроші, скажімо, на дітей і на матерів, які зараз там фактично майже не фінансується, все скидається, у культурі скидається в один казан і ручне управління, гуляй братва скільки хочеш. Я собі уявляю як потирає руки видатний актор нашого часу і всіх народів і часів Поплавський сьогодні. Знаючи його хватку, я знаю, що він вирве все, що буде виділено на інші навчальні заклади Міністерства культури. Це ж додуматись, коли церква відділена від влади сьогодні, виділяти, я підкреслюю і наголошую на цьому, не на розвиток Києво-Печерського заповідника нашого, а на церкву, що взагалі заборонено. І чому це робить не Міністерство культури, а чому це робить Міністерство будівництва. Знову ж таки, ми прекрасно розуміємо, Павло настоятель Печерської лаври не прозвітує вам за ці гроші і так далі, і так далі. Я хочу сказати про те, що ми вже давно ставили питання про непотрібність абсолютно Академії підвищення кваліфікації працівників культури. Вона нічого не варта, вони дистанційно вчать людей, збільшують знову їм фінансування і це в той час, коли. Я ще одне питання хочу заторкнути бодай побіжно. Ви знаєте про те, вже тут і говорили, я просто ще нагадаю деякі цифри. На Януковича і Азарова, тобто на Кабмін і Адміністрацію, на оздоровлення їхнє, підірвали, бачите, здоров’я, виділяється 465 мільйонів, а на всіх ветеранів, всіх інвалідів, які є в нашій країні – лише 107. І ми повинні зайнятися цифрою проплати Російської Федерації за перебування Чорноморського Флоту. Величезні гроші, давно вже Україна розрахувалася. Чому захована в бюджеті ця цифра, де вона я хочу знати? Чому вона не є легальною, а йдеться сьогодні про борг, як спеціалісти підрахували, майже 18 мільярдів доларів винна нам Росія. Займайтеся цим, панове, в уряді нашому, займайтеся. І на кінець скажу, що для них найголовніший вид мистецтва це нерухомість.
Народний депутат В’язівський фракція "Наша Україна - Народна самооборона", наступним буде виступати Микола Кравченко.
Дорогі українці, маю документ, який ліг в основу цієї державної програми, цей документ називається Конституція України, він першим зазначений, але ви зрозумієте, тут дуже швидко, що він тут не виконується, і ніхто намірів його виконувати не має. Другим документом, який зазначено у формуванні Державної програми економічного і соціального розвитку, є виборча програма кандидата Януковича "Україна для людей". Напевно, ми всі зрозуміли, що це "Україна для окремих його людей". Тому що з програми, яку він запропонував, на питання до заступника міністра вчора на Комітеті соціальної політики: який із пунктів програми є закладений в бюджет 2012 і в економічну програму і соціального розвитку України? Заступник міністра тільки зміг розвести руками. А тому, хочу навести деякий приклад щодо виконання цієї, так званої, програми. Перше. Нам що кидається в очі? Яку державу згідно цієї програми хочемо будувати. В цьому документі на 40-й сторінці зазначено: частка бідного населення в Україні, навіть при тих занижених соціальних стандартах, в 2010 році становила 24,1 відсотка, кожний четвертий українець. В 2012 році заплановано збільшення частки бідного населення до 26 відсотків, знову ж таки при ще більшому заниженому соціальному аспекті, а це йдеться про мінімальну заробітну плату. Знову ж таки, в цій програмі зазначається, що нас має стати 50 мільйонів. І постає питання: а в який спосіб? Знову ж таки в цій програмі вказано чіткий шлях, як нас має стати 50 мільйонів. Тому що жодного покращення і стимулювання дітонароджуваності в Україні немає. Програму, яку запропонував Президент, і коштів на це жодним чином в бюджеті не 2010 року, не 2011, ні 2012 не передбачено, а в програмі вказано, що мало би бути для дітей до 13 років - 250 гривень щомісяця, а для дітей від 13 до 18 років – по 50 гривень щомісяця. Тих коштів на всю каденцію президентської діяльності не закладено. Натомість щодо покращення демографічної ситуації в Україні в цій програмі державній передбачено, що необхідно скористатися щодо демографічної ситуації нашим міграційним процесом, а тобіш мається на увазі залишенням тих нелегалів в Україні, саме про нелегалів і йдеться тут у нас в програмі. Так що я думаю, що українців буде ставати в Україні все менше, а тих нелегалів ставати все більше, які з часом схочуть взяти українське громадянство і вже разом з неукраїнською владою панувати в Україні. А тому я законодавцям хотів би цього проекту запропонувати і не плутати, що Президент – це не "пахан", а державний бюджет – це не "общак". А тому треба поділитися з людьми.
Микола Кравченко, фракція комуністів. Шановні колеги, пропозиція така, ми домовлялися розглядати це питання за процедурою, щоб якомога більше виступило депутатів. Давайте завершимо розгляд питань, а потім далі визначимося щодо перерви, враховуючи ту обставину, що нам треба розглянути питання о 12.30 про призначення і звільнення суддів. Будь ласка.
Николай Кравченко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели, положительным в программе, на мой взгляд, является то, что я, например, для себя впервые услышал о том, что правительство начало говорить об элементах планирования в нашей реальной жизни. Но, с другой стороны, меня поразило два показателя, которые присутствуют в этой программе. В первую очередь это правительство планирует увеличить количество бедного населения с 24 процентов до 26-ти. Это недопустимо, даже если экономика "хромает", даже если экономика действительно разбалансирована, но это недопустимо, в программе ставить себе такие цели. Второе, это то, что я как представитель Донбасса увидел как красиво выписана реформа здравоохранения в Донецкой области. Уважаемые коллеги, я не буду сегодня внутреннее содержание этой реформы освещать. Но сядьте еще раз и посмотрите, вы "строите потемкинскую деревню". Возьмите примеры наших ошибок предыдущих: ракеты порезали в результате политического какого-то действия. Мы дали возможность СОТ, когда здесь радужно рассказывали, какие мы громадные перспективы будем, рисовали цифры, какие мы будем получать, деньги. Мы сегодня отдали внутренний рынок, мы сегодня развалили наши мясокомбинаты перерабатывающие, сферу. Мы сегодня потеряли 85 тысяч рабочих мест. И при этом сидим и молчим, и думаем, что все так и пройдет. Поэтому я прошу правительство, найдите автора этой идеи. Эта идея нежизненна, эта идея ничем не подкреплена: ни материальными, ни финансовыми, ни какими ресурсами. Мы не в состоянии с Новоазовска возить в Тельманово людей. Это невозможно и никогда такого не будет. Поэтому подумайте над этим. В вопросах по 9127 никто из выступающих здесь, я имею ввиду правительство, не сказал, какое решение вы примите. Неужели вы пойдете на то, чтобы последнее, что можно забрать у 16 категорий населения. В отношении здесь выступают представители БЮТ. Уважаемые коллеги и из БЮТ, запомните, торговое отрицательное сальдо торгового баланса впервые было при Тимошенко. И я выступал с этой трибуны, но тогда политическая ситуация была такая, что Юлию Владимировну трогать было нельзя, поэтому.
Дякую. Олег Ляшко, позафракційний. Наступний буде виступати Юрій Прокопчук.
Олег Ляшко. Шановні урядовці, я звертаюся до вас. От сьогодні ви, очевидно, ніч провели на м’яких перинах у себе вдома. А я в Луганську разом із чорнобильцями в палатках. Сотня людей біля обласної адміністрації в Луганську вимагають аби уряд не забирав у них пільги. Жоден чиновник з луганської обласної адміністрації, три дні люди стоять під адміністрацією, не вийшов, з ними не поспілкувався. Я звертаюся до керівників уряду, зобов’яжіть чиновників, навчіть хоча би їх спілкуватися з людьми, а не ховатися за дверима, за заборами і за міліціонерами. Так-от, для луганських чорнобильців, з якими я разом ніч в палатці провів, для всіх чорнобильців, афганців по всій Україні, для мільйонів людей я хочу сказати, що в проекті бюджету, який вони подали, пільг у вас немає. [[Шум у залі]] Ви послухайте як оця зграя кричить, як вони ненавидять вас, як вони.
Я прошу вас. Я прошу вас, без слів "зграя" продовжуйте.
Володимир Михайлович, давайте правду казати. Останнє хочуть у людей забрати оці, що тут сидять. Парламентська більшість, уряд - на себе десятки мільярдів, у людей забирають усе. Позавчора тим, які прийшли до Верховної Ради: афганцям, чорнобильцям обіцяли, що врахують їхні пропозиції. В бюджеті, який подали, пільг для вас, шановні громадяни України, вже немає. Натомість півтора мільярди на утримання Президента, майже мільярд на утримання Верховної Ради, мільярди на відкати, на різні об’єкти, на дітей війни нуль, на ветеранів нуль, невиконання закону по чорнобильцях, невиконання цілого ряду інших соціальних законів. І уряд нам розказує, що в них немає грошей у бюджеті. На себе гроші є. Ви розкажіть людям, куди ви 12 мільярдів доларів збираєтесь потратити, які ви плануєте запозичити наступного року. Нам мало 170 мільярдів доларів, які вже набрали за 20 років? Ви довели народ до ручки, ви всі жирієте, ви всі на мільярдах сидите, ви ділите ці гроші, ви не знаєте, вони лізуть уже у вас з усіх дірок, а в людей забираєте останнє. Якщо ви думаєте, що народу зупинився позавчора, він прийде завтра. Я закликаю вас зупинитися, відкликати назад бюджет, віддати простим громадянам те, що їм належить і досить давитися, бо закінчите погано. Оце вам слово від мільйонів українських громадян, які просили мене вам передати. Ганьба вам!
