Dame i gospodo narodni poslanici, otvaram četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 125 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 85. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Molim vas da sad ubacite svoje kartice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 131narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine u smislu člana 88. stav 5 Poslovnika Narodne skupštine. S obzirom da je danas četvrtak na osnovu člana 287. stav 2. Poslovnika danas imate pravo na traženje obaveštenja i objašnjenja na osnovu člana 287. Poslovnika. Pre toga poštovane dame i gospodo narodni poslanici pre nego što nastavimo rad dozvolite mi da u vaše i svoje ime pozdravim članove delegacije Svekineske Narodne političke konsultativne Konferencije koju predvodi potpredsednica Žan Rongming, koja se nalazi u zvaničnoj poseti u Republici Srbiji. Trenutno će ući u salu Narodne skupštine i pratiti rad sa galerije velike sale. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jugović, predsednik poslaničke grupe SPO-DHSS. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege, koleginice, tražio bih objašnjenje od pojedinih ministarstava i ministara. Nisam imao prilike, jer mi potpredsednica parlamenta to nije dozvolila, kršeći ona Poslovnik. Kada smo govorili o izmenama Zakona o zaštiti podataka, da postavim neka jako važna pitanja i to ću učiniti sada, jer je potrebno da se sa praksom skupljanja podataka o građanima, najraznovrsnije prirode, kao što su nacionalna, verska, politička pripadnost, bolesti i sve ostalo. Dakle, da se sa tom praksom u nelegalnim arhivama prestane. Postaviću pitanje ili bi mogao da mi objasni ministar policije, kako Parking servis dolaze do kućnih adresa, onih ljudi koji ne žive u datoj parking zoni, ali su prekršili njihova pravila, pismeno opominjući ih da plate kaznu. Da li Ministarstvo unutrašnjih poslova ima pravo da Parking servisu daje podatke o vlasnicima vozila prema registarskoj tablici? Ovo je veoma bitna tema. Ovo je tema koja pogađa veliki broj građana Srbije, i da mi odgovori da li je u skladu sa zakonima da skupština opštine ili Skupština grada, naplaćuje saobraćajne kazne za nepropisno parkiranje. Dalje, želim obaveštenje od ministra pravde ili Ministarstva pravde, svejedno i dalje se odnosi na ovu temu. Kako je moguće da na osnovu člana 146. Krivičnog zakonika, dakle, neovlašćeno prikupljanje podataka, do sada nije doneta ni jedna sudska presuda. Ovo je pitanje za ministra pravde koji je preuzeo funkciju relativno skoro, a koje se odnosi na bivša ministarstva i na bivše vlade koje nisu ništa činile po tom pitanju. Prema Zakonu o elektronskoj komunikaciji, usvojenom u ovoj skupštini, BIA ima pravo da u telefonskoj i internet mreži kontroliše komunikacijebez sudskog naloga i da te podatke čuva godinu dana, za slučaj ukoliko bi im bili potrebni radi zaštite državnog terorizma ili organizovanog kriminala. Problem je u tome što malo ko veruje, s obzirom da su nasleđa u BIA, devedesetih ostavila repove veza sa svim onim nemilim i nesrećnim događajima. Malo ko veruje da neće onaj ko prisluškuje ili u internet mreži ili u telefonskoj komunikacijom da neće prekoračiti svoja ovlašćenja i da neće sakupljati podatke radi nekakvog ličnog obračuna ili ličnog arhiviranja podataka o pojedinim ljudima, za koje je zainteresovan deo BIA ili oni ljudi koji se nalaze u BIA. Zbog toga me ne čudi kada sam izneo ove probleme, što i dalje kao i prethodnih 12. godina, postoji veliki otpor transparentnosti u radu u Službi bezbednosti i postoji veliki otpor otvaranja dosijea. Nadam se da ćemo u budućem periodu imati drugačiji odnos prema ovim problemima i u tom pogledu, podrška SPO neće izostati. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Maja Gojković. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege poslanici, moje pitanje je upućeno predsedniku Skupštine. Naime, jutros je poslanička grupa Nacionalne manjine, Narodna partija i bogata Srbija dobila mejl od kolega poslaničke grupe URS, stranke Zajedno za Šumadiju, i to poslanika Slavice Saveljić, Saše Milenića i dr Nikole Jovanovića, koji kako sam razumela obaveštavaju čitav parlament da od danas neće učestvovati u radu parlamenta, iz razloga što se u Kragujevcu dešavaju, kako su naveli, alarmantne stvari i činjenice i oni kao poslanici nemaju nikakvu zaštitu od strane ovog uvaženog doma. Naime, čitava javnost Srbije je upoznata sa dešavanjima u Kragujevcu u poslednjih mesec dana, odnosno sa jednom stranom, jednim viđenjem tih dešavanja. Mislim da je za ovaj parlament pogubno da, ako su i ostale kolege šefovi poslaničkih grupa dobili ovaj mejl, i vi kao predsednik, da ćutanjem na tu temu u stvari odobravamo, ili odobravamo stav ovih poslanika koji su odlučili da pribegnu jednoj drastičnoj meri da uopšte ne učestvuju više u radu parlamenta ili da ćutanjem odobravamo radnje na koje se oni žale. Ovog puta je u pitanju čak i iznošenje veoma drastičnih dešavanja, gde kažu da su ugroženi oni, da su ugroženi investitori, da se vrši pritisak od strane MUP na neke čelnike u Kragujevcu. Ne želim da presuđujem, ne znam istinu, kao što ne zna nijedan poslanik ovde u parlamentu, ali i medijski smo svaki dan bombardovani saopštenjima ove političke stranke. Volela bih da i parlament, odnosno vi predsedniče, preduzmete mere i da saznate pravu istinu i da obavestite ovaj parlament i nas kao poslanike šta se u stvari dešava u Kragujevcu i ko je tu u pravu i zašto poslanici moraju da odustaju od rada u ovom parlamentu, ako niko od nas nije upoznat sa tim. Vi znate, vama sam se lično obratila, da i dve poslanice Narodne partije trpe određene pritiske od jedne neformalne grupe ljudi, kažem neformalne jer nisu u parlamentu, i da zaista na neki način moramo da zaštitimo sve poslanike u ovom radu. Naravno, mi nismo još spremni da obavestimo javnost o čemu se radi, niti ovaj parlament, ali smatramo da treba reagovati i od strane svih nas na pravi način. Zahvaljujem.
Hvala. Što se tiče ovoga, još uvek nisam obavešten od strane tih narodnih poslanika o bilo kom razlogu zbog čega oni ne učestvuju u radu Narodne skupštine, ali podsećam i njih i javnost i sve ostale da je narodni poslanik, u skladu sa zakonom, dužan da učestvuje u radu Narodne skupštine. Sva prava i obaveze koje narodni poslanik crpi iz zakona i Poslovnika dužan je da ostvari u ovom domu i dužan je da ostvari učestvujući u radu Narodne skupštine, pogotovo ako za taj rad prima nadoknadu. Smatramo da sva prava koja narodni poslanici imaju mogu da traže i u ovom domu i da sva prava van parlamenta mogu da traže učestvujući u radu Narodne skupštine, kao što ste se vi institucionalno obratili, tako mislim da i oni imaju pravu. Ne ulazeći u to dok se oni zvanično ne obrate Narodnoj skupštini ili meni da mogu da kažem šta su razlozi, zaista ne mogu da dam celovit odgovor zbog čega oni ne učestvuju u radu Narodne skupštine, jer nikakav zvaničan dokument o tome nemam, ali ću se potruditi da saznam šta su razlozi i da pokušamo te razloge da otklonimo i da omogućimo da Narodna skupština funkcioniše potpuno normalno. Sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Olena Papuga.
Hvala. Poštovani predsedniče, predsedavajući, tražim obaveštenje od direktora Službe za katastar nepokretnosti Republike Srbije, a interesuje me koliko je hiljada hektara zadružnog poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu zemljoradničkih zadruga i njihovih pravnih sledbenika po opštinama u Vojvodini privatizovano, kada je reč o društvenoj a ne o zadružnoj, odnosno privatnoj svojini? Zašto je Služba za katastar ignorisala odredbe Zakona o zadrugama i šta Služba preduzima da bi se te nezakonite radnje ispravile? Takođe, poslednje pitanje je ministru poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, koliko je nedozvoljenom privatizacijom zadružne zemlje i druge imovine, uzurpirane imovine u periodu od 2005. godine do danas u postupku sprovođenja člana 95. Zakona o zadrugama vraćeno zemljoradničkim zadrugama? Koliko je postupaka pred nadležnim organima lokalnih samouprava na temelju člana 96. stav 2. Zakona o zadrugama pokrenuto? U kojim opštinama i u kojoj su fazi i šta Ministarstvo poljoprivrede preduzima da se problem uzurpacije nedozvoljene privatizacije zadružne zemlje i druge zadružne imovine reši? Takođe bih pitala i ministra finansija – koliko se zemljoradničkihzadruga od 2005. godine do danas obratilo ministru radi povraćaja zemlje i druge zadružne imovine kao drugostepenom organu, po žalbi na odluku organa lokalne samouprave? Šta je preduzelo Ministarstvo finansija na rešavanju situacije koja je nastala zbog toga što su u postupku privatizacije zemljoradničkih zadruga i njihovih pravnih sledbenika ignorisane odredbe i danas važećeg Zakona o zadrugama? Takođe, hoću da konstatujem da je prošla Vlada u prošlom sazivu pripremila Zakon o zadrugama, ali me interesuje i kada će nova Vlada, u stvari kada će Zakon o zadrugama stići u Skupštinu? Hvala.
Hvala. Dozvolite mi da još jednom pozdravim delegaciju Svekineske Narodne političke konsultativne Konferencije, koju predvodi potpredsednica Žan Rongming, koji se danas nalaze na galeriji Narodne skupštine. Molim vas da pozdravite naše goste. Sledeći prijavljeni narodni poslanik je Miljenko Dereta.
Poštovani predsedavajući, poštovane koleginice i kolege, poslanici i poslanice, moje pitanje upućeno je Ministarstvu rada, zapošljavanja i socijalne politike. Postavljam ga na inicijativu Mreže žena protiv nasilja. Naime, ugašena su četiri SOS telefona za žrtve nasilja u Velikoj Plani, Smederevu, Užicu i Kruševcu. Ti SOS telefoni nisu ugašeni zato što tamo više nasilja nema, nego zato što su ti SOS telefoni ostali bez sredstava. Istovremeno, ta sredstva su do sada njima stizala po budžetskoj liniji 481, koje se dodeljuju organizacijama civilnog društva, a Uprava za rodnu ravnopravnost je prošle godine ostavila nepotrošenih dva miliona dinara, koji su se vratili u budžet, a to bi bilo dovoljno upravo za jednogodišnje funkcionisanje ovih SOS telefona. Ove godine u rebalansiranom budžetu postoji dva miliona i 400 hiljada dinara. Nadam se da će oni ovog puta biti potrošeni za SOS telefone. Moram da kažem da u gradovima gde postoje SOS telefoni, prema anketi koju je mreža napravila, 87% stanovništva misli da SOS telefoni treba da postoje. Ono što je zanimljivo jeste da na sajtu ministarstva postoji informacija da je 14 državnih institucija, od toga 13 centara za socijalni rad, preuzelo rad SOS telefona i to bi bilo vrlo zanimljivo i dobro da kojim slučajem neko ne pokuša da se javi na te telefone i kada vam neko odgovori na taj telefon, on se iznenadi i kaže – ne, ovo nije SOS telefon, ovo je centar za socijalni rad koji se time ne bavi. Postavlja se pitanje – zašto se to tako događa? Iz prostog razloga što se prema novom Zakonu o socijalnoj zaštiti predviđa da i nevladine organizacije, tj. organizacije civilnog društva, mogu biti pružaoci usluga. Da bi oni bili pružaoci usluga, oni moraju da zadovolje određene kriterijume. Kada se "Mreža" obratila Ministarstvu, rečeno je da namenski transferi nisu napravljeni jer se čeka donošenje podzakonskih akata. Podzakonski akti se ne donose zato da bi u periodu od dve godine, koji će verovatno biti jedan od kriterijuma propisanih Savetom Evrope, centri za socijalni rad dobili, da tako kažem, i ispunili kriterijume i na taj način postali dobitnici tih sredstava na račun organizacije civilnog društva koji taj posao rade kako treba. Ovde se uspostavlja jedan sistem u kome država opstruira samostalni rad organizacije civilnog društva, sve u nameri da preuzme nekvalifikovane, da obavlja deo poslova koji apsolutno nije ovlašćena da radi. Postavljam pitanje – kada će biti doneti neophodni podzakonski akti kojima će se regulisati i uspostaviti standardizacija i licenciranje relevantnih institucija civilnog društva da obavljaju ovu vrstu usluga koje zakon dozvoljava? Hvala.
Sledeći prijavljeni za reč je narodni poslanik Janko Veselinović.
Hvala vam, poštovani predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, hteo bih da postavim pitanje predsedniku Vlade i predsedniku Republike. Naime, naša država Republika Srbija je jedna od država u Evropi sa najvećim brojem pripadnika svog naroda koji živi van granica te države. Procenjuje se da je negde oko četiri miliona Srba van granica Srbije. Među tim ljudima je i određeni broj pripadnika drugih nacionalnosti koji su iseljenici, odnosno koji žive u drugim državama. Obaveza države je i prema Zakonu o dijaspori i Srbima u regionu ta da brine o tim ljudima. To su brojni problemi, da ne pominjem Hrvatsku, Makedoniju, Sloveniju, Albaniju, Rumuniju manje, ali i zemlje bivše Jugoslavije. Ljudi koji žive na tim područjima, pripadnici srpskog naroda, imaju brojne probleme. Prethodna Vlada je vodila računa o tome kada je donosila zakonsku regulativu iz te oblasti. Uspostavljene su neke obaveze i za državne organe. Nažalost, ova vlada do sada nije pokazala nikakav sluh za tu problematiku. Postavljam pitanje predsedniku Vlade – zbog čega preko tri meseca od formiranja Vlade do sada još uvek nije formirana kancelarija za Srbe u regionu i u dijaspori, iako se na to zakonom obavezala i sama je taj zakon predložila? Činovnici koji su radili u Ministarstvu za dijasporu i Srbe u regionu, koja je obuhvatala i Ministarstvo vera, sada sede besposleni. Rade i dolaze na posao, primaju platu, a ne rade ništa, ne rade ono što im je nadležnost, da se ispoštovao Zakon o Vladi, ministarstvima i Zakon o dijaspori i Srbima u regionu. Pitam predsednika Vlade – kada će imenovati direktora Kancelarije za dijasporu i Srbe u regionu i kada će početi da ispunjava zakonske obaveze u toj oblasti? S druge strane, pitam predsednika Republike, koji takođe ima obaveze prema Zakonu o dijaspori i Srbima u regionu, da jednom u tri meseca predsedava sastankom na kojem prisustvuju, pored njega, predsednik Vlade, nadležni ministri, predsednik Skupštine i predstavnici Srba u regionu? On do sada, iako je već na čelu Republike oko pet meseci, nije sazvao nijedan sastanak. Dakle, ni njega, po svemu sudeći, ne interesuje ova tema. Pitam predsednika Republike – kada će sazvati taj sastanak i kada će svoju ustavnu, odnosno zakonsku obavezu početi da realizuje? Hvala.
Sledeći prijavljeni za reč je gospodin Marko Jakšić. Izvolite.
Želim da obavestim ovaj visoki dom srpske države da je juče negde između 07,00 i 07,30 časova ujutru MUP Republike Srbije uhapsio Slavoljuba Jovića u krugu bolnice u Kosovskoj Mitrovici. Pripadnici MUP su došli u "Micubiši - pajeru" bez registarskih oznaka i zajedno sa sanitetskim vozilom sa beogradskim registarskim tablicama. Njegovim hapšenjem je odveden u zatvor u Kraljevu i svi, cela kolona na čelu sa uhapšenim, prešla je preko tzv. sporednih puteva, ne uvažavajući zakon koji je ministar policije potpisao sa Euleksom. Sigurno je da ovakav način i dolazak srpske policije Srbije sa prostora Kosmeta ne pozdravljaju, ne na ovaj način, a naročito ne sa fantomkama, kako je to napravljeno i odrađeno. Reakcije kosovske policijske službe i Euleksa su izostale, što jasno i glasno govori da je napravljen dogovor između MUP Republike Srbije i tzv. kosovskih policijskih snaga u Prištini. Ono što želim da postavim kao pitanje – da li će MUP Republike Srbije i dalje da dolazi i da hapsi i druge, a ne samo Srbe? Primera radi, da li će da uhapsi Hašima Tačija za kim je MUP Republike Srbije još 1996. godine raspisao poternicu za ubistvo tri srpska policajca, a ranjavanje dvojice, ili pak što je Javni tužilac podneo istom Hašimu Tačiju krivičnu prijavu zbog ugrožavanja celovitosti srpske države, jer je napravio secesiju južne srpske pokrajine? Bila bi to jako loša poruka, jer se onda vrši diskriminacija između Srba i Albanaca, jer za Srbe važi jedno pravilo, za Albance drugo. Ili će možda da se hapšenje Hašima Tačija odvija na čapras-divanu u Briselu? Ono zbog čega je uhapšen Slavoljub Jović jeste navodno ranjavanje dvojice pripadnika KFOR. Pozdravljamo brigu MUP Srbije i srpske države za pripadnike KFOR, ali isto tako želimo da i ova država brine o stanovnicima Srba na teritoriji KiM. Ovo govorim imajući u vidu da je pre nepunih godinu dana od strane pripadnika KFOR ranjeno negde oko 11 srpskih građana. Sve rane su nanešene s leđa, a to znači, u situaciji dok su bežali. Ako se radi o mirovnoj misiji, a kako reakcija naše države nije bila nikakva, pretpostavljam da će nova vlast jednostavno krenuti i zatražiti od Saveta bezbednosti jednu korektnu istragu, da se vidi zbog čega su ranjeni srpski civili i ne samo oni, nego čak i sanitetska vozila su izrešetana, pre svega, mecima nemačkih i američkih pripadnika KFOR. Mislim da bi bila jako loša poruka da ova država brine samo o pripadnicima KFOR a ne brine kada ti pripadnici KFOR pucaju u leđa nedužnom i nezaštićenom narodu. Ono što još može da se kaže je da ovo hapšenje pada, kako brojni politički analitičari smatraju, u vreme dolaska Hilari Klinton i Ketrin Ešton, pa pretpostavljaju da je to još jedan doprinos navodnoj evropskoj budućnosti i perspektivi države Srbije. Moje pitanje se svodi na to – da li će MUP Republike Srbije da nastavi hapšenje i ostalih, a ne samo Srba koji žive na prostoru KiM? Hvala.
Narodni poslanik Vučeta Tošković. Izvolite.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo, poštovana guvernerko NBS, postavio bih pitanje i dao bih jednu informaciju. Dakle, o čemu se radi? Ova Vlada je rešila da tokove novca sprovede tako da idu tamo gde su namenjeni. To se ne dešava u nekim lokalnim samoupravama, kao što je Beograd i kao što je Novi Sad. GSP u Beogradu je raspisalo tender za nabavku 180 autobusa. Nijedan naš domaći proizvođač autobusa ne može da učestvuje i ne ispunjava uslove tog tendera. Razlika u ceni je negde oko 100.000 do 150.000 u zavisnosti koji će biti ponuđač prihvaćen. Dakle, za tu razliku novaca može da se kupi 20 do 30 autobusa. Ne znam dokle ćemo tako te naše lokalne vlasti pustiti da samovoljno i samostalno odlučuju o narodnim parama. Moje pitanje je za ministra privrede, gospodina Dinkića i sve ostale ministre koji imaju ili će imati nameru da raspisuju tendere da se pozabave tim tenderima da bismo uštedeli neki dinar. Kada je u pitanju informacija, prethodna vlast u Novom Sadu je nabavku rasvetnih stubova naručila iz Francuske. Razlika u ceni je negde oko 15.000 evra. Dokle će te vlasti na lokalnom nivou da se ponašaju kao ljudi koji raspolažu sa narodnim sredstvima a da neracionalno troše taj novac? Moramo se usredsrediti na to da se tokovi novca ušparaju. Hvala.
Hvala. Pošto se niko više od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sednici sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici Borislav Pelević, Jelena Mijatović, Vesna Kovač. Shodno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvao u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri Predlog zakona iz predloženog dnevnog reda sednice. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pozvao da današnjoj sednici prisustvuje predstavnik predlagača dr Jorgovanka Tabaković, guverner Narodne banke Srbije. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Srbije i Vlade države Palestine o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. oktobra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 31, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 143, od ukupno – 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna banka Srbije predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 30. oktobra 2012. godine, što je 1. tačka predloženog dnevnog reda. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 120 protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo – 48, od ukupno – 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 124, protiv – pet, uzdržanih – nema, nije glasalo – 46, od ukupno – 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini, u celini. D n e v n ir e d 1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu. Primili ste Predlog zakona koji je podnela Narodna banka Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Pre otvaranja načelnog pretresa, podsećam vas da, prema članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Pošto niko nije predložio da se vreme udvostruči, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, konstatujem da je vreme rasprave po poslaničkim grupama sledeće: poslanička grupa Srpska napredna stranka - jedan sat, 16minuta i 48 sekunde; poslanička grupa Demokratska stranka - jedan sat, jedan minut i 12 sekundi; poslanička grupa Socijalistička partija Srbije - 30 minuta; poslanička grupa Demokratska stranka Srbije - Vojislav Koštunica - 25 minuta i 12 sekundi; poslanička grupa Ujedinjeni regioni Srbije - 18 minuta; poslanička grupa Liberalno demokratska partija- 16 minuta i 48 sekunde; poslanička grupa Partija ujedinjenih penzionera Srbije - 14 minuta i 24 sekunde; poslanička grupa Socijaldemokratska partija Srbije – 10 minuta i 48 sekundi; poslanička grupa Nova Srbija - devet minuta i 36 sekundi; poslanička grupa Jedinstvena Srbija – osam minuta i 24 sekunde; poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara – šest minuta; poslanička grupa Srpski pokret obnove – Demohrišćanska stranka Srbije – šest minuta; poslanička grupa Liga socijaldemokrata Vojvodine – šest minuta; poslanička grupa Nacionalne manjine, Narodna partija i Bogata Srbija- šest minuta. Saglasno članu 96. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, narodni poslanici koji nisu članovi poslaničkih grupa, međusobnim dogovorom određuju najviše tri učesnika u raspravi, koji imaju pravo da govore svako po jednom do pet minuta. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmahpodnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika, što je u skladu sa članom 96. stav 4. Poslovnika. Saglasno članu 157. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram načelni pretres o Predlogu zakona. Da li predstavnik predlagača dr Jorgovanka Tabaković, guverner Narodne banke Srbije, želi reč? (Da.)
Hvala gospodine predsedniče. Uvek se rado vratim u ovaj dom kao predstavnik NB koji predlaže izmene i dopune Zakona o NBS, koji je kao predlog poslaničkih grupa u ovom parlamentu usvojen početkom avgusta meseca. Pre nego što krenem na obrazlaganje zakona, želim da vam uputim izvinjenje što se ove izmene razmatraju po hitnom postupku, ali i da vam obrazložim razloge zašto je do toga došlo. S obzirom da je na ovom dnevnom redu sednice parlamenta i izbor članova Saveta, koji smo dužni zajedno vi kao poslanici, Odbor za finansije i NB da okončamo izbor svih organa koji su potrebni za rad NBS u punom kapacitetu, s obzirom na to da je bilo primedbi u javnosti od onih sa kojima želimo da sarađujemo, mislim na međunarodnu javnost, mislim na Evropsku centralnu banku, na MMF, na Evropsku komisiju i da su se te primedbe u velikoj meri predimenzionirale u javnosti, a da su se svele na nekoliko stvari koje mi takođe smatramo da su i mogle da ostanu u zakonu, ali želimo da pokažemo da oni koji su opredeljeni za evropski put i saradnju sa svetom nisu neko ko misli da je najpametniji na svetu ili da ne treba da prihvati savet onih sa kojima želi da sarađuje i da se upoređuje, i iako nas kao državu ne obavezuju još uvek u punoj meri pravila koja važe u EU odlučili smo da pred vas izađemo sa nekoliko izmena i dopuna ovog zakona i da to uradimo pre izbora članova Saveta NBS, da bi oni bili izabrani u skladu sa ovim izmenama i dopunama, jer uslov da svi članovi Saveta ne budu izabrani istovremeno na isti rok i da se ne menjaju svi odjednom, već da se menjaju, kako se to kaže, konsekutivno, ili da kažem stepenasto, da bi se obezbedio kontinuitet rada i da se ne pojave odjednom u Savetu svi novi ljudi, bili smo prinuđeni da koristimo institut hitnog postupka, ali i da koristimo poslovnička prava koja ste izglasali vi koji ste danas opozicija, iako se sama kao poslanik nisam sa tim slagala, desi se situacija u kojoj je neophodno primeniti taj institut. Uz ovo izvinjenje i zahvalnost rukovodstvu Skupštine, što su imali razumevanja i dozvolili da se ovo stavi na dnevni red, na ovakav način, hoću da kažem da nismo koristili institut predviđen Poslovnikom, da se odmah posle ove rasprave u načelu otvori rasprava u pojedinostima, iako je to moguće, jer je predsednik parlamenta, i zahvaljujem mu se na tome, rekao da ne bi ovim povodom bio prvi koji taj institut koristi, iako on postoji po Poslovniku. Nadam se da će vreme koje je bilo kratko za raspravu, u načelu, biti nadomešteno vremenom koje ćete imati za raspravu po amandmanima, za koje ćemo biti potpuno otvoreni, da saslušamo argumente. Kako sam obaveštena, prema planu predsednika, rasprava o amandmanima neće biti pre ponedeljka. Što znači da ćemo imati dovoljno vremena da razmotrimo par izmena koje smo u ovom predlogu izneli. Razlog zašto smo izašli sa ovim izmenama jeste da odredbe Zakona o Narodnoj banci približimo odredbama ugovora o EU, a naročito odredbama Statuta evropskog sistema centralnih banaka i same Evropske centralne banke, imajući u vidu strateško opredeljenje Srbije, a to je pristupanje Srbije EU. Moje zadovoljstvo je da smo najviše razumevanja imali u razjašnjavanju nesporazuma, nedoumica sa Evropskom centralnom bankom, jer u organima te banke sede ljudi koji su autori teorijskih radova na bazi kojih je rađen prethodni deo zakona o izmenama. Bez obzira na to što je on donet relativno brzo, on nije pisan brzo, jer su ga radili ljudi koji se bave ovom materijom godinama unazad, izučavajući pozitivna i uporedna iskustva onoga što se zove najbolja praksa u EU. Iskoristili smo priliku da izvršimo tehničku redakciju zakona. Upravo sa tim izmenama počinje član 1. gde smo ono što su poslovi lizinga nazvali precizno poslovima finansijskog lizinga. Ono što građane najviše zanima jeste da smo precizno definisali da Narodna banka, koju javnost sa pravom percipira kao nekoga ko je zadužen da kontroliše banke u smislu primene Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga, sada obavlja po ovom zakonu precizno i poslove zaštite prava, interesa korisnika usluga koje pružaju, ne samo banke i davaoci finansijskog lizinga, već i društva za osiguranje i društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima. Ono što je najzanimljivije za javnost ili za one koji hoće da kažu da smo u kratkom roku došli ponovo na popravni, moram da dam dve informacije koje jesu činjenica. Ovoga puta je predlagač izmena i dopuna Narodna banka, a zakona koji je bio početkom avgusta poslanička većina. Da bi rekli popravni morali bi da budu isti predlagači, a kako nisu volela bih da se taj argument ne koristi i ne upotrebljava u raspravi o ovom zakonu. Šta se najviše osporavalo? Zašto se statut Narodne banke ovoga puta usvaja po tom predlogu zakona, odnosno odobrava u Narodnoj skupštini. Tu dolazimo do stvari koja je bila kamen spoticanja i koja se ovim otklanja. Nezavisne institucije, među kojima je Narodna banka, ta prva nezavisna, da kažem najnezavisnija moguća, je u zakonodavstvima EU tretirana kao nezavisna, ali i odgovorna. Godinama unazad prepisujući zakone, u želji da se brzo dostignu izgubljene godine unazad, reč odgovornost se prevodila rečju responsibility, koja je podrazumevala stavljanje pod kontrolu i nadzor kao odgovornost, a ne odgovornost u smislu polaganja računa koju ima svaka nezavisna institucija u svetu. Ta reč se u engleskom jeziku prevodi kao accountability, kao polaganje računa, ali nije korišćenja u našem jeziku i stvarala je nedoumice kod onih koji su čitali ovaj jezik, preveden od onih koji nisu bili u punoj meri u materiji, već je za njih jezik odgovornosti bio nešto što se moglo prevesti potpuno pogrešnom rečju. Kada kažem razumevanje Evropske centralne banke, na koje smo naišli, upravo je bila ta rečenica na kojoj smo se odmah razumeli. Što neko ima veću nezavisnost, ima i veću odgovornost prema onome kome polaže račune. Kome Narodna banka polaže račun? Jedino i isključivo ovom domu, parlamentu, i to ne u napred tražeći saglasnost za bilo šta, već ex-post naknadno, kada već donese odluke, kada napiše statut. Međutim, argument, zaista dobronamernih i onih sa kojima želimo da sarađujemo bio je sledeći: ako guvernera bira Narodna skupština, ako izvršni odbor koji čine viceguverneri takođe bira Skupština, nema potrebe da statut koji Izvršni odbor predlaže savetu, a savet Republičkoj Skupštini, bude usvojen sa trećom vrstom obezbeđenja da građani preko parlamenta imaju taj instrument odgovornosti Narodne banke koja im polaže račun. Znači, savet bira Odbor za finansije, takođe predstavnici Republičke Skupštine. Uz izbor vice guvernera, direktora Uprave za nadzor za kontrolu banaka, takođe Skupština. To je argument pred kojim se svako mora povinovati i doći, kao što sam ja ovde došla, da ne mora statut da usvaja, odobrava Skupština, koja ga ni do sada nije menjala. Kada kažem do sada, mislim na 2007. godinu od kada je ta praksa uvedena. Znači, ta praksa je postojala, ali tek od 2007. godine kada Skupština nije menjala statut, nego je jednostavno primala na znanje statut koji je predlagao Izvršni odbor, usvajao savet i podnosio na uvid Narodnoj skupštini. Šta je u čitavoj ovoj stvari zanimljivo? Narodna banka Srbije nije imala statut od 2003. do 2007. godine, niti je usvojen u samoj Narodnoj banci, ni od saveta, niti od parlamenta, niti od bilo koje druge institucije. Danom usvajanja izmena Zakona o Narodnoj banci 2010. godine, mnogi od nas smo ovde zajedno učestvovali u raspravi o tom zakonu, promaklo je mnogima, čak i meni, da je jednim članom zakona tada ukinut Zakon o Narodnoj banci tj. statut Narodne banke usvojen je 2001. godine i to Narodne banke Jugoslavije. Godine 2010. je tek ta praksa ustanovljena i uvedena u neki zakonski okvir, da statut koji posle Zakona o Narodnoj banci reguliše pravila poslovanja Narodne banke, ponovo postoji kao jedan od vrlo važnih zakonskih akata. Podizanje isuviše velike buke oko samog statuta opet je uslovljeno pogrešnim razumevanjem reči – statut, kako ga mi razumemo u Srbiji i statut kako ga razumeju u svetu. Za MMF postoji npr. Statut MMF i za njih je statut Narodne banke ustvari zbir odluka i rešenja guvernera Narodne banke. Verovali vi ili ne, trebali smo da se objašnjavamo oko toga da to nisu odluke guvernera i rešenja i akti koje on donosi kao pojedinačne akte i da on ne traži za to saglasnost od Narodne banke, pogotovo ne unapred, nego po već donetim odlukama, već je to jedan zakonski akt nižeg nivoa koji nije Poslovnik, a u tim nekompatibilnim pravnim sistemima nije bilo lako između nas i njih razjasniti da statut nije Poslovnik o radu. Poslovnik o radu izvršnog odbora ili saveta je nešto mnogo drugačije. Ili da približim onima kojima ova materija nije bliska, bilo bi jednako kao kad bi neko Zakon o Narodnoj skupštini izjednačavao sa Poslovnikom Narodne skupštine. Pošto smo eliminisali tu dilemu, prihvatili smo i član 6. koji sada glasi da Narodna banka Srbije ima statut koji se objavljuje u "Službenom glasniku" Republike Srbije. Od bitnih izmena koje još u ovim izmenama i dopunama iznosimo pred vas je da smo jedno komplikovano rešenje povezanih lica, a poučeni iskustvom i želeći da sprečimo zloupotrebe kojih jeste bilo u praksi unazad, malo rogobatno, moram da priznam, definisali šta je to povezano lice i šta ne sme da bude povezano lice u smislu funkcionera koje bira Skupština i preuzeli smo, ovim izmenama, ono rešenje koje se uređuje i koje je utvrđeno zakonom koji uređuje sprečavanje sukoba interesa pri vršenju javnih funkcija. To je ta druga izmena. Treća stvar o kojoj se i danas prilično raspravlja je ta nejednovremena zamena članova saveta. Ona je zaista postojala, uvodimo je ponovo, ali se insistira da takva vrsta izbora bude primenjena i na izbor viceguvernera. Odgovorno tvrdim i vi verovatno znate da nigde u svetu ne postoji praksa izbora viceguvernera u tom prvom mandatu na pet, četiri, tri, dve ili niže godina, ali je ona u Srbiji bila faktički iskustvo koje nije loše. Faktički ono i danas postoji, jer su dva viceguvernera od tri izabrana takođe prethodno bili viceguverneri. Iskreno da vam kažem, imam utisak da je neko hteo da testira dobru volju Narodne banke ili guvernera, da li želi da dođe pred vas sa izmenama. Za tim apsolutno nije bilo potrebe. Ne samo da imam dobru volju da dođem sa izmenom, nego neznanje nikoga ne opravdava i to nikada sebi neću dozvoliti, ali greška onoga koji radi ili prethodnog predlagača ili ovog, apsolutno nije nešto o čemu ne može da se razgovara. Mislim da smo svi zajedno na jednom istom poslu institucionalizovanja države Srbije i davanja maksimalnog ličnog doprinosa da u izboru ljudi, da u donošenju odluka ne budemo rukovođeni ni strašću, ni lošim iskustvom, ni slučajno ličnim odnosom prema bilo kome i moja želja da dođem i da u Skupštini branim ova rešenja jeste upravo time rukovođena. Prihvatamo predlog onih sa kojima želimo da sarađujemo, koji nijednog trenutka nisu vršili pritisak za sve one koji bi hteli da kažu – to moramo zato što je tražio MMF ili Svetska banka ili Evropska komisija ili bilo ko. Apsolutno nije bilo pritiska. Izlazimo pred vas sa predlogom da se ne zadire u pravnu sigurnost već izabranih viceguvernera, ali da se u sledećem izboru ta višestepenost obezbedi kako bi se obezbedila i zakonom formulisana postepenost izbora i da ne bude smene svih viceguvernera odjednom. Vi ćete o tome dati svoj sud i izneti svoje argumente. Ja smatram da je moguće i jedno i drugo rešenje, da jesmo faktički sproveli da u Narodnoj banci promena guvernera i saveta i viceguvernera nije bila ni potres, ni bilo koja vrsta uznemirenja javnosti, o čemu govori i ono što se dešava na finansijskom tržištu, odnosno ono na šta Narodna banka može da utiče svojim pažljivim radom, a to je, koliko je to moguće, držanje stabilnosti posledično kao osnovnog cilja inflacije, držanje i kursa koje dovoljno govori o tome. Svi ljudi su izabrani iz same kuće, iz Narodne banke, čak je i Odbor za finansije predložio čoveka za Upravu za nadzor, takođe iz same Narodne banke i nijedno od predloženih lica nema, kao kvalifikaciju, političku pripadnost. Lično sam ponosna na izbor takvih kadrova i volela bih da se taj izbor okonča što pre i da ne trošimo suvišnu energiju na pravdanje, jer sada moramo i da radimo svoj posao i da razgovaramo o ovim izmenama. Svi oni koji su mislili da će nam primedbama na zakon i tim nesporazumima otežati rad ili učiniti odnose komplikovanijim sa međunarodnom zajednicom, želim javno da se zahvalim, zato što su nam omogućili da sa mnogima od tih finansijskih institucija, ne samo pravnih odeljenja, nego prvim ljudima tih institucija uspostavimo odličan odnos saradnje, razumevanja i razgovora i verujte mi na reč, nijedna od njihovih primedbi nije bila ni zlonamerna, ni otežavajuća, već vrlo konstruktivna, dobronamerna i dobrodošla za razmatranje. Kad god neko misli da može da vas malo prikoči u poslu, ako ste neko ko želi da ima dobar učinak, onda ste spremni da to iskoristite na najbolji način, a mi u Narodnoj banci to jesmo iskoristili na najbolji način i imamo gotovo vrlo visok nivo usklađenosti, što ste videli i u prilogu izmene zakona koja vam je dostavljena, da naša usklađenost, koja u ovom trenutku čak i nije nužna, jeste u velikoj meri postignuta sa primarnim izvorima prava EU i to sa Ugovorom o funkcionisanju EU, naslov 7. Ekonomska i monetarna politika, poglavlje 2) Monetarna politika, kao i Protokol broj četiri o Statutu evropskog sistema centralnih banaka i Evropske centralne banke, gde imamo delimičnu usklađenost koju ću vam sada obrazložiti, zašto je delimična i zašto je ta delimična usklađenost u stvari posledica naših ustavnih rešenja, gde nijedan funkcioner sem sudija i tužioca ne može da ima tu vrstu zaštite kakva se očekuje kod razrešenja funkcionera koji su u Narodnoj banci imenovani na određene funkcije. U želji da se obezbedi nezavisnost Centralne banke i u želji da dokažemo da ta nezavisnost postoji, došli smo u jednom trenutku do faze da se od nas očekuje da obezbedimo sudsku zaštitu unapred, a pre razrešenja, za funkcionera koji bi eventualno po članu 28. zakona trebao da bude razrešen. Mi imamo našim Ustavom rešenje da su članovima 148. i 161. propisana prava na ovo pravno sredstvo samo za razrešene sudije, javne tužioce i njihove zamenike. Naime, znate da članom 148. jeste propisano da Visoki savet sudstva donosi odluku o razrešenju, ali i da razrešeni sudija ima pravo da protiv takve odluke uloži žalbu Ustavnom sudu. U slučaju podnošenja ove žalbe Ustavnom sudu ne može se izjaviti ustavna žalba. Identično rešenje je i za javne tužioce, odnosno zamenike. Ne smatrajući da je zaista neophodno da obezbedimo takvu vrstu zaštite za funkcionere Narodne banke, jer smo uvereni da niko ne bi preduzeo razrešenje da za to zaista nisu nastupili uslovi, imajući takođe na umu da mi nemamo iskustvo specijalizovanih sudskih organa koji znaju da presuđuju u oblastima medicine, informatičkog i tehnološkog kriminala, u poslovima Narodne banke, odnosno monetarne politike, i držeći se ovoga da nezavisna institucija zaista ima jedinu istancu Narodnu skupštinu koja jeste vlasna da odluči o tom razrešenju, ipak smo izašli sa sličnim rešenjem da, poput sudija, funkcioneri Narodne banke imaju tu mogućnost da se na isti način obrate Ustavnom sudu. Na odboru sam čula primedbe na ovo rešenje. Biću otvorena da o tome razgovaramo po amandmanima. Ne mislim i nisam promenila svoje mišljenje kada kažem da ne treba da budu zaštićeni funkcioneri, pa i zaposleni Narodne banke koji, sećate se kada smo usvajali izmene zakona, mogu da budu odgovorni samo ako neko drugi dokaže da su oni učinili grešku krajnjom namerom ili nepažnjom. Ovaj nivo zaštite bi bio, ne nezavisnost, nego jedan viši nivo zaštite koji, moram da priznam, ne mislim da je potreban, ali moje lično mišljenje je da jeste jedno od mišljenja, jer izvršni odbor čine vice guverneri i budući direktor uprave za nadzor. Nikada sebi neću dati pravo da moje lično mišljenje bude iznad mišljenja onih koji jesu ovlašćeni od vas, na jednak način izabrani, kao i članovi saveta takođe, pa i vi, svako od vas pojedinačno kao poslanik, dok ovde ne usaglasimo svoj stav o tome i da poštujemo Ustav, da poštujemo nezavisnost Narodne banke, ali da isto tako ne usvojimo rešenje koje je puka forma poštovanja nečijih saveta, a da bude neprimenjivo u smislu prolaska kroz te nadležne organe i zaista da zakonska odredba bude sprovodiva i primenjiva. O tim dilemama, kažem, razgovaraćemo i u načelu i u pojedinostima. To je sve što se tiče izmena koje su u zakonu sadržane. Postoji još jedna gde guverner odlučuje samo o otuđenju imovine koja je pokretna, a o otuđenju imovine kao nepokretnosti ipak ne može da ima ta ovlašćenja. Smatram da jedan pojedinac, koliko god bio odgovoran i savestan, ipak mora da, podrazumevajući da je reč o visokim vrednostima, ima neku vrstu odgovornosti nad tim, jer imamo prilično nasleđenih problema od sudskih postupaka za nezakonite otkaze u samoj Narodnoj banci godinama unazad, na šta su otišli milionski iznosi evra, do praznih fondova restitucije, koje kao država treba da rešavamo na neki poseban način. Nisam spremna da bilo kome, ko god to bio, ostavimo takvo pravo da odlučuje o imovini svih nas po sopstvenom nahođenju. Ostale odredbe su pravno-tehnička redakcija i moja je želja bila da budem što detaljnija. Nisam se zaželela priče, verujte, zaželela sam se ovog doma i svojih kolega, ali sam želela da pružim sva ona obaveštenja i informacije o ovom zakonu u prvom obraćanju kako bi sve moguće nesporazume razjasnili već u ovom trenutku, ali biću, uz zahvalnost što ste me saslušali, spremna da odgovorim i na vaša pitanja koja se tiču Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o NBS. Hvala.
