Шановні колеги, прошу заходити до сесійної зали. Будь ласка, реєструємося. [[16:02:38]] В сесійній залі зареєстровано 254 народних депутати, вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо права релігійних організацій на постійне користування земельною ділянкою]], реєстраційний номер 2426, доповідає Сухий Ярослав Михайлович, підготуватися Бевзенку.
Шановні колеги, проблематика законодавчого визначення права релігійних організацій на постійне користування земельною ділянкою не є чимось новим чи невідомим в законотворчій практиці двох гілок влади. Хочу вам нагадати, що з 1 січня 2002 року із введенням злополучного Земельного кодексу релігійні організації, а з ними і тисячі неприбуткових організацій, в тому числі організації інвалідів, втратили право постійного користування землею. Тому в липні 2003 року уряд Януковича вніс законопроект за номером 4023, яким пропонував доповнити перелік постійних користувачів земельними ділянками релігійними організаціями та організаціями інвалідів. Нагадую депутатам тих скликань, після бурхливих дебатів цей законопроект 18 листопада 2003 року набрав лише 207 голосів. В 2004 році законопроект за номером 5291, автор присутній тут Петро Цибенко, ввів зміни до статті 92 Земельного кодексу, запровадивши, вірніше, відновивши втрачене право постійного користування земельними ділянками для організації інвалідів. Також вам нагадаю, що в пояснювальній записці до цього законопроекту мова йшла також і про релігійні організації, але з голосу ні ця поправка, ні інші поправки, які стосувалися інших громадських організацій не пройшли. В червні 2005 року Президент Ющенко на зустрічі із членами Всеукраїнської ради церков заявляв про необхідність вирішення питання щодо постійного землекористування для церков та релігійних організацій, про це до речі, йшла мова і в посланні Президента. З наближенням 1 січня 2007 року було зареєстровано декілька законопроектів цієї тематики. Жоден з них в силу різних причин не було прийнято. Одна з останніх спроб четвертого скликання номер 8409, друга половина 2004 року, автори народні депутати України четвертого скликання: Стретович, Білорус, Сухий, Пеклушенко, Макеєнко та інші не було прийнято і в цьому скликанні уже, в нашому році вносилися законопроект за номером 1101, 2260, всі вони не отримали підтримки залу. Законопроект 2426, який група авторів доручила мені доповідати, який пропонується вашій увазі сьогодні для прийняття, увібрав в себе всі раніше пропоновані норми, всі зауваження Головного науково-експертного управління та профільного комітету. Він має комплексний характер, бо вносять зміни ще й до статті 141 Земельного кодексу України та базового закону про свободу совісті та релігійні організації. Він вирішує проблематичний аспект землекористування релігійних організацій через запровадження спеціального гарантованого допуску до земельних ресурсів. Він має всі позитивні відгуки, тому я просив би сесію Верховної Ради України підтримати законопроект за основу та в цілому. Відразу ж відповідаю на можливі запитання чому ми не можемо піти шляхом оренди, а повинні йти шляхом постійного землекористування. Справа в тому, шановні колеги, що оренда між постійним користуванням та орендою є три принципові відмінності. Перша. Оренда є строковою формою землекористування і передбачає певний період постійне користування, не передбачає встановлення строку заздалегідь. Друге. Розміри плати за постійне користування врегульовані законом, становлять для більшості всього 1 відсоток, а можуть бути взагалі позбавлені за плату в той час як оренда не може становити менше встановлені законом норми приблизно 10 процентів нормативної вартості ділянки. І третє. Законом встановлюється пільга щодо оплати за землю. постійне користування у вигляді безоплатного користування в той час як землекористування на умовах оренди такої пільги не передбачає. Яким чином подібна проблематика розв’язується в країнах, про які ми чи знаємо, чи про які нам відомо з їхніх законопроектів. Право довічного користування церкви мають в Польщі, Німеччині, Ізраїлі, в Сполучених Штатах Америки, в Нідерландах. Нещодавно в Казахстані було поновлено чи збережено, чи відновлено право постійного користування для релігійних організацій. У вересні 2006 року Державна Дума Росії в котре розглядала законопроект і утверждает в пояснювальній записці законодательство Российской Федерации на основании статьи 395 Налогового кодексу Российской Федерации, для религиозных организаций установлены льготы и широкие возможности по использованию земельных участков на различных правовых титулах. Тому я просив би і ви зараз послухайте ще співдоповідь голови, члена цього профільного комітету. Я просив би цей законопроект прийняти за основу і в цілому.
Так. Чи є запитання? Запишіться. Шибко.
Я дякую, Адам Іванович. Шибко, Соціалістична фракція. Ярослав Михайлович, скажіть, будь ласка, чи ви як кажуть сьогоднішньою мовою, монітори відношення канонічних церквів до цієї проблеми. Чи є там протиріччя? Чи які церкви на сьогоднішній день хочуть мати перевагу в цьому, маючи на увазі, що вони канонічні, а що є якісь інші в нас релігійні утворення, які начебто з їх погляду не мають на це. Це перше до вас запитання. І друге. Знаєте, я ось займався допомогою, щоб мати під монастир землю в межах Києва для Московського патріархату. Я цим займався, як депутат, два роки. Як ми на сьогоднішній день можемо впливати для виділення цих земель на місцеві органи самоврядування, але ж в кінці-кінців вони будуть це вирішувати. Тобто, які ми на сьогоднішній день дамо повноваження церкві для того, щоб вона проходила там без того кола, який проходять інші утворення, маючи на увазі цю тему. Дякую вам.
Я почну з кінця. Цей аспект, щоб не було волокити і не було потім нарікань чи зловживань, що ця земля використовується не так як потрібно. Тобто, ця воло. або підстава для того, щоб запустити таку волокиту, тому ми доповняємо пункт „б” частини 1 статті 141 Земельного кодексу викладаємо в такій редакції: „Припинення діяльності релігійних організацій, а також зауважу, що земельні ділянки, які надаються релігійним організаціям в постійне користування під культовими спорудами, а також для будівництва та обслуговування культових та допоміжних споруд забороняється використовувати для здійснення підприємницької діяльності”. Таким чином це нарікання чи зауваження не може бути прийнято до уваги. Ну і ще одне. Ви бачите, що цей законопроект був внесений 2006 році. Весь час цей час йшло погодження цього законопроекту з церквами, які представлені і зареєстровані в Мінюсті. Я не буду розповідати яке відношення канонічні, неканонічні – це справа церквів. Я взагалі прихильник такого, що церква це негромадська організація і глибоко помиляється Президент, який намагається, щось створити помісне. Бо наша Помісна церква, Церква Українська Православна вона існує від.
І правильно робите, бо це – проблема інша. Бондарчук.
Шановний Ярославе Михайловичу, я, на жаль, не знав, що сьогодні цей законопроект буде розглядатися. Я міг би у вас розпитати детально і у себе в комітеті, але у мене є декілька запитань. Перше. В яких межах мається на увазі земельна ділянка, бо не тільки ж, ну, наприклад, навколо церкви є там паркан, це йдеться про цю земельну ділянку, але є монастирі, які мають і землі сільськогосподарського призначення. Чи вони теж враховуються передати їх у користування довічне? Друге. Чи мають вони право передавати частини цих земельних ділянок в оренду? І третє. Як бути чи передбачається щось у законі, який ви пропонуєте, бо я його буду підтримувати. Не відволікайтеся Ярослав Михайлович, не відволікайтеся, бо ви не почуєте, що я. І третє. Як бути з тими, хто вже захопив земельні ділянки, чи будуть вони легалізовані самовільно? Дякую.
Іван Миколайович, стосовно монастирських земель, монастирських селян, то це було в нашій історії і вчили ми цю тему історії СРСР. Мова про ділянки іде такі, у законі передбачено для обслуговування культових та допоміжних споруд, а також для будівництва культових та допоміжних споруд. Про земельні ділянки, про заводи, які свічки виготовлюють, є заводи, які виготовляють атрибутику, мова тут не йдеться, це підприємницька діяльність. До речі, вона мізерна і ті податки, які вони там платять також, вони не роблять погоди у нашому податковому наповненні бюджету. Стосовно того, як бути? Ви бачите, що поруч з нами з Тернопільської області села Рахманів вже не перший рік в палатці розбита церква Української православної церкви, яка викинута буквально була, не дивлячись на ті всі суди, які пройшли, і вони продовжують далі тут свої богослужіння. Тому я думаю це питання не до цього законопроекту, а до виконання тих законопроектів, які часом бувають нами і.