Так, Юрій Прокопчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступною буде виступати Катерина Самойлик.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Шановні громадяни, земляки, шановні колеги! Ви знаєте, коли на фоні бравурних доповідей, заяв, в тому числі і про таку книжечку гарну Державна програма економічного і соціального розвитку України, де просто фальшуються дані. Тому що включаються, наприклад, для Рівненщини, яка згадується там аж три рази, з державного бюджету ті об’єкти, які вже побудовані на ті кошти, які вже виділяв уряд Юлії Тимошенко: це школа в Тинному, уже відкрита, де навчаються діти, в Сарнинському районі, це в Корчині, в інших населених пунктах, і багато є таких об’єктів. Зате, розписані до окремого, вибачте, туалету, об’єкти по іншим, я не хочу ділить Україну, областям України. Такого підходу в жодного уряду ніколи не було і це є демонстрація того, як сьогоднішня влада фактично розколює Україну, в тому числі виділяючи бюджетні кошти. І про те, що тут уже говорили, про тих афганців, чорнобильців, ветеранів війни, учасників бойових дій, медичних працівників і інших 16 категорій, які позбавлені не просто пільг, а своїх соціальних гарантій, в цьому бюджеті жодної строчки не закладено і саме тому так поспішали прийняти цей антинародний і антисоціальний закон. Де зараз будуть 8 тисяч скорочених військовослужбовців? Чому у нас на армію виділяється 15 мільярдів, а на МВС, владоохоронну сьогодні структуру, виділяється 14. Це при тому, що дільничні сьогодні, які справді працюють і співпрацюють з людьми, не мають як добратися до того села. А в них до 17 сіл на обслуговуванні? Чому сьогодні закупаються мерседеси для супроводу, вертольоти, площадки якісь будуються, але не передбачені кошти на те, щоб придбати квартири для безквартирних всіх категорій силових структур? Де обіцянка – пенсії в 1200 гривень з цього року? Натомість мінімальна зростає на 62 гривні, мінімальна зарплата – на 61. Тоді питання до уряду: коли буде ота відповідальність, яку має нести і цей уряд? Чому сьогодні настільки ваші програми, ваші обіцянки не дотримуються? І я думаю, що той ляпас, який дала студентка отому антиукраїнському міністру, – це дуже ніжний ляпас, ждіть ляпаса, який дасть вам весь український народ. Слава Україні!
Катерина Семенівна Самойлик, фракція комуністів. Будь ласка, ваш виступ. Наступною буде виступати Світлана Шмельова.
Дякую. Шановний Андрію Петровичу, Федоре Олексійовичу! Я хочу зупинитися на конкретних питаннях, які стосуються освітянської галузі. Не можна не погодитися з тим, що у Державному бюджеті України не передбачена індексація стипендій для тих, хто навчається у вищих навчальних закладах. І тому я конкретно пропоную збільшити саме ці статті на 328 мільйонів гривень і виконати Закону "Про індексацію грошових доходів населення". Наступне. Визиває дуже велике занепокоєння те, що на оплату комунальних послуг та енергоносіїв в проекті Державного бюджету передбачено 20 відсотків від потреби. Ми знаємо до чого це приведе – до кредиторської заборгованості. Я взагалі не розумію, хто у такому випадку буде сплачувати за комунальні послуги. Наступне. У нас не тільки Євро-2012, у нас у серпні наступного року олімпіада. Ви ж передбачили на неї 980 мільйонів гривень всього лише на-всього, не передбачено кошти на участь у навчально-тренувальних зборах. А як же отримає держава ліцензії? Я вже мовчу за те, що жодної копійки про такі питання, про які постійно говорить Президент України щодо будівництва футбольних полів із штучним покриттям, майданчиків, жодної копійки не передбачено. І врешті-решт, якщо ми скорочуємо і згортаємо програму довгострокового молодіжного кредитування. То треба про це сказати, що ми будемо споглядати, як вештається по світу наша молодь в пошуках роботи і заробітку. Ну, що таке 60 мільйонів на цю програму, це практично 5 квартир в кожній області. Саме менше, що потрібно, це 700, ну, у всякому випадку оптимальний варіант – це 200 мільйонів. І врешті-решт дуже багато говоримо про реформи. Чи можуть бути реформи без інноваційної складової? Звичайно, ні, не буде реформ без інноваційного підходу до цього, і далі будемо обрізати, ліквідовувати. І тому я пропоную за кодом 2209070 збільшити фінансування хоча б на 10 мільйонів, для того щоб реформа була не пустий звук. І врешті-решт, тим, хто тут особливо рвав вишивану сорочку на собі, віддайте кошти, які ви направили на рекламу себе.
Завершуйте, будь ласка.
направте ці кошти на людей. І тоді вам не прийдеться ночувати з чоловіками в палатках.
Світлана Шмельова, фракція комуністів. Наступним буде виступати Владислав Лук’янов.
Прошу передати слово Гордієнко.
Сергій Гордієнко, будь ласка, фракція комуністів.
Шановний головуючий, шановні колеги, шановні наші гості, які представляють всі регіони України, шановні виборці! 20 років ми не ведемо зацікавленої розмови про плани і програми соціально-економічного розвитку України. 20 років ми не говоримо про те, як розвивати економіку, а ведемо розмову про те, як ділити і перерозподіляти. Я сьогодні хотів би сказати, напевно, подякувати уряду за те, що хоча би є перша спроба до якогось планування у нашій саме країні, бо життя без планів і балансів – це дорога навпомацки сліпої людини. Я хотів би сказати і наступне, шановні саме колеги, цим ми показуємо і бачимо, що ліберальний підхід до того, що ринкова економіка нас без планів виведе до благоденствія і благополуччя зазнала саме краху. Я хотів би сказати і те, що у нас у суспільстві сьогодні наростає величезне протиріччя між тим, що виробляється і між розподілом, і соціальні протиріччя наростають. Сьогодні уряд намагається йти шляхом урізання соціальних виплат і піль. Ніби це прагматичний саме крок, але він урізає не пільги, він урізає ті компенсатори, які були дані за те, що було втрачене здоров’я чорнобильцями, військовими і іншими. Фракція Компартії України завжди виступала проти такого підходу, вона пропонує конкретні механізми і конкретні ричаги наповнення Державного бюджету, а не говорить про додаткові витрати. Шановні урядовці! Сьогодні всі громадяни України говорять про те. що пільги ви у нас забираєте сьогодні, а чому ви не підтримуєте законопроектів і пропозицій фракції Компартії України, які направлені на наповнення Державного бюджету і місцевих бюджетів? А це пропозиції прогресивної шкали налого.оподаткування, і вона чомусь відтерміновується до 2014 і інших років. Чому ми тут сьогодні не говоримо про запровадження податку на багатство і розкіш, яка також відтерміновується до 2014 року? Чому ми сьогодні не ведемо серйозної, зацікавленої розмови про раціональне використання надр і я як представник Полтавщини про це саме кажу, що ми сьогодні просто грабуємо наші надра і від того, що дають наші надра, воно нічого практично не дає до Державного бюджету України. Давайте сьогодні подумаємо про збільшення рентних платежів і мої законопроекти є й направлені на це. І товаришів по фракції. Давайте подумаємо як частину рентної плати залишити тим депресивним категоріям, там де видобувається, знищується екологія і.
Завершуйте.
Знищується екологія, і необхідно саме залишити ці кошти на розвиток саме території. Це серйозні проблеми, і нам необхідно про них говорити всерйоз і їх обов’язково врахувати.
Дякую. Владислав Лук’янов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Арсеній Яценюк.
Шановні громадяни України, саме життя поділило цю залу на дві половини: одна половина – це люди, які все своє життя працюють, досягають результатів, покращують життя, вирішують реальні проблеми; і є інша половина, яка все своє життя брехала, бреше і волає, все життя вони спаплюжують реальність, все життя вони створюють проблеми. Ці слова підтверджуються реальними фактами. Ми можемо подивитися, як наша країна розвивалася протягом останніх 10 років. Ми бачимо, 2003–2004-й рік. При владі уряд Партії регіонів. І ми бачимо зростання економіки: 9 відсотків, 12 відсотків. 2005 рік. Приходить інша команда. Маємо падіння темпів зростання більше ніж на 10 відсотків. Рівень зростання ВВП зменшується майже до нуля. 2 відсотки зростання після того, як передається влада в стані 10-12-відсоткового зростання. Ці темпи зростання економіки ставили нашу країну на рівень провідних країн світу, на рівень країн, до яких інвестори ставали в чергу. Сьогодні ситуація змінюється. Ми бачимо, 2006 рік: знову повертається до влади Партія регіонів. І знову бачимо: рівень зростання – 7 відсотків, 8 відсотків. 2008-2009 рік: найбільш страшна економічна катастрофа, яка відбувається в державі, рівень падіння ВВП – мінус 15 відсотків. Більш того, ви залишаєте після себе борги в десятки мільярдів доларів, ви залишаєте після себе кабальну угоду з постачання газу. Зараз уряд Азарова під керівництвом нашої команди, Партії регіонів робить все для того, щоб розірвати ці кабальні умови. І навіть в цих кабальних умовах ми робимо все, щоб економіка відновлювалася. Ми бачимо, що після п’ятнадцятивідсоткового падіння зро. падіння валового внутрішнього продукту, 2010, 2011 – рік перелом до сталого розвитку, на рівні 5 відсотків зростання у 2010 році, на рівні 5 відсотків зростання у 2011 році. Такий самий показник ми закладаємо.
Завершуйте.
Можна закінчити?
Завершуйте.
Якщо подивитися на соціальні показники, то ситуація стає ще більш сумною, але за браком часу не буду наводити цифри.
Добре, добре. Арсеній Петрович Яценюк, фракція "Наша Україна – Народна самооборона", будь ласка, ваш виступ.
Доброго дня, шановні народні депутати, хочу розпочати свою доповідь з питання до членів Кабінету Міністрів України і персонально до першого віце-прем’єра, бо прем’єра нема. А ви це читали, що ви внесли до парламенту? П’ятсот сторінок тексту, який немає ні цілей, ні мети, ні шляхів вирішення проблем. Я звертаюсь до вас офіційно з проханням: внесіть, будь ласка, на розгляд парламенту о цю програму, це програма Президента Януковича Віктора Федоровича, яка не на п’ятсот сторінок, а всього-на-всього на вісім, жоден пункт з якої не виконаний протягом останніх двох років. Ви не вирішуєте жодної проблеми, з якою ви йшли на вибори, що ви обіцяли і що ви збрехали. Опозиція внесла свою альтернативну Програму соціально-економічного розвитку. Але, на превеликий жаль, парламент відмовив у прийнятті цієї програми, і нам не дають можливості представити альтернативний план розвитку країни, але ми це зробимо до другого читання. Перше. Ми вимагаємо, щоб у цьому залі був Президент, Прем’єр і весь склад Кабінету Міністрів і відзвітували про те, що вони зробили за останніх два роки перед тим, як обіцяти на наступних три. Друге. Щодо Закону України про Державний бюджет. Я детально його проаналізував. Ітак, перше, соціальні статті бюджету заморожені, з бюджету Пенсійного фонду вилучають 22 мільярди гривень. Друге. У проекті бюджету уряд чітко визначає, що рівень бідності в Україні збільшиться на 10 відсотків. Це те покращання, яке вони обіцяли. Третє. "Нафтогазу" дають дотації додатково 13 мільярдів гривень і при цьому підвищують тарифи на тепло і на газ. Четверте. В цьому бюджеті заплановані запозичення, які перевалять за 60 мільярдів доларів зовнішнього боргу України, це більше, ніж 2 тисячі доларів на кожного українця. Хто за це буде платити? Сподіваюсь, що будуть за це будуть платити ті, які мають найбільші статки, які є членами Партії регіонів і ті, які у списку журналу "Форбс". Наступне. Фінансування Генеральної прокуратури, Міністерства внутрішніх справ, Адміністрації Президента – загалом 18 мільярдів гривень, це всього-на-всього у два рази більше, ніж фінансування освіти і медицини у нашій країні. На Євро 2012 мало того, що сьогодні потратили 10 мільярдів доларів, Євро – золоте, вони ще у наступному році витрачають на Євро більше, ніж на фінансування всієї медицини. Далі, показники бюджету, у нас економічне зростання буде вище, ніж у Китаї, Америці, Європейському Союзі. Вони не відповідають реальним показникам того, як буде рухатися світ. Наступне.
