Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні народні депутати, зареєструйтеся. Прошу підготуватися до реєстрації. Так, шановні колеги, підготувалися до реєстрації? Увімкніть систему Рада. [[10:01:40]] [[Реєстрація народних депутатів України]] Зареєструвалися в сесійній залі картками 390 народних депутатів. Шановні народні депутати, відповідно до частини другої статті 83 Конституції України і частини другої статті 11 Регламенту Верховної Ради України 151 депутат звернулися з вимогою про скликання позачергової сесії Верховної Ради України з визначеним порядком денним. Тому сьогодні ми проводимо засідання позачергової сесії Верховної Ради України. Позачергову сесію Верховної Ради України шостого скликання оголошую відкритою. [[Лунає Гімн України]] Шановні народні депутати! Як ви знаєте, до порядку денного ініціаторами скликання позачергової сесії запропоновано два питання, а саме: Закон України „Про внесення змін до Закону України „Про державний бюджет України на 2009 рік та деяких інших законів України з пропозиціями Президента України від 3 серпня 2009 року [[реєстраційний номер 4735-1]] , а також Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України з пропозиціями Президента України від 18 серпня 2009 року [[реєстраційний номер 4741]]. О 9-ій годині відбулося засідання Погоджувальної ради для обговорення запропонованої ініціаторами порядку денного позачергової сесії. У процесі обговорення виникло ряд проблем, які потребують додаткових консультацій і з’ясування, а саме щодо першого закону. Постало питання про те, що сьогодні вже діє постанова Кабінету Міністрів з цього приводу, яка значною мірою не узгоджується із законом, який ми маємо розглянути і прийняти щодо нього остаточне рішення. Також постало питання щодо контролю за витрачання коштів, які передбачається виділити для фінансування підготовки Євро-2012. І ще один момент – це, хто буде освоювати ці кошти: українські підприємства, українські працівники або переважно люди із-за меж України. У зв’язку з цим виникла необхідність провести узгодження позицій як між фракціями, так і з Кабінетом Міністрів України. Виникли, також, зауваження і застереження до Закону про внесення змін до деяких законів України щодо виборів Президента України. Оскільки, як ви знаєте, довкола цього є багато і правових, і політичних дискусій, в тому числі зауваження Президента, які викладені на 30 сторінках. Отже, це питання, також потребує певного узгодження. Було запропоновано, як компроміс, як знаходження спільної позиції розглянути перше питання і до нього також додати проект постанови, яким чітко зафіксувати декілька позицій, а саме: це зобов’язання уряду, щоб будь-які витрати на підготовку Євро-2012 узгоджувались з відповідними комітетами Верховної Ради і, щоб це робилось відкрито і прозоро. Друге. Доручення відповідним контролюючим органам, зокрема, Рахунковій палаті з тим, щоб вона забезпечила постійний моніторинг витрачання коштів і щоквартально інформувала з цього приводу громадськість і Верховну Раду України. Щодо другого питання, то пропонується, розглянувши його, прийняти також постанову, якою доручити відповідному комітету профільному у процесі реалізації закону і додаткових консультацій щодо тих пропозицій, які вже є до цього закону, запропонувати відповідні рекомендації Верховній Раді України, щоб можна було в процесі роботи внести необхідні точкові зміни і уточнення. Одну хвилинку, я розказую про пропозиції. У зв’язку з цим пропонується провести таку роботу, зробивши перерву, о 13-ій годині провести засідання Погоджувальної ради о 14-ій годині продовжити нашу роботу в пленарному режимі. У зв’язку з цим оголошую перерву до 14-ої. Що, що? Порядок денний, шановні колеги, сформований. Одну хвилинку! Відповідно до статті 83 Конституції порядок денний можуть визначати виключно ініціатори проведення позачергової сесії, а саме: Президент України якщо він є ініціатор позачергової сесії або група депутатів не менше ніж 150. Якщо, довожу до відома керівників фракції Верховної Ради України, якщо не буде досягнуто домовленості, разом з тим я вимушений буду виносити на розгляд Верховної Ради ці питання для того, щоб Верховна Рада України прийняла для них вичерпне остаточне рішення. Оголошується перерва до 14-ої години. О 14-ій годині ми продовжуємо роботу в пленарному режимі і тоді обміняємося думками з приводу дальшої організації нашої роботи. Дякую. О 13-ій годині – засідання Погоджувальної ради.
Шановні колеги, займайте свої місця для того, щоб ми могли продовжувати роботу в пленарному режимі. Запросіть, будь ласка, народних депутатів до сесійної зали. Так-так, всіх фракцій. Шановні колеги! Ми провели засідання Погоджувальної ради о 13-ій годині начебто узгодили позиції для того, щоб у нас відбувся у штатному режимі розгляд питань, визначених порядком денним ініціаторами проведення позачергової сесії. Тому давайте почнемо практичний розгляд питань. І в процесі роботи, якщо потрібно будемо доузгоджувати наші позиції. Немає заперечень? Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2009 рік" та деяких інших законів України" з пропозиціями Президента України від 03 серпня 2009 року. Доповідач – представник Президента України у Верховній Раді України, заступник Глави Секретаріату Ігор Володимирович Попов. Будь ласка, Ігор Володимирович.
Шановний Голово Верховної Ради України! Шановні народні депутати! Президентом України заветовано прийняти Верховною Радою 1 липня 2009 року Закон України про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет на 2009 рік та деяких інших законів України”. На переконання глави держави заветований, закон порушує фундаментальні основи фінансової системи держави, підміняє конституційну місію Національного банку України, перетворюючи його на друкарський верстат для потреб бюджету, наражає всіх українських громадян на ризик інфляції, зриву курсу національної валюти, стрімке падіння рівня життя наших людей. Нагадаю, що Конституція України, Закон України „Про Національний банк України” наділяють його повною юридичною і оперативною незалежністю з метою реалізації свого головного завдання – збереження стабільності української грошової одиниці. Діюче законодавство повністю відповідає світовій практиці взаємовідносин центрального банку і бюджету. У випадку перевищення доходів НБУ над його видатками, сума такого перевищення направляється в бюджет. У випадку, якщо центральний банк, виконуючи свою базову функцію, отримав збиток, бюджет держави цей збиток компенсує. При цьому перевищення доходів або збиток, як і в усіх цивілізованих державах, обраховується лише за підсумками року і перевіряється авторитетною аудиторською компанією. Заветований закон ламає цей фундаментальний принцип. Пропонується авансове перерахування прибутку НБУ за 2009 рік в розмірі майже 10 мільярдів гривень. Більше того, авансове перерахування прибутку центрального банку пропонується запровадити від нині і назавжди. Перед центральним банком постає конфлікт завдань: або виконувати свою конституційну функцію щодо стабільності гривні, або заробляти гроші для бюджету. Останні розрахунки НБУ свідчать, що орієнтовний, підкреслюю, орієнтовний прибуток НБУ за підсумками 2009 року може скласти близько 700 мільйонів гривень. Звідки ж взяти авансом 10 мільярдів? Якщо поставити собі за головну мету отримати прибуток у розмірі 10 мільярдів гривень, то можна: або штучно девалювати курс гривні і продати валюту з резервів НБУ по 10 або 15 гривень за долар, або підняти ставку рефінансування для комерційних банків до 30-40 відсотків, або банально надрукувати таку суму грошей, що, власне, і пропонує заветований закон. Однак, про стабільність цін гривні і комерційних банків тоді треба забути. Шановні народні депутати, ми надто швидко забули інфляційні уроки 1993 року. Потрібно було 7 довгих років, щоб виправити ситуацію з інфляцією і, здавалося, назавжди закарбувати собі правило 15 статті Бюджетного кодексу України – Національному банку забороняється кредитувати державний бюджет. Ще один важливий аспект. Заветований Президентом України закон передбачає відмову держави від перерахунку 25 відсотків прибутку центрального банку за підсумками року на користь фонду гарантування вкладів. Нагадаю, у фонді сьогодні 4,6 мільярда гривень, натомість, можливі видатки, якщо врахувати лише частину банків, до яких введено тимчасові адміністрації можуть скласти 17,3 мільярда гривень. Норма про 25 відсотків приймалась парламентом лише півроку назад як один з головних антикризових кроків з метою фінансування і наповнення фонду. Ця норма беззаперечно засвідчила, законодавець не залишить напризволяще вкладників збанкрутілих банків. Пройшло півроку і народні депутати знайшли важливіше застосування для цих грошей. Не гоже, на моє переконання, законодавство діяти як діє наш уряд, котрий от з одним і тим же мільйоном видає обіцянки, то авіаторам, то аграріям, то закордонним українцям. Отже, зменшення надходжень до фонду гарантування вкладів неминуче призведе до відновлення негативного процесу відтоку коштів вкладників з банківської системи. А глава держава у своєму вето звертає увагу і на порушення конституційної незалежності Національного банку України, який відповідно до заветованого закону повинен звітувати уряду про свій кошторис і на неможливість делегування Верховною Радою своїх бюджетних повноважень уряду тощо. Але за браком часу зупинюсь лише на одному принциповому моменті. Аванс від НБУ в розмірі майже 10 мільярдів гривень повинен піти на найблагороднішу мету – підготовку України до футбольного чемпіонату Євро-2012. Дозволю собі нагадати, що діючий бюджет передбачає кошти для фінансування Євро-2012 в розмірі 7,8 мільярда гривень через спеціальні податки для „Укравтодору”, через кошти від приватизації. Цих коштів немає або їх недостатньо через запозичені і державні гарантії. Як поступили поляки, наші партнери по проведенню футбольного чемпіонату? Ще в травні цього року уряд Польщі з подальшою підтримкою парламенту ухвалив закон, план обмеження витрат. План обмеження витрат дозволяє заощадити 10 мільярдів злотих, а це приблизно 3,4 мільярда доларів, шляхом перегляду бюджетних видатків на утримання міністерств та воєводств, окремих державних інституцій і програм, тощо. Кошти в розмірі 9,7 мільярда злотих, це 3,2 мільярда доларів, будуть направлені на будівництво дорожньої інфраструктури. У нас рука не піднімається на 20 міністерств, 143 заступників міністрів, 232 керівника центральних органів виконавчої влади. Уряд проводить масштабне шоу з запрошенням тисяч голів місцевого самоврядування, незаконно виділяючи на це 15 мільйонів гривень із резервного фонду, обіцяє в рідкий випадок дотриматися своєї обіцянки, збільшує на півтори тисячі чоловік кількість місцевих чиновників. Тобто у нас немає політичної волі вчинити, як поляки. Але давайте хоча б авансові 10 мільярдів гривень, на цю суму зменшимо рекордний дефіцит бюджету по інших статтях. Нагадаю, дефіцит бюджету, з урахуванням проблем НАК „НафтоГаз України”, перевищує 100 мільярдів гривень. Закон „Про бюджет на 2009 рік „ дозволяє частину цих коштів використати на капіталізацію банків. Частину – на потребу аграріїв, частину – на Євро-2012, тощо. Але, до речі, закон не дозволяє за рахунок цих коштів купувати житло для міліціонерів, при всій повазі до них і їхніх проблем. Закон не дозволяє надавати інвестиційні гарантії на проектування за кордоном наших фельдшерсько-акушерських пунктів, про що були видані відповідні постанови уряду. Я розумію, що простіше закрити на це очі, а на „Євро” виділити новий і надійний ресурс, аванс від Національного банку України, тим самим надуваючи бюджет додатковими емісійними 10 мільярдами гривнями. Однак, ще раз підкреслю, кошти на фінансування Євро-2012 у бюджеті передбачені. Під керівництвом Президента України фахівці НБУ, Мінфіну, Казначейства, „Автодору” відпрацювали спеціальні схеми фінансування. Вони передбачають чіткий порядок залучення коштів, можливість підтримки ресурсами комерційних банків і НБУ, відкриття спеціальних рахунків всіх виконавців програм підготовки до Євро, подвійний контроль збоку казначейства і НБУ за цільовим використанням цих коштів. Прийняті спеціальні постанови уряду і НБУ. При злагодженій роботі вже через тиждень-два ми зможемо розпочати фінансування. Навіщо ж тоді ми нехтуємо діючим законом і вигадуємо несусвітне? Для простоти отримання і використання 10 мільярдів гривень. Але тоді це точно той випадок, коли простота гірше крадіжки. Переконаний, що ви, народні депутати, дослухаєтесь до аргументів Президента України. Пропоную також ознайомитись із висновком Головного науково-експертного управління, яке у більшості погоджується з пропозиціями Президента. Дякую за увагу.