Цюрко, будь ласка. Немає. Самойлик Катерина.
Дякую. У мене таке запитання до вас є. Я б так легковажно не відносилася б до всіх церков, які зареєстровані у Міністерстві юстиції, тому що багато з них мають свої центри за кордоном, і ви знаєте, це у Сполучених Штатах Америки, це у Німеччині і таке інше. І навіть Організація Об’єднаний Націй спеціальний документ прийняла з цього приводу – протидію деструктивним сектам. Тому так просто махати руками не треба. А як ви бачили б, шановний пане Ярославе, скажіть, будь ласка, щоб ми виставили все-таки противагу, бо є традиційні конфесії у нас в Україні, а є ті, кого, будемо говорити так, розплодили і розіслали тут і зрозуміло, які вони функції виконують? Ми ж повинні все-таки захистити наші традиційні конфесії, для них ми можемо створити умови, бо це частина духовного життя нашого суспільства. То як ви бачили б, щоб ми оцю пересторогу, ці противаги зробили?
Шановна Катерино Семенівно, я повністю поділяю вашу стурбованість в точці зору, що у нас, дійсно, має місце існування під прапором ніби-то релігійних організацій насправді псевдо релігійні секти, бо вони до Святого письма, до Євангеліє, до Біблії не мають ніякого відношення, вони тільки прикриваються цими священними воістину для віруючого речами. Це, безумовно, правда. Але разом з тим, я не думаю, що це місце, де ми могли б розв’язати дискусію з тими нетрадиційними церквами, як ми називаємо, чи не канонічними церквами. Я би хотів, щоб цю справу і ці речі між собою самі церковники погодили і не дозволяли, щоб в їхні справи втручався чи Президент, чи Верховна Рада, чи хто-небудь інший. Тим більше я дуже би не хотів, аби якісь законодавчий акт на Україні був використаний, як привід розповідати, що ми тут, у сесійній залі, займалися дискримінацією релігійних організацій за ознакою належності до певної конфесії. Я думаю, ми цього ще ніколи не допускали і допускати не будемо. В даному випадку мене от питав Віталій Якович. Я можу сказати, що є позитивні відгуки від Української Православної Церкви канонічної про те, що в цьому законопроекті вони зацікавлені.
Тільки, я думаю, Катерина Семенівна даремно вас паном назвала, хоча ви і з Тернопільщини, але ще до пана не доросли. Сулковський, будь ласка.
Дякую. Я хотів би своєму колезі, Ярославу Сухому, подякувати за цей проект закону, тому що я сподіваюся, цей законопроект, дійсно, і будемо підтримувати всі. Я закликаю і соціалістичну фракцію, і комуністичну, що треба підтримати цей проект. Чому? По-перше, проблема дійсно в Україні є з земельними ділянками, і хочу сказати, що від виборів до виборів у нас такий був популіст – пан Турчинов, заступник і по партії, і по фракції – кругом у Юлії Тимошенко, які перед виборами завжди ініціювали аналогічні проекти закону, за них особливо євангелісти голосували, а потім після виборів вони їх забували. Тому ми сьогодні не перед виборами, ми просто хочемо вирішити цю проблему, і щоб знали всі віруючі – і православні, і євангелісти, що такі популісти, як Юлія Тимошенко з Турчиновим, які завжди на словах говорять, а на ділі не робили.
Я хочу пану Сулковському подякувати за оцінку цього законопроекту. А для народних депутатів України, особливо для пані Самойлик шановної Катерини Семенівни, панунцю, хочу вам доповісти, що у нас 12 тис. 592 організації релігійні офіційно зареєстровані. Вони володіють на сьогоднішній день, вірніше, управляють 10 тис. 300 гектарів, це не орноземля, це земля під культовими спорудами. З них Українська православна церква або, якщо її журналісти називають канонічна церква, має сім тисяч, більше, з чимось. Особливо великі площі Українська православна церква займає під наші древні споконвічні монастирі, тому що вони охоплюють лаври – Почаєвська чи Київська, чи в Донецькій області – великі землі. Тому я думаю і просив би підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Так, дякую. Бевзенко Валерій Федорович – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітет 12 грудня 2006 року розглянув на своєму засіданні даний проект Закону – про внесення змін до деяких законів України щодо права релігійних організацій на постійне користування земельною ділянкою. Зазначеним законопроектом пропонується внести зміни до статей 92 та 141 Земельного кодексу України, а також до статті 17 Закону України про свободу совісті та релігійні організації, відповідно до яких земельні ділянки релігійним організаціям передбачається надавати в постійне користування виключно для будівництва та обслуговування культових та допоміжних споруд. Але використовувати такі земельні ділянки для здійснення підприємницької діяльності забороняється. Припинення діяльності релігійних організацій є підставою для припинення права користування земельною ділянкою. Верховна Рада раніше розглядала подібні законопроекти, але до них було висловлено багато зауважень. Зазначений законопроект доопрацьований авторами з урахуванням зауважень, висловлених народними депутатами України, і тому комітет пропонує прийняти його за основу. Спасибі.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Ну я думаю, ми в запитаннях висловили все, що хотіли. Більше ви вже не добавите, повірте мені. Наполягають? Запишіться від фракцій. Так, будь ласка, 9 хвилин. Сулковський.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, ви знаєте, що я недаремно Ярославу Сухому подякував як автору за цей проект закону. Хочу вам сказати, що дійсно за останні роки дуже накопичилось багато нерозв’язаних питань стосовно з земельними ділянками і органи місцевого самоврядування, і інші виконавчі органи по-різному підходять до вирішення цього питання. І це питання практично відносять до. на другий план. Я б сказав, що сьогодні різні думки є народних депутатів і політиків стосовно цієї проблеми, але я хочу сказати, що не можна розцінювати. Наприклад, громада засновується, реєструється – все як положено проходить через Мінюст і тут вдруг блокувати ту земельну ділянку. Блокувати земельну ділянку і не треба давати громадам, які живуть і ведуть спосіб не на користь України. Ось таким треба підходити принципово і не давати. І тому я думаю, що сьогодні будь-яка церква, яка на користь України і моляться православні, віруючі за Україну, за краще життя українського народу. Я думаю, що тут не повинно ніякого бути блокування в розв’язанні цієї проблеми. І тому сьогодні я не даремно зачепив і сказав деяких політиків, бо ви прекрасно знаєте, що особливо в попередньому скликанні, будучи народним депутатом неодноразово я зустрічав такі позиції цього пана Турчинова, який називає себе євангелістом. І от о ця єванге. єван. єванельсько-християн-баптисти, вони як раз і голосували за цю партію - "Блок Юлії Тимошенко", де в західній Україні сьогодні я заїжджаю і їх питаю: „як же ж так?” І вони всі кажуть, що ми, дійсно. Помилилися. Ми помилилися не в тільки в тому, що обман був віруючих там євангелістів. А обман і в тому, що вони і не господарі, що вони тільки можуть зруйнувати вщент економіку і так далі. І про ніякий добробут кращого життя ці політичні пустоплоти вони не можуть абсолютно нічого Україні зробити. Тому сьогодні, дійсно, давайте ми народні депутати, які чесно і добросовісно працюють на користь українського народу в парламенті, давайте ми цей проект закону все-таки проведемо. Він, дійсно, не принесе ні зла в Україні, він тільки принесе злагоду, добро і краще життя. І ми заспокоїмо віруючих православних в цій проблемі, бо проблема, дійсно, на сьогодні є. дякую.
Шибко Віталій.