Hvala. Po povredi Poslovnika se javila narodni poslanik Nada Kolundžija. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče, pozivam se na član 103. stav 1. koji kaže da narodni poslanik ima pravo da ukaže predsedniku na povredu Poslovnika koja je učinjena u toku trajanja sednice. S obzirom da se radi o izrazito važnoj temi, temi koja je bila sporna od samog početka formiranja ove Vlade, tema koja je izazvala mnoge nedoumice i nesigurnosti, ne samo u domaćoj javnosti, već i u međunarodnoj javnosti, pa je pod pritiskom međunarodne javnosti ovaj zakon sada došao u skupštinsku proceduru, zbog činjenice da su prethodne izmene i dopune zakona predložili narodni poslanici, da ovaj zakon o izmenama i dopunama Zakona o NBS predlaže Narodna banka, smatramo da je nedopustivo da se o tome ne izjasni Vlada. Nismo dobili mišljenje Vlade. Dakle, Vlada ne može biti amnestirana od sopstvene odgovornosti za uređivanje jednog izuzetno važnog pitanja, koje je toliko važno da se čak i Ustav bavi posebno položajem NBS. Znam da u Poslovniku piše da možemo raspravljati i bez mišljenja Vlade, ne morate se truditi da to tražite, ali mislim da delim mišljenje svih građana u ovoj zemlji, da o ovako važnom pitanju, posebno uz sve sporne stvari koje su se dešavale u vezi ovog zakona i izbora, odnosno smene najvišeg rukovodstva u NBS, da Narodna skupština i svi narodni poslanici zaslužuju da ova rasprava ne počne dok ne dobijemo mišljenje Vlade Republike Srbije. Ovo nije bilo koje pitanje, ovo je pitanje jedne od najvažnijih institucija, pitanje njenog ustavnog položaja, pitanje njenog položaja u sistemu i pitanje na koje Vlada mora da da odgovor. Vlada se ne može sakriti iza grupe poslanika, niti iza izabranog rukovodstva NBS, koje je izabrano po zakonu koji se sada menja zato što taj zakon nije bio u skladu sa evropskim standardima i, po našem dubokom uverenju, nije bio u skladu ni sa ustavnim položajem NBS. Pozivam vas da prekinete ovu sednicu i da zatražite mišljenje Vlade, pa da po dobijenom mišljenju Vlade nastavimo rad. Hvala.
Što se tiče vaše primedbe, smatram da Narodna skupština može sasvim slobodno, bez mišljenja Vlade, da donosi odluke iz delokruga svoje nadležnosti, što je u ovom slučaju donošenje zakona. Smatram da narodni poslanici imaju dovoljno svesti o tome šta treba da preduzmu, bez bilo čijeg dodatnog mišljenja. Ne bih samo mešao građane u to, jer ste rekli da ste uvereni da svi građani ove zemlje dele vaše mišljenje. Nisam siguran da svi građani ove zemlje dele bilo čije pojedinačno mišljenje od bilo koga od nas ovde. Mi ipak predstavljamo građane koji su glasali za naše političke liste, tako da mišljenje građana proporcionalno reprezentuju svi narodni poslanici i ne prezentuje ni jedan pojedinačni narodni poslanik u Narodnoj skupštini mišljenje svih građana ove zemlje. Mislim da nemamo razloga da prekinemo sednicu Narodne skupštine i da treba da nastavimo sa radom po dnevnom redu. Javljate se po replici? (Nada Kolundžija, sa mesta: Imam pravo na komentar, da kažem da li sam zadovoljna vašim odgovorom.) Reč ima narodna poslanica Nada Kolundžija. Izvolite.
Želim samo da kažem da naravno niko ne može biti zadovoljan ovim što ste vi odgovorili. Naravno, da su narodni poslanici tu koji donose konačne zakone, ali pitam se zašto imamo Vladu, ako se o ovako važnom pitanju Vlada skriva i ne izjašnjava, jer pretpostavljam da ju je sramota zbog načina na koji je atakovano na nezavisnost Centralne banke. Želim da se u danu za glasanje izjasnimo o povredi koju ste učinili.
Svakako da hoćemo, samo vas opet molim da ne kažete niko ne može biti zadovoljan, jer vi ne predstavljate mišljenje svih. Dakle, vi možete reći da ste vi nezadovoljni tim mišljenjem i imate pravo na to. Gospodine Đuriću, izvolite.
Mislim da ste povredili član 107. Poslovnika. Meni ne smeta vaša prepirka sa gospođom Kolundžijom, ali mi smeta kad preterano ili nekoliko puta ponavljate očigledne besmislice. Slažem se sa vama da niko nema prava da kaže da predstavlja mišljenje ili interese svih građana Srbije, a posebno u više partijskoj demokratiji, ali vas sam čuo da 20 puta to kažete na televiziji, isto tako za mnoge stvari koje su spornije. Čak i onda kad ste se mešali ili najavljivali ili prejudicirali rezultate krivičnih istraga i sudskih postupaka. Ako nešto očekujete od narodnih poslanika, u ovom slučaju od gospođe Kolundžije, onda vas molim da kao prvi među jednakima, kao šef ovog parlamenta to pravilo i taj standard prvo primenite na sebe.
U elektronskom sistemu su prijavljeni narodni poslanici Laslo Varga, Aleksandar Jugović i Radojko Obradović. Da li neko od ovih poslanika želi da ukaže na povredu Poslovnika? (Ne.) U tom slučaju za repliku se javlja narodni poslanik Nebojša Stefanović. Izvolite.
Hoću da kažem prvo, da nikada u svojim obraćanjima nisam rekao da predstavljam mišljenje svih, čak ni svih narodnih poslanika. Potpuno sam svestan da kada se obraćam javnosti predstavljam svoje mišljenje ili kada sam ovlašćen mišljenje poslaničke grupe SNS, čak ni svih koalicionih partnera naše većine. Zato što naravno o tome nemam pravo da se izjašnjavam. Svakako nikada nisam rekao da predstavljam mišljenje svih, a pogotovo ne svih građana Srbije, pošto svi građani Srbije kada budu jedinstveno glasali za nešto onda će taj neko ko bude dobio glasove od svih građana Srbije, ili najvećeg broja građana Srbije, moći da kaže da predstavlja građane Srbije. Samo sam želeo u ovom slučaju da ukažem da ne želim da dozvolim da bilo ko stvara zabunu u demokratskom sistemu, da predstavlja glasove svih, jer to ne želim da dozvolim nikome ko se obraća u ovom domu, pogotovo kada mislim da na to nema pravo. To je jedino što sam želeo da ukažem. Dakle, bez ikakve potrebe bilo koga na ovaj način povredim, već da ukažem na to da mislim da niko ne može da kaže da predstavlja glasove svih. Hvala.
Zahvaljujem. Predstavnica predlagača, guvernerka Jorgovanka Tabaković. Izvolite.
Pošto je tema bio zakon gde je upotrebljena formulacija da je donošenjem zakona uneta nesigurnost i da je došlo do smena. One koje nisu u toku ili su zaboravili da podsetim. Nije smenjen niko. Gospodin, bivši guverner Šoškić je podneo ostavku i podneo je ostavku viceguverner Bojan Marković koji je ostao i sarađivali smo do izbora novih viceguvernera od kojih su bili viceguverneri i ponovo izabrane, predložene izabrane gospođe Diane Dragutinović i Ane Gligorijević, a umesto Bojana Markovića koji je podneo ostavku izabran je Veselin Pješčić. Znači, niko nije smenjen, nego oni koji su podneli ostavku jesu u proceduri predlaganja koju je zakon predviđao zamenjeni novim viceguvernerima. O kakvoj nesigurnosti je reč? Ova vlada kojoj je ostao deficit budžetski od 6,8% je neviđen i nečuven do sada. Ova vlada je uspela da proda evro obveznice po ceni čitav procenat nižoj, odnosno zadužila za jedan procenat jeftinije 6,625% u odnosu na prethodnu vladu koja je bila "sigurna i stabilna". Toliko o činjenicama koje govore o nesigurnosti koju je zakon uneo i o smenama o kojima dezinformišete javnost. Takođe, oscilacija je kursa prodaje deviznih rezervi za reagovanje i održavanje kursa govore o tome da je posle donošenja tog zakona i rada novog rukovodstva jedan jedini put intervenisano iz deviznih rezervi i to sa minimalnom količinom deviza za razliku od prethodnog perioda u kojem je 1,3 milijarde evra potrošeno na održavanje stabilnosti. Hvala.
U skladu sa članom 27, a s obzirom da je petoro narodnih poslanika trenutno prijavljeno u elektronskom sistemu, svakom ću po redosledu dozvoliti pravo na repliku da ne bismo zloupotrebljavali pravo na povredu Poslovnika, jer u suštini hoćemo da govorimo o temi i ovo je u skladu sa članom 27. a starajući se o dnevnom redu. Ukoliko želite da govorite isključivo o povredi Poslovnika, to podrazumeva moje obaveze i usporiće ono što čini mi se jeste volja narodnih poslanika da razmene međusobnu argumentaciju i sa predstavnicom predlagača i međusobno. Dakle, pravo na repliku ovim redom dobiće narodni poslanik Laslo Varga, narodna poslanica Nada Kolundžija, narodni poslanik Aleksandar Jugović, narodni poslanik Radojko Obradović, narodni poslanik Bojan Đurić. Dakle, narodna poslanica Nada Kolundžija. Izvolite, pravo na repliku, dva minuta.
Reklamiram povredu Poslovnika. Znači, gospođo predsedavajuća vi ste povredili član 103. stav 3. – predsednik Narodne skupštine daje reč narodnom poslaniku koji ukazuje na povredu iz stava 1. ovog člana odmah po završenom izlaganju prethodnog govornika. Predstavnik predlagača ne može da se upušta u polemiku o povredi Poslovnika. Vi ste prekršili Poslovnik time što ste predstavniku predlagača dali da on tumači da li je Poslovnik povređen i da li smo se mi u reklamiranju Poslovnika izjasnili o ovome, ili onome. Dakle, predstavnik predlagača zaboravlja da nije narodni poslanik, da nije političar i potpredsednik stranke, nego je ovde guverner NBS i predstavnik predlagača. Ne može da dobije reč pre poslanika koji traži povredu Poslovnika i u tom smislu ste povredili Poslovnik. Ono što želim da dodam takođe, ako neko ovde hoće da kaže da svi građani nisu zabrinuti za stanje u NBS i kako se ostvaruje nezavisnost Centralne Narodne banke onda ne razume o čemu se radi. Ne govorim o tome da svi misle kao što misli DS, ali svi definitivno misle da kada se ugrozi NBS, nezavisnost NBS, kada se izgubi poverenje u međunarodne zajednice, u MMF, to se svakako održava na život svakog čoveka u ovoj zemlji.
Reč predstavnice predlagača je data već i nakon što je data reč je stigao poziv za povredu Poslovnika. Ja predstavnicu predlagača kao i svakog učesnika na sednici imam obavezu da upozorim na poštovanje odredbi iz Poslovnika koji obavezuju sve nas i u tom smislu je i predstavnica predlagača, poštujući odredbe Poslovnika komentarisala. Na vama je da tražite repliku i zbog toga je bio moj predlog da u skladu sa članom 27. svi narodni poslanici dobiju repliku i da se razjasnimo. Narodni poslanik Bojan Đurić, pravo na repliku. Izvolite, dva minuta.
Neka to bude pravo na repliku. Mislim da smo sada ušli u ozbiljan problem. Dakle, ovde je bilo intervencija na povredu Poslovnika, gospođa Kolundžija je tražila da se sednica prekine, a u međuvremenu smo ušli u suštinsku, političku raspravu i raspravu o ovom zakonu gde su narodni poslanici očigledno neravnopravni u odnosu na predstavnika predlagača, pošto nakon tridesetak minuta koje je gospođa Tabaković iskoristila da bi nam najavljivala kako se pravdanjem neće pravdati. U međuvremenu ste joj još jednom dali reč i da sada ne ulazim da li ste za to odgovorni vi gospođo Čomić ili predsednik parlamenta koji je, zaista ne razumem, iz kojih razloga na moje reklamiranje povrede Poslovnika, tvrdio sam da je gospodin Stefanović kao predsednik parlamenta povredio Poslovnik. On je izabrao da ode u poslaničku klupu i da mi odgovara kao narodni poslanik. Time smo ušli u čitavu ovu zabunu. Spreman sam da sa svoje strane, sa strane LDP u ovom trenutku ovo prekinemo i da nastavimo dalje sa normalnom raspravom, dakle, da ovlašćeni predstavnici političkih partija uđu u polemiku sa gospođom Tabaković o predloženim rešenjima.
Zahvaljujem. Narodni poslanici koji su prijavljeni su narodni poslanik Aleksandar Jugović, narodni poslanik Laslo Varga i narodni poslanik Radojko Obradović kao ovlašćeni predstavnici poslaničke grupe. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Jugović.
Poštovana predsedavajuća, koleginice i kolege, malo je neubičajeno, ali ja ću citirati sebe. Citiraću delove svoga izlaganja od 2. avgusta 2012. godine, kada su se prvi put izmene Zakona o Narodnoj banci u ovoj godini pojavile u parlamentu. "Poštovani predsedniče, kolege i koleginice, čak i da je sve idealno kada je u pitanju Zakon o Narodnoj banci, a nije, bitna je namera kojom se ruši nezavisnost Narodne banke Srbije". Preskočiću nekoliko pasusa, pa "I u prethodnom periodu smo imali iskustvo da donesemo pojedine zakone, a da kasnije, pod pritiskom Brisela, dođemo u situaciju da moramo da ih menjamo. Zato je nepotrebno trošiti vreme poslanika i novac građana Srbije za zasedanje i za donošenje zakona koji će morati kasnije da pretrpi određene promene". Dalje govorim o tome da će iz Brisela odgovor biti oštar, pa molim vladajuću koaliciju još jedanput na kraju da povuče zakon iz skupštinske procedure, jer će ovo sigurno usporiti put Srbije ka EU. Ovo su bili delovi mog izlaganja od 2. avgusta 2012. godine. Zadovoljan sam obrazloženjem guvernerke Jorgovanke Tabaković i ono je sasvim korektno i sasvim je uredu da kadaneko prenebregne mogućnost reakcije pojedinih međunarodnih institucija, a znamo da Srbija želi da postane članica EU i sasvim je zadovoljavajuća činjenica da brzo preduzme korake i da promeni one stvari u zakonima ili u donetim zakonima koji nas koče na tom evropskom putu. Dakle, već sam upozoravao šta će nam se desiti. Na to su nas iskustva prethodnih vlada i prethodnih godina naučili. Međutim, zar je potrebno da kao korektori našeg ponašanja budu uvek MMF, Evropska komisija, Evropski parlament, Savet Evrope i ostale međunarodne institucije? Zar nije bilo lakše i logičnije da ste poslušali, pričam vladajućoj koaliciji, primedbe SPO? Da podsetim, kroz istoriju smo mnogo toga predlagali što da je prihvaćeno od strane ondašnjih vlasti i svih vlasti, danas bi Srbija verovatno bila članica EU. Da je prihvaćena kosovska politika, recimo, 9. decembra 2011. godine, verovatno bismo dobili i status kandidata i datum pregovora sa EU. Umesto toga, usledila je brutalna politička odmazda i atak i hajka na SPO zbog želje da istinu izvede na čistac i zbog toga što smo tražili od vladajuće koalicije da govori samo istinu i jedino istinu. Ne želim da budem licemeran, ne želim da kažem da su ove izmene zakona loše, ali ovo je najbolje moguće u ovom momentu za nastavak saradnje sa svim međunarodnim institucijama i za nastavak onog kursa koji je obećan u predizbornoj kampanji i za koju su podršku dobile liste koje sada ili koje su činile vladajuću koaliciju. Zato se nadam i reformisanom konceptu i sistemskim reformama, demontaži i reviziji Zakona o restituciji, Zakona o penzijskom sistemu, Zakona o planu i izgradnji. Posebno o tome govori moj kolega Žika Gojković pre nekoliko dana. Najave su stizale da je više nego potrebno, i to nas posebno raduje, doneti Zakon o poreklu imovine i drugačijoj poreskoj politici na kapital, kako bismo efikasnije, drugačije u većim iznosima oporezovali tajkune u Srbiji. Sve to ima veze i sa Narodnom bankom Srbije. Sve to ima veze i sa jačanjem naše valute. Sve to ima veze i sa drugačijom politikom, koja u najavama dobija obrise želje da se konačno obračunamo sa onim ljudima koji su opljačkali Srbe. Zato ponavljam, kao što sam govorio i prethodni put i na prethodnoj sednici i na svakoj sednicu ću govoriti, vladajuća većina će imati podršku SPO i DHSS. I jedna pohvala, a tiče se izbora za Savet Narodne banke Srbije, koji će tek doći na dnevni red. Srpski pokret obnove će podržati imenovanje prof. Miladina Kovačevića i prof. Stojana Stamenkovića. Mislim da su oni odličan izbor i mislim da je kojim slučajem i SPO u situaciji da imenuje ove ljude na čelne funkcije, da bi to učinio. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Laslo Varga. Izvolite.
Gospodine predsedniče, gospođo Tabaković, dame i gospodo narodni poslanici, želim u ime SVM da iznesem naše značajno nezadovoljstvo i delimično zadovoljstvo, s jedne strane, sa činjenicom da se ovaj predlog zakona danas nalazi na dnevnom redu, a s druge strane, i sa suštinom, odnosno sadržajem ovog predloga zakona. Pre svega, što se procedure tiče, naravno da ne možemo biti zadovoljni sa činjenicom da se ponovo ovaj važan predlog zakona razmatra po hitnom postupku. Čuli smo obrazloženje predstavnika predlagača koji je, manje-više, prihvatljiv, ali ono što je napisano u obrazloženju predloga zakona mislim da ni u kom slučaju ne stoji, pošto u obrazloženju piše da se predlaže da se ovaj zakon donose po hitnom postupku usled okolnosti koje nisu mogle unapred da se predvide. Mislim da ovo ne stoji. Naime, 4. avgusta, kada je ovaj zakon bio na dnevnom redu mnogi poslanici su ukazivali na posledice onih izmena i dopuna i mislim da, ako ništa drugo, onda bi ta okolnost trebala da se uzme u obzir kada se navode ovakvi razlozi za hitan postupak. Jednostavno, mnogi su upozoravali na protivrečnost, odnosno na činjenicu da mnoge odredbe onog predloga zakona nisu bile u skladu sa evropskim pravnim tekovinama. S druge stane, to se odnosi na proceduru, mislim da je izuzetno loše to što je ovaj predlog zakona stigao u skupštinsku proceduru dan nakon posete državne sekretarke SAD, odnosno visoke predstavnice za spoljnu i bezbedonosnu politiku EU. To mislim da je stvorio u javnosti jedan privid da se ovaj predlog zakona zbog ogromnog pritiska sa strane nalazi u skupštinskoj proceduri i nalazi u skupštinskoj proceduri ipo izuzetno hitnom postupku. Mislim da je ovim naneta šteta evropskim integracijama. Naravno, ne mislim da je taj zakon pisan u noći između utorka i srede, ali bez obzira na to, mislim da je bilo vredno posvetiti malo pažnje i ovoj činjenici. Jednostavno mnogi građani naše zemlje imaju osećaj da se mnoge stvari dešavaju pod pritiskom i nažalost, ova činjenica te argumente pojačava. Ono što je pozitivno što se tiče procedure, jeste činjenica da se ne samo predlozi koje podnosi Vlada, ubrzo dolaze na red Narodne skupštine, nego i predlozi drugih predlagača. To je bio predlog kolege Mikovića, sada je predlog NBS. Nadam se i to je jedna mala digresija da će i predlog Skupštine AP Vojvodine o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu tako brzo se naći na dnevnom redu. To bi onda bio neki logičan red poteza. Što se tiče suštine, odnosno sadržaja, zadovoljni smo činjenicom da se ove izmene nalaze na dnevnom redu i da će se predložene izmene usvojiti. Zadovoljni smo i zbog činjenice da je najvažnija rečenica u argumentaciji, upravo ona koju smo mi izgovorili pre tri meseca, a to je da je dalje približavanje odredaba ovog zakona, odredbama Ugovora o EU, je jedan od osnovnih razloga zbog kojeg se ovaj zakon donosi. Govorili smo o tome i naravno govorili smo u smislu da smo osporavali onaj predlog zakona koji je početkom avgusta bio na dnevnom redu. Naravno da podržavamo činjenicu, odnosno odredbu koja se odnosi na način potvrđivanja, više nepotvrđivanja Statuta Narodne banke i sa druge strane podržavamo odredbu, odnosno dopunu odredbe koja se odnosi na način razrešenja funkcionera Narodne banke. Tu mislim na predviđenu mogućnost za sudsku, odnosno uslovno sudsku zaštitu. Ali smo nezadovoljni i ne možemo da se složimo sa načinom na koji je ova odredba formulisana. Juče je na Zakonodavnom odboru u velikoj meri, argumentovano dovedena u pitanje ustavnost ove odredbe i bilo bi dobro da još jednom razmislite o tome da li postoji neko rešenje koje je u potpunosti u skladu sa Ustavom. Naravno, da postoji problem ukoliko se izbriše onaj drugi deo rečenice, jer bi u tom slučaju funkcioner Narodne banke imao pravo na žalbu i na ustavnu žalbu i razumem to. U nekim državama to može da bude primer, možda nije dobar, ali u nekim državama se u ovim slučajevima dozvoljava ravnopravni spor i to je jedan drugi način i drugo rešenje da u sledećem koraku ostaje mogućnost ustavne žalbe. Ono što je za nas i prihvatljivo sa druge strane jeste da još uvek postoje neke odredbe o kojima će, oni koji su podneli amandmane na te odredbe govoriti, još uvek nisu usklađene sa pravnim tekovinama EU i o tome je bilo reči danas na Odboru za evropske integracije. Mislim da su te primedbe vredne pažnje i da bi bilo dobro razmotriti. Ono što je ključno, to je naša najvažnija zamerka je činjenica da se ovaj predlog zakona nalazi na dnevnom redu, većim delom zbog te činjenice, manjim delom zbog samog sadržaja. Niko očigledno nije bio spreman da preuzme odgovornost, odnosno da prizna krivicu zbog onoga što se početkom avgusta desilo. U obrazloženju se navodi da je potrebno otkloniti nedoumice u tumačenju o Narodnoj banci. Mislim da ne postoje nikakve nedoumice u tumačenju. Postoji jedna odredba koja je protivna evropskim pravnim tekovinama. Tu nema nikakvog tumačenja i naše očekivanje je bilo da neko ko je tada tu odredbu stavio u zakon, odnosno tu mogućnost predvideo pre tri meseca, razrešenje bez sudske zaštite, da taj ovde u Narodnoj skupštini bar prizna da je pogrešio. Mislim da to bilo logično i da bi to bilo mnogo korektnije. Na kraju, želim da kažem da smo mi spremni da podržimo ovaj predlog zakona, pod uslovom da se sa jedne strane odredba oko sudske odnosno ustavno-sudske zaštite prilikom razrešenja, uskladi sa Ustavom. Sa druge strane, da se oni amandmani ozbiljno razmotre, koji se odnose na druge odredbe i koje nisu usklađene sa pravnim tekovinama EU. Hvala.
Hvala. Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković.
Zahvaljujem se gospodinu Vargi na diskusiji. Mogla bih da krenem od ovog poslednjeg što ste govorili, da bi mogli da prate svi koji nas pažljivo slušaju. Kao prvo, ako prihvatimo da funkcioneri Narodne banke imaju sudsku zaštitu, još ni vi ni ja ne znamo šta je najbolje da ne poremetimo Ustav, tražićemo zajednički rešenje ovih dana. U kojoj meri oni imaju veće pravo da budu sudski zaštićeni kao funkcioneri, od državnog revizora ili nekog od tih funkcionera? Zar nije Državna revizorska, takođe neko ko je vrlo važan ili zašto je važniji državni revizor od nekog ko vodi Agenciju za borbu protiv korupcije, neko ko je u RATEL-u ili u Agenciji kao nezavisno regulatorno telo, pa čak i da dođemo do ministra. Zaista nisam spremna da zatvorim oči pred različitošću tih funkcionera ako mi vi ne ukažete koji su. Smatramo svi da je sudska grana vlasti između ove tri ravnopravne, malo ravnopravnija. Po čemu bi neko ko je razrešen u skladu sa članom 28, trebao jedini da ima tu vrstu sudske zaštite i koju zamerate, što prošli put nije, kao sadržana bila u zakonu. Vrlo pažljivo vas slušam, lično vas cenim, vas i svakog poslanika, jer znam koliko truda svi ulažemo u ovo, ali nisam spremna da to prihvatim kao krivicu. Verujte mi, pre sam spremna da što vi nekome, bilo kome želite da pripišete kao krivicu, poput toga da Vlada žmuri. Nije tačno, Vlada ne sme da daje ni savete ni uputstva. Može da da svoje mišljenje koje Narodnu banku ne obavezuje. Znam da mi verujete na reč, jer mi verujete i na dela, da mene takva mišljenja neće ni obavezivati. Ono što sam rekla prvog dana svojim kolegama, to mogu i sa ove govornice da ponovim, vrlo rado, tri meseca, četiri, apsolutno mi nije važno. Biću pravi guverner NBS, koji se rukovodi činjenicama i interesom građana Srbije. Ne bilo čijim nalogom. Znate koliko vremena mi treba ako dođe nalog na kojem neko insistira da ga posluša? Dva sata, da pokupim lične papire iz kabineta, samo to. Uostalom, vreme je pred nama. Pokazaće se. Pre sam spremna da izrazim zahvalnost onima koji su prebrzim koracima sprečili neke velike štete onih koji nisu dobro radili svoj posao, a ako se sećate, svi smo sada sveli priču na to da li se statut usvaja ovde ili u samoj NBS, a razlozi za donošenje novog zakona su bili jačanje Uprave za nadzor i kontrolu banaka i ostalih finansijskih institucija. Tu ima problema. Jedan je saniran u tišini. Nemam nameru kada kažem, u tišini, mislim na Narodnu banku, odgovaram za sebe i za svoje saradnike. Sve ostale probleme koji se pojavljuju u svetu, možda i kod nas, Narodna banka će tako rešavati bez želje da uključuje nepozvane u rešavanje tih problema i bez namere da podiže neopravdanu buku ili da unosi nemir bilo koje vrste. To je naš posao, ali verujte mi, da nije urađeno to što je urađeno, možda se čak nije ni znalo šta će se zateći, ali dobro je što je ispalo ovako. Zato mi apsolutno nije teško da pristanem na nekoliko, ponavljam, vi recite hiljadu puta pritisak, ja ću hiljadu jednom puta reći – ne dobronamerni savet. Verujte da nisam stigla ni vesti da pogledam i da čujem da su dve uvažene gospođe tu, jer nivo moje komunikacije i mojih saradnika je sa onima koji se bave poslom, koji je kompatibilan našem. Znači, koji vode finansijske institucije, na njihovom su čelu i mi sa njima razgovaramo o ovome, ne sa političarima. Dobro došli su da dođu i da odu. Čak i sa Evropskom komisijom, ljubaznošću moje uvek dobre koleginice Gordane Čomić, sam dobila jutros nešto iz Evropske komisije, evo sada, jedan papir. Nešto se slažu, nešto se ne slažu. Možda je jutros to stiglo na Narodnu banku, jer smo mi vrlo otvoreni za komunikaciju. Ali, mi sa nivoom političkih primedbi kao Narodna banka ne korespondiramo, ne razgovaramo. Slušamo svakog, ali su mene moji stari davno naučili – svačiju slušaj, svoju smatraj, što znači, ono što Narodna banka sa svojim timom odluči i smatra da je propust koji treba ispraviti, ispravićemo rado, ali uvek ćemo radije da popustimo pred snagom argumenata, nego pred nekom drugom snagom. Izražavam zadovoljstvo što je snaga argumenata dovela mene ovde da branim ove izmene, a i vaše argumente ću vrlo rado prihvatiti u amandmanima i zaista sam otvorena da do rasprave u pojedinostima sve što je moguće usaglasimo, da budemo na najboljem putu za EU i zaista na najboljem putu za jačanje nezavisnosti NB, koja mora da bude faktor stabilnosti ukupnog finansijskog sistema, ne samo monetarnih odluka, nego i održavanja bankarskog sistema zdravim i svoje kontrolne funkcije, gde Narodna banka mora da bude neko ko preventivno deluje, a ne policajac koji zatvara banke. Hvala.