Шановні колеги, доповідь представника Президента завершено. У вас є запитання до доповідача? Якщо такі є, будь ласка, запишіться. Проводиться запис на виступи з місця. Будь ласка, прізвища народних депутатів, що записалися. Антон Пригодський, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Олег Зарубінський.
Шановний доповідачу! Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Зрозуміло, що серед тих аргументів, які ви наводите, є такі, які є предметом дискусії. Але ви знаєте, от я вичленив квінтесенцію того, що ви казали, і тих зауважень Президента – це необхідність забезпечити незалежність Національного банку. Мені здається, що варто приділити було і увагу вам, як представнику Президента і Президенту, який весь час опікується Національним банком, про незалежність Національного банку від держави вже. Сьогодні Національний банк „кришує” комерційні банки, які продовжують не видавати людям заощадження, депозити. Він про це знає. Переважна більшість банків не виконує свою ж постанову. точніше, точніше Постанову Нацбанку, і людям не йдуть гроші, які вони вклали свого часу. Можливо якось комплексно дивитися на проблему Національного банку і врешті-решт не його захищати, а його контролювати. Дякую.
Я погоджуюся з формулюванням пана Олега в тому, що дійсно є велика проблема між. у відносинах між вкладниками та банками. Але, якщо ми підтримаємо цей закон, якщо він набуде чинності, то проблема лише посилиться, тому що зростуть ризики наповнення фонду гарантування вкладів фізичних осіб. Саме тому цей фонд не можна зачіпати таким чином, як це пропонується в заветованому законі.
Валерій Писаренко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Будь ласка, ваше питання.
Доброго дня! Шановний доповідачу, моє питання також полягає в більш глобальному процесі, і я хотів би вас запитати. Дивіться, ось ця ідеологія, яку сьогодні викладає Президент, це фактично блокування діяльності Верховної Ради, Кабінету Міністрів, спрямовані не на те, щоб там десь збільшити комусь заробітки, а спрямовані на те, щоб провести в Україні Євро-2012. От у мене запитання. Чи вкладає Президент в цю ідеологію мету зарубити проведення Євро-2012, чи просто розпочалась президентська кампанія, завдяки якій Президент ну просто бачить, що проведення успішне в Україні Євро-2012 і його організація може якось йому не сподобатися в його передвиборчій кампанії? Тому дійсно непевне підтримуючи мого колегу Зарубінського, можу сказати, що за Національний банк Президент відповідає самостійно, і він відповідає в тому числі за тими вкладами, які сьогодні не виплачуються всім вкладникам, у тому числі там в "Укрпромбанку", які сьогодні блокують засідання парламенту. Але в цілому чи Президент хоче.
Питання зрозуміло. Дякую. Я ще раз наголошу на тому, що Президент України робив все можливе для того, щоб Україна отримала цей чемпіонат. Він робить все можливе для того, щоб у України цей чемпіонат не забрали. Питання в тому як ми будемо до нього готуватися і чим ми жертвуємо при використанні того чи іншого механізму підготовки. Президент, як я вже говорив у своєму виступі, головував на засіданні, які розробили інші механізми фінансування об’єктів, які дійсно, треба фінансувати, а грошей в нас не вистачає. І скажімо, львівський стадіон уже фінансується за цими механізмами, а не за такими, як пропонує на сьогодні Верховна Рада. Що ж буде в разі набуття чинності цим законом, ми бачили сьогодні зранку, коли на Погоджувальній раді одна з фракцій доповіла, що уряд прийняв постанову, текст якої не розданий депутатам Верховної Ради, який є не для друку, де поділила ці 10 мільярдів без будь-якого парламентського чи громадського контролю на об’єкти, не всі з яких мають стосунок до чемпіонату Євро-2012. І саме тому побоюємося, що механізму такого контролю не буде і надалі. І може бути інша постанова замість відміненої також про непрозорий розподіл і саме тому механізми фінансування цих інфраструктурних об’єктів повинні бути.
Ганна Миколаївна Герман, фракція Партії регіонів, будь ласка, ваше запитання.
Шановні колеги, Україна вже не один місяць і не один рік страждає від того, що члени і лідери однієї коаліції не можуть погодитися між собою з питань, які дуже важливі є для перспективи держави. Через вашу неузгодженість Президента і Прем’єр-міністра ми, Україна може втратити Євро-2012. Ми вам, якщо вам треба, дамо ще раз одну перерву. Нехай визначиться "Блок Юлії Тимошенко" і уряд, щоб не було корупційних темних схем з розподілу грошей на „Євро”. А Президент нехай подумає, що зробити для того, щоб помогти Прем’єру, а не ставити підніжку. І давайте зберемося ще раз і все-таки цей закон якось дамо ті гроші для проведення Євро-2012. Тому що стомився світ від вас, стомилися люди від вас, від ваших сварок, від ваших неузгоджень і від того, що ви не можете знайти одну позицію з найважливі.
Дякую. Будь ласка.
Президент не просто повертає закони, він повертає їх в даному випадку із конкретними пропозиціями. Саме для того він проводить наради в себе, із залученням всіх зацікавлених сторін з тим, щоб виробити такі механізми, які унеможливлять корупцію і зроблять ефективним використання коштів. А щодо того, хто зараз в коаліції, хто не в коаліції, як раз сьогоднішнє голосування, порядок денний показують, які дві великі фракції де-факто створили коаліцію і між собою узгоджують всі дії.
Володимир Олександрович Яворівський, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний доповідачу! Ну, для мене, я думаю, що і для кожного українця сам факт, коли глава держави накладає вето, ставить заборону на навіть спробу парламенту розв’язати колосальну проблему – проведення в нашій державі Євро-2012, ну, у мене викликає відчуття, ну, якоїсь певної хворобливості у ставленні до цієї проблеми. Але ви сьогодні зробили посил для українського суспільства про те, що, мовляв, це буде розкрутка інфляції, там все подорожчає і тому подібне. Тобто, ну, чергові такі ваші страшилки. Але ж ми всі знаємо, що йдеться про гроші, реальні гроші, замацані гроші, а не про гроші Попандополо, які завжди залишалися у Національному банку. Це – прибуток Національного банку. Цього року, враховуючи таку ситуацію, вирішено парламентом вийняти ці гроші з Національного банку. Через те у мене до вас запитання. Я шаную вас як голову виборців і таке інше, але що сталося, що ви сьогодні, фактично, дезінформуєте українське суспільство? Замість того, щоб цей закон, дати йому хід, натомість ми отут.
У своєму виступі говорю тільки правду, і дезінформують суспільство інші. Якщо у Нацбанку очікуване перевищення прибутків над видатками 700 мільйонів, він не може заплатити 10 мільярдів. Можна прийняти закон про те, що нехай він дасть 100 мільярдів, може їх лише надрукувати. І тому давайте жити по нашим доходам і не ділити шкуру невбитих ведмедів, не ділити ті прибутки, які навряд чи з’являться в таких тяжких умовах.
Ярослав Сухий, будь ласка, останнє запитання.
Я в розвиток запитання, котре задавала шановна колега Ганна Миколаївна Герман. Ви сказали про те, що Президент, його зауваження, яке надіслано до Верховної Ради , містять якісь конкретні пропозиції. Ви розумієте прекрасно, що тут немає ні однієї пропозиції. Пропозиція одна єдина, вона у останньому реченні: пропоную закон, що надійшов на підпис, відхилити. А мотивування таке, про те, що проведення Євро-2012 не відповідає зобов’язанням України, встановленні меморандумом про економічну фінансову політику з МВФ, Світовим банком в рамках системного проекту „Програмна позики та реабілітація фінансового.” і тому подібне. Скажіть, будь ласка, що пропонує Президент України Віктор Андрійович Ющенко? Євро-2012 перенести з України кудись інакше? Що він пропонує, крім того, що закон потрібно відхилити?
Шановний Ярославе Петровичу! Я тільки що вісім хвилин розказував, що пропонує Президент, якщо Верховна Рада дозволить, я можу повторити свій виступ другий раз. І я вже говорив, що ці схеми фінансування працюють на таких об’єктах, як скажімо Львівський стадіон.
Шановні колеги! Відповіді на запитання виголошені і запитання у вас вичерпані. Я дякую, Ігоре Володимировичу. Від комітету – заступник голови Комітету з питань бюджету Олег Валерійович Ляшко, будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні сьогодні розглянув пропозиції Президента України до Закону про внесення змін до Законів України „Про Державний бюджет на 2009 рік” та деяких інших законів за реєстраційним номером 4735-1. Насамперед хочемо нагадати про мету і обґрунтування необхідності прийняття Верховною Радою цього закону. Законопроект розроблено і прийнято для невідкладного фінансового забезпечення інвестиційних та інфраструктурних проектів, пов’язаних з підготовкою та проведенням в Україні фінальної частини Чемпіонату Європи 2012 з футболу, будівництва, реконструкції і розвитку, і утримання мережі автомобільних доріг та завершення будівництва метрополітенів у містах Дніпропетровську, Донецьку, Києві та Харкові. Для цього передбачено збільшити на 9,8 мільярда гривень план надходжень від перевищення кошторисних доходів над кошторисними витратами Національного банку в рахунок авансу і платежів за підсумками 2009 року. Зазначено джерело є не емісійними коштами Національного банку, а його реальним прибутком, що повинен зараховуватись до Державного бюджету. Так, починаючи з жовтня 2008 року по серпень 2009 року Національним банком було надано комерційним банкам кредитів для підтримки їх ліквідності в розмірі близько 63 мільярдів гривень за ставкою на рівні 12-18 відсотків річних. При цьому облікова ставка Національного банку досить висока - 10,25 відсотків у порівнянні з країнами Європи, де вона 1-2 відсотків та США, де такий відсоток від нуля до 0,25. Водночас Міністерство фінансів щоквартально сплачує Нацбанку проценти за облігаціями внутрішньої державної позики, процентна ставка складає від 17 до 20 відсотків. Зокрема, за перше півріччя 2009 року сума такої сплати становила – півтора мільярдів гривень. Крім того, прибуток Національного банку передбачено зараховувати до державного бюджету не разово, а поетапно – щокварталу. Це відповідає і вимогам Закону про оподаткування прибутку підприємств, згідно з яким суб’єкти господарювання здійснюють нарахування та сплату податку на прибуток поквартально в поточному році за результатами своєї діяльності, що забезпечує збалансоване виконання бюджету за доходами та видатками. Також встановлено норму про подання Верховній Раді та Кабінету Міністрів звіту про виконання кошторису доходів та витрат Національного банку. І це свідчить не про залежність Нацбанку від парламенту чи уряду, а про забезпечення відкритості прозорості та доступності інформації про діяльність центрального банку держави. Слід відмітити, що статтею 34.1 закону також визначено, що перелік об’єктів, заходів головні розпорядники коштів державного бюджету та обсяги коштів, які будуть спрямовані в межах відповідної бюджетної програми затверджуються Кабінетом Міністрів за попереднім погодженням із Комітетом Верховної Ради України з питань бюджету та з питань фінансів і банківської діяльності. Саме така норма дозволить забезпечити належний парламентський контроль за подальшим розподілом та використанням бюджетних коштів в рамках затвердженої бюджетної програми. Незважаючи на важливість прийнятого Верховною Радою України Закону для забезпечення своєчасної підготовки та проведення в Україні фінальної частини Чемпіонату Європи 2012 року з футболу Президент України повернув його з пропозицією відхилити. Водночас, не погоджуючись із визначеним джерелом фінансування зазначених заходів, глава держави не запропонував будь-яке інше джерело для вирішення цього вкрай нагального і важливого для країни питання. Враховуючи зазначене Комітет з питань бюджету одноголосно, наголошую, ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України повторно прийняти Закон про внесення змін до Законів Українипро Державний бюджет України на 2009 рік та деяких інших законів України в цілому, подолати вето Президента України. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, доповідь закінчена. До доповідача є запитання?
Немає.
Запишіться, будь ласка. Ну є, я бачу є в колеги Аржевітіна. Тоді треба. Народний депутат Аржевітін, будь ласка мікрофон.