Я дякую, Адаме Івановичу. Шибко, фракція соціалістів. Я хочу сказати від імені нашої фракції, що, ну, вважаємо, що це., що унормувати взаємовідносини релігійних споруд, самих общин щодо того, мати чи не мати землю і які там повинні існувати відносини, це конче на сьогоднішній день необхідно. Всі добре знають, що всі культові споруди на сьогоднішній день мають землю під оренду. І як би сьогодні хто не намагався, які б там не будувалися культові споруди чи церкви, чи каплиці, вони все рівно залишаться, уже ніхто руйнувати сьогодні культові споруди не наважиться, де б вони і ким би вони не були збудовані. Тому на сьогоднішній день треба унормувати це, щоб вирішити питання, як далі це буде існувати там культова споруда, на якій підставі. І далі, щоб унормувати, як будуть взагалі нові культові споруди, якщо є такі наміри, існувати у цих взаємовідносинах. Це дуже важливо, інакше ми на сьогоднішній день просто можемо втратити можливість якось з боку держави відслідковувати цей процес. Це дуже важливо. З іншого боку, я хотів би підкреслити, що, якщо сьогодні є уже в оренді ті чи інші земельні ділянки, то як вийти з цього. Законопроект, який пропонується, і він конче необхідний цей законопроект, він не вказує нам, як вийти із цієї ситуації. Як оці, що в орендах землі знаходяться, вони будуть тоді використовуватися, але перепрофільовуватися в те, що земля буде в довічне якесь передаватися існування. Взагалі, якщо тут сьогодні Ярослав Михайлович вірно казав і аналізував доступ в інших країнах, то треба сказати, що в деяких країнах є таке поняття, як конкордат, коли держава і релігійні общини заключають, укладають між собою договір, як треба далі існувати, у тому числі використання землі. І третє питання, яке нам конче на сьогоднішній день необхідно вирішити, ви знаєте, я нагадаю нашим слухачам і колегам, що взагалі монастирі колись будувалися на землях, які були подалі від населених пунктів. Тобто завжди братія осваювала ці землі, і тоді вже населення збиралося навколо цих монастирів, і де існували ті чи інші тоді вже населені пункти. На сьогоднішній день багато якраз культових споруд є у таких містах, які сьогодні є заповідниками чи іншими якимись зонами. Ну, наприклад, Свято-Нікольська церква знаходиться у парку імені Гришка. Як там поділити на сьогоднішній день? На сьогодні цей законопроект це не вказує, як поділити те, що на сьогоднішній день надбано як заповідник, як сад, де ходять тисячі наших горожан і в той же час, як там надати ці можливості цій церкві, щоб вона дійсно себе відчувала комфортно за користування. Тому прийняти треба поки що в першому читанні.
Катерина Самойлик.
Дякую. Шановний Адам Іванович! Шановні наші радіослухачі! Дійсно ми сьогодні розглядаємо такий довгостраждалий законопроект, який ми вже не одноразово підтримували. І мабуть, не ті ще автори законопроекту були тому що він не находив підтримки у Верховній Раді України. Я хочу сказати про те, що фракція Комуністичної партії України буде підтримувати цей закон і ми це будемо робити заради нашої постійної, системної підтримки української православної церкви канонічної, підкреслюю. А також підтримуючи традиційні конфесії. Але я не стала б так радужно малювати картину, я вам приведу приклад. Є у нас така зареєстрована секта „Махариши”, наприклад у моїй Херсонській області вона займає піонерський табір на березі моря. Більш того, так дає людям роботу, але якщо ти в секті ти одержуєш більше ніж та людина, яка не вступила в секту. Є секти, які спеціально залучають туда наші міські, наших людей відбираючи у них власність, і тут я хочу авторам законопроекту, шановному колезі Сухому сказати, що ми повинні підійти дуже виважено до цього питання. Ми повинні зрозуміти велику роль, передусім, православ’я, в духовному, державному становленні нашої країни, але ми повинні, все-таки, захистити і суспільство, і нашу державу, і якщо хочете знати і нашу православну віру від цих діянь всіляких сект. Правильно, у них знайдуться грошу, вони можуть і сьогодні оплачувати, хабарі нести в Києві, в обласних центрах, заплатити і взяти собі кращий шматочок землі і там побудувати церкви, що ми і бачимо, і різні церкви, які зовсім не стосуються наших традиційних конфесій. І тому, я все-таки б наполягала і прошу всіх підтримати, нам треба в першому читанні прийняти цей законопроект, а потім вже доопрацювати. Але кращий подарунок нашій православній церкві було б, якби ми прийняли нову редакцію Закону України про свободу віросповідання та релігійні організації базовий закон, який би вирішив усі питання, який би визначив, що Україна – є православною державою. Бо дехто, уже навіть з керівників в державі, бояться сказати про те, що Україна – колиска православ’я. І тому, я хотіла б, щоб ми не поспішали, прийняли в першому читанні і підготувалися до другого читання, до прийняття.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я хочу ще раз наголосити на тому, що і доповідач, і виступаючі підкреслювали, що дійсно законопроект, як кажуть, „з бородою”. Його варто прийняти і давайте ми проголосуємо в першому читанні. І я просив би комітет, і авторів, Ярослав Михайлович, я до вас звертаюсь, і комітети, просив би тих людей, які розбираються в цьому питанні, не стільки в земельному, бо тут не стільки земельне питання, тут питання пов’язане із іншими проблемами. І я хотів би, щоб ми все зробили для того, що приймаючи його в другому читанні, дійсно закріпили положення за тими організаціями церковними, які відносяться до прямого розуміння, що це церковна організація „Церква”, а не до тих багато чисельних тисячних сект і секточок, які захочуть скористатися цим законом і скористатися далеко не на благо нашого суспільства. Бо ви знаєте, як вони інколи працюють, розкладаючи нашу мораль і моральність нашого суспільства, передусім, молоді. Тому давайте ми в першому читанні проголосуємо і попросимо, ще раз наголошую, все зробити для того, щоб при підготовці до другого читання ми врахували, що ці пільги, ці преференції ми надаємо дійсно церковним органіці ям, а не сектам і секточкам. Ну нехай спеціалісти випишуть, хто має право користуватися цим законом. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні законопроекту 2426 про внесення змін до деяких законів України щодо права релігійних організацій на постійне користування земельної ділянки. Прошу голосувати. [[16:32:00]] За-252 Рішення прийнято. Дякую. Будь ласка, Ярослав Сухий хоче нам подякувати.
Шановні колеги, я дякую за підтримку в першому читанні цього законопроекту, тепер цей законопроект належить Верховній Раді України. Я хотів би нагадати вам Адаме Івановичу, відповідаючи на ваше зауваження. Справа в тому, що ті зауваження, які висловили ви і Катерина Семенівна стосуються не постійного землекористування, а статусу. Тому в закон потрібно вносити зміни про свободу совісті та релігійні організації. В даному випадку мова тільки йде про постійне користування землями, вони все-одно отримають таке право. Або через оренду, а ці отримають через постійне. Вже півроку пройшло і наші церкви на сьогодні через податкові адміністрації, от запитайте Тетяну Іванівну, їм виставляють претензії: „Коли ви будете податок на землю?”. Та ми просто ставимо в скрутне становище. Уявіть собі, вже кінець червня, коли ми ще зможемо підготувати до другого законопроекту, тим більше, що тут положення до другого читання не стосується тих застережень, які ви сказали. Вони стосуються іншого закону – про свободу совісті.