Завершуйте.
Уряд планує збільшити тиск на бізнес і витиснути з бізнесу додатково 39 мільярдів податків. Це при тому, що третина бізнесу закрилась. Тут є тільки один вихід. Відкличте бюджет, відкличте програму соціально-економічного розвитку. Ми вимагаємо зустрічі з Президентом. Щоб він пояснив.
Дякую. Шановні колеги, у нас виступили 26 народних депутатів. Ми обговорення завершили. Ви знаєте, шановні колеги, що за результатами обговорення проекту Закону про Державний бюджет на наступний рік Верховна Рада відповідно до Бюджетного кодексу, а також відповідно до Регламенту може прийняти рішення про відхилення і направлення до уряду. Тоді він повинен протягом тижня, протягом семи днів доопрацювати і повернути Верховній Раді. У зв’язку з тим, що внесено такий проект постанови, я надаю слово для виступу Сергію Терьохіну для обґрунтування проекту постанови. Потім – заключне слово, якщо буде така потреба, першого віце-прем’єра або міністр фінансів, там питання будуть, дасте тоді відповіді на запитання, якщо готові. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Тут в залі сидять нібито розумні людям. Більшість з вас має пароходи, теплоходи, літаки там всякі. Якби були глупими ви, у вас би пароходів і літаків не було б. Тому питання риторичне: а чого ви маєте голосувати за цей глупий бюджет. Я зупинюся лише на маленькому соціальному аспекті. Згідно із світовим економічним прогнозом, оприлюдненим валютним фондом цього вівторка, позавчора, для України погіршено прогноз інфляції 2012 року з 7,7 до 8,5 відсотка, середньорічний – до 9,2 відсотка. Це важливо для аналізу соціальних пріоритетів уряду. В якості додатку до проекту Держбюджету ми отримали прогноз розміру прожиткового мінімуму. В ньому уряд припустився намірених статистичних маніпуляцій. По-перше, для обґрунтування темпів зросту вартісної величини прожиткового мінімуму уряд взяв за базу на 1 грудня 2011 року та порівняв з 31 грудня наступного року, тобто прикупив один додатковий місяць. Натомість реальний прожитковий мінімум має оцінюватися за середньорічною інфляцією з 1 січня по 31 грудня кожного бюджетного року. Якщо застосувати стандартний статистичний метод, то номінальний прожитковий мінімум для дітей до 6 років, припустимо, зросте на 4 відсотки, а реальний прожитковий мінімум впаде на 3,9. А за прогнозами інфляції валютного фонду позавчорашніми діти збідніють на 4,5 відсотки за рік наступний. Те саме відбудеться з працездатними особами та іншими категоріями населення. Якщо навіть не зважати на інші статистичні маніпуляції, як розрахунок мінімуму на одну середню особу з повним ігноруванням демографічного складу країни, то виходить, що люди абсолютно збідніють в хлібі, якщо хочете індексу борщу або бігмаку, мінімум на 4 відсотки, а при справдженні прогнозу валютного фонду на 7. На цьому тлі цинічно виглядає пропозиція надати вищим органам держуправління та місцевим царькам 16,6 мільярда гривень на утримання штанів, це при тому, що на соціальний захист всього 13,9 йде. Між іншим, вчора на комітеті фінансовому ми запитали пана Мярковського, представника Мінфіну: чи враховані 10 мільярдів тих мінімальних виплат для чорнобильців, афганців і так далі? Ні не враховано, - нам відповіли. Тобто навіть пропозиція голови фракції Партії регіонів, щоб статус-кво підтримати в наступному році, як в цьому, в цьому бюджеті не відображено, тобто знову збрехали. Відповідно до Бюджетного кодексу, якщо проект бюджету суперечить Основним напрямкам бюджетної політики, затвердженої постановою, а він суперечить в чотирьох частинах, він має бути відправлений назад до уряду для виправлення ситуації. Тому я вніс цю постанову про відхилення проекту Державного бюджету України. Я свідомий в тому.
Завершуйте, будь ласка.
що мій виступ нагадує своєрідний ритуальний танок, оскільки не зважаючи на те, що я сподіваюсь, що тут люди не глупі, бюджет все-таки буде проголосований. Дякую.
Дякую. Я тільки одне, шановні колеги, скажу, що не треба. Шановні колеги! Шановні колеги! Я виступаючи, звертаюсь до інших: не треба свої статки приміряти на всіх народних депутатів і говорити про те, що у них всіх яхти. Якщо вони у вас є, то більшість абсолютно людей тут чесні, порядні, які працюють, так що спокійно треба говорити. Ви сподівайтесь, да. Шановні колеги, ми завершили розгляд двох питань. Я прошу Першого віце-прем’єр-міністра Андрія Клюєва, а потім – Федора Ярошенка. Шановні колеги, це прийняття рішення з обговорених питань.
Шановні народні депутати, шановні присутні! Ми дякуємо від уряду за дуже конструктивне обговорення Програми соціально-економічного розвитку на 2012-2014 роки і проекту бюджету на 2012, 2013, 2014 роки. Всі ваші конструктивні пропозиції, шановні народні депутати, ми врахуємо при підготовці до другого читання. І просив би вас Програму соціально-економічного розвитку України на 2012-2014 роки прийняти у першому читанні, а бюджет прийняти до розгляду згідно Регламенту Верховної Ради України. Дякую за увагу.
Федір Олексійович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, я також хочу підкреслити, висловити вам щиру подяку за таку палку дискусію, яку ви провели сьогодні спільно з нами, я думаю, що вона для нас надзвичайно важлива. Ми всі ваші пропозиції, як сказав Андрій Петрович, опрацюємо і в другому читанні будуть враховані. Стосовно питань, які задавали тут. Дуже багато дискусій було по пільгам, там уряд забрав. Нічого уряд не забирав. І, шановні, читайте, там також є всі рядки розписані: ми добавили і по дітям війни, вчора на бюджетному комітеті ми розглядали всі ці питання і обговорювали, і по чорнобильцям, все воно йде зростання. Але межі надзвичайно такі, вони ще несприятливі для того, щоб повністю сто відсотків все це зробить. Тому в другому читанні будемо з вами радитися, опрацьовувати і враховувати. Дякую.
Шановні народні депутати, ми завершили розгляд питань. Очевидно, можна говорити є позитивом те, що уряд чи не вперше спромігся внести програму соціально-економічного розвитку разом з проектом бюджету, більше того, запропонував подивитися за горизонт 2012 року. Як це зробив уряд? Я думаю, що сам факт є позитивним. Давайте далі будемо дивитися, що ми можемо конкретно запропонувати у плані визначення основних параметрів у соціально-економічній сфері життя країни. Другий позитивний момент – те, що своєчасно подано бюджет. У нас є жовтень-листопад місяць для того, щоб його опрацьовувати. Зрозуміло, що нам треба знайти спільну мову з урядом для того, щоб подивитися, який там резерв, якщо вони заклали його для того, щоб врахувати те, про що говорили виступаючі, в тому числі і ті питання, які є надзвичайно чутливими і які стосуються насамперед української культури. І, шановні колеги, звичайно бюджет нас не задовольняє, жодного із присутніх тут не задовольняє. Це очевидний факт: бюджет не може бути завжди добрим, рівно як завжди не може людина говорити про те, що в неї достатньо грошей, їй вистачає грошей, їх завжди мало. І все, що буде в бюджеті, також буде зазнавати критики. Тому я пропустив би, шановні колеги, щоб ми всі ці наші констатації, управляння, змагання, хто витонченіше скаже, особливо з урахуванням зміни диспозиції, щоб ми перевели у практичні обгрунтовані пропозиції. Отже, я пропоную комітету і всім іншим комітетам логіку, аргументи і елементарне розуміння того, що таке Державний бюджет України? І на завершення. Я прошу Кабінет Міністрів разом із бюджетним комітетом в деяких. прибрати слова: "народних депутатів України", особливо там, де вони не мають жодного відношення. Я маю на увазі насамперед питання медичного обслуговування. Я навів довідку. У поліклініці № 1 і № 2 прикріплено 60 тисяч людей – це і службовці, і народні, і заслужені, і таке інше. А на першому місці стоїть "народні депутати", потім через кому всі інші. І зрозуміло, що народ і так сильно любить депутатів, а почитавши це, він готовий задушити їх в обіймах. Тому давайте ми будемо тут толерантні в цьому відношенні. Шановні колеги, нам потрібно тепер прийти до прийняття рішення. По першому питанню, я маю на увазі щодо проекту Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2012 та основні напрями розвитку на 2013-1014 роки. Там в проекті, який розданий комітетом, опечатка, мова йде про 2012 рік, я просив би це врахувати. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Я ставлю на голосування цю пропозицію [[реєстраційний номер проекту постанови 9159-П]] про прийняття за основу проекту Закону про Державну програму економічного і соціального розвитку України на 2012 рік та основні напрями розвитку на 2013-2014 роки. Прошу голосувати. [[12:37:02]] За-271 Рішення прийнято. Будь ласка, по фракціях покажіть. Партія регіонів – 185, "БЮТ - "Батьківщина" – 0, "Наша Україна - Народна самооборона" – 9, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 12. Шановні колеги, з огляду на те, що Бюджетний кодекс, а також Регламент Верховної Ради при представленні бюджету передбачає можливість прийняття одного рішення, рішення про відхилення державного бюджету. А Верховна Рада має зараз розглянути і проект відповідної постанови [[автор – Сергій Терьохін]]. Я зараз, шановні колеги, поставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України відхилення проекту Державного бюджету України [[реєстраційний номер 9000/П]]. Прошу визначатися. Автор – Сергій Терьохін. Він доповідь робив з цього приводу. [[12:38:16]] За-90 Постанова не приймається. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 0, "БЮТ - "Батьківщина" – 62, "Наша Україна - Народна самооборона" – 26, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 0, Народна Партія – 0, позафракційні - 2. Таким чином, шановні колеги, проект Державного бюджету на 2012 стає, так би мовити, власністю Верховної Ради України і треба здійснювати підготовку до розгляду його в режимі першого читання. Що, що? Шановні колеги, розгляд двох питань завершено. Зараз нам потрібно розглянути питання щодо призначення, звільнення суддів. Ну, судді чекають, давайте зараз. Шановні колеги, я прошу вас, 100 людей суддів, давайте будемо поважати їх. Я прошу вас погодитись. Ваше одностайне схвалення приймається. Зараз, шановні колеги, у нас відбудеться засідання Консультативно-дорадчої ради. Ми продовжимо обговорення питання, що стосується формування місцевих бюджетів. А Верховна Рада працює в штатному режимі. Дякую.