Шановний доповідач, я хотів би вам нагадати, що перевищення доходів над витратами встановлюють не депутати Національного банку, не Кабінет Міністрів, не бюджетний комітет, а встановлює Рада Національного банку. Скажіть, будь ласка, чи отримали ви заключення від цього компетентного органу, які будуть доходи Національного банку в цьому році? Це перше запитання. І друге. Скажіть, будь ласка, що ми будемо говорити людям, коли оцим законопроектом вилучили норму, якою ми фактично гарантували 150 гривень видачі по одному депозиту в будь-якому проблемному банку?
Шановний колега, щодо виключення норми про щорічне спрямування на поповнення коштів Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, капіталізацію банків та державної іпотечної установи частини коштів від перевищення доходів над витратами Національного банку необхідне зазначити наступне. На сьогодні кошти Фонду гарантування вкладів фізичних осіб складають близько 5 мільярдів гривень, в тому числі 2 мільярди гривень було перераховано фонду протягом 2008-2009 років з Державного бюджету. Крім того, згідно зі статтею 21 Закону про Фонд гарантування вкладів фізичних осіб одним з джерел формування коштів фонду є кредити залучені від Національного банку. Таким чином, у разі вичерпання фінансових можливостей фонду він може звернутись до Нацбанку для подальшого кредитування. Крім того, за необхідності відповідні бюджетні призначення на поповнення коштів Фонду гарантування вкладів фізичних осіб можуть встановлюватись у Законі про державний бюджет як це передбачено у минулому та поточному роках. Дякую. Щодо прогнозованого доходу. Ми не отримували інформації від вказаного вами органу, але можна спрогнозувати, і як я вже сказав, Національний банк в цьому році надав 63 мільярди гривень рефінансування.
Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановний Олеже Валерійовичу, у мене два запитання. Перше. Ви бачите, що найбільш гостре питання, яке дискутується, це питання механізму контролю за цими грошима. я хотів би, щоб ви чітко, але стисло сформулювали в чому цей механізм, як він буде застосовуватися? І друге питання абсолютно конкретно. Скажіть, будь ласка, реалізація цього закону дасть нові робочі місця в Україні чи не дасть, якщо дасть, які є розрахунки? Дякую.
Шановний Олеже Олександровичу, дякую за питання. Перш за все, звичайно зрозуміло, що вливання коштів у економіку, досить значних, дозволять створити додаткові робочі місця, а головне десятки, якщо не сотні українців матимуть можливість отримувати заробітні плати і працювати на підприємствах. Сьогодні ці підприємства зупиняються. І завдяки Верховній Раді, завдяки уряду ми вливаємо кошти в економіку і оживляємо роботу підприємств. Щодо контролю. Як я вже сказав, статтею 34.1 закону, який ми зараз розглядаємо і на який, я сподіваюсь, буде подолано вето Президента, визначено, що перелік об’єктів, заходів, головні розпорядники коштів та обсяги коштів, які будуть спрямовані у межах відповідної бюджетної програми, затверджуються Кабінетом Міністрів за попереднім погодженням з двома комітетами Верховної Ради: з питань бюджету і питань фінансів і банківської діяльності. У кожному з цих комітетів представлені авторитетні і поважні народні депутати від різних політичних сил. І, повірте, і ви це добре знаєте, що в комітеті миша там ніде не пролізе, якщо хтось там планує якусь аферу. Тому я навіть не припускаю.
Валерій Писаренко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановний Олег Валерійович, я хотів би, зараз нас слухають теле-, радіослухачі і вони всі задають одне питання, що ж там, в тому законі такого. що навколо нього і позачергові сесії, і Президент вето накладає? Я хотів би, щоб всім стало зрозуміло, що Верховна Рада приймає рішення направити надприбутки Національного банку на підтримання проведення в Україні Євро-2012. І що Президент, який сьогодні повністю контролює Національний банк, ветує і блокує переведення грошей з Національного банку на проведення Євро-2012. Я сприймаю повністю логіку вашого виступу і хотів вас запитати, можливо, як думку заступника голови бюджетного комітету, скажіть будь ласка, от, подивившись і проаналізувавши вето Президента, у нас Президент дійсно захищає сьогодні Національний банк і ті положення, які єсть в цьому законі чи він блокує проведення Євро-2012 в цій країні? Дякую.
Шановний пане Валерію, я уповноважений доповісти рішення комітету. Жодних політичних оцінок у рішенні комітету немає. Якщо ж вас цікавить моя особиста думка як народного депутата, то у мене складається таке ж враження, що вето Президента більше політично вмотивоване, ніж економічно обґрунтоване. Бо є насправді можливості у Національного банку надати ці кошти. Яку мету переслідують ті, хто рекомендував Президенту накласти вето, чи мету – зірвати проведення цього заходу, вкрай важливого для іміджу України, чи якусь іншу, мені про це не відомо.
Андрій Шевченко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Ми заслухали виступ представника Президента у парламенті. У мене теж склалося враження, що це такий досить вільний твір на тему: „Як повісити всіх собак на уряд Тимошенко?” І у мене теж є враження, що взята генеральна лінія на зрив проведення Євро-2012 в Україні. У мене до вас запитання професійного характеру. У тих пропозиціях, які Президент надіслав Верховній Раді, чи може у якийсь неформальний спосіб були озвучені інші пропозиції, ви виявили якісь альтернативні варіанти, як можна знайти ці гроші для того, щоб Євро-2012 в Україні все-таки пройшло, чи є у Президента якісь інші, кращі, альтернативніші шляхи для того, щоб це все-таки відбулося?
Дякую за питання. Як вже наголошувалося, застосувавши вето до прийнятого Верховною Радою закону, глава держави не запропонував будь-яке інше джерело для вирішення цього нагального питання. Тобто пропоную відхилити і все. Замість конструктивних пропозицій, які б дозволили розв’язати це питання, просто пропозиція – відхилити.
Дякую. Час завершено. Шановні колеги, розгляд закону із зауваженнями Президента України завершено. Шановні колеги, зараз я. Одну хвилинку. У зв’язку з тим, що це надзвичайно складне питання, яке окрім економічного навантаження несе і політичне, судячи з виступів і обговорення, зараз я маю звернення двох фракцій: фракції Партії регіонів і „Блоку Юлії Тимошенко”, які відповідно до Регламенту Верховної Ради України вимагають оголосити перерву та скликання Погоджувальної ради перед винесенням питання, яке ми щойно розглянули, на голосування. Одну хвилинку, шановні колеги, я прошу вас. Але перед тим, коли ми підемо на перерву, будь ласка, запишіться із мотивів і процедури, все разом. Будь ласка, запишіться, 5 хвилин. Поки йде запис, шановні колеги, сказати, що не залежно від того, буде ячи не буде досягнута домовленість, ми вимушені будемо завершити розгляд питання і буде поставлено на голосування в такій послідовності: перше – пропозиція Президента України, якщо вона не буде підтримана, тоді буде наступною ставитися на голосування пропозиція профільного комітету.
Я розумію, але на Погоджувальній раді прийняли таке рішення, я розумію. Записалися, шановні колеги? Павло Костенко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Дякую, Володимире Михайловичу. Дійсно, закон, який сьогодні ми розглядаємо і по якому сьогодні зібрана позачергова сесія, потребує не тільки суто політичного рішення, але й економічного. Тому що ми на сьогоднішній день маємо висновки експертів УЕФА, які вчора оголосили, що вкрай необхідний на сьогоднішній день, Україна має дуже невеликі шанси для проведення „Євро”. Тому сьогодні прийнятий закон, якщо буде подолане вето Президента і ми будемо приймати цей закон одноголосно в залі, дасть можливість не тільки провести в городах і в містах „Євро”, які сьогодні передбачені вже висновками УЕФА, але і дасть змогу зняти соціальну напругу в тих містах, де буде проходити „Євро”. Тому закликаю всіх на сьогоднішній день, не зважаючи, як перерва вирішить це питання, проголосувати саме за цей закон і більшістю голосів визначитися на те, що Україна потребує цього закону і проведення цього форуму. Дякую.
Ганна Миколаївна Герман, фракція Партії регіонів.
Прошу передати Єфремову слово.
Олександр Сергійович Єфремов.
Спасибо, Владимир Михайлович. Уважаемые коллеги, фракция Партии регионов желала бы сделать все возможное для того, чтобы Евро-2012 прошло в нашем государстве. Поэтому мы столь активно принимаем участие в разработке данного законопроекта и коллега наш по фракции – Борис Викторович Колесников явился инициатором данного закона. Но мы хотели бы, чтобы этот закон был принят, чтобы все поняли, что средства, которые будут выделены, будут распределяться честно и прозрачно. Нам кажется, что идет работа сегодня консолидировано и это может быть сделано. И я просил бы поддержать нашу просьбу о перерыве, ту, которую Владимир Михайлович озвучил, потому что необходимо. сейчас идет заседание правительства и необходимо еще буквально, как нам кажется, 10-15 минут для того, чтобы все неточности еще были согласованы и ни у кого не оставалось сомнений по поводу работы данного закона. Спасибо большое.
Юрій Ключковським передає право на виступ Павлу Жебрівському.
Шановні колеги, насправді ніхто не заперечує проти Євро-2012, навпаки всі „за”, але, по-моєму, форму заміняють сутністю. Насправді на сьогоднішній день ніхто серйозно не вдумується із тих фракцій, які збираються голосувати за цей законопроект, про природу грошей; ніхто не слухається Національного банку; ніхто не отримує від Національного банку насправді кошторису, тобто є бажання потратити гроші. І сьогодні ж оці дві фракції, про які заявляють, що вони узгоджуватимуть закон, жодної коми в законі ніхто не збирається узгоджувати, збираються тільки чітко визначити, які об’єкти і які фінансові потоки буде контролювати та чи інша фракція. Не більше і не менше. І сьогодні просто йде тупий, цинічний „дерибан” двох найбільших політичних мегафракцій у парламенті. А те, що постраждають рядові вкладники банків, те що взагалі по Національному банку ніхто до уваги не бере – це взагалі. до якоїсь лампочки ситуація. Просто йде цинічна.
Володимир Бондаренко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні друзі! Всі сьогодні в Україні вже добре усвідомили, що основну свою діяльність Президент концентрує на тому як би зробити гірше для уряду Юлії Тимошенко. Ви пам’ятаєте, коли закликали не робити популізм, не роздавати гроші за знецінені вклади громадян і тут же вимога підсилити соціальну допомогу. Наприклад, професійна армія. Було оголошено, що ми йдемо до професійної армії, і тут Президент оголошує два призови зразу, власне, своїм указом не наказом міністра оборони. Якщо йти сьогодні по сьогоднішній аналогії, то говорять: проведіть якісно „Євро”, це є авторитет України. І разом з тим давайте не давати гроші, щоб потім критикувати, розривати уряд Тимошенко на шматки через те, що цих грошей не було. Так от виникає проблема. У нашій залі є вже фракція Національного банку України, які сьогодні разом з тими, хто дерибанить дійсно величезні державні суми, захищає цю установу від того, щоб не було над нею контролю і щоб вона не брала участі ні у чому. Тому голосуємо і приймаємо цей закон!
Народний депутат Вечерко право на виступ передає Ганні Герман, фракція Партії регіонів.
Дякую, шановні колеги. Партія регіонів ще раз закликає членів урядової провласної коаліції: припиніть взаємні звинувачення, припиніть сварки. Ми, наприклад, сваритися сюди не прийшли. Ми прийшли вирішити це дуже важливе для країни питання. І давайте у перерві зараз зберемося усі разом, давайте зробимо прозорий план використання коштів, і не будемо кошти на Євро-2012 використовувати на відбудову музею визвольних змагань українського народу, бо у музеях у футбол не грають. Давайте зробимо прозорий розподіл і використання коштів, зберемося після перерви, проголосуємо і зробимо все, щоб з нас світ не сміявся. Партія регіонів не звикла просто так ходити у парламент. Ми закликаємо до конструктивної співпраці.
Джоджик передає право на виступ Івану Зайцю. Будь ласка, останній виступ.