Я з вами не можу погодитися, що вони не стосуються. На превеликий жаль, у нас, включаючи Конституцію, не говорячи про закони, читають так, як їм хочеться читати. І вони будуть читати не Закон про свободу совісті і релігійні організації будуть читати цей закон і під маркою цього закону тисячі сект будуть ним користуватися, а не користуватимуться ці. Ми з вами незабаром повернемося до цього і все буде, все буде нормально. Так, повторне друге читання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо застосування угод про розподіл продукції, реєстраційний номер 3302. Будь ласка, Воропаєв.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты Украины, мы вторично выносим на рассмотрение законопроект 3302. Что в нем произошло за это время. Первое, комитет совместно с Кабинетом Министров Украины доработал этот законопроект и результатом этой доработки, а он был доработан с учетом высказанных замечаний здесь в зале, народными депутатами, а также замечаний юридического управления Верховной Рады Украины. В результате, появились новые поправки или были изменены редакции предыдущих поправок, это касается поправок 5, 6, 9, 11-17, 18, 19. Второе. Здесь в зале в предыдущий раз, когда рассматривался этот законопроект, была дискуссия в отношении того вопроса, вносятся ли какие-то дополнительные льготы по налогообложению этим законопроектом. Вам роздана сравнительная таблица, сравнительный анализ. Вопрос о налогообложении, которые данным законопроектом регулируется. А также к нему, к этой таблице пояснительная таблица Министерства финансов Украины, из которой вам наглядно можно убедиться в том, что данный законопроект никаких дополнительных льгот по налогообложению не вводит, а просто детализирует и уточняет те вопросы налогообложения, которые сейчас существуют. Следующий вопрос. Эта таблица роздана по залу. Следующий вопрос. Существует. Почему нужен этот законопроект и так срочно. Почему он так срочно повторно выносится. Если вы помните, наши соседи России, в свое время попала очень интересная ситуация по подобной зоне, которая называется Сахалин. О чем идет речь. Когда по договору СРП заключается такой договор с инвесторам, то этот договор регулирует все взаимоотношения и будущие в том числе взаимоотношения на дату подписания такого договора. Если меняется законодательство, инвестор будет действовать у нас на территории Украины на тех условиях, которые существовали на дату подписания договора. На сколько мне известно и Кабинет Министров это как бы подтверждает, в августе, в конце июля вначале августа будет подписан серьезный договор об разделе продукции с иностранным инвестором, американской компанией. Так вот Россия попала в такую ситуацию, когда инвестор ввез сюда материальные ценности, в том числе, которые не имели никакого отношения к этой работе, прогулочные яхты там, консультации иностранных специалистов и так далее, и это все компенсировалось Россией за счет добытым газом там на территории Сахалина. Мы хотим это исправить и не допустить в нашей стране, мы хотим, чтобы такая компенсация иностранному инвестору отчислялась только в рамках и в соответствии с правилами утвержденными Кабинетом Министров, чтобы.
Дайте можливість завершити, але не забувайте, це друге читання.
Я понимаю.
Будь ласка.
Это касается поправки 5 к этому закону, она очень важна, пожалуйста, имейте это ввиду. И последнее. Кабинет Министров Украины прислал письмо, согласно которому поддерживает данный законопроект, однако он обращает внимание на то, что, к сожалению, закралась одна досадная опечатка, в законопроекте. Если позволите, я ее озвучу. Она на странице девятой в сравнительной таблице. Речь идет о том, что это касается статьи 25 закона, в частности, вернее, статьи 22 данного закона, абзац первый и другий. Там в начале идет речь в отношении вывозного мыта, а в конце, почему-то появилось „ввізне”. Это просто опечатка техническая, ее надо исправить и слово „ввізне” замінити на „вивізне”. От и всё. Я готов на вопросы.
Так, зрозуміло. Шановні колеги, ми вже цей закон голосували. Тобто, по поправках ми з вами пройшли, тут нових поправок крім того, що ми врахуємо, я просив би, щоб врахували саме поправку технічну про яку говорив доповідач Юрій Миколайович. Ми голосувати поправок не будемо. Мова іде про те, що нам невистачило тоді декілька голосів для прийняття закону в цілому. Єдине, що я хотів би і вас запитати, і мінфін, поскільки тут є присутні, закон набуває чинності з дня його опублікування. А він має досить серйозні, досить серйозні підстави для зменшення Державного бюджету або збільшення. Ну всякому разі ми тут втручаємось у те, що ввізне мито і інші преференції, а відповідно до Бюджетного кодексу подібного ми не можемо приймати. Тобто врахуйте і це, я думаю, що варто було б його вводити, якщо ми його приймемо все-таки з 1 січня наступного року. Але пропозиція з дня опублікування, - хай залишається з дня опублікування. Таблиця вам порівняльна або точніше не порівняльна, а роз’яснююча таблиця, що і як, те про що ми говорили, коли перший раз не одержали підтримки роздана. Роздана і, я думаю, ви з нею ознайомилися. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо застосування угод про розподіл продукції. Реєстраційний номер законопроекту 3302. Прошу голосувати. [[16:40:49]] За-218 По фракціях покажіть, будь ласка. Партія регіонів – 173, соціалісти – 28, „Блок Тимошенко” – 6, комуністів, „Наша Україна”, - нулі, позафракційні – 1. Хто за те, щоб повернутися до голосування? [[16:41:26]] За-230 Повернулися. Я ставлю на голосування про прийнятті в цілому Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо застосування угод про розподіл продукції [[реєстраційний номер 3302]]. Прошу голосувати. [[16:41:57]] За-232 Прийнято. Закон прийнято. Друге читання. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом" [[реєстраційний номер 2847]]. Джига Микола Васильович. Будь ласка. Тепер ми маємо всі можливості його прийняти. Будь ласка.
Спасибо Адам Иванович. Шановні народні депутати, запрошені! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом". Слід зазначити, що комітетом враховано пропозиції Головного юридичного управління щодо викладення назви законопроекту у такій редакції „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом та фінансування тероризмом”. Це пов’язано із тим, що зміни вносяться не тільки у Закон України „Про запобігання та протидію легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом”, але й в Цивільний кодекс України, закони про банки і банківську діяльність, про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг. Запропоновані зміни удосконалюють вітчизняне законодавство, спрямованого на позбавлення злочинців доходів, одержаних злочинним шляхом, засобів їх одержання та боротьбу з фінансуванням тероризму. Законопроект внесений Кабінетом Міністрів України, розроблено Державним комітетом фінансового моніторингу України, узгоджено з профільними міністерствами, тобто тими установами, які безпосередньо застосовували норми законів України щодо запобігання та протидії легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом, та фінансування тероризму. Результатом вивчення практики застосування цих норм законів і є запропонований проект. В законопроекті враховані прийняті Верховною Радою України закони, міжнародні договори, рекомендації групи з розробки фінансових заходів боротьби з відмиванням грошей, директиви Європейського парламенту та Ради Європи про запобігання використанню фінансової системи з метою відмивання коштів та фінансування тероризму. Комітетом опрацьовано 32 пропозиції і поправки, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи, Асоціації українських банків, які здебільшого враховані. Особливо хочеться відмітити нашого колегу – народного депутата України Воропаєва Юрія Миколайовича, який вніс 29 пропозицій і поправок, 21-а з яких врахована комітетом. Розглянуто так же усі зауваження Головного науково-експертного та Головного юридичного управлінь, частина їх також врахована. А щодо інших, то Державним комітетом фінансового моніторингу України надано комітету грунтовні роз’яснення з приводу цих зауважень і пропозицій. Ці роз’яснення для членів комітету були досить переконливими, а тому члени комітету з ними погодилися. Виходячи з цього, комітет на своєму засіданні одноголосно вирішив рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект у другому читанні і в цілому. Просимо підтримати пропозицію комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Микола Васильович. Так, хто наполягає на врахуванні його поправки або навпаки хоче переголосувати ту поправку, яку комітет врахував? Немає? Воропаєв задоволений? Звичайно, 21 врахована, так це – рекорд. Так, тоді ми маємо підстави поставити на голосування закон в цілому. 2847 – номер законопроекту. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому Закону про внесення змін до Закону України „Про запобігання та протидію легалізації відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом”. Прошу голосувати. Вдаримо законом по корупції! [[16:46:06]] За-259 Закон прийнято. Дякую. Тепер ми уникнемо певних санкцій. Якщо, правда, його підпишуть. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо уточнення положень та усунення суперечностей]]. 3273. Друге читання. Воропаєв Юрій Миколайович.
Законопроект 3273 в отношении внесении изменений в ряд законов Украины, авторами законопроекта являются господин Мельничук и Зубко, наши коллеги из Соцпартии, он рассмотрен на комитете Верховной Рады Украины по вопросам экономической политики 13 июня и принято решение единогласно рекомендовать Верховной Раде Украины принять его в первом чтении.
Та ні, не в першому. Це вже.
Я прошу прощения.
Це вже друге читання.
Да, это друге читання.
Да, будь ласка, візьміть, візьміть це. Це друге читання. Візьміть таблицю. Прошу. Просто він сподівався, що ми по попередньому будемо довго товкти воду в ступі.
Я прошу прощения. На комитете Верховной Рады Украины рассмотрены все поправки к данном законопроекту, основную массу их внес наш коллега господин Филиндаш, большая часть из них учтена, не учтены буквально единицы. Если нужен комментарий, я готов дать комментарий по каждой поправке.