Шановне керівництво, Закон про Регламент вимагає перерву, ви це знаєте.
Шановні колеги, продовжуємо засідання. О 12.30, ви знаєте, у нас за традицією четвер – розгляд питання щодо обрання та звільнення суддів. Переходимо до розгляду питання. Розглядається проект Постанови за номером 9103 про обрання суддів. Я запрошую до доповіді голову Вищої кваліфікаційної комісії суддів Самсіна Ігоря Леоновича. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, згідно частини третьої статті 76 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53, 64 цього закону, а також розглянула звернення громадян громадських організацій, підприємств, установ усіх форм власності органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посаду суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісії питання про надання їм рекомендацій для обрання безстроково. До вашої уваги пропонуються наступні проекти постанов. 9103 – обрати на посаду суддів безстроково: Ленінського районного суду містаВінниці Ковальчук Ларису Василівну; Петриківського районного суду Дніпропетровської області КротСвітлану Іванівну; Дзержинського міського суду Донецької області Челюбєєва ЄвгеніяВікторовича; Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Жарікову Оксану Володимирівну; Знам’янського міськрайонного судуКіровоградської області Українського Віталія Валентиновича; Світловодського міськрайонного судуКіровоградської області Гармаш Тамару Іванівну; Березівського районного суду Одеської областіПрібилова Вадима Михайловича; Біляївського районного суду Одеської області Трушину Ольгу Іванівну; Роздільнянського районного суду Одеської області Бобровську ІринуВіталіївну, Ільяшук Антоніну Володимирівну; Дзержинського районного судуміста Харкова Гетьмана Руслана Анатолійовича; Київського районного суду міста Харкова КолесникСвітлану Андріївну; Оболонського районного судуміста Києва Шевчука Андрія Васильовича; окружного адміністративного суду Автономної Республіки Крим Литвина Юрія Анатолійовича.
Не Литвина, а Латиніна.
Латиніна, я вибачаюся.
Шановні колеги, до названих кандидатур є зауваження? Будь ласка, Александровська.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Игорь Леонидович, у менявообще то вопрос не к судьям, а вопрос к вам. Мы регулярно рассматриваем процедуру назначения судей или освобождения от занимаемых должностей. Таким образом мы обеспечиваем наполнение системы судебной кадрами. Возникает вопрос, какой в этом смысл, если судебная система не работает вообще? Апелляционный суд, например, окружной апелляционный суд, административный суд города Киева, как они мне сказали, 5 тысяч заявлений в день они принимают, они не успевают их регистрировать. В канцелярии стоит громадный ящик, куда люди должны сбрасывать эти документы и неизвестно как с ними работают. Моя апелляция с 17 июля не зарегистрирована как входящая. Если нет системы апелляций, то нет судебной системы. Зачем мы занимаемся профанацией, зачем мы утверждаем судей, когда мы наполняем кадрами систему, которая не работает, скажите, пожалуйста?
Це до Вищої кваліфікаційної комісії запитання, перше. А друге, ми виконуємо те, що нас зобов’язує робити Конституція. По кандидатурах немає зауважень? Я тоді ставлю на голосування пропозицію прийняти Постанову за номером 9103 про обрання суддів безстроково, прошу голосувати. [[12:44:59]] За-266 Постанова прийнята. Дякую. Розглядаємо проект Постанови 9103-1. Будь ласка, Ігор Леонович.
Обрати на посади суддів безстроково: Томашпільського районного судуВінницької області Пилипчука Олега Володимировича; Краматорського міського суду Донецької області Космачевську ТетянуВікторівну; Жовтневого районного судуміста Маріуполя Донецької області Ковтуненка Вадима Олексійовича; Києво-Святошинського районного суду Київської області ХрипунСвітлану Володимирівну; Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Серебрякову Тетяну Валеріївну; Полтавського районного суду Полтавської області Шелудякова Леоніда Володимировича; Київського районного суду міста Полтави Чумак Олену Вікторівну; Жашківського районного суду Черкаської області Шимчика Романа Васильовича Оболонського районного суду міста Києва Яценко Наталію Олексіївну; Господарського суду міста Києва Сташківа Ростислава Богдановича.
Дякую. Зауважень до запропонованих кандидатур немає? Я тоді ставлю на голосування Постанову за номером 9103-1 про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[12:46:35]] За-271 Постанова прийнята. Розглядаємо проект Постанови за номером 9103-2. Будь ласка, Ігор Леонович.
Обрати Іванову Ольгу Василівну на посаду судді Роздільнянського районного суду Одеської області безстроково.
Немає зауважень до кандидатури? Тоді я ставлю на голосування Постанову за номером 9103-2 про обрання судді безстроково. Прошу голосувати. [[12:47:14]] За-263 Постанову прийнято. Розглядаємо проект Постанови за номером 9101-3. про обрання суддів. Будь ласка.
Обрати на посади суддів безстроково: Феодосійського міського суду Автономної Республіки Крим Самойлову Олену Василівну; Луцького міськрайонного суду Волинської області Ковтуненка Віталія Володимировича; Самарського районного суду міста Дніпропетровська Сухорукова Андрія Олексійовича.
До названих кандидатур є зауваження? Будь ласка, Карпук. Мікрофон.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, у мене є звернення за підписами 55 громадян, переважно підприємців міста Луцька, щодо кандидатури Ковтуненка Віталія Володимировича. Вони зверталися до Вищої ради юстиції, до Вищої кваліфікаційної комісії суддів. На жаль, ця кандидатура пройшла. По даній заяві я надіслав документи терміново до Комітету з питань правосуддя і прошу цю кандидатуру до розгляду в комітеті поки-що виключити.
Будь ласка, яка думка комісії? Чи розглядали ви це питання?
Значить, всі скарги, які надійшли на час вирішення питання про надання рекомендації, комісією були розглянуті. Що стосується цих скарг, які надійшли, то комісія дала їм належну правову оцінку, по-перше, вони були, всі стосуються судових рішень, які постановляв суддя.
Тобто ці скарги на комісії розглядались. Комісія рекомендує до обрання?
Так.
Є додаткове звернення, звернуться. Тобто є дві пропозиції: перша пропозиція Вищої кваліфікаційної комісії обрати Ковтуненка Віталія Володимировича безстроково суддею Луцького міськрайонного суду Волинської області, і інша пропозиція перенести розгляд питання. Я ставлю на голосування пропозицію про вилучення поки-що прізвища Ковтуненка. Ми голосуємо постанову за номером 9103-3. Прошу голосувати. Без Ковтуненка. [[12:49:49]] За-278 Постанова прийнята. Так, будь ласка, по Ковтуненку. Є Віталій Володимирович? Підійдіть, там мікрофон є у вас. Так, будь ласка, Карпук, коли остання скарга надійшла, скажіть, будь ласка, і чи була вона в Вищій кваліфкомісії.
Значить, за даними вони надіслали скарги до Вищої ради юстиції і Вищої кваліфікаційної комісії 9 вересня, і є підтверджуючі документи, що вони отримані. А скаргу на моє ім’я я отримав в понеділок і терміново направив на комітет.
Це вирішує сесійна зала зараз. Було тоді, коли ми не прийняли в минулому році нового Закону про суд і статус суддів. Я ставлю на голосування пропозицію.
Ну йому слово, він не знає про що скарги. Скарги на рішення судів. Вони відмінялися, рішення тих судів, які прийняв суддя? Будь ласка, скажіть. Ковтуненко. Ближче підійдіть до мікрофону.
Вони не відмінялися.
Жодне з ваших рішень.
Жодне з моїх рішень не скасовано.
Не скасовано. Зрозуміло. Я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково судді Луцького місьрайонного суду Волинської області Ковтуненка Віталія Володимировича. Прошу голосувати. [[12:51:37]] За-258 Рішення прийнято. Розглядається проект Постанови за номером 9103-4. Будь ласка.
Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Дніпропетровської областіПіскун Оксану Павлівну; Ленінського районного суду містаВінниці Іванченка Ярослава Миколайовича; Дружківського міського суду Донецької області Лебеженка Володимира Олександровича; Харцизького міського суду Донецької області Нікіфорова Максима Юрійовича; Черняхівського районного суду Житомирської області Моніча Богдана Сильвестровича; Долинського районного суду Івано-Франківської області МонташевичСвітлану Миколаївну; Вишгородського районного суду Київської області Чіркова Гліба Євгеновича; Обухівського районного суду Київської області Потабенко ЛарисуВікторівну; Краснолуцького міського суду Луганської області Бичкова Ігоря Геннадійовича; Сєвєродонецького міськогосуду Луганської області Туренка Сергія Івановича; Залізничного районного судуміста Львова Бориславського Юрія Любомировича; Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівського Олександра Андрійовича; Автозаводськогорайонного суду міста Кременчука Полтавської області Кривич Жанну Олексіївну; Конотопського міськрайонного суду Сумської області Буток Тетяну Анатоліївну; Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Євдокімову Олену Павлівну; Теребовлянськогорайонного суду Тернопільської області Ромазан Лесю Степанівну; Соснівського районного суду міста Черкаси РоманенкоВікторію Анатоліївну; Оболонського районного судуміста Києва Сушко Людмилу Петрівну; Святошинського районного суду міста КиєваП’ятничук Інну Віталіївну; Львівського окружного адміністративного суду Запотічного Ігоря Ігоровича; Чернівецького окружного адміністративного суду Ватаманюка Руслана Васильовича; господарського суду Київської областіПодоляка Юрія Володимировича.
Я не бачу зауважень до кандидатур. Немає? Є. Будь ласка, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, я просив би вилучити 3прізвища: Конотопський міськрайонний суд Сумської області, суддя Буток. Тому що.
Почекайте, не поспішайте.
Щодо того, що там приймалися незаконні рішення щодо набуття іноземцями громадянства України. Львівський окружний адмінсуд, суддя Запотічний. Також є звернення на дії судді, які порушуються вимоги чинного законодавства під час прийняття рішення про поновлення посадових осіб на державній службі у митних органах. І стоїть серйозне там дуже питання. І господарський суд Київської області, суддя Подоляк. Також звернення щодо наявності підстав для звільнення суддів. Я хотів би, щоб голова Вищої ради юстиції прокоментував – я підходив до нього зараз, - чи є у нього на розгляді і.