Hvala. Reč ima gospodin Varga.
Samo kratka replika, i to na prvi deo odgovora guvernerke. Suštinska krivica je u tome, to možda izgleda formalno, ali je mnogo suštinsko, da je početkom avgusta kada je menjan ovaj zakon predlagač u obrazloženju napisao da ne postoje propisi EU koji regulišu ovu oblast. To ni u onom trenutku nije bilo tačno, a nije tačno ni u ovom trenutku i nije slučajno što je sada u ovom predlogu zakona Narodna banka jasno citirala onaj propis EU koji je obavezan i koji obavezuje Srbiju. Obavezuje ne zbog toga što smo mi članica EU, nego zato što smo mi sa dobijanjem kandidature preuzeli i neke obaveze. O tome sam detaljno govorio početkom avgusta. Mogu se citirati ili tražiti neki primeri o kojima ste vi govorili, o ministrima, o revizoru, itd, raznim drugim nezavisnim institucijama. Kod nekih inače postoji isto tako propis EU, odnosno pravna tekovina EU, koja na identičan način reguliše mogućnost njihovog razrešenja. Dakle, nisu u ovom smislu guverneri centralnih banaka jedini koji zaslužuju sudsku zaštitu. Tu je razrađen sistem u EU. Nije to najbitnije. Najbitnije je da je početkom avgusta neko pokušao da stvori sliku da u ovoj oblasti ili ne postoje propisi EU ili nas oni ne obavezuju, a kada je Komesar za proširenje pre nekoliko nedelja tu u maloj sali predstavljao Izveštaj Evropske komisije, onda je praktično iste argumente koje sam ja izneo u ovoj raspravi, on izneo i potvrdio činjenicu da smo i te kako bili u obavezi da ove odredbe pravnih tekovina EU uzmemo u obzir početkom avgusta. Još jednom kažem, zadovoljni smo što se sada ove stvari menjaju. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jerkov.
Zahvaljujem, gospodine predsedniče. Gospođo guvernerko, potpredsednici Narodne skupštine, kolege i koleginice narodni poslanici, kada smo u avgustu usvajali prvi put izmene i dopune ovog zakona, imali smo priliku da vidimo da je on naišao na kritike ne samo opozicije, čak i vanparlamentarnih stranaka u Republici Srbiji, nego i na kritike stručne javnosti, Evropske komisije, Svetske banke, MMF, a kritike Evropske komisije su se nakon toga vrlo brzo očitovale i u Izveštaju Evropske komisije koji je upravo ovaj zakon ocenio, tada kao predlog grupe narodnih poslanika, kao nešto što predstavlja korak nazad u procesu priključenja Srbije EU. Mi smo tada u avgustu bili protiv izmena i dopuna ovog zakona, a bićemo opet protiv njih. Razlozi za to su brojni. Pokušaću da ih navedem u svom izlaganju. Ovo je inače bio prvi zakon koji je počeo Srbiju da udaljava od tog evropskog puta, prvi zakon za koji smo otvoreno dobili primedbe međunarodnih i monetarnih institucija i političkih institucija koje smo tom prilikom, odnosno koje je većina u ovoj skupštini tom prilikom odlučila da ignoriše. Nakon toga smo imali još nekoliko tih izjava raznih zvaničnika naše države, koje bi se mogle svrstati u red izjava koje Srbiju udaljavaju od evropske porodice zemalja koje narušavaju odnose u regionu koji su vrlo teško građeni. Međutim, mislim da bi Narodna skupština trebalo da se zadrži na tome da ona ne bude ta koja će donositi propise koji će Srbiju, prema ocenama Evropske komisije, koja ipak jeste jedina koja odlučuje o tome, udaljavaju od priključenja EU. Naravno da se u ovoj diskusiji, kao i tada kada smo prvi put usvajali ovaj zakon, nekoliko najčešćih reči, izgovorenih i od strane poslanika i od strane predlagača i od strane stručne i međunarodne javnosti, su – nezavisnost NBS. Nezavisnost NBS, osim toga što je bila i jedna od osnovnih primedaba i Evropske komisije i MMF i Svetske banke, je nešto o čemu Srbija treba da vodi računa, sve i da zanemarimo te primedbe koje su došle iz međunarodnih institucija, zbog toga što je nezavisnost NBS, osim što je izuzetno važna za funkcionisanje Narodne banke, definisana Ustavom Republike Srbije i to je nešto na čemu bi i Narodna banka i ova skupština i Vlada Republike Srbije trebalo da insistiraju, sve i da ne postoje ove primedbe iz Evropske komisije i drugih institucija koje su dolazile i u Skupštinu i u Narodnu banku i koje su se mogle čuti u javnosti. I pre nekoliko dana smo u ovoj skupštini, jednom drugom prilikom, kada je predsednik prekinuo sednicu koja je u toku, mnogo razgovarali o nezavisnosti i nadležnostima NBS, zbog toga što je Zakonom o preuzimanju banaka ozbiljan deo nadležnosti NBS, Ministarstvo finansija preuzelo na sebe. Tad smo imali polemiku sa Mlađanom Dinkićem, koji je na dosta uvredljiv način govorio ne samo o postojećim bankama u Republici Srbiji, nego u krajnjem i o Narodnoj banci, zbog toga što ukoliko te banke zaista toliko loše posluju, zbog čega im onda Narodna banka ne oduzme dozvolu za rad. U obrazloženju ovog zakona piše da se ovaj zakon usvaja da bi se učinio pozitivan korak i dalje približavanje njegovih odredaba odredbama ugovora o EU, Ugovor o funkcionisanju EU, a naročito odredbama Statuta Evropskog sistema centralnih banaka i Evropske centralne banke, imajući u vidu strateško opredeljenje Republike Srbije da pristupi EU. Svako ko pogleda ovaj dopis koji je stigao uz zakon bi u tom slučaju očekivao da ono što je u avgustu bilo izneto kao primedba Evropske komisije, MMF, Evropske centralne banke bude otklonjeno sada ovim novim izmenama i dopunama. Međutim, ovaj zakon ne samo da ne otklanja ono što je u avgustu izneto kao primedba, nego smo mi danas na sastanku Odbora za evropske integracije dobili mišljenje Evropske komisije, za koje gospođa guvernerka kaže da nije upoznata sa njim. Vaši saradnici, koji su zakon predstavljali na Odboru za evropske integracije, su isto tako rekli da prvi put vide taj dopis Evropske komisije, iako na njemu stoji da je poslat i NBS kao predlagaču. Mislim da je poprilično čudno da ukoliko zaista namera zakona jeste da se otklone nedoumice, da se približimo tim međunarodnim monetarnim institucijama, da se u tom slučaju ne zatraži prethodno mišljenje ili konsultacija ili makar neki vid upoznavanja onih koji su nadležni da o tome cene sa samim sadržajem zakona. Naime, da krenemo redom. Sada ću pokušati da sublimiram ono što jesu bile primedbe Evropske komisije i MMF na zakon ranije, kao i sada, jer se ne radi, a u odgovoru ste gospodinu Vargi rekli da je to političko mišljenje koje nije obavezujuće za NBS, međutim, Evropska komisija je u ovom dopisu sasvim jasna da se ne radi samo o njenom mišljenju,nego se radi i o mišljenju Evropske centralne banke i MMF, koji ni na koji način niti jesu, niti mogu biti političke institucije. Radi se o institucijama sa kojima Republika Srbija svojim opredeljenjem mora da sarađuje. Ono što je u avgustu bila prva zamerka i Evropske komisije i MMF i Evropske centralne banke je hitnost koja je pratila donošenje ovog zakona. Ovaj put imamo još kraći rok za donošenje ovog zakona. Moja kritika tu ide pre svega predsedniku Narodne skupštine Republike Srbije, koji, istina, nije prvi koji uvodi praksu prekidanja sednica da bi se u okviru sednice održala druga sednica, ali to činite mnogo češće nego bilo koji drugi predsednik do sada. Uverena sam da bi gospođa Tabaković, kao dugogodišnja narodna poslanica, imala razumevanja da ste vi rekli da je sednica Skupštine trenutno u toku i kada se bude završila, da ćemo isto tako po hitnom postupku usvojiti ovaj zakon i da ćete ga staviti na razmatranje narodnim poslanicima. Nadam se samo, opet se vraćam na ono što je rekao gospodin Varga, da hitnost zakona, odnosno predloga koji dolaze po hitnom postupku ne klasifikujete prema predlagaču i da će se, isto tako, Predlog zakona koji je predložila Skupštini AP Vojvodine o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, naći pred ovom skupštinom vrlo hitno. Ne vidim zbog čega je ovaj zakon hitniji od nekog drugog zakona, samim tim što i sam predlagač u obrazloženju zakona navodi da se čak razmatrala i mogućnost da ovo i ne bude materija koju bi regulisao zakon, što relativizuje samznačaj zakona. Ono što je druga stvar koja je opet u svim primedbama koje su u avgustu stizale na ovaj predlog zakona, a koja opet nije otklonjena jeste to da se narušava nezavisnost NBS. Kao što sam rekla, sve i da to nisu zamerile te druge institucije, to je Srbija, to je Narodna skupština Srbije sama po sebi morala da zaštiti, i da insistira na nezavisnosti NBS, zbog toga što je to izuzetno važno, zbog toga što je to definisano Ustavom, zbog toga što ne iziskuje nikakva finansijska sredstva, pa da to bude neki razlog da nemamo nezavisnu NBS i zbog toga što to jeste posao narodnih poslanika i posao Narodne skupštine. To bi trebalo da radimo i da apsolutno zanemarimo preporuke Evropske komisije. Ono što je dalje bio problem u avgustu, opet se ne otklanja ovim predlogom zakona, to je način biranja vice guvernera. Vidimo da to nije otklonjeno, a vidimo da nema ni namere da se to tako nešto desi, a to je izuzetno loše. Svetska banka je u svom izveštaju u avgustu usporila nadležnosti, odnosno izrazila svoju zabrinutost zbog nejasnoće mandata i uloge Uprave za nadzor finansijskih institucija kao jednog tela koje ima izuzetno velike nadležnosti i jednog moćnog tela. Ovaj zakon i ove nove izmene i dopune Zakona i dalje ni na koji način ne menjaju ovu situaciju i ne daju nam jasnu sliku o mandatu i jasnim nadležnostima ovog tela. Naprotiv, vidimo da je cilj ovih izmena i dopuna Zakona da se to telo još naknadno ojača. Jutros smo dobili zajedničko mišljenje Evropske komisije, MMF i Evropske centralne banke, koji izražavaju kritike na skoro svaki član ovih predloženih izmena i dopuna. Oni imaju konkretne predloge na koji način da se izbegnu ove nove neusklađenosti sa propisima Evropske komisije i EU. Naime, njih brine i institucionalna nezavisnost NBS-a, brine ih i personalna nezavisnost NBS-a, brine ih i nacrt nad radom i način izbora vice guvernera, trajanje mandata, način ograničavanja mandata. Sve su to stvari koje brinu Evropsku komisiju. Na karaju, mada mislim ne manje važno, činjenica da je guvernerka politička ličnost i da je nedavno izabrana za zamenicu predsednika najveće stranke u vladajućoj koaliciji u Srbiji. To su sve stvari koje je NBS trebalo da uzme u obzir kada je predlagala ove nove izmene i dopune Zakona, s obzirom na to da bi bilo logično pretpostaviti da oni koji su jedini nadležni da ocenjuju usklađenost bilo kog akta koji se usvaja u ovoj skupštini sa propisima EU, nisu ni konsultovani prilikom donošenja ovog zakona. Na kraju, postoji u ovom zakonu još jedan veći problem sa aspekta ljudskih prava, a to je postojanje člana 10. u ovom zakonu, koji uskraćuje pravo koje je garantovano svim građanima Republike Srbije – pravo na ustavnu žalbu. Da stvar bude još gora, u samom obrazloženju zakona stoji sledeća rečenica – iako je Ustavom Republike Srbije pravo na pravno sredstvo zagarantovano kao jedno od osnovnih ljudskih prava, pa se čak i navodi član 36. Ustava Republike Srbije, koji kaže da svako ima pravo na žalbu ili drugo pravno sredstvo protiv odluke kojom se odlučuje o njegovom pravu, o obavezi ili na pravu zasnovanom interesu zbog pravne sigurnosti, a imajući u vidu i uporednu pravnu praksu, predlaže se da se ovo pitanje uredi na izričit način kako bi se izbegle sve eventualne nedoumice u praksi. Kada se govori o osnovnim ljudskim pravima zagarantovanim Ustavom Republike Srbije, tu nema mesta za rečicu "iako". To su prava koja ni pod kojim uslovima ne mogu biti suspendovana. Slažem se da je namera bila druga i ima čitav niz amandmana od različitih poslaničkih grupa koje su predložile različite načine kako da se ovo pitanje bliže uredi, ili kako da se bolje formuliše, ili da se preformuliše tako da bude jasno šta je namera predlagača, ali suspenzija Ustavom zagarantovanih ljudskih prava zarad nekih viših ciljeva, niti je novost ni u političkoj praksi svetskoj, niti u našoj. Duboko verujem da to nije bila namera ni predlagača, zbog toga što je to izuzetno opasno. Kada smo govorili o Zakonu o preuzimanju banaka, isto tako je tim zakonom bio suspendovan čitav niz odredaba drugih zakona. Svakako da osnovna ljudska prava, garantovana Ustavom, ne mogu biti predmet suspenzije. Verujem da će se naći način da se preformuliše ova zakonska odredba na neki način. Da završim, svakako da bez usvajanja čitavog niza amandmana koji će, plašim se, promeniti čitav smisao zakona i verujem da neće biti usvojeni od strane poslanika u ovoj skupštini, LSV ne može podržati Predlog ovog zakona zbog toga što on ne samo što ne otklanja one zamerke koje su bile iznesene kada su prvi put izmene i dopune zakona donošenje, nego i dalje udaljava Srbiju od važećih propisa EU i samim tim šteti evropskim integracijama Republike Srbije. Nećemo biti u mogućnosti da podržimo ovaj zakon, pre svega i da zanemarimo preporuke koje su došle iz EU zbog toga što on na ozbiljan način ugrožava nezavisnost NBS. Hvala.
Gospođa Jorgovanka Tabaković.
Primedbe o kojima govorite, i ispravno su vam rekli i istinu su vam rekli članovi na Odboru iz zakonodavnog organa NB, kao što sam vam ja rekla, možda su stavljeni na dostavu i nama ali nisu stigli u NB. Informisana sam da su stigli u Kancelariju za evropske integracije, nama nisu prosleđeni. Zbog ispravnog informisanja javnosti evo primedbe Evropsko centralne banke, o kojima govorite da su brojne, kao jedne od primedbi, pored mišljenja Evropske komisije i Evropske centralne banke, imaju i četiri stava, gde se u stavu 1. pozdravlja izmena da se statut usvaja u banci, a ne u Skupštini, a ostale tri se odnose na to da bi nov viceguverner trebao da bude biran na pun mandat, a ne na stepenovan. Kada bi neko umeo da mi objasni kako da poštujete zahtev da birate viceguvernere tako konsekutivno i istovremeno na pun mandat, volela bih da napišete amandman i da to primenimo. Ima samo tri primedbe. U drugoj primedbi, a odnosi se na član 73, već sam ga pomenula u diskusiji o raspolaganju o pokretnoj i nepokretnoj imovini, oni to obrazlažu primenom punog principa finansijske nezavisnosti, a obrazložila sam zašto ne smatram da to treba da bude. Broj četiri je komentar na povezana lica, koji nije izričito protivljenje. Ostavlja određenu rezervu. Rekla sam da smo prihvatili iz naše zakonske regulative – oni koji se bave sukobom interesa, baš tu formulaciju. Znači, od tih mnogobrojnih primedbi postoji jedna saglasnost, jedno nemoguće ispoštovati zato što oni do koji nam je takođe stalo, a to jeste aranžman sa MMF kao kontrolorom i savetnikom i nekim ko jeste pomoćnik da se snađemo i preživimo ove godine sa ostavljenim visokim budžetskim deficitom kada pritiču nove i nove otplate za kredite koji su imali duge rokove grejs perioda, koji upravo sada pristižu, jedan je zahteva ovakav, a drugi onakav. Ako znate kako da se primene dve suprotne strane savetujte i primenićemo, ali takvih izričitih primedbi, zabrinutosti zaista nema. To mogu da razumem kao vid političke borbe kada ne kažete celu rečenicu nego kod zareza koji vama odgovara stavite tačku, i ja to tako mogu da prihvatim. Ne bih ni komentarisala da nije u pitanju javnost Srbije koja, lično verujem, da je zadovoljna onim što je NB počela da radi, a i da nije mora da zna da NB ima odličnu saradnju sa svim institucijama. Zašto je došlo do zastoja u ovom mišljenju Evropske komisije? Ne znam. Ne bih čak htela da tumačim zlonamerno ni ovo. Budite slobodni da pošaljete relevantnim osobama ove primedbe koje su izneli. Šta su relevantne osobe koje su dobile, a one koje nisu možda to nije ni važno, a za mene ste vi kao poslanici najvažniji i najvažniji mi je vaš stav, odnosno građana koje predstavljate. U svakom slučaju, hvala na diskusiju. Samo da dodam nešto. Pomenuli ste gospodina Dinkića i zakon koji je bio po istom postupku usvajan ovde. Nije rađen bez saglasnosti NB. Kao što ste videli u rešenjima, na naše mišljenje o izvršenoj kontroli Ministarstvo finansija kao osnivač, odnosno vlasnik akcija donosi predlog Vladi RS koja kao vlasnik u ime RS donosi odluku o preuzimanju dela banke ili čitave banke. Narodna banka je učestvovala u čitavom poslu i pripremila ga i bili smo i subotu i nedelju svi na nogama i koliko znam nema posebnih problema u postupku preuzimanja "Agrobanke" od strane Poštanske štedionice. Moj princip i princip kolega sa kojima radim je tuđe neću, a svoje ne dam. U tuđe nadležnosti se ne mešam, svoje nadležnosti ne prepuštam. Budite sigurni da to što NB ne priča znači da posao guvernera, tako volim da me zovu jer nisam udata za guvernera da bi bila guvernerka, a Ustav poznaje samo guvernera NBS, dala sam jedan jedini intervju, jer smatram da je moj posao da vrlo pažljivo komuniciram sa javnošću i da o tome ne govorim mnogo, ali da vrlo mnogo radimo unutar kuće pažljivo birajući reči zbog stabilnosti finansijskog sistema, zbog razvoja, zbog dolaska investitora i zbog stvaranja povoljne klime za rad u Srbiji. Bili smo u toku, ali se ne oglašavamo jer je naš posao i da tim načinom obraćanja umirimo javnost da ne dođe do bilo koje nepotrebne nervoze. Samo u tom smislu želim da vam kažem da smo učestvovali u radu oko tog zakona.
Replika. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov ima reč.
Zahvaljujem gospodine predsedniče. Pre svega kada je u pitanju Zakon o preuzimanju banaka naša osnovna zamerka je bila upravo i to što u njemu nigde ne piše da Ministarstvo finansija donosi predlog na osnovu kontrole koju vrši NBS, zbog toga što smo se i pitali na koji način Ministarstvo finansija može doći do tih podataka, i tražili smo da u zakonu to piše, ali nije predmet taj zakon, tako da neću govoriti o tome. Kada smo govorili o ovim primedbama, mislim ne govorimo o istom dokumentu. Govorim o dokumentu Evropske komisije koji je stigao jutros na Odbor za evropske integracije, koji ima sedam strana, koji navodi i primedbe iz avgusta prošle godine koje nisu otklonjene ovim predlogom zakona, tako da o dva različita dokumenta govorimo. Ne bih imala nameru da zloupotrebljavam nešto što je Evropska centralna banka poslala. Mislim da se radi o suviše ozbiljnoj stvari da bih to činila.
Narodni poslanik Bojan Đurić.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, guvernerko, sačekao sam malo da bismo se pogledali u oči. Mesec dana je trebalo da vidite i shvatite da naše primedbe nikada nisu imale veze sa eventualnim nezadovoljstvom ili ocenom boje vaših očiju. Zakon sa kojim ste danas došli pred ovaj parlament, sve ono što se u međuvremenu dogodilo pokazalo je da smo u pravu bili mi, a ne vi, i kada su u pitanju mane Zakona o NBS, koje su predložene i usvojene početkom avgusta, i kada su u pitanju argumenti koje smo ovde iznosili pre oko mesec dana kada smo govorili o izboru viceguvernera, pa je ona moja primedba ili pitanje gde sam vrlo jasno tražio od vas da se izjasnite da li ćete biti predloženi, da li ćete biti izabrani za zamenika predsednika SNS u kontekstu samostalnosti i nezavisnosti, svega onoga o čemu danas govorite. Meni je to i tada i danas bilo vrlo važno. Razumem vašu želju da vas zovem onako kako Ustav kaže – guverner. Bez obzira što drugačije govorim trudiću se da u odnosu na vas tu želju ispunim, ali moram da kažem da osim toga što ste guverner za mene ste i zamenik predsednika SNS, i ja ću tako posmatrati i tako posmatram i vaš rad i ono što ovde pokušavajući da odbranite ovaj predlog zakona nama objašnjavate. Na samom početku kažete da je bilo primedbi od onih sa kojima želimo da sarađujemo. To se kaže i u obrazloženju zakona, na primedbe institucija EU, a pre svega Evropske centralne banke. Žao mi je što na taj način zapravo umanjujete značaj ovog parlamenta. Čini mi se, ne bih da ulazim u razloge za to, da ste vi u prvim mesecima, kada kažem vi, mislim na novu vlast, čiji ste vi politički deo, pokazali dosta visok stepen fasciniranosti Evropom i institucijama EU. Na neki način, kao da je to neka vrsta kompenzacije za nerazumevanje EU ili negativan stav prema EU i evropskim integracijama u proteklim godinama ili proteklim decenijama. Neke druge političke partije, koje su evrooptimističke, da kažem tako, od samog početka, nemaju tu vrstu fasciniranosti. Mi pokušavamo da u mišljenjima, odlukama, stavovima evropskih institucija nađemo nešto što je racionalno, što je korisno za našu zemlju. Sve one primedbe ili ogromnu većinu primedbi, koje ste čuli od evropskih institucija, koje ste razjasnili, kako sami kažete, i brojne nedoumice i nejasnoće sa institucijama globalnog nivoa, pre svega MMF, Svetskom bankom itd, mogli ste da čujete od opozicionih poslanika, pa i LDP, u ovom parlamentu pre tri meseca. Znači, to što dolazite sa ovim zakonom pred parlament zanimljiva je paradigma prvih 100 dana Vlade. Mislim da niko od nas, možda, ne mora dalje, od opozicionih poslanika, da elaborira koliki su problemi i kolike su greške napravljene u prvih 100 dana. Mislim da je krug zatvoren. Počeli ste svoj mandat desantom na Narodnu banku Srbije, završavate prvih 100 dana time što stidljivo, u pola glasa, 25 minuta objašnjenja, koje je zapravo pravdanje, a govorite da nećete da se pravdate, usvajate izmene kojima pokušavate da otklonite neke nedostatke, iako to činite na nepotpun i loš način, a neke od ključnih nedostataka ne otklanjate, niti možete to da otklonite. Ključni nedostatak je to kako ste promenili Zakon o Narodnoj banci, da biste vi postali guverner Narodne banke. Taj problem ne možete da otklonite izmenom zakona. potpuno razumem da to od vas neće tražiti, pošto nije realno, ni evropske institucije, ni neke druge institucije. Oni će pokušati da naprave kompromis ili da uvedu Srbiju u nekakav elementarni red i, koliko je god moguće, da smanje štetu, s obzirom na nerealna očekivanja koja imaju od vaše vlasti na nekim drugim poljima i nekim drugim izazovima, koji su za tu međunarodnu zajednicu očigledno važni. Takođe, kažete da nismo najpametniji na svetu. Mislim da je to stvar koja ne mora da se pominje. Mislim da na pogrešan način gledate pravila Evropske centralne banke, MMF i EU. Kažete – mi jedan deo njih prihvatamo, iako one nisu u potpunosti obavezujuće za nas. Nije to smisao pravila koji je uveden, da tako kažem, na evropskom kontinentu i koji se u poslednje vreme uvodi kada su u pitanju nacionalne, odnosno narodne banke, kada su u pitanju finansijska tržišta itd. Osnovni smisao tih pravila je da omogući normalnije, bolje funkcionisanje pravnog, ekonomskog, finansijskog sistema u tim zemljama. Za nas je bolje da te primedbe, ta pravila prihvatimo zbog nas samih, nezavisno od toga da li nas oni obavezuju ili ne obavezuju. U jednom trenutku se ovde otvorila rasprava o tome ko je kome slao koje mišljenje. Mislim da postoji jasan redosled poteza, jasan redosled dokumenata. Osim što su zvanična dokumenta, izjave, što su institucije EU, Evropske komisije, davale krajem jula i početkom avgusta. One su ponovljene na prilično oštar način u zvaničnom dokumentu iz oktobra ove godine, koji se tiče ocene stanja Srbije u procesu priključivanja EU. To je nešto o čemu ne možemo da polemišemo. Možda su na neki način zanimljive te vaše interpretacije različitih prevoda, različitih termina, ali ne možemo sada da se vraćamo u 1945, 1946. godinu kada je pravljen sistem UN, specijalizovanih agencija UN, a sistem MMF i sistem Svetske banke, to su specijalizovane agencije UN i kroz ono što oni rade vidi se jedan načelan sukob dva najveća pravna sistema – kontinentalnog i anglosaksonskog. Svi drugi problemi koji proističu iz tih termina, o kojima vi danas raspravljate, su zapravo posledica toga, oni su rešeni u bilateralnim odnosima, u ponašanju onih zemalja koje su članice tih organizacija, pre nekoliko decenija. Nema potrebe da mi o tome danas raspravljamo i da u tim nejasnoćama vidimo opravdanje zbog čega neke stvari ne možemo da uradimo ili zbog čega su bile na pogrešan način predviđene. Moram vam reći da ja cinizam poštujem, ali ne i preterivanje u njemu. Mislim da je zaista cinično kada kažete da je prvu verziju zakona, izmene iz jula i avgusta ove godine, predložila parlamentarna većina ili najveća partija parlamentarne većine, a da danas ovaj predlog daje NBS. Mala je nevolja što ste vi u to vreme bili politički lider, šef poslaničke grupe stranke koja je predložila ovaj zakon, a danas ste guverner. Verujem da ste se u međuvremenu delimično promenili. To smatram normalnim u životu, ali ne vidim suštinsku razliku između Jorgovanke Tabaković šefa poslaničke grupe SNS i Jorgovanke Tabaković guvernera NBS. To kažem zato što nigde nećemo stići takvim objašnjenjima za koja mislim da su cinična. Nije se mnogo promenilo ni u vašoj funkciji u partiji, manje-više to je ista funkcija ili je zamenik predsednika nešto viša funkcija. Čestitam vam na toj vrsti napretka. Prešli ste olako oko toga šta su bila politička objašnjenja vaše poslaničke grupe kada ste predlagali izmene u avgustu ove godine. Vi ste vrlo izričito tvrdili da ovaj parlament mora da ima mnogo jači stepen uticaja na kontrolu ili mnogo jaču kontrolu nad radom Narodne banke. U tom smislu se govorilo o potvrđivanju statuta u Narodnoj banci i o načinu izbora funkcionera Narodne banke itd. Danas od jednog dela tog principa odustajete. Kada dajete obrazloženje zašto sada neće biti potvrđivan statut Narodne banke u Skupštini Srbije, vi ignorišete obrazloženje za tako nešto i to predstavljate kao tehničku izmenu. Ovde ste nam u obrazloženju rekli da nema potrebe da se stavlja više osigurača za nezavisnost, s obzirom da funkcionere, koji prave, usvajaju taj statut u Narodnoj banci, pre toga bira Narodna skupština. Taj argument je morao da važi i na njega je ukazivano u avgustu mesecu. Ne znam zašto je bio potreban kraj oktobra, da radite subotom, nedeljom, kako kažete, do jedanaest sati na ovom ili nekim drugim poslovima, da biste tu grešku ispravili. Drugo, kao što znate, nekoliko puta smo o tome govorili, od normativnog, tehničkog sadržaja rešenja sa kojima dolazite pred parlament, u poslu kojim se vi bavite veoma je važan utisak, veoma su važna psihološka očekivanja, veoma je važno, u sistemu koji vi vodite, u smislu Narodne banke, da li vam ljudi veruju. Kada ste u međuvremenu imali, da vas podsetim, odlaganje sednice oko izbora viceguvernera, pa ste doveli ovaj parlament u situaciju da do samog kraja dovede proces izbora članova saveta Narodne banke Srbije, danas nam dolazite sa time da morate da prekinete tekuću sednicu kako bismo usvojili izmene, da bi članovi saveta bili izabrani po novom zakonu, koji će stupiti na snagu čim se objavi u "Službenom glasniku". Ne verujem da vi mislite da je to najbolji način poštovanja i uvođenja pravne sigurnosti, očuvanja kontinuiteta. To su veliki principi koji su važni i kojima ste vi takođe operisali u svom izlaganju ovde. Takođe, kažete da ste ovim izmenama zakona pokušali da obezbedite neku vrstu kontinuiteta. Mislim da u tome niste uspeli, a pogotovo mislim da ste preskočili deo gde ste vi zapravo, da ne kažem uništili, svaku vrstu kontinuiteta u onom trenutku kada ste se odlučili da smene u Narodnoj banci, da promene u Narodnoj banci pre tri meseca izvršite na onaj način. Razumem zbog čega imate problem sa odredbom o, kako ste rekli, konsekutivnoj zameni viceguvernera. Govorili ste o praksi koja se kod nas ustalila. Vi znate kako smo došli u situaciju da biram nove članove saveta Narodne banke. Između ostalog, zato što su neki stari članovi ili članovi saveta u prošlom mandatu u međuvremenu podneli ostavke sa vrlo jasnim obrazloženjem zbog čega to čine. Pravo žalbe ili pravo na pravni lek, pravno sredstvo u slučaju odluke o razrešenju je takođe bila jedna od tema zbog koje ste trpeli vrlo oštre kritike opozicije. Bilo je amandmana, između ostalog i LDP, da se ta greška ispravi. Doduše, to nije pitanje samo položaja jednog funkcionera, jednog guvernera ili bilo koga drugog prilikom smene vlasti. To je generalno pitanje poštovanja prava i poštovanja pravnog poretka u ovoj zemlji, pravo na efikasno pravno sredstvo je Ustavom garantovano pravo. Naravno, imamo dosta problema sa njim, pa zbog toga imamo i stotine slučajeva pred Evropskim sudom za ljudska prava zbog kršenja tog načela. Da li ste konačno pristali da tu grešku delimično ispravite? Mislim da je niste ispravili do kraja i da je sporan deo formulacije koji kaže, posle zareza, citiraću i deo posle zareza, to ste prigovorili gospođici Jerkov i da je u tom slučaju isključeno pravo na ustavnu žalbu, nisam siguran da je to moguće u našem pravnom poretku i da će to dopustiti Ustavni sud zbog specifičnosti ustavne žalbe itd. i zbog odnosa, postupaka pred našim organima i međunarodnim organima, zbog obaveze da se iscrpe sva pravna sredstva u domaćem pravnom poretku i da vas ne opterećujem sada tim manje-više dosadnim pravničkim zavrzlamama. Nije prilika, niste o tome ni vi govorili, pa nećemo sada ulaziti u neka šira pitanja generalno rada NBS, odnosa sa Ministarstvom finansija, vašeg odnosa, ako hoćete, prema ekonomskoj politici, prema najavljenom budžetu, možda će biti u narednim satima ili narednim danima prilike da tako nešto uradimo. LDP neće glasati za ovaj zakon iz nekoliko razloga, neke od njih sam naveo. Još jedan je što nemamo apsolutno nikakve garancije da vi u nekoj drugoj političkoj situaciji, kada vam možda EU ili fasciniranost evropskim institucijama ili onima sa kojima želite da sarađujete u narednim mesecima ili godinama, nemamo nikakvu garanciju da nećete ponovo napraviti nekakav retrogradni korak i vratiti nas u nazad. Zanimljiva mi je inače bila i vaša opaska ili kako bih rekao, mislim da je to bila nekakva vrsta opravdanja, razumevanja za neke greške koje su činjene u periodu od 2001. do 2010. godine, kada ste pričali o brzini da se isprave zaostajanja i greške u prošlosti. Na vašem mestu bih, kao znak ili kao gest razumevanja za one koji su te greške pravili, priznao i neku vrstu sopstvene, odnosno u ovom slučaju vaše odgovornosti za ta kašnjenja koja su učinjena, recimo i u onim godinama kada ste vi bili veliki politički protivnik otvaranja zemlje, njene integracije u EU i druge međunarodne institucije. Ne mislim ja da svaki put ovde treba neko da dolazi i da govori – oprostite mi ružnu prošlost ili greške iz prošlosti, ili ti ne mislim da neko nema pravo da se promeni, ali mislim da je fer da se i o tome neka reč progovori... (Predsedavajući (Konstantin Arsenović): Molim vas, narodni poslaniče Đuriću, molim vas da ne spominjete greške, da ne raspravljate o ličnosti guvernera. Mislim da ste već preterali, o ukusu …) Kako govorim o ličnosti? (Predsedavajući: Svodi se na njezinu ličnost. Molim vas, nemojte, već vas dugo tolerišem i mislim da je vreme da se vratite na temu.) Recite šta je vaša primedba. Ne slažem se sa vašom ocenom. Govorim o političkoj ličnosti guvernera NBS i zamenika predsednika SNS i to je moje poslaničko pravo. Ukoliko mislite da kršim neku odredbu Poslovnika, onda vas molim da me, u skladu sa Poslovnikom, kaznite. (Predsedavajući: Dužni ste da poštujete dostojanstvo i Skupštine i ličnosti i članova i poslanika i predstavnika, svih koji su učesnici ovde u raspravi. Molim vas, nastavite sa diskusijom.) Ali nisam video vezu između vaše primedbe i onoga oko čega sam ja govorio. Samo sam govorio o tome da je guverner NBS u svom izlaganju govorila o greškama u prošlosti, samo sam svoju diskusiju jednim delom orijentisao i na taj deo, ali mislim da je to toliko poznato javnosti, da nema potrebe da na tome više insistiram i da provociram vaše reakcije. Inače smatram da vrlo korektno vodite ovaj parlament kada predsedavate, te ću ja u ovom trenutku praktično i završiti svoju diskusiju. Hvala vam.