Ясно. Євгену Філіндашу ми порадимо із Зубко поспілкуваться і з Мельничуком те, що не врахували, вони йому. не наполягає Філіндш на. хоча більшість із них врахована, ні?
90 процентов.
Так, більшість поправок Євгена Філіндаша враховані. Будь ласка, мікрофон.
Євген Філіндаш, фракція соціалістів. Я не наполягаю, враховуючи те. що більшість правок, дійсно, врахована, я вдячний колезі і вдячний комітету, ті, що не враховані, вони не принципові, тому не наполягаю. Дякую.
Дякую.
Есть предложение юриста Верховной Рады Украины, их как бы пожелания о том, чтобы само название законопроекта несколько изменить. Они считают, что будет более корректно, если бы Верховная Рада Украины назвала Закон «О внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины» и поставила точку. Адам Иванович, а вот то, что написано в скобка относительно уточнения положений и исключения противоречий, предлагается юристами Верховной Рады Украины это исключить из названия законопроекта.
Я ставлю на голосування пропозицію про зміну назви закону. Прошу проголосувати. [[16:50:00]] За-232 Прийнято. З уточненою назвою я ставлю про прийняття в цілому закону за номером 3273. Прошу голосувати. [[16:50:24]] За-243 Закон прийнято. Дякую. Розглядається проект про Державну програму приватизації на 2007-2009 роки [[друге читання]]. Чечетов Михайло Васильович, голова підкомітету Комітету з питань економічної політики, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, на прошлой неделе в пятницу мы приняли с вами в первом чтении новую программу приватизации на 2007-2009 годы. Я хочу напомнить, что на сегодняшний день действует морально-устаревшая старая трехгодичная программа 2000-2002 год, которая пролонгирована, и нормы которых значительно отстают от жизни, поскольку жизни ушла вперед. Мы приняли в первом чтении. После этого поправки, которые поступили в комитет – было пять поправок, - они рассмотрены. Мы совместно с Фондом государственного имущества посмотрели эти поправки, и все пять поправок учтены в новом тексте закона. Я единственное хочу сказать, что еще одна небольшая такая стилистическая неточность вкралась в закон, и нужно внести: у частині другій пункту 13-го слова „незалежним експертам” замінити словами „шляхом проведення незалежної оцінки”. Така заміна відповідатиме вимогам методики оцінки майна. То есть, как бы, чтобы уже полностью этот закон корреспондировался с методикой оценки государственного имущества. Поэтому еще раз повторяю, что полностью все поправки учтены. И предлагается принять этот закон во втором чтении и в целом. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, хто з авторів поправок. Правда, їх тут майже я не бачу, або, точніше, ті, що є, вони враховані. Михайло Васильович Чечетов, врахували всі його поправки, комітет. Якщо немає заперечень, то з урахуванням того, що говорив Михайло Васильович, щоб уточнити чисто юридично деякі положення цього закону, і з тими уточненнями, які доповідач сказав, я ставлю на голосування: про прийняття в цілому Закону „Про Державну програму приватизації на 2007-2009 роки”, реєстраційний номер 3512. [[16:53:01]] За-229 Програму приватизації прийнято. Головне, щоб було, що продавати і заробляти. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації. Реєстраційний номер 3513. Чечетов Михайло Васильович, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, на прошлой неделе мы приняли не только саму программу приватизации, но и, поскольку программа приватизации в первом чтении, сегодня мы приняли во втором чтении как закон - это философия или идеология продаж, а сами законодательные акты под программу приватизации были формализованы в другой законопроект, который назывался: про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації, поскольку нужно было внести соответствующие изменения в ряд законодательных актов под новую философию или идеологию программы приватизации. Мы тоже самое в пятницу приняли этот законопроект про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації в першому читанні, после этого мы доработали совместно с Фондом державного майна на второе чтение. Есть 7 поправок, все эти 7 поправок, то же самое, полностью учтены. Просьба принять также и этот закон во втором чтении и в целом, да. Спасибо.
Так, а юридично, щось висновків я не бачу юридичного управління?
Это как раз мы, то, что, Адам Иванович, когда вы говорили, что были зауваження юридичного управління.
Це було науково-експертного.
зауваження і внесли, як кажуть, в тіло закону, і врахували найважливіші пропозиції з урахуванням позицій Фонду державного майна, повністю враховано, пропоную прийняти в другому читанні і в цілому цей законопроект.
Ніхто не наполягає на голосуванні поправок? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому закону про внесення змін про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації, реєстраційний номер 3513. [[16:55:11]] За-236 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про міський електричний транспорт" [[щодо тарифів]], реєстраційний номер 3448. Демчишен Василь Васильович, член комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства. Будь ласка, Василь Васильович. Не зацілуйте, Валентина Петрівна, не зацілуйте.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, вашій увазі пропонується до другого читання законопроект про зміни до Закону „Про міський електротранспорт”. 15 червня ми розглядали даний законопроект в першому читанні. Він отримав підтримку. І цей закон, ви пам’ятаєте, стосується проблем, які виникли зараз на нашому електротранспорті у зв’язку з тим, що не всі збитки компенсуються по перевезенню пільгових категорій населення електротранспорту і електротранспортними підприємствами. І, крім того, у червні місяці поточного року закінчується дія на пільгу на електроенергію, передбачені Законом про міський електротранспорт. Тому до другого читання ми комітетом розглянули даний законопроект. І на сьогоднішньому засіданні внесли чіткіше визначення самої терміну дії оцієї пільги на електроенергію, тобто до першого січня 2010 року, а саме: до кінця чи початку нового фінансового року. І, крім того, в перехідних положеннях запропонували доручити Кабінету Міністрів України підготувати законодавчі пропозиції про механізм формування, те ж саме, до першого січня 2010 року тарифів на електроенергію для міського електротранспорту загального користування. Ці пропозиції були одностайно підтримані членами комітету. І ми пропонуємо вам підтримати даний законопроект у другому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, доповідь завершена, поправки всі внесені. Єдине. Василь Васильович, ідіть туди, вас просять колеги, на підтримку. Єдине що, знову ж таки я звертаюся до Мінфіну. Немає нікого тут? Чи враховано те, що пільга з червня зникне у державному бюджеті? Хто мені може сказати?
Ні, ні. Справа в тому, що у червні, тобто вже закінчилася пільга. Значить державний бюджет 2007 року враховував, що цієї пільги немає. Ми приймаємо закон зараз і просимо, що коли він буде підписаний, щоб він відразу вступив в дію, от про що я. Добре. Ставиться на голосування про прийняття в цілому закону 3448, про внесення змін до Закону України „Про міський електричний транспорт”. Хто їздить голосуйте. [[16:59:12]] За-254 254 народних депутатів користується послугами міського електричного транспорту. Закон прийнято. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям інвалідам" [[щодо порядку звернення за призначенням державної соціальної допомоги]]. Реєстраційний номер 3311 голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Цибенко Петро Степанович, будь ласка.
Дякую Адам Іванович. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Сьогодні Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів пропонує вашій увазі розглянути в другому читанні законопроект соціальної спрямованості, що має на меті значно спростити процедуру призначення нашим громадянам, які фактично здійснюють догляд за дитиною інвалідом віком до 18 років надбавки на догляд, що передбачено Законом України „Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам”. На сьогоднішній день вищезазначений закон передбачає, що особи, які претендують на призначення цієї надбавки на догляд, а вона призначається лише не працездатним особам, додатково подають до управлінь праці та соціального захисту населення довідку видану за місцем проживання про те, що вони не працюють і не зареєстровані, як суб’єкти підприємницької діяльності, а також не займаються підприємницькою діяльністю. При цьому зазначена довідка видається, як правило на платній основі органом, що здійснює державну реєстрацію підприємця чи приватного підприємства. У зв’язку з цим наш колега по парламентській коаліції подав відповідний законопроект, який передбачав безкоштовне одержання цієї довідки. Законопроект було прийнято 25 квітня 2007 року в першому читанні. В ході підготовки до другого читання було подано чотири пропозиції, при цьому Кабінет міністрів України запропонував підійти до вирішення цієї проблеми ще більш радикально, так би мовити в позитивному розумінні цього слова. Зокрема урядом було запропоновано взагалі вилучити норму, яка б передбачала подання громадянами довідки, що він не працює. А з’ясування цього факту доручити відповідним місцевим органам праці та соціального захисту населення. В реалізації цієї ініціативи урядом запропоновано, що з метою реалізації норм цього Закону органи праці та соціального захисту населення мають право користуватися всіма джерелами офіційно інформації тобто шляхом подання запитів відповідним державним органам самостійно з’ясувати це питання. Комітет розглянув цей законопроект і рекомендує Верховній Раді прийняти цей документ у другому читанні і в цілому.
