[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 7. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat, és ismételten köszöntöm körünkben a magyar-bolgár, bolgár-magyar barátság napja alkalmából Magyarországra látogató Valerij Szimeonov urat, a bolgár nemzetgyűlés korábbi alelnökét és delegációját. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Hat esztendővel ezelőtt egy új és nemes hagyományt teremtettünk azzal, hogy a magyar Országgyűlés és a bolgár nemzetgyűlés közös elhatározásból ünneppé nyilvánította a magyar-bolgár barátság napját. A mai napon mindkét nép együtt emlékezik meg közös kulturális értékeiről és közös keresztény gyökereiről. Október 19e Csodatévő Rilai Szent János napja, akinek ereklyéit III. Béla királyunk szolgáltatta vissza a bolgár népnek, és akit a mai napig az ortodox egyház szentjeként és Bulgária védőszentjeként tisztelnek. Ez a történelmi pillanat, amelyben a Magyar Királyság uralkodója teljesítette keresztényi kötelezettségét, teremt ma alapot arra, hogy a két nép egymás támogatásában és segítésében találja meg közös útját. A két nép együttélése több évszázadra nyúlik vissza. Az első bolgárok a törökök elől menekülve érkeztek Magyarországra a XV. században. A török hódoltság után letelepedésük következő hullámában kereskedőként jöttek hazánkba. A kertészettel foglalkozó bolgárok a XVIII. század elejétől éltek köztünk és honosították meg az intenzív öntözéses-árasztásos zöldségtermesztést, így a bolgárkertészek a városi piacok állandó szereplőivé váltak. A magyarországi bolgár közösség hasznos tevékenységével és kitartó szorgalmával vált a magyar nemzet részévé. 1914-ben a Monarchiában dolgozó kertészek és kereskedők megalapították a Magyarországi Bolgárok Egyesületét, majd 1916-ban a magyarországi bolgár ortodox egyházat alapították meg. Kultúrájuk, hitük és nemzetiségi identitásuk megőrzése máig gazdagítja országunkat. Elköteleződésük és barátságuk jelképe az esztergomi bazilikánál elhelyezett Csodatévő Rilai Szent Jánost ábrázoló bronz dombormű, amelyet a magyar-bolgár közösség állíttatott. A két nép közötti barátság és megbecsülés kézzelfogható jele, hogy a tavalyi emléknap alkalmából rendezett ünnepségen adták át a budapesti Vágóhíd utcában álló, felújított Szent Cirill és Szent Metód bolgár ortodox templomot, amely 1932-ben épült Árkay Aladár neves magyar építész tervei alapján, a templomkertben pedig felavatták a kommunizmus idején vértanúhalált halt Borisz nevrokopi metropolita szobrát. A tervek szerint a ferencvárosi templom mellett hamarosan bolgár kulturális központ fog épülni a magyar és a bolgár kormány támogatásával. Az ünnepségen részt vevő Valerij Szimeonov, a bolgár nemzetgyűlés alelnöke kiemelte, hogy a bolgár-magyar barátság napja azért is fontos számára, mert Bulgáriának egyetlen más nemzettel sincsen közös ünnepe. Magyarország tiszteli a nemzeti kisebbségeit, és támogatja, hogy önállóságukat, nemzetiségi képviseletüket gyakorolják, így ma a bolgár nemzetiségi szószóló saját anyanyelvén is köszönthette a magyar Országgyűlés tagjait. Rokonszenvvel és örömmel köszöntjük magyarországi bolgár barátainkat, és reméljük, hogy még sokáig élhetünk együtt egy gazdag kultúrájú, közös hazában. Köszönöm a figyelmüket. Tisztelt Országgyűlés! Megkezdjük a napirend előtti felszólalásokat. Felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Egy év alatt a gázár 400 százalékkal, a villamos energia ára 80-100 százalékkal emelkedett a