Replika, Veroljub Arsić.
Dame i gospodo poslanici, ja baš i ne volim da mi neko stavlja reči u usta koje nisam izgovorio. Bio sam ovlašćen predstavnik predlagača kada su se donosile poslednje izmene i dopune Zakona o NBS. (Bojan Đurić sa mesta: Ja vas nisam pominjao.) Sve što ste pričali o prethodnomzakonu imam pravo da povežem sa sobom. Ovde je rečeno da je vladajuća većina želela da stavi pod kontrolu NBS. To nikada, od strane SNS i mene kao ovlašćenog predlagača, nije bilo rečeno. Ne vladajuća većina, ne pod kontrolu, nego pod nadzor Narodne skupštine. I vi ste narodni poslanik i to pravo i vama pripada i to što sam rekao važi i sada, s jedne strane. S druge strane, ako pričamo o ustavnom poretku, bilo bi poniženje za Narodnu skupštinu Republike Srbije, za mene lično i za sve poslanike, da o odluci koju donosi Narodna skupština Republike Srbije odlučuje sud, da li je to sud opšte nadležnosti, upravni sud ili neki drugi sud u sistemu sudske vlasti. Te odredbe koje su prepisivane iz starog zakona odnosile su se na funkcionere centralnih banaka, gde ih izvršna vlast imenuje i prirodno je da imaju pravnu zaštitu pred sudovima opšte ili posebne nadležnosti u sistemu sudske vlasti. Kod nas imenuje i razrešava Narodna skupština. Tada sam rekao i opet u ovim izmenama i dopunama baš to sad i stoji, da mogu da zatraže zaštitu pred Ustavnim sudom, jer Ustavni sud je jedini koji može da meri ustavnost odluka Skupštine Srbije. Ne može grana sudske vlasti da bude iznad zakonodavne vlasti. Ne postoji to ni u jednom pravnom sistemu. Pronađite tako nešto, da odluke koje donosi neki parlament može da poništava sud opšte nadležnosti. Ne postoji. Samo Ustavni sud je taj koji ceni ustavnost odluka i opštih akata koje donosi Narodna skupština. Sada imamo to u izmenama i dopunama zakona. Ne može upravni sud, ne vodimo upravni postupak kada razrešavamo guvernera ili funkcionera NBS, taman posla da je tako. Skupština donosi određene odluke i njihovu ustavnost i zakonitost može da ceni jedino Ustavni sud.
Hvala. Bojan Đurić, replika.
Ne znam da li da ulazimo dublje u analizu ovoga, ovo je dosta zanimljiv pogled na sistem, na podelu vlasti i na sistem ravnoteže između grana vlasti, ali da ne ulazimo sada u to. Pomešali ste ocenjivanje ustavnosti zakona koje donosi Narodna skupština i odlučivanje u situacijama kada Narodna skupština odlučuje, kada bira, o imenovanjima, o postavljenjima. Potpuno ste ignorisali jednu važnu stvar. Nije bitno da li je meni ili vama nešto poniženje ili nije poniženje, radi se o tome da ne možete uskratiti bilo kome mogućnost da se o odluci koja se tiče njega odlučuje pred sudom, apsolutno je nevažno pred kojim je sudom. Razumem vašu argumentaciju, da li to može da bude samo Ustavni sud, na to nemam primedbi. Kritikovao sam ovo rešenje kao problematično sa aspekta isključenosti prava na ustavnu žalbu, samo u toj situaciji. Što se tiče prvog dela vaše reakcije na ono što sam ja govorio, mislim da nikoga ne možete da ubedite u to da niste u tom izlaganju, da to nije bila osnovna intencija kada ste zakon predlagali, da uvedete mnogo oštriju, kada se kaže parlamentarnu kontrolu, to znači i političku kontrolu, kada uvodite takvu vrstu kontrole na tako agresivan način. Kako se obavlja kontrola? Ona se u ovom parlamentu uvek obavlja nekom vrstom odlučivanja ili glasanja, te odluke donosi parlamentarna većina. To je oblik političke kontrole, odnosno političkog nadzora, a pogotovo kada takvu vrstu odlučivanja ili osigurača političkog ugradite u odnosu na vrlo širok krug pitanja koja se tiču NBS, od funkcionera NBS, preko statuta NBS i nekih drugih ovlašćenja.
Hvala. Reč ima guverner, gospođa Jorgovanka Tabaković. Izvolite.
Između razmišljanja da li da uopšte komentarišem fasciniranost, ko je najpametniji, tako neke atribute, stidljivost, ipak sam odlučila da komentarišem samo ono što zaslužuje komentar, a to je fokusiranje na zaštitu smenjenog funkcionera, o čemu je najveći deo već rekao moj kolega Veroljub. Ne znam da li je on bio nejasan ili vi niste uspeli da ga razumete, ali možda ću ja da vam približim stvari kada kažem – nije jednak odnos odgovornosti čoveka koji potpisuje ugovor o radu, koji ima rešenje o postavljenju ili imenovanju i sledstveno tome način zaštite njegovih prava u slučaju razrešenja, ili raskida radnog odnosa. To dovoljno govori o onome o čemu ste vi hteli da diskutujete kao vrlo stručno. Čak ste pokušali da unesete zabunu da sam ja, a ne Veroljub, bila neko ko je predstavnik poslaničke grupe u to vreme. Moramo nešto da vas pitam – kako možete da zamerate nekome ono što je danas kriterijum za razlikovanje nas po nekim nijansama u smislu političkog angažovanja, da ste pripadnik političke partije i da to zamerate meni, kao da vama, meni sigurno ne, ali vama možda, političko opredeljenje zamagljuje ekonomsku profesionalnu svest? Mislim da je takav način prihvatanja časti kakvu sam ja doživela, da u zamrznutoj funkciji, zbog prihvatanja ove obaveze, doživim da me u odsustvu glavni odbor predloži, izabere i ponovo pristane na zamrzavanje moje funkcije, znajući da ne mogu da je obavljam, jeste nešto što je kruna mog dvadesetogodišnjeg rada u najboljem interesu svih građana Srbije, bez i jedne jedine greške ili afere, čak i kad sam bila ministar u vrlo teško vreme. Ako ste nešto ružno izrekli, to je bilo – kada ste se zalagali za sankcije, za zatvorenost zemlje ili tako nešto. Ako imate nešto da prigovorite guverneru Narodne banke Srbije, odnosno meni koja trenutno obavljam tu funkciju, u smislu zakona, postupanja, tu je Odbor za finansije i tu su zakonski predviđene metode i sredstva za to. Ovakvi opisni pridevi, čak iznošenje neistine da je zakon podnet, odnosno predlog za izbor viceguvernera, pa povučen, govorili ste tada – zbog neslaganja oko imena, i kada vas je demantovala stvarnost, kada sam ista imena iznela, branila i izglasani ljudi, vi se usuđujete da to ponavljate i danas. To govori da vi zaista, možda vam to ne znači ništa, ne zaslužujete da ja sa vama argumentovano raspravljam, jer vi ne govorite o zakonu, ne govorite o rešenjima, vi govorite o ponovnom ponavljanju neistina koje su se već dokazale kao takve. Ako kažete da je najviše bilo primedbi na to gde se statut usvaja, jednostavno ne govorite istinu. Statut je kao forma prihvatanja u ovom domu način za podnošenje računopolagačke odgovornosti Narodne banke, jer je ovo jedini dom, jedini nivo kome ona odgovara. Vi znate kako se Narodna banka registruje, da li se registruje u APR, da li plaća porez i kakav poseban tretman ima nad svima drugima. Da li postoji iko u nekom pravnom sistemu, a da baš nikome ne polaže račun? Ne kontrola, ne nadzor, time sam počela svoju diskusiju i nazvala sam to nedoumicama i nesporazumima, a vi ste to raširili na 1945. godinu i otišli u neku digresiju vrlo nerazumnu, ali Narodna skupština je vlasna da nezavisno instituciji pregleda račune koji su već napravljeni. Član ste Odbora za finansije. Zar vam se ne dostavlja, sad će se dostaviti novi tromesečni izveštaj, plan finansijske politike, završni račun? Kome bi to Narodna banka, ako ne ovoj skupštini? Ako danas kažem, ni stidljivo, ni u pola glasa, nego uvek jednako, vrlo predano, radeći svoj posao, da je nepotrebna treća vrsta obezbeđenja za taj računopolagački odnos NBS prema Narodnoj skupštini kada se statut donosi, jer bira Narodna skupština i odbor savet, jer Narodna skupština u plenumu bira viceguvernere i bira guvernera, prihvatam argument da ne treba i statut da bude predmet rasprave u plenumu. Vi od toga gradite sebi poziciju pobednika koji je govorio da je u pravu. Razumem za one koji nisu u temi ili koji žele da vam veruju, to može da bude način obraćanja, ali mojih komentara dalje ne. Kada budete govorili o argumentima koji se odnose na zakon, reći ću vam – ne, nije Narodna banka bila u subotu i nedelju na nogama zbog ovog zakona, nego zbog zaostalih problema zapostavljene kontrole bankarskog sistema, zbog saniranja problema i primene posebnog zakona o preuzimanju "Agrobanke" od strane Poštanske štedionice, gde je država vlasnik i učesnik, a Narodna banka ta koja, ne nezakonito, nego zakonito izveštaj o kontroli dostavlja njenom osnivaču, kao što revizor dostavlja izveštaj o kontroli onom ko upravlja jednom organizacijom, makar to bilo i najobičnije preduzeće. Čudim se da vi kao ekonomista nemate taj pogled, uvid u stvari i osnov zašto su neka od rešenja ovakva. Na bilo koja buduća vaša komentarisanja rešenja i zakona rado ću da se upustim, ali u ovakve, poput najvećeg dela prethodnog izlaganja, zaista neću. Hvala.
Hvala vam. (Bojan Đurić, sa mesta: Replika.) Smatram da nemate pravo na repliku. (Bojan Đurić, sa mesta: Smatrate da nemam pravo na repliku iako je sedam minuta gospođa Jorgovanka Tabaković govorila o meni?) Nemate pravo, nije lično o vama govorila. (Bojan Đurić, sa mesta: Meni se obraćala.) Gospodine Đuriću, nemate pravo na repliku. Moje je pravo da odlučim da li imate pravo ili ne. Prema tome, nemate pravo na repliku. (Bojan Đurić, sa mesta: Smatram da ste povredili Poslovnik i javljam se po povredi Poslovnika.) Izvolite.
Verujem da ste povredili članove 27. i 107. Poslovnika Narodne skupštine na taj način što mi niste dali repliku. Gospođa Tabaković je govorila sedam minuta, direktno se obraćajući meni. Tražio sam jedan minut da samo odgovorim, a pri tom imam i vreme poslaničke grupe koje nisam do kraja iskoristio i više se neću javljati. Nekoliko ispravki samo. Nisam ekonomista, ja sam pravnik, gospođo Tabaković. Druga stvar, računaću da je vaša ocena da sam o nečemu nerazumno govorio samo omaška i da ste mislili – nerazumljivo, to bih mogao da prihvatim. Sa druge strane, ne znam šta može da bude razumno ili nerazumno kada sam pokušavao da vam govorim o sistemu MMF na globalnom nivou, ali to nije preterano važna tema da bismo u nju dublje ulazili. Samo sam to želeo da kažem. Hvala vam i izvinite još jednom što sam pogrešno protumačio da sam pominjan u izlaganju gospođe Tabaković.
Smatram da nije došlo do povrede Poslovnika. Guverner, gospođa Jorgovanka Tabaković nije imala repliku, nego je imala obrazloženje vaše diskusije. Tako sam je shvatio, zato sam i odlučio da vi nemate pravo na repliku. Reč ima gospođa Jorgovanka.
Ako sam napravila lapsus i rekla – nerazumno, umesto – nerazumljivo, imate moje javno izvinjenje. Lapsus, taman posla da kažem tako nešto. Ali, s obzirom na to da ste pravnik, a niste ekonomista, zaista vam opraštam ono što ste izneli u diskusiji na temu zakona.
Reč ima narodni poslanik Radojko Obradović.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Tabaković, Zakon o Narodnoj banci, o čijim izmenama danas raspravljamo, usvojen je u ovom sazivu Narodne skupštine i stupio je na snagu 5. avgusta 2012. godine, odnosno pre nešto manje od tri meseca. Vi ste izabrani dan kasnije, 6. avgusta. Dostavili ste nam Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci. U propratnom pismu predsedniku Narodne skupštine, a kasnije i u obrazloženju objašnjavate razloge zbog kojih predlažete izmene zakona. Ovde vidim dva osnovna razloga, odnosno cilja. Jedan razlog je približavanje njegovih odredaba odredbama Ugovora o UN i Ugovora o funkcionisanju u EU, a naročito odredbama Statuta evropskog sistema Centralnih banaka. Drugi razlog je, budući da je neophodno usvajanje ovog zakona citiram – usvajanje ovog zakona u što kraćem roku, prvenstveno zbog potrebe izbora članova Saveta guvernera Narodne banke i direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama u zakonom predviđenom roku. Očigledno je da su ovo dva osnovna razloga zbog kojih danas raspravljamo o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci. Pozdravljam vaše izvinjenje, ne čujemo to često u Narodnoj skupštini, a često raspravljamo na ovakav ili sličan način. Dugo smo sedeli ovde iprilično se dobro poznajemo. Vrlo cenim vaš rad i na početku uvažavam ovo što ste rekli. Imam jednu sugestiju. Srbija u ovom trenutku, u vreme jedne od najvećih ekonomskih kriza koja može da se poredi samo sa "velikom depresijom" iz tridesetih godina prošlog veka. U krizi u kojoj su mnoge države sveta bilo da pripadaju nekim udruženjima ili ne potpuno počele drugačije da se ponašaju u odnosu na principe koji su godinama proklamovani od strane najuglednijih ekonomista. Sve ono što su nama savetovali da ne radimo, sve te države su počele da rade. Mislim da postoji ogroman prostor za ekonomsku politiku i politiku Centralne banke koji može da se iskoristi u korist privrede i građana i da se upravo iskoristi to da Srbija u ovom trenutku nije članica ni EU, ni Svetske trgovinske organizacije. Mi imamo neke ugovore koji nas obavezuju, ali isto tako postoje politike dok ne postanemo članica mogu da budu iskorišćene. Ne treba po svaku cenu uvažavati principe koji važe u organizacijama u kojima nismo članice. Ako to rade presvega SAD, ako slične stvari radi Japan i druge razvijene zemlje, nema razloga da takve stvari ne radi i Srbija. Prilikom usvajanja ovakvih zakona i rasprave o njima često se govori i ocenjuje rad institucija ili organa koji su obuhvaćenizakonom. Kada je reč o Centralnoj banci, a mi smo danas na Odboru za finansije razgovarali o tome, kada je reč o Centralnoj banci 90-ak dana ili 87, 88 dana koliko ste vi guverner je relativno kratko vreme kako bi se dala sveobuhvatna ocena o vašem radu. Meseci koji su pred nama omogućiće nam i slične ovakve sednice, svi oni akti koje ćete nam predlagati, daće nam priliku da o tome razgovaramo. Posle malo manje od tri meseca koliko ste vi guverner mogu da konstatujem nekoliko stvari. Dinar je u odnosu na evro ojačao onog trenutka kada ste vi izabrani. Postoje neka objašnjenja da mere Vlade koje subvencionišu kamate da su omogućile priliv dinara, zaduživanje države koje omogućava da se finansira budžetski deficit i to je tačno. Ali, osnovna činjenica da uz neuporedivo manje intervencija na državnom tržištu, neuporedivo manje trošenja deviznih sredstava, dinar danas vredi manje nego kada ste vi bili izabrani. To je činjenica koju treba istaći. Inflacija je i dalje visoka i ako je to osnovni cilj Narodne banke, ali je tri meseca izuzetno kratko vreme i kažem, rezultate i vaš odnos prema rešavanju tog ozbiljnog problema ćemo videti tek za nekoliko meseci. Vezano za kontrolu banaka, mogu da kažem da nas je ministar finansija zabrinuo. Mi smo imali prekid ove sednice pre nekoliko dana, a tema je naravno bila, a vi ste o tome govorili, pripajanje Poštanske štedionice i "Nove Agrobanke". Ali, ministar finansija nam je izneo ozbiljne podatke vezano za Razvojnu banku Vojvodine. Na osnovu onih podataka koje smo ovde čuli, a znajući nadležnosti Narodne banke, znajući da vi za svaku banku pojedinačno kada se ocenjuje adekvatnost kapitala ocenjujete i stepen rizika, ja nisam siguran da ta banka uz dokapitalizaciju od 150 milion evra može da reši svoje probleme, na način na koji su ovde nama predstavljeni, ovde u sali. Ipak, to je stvar o kojoj ćemo razgovarati. Dugo ste bili poslanik i kada se donosi svaki zakon mislim da postoji nekoliko važnih stvari. Naravno da nisu dobre česte izmene zakona. Nije dobro da postoje odredbe zakona koje se ne poštuju. Postoje takve odredbe za koje ne postoji neka kaznena sankcija. Treća stvar, nije potrebno da se odredbama stvara bilo kakva konfuzija. Mislim da ti principi treba da važe za svaki zakon. Ovim predlogom se menja ukupno 15 članova zakona, uz 16. član koji kaže stupa na snagu, čini mi se danom objavljivanja u "Službenom glasniku". Lično bih tih 15 članova podelio u tri grupe, onako kako to meni izgleda. Jedna grupa su, a vi ste to rekli u objašnjenju, određena pojašnjenja i preciziranja, određene nejasnoće koje su bile i određene greške u tekstu. To je stvar koja mene lično najmanje zanima. Tu nemam nikakvih primedbi. Druga grupa se tiče donošenja nekih važnih akata. Treća grupa članova reguliše način razrešenja i način izbora funkcionera Narodne banke. Da podsetimo, Narodna banka ima maksimum do 11 funkcionera. Predsednika i četiri člana Saveta guvernera, guvernera Narodne banke, do četiri viceguvernera Narodne banke. Vi ste u ovom trenutku odlučili i obavestili Skupštinu da će u vašem mandatu za sada biti tri. Poslednji, deseti, u ovom slučaju jedanaesti ukupno jeste direktor Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama. Da krenemo redom. Član 6. predviđa da Statut NBS više ne potvrđuje Narodna skupština. Prosto da ne bude dileme, potvrđivanje od strane Narodne skupštine i tako je bilo u dosadašnjem tekstu zakona, vi ste sami rekli prosto razmišljali o tome. Potvrđivanjesamo znači da kada ga na predlog Izvršnog odbora usvoji, donese Savet, on dođe u Narodnu skupštinu, a Narodna skupština otvori raspravu o tom aktu, ne može da promeni ni jedan jedini zarez, nakon rasprave nema amandmana, ima samo jedinstveni pretres, nakon rasprave se izjasni glasanjem. Ne smatram da to na bilo koji način utiče na nezavisnost NBS. Obrazloženje da su svi ti funkcioneri izabrani od strane Skupštine, je apsolutno tačno. Ali, u našem sistemu postoje brojne agencije, na kraju i Vladu bira Skupština. Ako se usvoji princip da su oni izabrani od strane Skupštine, onda prosto treba drugačije da gledam na brojne izveštaje koje nam dostavlja Vlada. To ni na koji način ne znači da vi nemate poverenja. Druga stvar, guvernera koliko god da je to nezavisna institucija bira određeni broj poslanika. To je ono stalno razmatranje da li postoji potpuna nezavisnost ili ne postoji. Naravno, da ne postoji. Ali, slična stvar je kao i sa Vladom, slična je stvar i sa viceguvernerima koje vi sada predlažete, a Skupština bira. Ako vi kao guverner nemate poverenje većine poslanika u ovoj sali, onda će vrlo lako biti i vas smeniti, kao i Vladu. Vlada ne mora da bude srušena samo tako što će biti formalno izglasano njeno nepoverenje. Ona može da padne tako da nijedan zakon više ne može da joj prođe u Skupštini, jer izgubi dovoljan broj poslanika za izglasavanje određenog zakona. Tako da ne vidim na koji način doprinosi nezavisnosti i samostalnosti NBS. Dugo smo pričali i kada je bio taj zakon u avgustu u raspravi. Jedno je šta piše u aktima, ali mi smo bili svedoci naročito u Srbiji da politički uticaj na NBS može da bude izuzetno izražen. Da se nezavisnost NBS ne brani samo formalnim aktima koji postoje, nego se brani i suštinski. Očekujem od vas u nekom trenutku u budućnosti da čujem odgovor kako je moguće da su tolike devizne rezerve potrošene i kako su moguće bile tolike fluktoacije dinara u odnosu na evro. To je suštinsko pitanje za budućnost. To je jedan akti, odnosno procedura donošenja menja ovim zakonom. Drugi je po članu 73, to je način na koji se odlučuje o imovini NBS. Do sada je opšte akte o raspolaganju imovinom donosio Izvršni odbor, a guverner je donosio sve pojedinačne akte i imao pravo da postupa. Zakonom se predlaže da opšte i pojedinačne akte sada donosi guverner. Ako primenimo analogiju i vaše obrazloženje iz člana 6. ako je sve funkcionere birala Skupština, nema potreba da Statut verifikuje Skupština. Izvršni odbor čini ukupno biće ih pet kada bude i direktor Uprave, od toga ste jedan član vi, tri viceguvernera koji su predloženi na vaš predlog i direktor Uprave. Druga stvar, prosto kada se kaže imovina ljudi obično misle na neke konkretne stvari, ali kada je reč o Narodnoj banci, imovina Narodne banke je nešto potpuno drugačije od imovine na način kako je shvataju građani Srbije. Imovina Narodne banke, po članu 73, su svi dinarski i devizni kratkoročni i dugoročni plasmani, devizna sredstva, hartije od vrednosti, ostala aktiva, imovinsko pravo u posedu Narodne banke, pokretne i nepokretne stvari i novčana sredstva na žiro računu. Znači, nije to samo ona obična imovina koju svako od nas posmatra kao građanin. To je vrlo ozbiljna imovina. Nama se čini da je postojeće rešenje bolje. Treći važan segment su pitanja izbora i pitanja razrešenja. Predviđaju se razne procedure u slučaju da nekom od viceguvernera istekne mandat. Postojeće zakonsko rešenje predviđa u sadašnjem zakonu šest meseci za izbor novog viceguvernera, odnosno prestaje mu dužnost nakon šest meseci, a vi predviđate rok od 90 dana. To može da zvuči dobro, ali dugo ste bili poslanik i znate na koji način funkcioniše Narodna skupština. Ovih 90 dana su bilimnogo mirniji nego što je nekih drugih 90 dana u radu Narodne skupštine. Očigledno je da ne može da se ispoštuje rok od 90 dana. On ističe 3. novembra i očigledno da se prilikom prvog donošenja zakona ne može ispoštovati taj rok, a pri tom smo imali "mirnih" 90 dana u radu Narodne skupštine. Narodna skupština je imala ozbiljan problem sa izborom Zaštitnika građana, jer se ušlo u onaj deo pred raspisivanje izbora i u izbornu kampanju i Skupština nije mogla da zaseda. Ako ostane odredba "90 dana" rizikujemo da ta norma neće biti ispoštovana u određenom trenutku. Na kraju krajeva, ni sad nije bila ispoštovana. Zakon predviđa rok od 90 dana. Druga stvar je da se predviđa za viceguvernere, koji su izabrani, tek nakon njihovog mandata prilikom izbora sledećeg će biti taj stepenasti mandat, tako da se svake godine bira neko od funkcionera Narodne banke, ali se predviđa i promena dužine trajanja mandata prvog saziva Saveta guvernera, pa se predsednik bira na pet godina, a članovi na četiri, tri, dva i jedan. Mogu reći da imam tu vrstu iskustva, jer sam tad pripadao vladajućoj većini, u Zakonu su bile takve norme i nisam siguran da je bitno doprinelo kvalitetu rada Saveta guvernera ili da je štetilo njihovom radu. Druga stvar, meni nije jasno na koji način će Narodna skupština sprovesti tu odluku. Sednica je prekinuta. Činilo mi se da je trebalo zakazati sednicu sa temom – izbor Saveta guvernera, odnosno direktora Uprave. Promenićemo zakon. Zakon će da stupi na snagu danom objavljivanja i to je najverovatnije ponedeljak. Naša sledeća tačka dnevnog reda je Izbor Saveta Narodne banke. Predlagač članova Saveta je Odbor za finansije. Odbor za finansije je to uradio 2. oktobra po starom zakonu. U skupštinskoj proceduri je istovremeno i predlog odluke. Predlažu se: predsednik Saveta guvernera Nebojša Savić na period od pet godina, a za članove Saveta magistar Nikola Martinović na pet godina, dr Miladin Kovačević na period od pet godina, magistar Ivan Nikolić na period od pet godina i Stojan Stamenković na period od pet godina. To je akt koji je u skupštinskoj proceduri. Na ovakvu odluku ne mogu da se ulože amandmani. Vidim samo dva izlaza. Da se ovaj akt povuče od strane Odbora za finansije, pa na nekoj od narednih sednica da se upodobi sa novim zakonom, jer nije tehnička ispravka ako je neko predložen na pet godina, pa se predlaže na godinu dana. To je prilično ozbiljna stvar. Ako bi se tako nešto uradilo, mogli bismo da govorimo o tome da je ugrožena nezavisnost Saveta. Kažem, samo 15 članova. Napisali smo određeni broj amandmana i izneli smo sve ono što mislimo da može da bude problem. Moje kolege će govoriti o pravima razrešenih funkcionera. Mislimo da je to takođe važno. O tome su govorile kolege koje su govorile pre mene. Raspravljaćemo o tome u nastavku ove rasprave. Vreme pred nama će pokazati koliko je Narodna banka suštinski nezavisna. Iskreno se nadam da nećemo imati potrebe da odredbe menjamo previše često. Iskreno se nadam da ćete usvojiti neki od naših amandmana kojima ćemo pokušati da otklonimo bilo kakve nedoumice. Što se nas tiče, računajte da imate potpunu podršku i možete da računate na svaki oblik saradnje u cilju stvaranja svih uslova da Narodna banka bude suštinski nezavisna. Očekujemo da razgovaramo i o politici koju vodi Narodna banka. Naravno, vi ste tu potpuno samostalni, ali očekujte da ćemo imati da vam kažemo određene primedbe ili sugestije. Tek kada čujemo kakav će vaš odnos biti prema našim amandmanima, a ima ih desetak, mi ćemo se odrediti prema ovom zakonu u nadi da ga nećemo menjati bar sledećih nekoliko godina. Hvala.
Hvala. Narodni poslanik Zoran Kasalović nije pristan. Reč ima narodni poslanik Božidar Đelić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ponovo raspravljamo o veoma bitnom zakonu. Radi se o Centralnoj banci i Narodnoj banci Srbije. U zemlji koja je doživela konfiskaciju štednje svih njenih građana, koja je doživela dve hiperinflacije, svako pitanje koje se tiče centralne i monetarne vlasti je od prvoklasnog državnog značaja. Zbog toga želim prvo u ime DS da izrazim negodovanje činjenicom da je i ovaj put zakon o izmeni i dopuni Zakona o Narodnoj banci Srbije došao na ovaj način. Mi smo dobili ovaj zakon juče u 13,00 časova i vidimo da je priprema takva da i predlagač, i to guverner Narodne banke Srbije, nije bio upoznat do momenta predlaganja ovog zakona sa pravim primedbama onihsa kojima se očigledno dogovarala oko ovih izmena i dopuna, a to je Evropska komisija i Evropska centralna banka. Samim tim, strah me je da ovako kako smo krenuli, proći ćemo kao što je bio slučaj i u avgustu mesecu. Tada smo govorili da su predložene izmene i dopune beskorisne, da zapravo predstavljajukorak nazad za ono što se postepeno uspostavilo kao napredak Narodne banke Srbije kao moderne centralne monetarne institucije i vidimo da danas na ovim promenama se bavimo, pre svega, kozmetikom, a uopšte ne suštinom. Hteo bih da obrazložim razlog zašto DS neće glasati za ovaj zakon. Verujemo da se ovaj zakon ne bavi onim što je zapravo pravi problem danas u našoj zemlji, ono što zapravo ne omogućava da i naši građani i naši domaći i inostrani partneri stvarno poveruju da je ova institucija posve nezavisna. Prvo u smislu metodologije. Teško je prihvatiti argument da danas predlagač, koji je na mestu guvernera Narodne banke Srbije, oseća slobodu da ide protiv onoga što je predložila kada je bila šef poslaničke grupe SNS. Utoliko manje što je očuvala njen politički angažman, o tome ću pri kraju mog izlaganja. Govori se o tome da je ovde potrebno menjati zakon ne zbog toga što predstavlja bilo kakav problem, nego zbog toga što to želi EU i zbog toga što to traži Evropska centralna banka. Verujem da ne treba da menjamo propise zbog toga što to neko od nas traži, već zbog toga što mislimo da treba da donesemo najbolje moguće zakone za našu zemlju. Utoliko pre što mi prepisku koju smo čuli, nismo dobili. Dobili smo je iz Evropske komisije. Ona ima čak sedam stranica i ona veoma jasno pokazuje, kao i dopis iz Evropske centralne banke, da ako je bila intencija da se ovaj zakon upodobi sa zahtevima Evropske komisije, tj. od Evropske centralne banke, u tome se nije uspelo. Nije se uspelo prvo zbog toga što kada vidimo obrazloženje onog prethodnog zakona, u kome se jasno kaže da ne postoje odgovarajući propisi EU, sa kojima je potrebno obezbediti usklađenost, mi danas vidimo od istih predlagača da zapravo ti propisi postoje. Ne samo da postoje, nego se ovde apostrofiraju najvažniji tekstovi koji se tiču EU, ono što je zapravo Ustav EU, osnovni tekst. Ako se sa tim treba uskladiti, onda dozvolite da vam kažem prvo i da vas podsetim poštovani narodni poslanici i građani Republike Srbije, čitaću jer mislim da je tako najverodostojnije, ono što je rekla Evropska komisija kada je ocenila prethodne izmene i dopune zakona. To je na strani 54. njenog izveštaja o napretku Republike Srbije, kaže se: "Izmene i dopune Zakona o Narodnoj banci Republike Srbije, ozbiljno dovode u pitanje nezavisnost Centralne banke i time predstavljaju veliki korak nazad u usaglašavanju sa pravnim tekovinama EU". Postavlja se pitanje, ako je to jedna ocena, da li će ovaj zakon koji je danas predstavljen omogućiti da se ovakva ocena, kada se već ne sluša opozicija već Brisel i Frankfurt, da li je moguće da se ovim zakonom ta falinka, manjkavost, premosti? Veoma jasno je da to nije slučajno. Zbog čega? Zbog toga što se ovaj zakon bavi veoma sitnim odredbama. Kolega iz DSS je spomenuo da jedna od konkretnijih stvari koja je ovde uvedena jeste ono što je postojalo u zakonu koji smo predložili u to vreme, 2003. godine i uveli smo tu mogućnost da se članovi Saveta na tzv. stepenasti način biraju i da ne dolazi do promene onog nadzornog organa Narodne banke Srbije, odjedanput. Da to ne bude politička čistka, nego da, kao što postoji u mnogim zemljama, na različitim funkcijama to bude postepeno, da jedna nova većina ne može preko noći da promeni sastav Saveta Narodne banke Srbije. Ovde se ovo vraća. Prvo, nije bilo potrebe da se to menja i verujem da je dobro da se to vrati. To nikako ne može da nadomesti suštinski problem, a to je da je zakonom koji je promenio Zakon o Narodnoj banci Srbije u avgustu ove godine, značajno smanjena ingerencija Saveta. Mnogo je bitnije da taj savet ima ozbiljne ingerencije, nego kako se njegovi članovi biraju, na tri, četiri, pet, šest godina. Uzgred, Evropska centralna banka i Evropska komisija i dalje imaju primedbu na način na koji bi bili zamenjeni ti članovi kojima bi prestala funkcija pre roka. Druga stvar, govori se o načinu na koji će biti izabran direktor Uprave za nadzor finansijskog sistema. Mi smo kao DS upozoravali u avgustu mesecu da se na ovaj način u velikoj meri uvodi dvovlašće unutar centralne monetarne institucije. Želeo bih da vam citiram ono što je iz zvaničnog dopisa Evropske komisije, koji je dospeo danas. Tu se ponovo apostrofira pitanje i vidi se veoma jasno kao što smo govorili, da jedno ovakvo rešenje koje je dobro, gde se nadzor nad finansijskim institucijama čuva i unutar Narodne banke. Nije dobro to što guverner sadašnji ili budući nema autoritet nad direktorom te uprave. Citiraću iz zvaničnog mišljenja Evropske komisije. Oni kažu: "Neke zemlje članice stavljaju nadzor nad finansijskim sistemom unutar Narodne banke. To nije problem, ukoliko taj autoritet je zapravo pod nezavisnim sistemom odlučivanja unutar Narodne banke Srbije". Takođe kaže da je najveći problem ukoliko taj direktor, ta uprava odluči, na primer, nešto što se tiče jedne finansijske institucije i na taj način ugrozi finansijsku nezavisnost NBS. Drugim rečima, neka odluka o dokapitalizaciji, neka odluka koja se tiče garancija u našem finansijskom sistemu, bi dovela do ozbiljnog urušavanja kapaciteta Narodne banke da obavlja njene funkcije. To je ono što se nalazi na strani 6 zvaničnog mišljenja Evropske komisije. Istina je da je dovoljno teško u ovom momentu krize imati sveukupni pogled na naš finansijski sistem. Republika Srbija nema onoliko složen finansijski sistem kao neke zemlje zapada, pre svega SAD, gde postoji veliki broj nebankarskih finansijskim institucija. Poslednjih 10 godina to je nešto što je nekoliko vlada radilo i to je dobro. Sve veći deo našeg finansijskog sistema se nalazio "pod kapom Narodne banke Srbije". Počelo se sa bankama, nastavilo se sa osiguravajućim društvima, proširilo se na lizing kuće i mnoge druge institucije, jer finansije su takve da će verovatno oni koji su prisutni na tržištu, pokušati da naprave arbitražu i da idu pod regulativu koja im je lakša, ukoliko se jedna takva mogućnost njima otvara. Zbog toga je štetno, sada kada je sve pod kapom Narodne banke Srbije, da se uvodi dvovlašće ili da se uvodi rizik, koji može dovesti u problem i samu Narodnu banku. Zato ovaj zakon ne bi trebalo da se bavi kozmetikom, na koliko dana ili nakon 90 dana će biti izabran direktor te uprave, nego trebamo da ukinemo dvovlašće unutar Narodne banke Srbije. Mislim da bilo ko ko je guverner ne bi hteo da preuzima odgovornost za one ingerencije koje nema. Što se tiče našeg ustava, pomenuo bih da član 10. nije u skladu sa Ustavom. Ne može nikome, pa ni onim odgovornim licima unutar Narodne banke Srbije da se oduzme ono što im jemči Ustav, a to je jednu sudsku zaštitu. Ne treba pokušati da se uvede politika tamo gde joj nije mesto ili demagogija, da se pokuša pokazati da oni koji su veoma odgovorni moraju biti još odgovorniji, a način da se to dokaže je da nemaju istu zaštitu kao građani Republike Srbije. To nije pravi put. Svako mora da odgovara za ono što je odgovoran. Što se tiče odredbe prema kojoj je moguća žalba prema Ustavnom sudu, napomenuo bih da je Ustavni sud poput Narodne banke Srbije, ustavna kategorija i da jedan zakon, osim matičnog zakona u Ustavnom sudu, ne može da širi njegove ingerencije. Ukoliko ovo ostane, a nadam se da će amandmanom biti izbrisano, Ustavni sud kada dođe žalba će reći da se to njega ne tiče i šalje na redovni sud. Neka bude kao što treba, neka bude deo našeg pravosudnog sistema. Želeo bih da kažem, kada govorimo o suštini stvari, da sam govorio o činjenici da Savet više nije onaj savet koji je potreban za pravi nadzor Narodne banke Srbije. Rekao sam da je način na koji se biraju viceguverneri mnogo manje bitan od toga da li će to biti na tri, četiri, pet godina, nego je bitnije da se formira profesionalna ekipa na čelu Narodne banke Srbije. Gospođo Tabaković, vi jeste predložili profesionalce za viceguvernere. To je dobro, ali ne možemo zavisiti od jedne osobe. Ne možemo zavisiti od jedne okolnosti. Mnogo je bitnije da se vratimo na onu odredbu koja je omogućavala da guverner predlaže viceguvernere Savetu i da taj savet, koji ima elemente nezavisnosti, odluči da li ti kandidati imaju nužne profesionalne kvalitete. Na kraju bih da kažem nekoliko stvari o onome što je prava suština. Možda su viceguverneri i članovi Saveta, čiju profesionalnost pozdravljam, bitni elementi sistema. Ali, ništa ne može da izbriše činjenicu, Srbija je danas jedinstvena po tom sistemu u svetu, da imamo guvernera koji posle dolaska na mesto guvernera, koje mora biti nezavisno, izabran za zamenika jedne stranke koja je na vlasti. Imamo situaciju, gde gospođa Tabaković je partijski šef predsedniku Narodne skupštine. Kakvo je to mešanje žanrova? Kakva je ta organizacija? Gospođo Tabaković, vi ste nekoliko puta govorili o tome da ste veoma ponosni na činjenicu da ste uspostavili kontakt sa ljudima iz Evropske centralne banke i vašim kolegama iz drugih zemalja. To je dobro. Dobro znate da niko među njima, kao što niko u svetu među guvernerima centralnih banaka, nije aktivni političar. Zbog toga, gospođo Tabaković, nije ni čudo što na kraju zvaničnog mišljenja Evropske komisije, a ja o njemu pričam zbog toga što ste vi rekli da je to ključan razlog zašto se danas nalazimo zajedno i raspravljamo o ovom zakonu.