Дякую. Всі поправки враховано, в тому числі поправки Кабінету міністрів, Комітету з питань бюджету. Хоча комітет не є суб’єктом законодавчої ініціативи, треба в таблиці писати конкретно хто вносив, а не комітет. Тому я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як Закону, Закону про внесення змін до Закону України „Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам щодо порядку звернення за призначенням державної соціальної допомоги, реєстраційний номер 3311, прошу голосувати. [[17:02:55]] За-249 Я не розумію,. На табло щось показувало зовсім інше. 249, рішення прийнято. Шановні колеги, будьте уважні, у нас в порядку денному тижневому на завтра стояли три законопроекти другого читання. Але оскільки ми сьогодні зранку з вами прийняли рішення про те, що ми завтра вже будемо працювати з виборцями. Тому я прошу, давайте ми розглянемо ці законопроекти в другому читанні законопроект за номером 2235-1 про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо лізингу]] Воропаєв Юрій Миколайович. Готові? Будь ласка, від комітету. По порядку, 2235-1, на середу він планувався. Почекайте, ще ми друге читання не закінчили. Так, тут, шановні колеги, поправки народного депутата Святаша. 13.06 комітет його розглянув. Є поправки народного депутата Святаша, вони, шість. Да, готові, будь ласка, Юрій Миколайович, якщо готові, прошу.
Это законопроект 2235-1, это урядовый законопроект. Подобный уже законопроект был нашего коллеги, народного депутата Святаша, 2235. Комитет рассмотрел оба эти законопроекты, при этом 2235 рекомендовали Святашу снять с рассмотрения, так как кабминовский мы считали, что более удобен и приемлем. Он согласился, и он дорабатывал законопроект кабминовский со своими поправками. Кроме этого, обращаю ваше внимание на то, что большинство поправок, которые внесены в законопроект 2235-1, урядовый и утверждены комитетом предварительно для вашего последующего утверждения. Они в основном касаются уточнения и исправление тех недоликов, які обнаружило наше Главное экспертное управление. Комитет рассмотрел данный законопроект и рекомендует Верховной Раде его принять в целом.
Дякую. Зрозуміла ситуація. Я ще раз повторюю, 30, ні, вибачте, 12 поправок колеги Святаша враховані, бо уже говорив Юрій Миколайович про те, що був і його законопроект, ми прийняли в першому читанні урядовий іпропонували комітету при доопрацюванні врахувати те позитивне, що було і в колеги Святаш. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо лізингу. Реєстраційний номер 2235-1. Прошу голосувати. [[17:06:35]] За-259 Прийнято. Закон про внесення змін до Кримінально-процесуального, Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України [[щодо приведення у відповідність до міжнародних стандартів]]. 2491. Від комітету Малишев Володимир Степанович. Не бачу я його. Хто від комітету готовий сказати? Немає. Так. Тоді, зараз подивимося. Поправка Мойсика враховано, враховано, враховано. Сім, вісім. Так дев’ять поправок колеги Мойсика, або точніше колишнього колеги враховано. Левченко те саме. Мойсик – наступні поправки враховано. Тобто, всі поправки, які вносилися враховані. Я думаю, ми маємо суб’єкт законодавчої ініціативи тут був Кабінет Міністрів. Ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону. Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального, Кримінального та Кримінально-виконавчого кодексів України [[щодо приведення у відповідність до міжнародних стандартів]]. Реєстраційний номер 2491. Прошу голосувати. [[17:08:08]] За-254 Прийнято. Дякую. І Закон про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо встановлення відповідальності за порушення законодавства під час декларування зерна суб’єктами господарювання, що діють на ринку зерна [[реєстраційний номер 3053]]. Також суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Поправки колеги Гусарова, чотири поправки враховані, п’ять поправок його після шостої враховані. І колеги Круця, колишнього колеги, також враховані. Я прошу підтримати цей закон, тим більше, ви знаєте, яка ситуація у нас зараз, що нам треба досить пильнувати за ринком зерна. Ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо встановлення відповідальності за порушення законодавства під час декларування зерна суб’єктами господарювання, що діють на ринку зерна [[реєстраційний номер 3053]]. Прошу голосувати. Голосуємо. [[17:09:32]] За-254 Прийнято закон. Переходимо до розділу „Для включення до порядку денного та прийняття рішення”. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо сумісництва посад]] [[реєстраційний номер 3671]]. Прошу голосувати. Включення до порядку денного голосуємо. [[17:10:09]] За-253 Прийнято. Будь ласка, Тихонов доповідайте, голова Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! На ваш розгляд вноситься законопроект номер 3671, яким пропонується внести зміни до законів України про місцеве самоврядування в Україні та про статус депутатів місцевих рад. Як ви знаєте, відповідно до пункту „б” частини першої статті 5 Закону України „Про боротьбу з корупцією” встановлено, що державний службовець або інша особа, уповноважена на виконання функцій держави не має права займатися підприємницькою діяльністю безпосередньо чи через посередників або підставних осіб, бути повіреним третіх осіб у справах державного органу, в якому вона працює, а також виконувати роботу на умовах сумісництва, крім наукової, викладацької, творчої діяльності, а також медичної практики. Проте частиною четвертою статті 12 , частиною другою статті 50 та частиною третьою статті 55 Закону України „Про місцеве самоврядування України” визначено ще додаткові вимоги до сільського, селищного, міського голови, секретаря сільської, селищної, міської ради, голови районної, обласної районної у місті ради, а саме, заборона суміщати свою службову діяльність з іншою посадою, у тому числі на громадських засадах. На практиці це призводить до конфліктів у відносинах між сільськими, селищними, міськими головами та правоохоронними органами. Адже дуже часто сільські, селищні, міські голови на громадських засадах очолюють різні федерації, асоціації, осередки політичних партій та інших громадських організацій. Особливо гостро постала ця проблема для секретарів міської ради, голів районної, обласної, районної у місті ради після запровадження на місцевому рівні пропорційної системи виборів. Наявність такої заборони суміщати свою службову діяльність з іншою посадою на громадських засадах тільки для селищного, сільського, міського голови, секретаря сільської, селищної, міської ради, голови районної, обласної районної у місті ради призводить до неоднакового застосування закону на всій території держави та до конфліктів з правоохоронними органами, а відтак погіршення суспільно-політичної ситуації у територіальних громадах, де відбуваються такі протистояння. Тому законопроектом пропонується привести у відповідність до Закону України „Про боротьбу з корупцією” спеціальні обмеження, що спрямовані на попередження корупції стосовно сільського, селищного, міського голови, секретаря сільської, селищної, міської ради, голови районної, обласної районної у місті ради, виключивши з частини четвертої статті 12, частини другої статті 50, частини третьої статті 55 Закону України „Про місцеве самоврядування України” та статті шостої Закону України „Про статус депутатів місцевих рад” слова „у тому числі на громадських засадах”. Прошу підтримати у першому читанні та в цілому як закон.
Дякую. Є запитання? Сідайте, будь ласка. Це була доповідь і одного з ініціаторів законопроекту, під ним стоять підписи представників всіх фракцій, і як голови комітету. Будемо голосувати?
Суть зрозуміла, що якщо дотримуватися закону, а бажано дотримуватись закону, то жоден керівник органів місцевого самоврядування не може виконувати абсолютно ніяку іншу роботу, навіть на громадських засадах, не може бути навіть чоловіком своєї дружини.
Те ж саме. Будь ласка, Матвієнков.