Іван Заєць, Українська народна партія. Шановні народні депутати! Я хочу категорично погодитися із тим, що пропозиції Президента є політично вмотивованими, тому що тут якраз кругом випирає політика. Чому? Грошей у Національного банку немає. Тому є два варіанти розвитку подій: або програма Євро-2012 буде провалена, і я думаю, що є і такі задуми наших мегаблоків, або Національний банк повинен включити станок і розкручувати емісію. Третього варіанту за цим законопроектом немає. Тому Президент у своїх пропозиціях політично вмотивував свої пропозиції, він показав, що цей законопроект суперечить Конституції, цей законопроект суперечить інтересам України, цей законопроект може привести до великої інфляції, до великої емісії і в результаті постраждає вся нація. Тому я б не хотів би, щоб люди політично відповідальні голосували за цей законопроект.
Шановні колеги! Завершено розгляд питання, прошу уваги! Зараз ми будемо мати перерву 30 хвилин, я просив би шановних колег бути свідомим того, що незалежно того досягнення чи недосягнення домовленостей ми зобов’язані сьогодні звершити розгляд питання. Буде поставлено на голосування в такій послідовності. Перше. Пропозиція Президента України про відхилення цього закону. В разі його не підтримки на голосування буде поставлена друга пропозиція, тобто комітету, про подолання вето на цей закон. Якщо буде рішення позитивним, тоді буде запропоновано, шановні колеги, прийняти проект постанови, який передбачає чіткий контроль за витрачанням коштів, які будуть виділені урядом відповідно до Закону про підготовку до проведення чемпіонату. Разом з тим, там буде запропонована і пропозиція, яку ми зараз тут погоджували, що повернути назад пункт, який був у попередньому проекті, який ми обговорювали на засіданні Погоджувальної ради, такого змісту: Кабінету Міністрів України у тижневий строк з дня набрання чинності Законом України про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” та деяких інших законів України” від 21 серпня 2009 року номер 1608-6 привести Постанову Кабінету Міністрів України від 22 лютого 2008 року номер 107 „Про затвердження Державної цільової програми підготовки та проведення в Україні фінальної частини Чемпіонату Європи 2012 року з футболу” із наступними змінами у відповідність до статті 34.1 Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік”. Тому під час перерви я просив би також обговорити це питання. Немає заперечень? Оголошується перерва до 15 годин 15 хвилин. Прошу шановних народних депутатів бути всіх в сесійній залі одразу ми переходимо після перерви до голосування.
Шановні колеги, запросіть народних депутатів до сесійної зали для того, щоб ми могли приймати практичні рішення. А? Треба пропозицію внести таку. Шановні колеги! На пропозицію двох фракцій було оголошено перерву на 30 хвилин. Перед тим, як Верховна Рада України перейде до прийняття практичного рішення, про результати консультації під час перерви я прошу поінформувати Олександра Володимировича Лавриновича.
Шановні колеги! Ви зрозуміли, що найбільшою проблемою ухвалення рішення було нормативне забезпечення цільового і прозорого використання коштів, які з Державного бюджету скеровуються для організації тих заходів, які необхідні, щоб Україна достойно могла провести Чемпіонат Європи з футболу 2012 року. Оскільки виникли великі питання під те рішення, яке було ухвалено Кабінетом Міністрів 22 липня щодо цільового використання коштів, зараз відбулося позачергове засідання Кабінету Міністрів України і Кабінет Міністрів ухвалив Постанову номер 889 „Про уточнення завдань і заходів Державної цільової програми підготовки та проведення в Україні фінальної частини Чемпіонату Європи з футболу”. Кабінет Міністрів постановляє: Міністерству економіки разом з іншими центральними та місцевими органами виконавчої влади, виконавцями завдань і заходів Державної цільової програми підготовки та проведення в Україні фінальної частини Чемпіонату Європи 2012 року з футболу невідкладно їх переглянути з урахування необхідності безумовного дотримання вимог та рекомендацій Спілки європейський футбольних асоціацій, УЄФА, та подати для розгляду на засідання Кабінету Міністрів України 26 серпня поточного року проект рішення щодо затвердження уточнених завдань і заходів програми, погоджений з Комітетами Верховної Ради України з питань бюджету та з питань фінансів і банківської діяльності. І друге. Визнати такою, що втратила чинність постанову Кабінету Міністрів України від 22 липня 2009 року № 793. Таким чином, я вам хочу сказати, що ми. питання, які ставились до того, щоб забезпечити цільове, прозоре використання коштів для проведення фінальної частини Чемпіонату Європи з футболу, маємо зараз рішення уряду, яке дозволяє сьогодні нам ухвалити рішення щодо закону, який виноситься на розгляд. Я прошу народних депутатів України підтримати подолання вето на закон глави держави.
Добре. Тепер Іван Григорович Кириленко, будь ласка, позиція вашої фракції під час перерви, яка була визначена.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я хочу звернути увагу на наступні речі. Шановні колеги, скасування постанови не означає скасування програми. Це значить, що у зв’язку з прийняттям закону негайно будуть внесені зміни до цієї програми, буде внесена корекція пооб’єктно і по обсягам фінансування і на найближчому засіданні уряду ця програма буде переглянута і перезатверджена згідно закону, який ми сьогодні приймаємо. Це я говорю для засобів масової інформації, говорю для моніторингового комітету УЄФА, що програма підготовки до Євро-2012 є і буде діяти, але вона буде суттєво конкретизована у зв’язку з прийняттям закону. І друге. Володимире Михайловичу, в постанові, яку ми теж підтримаємо ми просимо в першому пункті другий абзац не „звернути увагу Кабінету Міністрів України”, а „Кабінету Міністрів України забезпечити цільове використання”, бо ще немає закону, ще немає розподілу, а ми звертаємо увагу, тобто вже караємо. „Кабінетом Міністрів України забезпечити цільове використання”. І ми підтримаємо, і скасування вето, подолання вето, і підтримаємо постанову. Дякую.
Шановні колеги, прошу зараз бути уважними.
Да, да, да. Прошу уважно поставитись зараз до оголошення щодо порядку і процедури голосування. Оскільки Президент України застосував право вето до цього закону і пропонує відхилити цей закон, я ставлю на голосування першою пропозицію Президента України, а саме: про відхилення Закону України про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” та деяких інших законів України [[реєстраційний номер 4735-1]]. Прошу, шановні колеги, визначатися. [[15:21:18]] За-5 За – 5, проти – 9, утрималось – 3.
Не голосували 391 народний депутата. По фракціях, будь ласка, Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 1, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 4, фракція комуністів, "Блок Литвина", позафракційні не голосували. Шановні колеги, комітет вніс пропозицію про відхилення зауважень Президента, а саме: про подолання вето Президента на цей закон. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про подолання вето Президента України на Закон України „Про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” та деяких інших законів України”. Іде голосування. [[15:22:22]] За-384 Рішення прийнято. Вето Президента на цей закон подолано. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 166, "Блок Юлії Тимошенко" – 152, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 20, фракція комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 0. А тепер, шановні колеги, проект Постанови Верховної Ради України, який вам роздано. Ми його обговорювали на засіданні Погоджувальної ради і пропозиція була підтримати [[реєстраційний номер 4735-п]]. Мова йде про те, щоб забезпечити і парламентський контроль, і контроль з боку Рахункової палати за цільовим, відкритим, прозорим використанням коштів з урахуванням пропозиції Івана Григоровича з тим, щоб ми апріорі не звинуватили Кабінет Міністрів в нецільовому використанні коштів. А саме, пункт другий викласти в такій редакції: „Кабінету Міністрів України забезпечити цільове використання коштів”. Я ставлю на голосування про прийняття проекту постанови за основу. Прошу голосувати. За основу. [[15:23:43]] За-382 Рішення прийнято. Немає зауважень, заперечень, щоб поставити на голосування прийняття проекту в цілому як постанови? Немає? Ставлю. Зніміть з голосування. Будь ласка, Анатолій Гриценко. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Я хочу нагадати вам, Володимире Михайловичу, коли приймався перший раз цей закон, ви сказали, що це дерибан, це найбільші фракції розподіляють кошти. Хочу нагадати друге, ви могли помилитися. Нагадаю друге. Коли було попереднє позачергове засідання, ви сказали: „За жодних умов не можна вносити до порядку денного документи, це заборонені Конституцією, які не були ініційовані авторами скликання. Ви на цьому наголошували у прямому ефірі. Я прошу зняти цю постанову, як таку, яка поставить під сумнів легітимність сьогоднішнього засідання. Це буде вага послідовна позиція. Дякую.
Я приймаю ваше застереження, але привертаю вашу увагу, шановний колего, перед тим, як говорити про послідовність, прочитати Регламент. Це розгляд одного питання, і йде воно, я ще раз хочу вам сказати, в розрізі одного питання, ми його не виключаємо окремо. Верховна Рада України у зв’язку з тим, що подолала вето на цей закон, і у зв’язку з тим, що є багато нарікань з приводу того, що можуть не прозоро використовуватись гроші, а сума це велика – майже 10 мільярдів, приймає рішення до цього закону, вона не приймає окремо питання, а це в розріз розгляду цього питання. Інших заперечень щодо змісту немає? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття постанови в цілому [[реєстраційний номер 4735-П]]. А тим більше, шановні колеги, що це йде у розвиток тієї тези, що ви мені нагадали, щоб був контроль. Якщо вже Верховна Рада подолала вето, щоб був контроль. Йде голосування, будь ласка. [[15:25:55]] За-385 За – 383, рішення прийнято. П’ять, перепрошую, за – 385, рішення прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України" з пропозиціями Президента України від 18.08.2009 року [[реєстраційний номер 4741]]. Доповідач – заступник глави Секретаріату Президента України Ставнійчук Марина Іванівна, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Подгорний Сергій Петрович. Будь ласка, Марина Іванівна. Регламентом передбачено 10 хвилин. Вам досить чи ще?
Ну, власне, великий обсяг зауважень.
Ну давайте в процесі доповіді. Якщо виникне там потреба.
мені зрозуміло, що я не буду викладати дослівно увесь. всі пропозиції Президента, але основні положення я б хотіла, щоб ви дали можливість.
Да, будь ласка.