Зараз давайте ми поступимо таким чином. Ми ці 3 прізвища вилучимо, а потім будемо розглядати кожне окремо. Інші зауваження є? Немає. Тоді я ставлю на голосування Постанову за номером 9103-4 "Про обрання суддів безстроково", за виключенням Конотопського міськрайонного суду Буток, Львівського окружного адміністративного суду Запотічного і господарського суду Київської обалсті Подоляка. Прошу голосувати. [[12:55:55]] За-276 Рішення прийнято. Так, будь ласка, Тетяна Анатолівна Буток до мікрофону. У Вищої кваліфікаційної комісії були скарги? Прошу, Ігор Леонович.
У Вищої кваліфікаційної комісії не було, але нам, дійсно, відомо, що до Вищої ради юстиції надійшло звернення начальника департаменту боротьбу з кіберзлочинністю і торгівлею людьми МВС України Кучера стосовно судді, цієї судді, які приєднано до матеріалів перевірки, що проводиться за дорученням членом Вищої ради юстиції Висоцьким, за зверненням голови Державної міграційної служби України Ворона. Ось у нас така була інформація, більш яких. Тобто робиться перевірка.
Ясно. Суть звернення? Ігор Леонович, про що йде мова там у тому зверненні? Про. оскаржується рішення суду?
Да, оскаржується рішення суду, ну, я не пам’ятаю, там що стосується міграційної служби, там ряд було не тільки стосується цієї судді, там і іншої судді, суддів, інших суддів, там проводиться взагалі-то комплексна перевірка, да. А суддя більш конкретно пояснить обставини.
Пилипенко, будь ласка, мікрофон. Мікрофон Пилипенко. Не Клименко, Пилипенко.
Дякую. Шановні колеги, ну, ми знову зараз починаємо повертатися до тої ганебної практики, яка існувала рік тому до прийняття закону, нової редакції закону, коли, фактично, через депутатів зводилися особисті рахунки із суддями. Вже буквального місяців п’ять, шість цього не було і зараз мені дуже прикро, якщо чесно, що перший заступник голови комітету. Юрій Анатолійович, я до вас звертаюсь, потім будете мати право на репліку. Ви, фактично, робите так, як в законі не передбачено. Ви знімаєте суддів з розгляду, а це законом не передбачено. Якщо є компетентний орган, Вища кваліфікаційна комісія, є Вища рада юстиції, і саме за законом їм надано право розбиратися, чи суддя вчинив проступок, за який його може бути звільнено. А якщо у вас є якісь певні застереження до цього судді, ви звертайтеся в установленому законом порядку. І не треба зараз показово знімати суддів, все рівно по закону вони будуть проголосовані. Тому я прошу цих суддів, яких ми зараз відклали, поставити на голосування, і ми всіх їх зараз проголосуємо, так, як цього вимагає закон. Дякую.
Будь ласка, репліка Кармазіна, одна хвилина.
Юрій Кармазін. Я хотів би наголосити на тому, що найголовніший закон у нас є Конституція, і ми маємо нею керуватися. Те, що ви протянули у так звані "судові реформи" неконституційні речі, які суперечать статті 89 Конституції, це ще не значить, що це законно. Це – перше. І друге, стоїть питання не тільки про звільнення за порушення присяги, а й про порушення кримінальних справ щодо ряду суддів. Я не хочу називати їх прізвища. Тому що надають масово громадянство України китайцям, іншим, іншим і іншим. І це все робиться рішеннями. Це не тільки по цим областям. Такі речі є у Харківській області, такі речі є в інших місцях. І народні депутати є останній бар’єр. Ми зобов’язані сьогодні зупинити це і звернутися про прискорення перевірки до Вищої ради юстиції. Якщо такі матеріали є, про них треба повідомляти депутатам, не вважати, що вони болванчики для.
Шановні колеги, дозвольте мені виступити у ролі судді з приводу виступів двох депутатів, які є членами Комітету з питань правосуддя. І один правий, і другий правий. Правий Пилипенко, що є Закон "Про судоустрій і статус суддів", яким передбачено, як це робиться, і правий Кармазін, який посилається на Конституцію, що ніхто інший, крім Верховної Ради, не приймає таких рішень. Тобто рішення приймає тільки Верховна Рада, і вона буде його приймати. Так, будь ласка, Тетяна Анатоліївна, що ви можете пояснити з приводу зауважень.
З приводу зауважень я можу пояснити наступне. Дане питання відносно даної скарги піднімалося під час проходження мною Вищої кваліфікаційної комісії суддів України 8 червня, коли я її проходила. Всі члени комісії зауважили, що рішення, моє жодне рішення не оскаржувалося ніким, і ніким воно не скасовано. І це рішення, які приймалися до прийняття змін в Закону України "Про громадянство України". І тому одностайно всіма членами комісії було прийнято рішення, що це старі зауваження, тобто і дали мені рекомендацію на обрання безстроково. Моє рішення ніким не оскаржувалося і ніким не скасовувалося. Ті питання, які піднімає шановний депутат, не було у мене ні китайця, ні африканця, ні індійця – нікого.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею Конотопського міжрайонного суду Сумської області Буток Тетяни Анатоліївни. Прошу голосувати. [[13:01:54]] За-262 Рішення прийнято. Будь ласка, Запотічний Ігор Ігоревич. Будь ласка, Кармазін, які зауваження.
Адаме Івановичу! Я, Юрій Кармазін. Адаме Івановичу, я хотів би, щоб ми, щоб перевіряли скарги ті, кому належать. Поскільки стоїть питання про те, що Вища рада юстиції це є той орган, який розглядає питання, чи є порушення присяги чи ні, а вони не провели перевірку по всім цим трьом особам, я хотів би почути їх відповідь. Я особисто нікого з цих людей, з цих суддів не знаю. Не бачив ні ніяких відносин з ними не маю. І не маю мати. Є спеціально уповноважений орган. Він має перевірити і доповісти народним депутатам. Для цього він утримується. У нього є підстави для перевірки. Він перевіряє. Давайте почуємо, послухаємо. І я не знаю, чому ми спішимо, якщо є підстави для перевірки. Давайте заслухаємо результати. Дякую.
Юрію Анатолійовичу, коли будуть результати і Вища рада юстиції готова буде проінформувати, ми їх послухаємо і будемо приймати рішення, зараз вони не готові до такої інформації. Із першого вашого виступу я зрозумів, що зауваження до Запотічного полягає в тому, що він правильно чи не правильно прийняв рішення з приводу звільнених митників. Ви знаєте, що там на території Львівської митниці було досить і досить багато питань, так що тут все зрозуміло. Прокопчук, будь ласка, мікрофон.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Адам Іванович! Шановні колеги! Очевидно, коли стають такі питання, я також не знаю цих людей, я не знаю чи підтримувати їх, чи не підтримувати? Була досить нормальна у Верховній Раді практика, коли були якісь певні скарги, а їх кожен депутат, в тому числі на суддівську окрему гілку влади отримує масу, і в нашому Комітеті з законодавчого забезпечення, коли приймаються неправосудні, замовні, за хабарі рішення, ми маємо "зваричів" уже там, інших. Тому, на моє переконання, треба прислуховуватися все-таки до думки депутатів для того, щоб ми не були статистами. Або тоді не приводьте сюди суддів і ми не будемо тут голосувати, нехай їх призначають і хай вони судять, як захочуть або як їм скажуть. Тому я вважаю, що треба прислухатися до думки Юрія Анатолійовича Кармазіна.
Будь ласка, Запотічний, прошу мікрофон.
Шановні народні депутати, шановний пан Юрій Кармазін, з приводу вашого звернення хочу пояснити наступне. У нашому Львівському окружному адміністративному суді, дійсно, було багато на розгляді справ з приводу поновлення митників на посаді. Я як суддя цього суду теж розглядав в складі колегії суддів дану категорію справ і приймав рішення, по-моєму, три чи чотири рішення. Данні рішення були предметом розгляду в суді апеляційної інстанції і жодне моє рішення, де є пряма участь, не було скасоване судом апеляційної інстанції. Тому більше я не можу нічого сказати.
Суть рішення до чого зводилась?
Поновлення на роботі звільнених митників і стягнення середньої заробітку за час вимушеного прогулу.
Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Я конечно не могу понять наших оппонентов, куда они нас ведут, в какую Европу или в обратную сторону. Мы в Венецианскую комиссию заслали законопроект по выборам и нам "забили гвоздь", чтобы убрать, убрать, выжечь коленным железом пункт, что не имеет право балатироваться на пост Президента страны человек, если с него не будут сняты судимости. То есть даже при условии, что судимости не сняты, Европа говорит: можно идти на Президента. А здесь кто-то написал какой-то наклеп, ничего не подтверждено, кинула грязью на человека и мы должны принимать решение. Я думаю, решение принять одно: утвердить. А дальше, пожалуйста, есть процедура. Если будет доказано, то в этом зале мы потом и проголосуем, снимем его. Но сегодня оснований для того, чтобы зажечь красный свет на путях принятия позитивного решения, по этим людям.
Обмінялися думками. Немає інших? Шановні колеги, я ще раз нагадую нову процедуру. Тобто раніше, коли цими питаннями займався профільний комітет, профільний комітет мав право рекомендувати, розглянути чи не розглянути. Зараз профільний комітет до цього не має відношення і рекомендаційною інстанцією виступає у нас Вища кваліфікаційна комісія. Верховна Рада в праві вирішувати. Тобто Вища кваліфікаційна комісія рекомендує цього суддю на обрання безстроково, а нам з вами вирішувати в сесійній залі.
Вища рада юстиції має розглянути, тоді коли розгляне, вона доповість. Ми не можемо відкладати розгляд поки не розгляне Вища рада юстиції, бо немає такого в законі вже. Тому я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею Львівського окружного адміністративного суду Запотічного Ігоря Ігоревича. Прошу визначатись. [[13:08:06]] За-260 Рішення прийнято. Так, будь ласка, Подоляк Юрій Володимирович до мікрофона. Є, Юрій Анатолійович, конкретні у вас зауваження по Подоляку? Прошу мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, в мене до вас є зауваження. От зараз на очах у суддів фальсифікується рішення голосування, як і кожного дня. Тобто ви як головуючий бачите, що зараз кожний голосує за 5-7 чоловік і робите вигляд, що нічого не бачите, тобто, Адаме Івановичу, вчиняєте посадовий злочин. Тому в мене є до вас зауваження, Адаме Івановичу і я вам його оголошую згідно Закону про Регламент України. Сьогодні ви так протягнули бюджет, зараз ви також протягуєте тих суддів, щодо яких є підстави проводити розслідування компетентними органами. Тому Адаме Івановичу, давайте ми повернемося в русло Конституції і закону, повторюю Закону про Регламент України. А я вважаю, що спочатку мають перевірити всі скарги, а потім дати відповідь, і пан Самсін це не заперечує. Але просто у нього на той.