Уважаемые коллеги, действительно, проблема в этом есть, действительно, проблема серьезная, мы на фракции сегодня этот вопрос рассматривали. Одно дело, когда мэр города занимается вопросами, связанными с какой-то деятельностью, которая не связана с его нынешней работой, а вторая ситуация, абсолютно объективная, когда он остается почетным президентом банка, возглавляет город, и все финансовые потоки, которые идут через бюджет, практически направляются через данный банк. И в этом есть определенные моменты, здесь есть определенные сомнения. Поэтому наше предложение такое: мы за данный законопроект голосовать не можем, его можно было б отправить на повторное перше читання, если будут разработаны какие-то защитные механизмы и моменты, которые бы ограждали от подобных вещей. Спасибо.
Так, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до деяких законів України щодо сумісництва посад. 3671, прошу голосувати. [[17:15:46]] За-222 Покажіть по фракціях. Спокійно! Все буде добре. Подивились? Хто за те, щоб переголосувати? Соціалісти, допоможіть! [[17:16:16]] За-233 Повернулись. Не розслабляйтесь. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту закону за номером 3671 про внесення змін до деяких законів України щодо сумісництва посад. Прошу голосувати. Голосуєм за радянську владу! А потім за 6 статтю, Катерина Семенівна. [[17:16:48]] За-237 Проголосуєм в цілому як закон? Я ставлю на голосування пропозицію підтримати як закон про внесення змін до деяких законів України. Реєстраційний номер 3671. Прошу голосувати. [[17:17:17]] За-237 Голова профільного комітету запрошує всіх на дружню розмову після закінчення засідання. Потрібно включити до порядку денного проект Закону про державні унітарні підприємства. Реєстраційний номер 3254. урядовий законопроект. Прошу голосувати. [[17:17:50]] За-252 Прийнято рішення. Заступник міністра юстиції Єфіменко Леонід Васильович, будь ласка. Підготуватись Воропаєву.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, до розгляду пропонується проект закону України про державні унітарні підприємства, прийняття якого обумовлено необхідністю чіткої регламентації правових засад діяльності державних унітарних підприємств на сьогодні безсистемно та недостатньо врегульовано діяльність цих підприємств, відсутній чіткий порядок їх створення та управління ними. Норми, що визначають правове становище таких підприємств, не зосереджені в одному акті, а розпорошені по різних актах. Перш за все, це пов’язано з тим, що у зв’язку з прийняттям Господарського кодексу втратив чинність Закон України „Про підприємства в Україні”, який регулював правові основи діяльності державних підприємств. Відповідно до законопроекту державні унітарні підприємства утворюються як державні комерційні підприємства або казенні підприємства за рішенням суб’єктів управління об’єктами державної власності, які здійснюють такі повноваження відповідно до закону і діють на основі статуту, який затверджується органом управління. Проектом визначається правовий режим майна державних унітарних підприємств. Так, майно державного унітарного підприємства є державною власністю. При цьому у проекті з метою розкриття особливостей управління саме державним майном застосовуються такі господарсько-правові інститути, як господарське відання та оперативне управління. Проектом запроваджується обов’язок: при створенні державного комерційного підприємства формувати статутний капітал та визначається його мінімальний розмір. У проекті також передбачається надати державному комерційному підприємству право відчужувати майнові об’єкти, що належать до його основних фондів за попередньою згодою органу управління і лише на конкурентних засадах, якщо інше не встановлено законом. Розпоряджатися в інший спосіб майном, що належить до основних фондів, державне комерційне підприємство має право лише у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами. Відчуження цілісного майнового комплексу державного комерційного підприємства чи його структурного підрозділу здійснюється відповідно до законодавства про приватизацію. Необхідно зазначити, що казенне підприємство не наділяється правом розпоряджатися закріпленим за ним майном. Ще одне важливе питання, висвітлене в проекті, - це відповідальність державного унітарного підприємства. Визначено, що державне комерційне підприємство відповідає за своїми зобов’язаннями всім належним йому майном. Казенне ж підприємство відповідає за зобов’язаннями лише коштами, що перебувають у його розпорядженні. Держава та орган, що здійснює управління об’єктами державної власності, не відповідають за зобов’язаннями державному унітарному підприємству. У проекті також визначається порядок управління унітарним підприємством. Окремо визначаються права керівника державного підприємства, а повноваження органу, що здійснює управління об’єктами державної власності, як представника власності, безпосередньо визначені у Законі про управління об’єктами державної власності. Прикінцевими положеннями проекту, з метою урегулювання неузгодженостей, вносяться відповідні зміни до Господарського кодексу України, як і регулюють діяльність підприємств та до Цивільного кодексу України. Також необхідно зазначити, що прикінцевими положеннями проекту органом, що здійснює управління об’єктом державної власності, доручається протягом року з дня набрання чинності цим законом забезпечити приведення статутів державних підприємств у відповідність із цим законом. Головне науково-експертне управління Верховної Ради України вважає за можливе прийняти у першому читанні зазначений проект закону, з наступним урахуванням при підготовці до другого читання висловлених зауважень та пропозицій. Попереднє опрацювання свідчить про можливість врахування зазначених зауважень та пропозицій. Дякую, прошу підтримати.
дякую. Чи є запитання? Богачук, будь ласка.
Василь Богачук, Соціалістична партія, Тернопіль. Шановний доповідачу, в чинному законодавстві, вірніше, в господарському кодексі, тут говорилося, що казенне підприємство відповідає за своє зобов’язання лише коштами, що перебувають в його розпорядженні. У разі недостатності зазначених коштів, держава в особі органу в сфері управління якого входить підприємство несло повну відповідальність субсидіарну за зобов’язання казенного підприємства. В нових поправках ми виключаємо з цього, тобто воно не може, коштів може не хватати, майно відсутнє. Хто в такому випадку буде нести відповідальність за це казенне підприємство? Дякую.
Ну, по-перше. Дякую за запитання. Ви звернулися до статті 77 Господарського кодексу, там, дійсно, є така норма ми пропонуємо її виключити. Як на практиці виходить? На практиці виходить, що ці кошти мають бути передбачені у бюджеті. На жаль, у держаному бюджеті, відповідно до Кодексу бюджетного, ці кошти не передбачаються. В даному випадку, якщо не буде хватати коштів при ліквідації підприємство буде ставати таким, що є банкрутом. А держава не повинна відповідати за зобов’язання підприємства.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так, Воропаєв Юрій Миколайович, чому сьогодні молоко треба, щоб комітет видав. Правда, я щось голови комітету не бачу. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, данный законопроект вносится Кабинетом Министров Украины, вы это уже услышали и знаете. Суть его заключается в следующем. Этот законопроект, он фактически становится как Закон «О хозяйственных обществах» для всех коммерческих предприятий, так данный закон предполагается сделать таким же по отношению к предприятиям государственным или коммерческим и унитарным предприятиям. Комитет на своем заседании 13 июня сего года рассмотрел данный законопроект и рекомендует его принять в первом чтении. Комитет обратил внимание разработчика Кабмин Украины на то, что в данном законопроекте есть ряд норм, которые не соответствуют и не стыкуются с Гражданским кодексом Украины и с Хозяйственным кодексом Украины. На это же обратил внимание и наше Главное экспертное управление. Комитет обратил внимание также Кабинета Министров Украины на то, что все формы собственности в нашей стране они равны, если я не ошибаюсь, статья 42 Конституции Украины. В тоже время, вот есть два законопроект Кабмина, один законопроект – это новый Закон «Об акционерных обществах» и второй законопроект, вот этот, «О государственных унитарных предприятиях». Например, даже о размере уставного фонда и то делается как бы совершенно разная ставка. Учитывая, при условии, если данный законопроект будет до второго чтения доработан, комитет рекомендует Верховной Раде принять его в первом чтении.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Обговорювати будемо? Все зрозуміло. Я думаю, варто уніфікувати і, дійсно, узаконити державні унітарні підприємства. І тут якраз йде мова про те, що до унітарних відносяться підприємства двох форм власності і казенні [[чисто державні]], і ті, де є підприємства і не тільки з державною часткою майна, долею майна. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Проект Закону про державні унітарні підприємства, реєстраційний номер 3254. Прошу голосувати. [[17:25:55]] За-251 Прийнято в першому читанні. Потрібно включити до порядку денного і розглянути Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування". Реєстраційний номер 3547. Також суб’єкт законодавчої ініціативи Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[17:26:30]] За-246 Включено до порядку денного. Будь ласка, Віктор Петрович Корж, міністр у справах сім’ї, молоді та спорту. Підготуватися Цибенко.