Molim vas, gospodine Đeliću, moraćete da me saslušate. (Božidar Đelić, s mesta: Ne možete da me prekidate, ja sam ovlašćeni predlagač.) Samo da kažem dve reči. Ovde nije rasprava o guverneru, vi sad govorite o izboru guvernera, da li je on stranačka ličnost ili nije. Prema tome, treba da raspravljate o zakonu i molim vas da pređete na zakon. Izvolite.
Utoliko, gospodine predsedavajući, govorim o tome da baš na izmene i dopune ovog zakona Evropska komisija, koja se toliko puta apostrofirala kao pravi izvor ovih promena, na poslednjoj stranici kaže da žele da izraze njihovu veliku zabrinutost zbog činjenice da je guverner NBS nedavno izabran za zamenika predsednika SNS i mada je ta politička funkcija predstavljena kao zamrznuta, to može da bude potencijalni konflikt interesa i ugrozi nezavisnost guvernera, što je princip koji se nalazi u članu 130. Ustava EU i člana 7. Statuta svih centralnih banaka Evrope. Zbog toga, na kraju, mislim da je ovo o čemu mi danas raspravljamo stvarno kozmetika. Pokušava se na jedan mali način da se prikaže da smo se nešto uskladili sa EU, ali suštinski problemi sa ovim se ne rešavaju. Mislim, kada govorimo o ovom zakonu, o kome raspravljamo samo tri meseca posle njegove promene, i po tome je Srbija jedinstvena, to je u neku ruku profesionalna bruka onih koji ovo danas predlažu, mislim da bi časno bilo, gospođo Tabaković, da izaberete između ove funkcije i političke funkcije. Pozivam vas da ukoliko stvarno želite da se uskladite sa onim što kažete da želite da budete usklađeni, izaberete. Ukoliko je politika bitnija, dajte ostavku na mesto guvernera. Ukoliko vam je ovo mesto guvernera Centralne banke bitnije, dajte ostavku na mesto zamenika SNS. Hvala.
Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković.
Neću sad da vas dovedem u neprijatnu situaciju da srpska javnost vidi datum na tom dokumentu koji ste čitali. I vi i ja znamo koji bi datum videli. Bilo bi to previše za vas. Dovoljno je i ovo što ću reći. Tvrdite da su Savetu smanjene ingerencije. Vi niste čitali zakon. Vi čitate staro mišljenje, koje nema veze sa aktuelnim izmenama i dopunama, nego sa pričom koja je u najvećoj meri razjašnjena, iz avgusta meseca 2012. godine, i obmanjujete javnost, potpuno odgovorno tvrdim. Savet ima povećane nadležnosti, među kojima je jedna od osnovnih da donosi strategiju upravljanja deviznim rezervama. Investicioni komitet predlaže Izvršnom odboru. Izvršni odbor Savetu, a Savet odobrava. To je jedna od novih značajnih nadležnosti Saveta. Ako vi navedete i jedan jedini deo nadležnosti Saveta koji je ukinute ili smanjen, izvolite i izgovorite ga za govornicom. Tvrdite da postoji dvovlašće. Zar nije bilo vredno da u pripremi za ovu sednicu makar pročitate zakon? Član 13. i član 18, i jednom i drugom mogu da se obratim, pošto mu pomažete, Izvršni odbor čine guverner, direktor Uprave za nadzor i vice guverneri NBS. Ko je predsedavajući Izvršnog odbora, toliko znate, od 2000. godine do danas? Kakvo je to dvovlašće ako je predsedavajući Izvršnog odbora guverner i taj koji predstavlja Narodnu banku potpisuje i donosi konačne odluke u njeno ime? O kakvom dvovlašću je reč? Zaista ne razumem da za tri meseca niste uspeli da shvatite poziciju opozicionog poslanika. Istinom se borite, i istinom i činjenicama. Član 18. u članu 63. stav 1. se menja, to je taj sporni zakon o kojem govorite, NBS izdaje i oduzima dozvole za rad i preko Uprave za nadzor vrši nadzor nad finansijskim institucijama, a preduzima i druge mere u skladu sa zakonom. Ko predstavlja NBS? Ne direktor Uprave, nego guverner. Uprava za nadzor vrši nadzor koji nije vršen nekoliko godina unazad, između ostalog, i u jednoj banci gde ste vi imali savetničke usluge. Mislim da bi bilo bolje da ne proširujemo temu, ali nije u najmanju ruku umesno očekivati da oćutim na neistine koje iznosite, u vezi sa konkretnim zakonskim rešenjima i dok meni zamerate što se konsultujem sa onima od kojih Srbija zavisi, vi ne kritički čitate jedan zastareli tekst mišljenja,želeći da ovde umanjite i značaj onoga što Narodna banka trenutno radi i sve ono dobro što nastavlja i ljudi koji su izabrani itd, i tome slično. Molim vas, i kada ste u opoziciji, treba imati meru. Hvala.
Hvala. Gospodin Božidar Đelić, replika.
Ovo je već ustaljeno. Na kritike se ide pretnjama. Navikli smo na to i spremni smo na to. Nemate drugi način. Samo to znate da radite. Nastavite. Izvolite, imate vlast, ako je bilo ko od nas zgrešio, izvolite. Što se tiče ovoga što ste rekli, naravno da nije tačno što ste rekli. Trebalo bi da znate bar vaš matični zakon. Pre izmena iz avgusta, Savet je na predlog guvernera birao vice guvernere. Sada to više ne radi. To radi Skupština. Time je očigledno smanjena uloga Saveta. Savet je pre birao spoljnog revizora. To više ne radi. Ima mnogo drugih takvih stvari koje jasno pokazuju da filozofija koja je postojala u zakonu iz 2003. godine i da posle otvoreno ovde o tome pričamo, ideja je bila, zbog specifičnosti, osetljivosti pitanja kojima se bavi naša centralna monetarna vlast, da se napravi u neku ruku tampon, tj. jedno telo koje će obezbediti da naravno bude pod nadzorom Narodne skupštine, ali omogući kroz njegove ingerencije da NBS može da funkcioniše u potpunosti i na profesionalnim osnovama, to je nešto što je narušeno ovim izmenama iz avgusta meseca i što je dovelo sigurno do rizika politizacije, i to bi samo hteo da kažem, jer ne znam da li dovoljno dobro čitam, ali koliko vidim, ovo mišljenje iz kog čitam je iz 31. oktobra 2012. godine. Ne znam, da li je danas 1. novembar? Ne znam koliko je to staro.
Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković.
Vi ste neverovatni. Član 81a. važećeg zakona koji je promenjen 4. avgusta, citiram – NBS ima organizacionu jedinicu koja obavlja poslove interne revizije. Izbor rukovodioca interne revizije vrši Savet, na osnovu sprovedenog javnog konkursa. Šta ste rekli – nema više te nadležnosti? Strašno. Interna revizija se vrši na osnovu plana koji usvaja Savet, a može se sprovoditi i vanredno, na osnovu zahteva, opet, Saveta, izvršnog odbora, guvernera ili direktora Uprave za nadzor. Hoćete li da vam kažem u čemu je problem, ili bi bilo bezbednije da oćutim, da to ne bi doživeli pretnjom? U ovoj će državi svi raditi svoj posao, a ova odredba o tome da se bira na ovakav način i da ostanu nadležnosti Saveta, ali da se precizira da u vanrednim okolnostima mogu da predlože internu reviziju i drugi organi, vi odlično znate zbog čega je ovakva odredba usvojena. Ona dovodi do mnogo bolje kontrole, koja je pretila zbog nedostatka kontrole i određenih zamišljenih i propalih projekata, poput "Agrobanke", da se uruši finansijski sistem Srbije. Mene nećete isprovocirati da i jednu reč viška o tome kažem, bez obzira na pokušaj da mene pitate – s kim smo se dopisivali, prepisivali, jer sam i suviše odgovorna osoba da bih se sa vama upustila u raspravu na temu neistina i na temu provokacija. Molim vas da zaista neinformišete javnost pogrešno i da to što Savet više ne bira direktno viceguvernere na predlog guvernera, nego to radi Skupština. Vi ste to podveli pod smanjene nadležnosti, prećutali konkretno, a kada kažem da su ostale sve nadležnosti, sem što je dobio da upravlja strategijom upravljanja deviznih rezervi, da preporučuje tu strategiju, vi se vraćate na izbor viceguvernera, kao da su građani Srbije prespavali izbor, kao da ne znaju da se to dešava. To više nije problem, ni primedba nijedne organizacije. To doprinosi ne održavanju nezavisnosti NBS, nego unapređivanju odlučivanja u NBS. Jer, ako isti čovek predlaže viceguvernere, onima kojima isplaćuje naknade, ti viceguverneri su i mogli da ne vrše kontrolu u "Agrobanci" četiri godine, o čemu postoje podaci i dokazi. Zato je neumesno da vi koji ste bili deo vlasti, koja nije mogla da ne zna šta se dešava u takvoj banci, gde znamo ko je davao da se potpiše saglasnost na imenovanje članova upravnog odbora, koji po zakonu nisu smeli da dobiju saglasnost za to zato što su imali presude koje su ih diskvalifikovale da budu članovi upravnog odbora i koji su znali na vreme da izađu iz upravnog odbora, da ne budu sa tom mrljom, jer zakon kaže da treba makar šest meseci pre toga da izađu da bi mogli da budu u nekoj drugoj banci. Taj politički projekat je prekinut promenom vlasti, ali i promenom rukovodstva u NBS, je očigledan razlog za vašu nervozu je upravo taj. Kažem da ono što jesu uočeni propusti, ne idu na ruku ni jednom zaposlenom u NBS, nego rukovodstvu, odnosno onom ko im je nalagao da zaustavljaju kontrole, ili ko je ne potpisane papire o saglasnosti za članove upravnog odbora, ipak potpisivao. O kakvoj političkoj zavisnosti guvernera vi govorite, kao mene ili nekog ranije? To neka građani Srbije procenjuju.
Hvala. (Božidar Đelić sa mesta: Replika.) Nemate prava na repliku. Dajem pauzu od sat vremena. Nastavljamo sa radom u 15,30 časova. [[Posle pauze.]] Nastavljamo sa radom. Narodni poslanik Radojko Obradović ima reč.
Član 27. i članovi koji se tiču rada Odbora za finansije. Upravo smo dobili informaciju da će se povući predlog na dnevnom redu, a koji se tiče predsednika i članova Saveta NB. Pozdravljam reakciju na inicijativu DSS jer je logično da predsednik i članovi Saveta budu izabrani u skladu sa zakonom. Ne treba praviti nikakve druge egzibicije. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Zoran Kasalović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažena gospođo Tabaković, dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o NBS ne čini obimne izmene Zakona o NBS, ali zbog ciljeva koji će se postići predloženim izmenama i dopunama zakona u smislu da se otklone određene nedoumice, nejasnoće, izvrši određena tehnička redakcija i obezbedi izbor svih organa NBS, čime bi se praktično ove odredbe zakona upodobile i uskladile sa pravnim tekovinama EU, su razlog zbog kojih će poslanički klub SPS u načelu podržati ovaj Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o NBS. Predložene izmene navedenog zakona konkretno u toku rasprave bile su predmet analize i od strane predlagača i ovlašćenih predstavnika poslaničkih klubova. Ne bih želeo u svojoj diskusiji da se detaljnije osvrćem na sve predložene izmene i dopune Zakona o NBS. Spremni smo da u danu u raspravi o pojedinostima, odnosno po amandmanima razmotrimo sve predložene amandmane, koliko sam čuo ima ih 16, i u tom smislu ukoliko postoji amandman svrsishodan i koji će unaprediti odredbe ovog zakona spremni smo da ga podržimo. Želeo bih u jednom delu da istaknem samo jednu izmenu koju cenim i mislim da je vrlo značajna, pre svega za sve građane koji ovo pomno prate, a to je izmena koja se tiče člana 4, a članom 1. ovog zakona se menja tj. predviđaju se funkcije, odnosno poslovi NBS u smislu zaštite prava i interesa korisnika usluga koje pružaju banke, davaoci finansijskog lizinga, društva za osiguranje, društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima. Mislim da je to odredba koja će značajno unaprediti zaštitu prava i interesa, pravnu sigurnost svih građana u RS. Prošle nedelje raspravljali smo o jednoj veoma značajnoj temi kada je u pitanju finansijska stabilnost u RS, gde smo svi konstatovali da je poverenje osnova u stabilnosti finansijskog sistema, odnosno bankarskog sistema u RS. S obzirom da se radi o jednoj od najznčajnijih institucija u sistemu države RS smatram da treba pozdraviti stav o prihvatanju dobronamernih saveta od institucija sa kojima želimo da sarađujemo i da treba pravovremeno reagovati sa ciljem da se obezbede uslovi i ambijent za jačanje jedne takve institucije, pogotovo u uslovima u kojima je novi guverner i NBS počela da radi, a svedoci smo da finansijska situacija u RS nije očekivana, nije zadovoljavajuća i prošle nedelje smo upravo o tome raspravljali. Imali smo na žalost potrebu da jednim zakonom rešavamo problem za koji niko ne može biti srećan, niti zadovoljan što se na takav način rešava. U tom smislu pozdravljam ovakvu vrstu reakcije. Kratak je rok, slažem se sa prethodnim govornicima, da se detaljnije i na jasniji način oceni rad NBS, dosadašnjeg guvernera i njenih saradnika, ali kada spominjemo način rešavanja mogućeg ugrožavanja finansijske stabilnosti u RS i taj zakon koji je usvojen po hitnom postupku o preuzimanju imovine i obaveza određenih banaka u smislu očuvanja finansijske stabilnosti u RS predviđa kao jednu ključnu stavku i odredbu, kako bi se čitav taj proces pokrenuo, pozitivno mišljenje NBS. Na tom primeru temeljimo naše poverenje u institucije kakva je NBS, da bi rešili jedan takav ključni problem, jer po svim informacijama preuzimanje imovine i obaveza "Nove Agrobanke" od strane Poštanske štedionice obavlja se na najbolji mogući način. Ono što zaista želimo, a tom prilikom smo apelovali, danas jeste da sve nepravilnosti koje postoje treba do kraja istražiti i treba sve one koji su se ogrešili o zakon privesti pravdi jer je to poruka svima za budući rad, ali i poruka građanima da mogu da imaju poverenje u institucije RS. Poslanički klub SPS ima i želi sa svima da podeli jedan odgovoran politički stav i odnos prema institucijama u RS i ne želimo da bilo koju temu i debatu koristimo u smislu, da kažem, potcenjivanja nekih naših institucija, već naprotiv želimo da šaljemo poruku svim našim građanima da su funkcionisanje i institucije RS veoma bitne, pa tako i NBS kroz jačanje njene nezavisnosti i samostalnosti, a pre svega, svi ćemo se složiti da svi ekonomski eksperti, sva ekonomska istraživanja govore da je za Srbiju jako bitna makro-ekonomska stabilnost. Pretpostavka za nju su stabilne i funkcionalne institucije, a bez takve vrste ostvarenih pretpostavki nije moguće da imamo i u dužem periodu održiv rast na način kako bi rešili jedan od važnijih problema u današnjem trenutku, a to je nezaposlenost. Mislim da u tom pravcu svi treba da šaljemo jasne poruke građanima RS da su funkcionisanje i rad institucija RS veoma važni i veoma bitni. Zbog toga ne želim i ne mogu da razumem u raspravi da se iznose stavovi i da se Vlada RS skriva i da ne iznosi svoje stavove. Ako pogledamo ovu reakciju kada je u pitanju finansijska stabilnost u RS apsolutno jedna veoma hrabra, odlučna reakcija na sprečavanju bilo kakvog rizika po finansijski sistem RS. Dobri rezultati posle nekoliko dana. Ukoliko se pojavi još jedan takav slučaj zakon omogućava da se na jedan takav način reaguje. Ako pogledate rezultate istraga kao što sam već pomenuo u "Novoj Agrobanci" i u drugim segmentima borbe protiv kriminala i korupcije nema nikakvog skrivanja. Zaista je jedna odlučna i hrabra reakcija Vlade. Ako pogledate ciljeve, nameru Vlade RS na čelu sa premijerom Dačićem da se reše problemi kada je u pitanju KiM i preuzme odgovornost, potpuno je odlučna reakcija bez imalo skrivanja i uz sve to ako pridodamo jasne potrebe o kredibilnom nastupu i putu Vlade ka EU zaista mislim da ova Vlada na čelu sa gospodinom Dačićem u ovih sto dana ima više nego dobre rezultate. Zbog svega toga pozivam na jedan politički odgovoran odnos i politički konsenzus kada su u pitanju funkcionisanje i rad naših institucija. Na kraju želim da kažem da poslanički klub SPS će uvek podržati rad guvernera i funkcionisanje NBS u interesu svih građana, a to znači rad u okviru zakonskih ovlašćenja NBS i u interesu građana, nikako u interesu nekih pojedinačnih interesnih grupa koje bi možda i naše rezerve da stave u funkciju nekih projekata i u tom smislu će i guverner NBS i rad NBS uvek imati podršku poslaničkog kluba SPS. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragan Tomić. Međutim, on nije tu. Reč ima narodni poslanik Saša Maksimović.
Dame i gospodo narodni poslanici, nakon što je Skupština RS izmenila Zakon o NBS u mesecu avgustu, kojim je između ostalog oformila novu upravu u okviru NBS tj. Upravu za nadzor nad finansijskim institucijama, precizirala, odnosno detaljnije regulisala izbor i razrešenje, prava i obaveze, odgovornosti i ovlašćenja funkcionera NBS, pojedina rešenja propisana Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o NBS jesu izazvala nedoumice i dovela u pitanje njihovu usklađenost sa ugovorom o funkcionisanju EU, odnosno sa pravnim tekovinama EU, a od izuzetne je važnosti njihovo otklanjanje u postupku pregovora RS sa EU. Ono što je osnovni cilj Narodne banke, odnosno ono što mora da bude osnovni cilj Narodne banke, a što je predviđeno zakonom, jeste postizanjem i održanje stabilnosti cena, kao i očuvanje finansijske stabilnosti. Ono što je posebno značajno naglasiti u ovom slučaju, jer usvajanje zakona, odnosno izmena i dopuna Zakona o NBS i predloženih odredaba, neće uticati na privredni sistem, a posebno na troškove privrede i odnose između tržišnih subjekata. Kako se sva rešenja, koja sam naveo tiču institucionalne i personalne nezavisnosti Centralne banke, a da bi se otklonile sve nedoumice u tumačenju ovog zakona, poslanici SNS pozivaju sve poslanike na što hitnije usvajanje ovih izmena i dopuna. Zakonom o Narodnoj banci sveobuhvatno i sistematično suuređeni položaj, ciljevi, funkcije, organi i organizacija Narodne banke Srbije, kao i odnos Narodne banke Srbije prema organima i organizacijama Republike Srbije. Sem što su sistematično i sveobuhvatno uređeni, učinjen je i pozitivan korak ka približavanju međunarodnim institucijama i ka pravnoj praksi centralnog bankarstva. To se pre svega odnosi na obrazovanje Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama tj. kroz jačanje kontrolnih funkcija NBS nad finansijskim institucijama, a radi jačanja finansijske stabilnosti. U skladu sa tim, jedan od ciljeva donošenja ovog zakona, svakako jeste ...
Izvinjavam se. Daću vam reč. Niste ništa pogrešili. Imam obavezu da produžim radno vreme. Obaveštavam narodne poslanike da se, u skladu sa članom 87, rad nastavlja i posle 18,00 časova. Hvala vam na razumevanju.
Nema problema. U skladu sa tim, kao što rekoh, jedan od ciljeva za donošenje ovog zakona jeste dalje približavanje odredbama ugovora o EU i ugovora o funkcionisanju EU, a naročito odredbama statuta evropskog sistema centralnih banaka i Evropske centralne banke, a imajući u vidu strateško opredeljenje Republike Srbije da pristupi EU. Naravno, osnovni ciljevi ovog zakona jesu i jačanje položaja Centralne banke Republike Srbije, pre svega svih aspekata njene nezavisnosti i samostalnosti. Zatim, preciziranje, unapređenje njenih funkcija, kao što su zaštita prava i interesa korisnika finansijskih usluga na način kako je to propisano posebnim zakonom itd. Što se tiče insinuacija pojedinih poslanika da je donošenje prethodnog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije, da je izazvana nesigurnost tržišta, moje mišljenje je da je to potpuna besmislica. Ja kao laik, nisam ekonomista i ne bih se nešto preterano mešao u ovo, ali kao običnom građaninu, a mislim i svim ostalim građanima, nije mi jasno, hajde da krenemo od prve stvari, a to je kurs evra. Od 119 dinara do 113 dinara bez intervencije na međubankarskom deviznom tržištu, a pri tom moram da vas podsetim da je između 11. januara, kada je jedan evro koštao 103 dinara i 9. avgusta kada je za jedan evro bilo potrebno 119 dinara, NBS je na međubankarskom deviznom tržištu prodala 347 miliona evra da bi podržala kurs dinara, a pri tom kupila svega pet miliona evra. Bivši guverner je bio, koji je sam dao ostavku, gospodin Dejan Šoškić. Dakle, nisam ekonomista po struci, ali kao građanin Republike Srbije nije mi jasno o kakvoj to nesigurnosti pojedini poslanici govore. Sve u svemu, još jednom vas pozivam, zbog svega što sam naveo, što hitnije pristupimo usvajanju ovih izmena i dopuna. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, odmah na početku da kažem da ću svakako podržati ovaj predlog zakona. Ovom prilikom pozdravljam spremnost NBS i poslanika većine da ukoliko je potrebno, radi određenih ispravki u bilo kom zakonu, to učinimo u najkraćem roku. Uostalom, naša uloga je ne samo da raspravljamo, nego i da donosimo zakone koji nisu samo od koristi izvršnoj vlasti, Narodnoj banci, nego su od koristi i za građane Srbije. Određeni zakoni u datom trenutku moraju da se menjaju i sve se uglavnom menja. Ne razumem kritiku onih koji su danas kritikovali kroz ovaj zakon i NBS. Ovom prilikom ću ponoviti da svaka vlast koja dođe i ode treba da se ceni po rezultatima koje je ostavila iza sebe, a bivši režim je za poslednje četiri godine imao uvećanje kursa evra sa 79 dinara na 119 dinara. Kada to pretvorimo u procente, dakle, za vreme vladavine Mirka Cvetkovića, kurs evra je skočio za neverovatnih 50%. Samo u poslednjih mesec dana kurs je sa 119 pao na 113 dinara. Dakle, negde za više od 5%. Ono što je sumnjivo kod tih dešavanja sa kursom jeste to što se u nekoliko meseci 2008. godine kurs promenio za 20 dinara. Dakle, gotovo za 25-30%. Samo u nekoliko meseci u 2008. godini kada je vladala prethodna vlada, odnosno kada je premijer bio Mirko Cvetković, uprkos činjenici da je on važio za nekog eminentnog finansijskog stručnjaka, što je kasnije pokazao preuzimajući i Ministarstvo finansija, odnosno ulogu ministra finansija koju je obavljao i pre nego što je postao premijer. Obavljao je tu funkciju posle Diane Dragutinović. Dakle, ponovo je bio i premijer i ministar finansija. Devizne rezerve zemlje su ostale iste, uprkos činjenici da je spoljni dugu poslednje četiri godine narastao za gotovo šest milijardi. U ovom trenutku, ukupan dug Srbije iznosi preko 42 milijarde evra. Spoljni dug je 30 milijardi evra, što iznosi negde 98% BDP. Za poslednje četiri godine dug je povećan za šest milijardi. Da se oni ne bi pravdali kako je to rezultat svetske ekonomske krize, navešću primer Bugarske koja je u istom periodu, u poslednje četiri godine, svoj dug smanjila za 1,5 milijardi evra, a Srbija se zadužila za dodatnih šest milijardi. BDP je od 2008. godine smanjen, a on direktno utiče na politiku kursa i monetarnu i finansijsku stabilnost. Dakle, BDP je u poslednje četiri godine pao za 9%, ukoliko sam to dobro proučio. Da se opet ne bi vadili na svetsku ekonomsku krizu, to im je u poslednje dve godine, pre nego što su pali sa vlasti, bio običaj, da za sve nedaće optuže svetsku ekonomsku krizu, a pri tome nisu bili samokritični. Da kažem da jeu istom periodu Bugarska, koju sam već naveo kao primer, povećala svoj BDP za 11%, a u Srbiji je on pao za 9%. Toliko o tome da je za sve kriva svetska ekonomska kriza. Postojao je unutrašnji faktor koji se zvao – vlada Mirka Cvetkovića. Ostao je veliki spoljni unutrašnji dug. Novac nije prozujao kroz našu privredu. Dakle, uglavnom su ga trošili da bi očuvali kurs i to nisu radili uspešno, već sam kazao da je kurs evra, za vreme njihove vlasti, poskupeo za 50%, odnosno sa 79 dinara otišao na 119, uprkos činjenici da novac koji su uzimali iz inostranstva nije išao za oživljavanje naše proizvodnje, nego su ga čuvali za očuvanje kursa koji su neuspešno čuvali. Javna tajna je da dok je Narodna banka Srbije bila neutralna bilo je određenih špekulacija sa kursom, dakle, da su dobro profitirale strane banke, strani trgovinski lanci, dakle da se špekulisalo kursom. Oni koji su malo bolje upućeni kažu da se uglavnom to špekulisalo u jednom kafiću pored NBRS, ima i odgovarajući naziv za taj kafić. Dakle, u direktnoj saradnji su bili određeni bankari iz određenih banaka i određeni tajkuni, vlasnici velikih trgovinskih lanaca. Dakle, sa tim kursom se itekakošpekulisalo u zadnje četiri godine. Zato me čude primedbe koje dolaze iz redova sadašnje opozicije, odnosno iz redova bivšeg režima. Izgleda da zaboravljaju da se ovo što sam nabrojao dešavalo za vreme njihove vlasti. Već je rečeno da su potrošili 1,35 milijardi za odbranu kursa i da ga nisu odbranili, da ova vlada nije potrošila taj novac, a da je kurs evra pao u odnosu na dinare… (Predsedavajući: Gospodine Rističeviću, molim vas, vratite se na dnevni red. Ovde više ne diskutujemo ni o kursu, ni o budžetu, ni o dugovima, ni o tajkunima, govorimo o Zakonu o Narodnoj banci.) Otprilike pokušavam da vam dokažem šta je sve od zadnjih izmena i dopuna Zakona o Narodnoj banci, izbora novog guvernera, zahvaljujući novom zakonu, šta se sve pozitivno promenilo u odnosu na ono što je ranije bilo i da će svakako i ove izmene i dopune koje su nužne da bi se naše zakonodavstvo uskladilo, potpuno sam u temi, govorim o NBRS u načelu, ne govorim o pojedinostima. Posebno što hoću da kažem je da je izostala kontrolna uloga davaoca finansijskih usluga za vreme bivše vlasti, a da postoje čak i oni koji su neregistrovani za tu vrstu usluga, a i dalje su pružali tu uslugu. Ukoliko vi mislite da ja nisam u temi, reći ću da ću svakako podržati ovaj zakon i naglasiću da očekujem od NBRS da sve monetarne uloge ubuduće imaju makroekonomsku ulogu, da će sadašnja Vlada i buduća, ova će isto biti i buduća, da će posvetiti pažnju makroekonomskoj politici i da ćemo mi razviti svoju proizvodnju i da ubuduće kurs neće zavisiti kao što je zavisio kod njih, od pozajmljivanja para iz inostranstva, nego da ćemo mi svojom privrednom aktivnošću zaraditi svoj novac i najbolje na taj način ojačati i ulogu NBRS i ojačati kurs. Dakle, neće zavisiti od toga da li ćemo pozajmiti pare, već ćemo novac zarađivati proizvodnjom. Hvala.
Hvala i vama. Reč ima narodni poslanik Jovan Palalić.