Дякую. Шановний Голово Верховної Ради України! Шановні народні депутати України та присутні на засіданні! Прийнятий Верховною Радою України 24 липня 2009 року Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виборів Президента України не може бути підписаний главою держави, оскільки низка його положень не відповідає Конституції України, їх реалізація призведе до порушення конституційних прав і свобод громадян, зокрема права обирати і бути обраним, право на свободу пресування, право на судовий захист. Президент змушений констатувати, що закон, який надійшов на підпис, не створює ефективного механізму та узгоджених системних процедурних гарантій підготовки організації проведення виборів, які б відповідали загальновизнаним універсальним принципам виборчого права, європейським стандартам; не забезпечує впровадження фундаментальних засад виборчого права та не забезпечує належним умов для об’єктивного неупередженого спостереження за перебігом виборів, як наслідок не дасть змоги забезпечити проведення прозорих демократичних виборів Президента України і встановити, і закріпити реальне волевиявлення громадян України. водночас глава держави поділяє питання необхідності вдосконалення чинного Закону України „Про вибори Президента України” та підтримує окремі пропозиції парламенту щодо вдосконалення законодавчого регулювання виборів Президента України, зокрема в частині скорочення строків виборчої кампанії. І хоча практичний досвід проведення загальнонаціональних виборів, у тому числі виборів глави держави, демократичні здобутки у політичному суспільному житті зумовлюють необхідність концептуального оновлення інституту Президента України, зважаючи на обмеженість часу до початку виборчої кампанії, Президент України визнав за можливе не відхиляти прийнятий парламентом закон в цілому, а обмежитись найбільш нагальними за цих умов зауваженнями до закону, який надійшов на підпис та відповідними конкретними пропозиціями щодо вдосконалення його тексту. При цьому звертаю вашу увагу, шановні народні депутати, на те, що з огляду на обмеженість часу, главою держави взято необхідність. взято до уваги необхідність збереження цілісності ключових положень зазначеного закону та єдності механізмів правового регулювання. Тому внесені Президентом України зауваження і конкретні пропозиції до тексту закону, прийнятого Верховною Радою, спрямовані на приведення прийнятого закону у відповідність з Конституцією України та відповідно з правовими позиціями Конституційного Суду, на врахування міжнародних стандартів в галузі виборів, в тому числі європейських рекомендацій, що прийняті за наслідками міжнародного спостереження за ходом виборчих процесів, які проводилися в нашій країні, а також спрямовані на усунення неузгодженостей, що мають місце в багатьох положеннях закону. Хотіла би звернути увагу, шановні народні депутати України на те, що, практично, всі положення, які викладені в зауваженнях Президента України, підтримані науково-експертним управлінням Секретаріату Верховної Ради України. Це свідчить про те, що ці зауваження Президента України, дійсно, мають конструктивний і правовий характер. Недосконалість поданого на підпис Президента України очевидна і народним депутатам, адже уже, як відомо, парламент готується до внесення змін до закону, який зараз розглядається у залі Верховної Ради України. Отже, закон, що надійшов на підпис, не передбачає, що громадяни України, які перебувають на закон. передбачає, що громадяни, які перетнули кордон і не перебувають на консульському обліку, позбавляються конституційного права голосу на виборах Президента України, це мільйони громадян, наших співвітчизників. Хотіла би просити парламент, звернути увагу на те, що будь-яких обмежень конституційного права голосу громадян та право брати участь в управлінні державними справам, крім тих, які сьогодні є в Конституції України і тих обмежень, які можуть бути пов’язані з перебуванням, чи не перебуванням громадян на консульському обліку, Конституція не передбачає. Отже, шановні народні депутати України! Запровадження законом додаткового обмеження конституційного права голосу громадян на виборах Президента України, пов’язаним з перебуванням на консульському обліку громадян, є нічим іншим, як порушенням Конституції України. Крім того, ці положення суперечать загально визнаним міжнародним стандартам виборчого права. Закон містить цілий ряд неузгодженостей і недосконалостей щодо строку вчинення процедур, які під час виборчого процесу, які необхідно усувати. Хотіла б звернути увагу на те, що виправдала себе практика ранішого початку оголошення початку виборчого процесу, і відділяти оголошення від дати початку виборчого процесу. І у зв’язку з цим Президент просить уточнити положення законом. Крім того, за новою редакцією закону створений такий механізм, яким передбачено, що окружні виборчі комісії можуть бути утворені через 10 днів після спливу терміну, встановленого для внесення окружних виборчих комісій і відповідно окружні. окружних виборчих комісій. Відтак на момент внесення подань до окружних виборчих комісій, подань щодо створення виборчих дільниць, самих окружних виборчих комісій не буде відповідно до закону ще створено, що передбачає, таким чином, ситуацію, коли закон заздалегідь запроваджує правовий механізм, який не може бути виконаний насправді, що ставить, у свою чергу, питання законності, легітимності в організації виборів. Особливу стурбованість викликає зауваження, положення закону щодо порядку формування та організації роботи дільничних виборчих комісій та окружних виборчих комісій. Зокрема, передбачається доповнити подання, чи пропонується доповнити подання, якими. щодо внесення подань до складу окружних та дільничних виборчих комісій порядком, який передбачений. щодо засвідчення підпису особи, яка вноситься поданням порядком, який передбачений. встановленим у законодавстві порядком. На сьогоднішній день завдяки недосконалості закону може створитися така ситуація, коли очевидні будуть зловживання, наслідком яких буде виникнення кількох списків кандидатур до яких відповідний кандидат на виборах взагалі може бути непричетний. І у зв’язку з цим прошу і Президент України звертає на це увагу доповнити положення закону. Жорстка критика прийнятих ще у першому читанні положень закону щодо фракційного принципу формування виборчих комісій змусила парламент, вас, шановні народні депутати, врахувати відповідні зауваження, надавши виключне право на внесення кандидатур до складу виборчих комісій кандидатам на пост Президента України. Однак в законі залишені інші обмеження прав кандидатів на включення до складу виборчих комісій. Зокрема, передбачається законом встановити територіальне обмеження щодо членства. пов’язане з членством у виборчих комісій під час виборів. Зокрема до складу дільничних, а також окружних виборчих комісій можуть бути включені виключно виборці, які проживають у межах відповідного територіального округу або міста, на території якого розташований цей округ. Таке обмеження значно ускладнює забезпечення представництва тих чи інших кандидатів на пост Президента України як у дільничних, так і в окружних виборчих комісіях, і деформує принципи вільного вибору кандидатами своїх представників у складі виборчих комісій, не забезпечує збалансованого представництва кандидатів на пост Президента у відповідних виборчих комісіях. І, безперечно, Президент України пропонує закріпити в законі рівну для всіх громадян України незалежно від місця їх проживання в Україні можливість входити до складу виборчих комісій під час виборів Президента України. Законом не передбачено змін щодо встановлення заборони на включення до складу дільничної виборчої комісії спеціальної виборчої дільниці, які утворюється в стаціонарному лікувальному закладі або в установі виконання покарань, або ж у слідчих ізоляторах, працівників відповідних закладів і відповідних установ. Шановні народні депутати України! В Україні вже давно виправдав досвід і практика включення до складу спеціальних дільничних виборчих комісій на спеціальних виборчих дільницях особливо в установах виконання покарань, стаціонарних лікарень кандидатур за поданням кандидатів у Президенти України, які не працюють у цих закладах. Таким чином, практично, сам закон створює умови для впливу на результати голосування, для зловживань і фальсифікацій виборів. Під час останніх парламентських кампаній у законодавстві були запроваджений інший механізм, який дає можливість нормальним перебігам утворювати виборчі комісії. Хотіла би звернути увагу, також, і на те, що законом передбачається утворення малих.
Дайте можливість завершити.
Володимире Михайловичу, я прошу дати ще декілька хвилин, тому що є необхідність викладу.
Будь ласка, проблеми не бачу. Будь ласка.
Законом передбачається утворення малих середніх і великих виборчих дільниць. По-перше, закон збільшує верхній поріг утворення виборчих дільниць. За усталеною практикою в Україні на всіх виборах це було 2,5 тисячі, де дається можливість нормально організувати роботу виборчої комісії, де дається можливість виборцям проголосувати. Законом збільшено до 3-х тисяч, це є основа спільно з механізмом включення до списку виборців у день голосування виборців, це є основа для подальших фальсифікацій результатів виборів. Закон не повинен допускати і створювати тих механізмів, які є основою для зловживань і фальсифікацій у результаті голосування. Цим же законом передбачається це зробити. Повинна сказати, що поділ дільниць на середні, малі, великі не знайшов свого подальшого знаходження по всьому тексту і механізмам, які передбачені в Законі про вибори Президента України. У зв’язку з цим кандидати на пост Президента України, які виносять кандидатури до складу дільничних виборчих комісій малих, великих, середніх, втрачають право на рівну квоту у керівництві виборчих комісій. Очевидно ті, хто пропонував це в законі, хто сьогодні збирається долати вето Президента України чітко розуміють, що такий рівний доступ кандидатів до керівних посад у дільничних виборчих комісій не потрібно запроваджувати. Тому що це дає переваги тим хто збирається фальшувати результати виборів використовувати ці механізми на свою користь. Не можуть бути підтримані і зміни до закону, які передбачають порядок прийняття рішень виборчими комісіями. Сьогодні значно послаблений механізм правомочності засідань виборчих комісій, а також послаблений механізм прийняття рішень виборчих комісій. Це не виправданий механізм, який ніколи раніше не використовувався на виборах, в тому числі і Президента України. Практично сьогодні більшістю голосів від присутніх має прийматися рішення, а на засіданні комісії має бути більшість від складу комісій в той час, коли правомочність, колегіальність роботи виборчих комісій забезпечувалася тим, що має бути не менше двох третин присутньо на засіданні виборчих комісій. І безперечно, не може не турбувати і спрощений механізм позбавлення своїх посад для керівників виборчих комісій. Практично за більшість членів комісій і більшість тих, хто є присутній, може в будь-який момент за потрібних умов звільнити з посади чи рекомендувати вищестоящій комісії звільнити з посади голову, секретаря, заступника. Це серйозні речі, які є основою для майбутніх фальсифікацій виборів. Тим більше, що за рішенням комісії сьогодні приймається більшістю голосів від присутніх буде прийматися рішення про ненадання можливості брати участь у робочі виборчих комісій спостерігачам, кандидатам на пост Президента України, довіреним особам і таке інше. Шановні народні депутати України, в залі є декілька фракцій, які серйозно претендують на пост майбутнього Президента України і ви, як ніхто, повинні бути зацікавлені в тому, щоб законодавча база створила основу для проведення відкритих транспарентних, законних виборів в України для легітимності результатів виборів, те, що сьогодні написано в цьому законі і особливо стосується ще і інституту оскарження, результатів виборів і взагалі інституту оскарження під час виборчого процесу тих порушень, які відбуваються чи можуть відбуватися, це взагалі є неприпустимо, вдумайтеся тільки! Під час голосування встановлення результатів виборів до Центральної виборчої комісії заборонено подавати скарги. Тобто Центральна виборча комісія, як орган, який гарантує реалізацію виборчих прав не має право, повинен залишали без розгляду звернення, скарг громадян. Що це взагалі!? Ви забулися про 2004 рік, скажіть, народні депутати!? Шановні народні депутати України, законом передбачено також.
Завершуйте, будь ласка, Марина Іванівно.
І скорочення строків оскарження і скорочення строків розгляду тих порушень, які відбуваються під час виборчого процесу. В Україні уже сталась усталена практика інституту, мається усталена практика інституту оскарження і інституту розгляду скарг, порушень під час виборчого процесу. Невиправданим є під час виборчого процесу скорочення усіх строків розгляду скарг від 5 до 2 днів. Більш того, є неприпустима норма, яка говорить про те, що, якщо суд не розглянув порушення у дводенний строк, скарги залишаються без розгляду. Це також є неприпустимим з точки зору належного, реального судового контролю та судового захисту прав, виборчих прав громадян України. Звертає увагу на себе і ті обставини, що змінами до Кодексу адміністративного судочинства України запроваджується механізм подвійного, можливості подвійного розгляду скарг і порушень під час виборчого процесу. Зокрема це стосується процедури встановлення результатів виборів. Бо ті зміни, які внесені до статті 172, 176 і 20 Кодексу адміністративного судочинства в Україні, є взаємовиключними.
Завершуйте, будь ласка.
Таким чином, таким чином, я, шановні народні депутати України, розумію, що вам не приємно і не хочеться слухати ті зауваження, які подані до цього закону. Але я просила би вас звернути увагу на те, що саме виборче законодавство є тим законодавством, яке моделює подальший розвиток суспільного, політичного, взагалі розвитку в державі. Саме від якості виборчого законодавства залежить, чи влада в державі буде передаватися легітимним, законним шляхом, чи вона знову буде приводити до майданів і такого іншого. Шановні народні депутати України! Зауваження Президента України мають виключно конституційний, правовий характер. Вони спрямовані на вдосконалення, на поліпшення, на покращення виборчого закону. Шановні народні депутати! Зауваження Президента України не псують його системність і послідовність викладу положень цього закону. Але разом з тим я би хотіла і звернути увагу на те, що вчорашнє засідання відповідного профільного комітету відбувалося не більше п’яти хвилин. Шановні народні депутати! Зауваження Президента України ніхто по суті не розглядав і не збирався цього робити. Дуже шкода. Але разом з тим, оскільки я стою на трибуні і представляю позицію Президента України у цьому питанні, я прошу вас уважно ще раз подивитися на ті зауваження і врахувати зауваження і доповнення Президента України до Закону, прийнятого Верховною Радою України „Про вибори Президента України”. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, якщо є запитання, запишіться на запитання. Проводиться запис на запитання. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Олександр Стоян, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Шановна Марина Іванівна, з точку зору жінки у мене немає до вас запитань. Ви чарівна жінка, мені подобаєтесь, чесне слово. А ось з точки зору юриста хочу сказати, що, мабуть, це ви писали зауваження Президента на свій розсуд, на свій лад. І хочу нагадати вам, що ми пам’ятаємо 2004 рік, коли за вашої активної участю, при вашій активні підтримці було розроблено такий закон, коли з’явився третій тур. І той обраний Президент, який сьогодні, він є нелегітимним. То чи ви не хочете знов-таки протягнути такі зауваження, щоб були фальсифікації, об був третій тур? І у мене питання: „А на що розраховував Ющенко, він що думає, що, помінявши закон, він щось виграє?” Хай би вже вибачився перед народом України. Заодно прошу вас, щоб ті юристи, які працювали разом з вами і напрацювали той закон у 2004 році, який дав можливість незаконно Ющенку прийти до влади, вибачились перед українським народом. Те, що доповіли, воно тільки погіршує ситуацію. Те, що внесли наші колеги, воно покращує ситуацію і запобігає фальшуванню. Дякую.