Дякую, Юрій Анатолійович за допомогу і кваліфіковану критику, я її сприймаю. Але я не бачу, що один за сімох голосує, хіба що ви можливо таке робите. Так, будь ласка, чи є зауваження ще? Немає. Так, будь ласка. Так я і не зрозумів в чому суть зауважень? Ігор Леонович немає у вас скарги?
Я хочу зазначити, що ми день надання рекомендацій перевірили всі скарги. Значить дві скарги було, дійсно, Вищій раді юстиції, де перевірялися і за результатами перевірки підстав для внесення подання про звільнення судді не було. І дві скарги знаходилися у нас у членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Комісія колегіально прийшла до висновку, що факти, які викладені в цих скаргах, не знайшли підтвердження і підстав притягнення до дисциплінарної відповідальності Подоляка Юрія Володимировича відсутні. Тому і комісія дала йому рекомендацію для обрання безстроково.
Дякую. Юрій Володимирович, в чому вас звинувачували? Підійдіть ближче до мікрофона.
Ці скарги, які були подані на мене, вони були розглянуті і підстав, там де були питання щодо звільнення, підстав не було звільняти. Інші скарги так само були розглянуті як тільки що повідомили. І підстав як висновки, які вони містили, вони були спростовані і підстави притягувати до відповідальності так само були відсутні. Це було перевірено на Кваліфікаційній комісії суддів України, де було вирішено підготувати подання на обрання безстроково.
Юрій Володимирович, я вас питаю трошки інше: в чому суть цих справ.
Суть чого, скарг?
Так. Ну в чому вас звинувачували в цих скаргах, що ви неправильне рішення прийняли?
Так, скаржились на те, що не згодні були з рішеннями суду. Але ці рішення суду були прийняті, вони були оскаржені, були підтримані вищими судовими інстанціями як апеляційною, так і касаційною інстанцією. І тому вони набрали законної сили, ці рішення суду, в яких я приймав участь.
Дякую, зрозуміло. Тобто було рішення на скарги його рішень, які були підтверджені апеляційними судами про те, що рішення правильні.
Так, да.
Я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею господарського суду Київської області Подоляка Юрія Володимировича. Прошу голосувати. [[13:12:25]] За-258 Рішення прийнято. Розглядаємо проект постанови за номером 9103-5. Прошу, Ігор Леонович.
Обрати, раніше обраних безстроково, на посади суддів: Вищого Господарського суду України Акулову Ніну Володимирівну, Алєєву Інну В’ячеславівну, Величко Надію Леонідівну, Запорощенка Михайла Дмитровича, Попікову Ольгу Володимирівну; апеляційного суду Вінницької області Бурденюка Сергія Івановича, Ковальську Ірину Анатоліївну, Марчук Валентину Семенівну, Спринчука Валерія Володимировича; апеляційного суду Дніпропетровської області Грищенко Наталю Миколаївну, Мудрецького Романа Володимировича, Сербіна Валентина Віталійовича; апеляційного суду Донецької області Березкіну Олену Володимирівну, Преснякову Анжеліку Анатоліївну; апеляційного суду Луганської області Назарову Марину Вікторівну, Соловей Раїсу Степанівну. До речі, суддя Назарова Мирина Вікторівна була належним чином повідомлена, ми знімаємо це питання, я вибачаюся, що визвав. Оскільки надійшла заява, вона сьогодні нез’явилася, там сімейні обставини, якісь сімйені обставини. Вона повідомила, що надіслала і до Верховної Ради аналогічну заяву.
Так. Продовжуйте, будь ласка.
Окрім Назарової. Апеляційного суду Миколаївської області Крамаренко Тетяну Володимирівну; апеляційного суду Полтавської області Одринську Тетяну Володимирівну; апеляційного суду Херсонської області Вейтас Інну Вікторівну; апеляційного суду Чернівецької області Потоцького Володимира Пилиповича; апеляційного суду Чернігівської області Харечко Любов Костянтинівну; апеляційного суду міста Києва Андрієнко Антоніну Миколаївну; Донецького апеляційного господарського суду Кододову Ольгу Василівну, Мартюхіну Наталю Олександрівну, Татенка Валерія Миколайовича; Львівського апеляційного господарського суду Данко Лесю Семенівну; Рівненського апеляційного господарського суду Саврія Віктора Анатолійовича; Бобровицького районного суду Чернігівської області Демченко Людмилу Миколаївну.
Шановні колеги, зауваження до названий кандидатур є? Немає. Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови за номером 9103-5 про обрання суддів безстроково за виключенням прізвища Назарової Марини Вікторівни. Прошу голосувати. [[13:15:40]] За-265 Рішення прийнято по Назаровій. Дійсно, є її прохання, що в зв’язку з сімейними обставинами вона не може бути присутня сьогодні на засіданні, просить перенести її розгляд на наступне засідання. Тобто ми відкладаємо розгляд, не приймаючи рішення. Буде вона на наступному засіданні, я думаю, що ми приймемо позитивне рішення. Постанова 9103-6.
Обрати Юрчака Любомира Богдановича на посаду судді Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області безстроково.
Немає зауважень? Я ставлю на голосування постанову за номером 9103-6. Прошу голосувати. [[13:16:33]] За-267 Прийнято рішення. Проект постанови за номером 9103-7.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду міста Києва Новова Сергія Олександровича, Присяжнюка Олега Богдановича,Ященка Миколу Анатолійовича; Житомирського апеляційного адміністративного суду Одемчука Євгенія Віталійовича; Одеського окружного адміністративного суду Андрухіва Вадима Васильовича; господарського суду Запорізької області Мірошниченка Михайла Володимировича.
Немає зауважень до названих кандидатур? Тоді я ставлю на голосування, прийняти постанову за номером 9103-7 про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[13:17:37]] За-267 Дякую. Рішення прийняті.
Дякую.
Всі постанови щодо обрання суддів ми з вами розглянули. Давайте привітаємо суддів, обраних безстроково. [[Оплески]] Розглядаємо постанови щодо звільнення суддів. Доповідає Голова Вищої ради юстиції Колесніченко Володимир Миколайович.
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Вноситься Постанова, проект Постанови про звільнення судді. Відповідно до пункту п’ятого, частини п’ятої статті 126 Конституції України вноситься пропозиція звільнити Роздобудька Олександра Миколайовича з посади судді Березанського міського суду Київської області, у зв’язку з порушенням присяги судді. Вища рада юстиції у відповідності з Законом "Про Вищу раду юстиції" розглянула це питання, прийнято рішення про внесення подання. Роздобудько Олександр Миколайович сьогодні на засіданні не з’явився, викликається вдруге. Є інформація про те, що він у встановленому законом порядку повідомлений. Є відповідне повідомлення про те, що урядова телеграма вручена. Тому я вважаю за можливе слухати без його участі, Адам Іванович.
Так, дякую. Є запитання? Немає. Я ставлю на голосування проект Постанови, Постанову за номером 8746-1 про звільнення судді Роздобудька Олександра Миколайовича з посади судді Березанського міського суду Київської області у зв’язку з порушенням присяги судді. Прошу голосувати. [[13:19:41]] За-252 Дякую, рішення прийнято.
Дякую. Вища рада юстиції вносить пропозицію про звільнення Ярош Світлани Володимирівни з посади судді Приморського районного суду міста Одеси, в зв’язку з порушенням присяги судді. Ця суддя вам давно відома, її поведінка обговорювалась не раз у стінах Верховної Ради, Вища рада юстиції прийняла рішення про звільнення. Я вас прошу підтримати пропозицію і подання Вищої ради юстиції.
Немає запитань? ([[Шум у залі]]) Є, Подгорний, будь ласка, мікрофон.
Шановний доповідачу, я не голосував попередню постанову і не можу голосувати цю постанову і скажу з яких мотивів. У мене нема сьогодні довіри до Вищої ради юстиції, я поясню чому. Кримінально-процесуальний кодекс забороняє головуючому у суді будь-кого, крім підсудного, видаляти із залу під час засідання. Суддя Кірєєв сьогодні у порушення цього.
Вимкніть мікрофон. Я прошу вас не про Кірєєва розповідати, а розповідати про суддю Ярош. Немає інших? Тоді я ставлю на голосування пропозицію про звільнення судді Ярош Світлани Володимирівни з посади судді Приморського районного суду міста Одеси у зв’язку з порушенням присяги судді [[реєстраційний номер 8746-2]]. Прошу голосувати. Є? Зніміть голосування. Будь ласка, Світлана Володимирівна, є у вас звернення? Будь ласка. Мікрофон я не включу, якщо він буде говорити не по темі. Я поважаю народного депутата, якщо він говорить відповідно до регламенту. Будь ласка, Світлана Володимирівна. Говоріть, не звертайте уваги.
Шановний головуючий, шановні депутати, я, Ярош Світлана Володимирівна, працюю суддею Приморського суду міста Одеси понад 25 років. 14 червня 2011 року Вища рада юстиції прийняла відносно мене Постанову про звільнення з посади судді за пропозицією членів Вищої ради юстиції Онопенка та Кудрявцева. В чем виразилось мое нарушение присяги? Из 15 пунктов члена Высшей рады юстиции Онопенка Высшей радой юстиции задоволено тильки одно, что я якобы не направила справу до апеляцийного суду с апеляцийной скаргой понад 11 мисяцив. Я 10 грудня 2004 року розглянула справу, 26 січня 2005 року я її здала в цивільну канцелярію.Почему справа не была направлена, я не могу сказать, бо сегодня згидно инструкции про диловодство цими вопросами займається цивільна канцелярія. Друга пропозиція, пропозиція члена Вищої ради юстиції Кудрявцева. Була мною постановлена ухвала про забезпечення позову. Дана ухвала була оскаржена до апеляційного суду. Апеляційний суд залишив ухвалу без змін, посилаючись на норми цивільно-процесуального законодавства. Вища рада юстиції, значить, в своєму рішенні посилається на Конвенцію про вручення закордоном судових та позасудових документів у цивільних або комерційних справах стосовно передачі судових матеріалів. Конвенція встановлює виключну юрисдикцію. Держави, які не підписали цю конвенцію, а Республіка Ємен не підписала цю конвенцію, не може, тем более, что там был в судебном заседании представитель с доверенностью. Это первое. Второе. Не відповідає дійсності твердження о рішенні Вищої ради юстиції, що порушення, допущені під час розгляду справи, привели до блокування виконання договірних зобов’язань та направлення Посольством Республіки Ємен ноти протесту Міністерству закордонних справ України, та повідомлення командуючого Військово-Повітряних сил та. оброни Республіки Ємен про можливість призупинення співробітництва. Вказане спростовується самими, зважаючи, нотами протесту, які в матеріалах даної справи, перша нота 2007 року, а моя ухвала 2009 року, друга нота від 8 лютого 2008 року, а моя ухвала, січень 2009 року. Ці моменти никак не могут быть. Я вважаю, що Вища рада юстиції відносно мене була дуже предвзята. Меня вызывали на Высшую раду юстиции каждые две недели, хотя знали о том, что я болею. Дуже прошу вас, шановні депутати, постановить в отношении меня справедливое решение. И еще один момент. Сегодня меня вызвали на Высшую раду юстиции, зная о том, что в Административном суде розглядается моя справа – я защищаю свои интересы. Справа призначена на 4 жовтня. Спасибо большое.