Gospodine predsedavajući, gospođo Tabaković, dame i gospodo narodni poslanici, obrazloženje zašto danas raspravljamo o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci, čuli smo ovih dana, a sastoji se u tome da je to potrebno radi usklađivanja sa propisima EU. Moj uvaženi kolega Radojko Obradović, kao ovlašćeni predstavnik naše poslaničke grupe, izneo je glavne primedbe koje DSS ima na ovaj predlog zakona i mi ćemo o tim primedbama diskutovati u ponedeljak, kada bude rasprava o amandmanima. Fokusirao bih se na jednu temu i jedan problem koji smo mi uočili i smatramo da je vrlo važno da ga danas istaknemo i raspravimo, a koji se sasvim sigurno tiče odnosa i institucija u Srbiji i NBRS i razloga donošenja ovog zakona prema tome šta je to što očekuje EU da čine institucije Republike Srbije. Ne mislimo da je potrebno bilo da se iz tog razloga menja Zakono NBRS, niti da nam EU govori kako mi na osnovu našeg unutrašnjeg prava da uspostavljamo samostalnost i nezavisnost NBRS. Mislimo da je to u suverenom pravu institucija Republike Srbije i Narodne Skupštine i da to treba biti učinjeno saglasno ustavnom i pravnom poretku Republike Srbije. Međutim, mislimo da je rešenje koje je definisano članom 10. ovog predloga zakona protivno Ustavu Republike Srbije i protivno propisima nadasve Zakona o Ustavnom sudu Republike Srbije, a tiče se mogućnosti zaštite pred sudovima razrešenih funkcionera NBRS. Podsetio bih vas da je pravo na podnošenje žalbe Ustavnom sudu u Ustavu Republike Srbije definisano isključivo za nosioce pravosudnih funkcija, za sudije i za tužioce. Ovo što smo mi danas dobili kao predlog zakona jeste, gospođo Tabaković, to moram da kažem, prepisana odredba iz čl. 148 i 161. Ustava Republike Srbije. Mislimo da se ovim rešenjem izlazi izvan Ustava Republike Srbije i da se ne može jednim zakonom utvrđivati pravo da funkcionere, makar to bili funkcioneri Narodne banke Republike Srbije, pravo koje nije definisano Ustavom. Vi ste u vašoj diskusiji rekli da ste imali dileme koje rešenje da nađete. Mislim da ste našli najnesrećnije rešenje, verovatno rukovođeni željom da nađete način kako da se definiše samostalnost i nezavisnost NBRS. Danas je više puta pomenuto u diskusiji da se pojavio dokument koji je poslao šef Kancelarije EU ovde u Beogradu, Vensan Dezer, došao je na Odbor za evropske integracije, gde govori, između ostalog, i o promeni člana 28. zakona i o potrebi da se definiše zaštita pred sudom razrešenih funkcionera. U izveštaju Evropske komisije oni vas tu kritikuju da ste uskratili pravo na sudsku zaštitu, ali ono što je ovde zanimljivo i to želim da ukažem krajnje dobronamerno i želim da ta praksa ne bude na taj način definisana, kao što je bila i u prethodnom periodu, ali bilo bi bitno da se sada prekine, na koji način mi prilazimo onome što nam oni preporučuju. U jednom delu koji se odnosi na taj član kaže se da pitanje sudske zaštite guvernera jeste definisano u ugovoru koji se tiče EU i statuta njihovih banaka, ali kako oni kažu – pitanje funkcionera u Narodnoj banci nije definisano tim aktima, ali oni savetuju i preporučuju da bi možda moglo i to da se ugradi. Zašto to radimo? Čak i ako mislite da treba da se pozivate na odredbe pojedinih propisa EU, zaista ne vidim razlog zašto bi šef Kancelarije EU ovde davao savet šta bi još trebalo pored toga, a što ni oni nisupromenili, da mi uradimo, i mi to ugrađujemo u naše propise. Ta vrsta propisa prema njihovim preporukama, ovde su preporuke u pitanju, nije dobra. Jedini odgovor na ovo pitanje jeste da mi imamo naš pravni sistem, da mi imamo Ustav Republike Srbije, da mi imamo zakone i da ćemo mi pitanje samostalnosti i nezavisnosti NBRS definisati onako kako naši propisi to uređuju. Kada su donete izmene i dopune Zakona o Narodnoj banci početkom avgusta, oni su vam prigovorili da u zakonu nije definisana sudska zaštita funkcionera Narodne banke, a ja želim ovde da kažem da to uopšte nije bilo potrebno iz dva razloga. Ustav Republike Srbije dopušta mogućnost ustavne žalbe. To je jedna stvar. Druga stvar, u konsultacijama sa više kolega, pravnika i ozbiljnih ljudi koji se bave ovom strukom, oni smatraju da je moguće zaštititi pravo funkcionera koji je biran, u krajnjoj liniji, ovde pred Narodnom skupštinom u upravnom sporu. Ako to pravo imaju svi funkcioneri, da pokrenu upravni spor ukoliko su nezadovoljni odlukom Narodne skupštine, ako imaju pravo na ustavnu žalbu, to je stvar koja je notorna, ona ne treba da piše. Ne vidim zašto ste ulazili i komplikovali čitav ovaj posao, ako ste mogli jednostavno da predstavnicima Evropske komisije date jasan odgovor, da ustavni pravni poredak Republike Srbije jemči i obezbeđuje svim funkcionerima ovde, izabranim u Narodnoj skupštini, zaštitu pred Upravnim sudom u upravnom sporu i mogućnost izazivanja ustavne žalbe i to je dovoljan odgovor. Nema potrebe da mi njihove preporuke, njihove zahteve, ili u krajnjoj liniji kako oni kažu ovde, baš preporučuje se da se ide dalje nego što njihovi propisi to predviđaju, da mi razrađujemo ovo pitanje mimo Ustava i ovde izazivamo nepotrebnu diskusiju. Želim da ukažem na još jednu stvar. Ovo može stvoriti ozbiljan presedan, ja vas na to upozoravam, zato što je Narodnaskupština Republike Srbije birala jedan broj vrlo važnih nezavisnih i regulatornih tela, DRI, Zaštitnika građana, Poverenika za ravnopravnost polova, koji sutra, pozivajući se na potrebu zaštite svoje nezavisnosti i samostalnosti mogu da traže izmene i dopune zakona koji uređuju njihovu oblast, da bi stekli pravo da se žalbom obrate Ustavnom sudu. Da idemo dalje, ako bi neko bio istrajan da ovaj presedan koristi, onda bi sutra i Vlada Republike Srbije mogla da traži izmene Zakona o Vladi i da kaže – iako je Skupština političkom odlukom, najviše telo, razrešila ministra, imam pravo da pokrenem postupak pred Ustavnim sudom žalbom. Ne možemo dopustiti da se nalozi, preporuke, sugestije Evropske komisije usvajaju na taj način da kršimo naš pravni poredak. Mi smo suverena i nezavisna zemlja, imamo svoj pravni poredak i možemo u ovom trenutku, ako je to bitno za evropske integracije, da činimo samo ono što je u skladu sa našim pravnim poretkom. Prema tome, mi smo uložili amandman na član 10. i tražimo da se taj član briše. Nismo tražili njegovu izmenu jer smatramo da naš pravni poredak i ti funkcioneri koji bi došli pod udar eventualno odluke Narodne skupštine dobro znaju koja prava mogu da koriste. Ta prava ne treba pisati jer su napisana u drugim pravnim propisima. Molim vas da ozbiljno uvažite ovu našu sugestiju, da usvojite naš amandman i da u komunikaciji sa onima koji daju ovakve preporuke, ovako oštre preporuke, koje su apsolutno neprihvatljive, mislimo da je krajnje vreme da se na taj način počne razgovarati sa predstavnicima Evropske komisije. Demokratska stranka Srbije inače smatra da Srbija uopšte ne treba da ulazi u ovu vrstu evropskih integracija, pa samim tim je ovo jedan od dokaza na koji način oni žele da vrše pritisak da mi nešto, na šta nismo obavezni, usvajamo tako što ćemo da kršimo naš pravni poredak i ustavni i pravni sistem. To ne možemo da dopustimo i u tom smislu DSS, kada god uoči da se pravni poredak krši usvajanjem zakona koji su došli na preporuku sugestije ili ne znam šta sve od EU, blagovremeno će da reaguje. Hvala.
Hvala. Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković. Izvolite.
Zahvaljujem se kolegama iz DSS na vrlo konstruktivnom pristupu i očekujem da sutra na Odboru za finansije zajednički definišemo šta je najbolje rešenje. Potpuno brisanje ovog člana, jer nedopustivo je da ostavimo da se isključuje ustavna žalba, ali moram da upozorim da ostatak Upravnog suda, kao nadležnog za ovo, je prosto nedopustivo, jer o onom o čemu odlučuje Skupština ne može naknadno Upravni sud da odlučuje. Budite uvereni da ćemo sutra zajednički, ako se dogovorimo da je to rešenje, brisati potpuno član 10. jer, kao što ste i vi rekli, a i sama sam govorila, sutra to može ministar finansija da traži, bilo koji drugi predstavnik ili funkcioner neke agencije. Drago mi je da moju sumnju iznetu u prvoj diskusiji vi obrazlažete pravnički onako kako to i činite. Iskoristila bih sada priliku, pošto pominjete taj dokument, da obavestim srpsku javnost da nisam bila potpuno sigurna dok nisam dobila dokument, ali sam izrazila sumnju da gospodin Đelić iznosi neistinitu informaciju govoreći da ima dokument od juče, a dobila sam sad i potvrdu iz Kancelarije za evropske integracije, iz koje su me obavestili da je Evropska komisija poslala juče, nezvanično, Kancelariji za evropske integracije upravo ona četiri komentara o kojima sam polemisala sa gospođom Aleksandrom Jerkov, gde se stavljaju četiri stavke, od kojih je jedna potvrda da se dobro uradilo, a tri su komentari. Zadnje mišljenje koje je Evropska komisija dostavila bilo je 29. oktobra, a odnosilo se na prošlo rešenje, a ne na ovaj zakon. Mislim da nije korektno na takav način diskutovati u parlamentu. Vama se zaista najlepše zahvaljujem i sutra ćemo na odboru dogovoriti kako da isključimo ovu nezakonitost i zadiranje u ustavni sistem.
Reč ima narodni poslanik Jovan Palalić. Izvolite.
Kratko ću. Gospođo Tabaković, ukazujem na još jedan mogući problem. Ovim zakonom se definiše rok za izbor funkcionera Narodne banke. Želim da ukažem na jednu praksu Ustavnog suda. Gde se može pojaviti problem u praksi? Praksa Ustavnog suda je da se po dve-tri godine rešavaju, pošto oni nemaju rokove. O žalbama sudija se rešavalo dve godine. Recimo, na inicijativu DSS o Statutu Vojvodine se još nije rešilo tri godine. Možete doći u situaciju, ako ovo ostane, da se razrešeni funkcioner žali da morate u roku od 90 dana da izaberete drugog, pa ćemo onda imati, kao što je bilo 2003. godine, 20-30 funkcionera, kao što smo tada imali 300 poslanika. Obratite pažnju na taj problem koji se može pojaviti ukoliko se ostavi mogućnost da se izjavi žalba Ustavom sudu.
Reč ima narodni poslanik Božidar Đelić.
Mislim da treba da se bavimo suštinom, a ne detaljima. Dopis je datiran 31. oktobra i tačno je da se u tom dopisu pominje mišljenje koje je dostavljeno prošlog meseca, što ne znači da ovo što piše u dopisu i dalje nije relevantno. Da podsetim, u ovom dopisu se pominju stvari koje nisu promenjene ovim izmenama i dopunama. Pitanje o kojem sam govorio u mom izlaganju, a to pitanje je dvovlasti, se i dalje pominje ovde. To nije rešeno ovim izmenama i dopunama, ni na koji način. Pitanje izbora gospođe Tabaković na mesto zamenika predsednika SNS, koje se pominje u ovom mišljenju, je i dalje prisutno. Pitanje koje se ovde pominje o rizicima koji postoje u slučaju da Uprava za nadzor nad finansijskim institucijama donese odluke koje mogu ozbiljno ugroziti kapital NBS i dalje ostaje nerešeno ovim izmenama i dopunama. Mislim da bi svima nama bilo bolje, jer NBS i stabilnost naše monete su od prvoklasnog značaja, da se skoncentrišemo na ono što je suština, a suština jeste urušavanje nezavisnosti te institucije koje je donela olako prihvaćena promena zakona u avgustu mesecu ove godine, koja očigledno nije uspela da preživi sto dana ove vlade, nego moramo već sada da ga menjamo. Hvala puno na vašoj pažnji.
Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković.
Suština je u tome čime ste vi pokušali da se poslužite, da iznesete mišljenje Komisije koje je potpuno javno okačeno na sajtu Evropske komisije i da tvrdite da je to komentar na najnoviji tekst zakona, a on to nije, odnosno izmene i dopune koje su danas na raspravi. To je suština, na koji način se borimo i kakve istine, odnosno neistine koristimo u iznošenju svojih stavova. To što je Evropska komisija iznela kao svoje rezerve, sumnje i strahove da li će se pojaviti mogućnost da postoji dvovlašće, budite mirni, mirno spavajte, član 13. i 18. niko nema nameru da prekrši, jer su to ovlašćenja guvernera da predstavlja Narodnu banku, pa i u poslovima kontrole, supervizije i nadzora, a da će statutom koji će usvajati Savet Narodne banke, kada se ove izmene i dopune usvoje, biti preciznije definisane nadležnosti između guvernera i direktora uprave, koje ni na koji način nisu prejudicirane, kako ste vi to hteli da predstavite tim dvovlašćem. Rizikovaću sada da se zamerim i nekima jer ću najšire reći šta se obično dešava, ali ćete vi znati na koga mislim. Vrlo često se dešava da mišljenje koje dođe sa strane bude u stvari napisano odavde, ali ne pišu ga oni koji znaju materiju, nego ga pišu oni kojima su se probušili džepovi sa neke strane, kojima se rašila postava i koji se osećaju oštećenim donošenjem ovakvog zakona. Za ovu svoju tvrdnju imam i dokaze, ali to nije predmet ove rasprave. Mislim da bi zaista bilo primereno i ozbiljno da se oni koji se razumeju u finansije ne koriste ovakvim metodama jer znaju da bankarstvo počiva na poverenju, kao i religija. Ako na neprimeren način, koristeći neistinite podatke, unosite uznemirenje i stvarate krizu nepoverenja, vi doprinosite urušavanju finansijskog sistema. Imate mnogo dokaza, ponašam se potpuno drugačije, a nezavisno od toga o kojoj je poslovnoj banci reč, o kojem je rukovodstvu reč i o kakvim je dešavanjima ili zapisnicima reč, trudim se da budem vrlo objektivna i da ne govorim o onome o čemu se javno ne govori, pogotovo ne iznoseći i služeći se podacima koji nisu ni relevantni, koji su zastareli. Vi svesno govorite – stigao juče dokumenat, a taj dokumenat koji ste vi juče dobili, a znate na intervenciju i koje vaše koleginice, datira od 9. oktobra i napravili ste zabunu i na samom Odboru za finansije, želeći da urušite ugled i same Narodne banke, i ovo nije pretnja, vi ste hteli da kažete da smo mi neinformisani. Verujući vama kao ozbiljnom čoveku, ja se potrudim da dobijem dokumenat od svojih iz kabineta i dobijem da je to u stvari mišljenje od 9. oktobra a zavedeno 11-og, po kojem smo mi zauzeli stavove, pisali odgovore, a vi to saopštavate kao novost. Možete vi mene da volite ili da ne volite, možda vam se ne sviđa ova vlast ili ne, ali postoji nešto što je iznad svakog od nas pojedinačno. To je država, to je sigurnost sistema. Opet ću da ponovim, svojevremeno kada je mene gospodin Jovanović optužio da brinem za svoj mandat poslanika, kada sam 2008. godine molila da se ne unosi nemir nad dolazećom krizom, jer to nije dobro za finansijski sistem, smatrao je da sam lično motivisana da zaštitim vlast. Ni tada, ni danas, niko od nas ko se bavi ovim poslom i čija javna reč ima ozbiljnu težinu, ne bi smeo da stavlja sebe u prvi plan jer smo svi mi i građani. To ponavljam, a i vi i ja smo, gospodine Đeliću, i građani i nas će da ugrozi finansijska nestabilnost koja može biti inflatorno očekivanje ili unošenje nemira u ono što treba da bude stabilno. Hvala.
Reč ima gospodin Đelić.
Gospođo Tabaković, mislim da imajući u vidu koliko su ozbiljne ove teme, nema razloga da se pravimo nevešti, ni vi a ni ja. Fakat jeste da je ovaj dopis došao ne nekoj mojoj koleginici, nego gospođi Milici Delević koja je predsednik Odbora za evropske integracije i to je zvanični dopis ambasadora EU u Beogradu, gospodina Vensan Dezera, koji se ne obraća njoj kao koleginici i neko ko treba tajno da dostavi neki dokument da bi mi znali koje su kritike vama upućene, nego kao što je sasvim normalno, pošto odgovarate Narodnoj skupštini, predsednica Odbora za evropske integracije, veoma je zvanično dobila i potom potpuno zvanično dostavila svim članovima Odbora za evropske integracije ono što su i dalje validne kritike i komentari Evropske komisije, jer nije pitanje datuma nego činjenice da na ono što su oni ukazali, vi niste odgovorili. U ovom dopisu piše da je ozbiljan problem to što ste posle izbora na funkciju guvernera izabrani na mesto zamenika partije na vlasti. To jeste problem. Zamislite da čujemo da u Mađarskoj, Bugarskoj, guverner jeste neko ko je zamenik stranke na vlasti i da se onda pitamo kako bi u slučaju da ta stranka na vlasti koja mora da snosi odgovornost generalno za situaciju u zemlji, zatraži od centralne banke, konkretno od guvernera, pod znacima navoda, da pripomogne. Da li je rizik veći da se to desi ukoliko je osoba van politike ili je veći kada je ta osoba u predsedništvu te stranke? Ostaviću građanima Republike Srbije da donesu sami veoma lako zaključak koji se ovde nameće. Kada govorimo o problemu dvovlašća, moram da vam kažem da je to jedna ozbiljna stvar zato što kada kažete da se ništa nije promenilo, vi ste pomenuli neke odredbe u zakonu i ja ću vam samo citirati, da pre promene u avgustu mesecu i to je bio član 24. u Zakonu o NBS, guverner je veoma jasno bio zadužen da pred izvršnim odborom i pred savetom brani ne samo monetarnu politiku, nego i rezultate kontrole finansijskog sistema. To je zamenjeno novim članom 24. gde je i dalje guverner dužan da najmanje jednom u tri meseca Savetu dostavi izveštaj o sprovođenju monetarne politike, ali Uprava za nadzor je dužna da najmanje jednom u tri meseca Savetu dostavi izveštaj o izdavanju i oduzimanju dozvola iz člana 15. ovog zakona. Veoma je jasno i to je samo jedan od mnogobrojnih primera od međunarodne saradnje pa nadalje, gde se kaže, preko Narodne banke Srbije, vidi se da je napravljena uprava koja ima mnogo više od autonomije, koja bi trebala da joj pripada unutar Narodne banke Srbije. Gospođo Tabaković, ovde nije pitanje ličnih odnosa ko se kome sviđa. Imamo ozbiljne primedbe i Evropske komisije i Evropske centralne banke za koje su nam rekli da su glavni pokretači ovih promena. Imamo problem vašeg političkog angažmana i kao što dobro znate, nijedan guverner u svetu nije istovremeno visoki funkcioner nijedne političke partije. Nema razloga da to bude i ovde u Srbiji. Cenim vašu profesionalnu odgovornost i pozivam vas da se napokon odlučite između politike i mesta u Centralnoj banci. Hvala.
Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković.
Gospodine Đeliću, znate kakvu ja kondiciju imam kao poslanik. Slobodno, samo nastavite, a ja ću vaše stavove da demantujem onako kako i zaslužujete. Kada ste uhvaćeni u govorenju neistine, onda kažete – nije bitna forma, bitna je suština. Šta je suština? Da je zastareli dokumenat od 9. oktobra na zahtev gospođe Milice Delević, sekretara Odbora kojeg pominjete, dostavljen vama 31-og, a razgovarate kao da se ništa nije desilo, kao da se ništa nije promenilo i tvrdite sledeće. Zamislimo da neko ko je sa zamrznutom političkom funkcijom dobio, to je meni najdraži orden zasluga za moje političko delovanje, to što su me izabrali iako znaju da svoju funkciju ne mogu da obavljam u stranci jer sam guverner, ponosna sam što sam izabrana za zamenika predsednika stranke, iako znaju da je ostalo gospodinu Vučiću da vrši najteži posao. Znate šta je nezamislivo dok padate u vatru slušajući ovo što govorim? Što vi i mnogi oko vas kažu – zamislite da neko reaguje na politički nalog. Ja vama kažem, ne, građani Srbije, ja nemam razloga da zamišljam, ja nalazim dokaze u Narodnoj banci za političko delovanje i zloupotrebu sredstava nekoga ko se formalno predstavljao nezavisnim, a u stvari radio po političkim nalozima, praveći od banaka sa državnim kapitalom nešto što se zove privatno vlasništvo. Dokaz političkog nesamostalnog delovanja ja posedujem i građani su ga dobili kroz pripajanje "Agrobanke" "Poštanskoj štedionici", kroz nuždu da se donese zakon i sačuva štednja, depoziti, osigurani i neosigurani, malih i srednjih preduzeća. To su evidentne štete i koštanje po državu. Vi se usuđujete da upozoravate, da nudite nešto i da kažete, a zamislimo da, ja vam tvrdim da ono o čemu vi govorite ovde je zaista nedostatak argumenata za ono što jeste poboljšana supervizija i kontrola nad finansijskim sistemom koja će biti obavljena. Dvovlašće je takođe neosnovan strah, tvrdim. Čitate valjda toliko. Možete toliko da napravite napora. Izvršni odbor odlučuje a predsedavajući izvršnog odbora je guverner. Ne može se statut koji će se donositi u Narodnoj banci doneti tako da bude suprotstavljen Zakonu o kojem ovde pričamo. Vi meni kažete da donosimo neki zakon zato što smo se sa nekim konsultovali, a sve vreme nećete da čitate Zakon ni njegove izmene, nego čitate mišljenja. Imam ja energije da istražim sve što treba da se istraži, a ne da se zbog toga preganjam ovde sa vama, nego da stvorimo instituciju koja će zaista da bude nezavisna i koja će omogućiti da se novac građana Srbije ne koristi na pokrivanje rupa koje su ostale za onima koji su navodno nepolitični. Da je ta supervizija funkcionisala kako treba, da je dostavljala izveštaje koji vama sada smetaju što će biti dostavljeni svaka tri meseca, da li bi imali ovu situaciju koju imamo danas u bankarskom sistemu? Možete li na to da odgovorite? To su činjenice a ne zamisli i pretpostavke.
Zahvaljujem. (Božidar Đelić, s mesta: Povreda Poslovnika.) Reč ima narodni poslanik Božidar Đelić. Izvolite.
Javljam se po članu 104. povreda dostojanstva narodnog poslanika. Rečeno je da je razmena mišljenja ovde preganjanje. Izvinjavam se, gospođo Tabaković, vi ste dugo bili poslanik i mislim da nemožete reći da, kada narodni poslanici iznose argumente, je tu da bi se neko preganjao sa nekim. Mi smo ovde da raspravljamo o veoma bitnoj stvari. Veoma bitna stvar je kako je ustrojena centralna monetarna vlast. Činjenica jeste da ćemo završiti ovu godinu sa najvišom inflacijom u Evropi od 12, a možda i nešto više. To je po zakonu bilo i dalje važi centralni cilj. U nedeljama koje dolaze videćemo šta će biti sa kursom. Kao građanin ove zemlje, nezavisnosti od toga kakva su naša politička stanovišta, priželjkujem da postoji stabilnost. Pričaćemo o tome kada dođe na dnevni red budžet za sledeću godinu, za koju verujem da ne daje dovoljno dobru bazu za vođenje jedne rasterećene monetarne politike. Ne smete reći da kada govorimo o ozbiljnim stvarima, ustrojstvu, na koje nemamo samo mi iz DS ili Evropska centralna banka i Evropska komisija veoma ozbiljne primedbe…
Gospodine Đeliću, reklamirali ste povredu Poslovnika. Molim vas da sada vi ne zloupotrebljavate Poslovnik. Reklamirali ste povredu Poslovnika, a otišli ste na repliku. Povredu Poslovnika reklamira narodni poslanik Milica Delević. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Gospođa Tabaković je pomenula komentare koji su mi kao predsednici Odbora za evropske integracije stigli. Tačno je da sam tražila komentare. Tražila sam ih kako na prethodne izmene i dopune, tako i na sada predložene. Tražila sam ih zato što je predlagač prethodnih izmena i dopuna bilo upravo 126 poslanika iz parlamenta. Svi komentari koji su stigli podeljeni su poslanicima Odbora. Nisu završili u medijima, nego su podeljeni članovima Odbora za evropske integracije. Na komentarima piše na koji zakon se odnose. Ovo nije prvi put da Odbor svojim članovima deli komentare Evropske komisije. Prethodni pristigli komentari su bili na Nacrt zakona o javnim nabavkama i vrlo su pohvalni. Ne vidim da je bilo žalbi što su podeljeni. Jednostavno, smatram da mi je kao predsednici Odbora dužnost da zatražim komentare, dužnost da ih sa članovima Odbora podelim. Oni su prvi put zaista i podeljeni danas na sednici Odbora. Žao mi je što nismo imali više vremena da o tome porazgovaramo i što smo se bez zaključaka rastali zbog nemanja kvoruma, ali oni su bili namenjeni publici kod koje su otišli i jasno je navedeno na koji se zakon odnose.
Hvala. Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković. Izvolite.
Nema ništa spornog u tome, gospođo Delević. Ista mi je praksa bila. Ni anonimna pisma kada sam bila predsednik Odbora za finansije nisam zadržavala za sebe, članovima Odbora sam delila. Niste bili tu da čujete šta je sporno. Sporno je to što je kolega Đelić pokušao da ih upotrebi kao sveže, nove i komentare na postojeći zakon. Nije tačno, da nema izmena, ne bi o njima danas pričali. Ali, šta je sporno? Neću se upustiti da na ovaj način pričamo o razlozima o visini inflacije. Mislim da će Odbor za finansije da zakaže sednicu i posebnu raspravu koju zaslužuju ti takvi razlozi. Vrlo je zanimljivo da ste vi našli da komentarišete visinu inflacije, a znate da je posledica rasta cene poljoprivrednih proizvoda zbog nezapamćene suše, znate da je to povećana potrošnja države ili fiskalna ekspanzija, koja je rezultat izbora i predizbornog trošenja. Da ne kažem ništa više, samo one jedne milijarde dolara obveznica, odnosno hartija koje su kupljene unapred i trebale da se troše do polovine iduće godine, a ove, tekuće, kupljene u jedanaestom mesecu prošle godine, a potrošene u prva tri meseca za izbore, u tome je problem. Ta fiskalna ekspanzija je pogurala inflaciju. Da, u jednom delu i cene poljoprivrednih proizvoda, ali u jednoj značajnoj meri i to što niste kao vlast dozvolili da se regulisanjem cene povećavaju uobičajenom dinamikom, jer ste hteli da budete fini pred izbore. Podaci o tome su potpuno javni. Stoje u mesečnim izveštajima o inflaciji na sajtu Narodne banke. Ne možete prelivene efekte od prošle Vlade stavljati na teret ni ovoj Narodnoj banci, ni ovoj Vladi. Molim vas, vi ste ozbiljan čovek i znate sa kojim odloženim efektom može da deluje i referentna kamatna stopa. Znate i koji je domet obaveznih rezervi, ali odlično znate i šta znači trošenje u vreme izborne godine. Zato mislim da bi bilo bolje da se vratimo temi i da koristimo samo argumente.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Cvijan. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pažljivo sam pratio diskusiju od samog početka. Pošto nisam ekonomista, zahvaljujem se pojedinim narodnim poslanicima i gospođi Tabaković, jer su mi razjasnili da očigledno u ovoj sali niko nema ništa protiv ovog zakona sa stanovišta osnovne funkcije Narodne banke Srbije, sa stanovišta održavanja makroekonomske stabilnosti. Naročito se zahvaljujem kako gospođi Tabaković, tako i poslanicima SNS, SPS i DSS, jer su građanima Srbije i meni kao pravniku razjasnili da je ovaj zakon sa te ekonomske tačke izuzetno dobar. Međutim, kao pravnik bih voleo da malo razjasnimo neke stvari koje su danas bile predmet diskusije. Na prvom mestu da razjasnimo činjenicu da smo pre nekoliko meseci ovde, kada su usvojene prve izmene i dopune Zakona o Narodnoj banci Srbije, slušali lamente, maltene, i tvrdnje da je politika Narodne banke Srbije i ove vlade takva da se smanje nadležnosti Narodne banke Srbije i da se limitira njena nezavisnost. Predlaganjem ovog zakona Narodna banka Srbije i gospođa Tabaković su upravo pokazali suprotno. Tu bih dao nekoliko primera. Vratio bih se na diskusiju o izmenama i dopunama sadašnjeg člana 6. Zakona o Narodnoj banci Srbije, gde je sada izričito predviđeno da na Statut Narodne banke Srbije više Skupština neće davati saglasnost, odnosno, u prevodu, to je upravo povećanje samostalnosti Narodne banke Srbije kroz jednu činjenicu da Narodna banka donosi svoj statut. Time mi dokazujemo da smo i mi ozbiljna institucija, jer u donošenju statuta učestvuje i Savet guvernera i Izvršni odbor, a koji smo upravo mi izabrali. Podsetiću da je izmenama i dopunama člana 20. Zakona o Narodnoj banci Srbije predviđeno usaglašavanje ovog zakona sa propisima koji su antikorupcijske prirode. Konkretno, u pitanju je Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije. Članom 20. je precizno definisano sukob interesa, krug lica koji ne mogu biti na funkcijama ako imaju sukob interesa. To je potpuno u skladu sa programom Srpske napredne stranke, koji podrazumeva nultu toleranciju prema korupciji, pa samim tim je dobro da Zakon o Narodnoj banci bude usaglašen sa zakonima koji definišu borbu protiv korupcije. Izmenama i dopunama člana 21. i člana 26. takođe vidimo kvalitativne promene, kojima se precizno definišu određene procedure u slučaju da nekom od vice guvernera prestane funkcija pre nego što je to bilo vreme, odnosno pre isteka mandata. Dobro je predložiti takav zakon. Dobro je imati zakon koji precizira situaciju, koji jasno definiše šta se radi u određenim situacijama koje mogu nastati u životu. Mislim da smo danas, baš kada govorimo o nezavisnosti Narodne banke Srbije, potpuno zaboravili da prodiskutujemo o članu 13. Predloga zakona, kojim se uvodi nešto što se prilično retko viđa u Srbiji, a upravo možemo zahvaliti gospođi Tabaković i njenom timu, a to je da se vice guverneri biraju po jednoj kliznoj skali. Vice guvernere bira i ova sadašnja Vlada, ali se ostavlja mogućnost, pošto se svako bira na godinu dana, da u budućnosti i neke buduće vlade, jer posle četiri godine mora biti izbora, dođu u situaciju da izaberu svoje vice guvernere. Konačno, želim da pohvalim, jer je do sada bilo dosta diskusije na tu temu, taj navodno sporni član 10. Predloga zakona sa stanovišta Ustava i sa stanovišta sudske zaštite, viceguvernera i drugih funkcionera NBS, koji eventualno ostanu bez te funkcije. Da li je zaista diskutabilno ovo rešenje koje je predloženo? Sa jedne strane moramo poći od ustavnog principa, a to je da svako da ima pravo na sudsku zaštitu, moramo se podsetiti člana 6. stav 1. Evropske konvencije o ljudskim pravima, u kome se kaže da svako mora da ima pravo na delotvornu zaštitu. Predlozi koje smo čuli, recimo, da bi Upravni sud bio nadležan, malo je čudno da funkcionerima koje bira Narodna skupština i već znamo iz sudske prakse da se dešavalo da Upravni sud odbacuje takve tužbe. Tako da, to iz advokatske prakse i neke kolege iz DSS znamo da to u praksi ne funkcioniše. Sa druge strane ustavna žalba nema suspenzivno dejstvo. Ne može da spreči stupanje na snagu, odnosno primenu odluke koja je već postala pravosnažna i izvršna. Jednom rečju, ne može baš tako lako doći do situacije u kojoj bi nastao neki pravni interegnum u slučaju da nekom prestane funkcija, pa da se neko novi ne izabere. Ne kažem ovim da je rešenje predloženo u članu 10. najidealnije, o tome smo diskutovali i na Odboru za pravosuđe, ali je definitivno originalno, hrabro predloženo od strane guvernera NBS. Svakako će biti prilike da se o njemu prodiskutuje na Odboru za finansije i na Odboru za ustavna i pravna pitanja. Iz razloga što svakome mora biti zagarantovana pravna zaštita. Što se tiče komentara ambasadora EU na predloženi tekst zakona, pažljivo sam čitao, i ne sećam se da je komentar bilo kog ambasadora izvor prava u Srbiji. Lično sam imao čast da učestvujem u pisanju čitavog niza naučnih projekata preko Instituta za uporedno pravo na prvom mestu, ali i preko Pravnog fakulteta u Beogradu, koji se tiči harmonizacije naših prava sa pravima EU. Mnogo puta smo govorili da treba obratiti pažnju na svaki stručan, dobronameran komentar svakog stručnjaka pa i predstavnika EU. To ne znači da su komentari, čak i ambasadora EU ili komesara, izvor prava u Srbiji. U tom kontekstu, nisam siguran da nam argument da neki zakon valja ili ne valja, je to što se neki ambasador složio sa zakonom ili nije, ili što se neki naučni radnik složio sa testom zakona ili nije. Potpuno sam ubeđen, kao pravnik, a vidim da su se i ekonomisti složili sa time, da je predloženi zakon izuzetno dobar, da povećava samostalnost NBS i da će gospođa Tabaković kao jedan od najodgovornijih funkcionera u Srbiji, pažljivo proučiti sve amandmane, a naročito amandmane DSS, koji se tiču člana 10. zakona. To ćemo raspravi i mi na Odboru za pravosuđe i da ćemo kada tu jednu temu konačno razrešimo, kada razrešimo jednu dilemu koja je više stručna, više pravna da ćemo posle toga zakon usvojiti sa velikim brojem glasova za i da ćemo imati jedan odličan zakon koji će do maksimuma garantovati nezavisnost NBS.
Reč ima narodni poslanik Srđan Miković, po Poslovniku. Izvolite.
U vezi člana 27. pošto ste dužni da se starate o primeni Poslovnika. Slušajući dobro diskusije svih učesnika u raspravi, činjenica po pitanju izjašnjenja nadležnih odbora u vezi usaglašenosti sa Ustavom i saglasnošću sa drugim pravnim propisima, odnosno sa pravnim sistemom. Nije nadležan Odbor za pravosuđe nego Odbor za ustana pitanja i zakonodavstvo. Prethodni govornik je pogrešno rekao da će na Odboru za pravosuđe se razjašnjavati određena nedoumica u vezi člana 10. Predloga zakona. Bio sam taj koji na Odboru za ustavna pitanja i zakonodavstvo istakao neusaglašenost člana 10. Predloga zakona sa važećim Ustavom Republike Srbije.
Gospodine Mikoviću, neću vam dozvoliti da vodite repliku. Reklamirali ste povredu Poslovnika.
Da, reklamirao sam povredu Poslovnika. Smatram da ste trebali da ukažete, zato što treba da poštujemo dostojanstvo Skupštine i da govorimo ono što jeste, u pogledu člana 107. Ovaj član definiše da moramo da uvažavamo dostojanstvo Skupštine i da ovde govorimo istinu, čak i ukoliko se desi omaška vi ste kao predsedavajući dužni da ukažete na to. Ukazujem da ovog trenutka imamo pred sobom Predlog zakona koji po mom mišljenju nije u skladu sa Ustavom i sa direktnom odredbom člana 170. Ustava Republike Srbije.