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Міністерство у справах сім’ї, молоді та спорту пропонує до розгляду урядовий Проект Закону про внесення змін до Закону України „Про загальнообов’язкове пенсійне страхування”. До 2006 року фінансування дитячих будинків сімейного типу та прийомних сімей здійснювалось з місцевих бюджетів. Один з батьків-вихователів отримував грошову винагороду, а матеріальна винагорода прийомним батькам не передбачалась. За результатами вивчення у 2005 року фінансування дитячих будинків та прийомних сімей з’ясовано, що рівень фінансування таких сімей кардинально відрізнявся залежно від регіону, розташування дитячого будинку чи прийомної сім’ї. Рівень фінансування сімей змінювався навіть у межах однієї області. Починаючи з 2006 року, фінансування прийомних сімей та дитячих будинків сімейного типу здійснюється з Державного бюджету, як субвенція з Державного бюджету місцевим бюджетам. Законами України „Про Державний бюджет на 2006 рік” та „Про Державний бюджет на 2007 рік” передбачені видатки, на виплату державної соціальної допомоги на дітей-сиріт та дітей позбавлених батьківського піклування, які виховуються і утримуються у дитячих будинках сімейного типу і прийомних сімей, грошове забезпечення прийомних батьків і батьків-вихователів у розмірі 35 відсотків, розміру соціальної допомоги на кожну дитину вихованця. Як результат, протягом 2006 року створено прийомних сімей у чотири рази більше, а дитячих будинків у 1,7 разів більше від кількості створених протягом шести попередніх років. Проте, на даний час не врегульовано питання пенсійного забезпечення батьків-вихователів дитячих будинків сімейного типу та прийомних батьків, якщо вони не працюють. Коли б страхові внески за батьків-вихователів та прийомних батьків сплачувалися органами праці та соціального захисту населення з Державного бюджету як видатки на загальнообов’язкове державне соціальне страхування та збори на обов’язкове державне пенсійне страхування із сум їх грошового забезпечення. Станом, інформую вас, що станом на 01.05.07 функціонує.50 дитячих будинків сімейного типу, прийомних сімей – 977, ще біля тисячі батьків-вихователів та прийомних батьків, які виховують 3 тисячі 116 дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування. Все це в рамках реалізації концепції міністерства, на підтримку не міждержавного, не закордонного усиновлення, а на наше вітчизняне усиновлення. Законопроект, який ми вам пропонуємо, передбачає поширення дії Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування” на батьків-вихователів дитячих будинків сімейного типу, прийомних батьків, якщо вони не працюють і виховують дітей-сиріт ті дітей, позбавлених батьківського піклування. Друге. Це порядок сплати внесків на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування для таких осіб. Прийняття закону врегулює питання пенсійного забезпечення прийомних батьків, коли б страхові внески за батьків-вихователів та прийомних батьків сплачувалися органами праці та соціального захисту населення з Державного бюджету. На реалізацію цього законопроекту передбачені кошти у Державному бюджеті на 2007 рік. Додаткових бюджетних коштів не передбачається. З огляду на зазначене та беручи до уваги позитивний висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради, Міністерства у справах сім’ї, молоді та спорту просить підтримати вас цей законопроект у першому читанні та в цілому. Дякую за увагу. Заздалегідь вдячні за підтримку, ми на неї дуже розраховуємо, бо це важливе соціальне питання.
Можете не сумніватися. Запитань немає? Сідайте, будь ласка. Цибенко Петро Степанович, голова комітету.
Шановні колеги! Оскільки шановний Віктор Петрович тут доволі детально доповів зміст цього документу у мене немає такої необхідності і тому я хочу доповісти, що комітет уважно розглянув цей законопроект, ми вважаємо проблему врегулювання проблеми пенсійного забезпечення батьків, які приймають, беруть на усиновлення надзвичайно важливе і тому комітет прийняв рішення підтримати цей документ у першому читанні і в цілому. Дякую.
Сідайте, будь ласка, чи є бажаючі обговорити? Немає. Тоді, шановні колеги будемо голосувати буквально два слова. Я думаю, що треба дослухатись до прохання міністерства і до рішення профільного комітету, тим більше нагадаю вам, що нещодавно, принаймні, свіже ще у пам’яті, коли Президент держави провів спеціальні засідання в Житомирі, де присвячено було саме дитячим будинкам сімейного типу. І я думаю, що він із задоволенням підпише цей закон. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому закону про внесення змін до Закону України „Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування” реєстраційний номер 3547, в цілому, як закон. Прошу голосувати. [[17:32:28]] За-261 Прийнято. Шановні колеги! Дві хвилинки уваги, будь ласка Замковенко Микола Іванович, прошу на трибуну. Оголошення послухайте.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Фракція „Блоку Юлії Тимошенко” робить офіційну заяву наступного змісту. „Ми, народні депутати України, обрані за виборчим списком виборчого блоку політичних партій „Блок Юлії Тимошенко” в числі інших 129 народних депутатів, обраних від цього ж блоку, написали заяви про входження до депутатської фракції „Блок Юлії Тимошенко”, які були нами передані Керівнику Апарату Верховної Ради України відповідно до Регламенту Верховної Ради України 25 травня 2006 року на першому засіданні Верховної Ради України п’ятого скликання після складення присяги. У подальшому, переслідуючи мету призначення позачергових виборів до Верховної Ради України, 103 народних депутати заявили про свій вихід із депутатської фракції „Блок Юлії Тимошенко”. Не поділяючи позицій керівництва фракції, яка, на нашу думку, може призвести до не передбачуваних наслідків, група народних депутатів відмовились від виходу із фракції і повернулися до сесійної зали для виконання депутатських повноважень. Присягаючи на вірність Україні, ми зобов’язувалися всіма своїми діями дбати про благо вітчизни і добробут українського народу, додержуватися Конституції та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Тому, відмовившись від виходу із депутатської фракції, заявляємо, що депутатська фракція „Блок Юлії Тимошенко”, попри всілякі інсинуації та заяви з боку її колишніх керівників, не припиняла своєї діяльності і продовжує працювати в парламенті п’ятого скликання. Оскільки на даний час керівництво фракції вийшло із її складу, то переважною більшістю голосів членів фракцій її головою обрано Миколу Замковенка. Віримо, справедливість переможе! Народні депутати України, члени депутатської фракції „Блоку Юлії Тимошенко”, підписи.
Дякуємо, Микола Іванович. Оскільки 60-та стаття передбачає, щоб головуючий робив оголошення, хто входить, так би мовити до складу фракції, на даний момент таку згоду дали колеги наші: Замковенко, Ковтуненко, Олійник Володимир, Антіпов, Чичков, Сінченко, Єдін, Надоша, Ткаченко Володимир, Луцький, Поліщук, Лебедєв, Вершиніна, і Вітенко. Я думаю, що у них ще є можливості розширювати. І завершуючи цю тему, шановні колеги, я хотів би два слова сказати юристами чи не юристам із політичної партії несунів- Народний союз „Наша Україна”. Вони дуже активно коментують все, що відбувається у Верховній Раді. На здоров’я, нехай коментують. Але я просив би доморощених юристів не давати оцінок, яких вони не знають. Бо остання чергова заява цих юристів полягає в тому, що головуючий не має право оголошувати про вхід, вихід, створення і так далі, фракцій. Я їм рекомендую: уважно почитайте статтю 60 Регламенту, там все ясно сказано, для тих, правда, хто має освіту і вміє читати. Бо у мене великі сумніви, коли почитаєш те, про що ті юристи говорять, що вони мають не тільки юридичну, а взагалі будь-яку освіту. Всі питання, які були винесені на порядок денний, ми з вами розглянули. На цьому вечірнє засідання Верховної Ради оголошується закритим. Нагадую, завтра о 15 годині парламентські слухання, присвячені досить актуальному питанню і голова профільного комітету Катерина Самойлик запрошує вас взяти участь у цих засіданнях. Відповідно до прийнятої нами сьогодні постанови ми 20-26 працюємо з виборцями, вони нас уже зачекалися, бо ми три місяці практично працювали виключно у режимі сесійних засідань; а 27 або, якщо виникне необхідність і раніше, ми збираємося з вами на засідання. На все добре.