Будь ласка.
Шановні народні депутати! З цього приводу хочу пояснити про те, що ретельно розглянула Вища рада юстиції всі зауваження на адресу судді. Дійсно, там, де були питання правової оцінки, ми виключили і визнали про те, що це не є підставою для внесення пропозицій. за порушення присяги. Але коли 11 місяців суддя, який відповідає за забезпечення доступу до правосуддя громадянином, громадянин не має можливості оскаржити рішення до апеляційної інстанції, потім Апеляційний суд касує це рішення, виносить окрему ухвалу, де визначає грубі. зазначає грубі порушення з боку судді, і потім справа вирішена зовсім на іншу користь, і вона була і незаконна, і несправедлива. Що стосується питань, пов’язаних із Республікою Ємен, то я вам хочу сказати, що дане рішення взагалі унікальне. Я хотів би сказати, що ми під час обговорення у Вищій раді юстиції були раді тому, що.в час рішення Приморського районного суду не було оголошено стан війни з певною країною. Тому ми наполягаємо на нашому рішенні, просимо підтримати, і вважаємо, що воно – наше подання – і виважене, і справедливе. Дякую.
Дякую. Будемо визначатися. Я ставлю на голосування Постанову за номером 8746-2 про звільнення Ярош Світлани Володимирівни з посади судді Приморського районного суду міста Одеси в зв’язку з порушенням присяги судді. Прошу голосувати. [[13:27:44]] За-242 Рішення прийнято. 9095 постанова.
Вища рада юстиції на своїх засіданнях 12 липня, 6-го та 13 вересня цього року відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126, статті 131-ї Конституції України, статей 100, 109 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статті 31-ї Закону України "Про Вищу раду юстиції" розглянула матеріали щодо звільнення суддів з посад за загальними обставинами та прийняла рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. У всіх суддів з’ясовано їх дійсне волевиявлення, заяви вони написали добровільно.
Шановні колеги, немає зауважень, запитань? Я ставлю на голосування Постанову за номером 9095 "Про звільнення суддів у зв’язку з поданням заяв про відставку". Прошу голосувати. [[13:28:53]] За-253 Постанова прийнята. 9095-1 проект постанови.
Звільнити з посад суддів: апеляційного суду Житомирської області Велидчука Василя Мироновича - у зв’язку з поданням заяви про відставку, Кашапову Людмилу Михайлівну - у зв’язку з поданням заяви про звільнення з посади за власним бажанням; апеляційного суду Херсонської області Делієва Олександра Миколайовича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Гуляйпільського районного суду Запорізької області Чемолосову Світлану Павлівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Рубіжанського міського суду Луганської області Новікова Олександра Івановича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; і Борщівського районного суду Тернопільської області Чепесюка Ореста Васильовича - у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу підтримати дану постанову.
Зауважень. Я ставлю на голосування Постанову за номером 9095-1 "Про звільнення суддів". Прошу голосувати. [[13:30:13]] За-256 Рішення прийнято. 9095-2 проект Постанови.
Вища рада юстиції вносить пропозицію про звільнення Шаповалову Ольгу Анатоліївну з посади судді Верховного Суду України в зв’язку з поданням заяви про відставку.
Я ставлю на голосування Постанову за номером 9095-2 про звільнення Шаповалової Ольгу Анатоліївни з посади судді Верховного Суду України у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу голосувати. [[13:30:57]] За-249 Постанова прийнята. Дякую. Питання, пов’язані із обранням та звільненням суддів загальної юрисдикції, ми розглянули. Зараз розглядаємо ппроект Постанови про звільнення Ткачука з посади судді Конституційного Суду України [[реєстраційний номер 9188]]. Доповідає секретар Комітету з питань правової політики Толстенко Володимир Леонідович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати, за дорученням Голови Верховної Ради України Комітет з правової політики розглянув подання Голови Конституційного Суду щодо звільнення Ткачука Павла Миколайовича в зв’язку з подачею ним заяви про відставку. Треба відмітити, що Ткачук Павло Миколайович був обраний на посаду судді Конституційного Суду Верховною Радою України, тому згідно з Конституцією України, нашого Регламенту, ми повинні і вирішити питання про його відставку. В зв’язку з цим я хочу оголосити наше рішення, що у відповідності до статті 148 Конституції України, статті 9 Закону України "Про Конституційний Суд України" суддя Конституційного Суду України призначається строком на дев’ять років і тому постановою Верховної Ради України суддя Конституційного Суду був обраний на цю посаду, згідно нашого рішення, згідно подання Голови Конституційного суду у відповідності до його заяви комітет вирішив запропонувати Верховній Раді прийняти Постанову про звільнення Ткачука Павла Миколайовича з посади судді Конституційного Суду згідно подання ним заяви у відставку.
Дякую. Є запитання? Будь ласка, Подготний.
Подгорний, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Шановний доповідачу, під час розгляду цього питання у комітеті чи з’ясовували ви причину подачі суддею Ткачуком Павлом Миколайовичем, чому він подає у відставку? Якщо ви не з’ясовували це і у вас немає відповіді, я б хотів, щоб на це питання відповів сам Павло Миколайович. Дякую.
Питання про відставку Ткачука Павла Миколайовича було вирішено на засіданні комітету у присутності Ткачука Павла Миколайовича. Ніяких запитань до вирішення цього питання з його боку ми не чули.
Шановні колеги, я поясню. Павло Миколайович чесно і добросовісно за нашою рекомендацією відпрацював суддею Конституційного Суду відведених Конституцією 9 років. [[Оплески]] І тому у зв’язку із закінченням дев’ятирічного перебування на цій посаді, відповідно до Конституції, кожен суддя має подати у відставку. Тобто тут – питання дотримання Конституції. [[Шум у залі]] Це – інше питання. Так, шановні колеги, тоді я ставлю на голосування. Я пояснив вам причину, ви розумієте, чому. [[Шум у залі]] Не треба, щоб він відповідав, тому що це – конституційна норма. Я ставлю на голосування пропозицію про звільнення судді Ткачука з посади судді Конституційного Суду у зв’язку з поданням заяви про відставку [[реєстраційний номер постанови 9188]]. Прошу голосувати. [[13:35:14]] За-253 Постанова прийнята. Шановні колеги, я ще раз наголошую, що Павло Миколайович був обраний суддею Конституційного Суду Верховною Радою, за нашою квотою. Давайте ми йому щиро подякуємо за працю протягом цих 9 років. І дозвольте у вашій присутності за доручення Голови Верховної Ради вручити йому цінний подарунок – годинник Верховної Ради. [[Оплески]] Шановні колеги, продовжуємо засідання. Працюємо до другої години. у нас дуже багато роботи. Розглядається проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України [[реєстраційний номер 9158]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[13:37:03]] За-202 Підтримана пропозиція. Доповідає перший заступник міністра фінансів Мярковський Анатолій Іванович. Підготуватися Лук’янову. Будь ласка.
Шановні народні депутати! На ваш розгляд урядом внесено проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України та деяких інших законодавчих актів. Суть цього законопроекту достатньо проста і пов’язана з тим, що ми в Бюджетному кодексі виписали норми, що Законом про бюджет не мають права врегульовуватися будь-які питання, які пов’язані із бюджетним процесом, із змінами до інших законодавчих актів. І там три позиції в цьому законопроекті. Перша позиція, це у зв’язку з проведенням адміністративної реформи ми записуємо в Бюджетний кодекс норму, що адміністративні збори зараховуються до державного бюджету, це плата за надання адміністративних послуг, до загального фонду, який на сьогодні зараховується до спеціального фонду. Друга позиція стосується врегулювання питання взаємовідносин із державним бюджетом і Національним банком на 2012 рік. І третя позиція – це питання, які пов’язані із сплатою судового збору органами стягнення, це стосується тих структур ДПА, Державна митна служба, Міністерство фінансів, які сплачують ці судові збори, мають сплатити. Тому, на наш погляд, врегулювання цього питання дасть можливість позитивно вплинути на бюджетний процес 2012 року і з врахуванням тих запропонованих цифр у проекті бюджету 2012 року повністю забезпечити реалістичність цих надходжень. Дякую.
Дякую. Будь ласка, від профільного комітету Лук’янов Владислав Валентинович. [[Шум у залі]] Доопрацьовують бюджет? Шановні колеги, висновок комітету: прийняти за основу поданий Кабінетом Міністрів України законопроект. Я хотів би. на жаль, хто є з профільного комітету? Немає ні голови, ні. Справа в тому, що вам вже доповідач говорив, що це дійсно пов’язано із проектом бюджету на 2012 рік, що варто врахувати ці норми, але напевно ми встигнемо до другого читання тоді проголосуємо за підготовку за скороченою процедурою, і встигнемо її прийняти. Є необхідність обговорювати? Є? Крім Кармазіна, хто наполягає? Від фракцій. Тоді запишіться, будь ласка. Два – "за", два – "проти", якщо є таке. Будь ласка, Бевз, за ним – Карпук.
Шановний Адам Іванович, я хотів би знову ж таки звернути увагу Анатолія Івановича на те, про що ми сьогодні говорили при обговоренні основних напрямків економічного та соціального розвитку нашої країни, мова йде про компенсацію тих втрат, які зазнало Міністерство внутрішніх справ. Про що йдеться? Був спеціальний фонд. Анатолій Іванович, я розумію, що Чечетов визначна політична фігура в нашій державі, но ви, будь ласка, послухайте. Анатолій Іванович, я до вас звертаюсь. Я хочу знову наголосити на тому, що ви в Міністерства внутрішніх справ забрали гроші по спеціальному фонду, компенсували тільки 800 мільйонів, їм тільки на грошове утримання додатково треба 2 мільярда. І сьогодні стоїть питання: або ми маємо міліцію в 300 тисяч чоловік особового складу, або ми маємо їх в 100 тисяч, але повністю компенсуємо витрати на її утримання, в іншому випадку, будемо годувати іншу міліцію або поліцію. Дякую.