Mislim da nije povređen Poslovnik. Pre svega, naš Poslovnik predviđa povredu Poslovnika u članu 103. Član 27. govori sasvim nešto drugo. To što ste vi protumačili da je insinuacija gospodina Cvijana, u nekom drugom pravcu primene Ustava itd, to je drugo pitanje. Reč ima narodni poslanik Nada Kolundžija.
Gospodine predsedavajući, gospođo Tabaković, ono što smo utvrdili avgusta meseca, danas, ma kako to pokušali da predstave oni koji su tada tvrdili kako zakon koji donose, jeste u skladu sa evropskim standardima, odnosno nema potrebe da bude u skladu sa evropskim standardima, da je to u najboljoj praksi razvijenih demokratskih zemalja. Danas je dokaz da smo mi bili u pravu kada smo tvrdili da se zakonom koji je donet u avgustu mesecu, na najgrublji mogući način narušava nezavisnost jedne državne institucije, odnosno Centralne banke. Danas smo osim ozbiljnih argumenata o tome šta nova rešenja donose, između ostalog čuli i da su u odnosu na prethodne predlagače zakona, novi predlagač zakona demantovao prethodnog. Zato što je prethodni u zakonu, koji je usvojen avgusta meseca, tvrdio u obrazloženju da ne postoje odgovarajući propisi EU sa kojima je potrebno obezbediti usklađenost Predloga zakona o izmenama i dopunama zakona. Zakon koji danas imamo pred sobom, u svom obrazloženju kao jedan od ključnih razloga zbog čega danas nakon tri meseca opet raspravljamo o zakonu, kaže da se zakon donosi zbog toga što ga je neophodno uskladiti sa evropskim standardima i sa evropskim institucijama. Ovde se nabrajaju sve moguće institucije koje su relevantne i koje, bez obzira što čak i predstavnik predlagača tvrdi da znamo da preporuke i mišljenja pišu odavde, ipak smatra da te preporuke i mišljenja, bez obzira da li pišu odavde ili odande, treba uzeti u obzir. Govorili smo da je narušavanje samostalnosti institucije Centralne banke opasan presedan i da takav opasan presedan, ukoliko se učini makar jednom, može ozbiljno da ugrozi čitav ustavni poredak u zemlji. Ako je Ustav definisao jasno nezavisnost Centralne banke, onda je pravno nasilje kada se zakonom diskvalifikuju odredbe Ustava i kada zakonom nezavisnost Centralne banke učinimo tako ranjivom kako je ona učinjena sada. Mi smo dobili ovde obrazloženje da je ovaj zakon poslat po hitnom postupku. Dakle, on je upućen juče i stigao je nama juče. Prekinuli smo sednicu i već danas raspravljamo o njemu, sa obrazloženjem da je potrebno doneti ovaj zakon kako bi se Savet NBS birao u skladu sa evropskim standardima. Dakle, ne treba biti mnogo mudar, niti upućen u stvari i onda postaviti pitanje – šta je sa izborom guvernera NBS? Ako je onaj zakon bio neusklađen sa evropskim standardima, a po njemu je izabran guverner NBS, da li je taj guverner neko ko je izabran legitimno i ako postoji pitanje i upitanost da li postoji legitimitet guvernera, onda je naravno sledeće pitanje je pitanje kredibiliteta. Više se ne radi ni o jednom pojedincu, ma ko da je on. Radi se o instituciji. Narušavanje kredibiliteta institucije jeste opasnost koju možemo kasnije svi da platimo. Polemika oko toga da li je mišljenje Evropske komisije stiglo pre ovoliko ili onoliko dana, potpuno je skretanje pažnje sa nečega što je u suštini najbitnije. Ako je mišljenje Evropske komisije stiglo, a Predlog zakona koji danas imamo pred sobom nije uvažio, mi vam opet kažemo, za neko vreme mi ćemo opet dobiti ovaj zakon u skupštinsku proceduru, jer će pritisak MMF, za koji kažete – možete da ga uvažite, ali i ne morate, a tvrdim da morate, i pritisak Evropske komisije, za koju takođe kažete – mi smo mogli da ostavimo ovakav zakon, ali eto, bili smo tako osetljivi, pa smo uvažili njihovo mišljenje. Ukoliko želite da budete partneri EU i da ostvarite državni cilj, a to je pridruživanje EU, onda ćete morati da uvažite mišljenje Evropske komisije, jer ovde se ne radi o tome, prostom rečenicom, da je neko odavde pisao te primedbe, a one su stigle iz Evropske komisije, da jedan partnerski odnos koji želite da gradite diskvalifikujete na način što ćete reći – ni jedno od tih prava nije obaveza za nas. Tačno je, izvor prava u Srbiji nisu oni međunarodni akti koje nismo potpisali i za čiju obavezu se nismo obavezali da će biti izvor domaćeg prava. Mislim da bi neko ko se zaista predstavlja kao stručnjak i ko je predsednik jednog izuzetno važnog odbora to morao da zna, da je odnos sa EU ugovorni odnos u kome se i mi obavezujemo i EU da u tom odnosu nešto zajedno uradimo, mi duboko verujući da su evropske integracije interes građana Srbije, Evropa verujući da Srbiji, ukoliko se menja u skladu sa evropskim standardima, jeste mesto u EU. Ono što je zaista zastrašujuće i mislim da je to nešto što, kako god da završimo i ovu debatu, znamo kako će se završiti ovo glasanje, ostaće zapisano da je smena na vrhu NBS kao nezavisne institucije nastupila po sili zakona koji je donet kako bi jedna garnitura upravljanja u NBS bila zamenjena jednom drugom, politički podobnijom i politički poželjnijom. Pokušati objasniti kako je nekakva zamrznuta funkcija manje od funkcije, zaista ne znam ko to još uvek može da poveruje. Ne znam kome možete da objasnite da je činjenica da je neko navodno zamrzao nekakvu najvišu partijsku funkciju više tobož nije partijski čovek. Zaista, verujem da malo dete ne možete da ubedite da je to tačno i da je to moguće. Osim toga, i sama izmena zakona koja je izvršena u avgustu mesecu je urađena tako. U prethodnom zakonu je pisalo da ne može biti član političke organizacije, jer smo mi znali šta znači važnost političke nezavisnosti, odnosno potpune političke neutralnosti guvernera NBS. Dakle, ne može biti član političke organizacije. Vi ste ga izmenili tako i sada je on ostao isto tako, i to će opet doći iz Evropske komisije kao primedba i to ćete opet morati u ovom parlamentu da menjate. To vam garantujem, kao što sam tvrdila i avgusta meseca da ćemo danas imati ovu sednicu i da ćemo raspravljati upravo o onome za šta ste vi tvrdili da nema nikakvog razloga da se o tome raspravlja. Očekujem da će i gospodin Mlađan Dinkić podneti ostavku, jer nas je ovde uveravao da nema razloga da se menja Zakon o NBS i da je Zakon o NBS usklađen sa evropskim standardima. Dakle, vi ste izmenili tu odredbu zakona tako da sada stoji da ne može da vrši političku funkciju, pa ste mislili da je to dovoljno da ako ne vrši političku funkciju jer je zamrzao visoku partijsku funkciju, onda je to nezavisnost institucije. Bojim se da, kao što kada je prošli zakon bio ovde na dnevnom redu, ne postoji razumevanje o tome šta je nezavisnost institucije ili postoji beskrupulozna politička spremnost da se sprovodi politička i partijska volja, bez obzira na cenu koju plaćamo. Mislim da je cena ogromna, jer rejtinzi zemlje drastično padaju. Možete reći da je to nasleđe, ali ne možete dugo tvrditi da dalji pad može biti nasleđe. Dakle, moglo se spasti zato što prethodna Vlada nije radila, ali se ne može permanentno padati, jer za to je sada odgovorna ova Vlada i ovaj guverner koji je izabran političkim nasiljem, menjanjem zakona za jednokratnu upotrebu, jer ta odredba zakona važila je samo za sadašnju guvernerku i ni za koga više. Da bi jedna garnitura bila sklonjena, da bi došla jedna izrazito politička i partijska garnitura donet je zakon koji se sada menja, ali posledice su ostale i mislim da nećemo moći da ih otklonimo, jer ovakvu vrstu presedana zemlja koja tvrdi da hoće da se usklađuje sa evropskim standardima ili ne razume šta to znači ili misli da može da postane članica EU na sitno ili krupno varanje, na ubeđivanje da uslove ne pišu oni u Evropi, nego pišu neki ovde. Kada oni dođu sa zahtevima, sa druge strane, to znači da smo mi u ugovornoj obavezi pristali na uslove koje želimo da primenjujemo u našoj zemlji, kako bismo postali deo evropske zajednice.
Aleksandar Radojević, po Poslovniku. Izvolite.
Zaista ne mogu da ne izrazim divljenje na ovakvoj elokvenciji, na ovakvom govoru koji predviđa …
Molim vas, koji je član povređen?
Po članu 107. Ovako elokventno izlaganje, u kome se predviđa svaka moguća situacija koja će doći nama od evropske zajednice koju ste vi tako revnosno ispoštovali kroz sve zakone koje ste doneli po principima evropske zajednice, kako se ranije ne setiste da te iste zakone koje ste doneli ispoštujete? Kako to da se dogodi da od silnih zakona i silne regulative dođemo u situaciju da pre nekoliko dana imamo "Agrobanku" ili "Razvojnu banku Vojvodine", koje preko noći gube novac, gube 150 miliona evra, dokapitalizuju se? Juče kad smo imali raspravu o železnicama i o Subotici, kako to da "Razvojna banka Vojvodine" ne da možda povoljniji kredit od Evropske banke za obnovu i razvoj? Kako to da ste se tek sada setili da poštujete zakone i sve evropske norme? Hvala.
Veroljub Arsić, replika?
Replika. Pošto se spominjao prethodni zakon, kada sam bio ovlašćeni predlagač, podnosilac zakona, prvo, da raščistimo, SNS i ova vladajuća većina ne lažu i ne varaju nikog. Nemojte da vas podsećam na obećanje koje ste davali građanima. Četiri godine ste imali vremena da ispunite i niste ni jedno ispunili. Ko je koga tu prevario? Tu mislim i na građane Srbije i na EU. Kada spominjete nezavisnost NBS, ona nije garantovana Ustavom nego je supstituisana od ove skupštine zakonom. Narodna banka po članu 95. Ustava ima samostalnost. Nije isto samostalnost i nezavisnost, inače u zakonu ne bi pisalo samostalnost i nezavisnost. Ne znam kada smo prilikom izbora guvernera koji član Ustava prekršili? U članu 99. Ustava stav 2. alineja tačka 4. – Narodna skupština bira i razrešava guvernera NBS i nadzire njegov rad. Za ostale funkcionere NBS se primenjuje tačka 6. – Narodna skupština bira i razrešava druge funkcionere određeni zakonom. U kom delu je Ustav prekršen? Možemo da raspravljamo i o tome da li je to trebalo rešiti na ovaj način kao što je to rešeno izmenama i dopunama Zakona ili je neko bio spreman, a verujte mi da smo i na to bili spremni, da se po starom zakonu pokrene postupak za rešenje guvernera, pa bi onda morao da odgovara guverner pred svima, a najviše i vi koji ste glasali za njega. Zašto imamo aferu "Agrobanke"? Zašto da ga razvlačimo kroz novine? Zašto se ništa nije desilo viceguverneru koji je bio nadležan za kontrolu poslovanja banaka, verifikovao i potvrdio izveštaje revizora da je sa "Agrobankom" sve u redu? (Predsedavajući: Vreme.) O tom viceguverneru i kakvo smo imali stanje u NBS, samo da vam kažem da dlaka s glave nije falila guverneru, a prihvatio je falsifikovani izveštaj za koji je znao da je falsifikovan kao verodostojan... (Predsedavajući: Molim vas, pazite na vreme.) Završavam Onda hoćete da Savet bira viceguvernere i da nemaju nikakvu odgovornost pred Narodnom skupštinom za ono što rade, ako je to nezavisnost ne znam na koji način da NBS podleže nadzoru Narodne skupštine, a to piše u Ustavu. Znači, nije u pitanju samostalnost i u donošenju odluka, a odgovornost pred Narodnom skupštinom. To je smisao prošlog zakona.
Reč ima dr Jorogovanka Tabaković.
Reći ću samo jednu rečenicu koju smatram neophodnom na ukupnu diskusiju gospođe Nade Kolundžije – pad rejtinga. Kako objašnjavate da se ova vlada zadužila po nižoj stopi i imala četiri puta veće interesovanje za prodaju hartija od vrednosti, uz pad rejtinga? Vi znate da je pad rejtinga značajan samo u meri, jer povećava troškove zaduživanja zemlje. To je neko morao da vam kaže i to jedno s drugim ne ide, makar ne na način kako ste vi to hteli da objasnite.
Reč ima Nada Kolundžija. Izvolite.
Očigledno je teško razumeti se sa onima koji zapravo ne razumeju šta znači poštovanje institucija i poštovanje zakona i procedura. Ustav tačno kaže kada prestaje mandat guverneru NBS - može da prestane razrešenjem. Ako vi donesete zakona koji po sili zakona zapravo njega suspenduje sa te funkcije, onda je to kršenje Ustava. Možete ovde da pričate do prekosutra da nije, ali to jeste kršenje Ustava. Ustav je zamislio da se guverner menja pod uslovima kako se menja. Razrešenje je tačno, zašto niste razrešavali. Tvrdili smo da ih treba dovesti ovde i videti zašto su odgovorni, šta su uopšte radili. Kakav je to pristup pravu u kome vi kažete – pustili smo ih, jer nismo hteli. Govorite o krivičnim delima, a onda se nagodite da se ta krivična dela ne ganjaju. Ako zakon i ako Ustav nešto propisuju, onda je to obaveza da se poštuje. Ako je neko kršio zakon, ako nije radio po zakonu, onda treba ova skupština da raspravlja o tome i da ga razreši u skladu sa zakonom, a ne da donosite "leks specijalis", kako biste sklonili jednu garnituru sa vrha jedne samostalne institucije i postavili svoju isključivu partijsku strukturu. Što se tiče rejtinga i što se tiče kredita koji dobijete, ako ih dobijate na kraći rok, onda naravno da ih dobijate sa manjom kamatom, ali ne znači da je jeftiniji.
Reč ima Veroljub Arsić. Izvolite.
Ko se malo razume u kredite, zna da su kamatne stope niže ako je kredit na duži period. Možemo o tome da raspravljamo, neću o tome da polemišem. Samo bih zamolio da mi neko kaže gde u Ustavu piše na koji se period bira guverner NBS? Gde to u Ustavu piše? (Predsedavajući: Molim narodne poslanike da ne dobacuju.) Nigde to ne mogu da pronađem u Ustavu, s jedne strane. S druge strane, nemojte više da nam pričate da su neki drugi, da su jedni otišli a drugi došli, zato što većina, apsolutno većina funkcionera NBS koji su bili predloženi ovoj skupštini, dolaze iz NBS. Nemojte tako. Nismo mi ih tamo uveli. Neki su dolazili i pre nego što ste vi bili na vlasti, neki za vreme dok ste bili na vlasti, da bi se sačuvao kontinuitet i da bi najsposobniji ljudi sa iskustvom nastavili da rukovode NBS i da pomažu guverneru. Razumem vašu političku želju, ali barem ono što kažete, gledajte da budešto tačnije, a ne da zloupotrebljavate poslaničko pravo i da građanima šaljete pogrešne poruke. To uopšte nije u pitanju.
Završavamo sa replikama. Molim vas, replike se svode na kriterijum izbora guvernera NBS, a to nije tema današnje rasprave. Molim vas da završavamo s tim. Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić. Izvolite.
Uvaženi gospodine generale, predsedavajući, uvažena gospođo Tabaković, iako su Zakonom o NBS sveobuhvatno urađeni ciljevi, funkcije, organi i organizacije NBS, kao i odnosi NBS prema organima Republike Srbije, međutim, učinjen je jedan odnos, da tako kažemo, prema približavanju međunarodnim institucijama i dobroj praksi centralno evropskog bankarstva. Pošto su pojedina rešenja propisana zakonom o izmenama i dopunama Zakona o NBS iz2012. godine, izazvana određena različita tumačenja i određene, kako u obrazloženju stoji, nedoumice, koje su dovedene u vezu sa usklađenosti, sa ugovorom o funkcionisanju EU, a ta se rešenja odnose na institucionalnu i personalnu nezavisnost Centralne banke, vrlo je važno da danas na ovoj skupštini otklonimo ta razmimoilaženja, što je bilo i potrebno da bi usvojili ove izmene i dopune zakona, na šta pozivam i sve poslanike kako pozicije tako i opozicije. Ovde je bilo reči i primedbi da ova skupština treba tražiti mišljenje Vlade Republike Srbije za ovu izmenu i dopunu zakona. Mislim da delim mišljenje većine poslanika da to nije potrebno, jer gospodin Dačić i Vlada vrlo dobro znaju da NBS isključivo odgovara ovoj skupštini i nema potrebe da se daje mišljenje Vlade. Bila je primedba da je gospođa Tabaković, kao guvernerka, zamenik predsednika SNS. Gospodo narodni poslanici, vi koji dajete primedbu, na istoj sednici na kojoj je bila izabrana, zamrzla je tu funkciju i da vas obavestim, ako možda niste znali, nikad ne prisustvuje našim sednicama stranke. Bilo je malo govora i primedbi o nezavisnosti, pogotovo u prvom delu diskusije, NBS. Sa ovim zakonom i izmenama zakona otklanjamo te prepreke kada je u pitanju samostalnost i nezavisnost. Moram da vas upitam dve stvari. Prvo – da li mislite da u skladu sa prethodnim zakonom, prethodni guverner NBS u bankarskom sektoru, da li je možda on prilikom, a bio je dužan i NBS, da li su kontrolisali određene banke koje su dodeljivali političke motivisane kredite – primer "Agorbanka", "Razvojna banka" itd? Dakle, postavljam to pitanje. Nadalje, da li mislite da je bila samostalnija banka za vreme bivšeg guvernera kada nije zaštitio građane Srbije od samovolje komercijalnih banki. Dobar deo građana, vrlo dobo znate neće moći servisirati svoje dugove. Prethodni guverner NB nije zaštitio građane Srbije od samovolje banaka već samo banke. Na kraju ujedno koristim priliku da se zahvalim gospođo Tabaković u ime većine građana Srbije i poslanika vama kao časnoj osobi, stručnoj, stabilnoj i nadasve poštenoj što ste kao guverner NB i svojim radom doprineli efikasnijem radu i funkcionisanju NBS, koju su osetili građani Srbije pogotovo kada je u pitanju kurs dinara. Građani Srbije su to vrlo dobro prepoznali i daju vam svesrdnu podršku u tom smislu. U to ime pozivam gospodo poslanici sve nas, i u poziciji i u opoziciji, da u danu za glasanje glasamo za izmenu i dopunu ovog zakona. Hvala vam lepo.
Narodna poslanica Nada Kulundžija.
Gospodine predsedavajući, javljam se na osnovu člana 103. Poslovnika stav 3. – Predsedavajući je u obavezi da narodnom poslaniku koji reklamira Poslovnik da reč. Javila sam se pre nego što je prethodni govornik govorio, pre nego što ste mu dali reč, po povredi Poslovnika, opet želeći da vas upozorim da kršite Poslovnik time što dopuštate da se narodni poslaici obraćaju lično drugim narodnim poslanicima, što je po Poslovniku nedoopustivo. Kada narodni poslanik traži reč morate mu je dati pre no bilo kom drugom govorniku i to je ono što sam htela sada da ukažem, jer mi ovde možemo da polemišemo o sadržaju zakona, o čemu i polemišemo. Ono što je bitno u toj polemici nije da govorimo međusobno lično. Nemamo ovde ličan odnos ni sa kim. Mi ovde upozoravamo da se načinom na koji se menja Zakon o NBS na najozbiljniji način ugrožava njena samostalnost, da to za posledicu ima strašne moguće posledice. Ne trvrdimo da će se one desiti. Nadamo se da neće. Mi smo isto građani ove zemlje i ne želimo da živimo u zemlji u kojoj će inflacija biti trocifrena, četvorocifrena, ili kakve smo već imali, toga se dobro sećamo. Radi se samo o tome, ali očigledno je teško se razumeti sa onima koji teško razumeju šta je samostalnost institucija. Gradili smo ih tako što smo zakonima onemogućavali bilo kakvo političko uplitanje u odlučivanje tih nezavisnih institucija. Izmenam ovog zakona ne samo da se otklanja mogćnost političkog uticaja na te institucije. Direktno se partije uvode u te institucije.
Smatram da nije došlo do povrede Poslovnika. Prvo sam upozoravao pojedine poslanike da ne dobacuju. Mislim da ste to uočili. Drugo, moguće je da ste tražili povredu Poslovnika, ali stvarno nisam to primetio. Niste dovoljno izrazili svoju želju. Ako je to bilo, izvinjavam se, bilo je nenamerno. Ima reč narodni poslanik Judita Popović. Nije tu. Reč ima narodni poslanik Miroslav Petković.
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, gospođo Tabaković, na početku vašeg izlaganja rekli ste da se vrlo rado vraćate u ovaj dom. Poslanicima DSS je zadovoljstvo da sa vama razgovaraju da bi pre svega doneli jedan dobar zakon koji će vama omogućiti da na čelu jedne važne institucije… (Predsedavajući: Molim narodne poslanike da dozvole narodnom poslaniku da se čuje, da jasno iskaže. Zbog vašeg žumora se ništa ne čuje. Molim vas za jednu tišinu i pristojno ponašanje.) Gospodine generale, dozvolite da se obratim. Koliko je ovo važna institucija i ovo važan zakon pokazuje činjenica da je prvi zakon o kome je ovaj saziv parlamenta raspravljao, a to je Zakon o NBS. Očigledno da se posle tri meseca ukazala potreba da se pojedine odredbe menjaju. Živim u nadi da nećemo do Nove godine još jednom raspravljati o ovom zakonu i zbog toga pokušavamo da popravimo predložene odredbe. Pošto ste nam na početku objasnili šta znači "akontibiliti, risponsibiliti", moj neki stav jeste da je "mast hev" ovog saziva parlamenta NBS, tako da ćemo uvek sa zadovoljstvom o njoj raspravljati. Ono što me interesuje, kada sam pročitao Predlog zakona nije mi bilo jasno baš koliko smo danas bliže EU ukoliko usvojimo ovaj zakon ovako kako je predložen, kakva je korist za državu Srbiju ukoliko prihvatimo zakon u ovakvom tekstu. Ovlašćeni predlagač zakona koji smo donosili pre tri meseca je rekao – mogu da nastupe štetne posledice ukoliko određeni zakon ne bude donet i zbog toga smo raspravljali po hitnom postupku. Da li su u međuvremenu nastupile štetne posledice, pa sada vršimo bitne izmene prvobitnog teksta koje smo nedavno ovde i usvojili? Neko je izneo primedbu da nismo dobili mišljenje Vlade. I prvi put kada smo usvajali ovaj zakon nismo dobili mišljenje Vlade. Danas sam bio malo zbunjen kada smo dobili mišljenja određenih međunarodnih institucija, a to su bile Evropska centralna banka, Evropska komisija, i što se nas iz DSS ovaj dokument sa ovih 12 zupčanika uopšte nam nije bitan. Uopšte nas ne interesuje šta su oni predložili. Pričamo o NBS. Kada ovo pogledamo vidi se po članovima da ste vi to predložili a oni su davali određene komentare. Gospodin Palalić je rekao da su predložili da postoji mogućnost da se uvede, ova po nama besmislena, odredba vezana za Ustavni sud. Ne znam zašto ste prihvatili, ali nadam se da ćemo to u narednim danima uspeti da promenimo. Siguran sam u to da sugestije bilo kog ambasadora ne mogu biti izbor prava u državi Srbiji. Hvala gospodinu Dežeru na njegovom trudu, ali dajte da donesemo zakon kojim će se urediti ova vrlo važna oblast. Govorili smo o Statutu NBS. Izneli smo primedbe da se na taj način oduzima jedno važno ovlašćenje Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe je ovlašćeni predlagač pre tri meseca rekao – mi smo ti koji treba da vršimo nadzor nad NBS. Ključne novine su vraćanje nadzorne funkcije Narodnoj skupštini. Članom 2, citiram stenogram od pre tri meseca kada smo raspravljali o ovom zakonu, predviđeno je da Narodna skupština potvrđuje Statut NBS. Ranijim predlogom izmena i dopuna Zakona NB je donosila Statut sama po sebi. Niko nije proveravao usklađenost Statuta NB sa Zakonom o NBS. Naše je prirodno pravo da dajemo saglasnost na njen Statut uprave, a kamoli da ne smemo ili ne treba da damo saglasnost na Statut NB i proverimo na taj način da li je usklađen sa zakonodavstvom i ustavnim poretkom države. Šta se to promenilo za tri meseca pa sada Narodna skupština više o tome ne raspravlja? Evropska unija ili Evropska komisija? U članu 4. ste rekli da ima nekih tehničkih izmena. Menjate red reči u rečenici. Ne bih se oko toga zadržavao. Članom 8. predloženog teksta predlažete dafunkcioneru NB funkcija prestane pre isteka mandata na koji se bira u roku od 90 dana od dana prestanka funkcije. Niste predvideli ko ga menja ako mu prestane funkcija u tih 90 dana. Mislim da je to takođe važno pitanje. Poslanici iz DSS su govorili da ovaj rok od 90 dana je izuzetno kratak iz praktičnih razloga. Ova skupština se nije sastala od februara pa praktično do jula meseca u izbornoj godini. Postoji takva mogućnost da se desi i u narednom periodu. Član 10. je zaista za desetku. To je ono što smo pričali vezano za Ustavni sud. Mislim da je vama jasno da Ustavni sud ne može da postupa u ovoj materiji. Zašto onda svim funkcionerima u zemlji ne dozvolimo da se putem žalbe obrate Ustavnom sudu? Zašto onda Narodna skupština da nekoga bira i da nekoga razrešava? Hajde da zamislimo situaciju koja može da se dogodi u praksi. Prema zakonu možete imati četiri guvernera. Vi ste se opredelili za tri. Nedaj bože za gospođu Dragutinović ili nekog od njenih kolega da budu razrešeni, da upute žalbu Ustavom sudu, da Ustavni sud razmatra tri godine njihovu žalbu, kao što je razmatrao zahtev DSS vezano za prenos nadležnosti AP Vojvodina, donese odluku. U međuvremenu, za 90 dana vi izaberete nova dva guvernera, vrati se gospođa Dragutinović i neko od njenih kolega i onda Narodna banka ima pet guvernera. Tu je prekršen zakon, jer je maksimum četiri. Dajte da u narednim danima, zaista krajnje dobronamerno, razgovarali smo sa kolegama iz SNS, mislim da tu postoji dobra volja da se prihvati amandman DSS i da se to reši kako bi izbegli jedan presedan, koji može da bude vrlo opasan, jer ne znamo šta će sutra nekom ministru pasti napamet i kakav predlog može da iznese u Skupštinu. Što se tiče člana 11, voleo bih da građani Srbije čuju, pošto se ovde ukidaju neke ingerencije izvršnog odbora Narodne banke. Šta prelazi u vašu nadležnost, odnosno čime ćete vi upravljati i šta ćete kontrolisati? Imovina Narodne banke, odnosno imovina Republike Srbije koju kontroliše Narodna banka su dinarski, devizni, kratkoročni, dugoročni plasmani, devizna sredstva, hartije od vrednosti, ostala aktiva i imovinska prava u posedu Narodne banke Srbije, pokretna i nepokretne stvari i novčana sredstva na žiro računu Narodne banke Srbije. Znači, izuzetno velika imovina koja se meri u milijardama evra. Ne radi se samo o nekim zgradama, pisaćim mašinama. Pitam zbog toga što je ovlašćeni predlagač, pre tri meseca, u ovoj sali rekao da je izvršni odbor organ koji ima najveća ovlašćenja u okviru Narodne banke Srbije i da po broju mogu da preglasaju guvernera. Neophodno je da guvernera bira Narodna skupština Republike Srbije. Ovakvo rešenje je prihvaćeno u zakonima svih zemalja u okruženju. Hajde da budemo i po ovome izuzetak, pa neka to bude jedna od vaših najnovijih nadležnosti. Dalje, ono što mi nije jasno, primetio sam, a to se već dešavalo u ovom sazivu Skupštine. Šta su samostalni članovi u nekom zakonu. To nisam pronašao u jedinstvenim metodološkim pravilima koje je prethodni saziv usvojio. Kako ćemo član 12, koji je ovde predložen, gde će on da stoji? Član 12. u važećem tekstu zakona se odnosi na izvršni odbor i na guvernera. U članu 13. predlažete stepenovanje na četiri, tri, dve godine. U drugom članu zakona stoji da je to šest godina. Može da dođe do zabune. Zaista, ko ne poznaje ovu materiju može biti zbunjen. Znate li šta je bitnije od toga? Meni je to potpuno jasno. Članovi Saveta Narodne banke Srbije, šta je sa tim predlogom koji je došao u Skupštinu? Molim vas, nemojte da se igramo, da ovde raspravljamo u utorak o predlogu koji je već u proceduri. Taj predlog mora biti povučen, jer su ti ljudi predloženi na pet godina. Ako mislite da je sve jedno, ili neko u ovoj sali da je sve jedno, da čovek koji je predložen na pet godina, zato što će ovaj zakon stupiti u ponedeljak, biti izabran na godinu ili dve dana. mislim da je to ozbiljna povreda i da to ne smemo sebi dozvoliti. Povucite taj predlog odluke. Ne može se odluka o izboru pojedinih lica menjati putem amandmana. Na samom kraju, ne mogu da prihvatim da je Zakon o Narodnoj banci, da je Narodna banka Srbije tako važna institucija, nekom bitna kao slovo "r" u "Marlboro". Zbog toga DSS stoji na raspolaganju. Prihvatite naše amandmane kako se ne bi ponovo gledali još jednom do nove godine i raspravljali o ovom zakonu. Hvala najlepše.
Reč ima Jorgovanka Tabaković. Izvolite.
Poštovani kolega Petkoviću, izuzetno vas cenim. Ako niste slušali mene, mogli ste makar kolegu Radeta Obradovića, ovlašćenog predstavnika vaše poslaničke grupe. Apsolutno sve što ste rekli, izrekao je kao dogovor da postignemo novo rešenje za član 10, odnosno da brišemo mogućnost da neko nema pravo na ustavnu žalbu, da je povučen predlog odluke o izboru članova Saveta, po starom zakonu, da ćemo naći rešenje utemeljeno i po Poslovniku da izvršimo izbor članova Saveta u skladu sa ovim zakonom. Mogu samo da pomislim da ste vi bili na nekom važnijem sastanku ili obavezi, jer je i kolega Palalić, i kolega Obradović, sve rekao što ste vi izneli. Dali smo im za pravo, iako ste mislili da treba još jednom da ponovite, verujte meni, meni jednom kažete, ja zapamtim. Nije problem. Imate i vi malo nekonzistentnosti u nastupu. Ili da budemo kao sav normalan svet ili da ne budemo kao sav normalan svet. Trudimo se da u najvećoj mogućoj meri budemo kompatibilni, uporedivi sa onim što je Evropa, ali kao, ponavljam po ko zna koji put, institucionalno uređena država u kojoj se znaju pravila. U takvom državi sigurno neće Zakon o Narodnoj banci primenjivati neki mali privrednik koji vodi str, neku trgovinsku organizaciju, pa da neće razumeti na koga se odnosi član 12, odnosno da ne zadiremo u pravnu sigurnost već izabranih viceguvernera i da njihov mandat ostaje isti, ali da postižemo onu postepenost mandata u sledećem izboru, gde se primenjuje ono što će se sada primeniti na članove Saveta. Meni nije teško da slušam kritike na račun toga, ali vas uveravam u jednu stvar. Postoji li čovek koji može da živi sam bez okruženja komšiluka, a da živi u nekoj ulici? Može li neko da živi u nekom gradu, a da bude sam? Može li Srbija da živi sama, a da se ne upoređuje sa tom Evropskom unijom sa kojom sarađuje i lepo rade i Rusija, i Kina, i Latinska Amerika, Brazil i Meksiko? Prosto, hoću da kažem da potreba da budemo uporedivi, da neko može da izmeri naše rezultate, našu inflaciju i rast bruto društvenog proizvoda, da nas prihvati kao investitore, moramo da pričamo jezikom koji on razume. To je jezik koji je prihvaćen u čitavom svetu. Na tom jeziku se trudimo da govorimo, ali poštujući i vaš savet, ali i dilemu koju sam i sama iznela oko člana 10. Najviše poštujem vas poslanike i kao što smo se dogovorili sa gospodinom Obradovićem, koji je prvi izneo tu ideju, član 10. nije u redu, u smislu remećenja ustavnog prava da se nekome ospori žalba. Mislim da ćemo naći zajedničko rešenje i rešiti nekim drugima koji se malo podsmevaju za to uvažavanje mišljenja Evropske komisije. Da su neki na vreme prihvatili primedbu da reforma pravosuđa nije urađena kako treba, na šta smo ih upozoravali, mislim da bi makar budžetski deficit bio manji. Neću da procenjujem za koliko, ali u velikoj meri. Nije mi nimalo neprijatno što posle tri meseca, dva detalja koja nisu bitna Narodnoj banci, ali jesu nekome sa kim želimo da radimo i sarađujemo i ko nam ih je saopštio, ne naredbodavno, nego savetodavno, rado ćemo prihvatiti. Pre svih njih, vaše mišljenje. Zahvaljujem se.
Reč ima narodni poslanik Miroslav Petković, replika.
Hvala vam gospođo Tabaković. Mislim da se nismo baš razumeli. Ukoliko ste mislili da tri poslanika DSS pričaju različitu priču, to nećete čuti u ovoj sali. Ukoliko je problem da mi ponovimo stavove naše stranke i da, to je i vama kompliment, vi prihvatite zato što su to dobra rešenja i zato što će to popraviti zakon, pozivam vas da uvek tako radimo u budućnosti.
Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Diskusija?
Po redosledu prijavljenih govornika.
Bili ste registrovani, pa sam mislio da želite repliku. Izvinite.