Будь ласка, Марина Іванівна.
Шановний народний депутат України, я би хотіла сказати, що позиція Президента України у питанні якості виборчого законодавства є послідовною і системною. Позиція Президента спрямована незалежно від того, хто буде балотуватися на виборах Президента і хто буде на них перемагати, спрямована на те, щоб ці вибори були законними, конституційними, відкритими, конкурентними і транспарентними. Що стосується законодавства про вибори Президента України у 2004 році. Я тоді працювала у Центральній виборчій комісії, і цей зал припиняв Центральній виборчій комісії достроково повноваження і всі зміни до закону напрацьовувались у цьому залі, у тому числі і вами як народним депутатом України. Я б хотіла вам нагадати, що той закон був проголосований 410 голосами. Це означає, що зал голосував консолідовано. І всі ваші претензії щодо до 2004 року я відкидаю, я сьогодні з власного досвіду. бо я вам скажу, що 2004-ий я пережила і зробила висновки мабуть набагато більші, чим ті, хто в цьому залі сидить. І я вас застерігаю, будь ласка, доопрацюйте закон, щоб він не створював підстав для можливих фальсифікацій, для зловживань і потім неможливості встановлення результатів виборів. Це саме.
Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина”.
Дякую. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановна Марина Іванівна, наша фракція достатньо, навіть скажу так, дуже критично ставиться до тексту закону, розуміючи те, що у всіх країнах все робиться для того, щоб полегшити і збільшити доступ виборця до свого виборчого права. Якраз деякі позиції це не дають, у тому числі і як відсутність відкріпних посвідчень. Давайте скажемо, що в Україні достатньо серйозний міграційний процес внутрішній і чому людина, яку офіційно спрямували у відрядження, у якої є документ на відрядження, позбавляється права голосувати. Але для абсолютної об’єктивності я хочу сказати, що більш із зауважень Президента – це те, що було [[правильно колега сказав]] було внесено між другим і третім туром виборів в 2004 році. Очевидно проблема має полягати не в персоналіях зараз, а в тому, щоб дати можливість виборців, незважаючи на те, що хтось когось буде обвинувачувати в фальсифікаціях, мати доступ до виборчої скриньки. Дякую.
Це скоріше не запитання, а просто заявлення позицій. Я з вами абсолютно згодна, що доступ до голосування повинен бути забезпечений всім громадянам, у тому числі через складання списків виборців і забезпечення права голосу. Повинна сказати, якщо Україна стверджує про те, що створений на сьогодні Державний реєстр виборців, то механізм Закону „Про Державний реєстр виборців” і механізм, який передбачає, повинен передбачатися в Законі „Про вибори Президента України” повинен бути таким, який забезпечує, дійсно, громадянам можливість проголосувати за будь-яких обставин. Але в ці й ситуації, в якій ми сьогодні маємо, ніхто ж не намагається і уточнити процедуру складання списків. Якщо заговорили про процедуру складання списків, цим законом, до речі, і не забезпечується ще і таємність бази даних Державного реєстру виборців. Тому що ви бачите, яким чином, при тому, коли надаються відповідні копії кандидатам на пост президента України, не передбачається відповідного контрольного механізму захисту бази даних. І це теж серйозна проблема, яка повинна бути усунена.
Іван Заєць, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Іван Заєць, Українська народна партія. Шановна Марина Іванівна, коли ви бачили, як приймався цей закон, ви зрозуміли, що це закон, спрямований на те, щоб перемогла та політична сила, яка має більший потенціал рейдерства. Але я хочу вас запитати ось про що, пропозиції Президента вмотивовані і політично, і юридично. Одним з найслабших положень, внесених БЮТом і Партією регіонів змін до закону, є ослаблення механізму оскарження результатів виборів. Протоколи дільничих і протоколи окружних виборчих комісій взагалі оскаржити не можна, що суперечить Конституції України. Але є ще одна теза, де на розгляд скарги дається два дні. В такому випадку суд або буде дотримуватися процедури і ніколи не вкладеться в цей термін, або суд просто плюне на процедури і перетвориться у політичний механізм. Як ви оцінюєте таку ситуацію? Бо якщо ваша скарга не буде розглянута впродовж двох днів, це буде означати, що вона взагалі не буде оскаржена. Таким чином, законодавець повністю позбавл.
Шановний Іван Олександрович, я повністю згодна з вами. Цим законом абсолютно зневільовується, зводиться на нуль судові процедури про оскарженню порушень під час виборчого процесу. Той судовий механізм захисту виборчих прав, який начебто запроваджений у цьому законі, спрямований лише на одне: не допустити за будь-яких обставин розгляду скарг, не допустити за будь-яких обставин будь-якого об’єктивного розгляду тих порушень, які можуть бути під час виборчого процесу. І те, що законом прямо заборонено що заяви щодо протоколів про результати голосування не можуть бути предметом судового розгляду, це є свідченням, в основному, того, що ті, хто цей закон приймав і хто буде долати вето Президента, домовилися між собою, що ми граємо в бої без правил, а потім переможе сильніший. І на тому буде поставлена крапка. Це влаштовує великі фракції у парламенті, але це ніколи не може влаштувати народ України.
Дякую, Марино Іванівно. Час завершився. Дякую вам. Тепер співдоповідь від комітету. Із співдоповіддю виступить голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Подгорний Сергій Петрович. Будь ласка.
Шановні народні депутати, пане Голово, присутні! Дозвольте нагадати, що Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування, позицію якого мені доручено представляти на цій трибуні, відповідно до розподілу предметів відання є головним з опрацювання і підготовки до розгляду Верховною Радою України законопроектів у сфері виборчого законодавства. Тому нам добре відома проблематика подібних питань. У зв’язку з цим необхідно зазначити, що Закон України „Про вибори Президента України”, базову редакцію якого від 1999 року змінено у 2004 році, містить застарілі норми, потребує подальшого вдосконалення. За цей час було проведено перший етап державно-правової реформи з переходом до парламентсько-президентської республіки. Набув Кодекс адміністративного судочинства України, ухвалено Закон України "Про Державний реєстр виборців, модифіковані Закони „Про вибори народних депутатів України” та щодо місцевих виборів, проведено значну роботу з уніфікації виборчого законодавства. Про необхідність внесення змін до Закону України „Про вибори Президента України неодноразово говорилося народними депутатами України, представниками Центральної виборчої комісії, Секретаріату Президента України. Практично, всіх значних політичних сил, наукових інституцій, громадськості. Зокрема, що дуже важливо, у контексті проведення виборчої кампанії 2009-2010 років за нормами нового закону. Власне кажучи, вище зазначеній меті було підпорядковано і законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України [[реєстраційний номер 4741]], поданий на розгляд Верховної Ради України народними депутатами України, які входять до різних фракцій парламенту і прийнятий за основу 30 червня 2009 року. Законопроект було доопрацьовано, підготовлено до другого читання в Комітеті з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. При цьому слід відзначити, що на етапі другого читання Президентом України як суб’єктом права законодавчої ініціативи пропозиції до законопроекту не подавалися. Вони з’явилися лише на етапі підписання прийнятого 24 липня цього року закону, коли Президент скориставши конституційним правом вето. За дорученням Голови Верховної Ради України Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні 20 серпня 2009 року пропозиції Президента України до вищезгаданого закону. Члени комітету досить детально обговорили ці пропозиції, серед яких відзначалися слушні, дискусійні або ж і не прийнятні, що, до речі, певним чином перегукуються з позицією Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. Не вдалося у пропозиціях уникнути окремих прорахунків суто технічного характеру. Зокрема, пункти закону називаються статтями, дещо проблемною видається упорядкована нумерація пропозицій, де не уніфіковане використання пунктів, підпунктів, абзаців. Звертає на себе увагу, що у двох абзацах пропозиції під порядковим номером 17.1, яка стосується внесення змін до Закону України „Про державний реєстр виборців” зазначаються різні номери статей: 14 і 17, хоча за змістом і всією логікою мова насправді має йти лише про статтю 14. Тобто до тексту пропозицій вкралася прикра технічна помилка, але всі ми живі люди і ніхто від цього не застрахований, особливо при взятому темпі обсягу роботи з нормативним матеріалом. Головне – не робити окремих технічних прорахунків і неузгодженостей політики, все це можна врахувати, виправити і доопрацювати в ході ділової конструктивної співпраці. В основному висновку комітету щодо результатів повторного розгляду повернутого закону лягла логіка збереження цілісності ключових положень, принципів, критеріїв, покладених в основу прийнятого в цілому закону, єдності механізмів правового регулювання відносин, що виникають на всіх етапах виборчого процесу. Члени комітету вказували на нагальну необхідність проведення наступної виборчої кампанії вже за новим законом. Затягуючи сьогодні терміни його прийняття, буквально напередодні старту виборів, ми ризикуємо вступити в них із застарілими нормами чинного закону в редакції 2004 року. Що стосується недоліків запропонованого закону, на які вказувалося, то їх можна оперативно і без шкоди для правозастосування виправити впродовж вересня і половини жовтня місяця, але в режимі внесення змін до прийнятих положень, якщо ми сьогодні проголосуємо. При цьому законодавча ініціатива вповне може виходити і від Президента України. Отже, зважаючи на всі вищезгадані обставини комітет ухвалив висновок: рекомендувати Верховній Раді України відповідно до частини четвертої статті 94 Конституції України, частини сьомої статті 135 Регламенту Верховної Ради України.
Дайте можливість завершити.
під час повторного розгляду Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України повністю відхилити пропозицію Президента України до повернутого ним закону та прийняти цей закон у цілому. Крім цього, вважаємо за необхідне звернути увагу народних депутатів на низку процедурних аспектів розгляду пропозицій Президента України. За загальним правилом відповідно до частини третьої статті 134 Регламенту Верховної Ради України пропозиції ставляться на голосування в порядку, викладеному Президентом України. Однак Верховна Рада України може визначити інший порядок голосування. У нашому випадку це якраз і необхідно зробити, щоб забезпечити зрозумілість і послідовність розгляду, адже існує певна невідповідність між порядком викладення пропозицій Президентом України у співвідношенні з нумерацією статей закону. Так, зокрема, у порівняльній таблиці проти перших пунктів закону розташована пропозиція Президента під номером 16, в інших випадках між окремими підпунктами однієї і тієї ж пропозиції розміщені матеріали на декількох сторінках або навіть кількох десятків сторінок. Тому для зручності розгляду та з огляду на положення частини третьої статті 134 Регламенту Верховної Ради України комітет вважає за доцільне проведення голосування щодо запропонованих Президентом України пропозицій здійснювати в порядку нумерації статей закону. Для цього перед початком голосування щодо пропозицій слід прийняти процедурне рішення, а після завершення послідовних окремих голосувань по ходу викладених тексту закону у порівняльній таблиці провести голосування в цілому. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, запитання до співдоповідача є? Прошу записатися. Проводиться запис на запитання. Андрій Шевченко фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Мені дуже шкода, що Президент повністю проігнорував весь розділ, який стосується мас-медіа там, де по-справжньому треба була б його увага, але право на запитання прошу передати Андрію Портнову.
Андрій Портнов, будь ласка.
Андрій Портнов, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, якщо б я мав 10 хвилин ті, які згідно з Регламентом мала представник Президента у Верховній Раді, я би по кожному з питань повністю спростував фактично ті безпідставні звинувачення, які пролунали сьогодні на адресу парламенту з цієї високої трибуни. Хотів би сказати. що згідно з Конституцією України Президент має право ветувати закони якщо вони протирічать Конституції. І я не побачив у вето Президента жодної позиції, яка б протирічила Конституції України. Щодо того, що написав Президент України, то це просто пропозиції, нічого не заважало Президенту України замість відпустки надати ці пропозиції до другого читання, я думаю, що частина цих пропозицій була б конструктивно врахована Верховною Радою України. Друга позиція. Щодо того, що начебто не оскаржуються результати виборів або результати на окремих дільницях. Хочу повністю це спростувати, це непрофесійний підхід людей, які навіть не читали цей законопроект. Хочу вам сказати.