Будь ласка, Карпук.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Прошу передати слово Юрію Анатолійовичу Кармазіну.
Юрій Анатолійович Кармазін.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я висловлю спільну точку зору з Володимиром Карпуком і з Ксенією Ляпіною, бо ми зараз обурювалися тим, а де в законі написано. да, в нас називається фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Так от ми запитуємо: де в законі визначено, що таке "адміністративна послуга"? Є тільки в підзаконних актах. Шановні, будь ласка, спочатку напишіть що це таке, а потім будете відносити. Інше питання. Ви що забули, шановні, що було два дні назад, коли тут було тисячу людей, коли вони рвалися до Верховної Ради. Ви сьогодні зараз, приймаючи зміни до Закону про судовий збір доповнюєте пунктом 21, яким пропонуєте звільнити від сплати судового збору: Міністерство фінансів, Державну податкову службу, митну службу, казначейську службу, фінансову інспекцію та їх територіальні органи, державну службу фінансового моніторингу. Для чого? Ви не написали, по якій категорії справ. І зараз свідомо по всім справам, які люди виграють, ви направляєте апеляції, ви направляєте в вищі суди і ви завалюєте ці суди роботою проти людей. А зараз ви не будете і платити за це. Тобто це заохочення знущання над людьми. Тому шановні народні депутати, категорично не можна звільняти по таким категоріям справ. Категорії справ мають бути розписані, по яких категоріям справ, де держави, де інтереси держави. Бо Конституцією України передбачено, що найвищий інтерес держави – це людина, її життя, її здоров’я – і це найвища цінність. От через це я вважаю, що цей закон є абсолютно сирим, крім всього іншого, там є ще інші речі, що стосуються національного.
Завершуйте.
Я завершую. . продовжити на 2012 рік існуючий порядок перерахування прибутку Нацбанку до Державного бюджету України. Це також лазійка, яку раніше зробили. Це в кожному випадку треба приймати окреме рішення. Дякую ми за це. Ми цього підтримувати не будемо. Вважаємо, що це є порушенням прав громадян.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України [[реєстраційний номер 9158]]. Прошу голосувати. [[13:44:54]] За-236 Прийнято рішення. І в зв’язку з тим, що він має безпосереднє відношення до бюджетного процесу 2012 року, я ставлю на голосування пропозицію про скорочення терміну підготовки до другого читання. Прошу підтримати. [[13:45:24]] За-249 Рішення прийнято. На наступний пленарний тиждень, будь ласка, комітет, готуйте до другого читання. Розглядаємо проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про реформування системи органів Міністерства внутрішніх справ України і впровадження європейських стандартів" [[реєстраційний номер 9120]]. Можемо голосувати? Можемо? Я тоді ставлю на голосування Постанову про проведення парламентських слухань на тему: "Про реформування системи органів Міністерства внутрішніх справ України і впровадження європейських стандартів" з тим, щоб провести ці парламентські слухання 5 жовтня [[реєстраційний номер законопроекту 9120]]. Прошу голосувати. [[13:46:22]] За-246 Дякую, постанова прийнята. Розглядаємо питання: проект Постанови про відзначення 25-річчя від часу заснування Державної установи "Науковий центр радіаційної медицини Національної академії медичних наук " [[реєстраційний номер 8761]]. Можемо голосувати. Я ставлю на голосування Постанову про відзначення 25 річниці від часу заснування Державної установи "Науковий центр радіаційної медицини Національної академії медичних наук України" [[реєстраційний номер 8761]]. Автор законопроекту – Камчатний. Прошу голосувати. [[13:47:16]] За-256 Дякую, постанова прийнята. Переходимо до розділу другого читання. Розглядаємо проект Закону про правовий статус іноземців та осіб без громадянства [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 8570]]. Доповідається повторно [[друге читання]]. Доповідає голова Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Зарубінстький Олег Олександрович. Будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, вашій увазі пропонується підготовлений комітетом для повторного другого читання таблиця нової редакції Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства", внесений Кабінетом Міністрів України. В цілому до законопроекту внесено 131 поправка та пропозиції наступних народних депутатів України. Дозвольте без імен, по-батькові. Депутат Кармазін - 36 поправок, з них 9 враховано 17 відхилено, 6 враховано редакційно, 4 враховано частково. Депутат Петьовка - 6 поправок, з них 2 відхилено, 3 враховано частково, 1 врахована редакційно. Депутат Шишкіна – 10 поправок, з них 6 враховано, 4 відхилено. Депутат Грицак – 35 поправок, з них 2 враховано, 12 відхилено, 7 враховано частково, 14 враховано редакційно. Депутат Ключковський – 13 поправок, з них 2 враховано, 9 відхилено, 2 враховано редакційно. Зарубінський – 5 поправок, з них 4 враховано, 1 врахована редакційно. І депутат Гнаткевич – 26 поправок, з них 26 враховано. Таким чином, шановні колеги, 47 поправок враховано, 46 поправок відхилено, 14 враховано частково, 24 враховано редакційно. Хочу привернути увагу до того, що над доопрацюванням законопроекту до повторного другого питання працювала робоча група з представників комітету, Міністерства юстиції, Головного юридичного управління, адміністрації Державної прикордонної служби та Державної міграційної служби України. Під час розгляду поправок на комітеті були присутні представники зазначених міністерств та відомств, а також присутні автори поправок – народні депутати України: Шишкіна, Грицак та інші. І одне тільки зауваження: не наводячи всіх аргументів на користь прийняття цього законопроекту, щоб він став дійсно законом, хочу сказати, що він має безпосереднє значення і він має відіграти ледве не ключову роль в досягненні двох речей – для продовження в практичному річищі безвізового діалогу України з Європейським Союзом щодо безвізового перетину кордону українських громадян і для підписання України асоціації з Європейським Союзом. Ще раз хочу сказати, що цей законопроект просто є імперативним для реалізації цих двох напрямів політики. Дякую.
Дякую, Олег Олександрович. Я звертаюсь до колег, чиї поправки не враховані, хто з вас наполягає? Немає. Хто наполягає на тих поправках, які враховані, але він не погоджується з ними? Грицак? Будь ласка, яка поправка?
Дякую, шановний Адам Іванович. Досить була бурхлива дискусія на засіданні комітету. І ви знаєте, члени комітету переконали мене в тому, що не всі мої поправки були ті, які відповідають духу цього закону, і я погодився. І продивившись уважно роботу комітету, я вважаю, що ту титанічну роботу, яку вони провели, і ті недоліки, які були в першому читанні, вони їх надзвичайно серйозно поправили. Вважаю, що цей законопроект потрібно підтримувати. Я свої поправки, ті, які вони не прийняли, знімаю.
Так, дякую. Інші народні депутати не наполягають? Зараз. Перед голосуванням у мене є одне запитання. Олег Олександрович, ми могли б для того, щоб врахувати зауваження юридичного управління, поступити таким чином, щоб ми, якщо приймемо зараз закон, щоб дати доручення Головному юридичному управлінню при остаточній підготовці до підпису здійснити техніко-юридичне редагування?
Це було б добре, Адам Івановичу, шановні колеги. Тим більше зважаючи на те, що ми постійно працювали в контакті з Головним юридичним управлінням. Більше того, багато з тих поправок, які враховані редакційно і частково, якраз ми враховували з врахуванням думки Головного юридичного управління. Тому я думаю, що, якщо воно і далі долучиться до роботи, буде ще більш оптимальний варіант. І ще, Адаме Івановичу, якщо дозволите, з голосу у частині, це для стенограми, у частині восьмій статті 55 після слів "не застосовуються до іноземців та осіб без громадянства" додати слова "які не досягли 18-річного віку", таким чином залишивши цю частину у редакції першого читання. Ця поправка, оте, що я зараз вношу, узгоджена зі всіма зацікавленими сторонами і це покращить законопроект. Якщо можна, прошу це врахувати. Я для стенограми сказав.
Давайте ми проголосуємо цю пропозицію. Я ставлю на голосування пропозицію доповідача, прошу підтримати.
Прошу підтримати, це правильна пропозиція.
Залишити редакцію першого читання. [[13:53:10]] За-249 Підтримана. Так, тоді я ставлю, шановні колеги, з урахуванням того, ще раз наголошую, що дійсно, це один з основних законодавчих актів, які від нас вимагає Рада Європи і Європейський Союз для того, щоб прийняти рішення по безвізовому режиму. І з врахуванням того, що ми даємо доручення Головному юридичному управлінню здійснити техніко-юридичне редагування при підготовці його на підпис Голові і відповідно який буде направлено на підпис Президента, я ставлю на голосування про прийняття Закону про правовий статус іноземців та осіб без громадянства [[в новій редакції]] [[реєстраційний номер 8570]]. Прошу голосувати. [[13:54:09]] За-262 Дякую. Закон прийнято.
Зараз оголосимо перерву. Але, шановні колеги, наступний у нас проект Закону про внесення зміни до статті 28 Закону України "Про землеустрій" щодо скорочення строку складання документації із землеустрою [[друге читання]]. Але тут порушена 116 стаття Регламенту, тому я прошу профільний комітет привести у відповідність, з порушенням 116-ї ми розглядати не будемо. Сергій Миколайович, подивіться. Мова йде про те, щоб внесли зміни тільки до 28 статті Закону України "Про землеустрій". До інших статей ми вносити змін не можемо. Якщо ви погоджуєтеся з цим, ми можемо зараз прийняти. Будь ласка, Сергій Миколайович, прошу. Терещук від комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги по-іншому не можна, ми повинні погоджуватися і дотримуватися Регламенту. Суть зазначеного законопроекту зводилась до того, щоб встановити граничний термін виготовлення технічної документації по землеустрою. Сьогодні, коли подають документи, ця документація може виготовлятися 6, 8, 10 місяців. Законопроектом запропоновано встановити граничний термін – 6 місяців. Протягом 6 місяців документація повинна бути виготовлена – це суть змін, які запропоновано внести до 28 статті Закону "Про землеустрій".
Тоді, Сергій Миколайович, якщо ви не будете заперечувати, для того, щоб була чистота, давайте ми його приймемо у редакції першого читання. Правильно? Тоді ми нічого не порушимо. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону щодо внесення зміни до статті 28 Закону України "Про землеустрій" щодо скорочення строку складання документації землеустрою [[реєстраційний номер 8387]] в редакції першого читання. Автор законопроекту – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. Голосуємо. [[13:56:46]] За-243 Дякую. Закон прийнято в редакції першого читання. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Перерва до 16 години. Дякую.