Kod vas sam se registrovala zato što sam na redu po redosledu. Predlog zakona o izmenama i dopunama o Narodnoj banci Srbije je pred nama. Vašu pažnju ću pokušati da zaslužim analizom o ukupno dva aspekta ovog predloga zakona koji je pred nama. Jedno predstavlja suštinske primedbe, a drugo proceduralne primedbe. Pre nego što pređem na obrazlaganje suštinskih primedbi, koji se tiču članova Predloga zakona o izmenama idopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije na koji sam podnela i amandmane, prvo da podelimo dobre vesti. Za razliku od mnogih, ja mislim da je dobra vest da, kada se uoči mogući problem ili greška u zakonu koji je Skupština već donela, da se on unese ponovo u Skupštinu i da se greške isprave, bez obzira da li je u međuvremenu od donošenja zakona prošlo tri meseca, tri nedelje ili tri dana. Preporučila bih svima nama koji ćemo podnositi predloge zakona da se tako odnosimo, kao što smatram da je dobro da pažljivo pripremamo predloge akata koji dolaze u Narodnu skupštinu. Tu ima manjkavosti i uvek je bilo, ali smatram da zajedničkim naporom možemo smanjiti manjkavosti i tako omogućiti da pravni akti o kojima raspravlja i o kojima glasa Narodna skupština budu zaista primenjeni sasvim jasno, bez interpretacija i uz saglasnost Evropske komisije, odnosno svih poglavlja i pravnih tekovina EU, jer smo se na to obavezali. U tom smislu bih molila sve narodne poslanike, bez obzira da li smatraju EU potrebnom, nepotrebnom, da li neguju skeptičan ili optimističan stav kada su u pitanju promene koje se u Srbiji dešavaju zato što smo zemlja kandidat, da pažljivo biramo reči kada govorimo o tome šta je nadležnost Evropske komisije. Osim što, kada govorimo sa omalovažavanjem o onome što Evropska komisija radi, pokazujemo svojevrstan ponos na sopstveno neznanje o evropskim integracijama, pravimo još jednu lošu uslugu našem zakonodavnom procesu, jer je proces evropskih integracija proces pravila gde oni pravila prave, mi pravila prihvatamo, o pravilima nema pregovora, ali o rokovima ima. U tom smislu je dobro da je ovaj predlog zakona ušao u proceduru sa obrazloženjima koja, nažalost, ne stoje. Jedini pravi razlog zbog kojeg je ovaj predlog zakona je rok od 90 dana koji nije, a na osnovu prethodno usvojenog zakona, poštovan, tako da se izaberu funkcioneri Narodne banke Srbije. Zašto nije poštovan, to nije tema ovog zakona, niti je moja tema, ali u Predlogu zakona kojim se pokušava taj probijen rok od 90 dana koji je sama sebi zadala većina koja je glasala za, ali je šteta zajednička, ja tu nemam ni krivicu, ni odgovornost, ni ništa, šta se desilo sa predlogom kojim je takva greška pokušana biti ispravljena? Član 10. i član 14. su fokus mojih suštinskih primedbi. O članu 10. je bilo govora i kolege narodni poslanici iz poslaničkog kluba DSS, ne sa istim obrazloženjem, ali delimo isti stav i isti amandman da taj član 10. treba da se briše. Šta kaže član 10. kojim se menja član 28. dodavanjem stava? Kaže – protiv odluke o razrešenju, funkcioner NBS ima pravo žalbe Ustavnom sudu, s tim da izjavljena žalba isključuje pravo na podnošenje ustavne žalbe. S nadom da će o tome biti postignut dogovor, ja smatram debatu koju smo do sada imali prilike da čujemo korisnom, da bi ubuduće izbegli da u brzini stavljamo članove zakona koji su tako očito u suprotnosti sa Ustavom. Član 14. je drugi član koji predlažem da se briše, a evo obrazloženja. Član 14. glasi: "Guverner i viceguverneri Narodne banke Srbije izabrani u skladu sa Zakonom o Narodnoj banci Srbije - pa navedeno "Službeni glasnik", brojevi u kojima je ovaj zakon objavljen – svoje funkcije utvrđene ovim zakonom nastaviće da obavljaju do isteka mandata na koji su izabrani". Niko im to ne spori. Ovaj član je čist višak. Na Odboru za evropske integracije imali smo problema sa predstavnicima Narodne banke i tu je moja molba gospođi Tabaković, pošto ja znam da ona uvažava Skupštinu i da uvažava rad narodnih poslanika, jer zna kako je to raditi, da bi nam bilo jako drago da naši sagovornici u ime Narodne banke Srbije poštuju narodne poslanike, u debati, u razgovoru na Odboru za evropske integracije. Dakle, ovaj član 14, i sada molim ovlašćenu predstavnicu, odnosno predstavnicu predlagača, da ozbiljno razmisli čemu ovaj član 14. Nijednom drugom odredbom izmena i dopuna ne stavlja se ni u kakvo pitanje mandat izabranih funkcionera. Ovo samo predstavlja član kojim se naglašava da je nešto ionako već na snazi. Molila bih vas da pažljivo pogledamo i da taj član brišemo, zakon će izgledati mnogo bolje, ukloniće se svaka sumnja ko će po izmenama i dopunama biti biran, ko neće biti biran. Tu dolazimo do proceduralnih primedbi o kojima je takođe bilo reči, ali mislim nedovoljno detaljno, uz zahvalnost kolegama koje prate proceduru i u Skupštini i proceduru u sazivanju sednice i u toku sednice, jedno od obrazloženja za prekidanje sednice koja je bila u toku i zakazivanje današnje redovne sednice bio je i da se to učini pre izbora, odnosno pre stavljanja na dnevni red odluke o izboru Saveta guvernera Narodne banke Srbije koji je podnet u skladu sa Poslovnikom i koju je Skupština stavila na dnevni red. Problem za koji se ja nadam da će biti rešen u skladu sa Poslovnikom Narodne skupštine nastaje zato što je ova odluka na osnovu člana koji će, u slučaju da se sve predložene izmene i dopune usvoje, prestati da važi. Bilo je među nama poslanicima dileme oko poruka koje smo dobijali, da li će biti povučena ili neće biti povučena odluka i to i nije nadležnost predlagača. Dakle, primedba koju izričem proceduri ne tiče se guvernera Narodne banke Srbije i smatram neprimerenim nju prozivati za to šta će biti sa odlukom o izboru Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Ovo je stvar naše kuće. Sa tim guvernerka nema apsolutno ništa. Samo zbog stenograma želim da bude potpuno jasno, jer će nas čekati rasprava o tome za koji dan sledeće nedelje, nas narodne poslanike, jer se o našoj proceduri radi, ne radi se o Narodnoj banci Srbije niti o nadležnostima guvernerke u bilo kom smislu. Predlog kakav je sad u proceduri, koji bi morao biti na dnevnom redu, kada nastavimo prekinutu sednicu, ne može biti tačka dnevnog reda. Molim da se, bez obzira da li će biti povučeno ili će biti po poslovničkim mogućnostima ponovo glasano o tome da se stavi odluka kako može, na osnovu prethodno usvojenog zakona, ali da ne dozvolimo sebi da u stenogramima našeg posla, koji ne zavisi od predlagača, nepažnjom nas ili smatranjem da znamo sve i da ne treba da saslušamo nikoga, da ostane proceduralna greška koja će onda posledično ugroziti izbor ljudi koji nikakve veze sa tim nemaju. Dakle, ja namerno ne spominjem imena i prezimena ljudi koji su u Predlogu odluke o izboru Saveta guvernera Narodne banke Srbije, jer ih uvažavam i poštujem i smatram da njihova imena ne mogu da budu ni u jednom od naših izlaganja kojima upozoravamo na situaciju koja nastaje nakon usvajanja izmena i dopuna Zakona o Narodnoj banci Srbije. Šta će biti direktna posledica ovako usvojenog zakona nakon rasprave o amandmanima, sa još jednim zahtevom, da pogledamo svi član 14. i da se uverimo da je on nepotreban? Izabrani, guvernerka i troje viceguvernera, su u mandatu na koji se ove izmene i dopune Predloga zakona i ne odnose. Imaćemo dve pouke iz ovih izmena i dopuna. Prva je da, pre nego što rešimo da damo komentar i stav o tome šta radi Evropska komisija, da prvo dobro promislimo i da pročitamo, jer sve negde piše. Drugo je da, kada god unosimo predlog zakona u Skupštinu, da vodimo računa o tome koji zakoni jesu deo pravnih tekovina, koji nisu, da ne bi imali nesaglasje kao što imamo u ovom slučaju, različite predlagače jednog istog zakona. Treće je da se pažljivo saslušamo kada jedni drugima komentarišemo odredbe koje su predložene ili kada dajemo predloge da se neke odredbe menjaju, jer niti je svaka hvala koja dolazi bez argumenata ikome korisna, niti je svaka kritika koja dolazi sa argumentima nekome štetna. Zajedno smo ovde da napravimo najbolji mogući izlaz iz situacije u kojoj se nalazimo, gde ozbiljne primedbe Evropske komisije na instituciju NBS ostaju, gde svi imamo sa tim problem i debatu sa predstavnicima EU, da pokušamo da se bar nešto od zamerki otkloni. Volela bih da za tri meseca ponovo dobijemo predlog izmena i dopuna gde se potpuno u skladu sa analizom Evropske komisije otklanjaju sve manjkavosti koje ostaju u pismu o kome je već bilo reči. Ponavljam, dobra vest je što će o statutu da brine NBS, kako i treba da bude. Hvala vam što ste me saslušali i završavam sa nadom da će biti sluha i za član 14. koji treba da briše iz Predloga zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković.
Hvala vam, gospođo Čomić, na vrlo konstruktivnoj diskusiji. Kao prvo, član 10. koji su i drugi pominjali, dogovorili smo se, videćemo na Odboru za finansije da li da ga izbrišemo, da ne stvorimo problem na koji su mnogi ukazivali. Za član 14. proverićemo sa onima koji se bolje razumeju u ovaj deo pravnog problema da li ćemo brisanjem stvoriti izvesnu nedoumicu oko toga kada se biraju i u kom je statusu trenutno izabrano rukovodstvo. Tvrdim, obećavam da ćemo zaista ozbiljno razmotriti da li postoji problem ako se to izbriše ili ne. Ljutili se ostali ili ne, vi ste jedini postavili pravo i suštinsko pitanje – zašto tek sada razgovaramo o ovome? Tvrdim, a možete saznati u Narodnoj banci, nije više tako zatvorena institucija, vrlo je otvorena i transparentna za ono što može javnost da zna i što ne ugrožava privatnost banaka, ovo privatnost po znacima navoda mogu da kažem, ne da smo uradili na vreme ono što je trebalo, čak smo i statut pripremili poštujući zakon i bili bi u rokovima. Pošto su započeti razgovori sa onima koje uvažavamo, a to su, najšire moguće rečeno, Međunarodna zajednica i oni sa kojima želimo da radimo, bilo bi krajnje neozbiljno sa naše strane da, poštujući rok, usvojimo i prihvatimo novi savet koji je izabran po zakonu čiji se deo nestepenovanog mandata spori. To bi bilo kao – pričam sa vama da uvažavam vaše mišljenje, ali u stvari radim po svom, jer kako ću posle da stvaram pravnu nesigurnost i da te ljude, kao što vi nećete ni da ih pomenete sa punim pravom, da ih nepotrebno ne dovodimo u nezgodnu situaciju, izlažemo bilo kojoj vrsti neprijatnosti, neću reći grublju reč. Dok nismo dobili saglasnost onih koje smatramo dobronamernim, relevantnim i važnim za Srbiju, nismo vam kao Narodna banka poslali Predlog zakona. To je razlog zašto je ovako kasno i po hitnom postupku dostavljen Predlog zakona. Vrlo sam iskrena i poštena osoba, nismo počeli ni obrazloženje da pišemo dok nismo dobili saglasnost bitnih institucija koje su htele da pomognu da ovo bude u ovom trenutku prihvatljivo i za Srbiju i za Evropsku komisiju i za sve ostale institucije. Zašto smo čekali njih? Savet, za koji vi sa pravom kažete da je u nadležnosti Odbora za finansije, kao izbor članova donosi tromesečni izveštaj i podnosi ovoj skupštini i mi smo u Narodnoj banci, sa starim savetom još uvek radimo, imali dilemu da li da podnosimo izveštaj Narodnoj banci kao stari organi. Svi ljudi sarađuju, od gospodina Živkovića, zaista, moram da se pohvalim i da kažem koliko dobro sa tim ljudima još uvek radimo, kao i gospodinom Milojkom Arsićem, i Josifidisom, i Nikolom Martinovićem, svim ljudima koji su u Narodnoj banci bili u Savetu, još uvek ih tretiramo članovima Saveta, dostavljamo sve izveštaje, sve podatke, sve informacije, jer dok ne izaberemo nov savet, kad kažem izaberemo mislim na sve nas, oni funkcionišu. Imali smo dilemu da li da izveštaj podnose i potpisuju oni ili će to biti nov savet. S obzirom da je Savet prošao intervju, verujte da sam i sama vršila pritisak da dobijemo saglasnost na ove izmene, da bi vi mogli da dobijete potpisan izveštaj koji je pripremio stari savet, a potpisa će ga novi. Ovo doživljavam kao prednost koju smo uspeli svi zajedno u Narodnoj banci da ostvarimo, zahvaljujući i onima koji su ranije bili, a i ovima koji će doći kao savet, kao i nama koji tu radimo, jer smo uspostavili onu liniju kontinuiteta saradnje onih pre i ovih sada. Zbog svih njih i zbog vas, zaista očekujem, a imamo poslovničku mogućnost, da povučemo odluku o članovima Saveta koji će opet, po onome što znam iz Odbora za finansije, biti isti. Samo da se odredi broj godina, a zakon predviđa da predsednik bude na pet, da uspemo da i direktora Uprave za nadzor, koji je obavio intervju, da obavimo u najkraćem mogućem roku i da ne uđemo u kašnjenje, ali i da sačuvamo autoritet ovog doma i da uvažimo mišljenje svih vas i da okončamo konstituisanje svih organa i nastavimo da radimo svoj posao. U tom smislu, vrlo sam zahvalna na svakoj sugestiji koju ste dali. Hvala.
Hvala. Gospođo Jovana Mehandžić, po kom osnovu se javljate? (Jovana Mehandžić, sa mesta: Po redosledu, s obzirom da prethodni nisu tu.) Prozvaću vas. Pošto narodni poslanici: Radmila Gerov, Milica Delević, Srđan Miković, Borislav Stefanović, Ivan Jovanović i Teodora Vlahović nisu tu, reč ima narodna poslanica Jovana Mehandžić. Izvolite, gospođo Mehandžić.
Hvala vam, gospodine predsedavajući. Dakle, ipak imam reč. Hvala najlepše. Poštovane koleginice i kolege poslanici, poštovana gospođo guverneru Narodne banke Srbije, danas se po drugi put tokom prethodna tri meseca parlament sastaje po pitanju Zakona o NBS. U avgustu smo bili svedoci donošenja diskutabilnih promena zakona, one su donete. Dakle, radimo danas u zadatim okolnostima. Tada su vam poslanici DS jasno ukazivali na propuste koji će se javiti kao posledice donošenja tih izmena zakona, urušavanje jedne institucije ili u najmanju ruku njene nezavisnosti, time što guverner NBS postaje jedna politička ličnost. Dakle, ovde se radi o ličnoj nezavisnosti institucije guvernera Centralne banke Srbije, sa jedne strane, ali i o institucionalnoj nezavisnosti Centralne banke Srbije. Ova dva aspekta nezavisnosti Centralne banke Srbije ozbiljno su ugrožena i dovedena u pitanje. U obrazloženju i razlozima za donošenje zakona i za donošenje zakona po hitnom postupku ste rekli sledeće stvari, a to ću morati da citiram. Pojedina rešenja propisana Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o NBS izazvala su nedoumice i dovela u pitanje njihovu usklađenost sa Ugovorom o funkcionisanju EU, odnosno sa pravnim tekovinama EU, a važno je njihovo otklanjanje u postupku pregovora Republike Srbije sa EU. Kako se ta rešenja tiču institucionalne i personalne nezavisnosti Centralne banke, potrebno je otkloniti sve nedoumice u tumačenju ovog zakona, te se radi toga predlaže što hitnije usvajanje ovih izmena i dopuna. U skladu sa tim, jedan od ciljeva donošenje ovog zakona jeste dalje približavanje odredbama Ugovora o EU i Ugovora o funkcionisanju EU, a naročito odredbama Statuta evropskog sistema centralnih banaka i Evropske centralne banke, imajući u vidu strateško opredeljenje Republike Srbije da pristupi EU. Dalje kaže te da se predlaže da se ovaj zakon donese po hitnom postupku usled okolnosti koje nisu mogle biti unapred predviđene, radi ispunjenja međunarodnih obaveza i usklađivanja ovog zakona sa propisima EU. Pitam vas, zapravo kada ste otkrili šta to propisuje ugovor o funkcionisanju EU, ugovor o Evropskoj uniji i ovi statuti centralnih banaka, dakle šta to propisuju propisi po kojima se vlada EU? Zašto ste tek sada tri meseca kasnije to otkrili? Navodite da su razlozi za hitan postupak okolnosti koje nisu mogle da budu predviđene. Uz svo dužno poštovanje vaše stručnosti smatram da ste ipak mogli da predvidite ove nepredviđene okolnosti i da ste razloge za hitnost mogli da izbegnete možda boljim planiranjem i boljom organizacijom u normativnom smislu, a ne da smo sada u situaciji koja se ponavlja. Dakle, tokom poslednja tri meseca ili 100 dana Vlade sednice se prekidaju, zakazuju se nove, da se daju predlozi za viceguvernere pa se onda povlače, a sada čujemo da ćete do usvajanja ovih izmena i dopuna Zakona o Narodnoj banci Srbije opet vršiti izmene izmena nekih članova zakona koje ste već do sada menjali. Razumem okolnosti u kojima se trenutno nalazite, gde ste tek počeli da radite ovaj vaš novi posao, ali vas molim zaista da vodite računa o integritetu institucije koju trenutno predstavljate i vodite i da dobro planirate, barem sledeće korake kako ne bismo došli u situaciju da se za tri meseca ponovo vidimo po nekim drugim izmenama ovog zakona. Ili, još gore da biste predlagali ono na šta vam mi kao DS upravo sada i ukazujemo. U svom usmenom obrazlaganju ovog zakona vi ste rekli da predlažete izmene zbog toga što su vam tako sugerisali iz međunarodnih institucija. To sam naravno parafrazirala, pošto ne mogu da vas citiram, jer ste to usmeno rekli. Smatram da treba da vam u ime DS skrenem pažnju da ne treba da se reformišemo i menjamo zato što neko drugi diktira, nego zato što verujemo da je to ispravno i da donosi boljitak Srbiji i našem društvu. Ovde se vodila argumentovana rasprava i diskusija o tome šta su međunarodne institucije sugerisala da su dobra rešenja, ali isto tako i šta su sugerisali da su loša rešenja. Radi objektivnosti diskusije ovom prilikom vas molim da mi odgovorite na jedno pitanje i da kažete šta su to tačno sugerisana loša rešenja koja još uvek zahtevaju izmene po mišljenju Evropske komisije, jer je očigledno da ih ima, jer ovde postoje poslanici koji imaju informacije da ih ima. Iako slučajno nema negativnih komentara na izmene i dopune Zakona o Narodnoj banci Srbije, da nam to ovom prilikom jasno i ukratko kažete da nema negativnih komentara međunarodnih institucija. Hvala.
Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković. Izvolite.
Molim vas da mi ne zamerite na ličnom tonu jer posebno ste mi simpatični što ste tako radni i vredni i pri tom ako dozvoljavate da kažem u očekivanju još jednog novog života, ja ću zaista kao što umem da učim od mladih, sa zadovoljstvom da saslušam i ono što vi govorite, jer imam i ja odraslu decu i od njih rado učim. Međutim, nisam ni mlada, ni neuka i nijedan od mojih poteza nije početnička greška. Ovo su komplikovane okolnosti u kojima Srbija pokušava da napravi put, da napravi svaki dobar korak u dobrom smeru. Ali, da li mislite da je vreme da se od priče o institucionalnoj nezavisnosti okrenemo priči o demokratskoj odgovornosti. Neka vam starije kolege kažu koliko je mnogo novca rasuto negde po strani u raznovrsnim nezavisnim institucijama, zbog kojih danas na primer Svetska banka savetuje da radimo korporatizaciju javnih preduzeća gde privatizacija nije nužno rešenje, ne promena vlasnika, nego bolje poslovanje gde plan, realizacija, odgovornost za uspeh ili odgovornost za neuspeh. U takvim okolnostima, draga moja mlada koleginice, želim da vi dočekate da vrlo brzo ta korporatizacija bude shvatljiva strancima i onima koji dolaze u Srbiju i jasnija mnogo više nego što im je nerazumna društvena svojina koju nisu mogli da razumeju na primer u Fondu za razvoj i to su knjižili kao vrlo spornu imovinu, ili sporno knjigovodstveno vođenje nečega što oni ne mogu da shvate. Oni žive u sistemu koji je oduvek bio privatna svojina ili državna svojina. Ono što je društvena svojina za njih je bilo vrlo sporno. Isto tako je, odgovaram na vaše pitanje – šta je ostalo sporno u Zakonu, mnogo spornog je raščišćeno na upoređivanju dva pravno različita sistema u kojem oni potpuno prihvataju princip odgovornosti na kojoj insistiramo svi a posebno mi koji govorimo o ovom zakonu kao demokratskoj odgovornosti. Ali, kao polaganju računa kada trošite državni novac ili dobijete javno ovlašćenje, a ne samo kao kontrola i nadzor u smislu nadzora istraživanja policijskog. Zato nam je bilo potrebno ovoliko vremena i zato smo ušli u cajtnot jer smo razmenjivali pisma sa svima koji su hteli da nas čuju, objašnjavajući, a ne prihvatajući, oni traže a mi prihvatimo i mirni smo, hteli smo da im pokažemo koliko jeste posledica nerazumevanja između nas i njih više razlog za nesporazum, nego što postoje zaista različita rešenja. Znate li šta je ostalo različito rešenje? Sudska zaštita. Ne znam, iz koje ste vi oblasti u smislu pravo, ekonomija, ali Evropska centralna banka i sudska zaštita kada imaju problem sa razrešenim funkcionerima, oni ne mogu da shvate da mi imamo sudove kakve smo imali, da mi nemamo specijalizovane sudove, da smo juče uveli notare, da mi imamo probleme koje imamo.Oni smatraju jednostavno da treba da postoji sudska zaštita i sve probleme koje su kolege sa pravom iznosili, o tome da Upravni sud, ne može da rešava o onome što je nadležnost ove skupštine, kao što je i izbor funkcionera, oni jednostavno ne mogu da se prepakuju, a i nemaju potrebe, jer ne zavise od nas, da to razumeju. Kada mi njima objasnimo da mi dolazimo u sukob ustavnosti ili dolazimo u zastoj funkcionisanja institucije ili u izbor četiri guvernera odjednom, a imali smo praksu, da vas ne podsećam na to, onda se oni zamisle i kažu da ne znaju ni sami šta uraditi. Sami smo se našli u takvom problemu da smo rekli – da li neko ume da definiše kako da poštujemo dve krajnosti, a da rešimo problem, da se ne pojavljujemo sa izmenama izmena. Nije meni želja, nije meni ovo izgubljen dan. Naprotiv, nije mi ni bio težak dan. Zaista mi je stalo da vas uverim, ne samo da imamo najbolje namere, nego da činimo sve najbolje, da smo uključili i onda i danas najbolje stručnjake i svetske, i domaće da ovo raščistimo. Samo je taj problem ostao. Taj problem sudske zaštite koji oni imaju kao EU i kao Evropska centralna banka, a mi u Srbiji nemamo ni vrstu suda, ni tu nadležnost koja bi mogla da pokrije ove situacije. U nekim ranijim izmenama Zakona o Narodnoj banci mnogi su se od nas bunili kada je NBS preuzela sudska ovlašćenja za radne sporove sa svojim zaposlenima. Ostalo je otvoreno i to je snagom zakona definisano kao da ne postoji problem. Nedavno je prošle godine u julu mesecu prebačeno 18 ljudi iz Narodne banke u Ministarstvo finansija. Evo, gospodin Cvetković to zna. Dogovorom, gospodin Šoškić, gospodin Cvetković kao guverner i ministar finansija, odnosno premijer, preuzeli su 18 ljudi, a da način definisanja njihovog radnog angažovanja u Narodnoj banci i prebacivanje u Ministarstvo finansija nije bilo zakonito, jer radni odnos ljudi zaposlenih u Narodnoj banci nije ni samo po zakonu koji definiše državne službenike, ni samo po zakonu koji definiše ugovor o radu i Zakon o radu, ali ni nešto što su funkcioneri. Ti ljudi se osećaju vrlo zloupotrebljenim, jer su bukvalno bez ikakvog obrazloženja poslati u Ministarstvo finansija, a da to nije bilo po zakonu. Gospodin Cvetković to može da potvrdi i ne može da kaže da nije tačno ovo što govori. Njihova su prava dovedena u pitanje. Nema savršenosti. Borim se, kao i vi, za pravdu, makar i savršenu i nesavršenu. U tome zaista očekujem vašu podršku. Bez podrške ili sama sa svojom ekipom, ja ću nastaviti to da radim. Hvala na doprinosu. Nadam se da sam vam odgovorila na pitanje.
Hvala. Replika, narodni poslanik Jovana Mehandžić.
Hvala vam, gospođo Tabaković. Za ovih šest i po ili sedam minuta, koliko ste govorili, niste mi dali odgovor na pitanje koje sam postavila. Postavila sam pitanje negativnih komentara međunarodnih institucija, da mi tačno kažete koji su, a ako ih nema, da mi kažete da ih nema. Dakle, nisam postavila pitanje šta je raščišćeno, već šta nije raščišćeno, da citiram vaš izraz, tako da vas molim za jedan kratak odgovor u okviru od minut i po, dva, samo da mi takstativno navedete šta su to zamerke koje ostaju zato što smo svi mi ovde, koji smo prisutni iz DS, sigurni da ih ima. Hvala vam.
Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković. Izvolite.
Rekla sam, ponoviću. Sudska zaštita, član 10, način zaštite razrešenih funkcionera zbog specifičnosti sudske vlasti kako je kod nas uređena i različitosti u odnosu na ono u EU. Nemam ovlašćenje da vam dostavim zato što je to za internu komunikaciju pismo ni od jedne od tih međunarodnih institucija. To je jedina stvar koja je ostala neraščišćena u ovom zakonu, odnosno do kraja ne izvedeno, a ostaje nam da to uredimo. U ostalom, uverićete se.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Teodora Vlahović. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsedavajući, uvažene kolege narodni poslanici, uvaženo predsedništvo, uvažena gospođo guverner, ja ću sasvim kratko, s obzirom da su moje kolege iz poslaničke grupe DS rekli dosta toga o onome što se imalo reći o ovom zakonu, o izmenama i dopunama Zakona o Narodnoj banci Srbije. Kao prvo bih izrazila svoje zadovoljstvo što je tri meseca posle, ali nikad nije kasno, uvažena ona primedba na koju sam najviše insistirala ispred svoje poslaničke grupe u tom delu i ukazivala na značaj da Narodna skupština ne treba da da saglasnost na Statut Narodne banke i ukazivala da postoji velika razlika između institucija koje treba da su nezavisne i javno-komunalnih preduzeća i drugih javnih preduzeća, na koje Skupština treba da da saglasnost na Statut. Istovremeno, u ovom predloženom novom tekstu ima nešto i s obzirom da je gospođa guverner tu, skrenula bih pažnju na ovo. U ovom tekstu postoji u prvom članu izmena, ima usaglašavanje sa drugim zakonima, što je veoma dobro i pozitivno, da bi se napravio jedan konzistentan pravni sistem. Tu je uvedeno da Narodna banka obavlja i poslove zaštite prava i interesa korisnika usluga, koje pružaju banke, davaoci finansijskih lizinga, društva za osiguranje i društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima. Znači, sve je u skladu sa zakonom. Znam sa kojim zakonima je to usklađeno. Ono na šta nemam primedbu, ali ono na šta hoću da ukažem i što molim jeste da ova zaštita prava i interesa korisnika usluga ovih institucija ne bude od strane Narodne banke usmerena samo na ove institucije kada krše prava njihovih korisnika, nego da bude usmerena i na one druge koji zloupotrebljavaju i krše prava ovih korisnika. Ovih dana smo svedoci velikog kršenja prava korisnika tako što se zloupotrebljavaju službeni podaci iz ovih koji imaju službene tajne i licitira se u javnosti. Spominju se podaci koje su i po Zakonu o bankama zaštićeni i ne bi smelo da se u javnosti koriste. Na taj način je privrednim subjektima naneta velika šteta. Drugo što ću kazati jeste da uz ovo usaglašavanje koje je urađeno i koje je za svaku pohvalu, po meni, ostaje moje i dalje nezadovoljstvo nekim, možda ja grešim, po meni, još uvek, ne na sasvim dobro i sistemski pozicioniran direktor Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama. Ne zbog svojih poslova u kontroli prema institucijama, nego u okviru kolektiva Narodne banke. Onim izmenama koje smo imali i po onome kako ja shvatam kolektivni rad u jednoj instituciji, gde je normalno da je guverner prvi u tom timu, prosto, uloga direktora u tome i dalje po meni nije dovoljno definisana. Personalna rešenja mogu biti idealna, ali ona su personalna rešenja kojih danas ima, sutra nema. Najbolje je kada su sistemski ova pitanja postavljena, jer onda manje zavisimo od personalnih rešenja. Kao poslednje, bez velike elaboracije, hoću da podržim sve svoje kolege narodne poslanike koji su ukazali na član 10. Član 10. Predloga zakona pravi praktično izuzetke od člana 170. Ustava. To je ta ustavna žalba ovde toliko puta spomenuta. Prosto, izuzeci od ustavne žalbe mogu se samo u Ustavu napraviti. Po meni, ne mogu se napraviti izuzeci od Ustava zakonom. Hvala lepo.
Hvala. Reč ima gospođa Jorgovanka Tabaković. Izvolite.
Hvala vam što ste mi dali šlagvort da kažem jednu vrlo važnu stvar, a to je da će Narodna banka odmah po okončanju ovih poslova ovde započeti sastanke ne samo sa bankama, nego sa svim organizacijama koje se bave zaštitom korisnika finansijskih usluga razne potrošačke organizacije zato što neću da otvaram probleme zaduženosti u švajcarskim francima, u obećanjima koje banke daju, a onda ne ispunjavaju, ali ne bih da na ovaj način o tome razgovaram, jer smo sa Udruženjem banaka u pripremi sastanka koji treba sa onima koji pružaju tu uslugu da otvorimo sve sistematizovane primedbe koje dobijamo od korisnika i da ih prvo otvorimo pred bankama i tim finansijskim organizacijama i ako tu ne nađemo rešenje, onda ići sa onim što je javno posramljivanje tih koji se ne ponašaju u sistemu u skladu sa tim šta je zaštita, naprotiv, već kršenje prava korisnika finansijskih usluga. Kada je reč o direktoru Uprave za nadzor, tek Statutom će se sistemski rešiti njegov položaj. Apsolutno nema razloga da bilo ko brine da je neko toliko neuk ili kratkovid da stvori dvovlašće u kojem će, kao što znate, kad dvoje odgovaraju, ne odgovara niko. Mora tačno da se zna ko je za šta nadležan, ali da se na neki način obezbedi već u samoj kući izbegavanje diskrecionih prava da neko oduzme dozvolu iz bilo kojih razloga. Znam koji je značaj finansijskog sistema u ovom našem bankocentričnom sistemu i upravo iz razloga podizanja odgovornosti na viši nivo u samoj Narodnoj banci želimo da taj deo uredimo na najbolji mogući način i u skladu sa najboljom praksom koja postoji u okruženju. Vi ste istakli onaj deo koji govori o tome, a što se često zaboravlja, da svi postojimo zbog građana, banke i NBS i ovaj parlament. Ako ne vidi ljude i njihove probleme koji proizilaze iz bahatog ponašanja bilo koga od nas, onda smo svi promašili temu. Hvala vam što ste sve nas podsetili šta je u stvari tema, zaštita korisnika finansijskih usluga.
Hvala. Da li je tu Jadranka Joksimović? (Nije.) Da li je tu Dragomir Karić? (Nije.) Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja načelnog pretresa pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa, ili neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Božidar Đelić. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsedavajući, gospođo guvernerka i narodni poslanici. Šest časova kasnije DS nije videla ni jedan novi argument da podrži ovaj zakon. Ne zbog toga što ne mislimo da je on bitan, već zbog toga što smo veoma dobro videli da naši argumenti iz avgusta meseca su i dalje na mestu. Pre tri meseca, to su činjenice, došao nam je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o NBS, gde nam je rečeno da on ne treba da se uskladi ni sa kakvim tekstom koji ima bilo kakve veze sa EU. Danas dobijamo tekst izmena i dopuna zakona o istoj materiji, gde vidimo da je potrebno usklađivanje sa fundamentalnim tekstovima koji su zapravo i Ustav EU, sa jedne strane i statut svih centralnih banaka unutar te unije. Dobro je što je to sada uočeno. Problem je što taj postupak usklađivanja nije dovršen. Pošto je o tome bilo priče, DS će na sajtu naše stranke staviti ono što je dobijeno od Evropske komisije, tako da svi građani mogu da vide, da ovaj posao nije završen. Ne može se uskladiti na pola. Ono što je ostalo to je da se i dalje kritikuje dvovlašće unutar NBS. Nedefinisana je pozicija Uprave za nadzor finansijskih institucija i istovremeno veoma jasno se stavlja do znanja da ono na šta smo ukazivali svo ovo vreme, a pogoršano je činjenicom da posle izbora na mesto guvernera, imamo gospođu Tabaković koja je izabrana mimo izgleda sopstvene volje. Ne znam kako je to moguće. Imate pravo slobodna ste žena, član našeg društva i izabrana na mesto broj dva stranke na vlasti. To je izuzetak za jednu dugogodišnju, višedecenijsku praksu u svim zemljama sveta. Mora se birati ili politika ili vođenje Centralne banke. Gospođo Tabaković mi ćemo kroz koju nedelju, kroz koji mesec ponovo imati na dnevnom redu ove Skupštine nove izmene i dopune jer se ne može ići u Evropu na pola, a istovremeno ako stvarno i iskreno želite da budete partner svim drugim guvernerima u Evropi i u svetu, što mi želimo, onda ćete morati da date ostavku na mesto broja dva SNS. Hvala puno na vašoj pažnji.
Zaključujem načelni pretres o Predlogu zakona i obaveštavam vas da nastavljamo sa radom u ponedeljak u 10,00 časova, znači 5.11.2012. godine. Hvala.