Так, будь ласка.
Шановні колеги, я погоджуюсь з вами, що дійсно Президент мав право і міг скористуватися, але не зробив цього. І це не перший випадок. Я хочу сказати також інше. Якщо ми сьогодні будемо затягувати цей процес, немає ніякої гарантії, що після того якби ми даже і врахували пропозиція не з’явились би ще нові пропозиції Президента. Наведу тільки один приклад, сторінка 8, редакція Президента. Відповідно скорегувати інші положення закону, що надійшли на підпис. Які інші? Я можу тільки гадати, які це інші положення. Тому, я вважаю, що сьогодні треба і, комітет так вважає, відхилити ті пропозиції, прийняти закон в цілому, а потім дійсно є декілька моментів, які треба буде відкоригувати. Дякую.
Дем’яненко передає право на запитання Олені Лукаш, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Спасибо большое. Хочется констатировать, что за 5 лет своей каденции Президент Украины не смог внести ни строчки изменений в избирательный Закон о выборах Президента Украины. Таким образом, он очень сильно волновался о законности избирательного процесса и всячески ему содействовал. Первое – когда обратился в Конституционный Суд и выторговал себе решение после октября на несколько месяцев продолжение своей каденции. Теперь он пытается уничтожить наш закон. И со своей камарильи в течение года с СБУ уничтожает Государственный реестр избирателей. Президент также не вносит представления на нового члена Центральной избирательной комиссии, зная, что у одного из членов Центральной избирательной комиссии закончился срок полномочий. А теперь он еще обещает нам многие судебные войны. Таким образом, дело совершенно не столько и не только в предложенном нами законопроекте, на который мы обязательно преодолеем вето сейчас. Дело в том, что Президенту не нравится в законе сама его суть – выборы Президента Украины. Уж очень не хочется, понимая, что.
Будь ласка, відповідь. Завершіть, будь ласка, думку.
Уж очень не хочется Президенту, зная, что его рейтинг находится в границах статистической ошибки в два процента, понимать, что выборы приходят и он, и его команда уходят в прошлое. А то, что он предлагает нам сегодня, это оставить закон 2004 года.
Дякую. Будь ласка, потреба є відповідати?
Тут питань нема.
Тут оцінки прозвучали. Будь ласка, Писаренко замість Костенко. Будь ласка, вам право на запитання.
Шановні колеги, ну, дійсно, говорити про професійність докладу представників.
Ну, я зрозумів, я думав, що Павло Костенко. Вибачте, зараз, ну, ладно, там Мостіпан і., зараз буде у вас, одну хвилинку. Будь ласка.
Шановні колеги, якщо можна, з початку час дати? Шановні колеги! Я хотів би дійсно дати репліку на виступ сьогодні Представника Президента. Професійності в цьому виступі ми не побачили, як і в тому, в тих пропозиціях, які Президент подав. Насправді ми не побачили жодних пропозицій по неконституційності положень закону. І тут треба сказати, що Верховна Рада дуже добре попрацювала над цим законом. А є один зміст в пропозиціях Президента. Це залишити його ще на один термін на своїй посаді шляхом зриву виборів і виборчого процесу. Це єдина мета, яку сьогодні Президент і добивається. Дійсно, Верховна Рада не дасть змоги зірвати виборчий процес. Ми подолаємо сьогодні вето. І ви знаєте, це як уже в анекдотичній ситуації, коли людина прощається та не уходить. І мені здається, що сьогодні потрібно поставити крапку і розпочати вже.
Тут немає питання, просто оціночні моменти. Я перепрошую, замість Юрія Івановича Костенка питання ставить Юрій Ключковський – останній виступаючий.
Дякую. Я трошки зіпсую бенефіс хвальби на користь цього закону, оскільки хотів би сказати, що якби Верховна Рада працювала відповідно до Конституції і Регламенту, то якби мав можливість відповідно до Конституції розказати по кожній позиції цього законопроекту її ганебний рейдерський, антиконституційний і антидемократичний характер. Я думаю, що я буду мати можливість це зробити в іншому форумі. А я зараз хочу задати запитання голові підкомітету з виборчий питань комітету, який представляє ту фракцію, котра у четвертому році боролася проти фальсифікацій. Скажіть, будь ласка, ви задоволені з того, що без волі самого виборця чи того, хто звернувся зі скаргою, якщо суд затягнув розгляд скарги більше, ніж два дні, то залишить її без розгляду і таким чином без захисту порушене право і порушений законний інтерес? Ви вважаєте це зроблено для того, щоб боротися з фальсифікаціями чи, навпаки, щоби зняти всі бар’єри для можливих фальсифікацій і не дати можливості їм поставити заслону? Це захист прав людей.
Відверто кажучи, думаю, що всі ми тут присутні повинні провести так вибори і зробити все, щоб скарг було, як можна менше; і щоб не судова влада проводила вибори, а сама вертикаль виборчих комісій. Дякую.
Шановні колеги, час вичерпано. Сідайте, будь ласка. Тепер переходимо до практичного прийняття рішення. Справа в тім, що. Ви послухайте, шановні колеги, я за обговорення. Давайте зараз відступимо від Регламенту, від процедури і перейдемо до обговорення. Покажіть мені якою статтею 134, 135, де йдеться про розгляд питань, пов’язаних із розглядом законів, до яких Президент застосував право вето, передбачено обговорення. Покажіть і будемо обговорювати. Будь ласка, репліка. Юрій Ключковський, репліка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановний Голово Верховної Ради! Ми перед цим законом розглядали подолання вето на інший закон, і ви дали слово для обговорення. Скажіть, будь ласка, чому у вас подвійний стандарт? Чому при розгляді одного закону можна обговорювати, а при розгляді іншого – не можна? Чому на попередній особливій сесії цей закон не був включений в порядок денний ініціаторами, але розглядався, а тепер ви не дозволяєте включати додатково в порядок? Скажіть, будь ласка, чому подвійний стандарт.
Шановні колеги і Юрій Богданович! Я просив би. я просив би, шановний колего, коли ви кидаєтесь такими звинуваченнями, то ви перед цим мали б. повинні мати для цього підстави. Перед голосуванням виступили від фракції з мотивів і з процедури голосування. Обговорення не було. І перед переходом до голосування я також, якщо буде наполягання, запропоную, щоб розглядали. Всі інші ваші звинувачення абсолютно безпідставні. Тому. хто за те, щоб відійти від Регламенту і провести процедуру обговорення закону. Прошу голосуванням визначити. Якщо ми відступаємо від Регламенту. Будь ласка. Давайте, будь ласка, проголосуйте. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Верховна Рада України може прийняти рішення про відступ. Будь ласка, я поставив на голосування цю пропозицію. [[16:10:00]] За-12 Рішення не прийнято. Тепер, шановні колеги, будь ласка, зараз ми будемо переходити з вами до розгляду пропозицій Президента України. Якщо вони будуть підтримані повністю або частково, тоді ми приймемо закон у новій редакції. Якщо не буде підтримано пропозиції Президента жодна, я поставлю на голосування пропозицію комітету про подолання вето Президента на цей закон. Перед практичним розглядом питання щодо прийняття рішення, будь ласка, по одній хвилині від фракцій. Висловіть свої позиції. Будь ласка, від фракції БЮТ Андрій Портнов. Зараз, будь ласка, від фракції Партії регіонів.
Дякую. Андрій Портнов, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Володимир Михайлович, хочу підтримати свого колегу Сергія Підгорного, який, виступаючи, зазначив, що Верховна Рада України, згідно з Регламентом, може встановити інший порядок розгляду пропозицій Президента. Тому пропоную, розглянути в цілому пропозиції Президента одним голосуванням. Можливо Верховна Рада України не буде витрачати час і одним голосуванням відхилить всі пропозиції Президента України, як це і запропоновано профільним парламентським комітетом. Дякую.
Від Партії регіонів? Олена Лукаш? Будь ласка, мікрофон. Потім від "Нашої України - Народної Самооборони" - Іван Заєць буде, чи хто?
Шановні колеги, хочу підтримати Андрія Портного у запропонованій ним пропозиції, оскільки в даному випадку ми маємо справу не з вето, а з набором законодавчих пропозицій, які Президент не спромігся внести за 5 років своєї каденції. Там заперечень майже немає, а пропозиції є дуже сумнівними. Зокрема, Президенту дуже хочеться, щоб були тендерні процедури, чи мало держава настраждалася від Тендерної палати. Дуже хочеться, щоб українці, які залишилися в списках тут, голосували, не перебуваючи на консульському обліку, там. Дуже хочеться і інші питання, які Верховна Рада не підтримає, це не заперечення на наш закон. Бо наш закон цього і не торкався, це його фантазії на тему, як йому б хотілося, щоб проводилися вибори. Таким чином, маємо справу не з вето, а з набором паперу на 30 аркушах законодавчими пропозиціями Президента і треба одним голосуванням їх відхилити, бо це не процедурний документ і ви самі його бачили і знаєте про це.
Так, від "Нашої України" - Іван Заєць, так? Будь ласка. Потім.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я хочу ось відповісти попереднім виступаючим, що як раз пропозиції Президента вмотивовані. І не можна позбавити зараз права народних депутаті в голосувати за кожну із пропозицій Президента. Бо тут не діє ad-hock, просто ad-hock діє тільки в одній конкретній частині. Ви ж не називаєте навіть конкретні статті Регламенту Верховної Ради, які б дозволили нам відмовитися від розгляду пропозицій Президента і голосувати в цілому. А щодо пропозицій, то, шановні депутати, Президент якраз хоче захистити права громадян на оскарження результатів виборів, Президент України хоче захистити права громадян на те, щоб вибори. переможець встановлювався виборцем, а не тим, хто його проголосить у цих комісіях. Права громадян будуть захищені лише тоді, коли будуть прийняті поправки Президента. В інакшому – це просто закон, який позбавляє громадян, народ права бути.
Будь ласка, фракція. Петро Миколайович Симоненко. Потім Олег Зарубінський.
Уважаемый коллеги, уважаемые наши избиратели! Симоненко, фракция коммунистов. Данный проект закона – это жалкая попытка представить обществу практически некоторые шаги по исключению фальсификации выборов. На самом деле, вместо одних механизмов в государственной системе фальсификации выборов внедряются другие механизмы. Это во-первых. Во-вторых, если мы говорим о защищенности или незащищенности прав наших избирателей, я хочу привлечь внимание к тому, что цинично об этом говорить по одной простой причине: этот проект закона предусматривает проведение выборов Президента без наличия реестра избирателей. Поэтому избиратели и не нужны тем, кто собирается сегодня вместо, еще раз повторяю, с одних механизмов фальсификации выборов внедрить другие. И третье, обычно заканчиваются выборы, и много шума о фальсификации. А по сути дела, вот этот разговор нужен для того только, чтобы отвлечь внимание от того, что две крупнейшие политические силы.
Дякую. Олег Ззарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Без політики і взаємних політичних звинувачень, це вже набридло всім. Дві конкретні позиції, і на них можна дати відповідь. Перша позиція, стаття 28, рішення приймається більшістю голосів не від чисельності комісії, як є в діючому законі, а від кількості присутніх. Тобто основне завдання, очевидно, перед тими, хто буде на місцях, адміністративний тиск чинити, хто має місцеву владу, зменшити кількість присутніх членів комісії з числа, так би мовити, неблагонадійних в день голосування. І друга позиція, стаття 24. Положення діючої редакції закону, за якою до складу дільничної виборчої комісії можуть входити лише ті виборці, які проживають на цій території. Пряма суперечність з Конституцією статтею 24, яка забороняє обмежувати українських громадян, в даному випадку за місцем проживання. Висновок той же самий – місцева влада чинячи адміністративний вплив буде все робити дуже в обмеженому колі. От вам висновки.
Шановні колеги! Переходимо до розгляду зауважень Президента України. Я прошу, шановні колеги, звернути увагу на те, що Президент України, коли формував свої пропозиції він йшов по проблемах, а коли комітет розглядав ці зауваження Президента України, то він йшов за текстом, відтак у нас нумерація поправок зміщена, що ми починаємо з 16 поправки, це для того, щоб була можливість співставляти зауваження Президента із тим текстом, який приймала Верховна Рада України. Я просив би врахувати цю особливість. Шановні колеги! Поправка номер 16 Президента України, комітет пропонує її відхилити. Разом з тим я ставлю на голосування пропозицію Президента України про врахування цієї поправки, прошу народних депутатів визначатись в процесі голосування. [[16:17:24]] За-8 Поправка не підтримана. Наступна поправка. Що? Будь ласка. Будь ласка, Юрій Ключковський, яка ваша пропозиція?
Шановні колеги! Тут насправді дві поправки, а ми їх проголосували я не знаю котру, прошу звернути увагу на другу частину цієї поправки, яка пропонує доповнити розділ перший змінами до 112 статті Кримінально-процесуального кодексу, який визначає підслідність таких справ. Бо ввести відповідну статтю, а не передбачити в КПК відповідної норми означає, сказати, що немає такої відповідальності.
Шановні колеги! Я коли ставив на голосування поправку, я виходив з того, що у депутатів є перед очима ця поправка, де йдеться про статтю 1 розділу першого закону виключити, а в зв’язку з цим внести відповідні зміни, і депутати визначалися в процесі голосування. Юрій Богданович, ви ж бачите, що є політична воля, тому будь-які підходи, щоб не пропонувалося, воно прийнято не буде. Я йду відповідно до Регламенту. Шановні колеги, я просив би не кидати цих огульних звинувачень. Тепер стаття, поправка номер 15. Зачитувати її не потрібно, вона перед вами є. Комітет пропонує її відхилити. Разом з тим я ставлю на голосування про підтримку поправки номер 15 Президента України. [[16:19:16]] За-13 Поправка не підтримана. Тепер поправка 10 Президента України. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:19:42]] За-12 Поправка не прийнята. Шановні колеги! Тепер поправка 14 вона складається з трьох частин. Я буду ставити всі ці частини окремо на голосування. Поправка номер 14 перша частина. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:20:16]] За-9 Поправка не прийнята. Про що йдеться? Тепер на ваш розгляд, шановні колеги, поправка номер 14, це вже друга поправка йде, ви її бачите перед собою на третій сторінці. Я ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:21:05]] За-8 Не підтримано. Поправка номер 14 на третій і на четвертій сторінках. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:21:28]] За-8 Поправка не підтримана. Поправка 14 на четвертій сторінці у нижній частині сторінки. Ставлю на голосування про підтримку поправки Президента. [[16:21:53]] За-8 Поправка не підтримана. Поправка номер 10 на п’ятій сторінці. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:22:17]] За-8 Не підтримана. Тепер поправка 14 на сьомій сторінці перша частина. Я ставлю на голосування цю поправку. Прошу голосувати. [[16:22:39]] За-8 Не підтримано. Поправка 14, це в другій частині на сьомій сторінці і з переходом на восьму сторінку. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:23:05]] За-9 Поправка не підтримана. Поправка номер 1 на сторінці восьмій. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:23:26]] За-10 Пропозиція не підтримана. Поправка 2.1 на восьмій сторінці. Ставлю на голосування про підтримку пропозиції Президента України. [[16:23:53]] За-8 Поправка не підтримана. Будь ласка, Іван Заєць з приводу чого, мікрофон?
Іван Заєць, Українська народна партія. От зараз народні депутати України не підтримали пропозицію Президента, суть якої полягала ось у чому. Відповідно до тієї редакції, яка була прийнята у Верховній Раді, сьогодні оголошення дня виборів і запущення механізму, будемо говорити, виборчого процесу співпадає. Одним і тим самим днем. Але у нас є законодавство. В законодавстві сказано, що громадяни повинні бути ознайомлені із днем виборів. Тобто повинна бути і певна інформація. Піти наперед початку виборчого процесу. Тому Президент запропонував все-таки ці десять днів для того, щоб люди хоч знали, коли почнуться вибори до того моменту, коли вони вже практично підуть реалізовуватися. Народні депутати цього не роблять чому? Тому що не хочуть інформувати громадян своїх про вибори, не хочуть, щоб вони задумалися над тим, що твориться сьогодні у виборчому процесі. Це ще раз показує, що народні депутати не хочуть сьогодні вдосконалювати виборче законодавство.
Дякую. Шановні колеги, всі знають вже, чого хочуть. Тому давайте будемо, ну, всі знають, чого хочуть, давайте будемо тепер голосувати. Одну хвилинку. Поправка номер 2.2, сторінка 9. Прошу народних депутатів голосувати, про підтримку поправки номер 2.2. [[16:25:48]] За-8 Рішення не прийнято. Поправка номер 4. Вибачте, не маєте ви права. Поправка, покажіть мені статтю Регламенту, я вам тоді дам, Іван Олександрович, будь ласка, ви ж не Президент. Поправка номер 4, шановні колеги. Її зміст викладено на сторінці 10. Ну, я прошу вас. Ну, ми ж, Іван Олександрович, що б ви не говорили, тут вже позицію узгодили, нічого це не дасть, будь ласка. Давайте пройдемо по Регламенту. Голосується поправка. Будь ласка. [[16:26:39]] За-3 Поправка не підтримана. Тепер поправка 3.1 на 10-ій сторінці. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:27:04]] За-7 Поправка не підтримана. Тепер поправка на 12-ій сторінці під номером 3.2. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:27:26]] За-7 Поправка не підтримана. Тепер сторінка 13-та, поправка номер 4. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:27:50]] За-6 Поправку не підтримано. Поправка 3.1 на 13-ій сторінці. Ставлю на голосування про підтримку пропозиції Президента України під номер 3.1, 13-та сторінка. [[16:28:13]] За-6 Поправку не підтримано. Тепер сторінка 15-та, поправка 4-та. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. вона переходить і на початок наступної сторінки. [[16:28:35]] За-5 Поправку не підтримано. Тепер поправка 3.2 на 16-ій сторінці. Прошу голосувати. [[16:28:57]] За-8 Поправку не підтримано. Поправка 3.3 на цій же сторінці, тобто 16-ій. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки Президента України. [[16:29:22]] За-10 Поправку не підтримано. Поправка номер 4 на 16-ій і 17-ій сторінках. Ставлю на голосування про підтримку поправки Президента України. [[16:29:44]] За-5 Поправка не підтримана. Тепер поправка 5.1 на 18-ій сторінці. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:30:07]] За-9 Поправку не підтримано. Ставлю на голосування поправку 5.2 на сторінці 19-ій. [[16:30:27]] За-9 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування 6-у поправку Президента України, сторінка 21-а з переходом на 22-у. Прошу голосувати. [[16:30:49]] За-6 Поправка не підтримана. Тепер поправка 7.1 на 22-ій сторінці. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. А також вона переходить на 23-у сторінку. [[16:31:11]] За-7 Поправку не підтримано. Поправка 7.2 на 26-й сторінці з переходом на 27-му сторінку. Ставлю на голосування про підтримку поправки Президента України. [[16:31:37]] За-9 Поправка не підтримана. Тепер сторінка 28, поправка 7.1, перша частина цієї поправки. Я ставлю на голосування про її підтримку. [[16:32:02]] За-12 Рішення не прийнято. Я маю на увазі, поправка Президента не підтримана. Тепер поправка 7.1 на 28-29 сторінках, це друга частина вже цієї поправки. Ставлю на голосування про підтримку пропозицій Президента України в поправці 7.01. [[16:32:37]] За-9 Поправка не підтримана. Тепер сторінка 32-га, поправка 7.1 Президента України. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. Вона також переходить на 33-тю сторінку. [[16:33:02]] За-7 Поправка не підтримується. Поправка 7.1. на сторінці 35 і 36. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:33:29]] За-5 Поправка не підтримується. Восьма поправка на сторінці 37. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:33:54]] За-6 Пропозиція Президента не підтримана в поправці номер 8. Тепер сторінка 38, поправка номер 9 Президента України. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:34:21]] За-6 Поправка не підтримується. Поправка номер 10 на сторінці 30, 40 і 41. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:34:50]] За-7 Поправка не підтримана, отже, відхилена. Тепер сторінка 47, поправка 12.1. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки Президента України. [[16:35:20]] За-9 Поправка не підтримана. Тепер поправка 12.1 на сторінці 50. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:35:45]] За-9 Поправка не підтримується Поправка 12.3 на сторінці 50 з переходом на сторінку 51. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:36:09]] За-10 Поправка не підтримується. Поправка 12.2 на сторінці 51. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:36:32]] За-6 Поправка не підтримується. Поправка 11 на сторінці 51 і 52. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:36:57]] За-8 Поправка не підтримана. Поправка 12.2 на сторінках 54 і 55. Ставлю на голосування про підтримку пропозицій Президента України викладені в поправці 12.2. [[16:37:27]] За-9 Поправка не підтримана. Поправка 14 на сторінці 58. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:37:51]] За-6 Поправка не підтримана. Поправка номер 17.2 на сторінці 61. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:38:20]] За-6 Поправка не підтримана. Шановні колеги! У мене складається враження, що я пропустив поправку номер 13 на сторінці 58. Я перепрошую і ставлю на голосування поправку номер 13 Президента України. Прошу голосувати. [[16:38:53]] За-6 Поправка не підтримана. Тепер поправка 17.1 Президента України на 61-62 сторінках. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:39:20]] За-6 Поправка не підтримана. Поправка за номером 17.3 на 62 сторінці. Президента України поправка, звісно. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправка. [[16:39:49]] За-5 Поправка не підтримана. А тепер поправка 17.4 на сторінці 63. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. [[16:40:14]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка 18 Президента України на сторінці 62. Ставлю на голосування про підтримку цієї поправки. І вона продовжується на 64 сторінці ця поправка. [[16:40:39]] За-4 Поправка не підтримана. Отже, шановні колеги, всі поправки, які пропонував Президента України були поставлені на голосування. Можливо таким чином, щоб не було і тут інших заперечень, так я б поставив на голосування, якщо б ви не заперечили, в цілому чи підтримаємо ми пропозиції Президента для їх врахування і прийняття закону в новій редакції. Щоб не було заперечень, ми можемо так поставити? [[Шум у залі]] Не треба? Шановні колеги! Пропозиція не підтримана, тим більше, що вона не вкладається в Регламент, але зважаючи на чутливість цього моменту я саме цим формулював свою пропозицію Ви не підтримуєте – ваше право. Тепер, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про. Будь ласка, з мотивів, наполягайте Іван Олександрович, будь ласка. Ну, шановні колеги, давайте збережемо, будь ласка, ну виступить ще раз скаже свою позицію, заспокойтесь. Підготуйтесь до голосування.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я розумію цей крик і шум, бо я знаю, що два мегаблоки домовилися розділити владу, відсунути народ, позбавити його права бути активним учасником виборчої кампанії, мені зрозуміла ідеологія цих людей, тому я не звертаю на них навіть уваги. Я хочу звернутися до наших виборців, щоб вони знали, що в цій залі сьогодні приймається законопроект, який дозволить сьогодні вибирати Президента по суті без волі народу, який ослабляє процедури контролю над виборчим процесом, який дозволяє маніпулювати списком виборців, який дозволяє маніпулювати результатами волевиявлення і багато, багато інших процедур, які є відходом від навіть того рівня демократії, яка була зафіксована у Законі про вибори народних депутатів в 2006 і в 2007 році. Я хотів би, щоб засоби масової інформації показали як будуть голосувати чужими картками сьогодні депутати, вони навіть не хочуть забрати.
Шановні колеги, прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозиції комітету про подолання вето Президента України на Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України” [[реєстраційний номер 4741]]. Прошу визначатися. [[16:43:35]] За-325 Вето Президента на Закон України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо виборів Президента України” подолано. По фракціях, будь ласка, Партія регіонів – 168, „Блок Тимошенко” – 153, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 4, фракція комуністів – 0, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 0. Шановні народні депутати, перелік питань, які були визначені для обговорення і прийняття рішення на позачерговій сесії, ми вичерпали, питання розглянуті, рішення відповідні прийнято. Ми розпочнемо нашу роботу, тобто чергову сесію 1 вересня. Напередодні, тобто в понеділок відбудеться засідання Погоджувальної ради. Я просив би фракції, керівників комітетів невідкладно подати пропозиції до порядку денного нашої роботи на наступну сесію для того, щоб ми могли прийняти це рішення в перший же день нашої роботи. Позачергову сесію Верховної Ради України шостого скликання оголошую закритою.