világpiacon. Ha a lakosságnak a piaci árakat kellene megfizetni, akkor havonta átlagosan 32 ezer forinttal nőne minden család rezsiszámlája. Bécsben és Berlinben háromszor magasabb a villany és a gáz ára, mint Budapesten, a svédeknél pedig nyolcszor akkora jelentette ki az illetékes államtitkár egy minapi sajtótájékoztatón. A bejelentés nyomán a kormányzati oldal nyilván azt várja mindenkitől, hogy legyünk nagyon hálásak, hogy megvéd bennünket ettől a nagy világpiaci áremelkedéstől. Ez egyébként részben helytálló is, így is van, mert valóban, az alacsony jövedelműeket meg kell védeni ezektől a hatásoktól, hiszen ők nem tudják kifizetni ezeket a megnövekedett számlákat. Ugyanakkor viszont az a kérdés merül föl, hogy miért védi a kormányzat a magas jövedelműeket is, miért biztosít számukra igen alacsony áron energiát. Vajon az ő luxusfogyasztásukat, az úszómedencéik fűtését, a szaunájuk használatát miért támogatja a kormány? Miért nem alkalmaz valóságos sávos fogyasztási tarifát? A mai sávos rendszer nyilvánvalóan elégtelen ehhez, túl alacsonyan van a kedvezményes sáv, és nincs lényeges árkülönbség a sávok között. Arra lenne szükség, hogy a magas energiafelhasználás sokkal drágább legyen, ezzel egyébként energiatakarékosságra is ösztönöznénk a felhasználókat, ugyanakkor viszont ez a valóban progresszív, sávos rendszer segítené, lényegesen segítené az energiaszegénységben élőket, hogy olcsón hozzá tudjanak jutni a normális életvitelükhöz feltétlenül szükséges minimális energiához. [[9.10]] Az államtitkár úr a sajtótájékoztatóján azt is bejelentette, hogy a naperőmű-kapacitásokat a következő években a háromszorosára kívánja növelni a kormány. Ez szintén egy nagyon pozitív, üdvözlendő terv, csak sajnos azt kell erről is megállapítani, hogy elkésett, hiszen a múlt évtized, az elmúlt évtized közepén kellett volna meghirdetni egy ilyen vagy ehhez hasonló programot, és akkor ma sokkal jobb helyzetben lehetnénk. Ugye, akkor, amikor a világpiaci energiaárak jelentős mértékben csökkentek, ennek egy részét érvényesítette a kormány a lakosság felé, a másik részét nem, de ugyanakkor nem is hagyta ott az energiaszolgáltató cégeknél, így ezek a cégek a rezsicsökkentés következtében mára olyan helyzetbe kerültek, olyan helyzetben vannak, amikor ők nem képesek arra, hogy egy valódi megújítást csináljanak, hogy a megújuló energiák frontján ténylegesen képesek legyenek arra a változásra, amit itt az államtitkár úr elmondott, hogy háromszoros bővülésre lenne szükség. Most, amikor a világpiaci árak drasztikusan emelkednek, akkor azt lehet látni, hogy egyre több energia- és távhőellátó cég kerül csődközeli állapotba. Az energia világpiaci árának emelkedése egyébként más területeken is intenzíven kifejti hatását, elsősorban a mezőgazdasági és élelmiszeripari szektorban. Itt az figyelhető meg, hogy a termékek árának drasztikus, 50-60 százalékos emelkedése valósult meg az elmúlt időszakban, éppen az energiaárak begyűrűzése következtében. Ideje lenne tehát, hogy a kormány mihamarabb dolgozzon ki és vezessen be egy antiinflációs, stabilizációs politikát, mert különben nem tudjuk elkerülni a két számjegyű inflációt és annak tartós fennmaradását. Ma már nem lehet támaszkodni a világpiaci árak csökkenésére, mint 2010 után, ellenkezőleg, minden jel arra mutat, hogy a világpiacon is fennmarad a magas infláció, sőt ehhez még társulhat a növekedési ütem lassulása, vagyis egy stagflációs időszak elé nézünk. A Magyar Nemzeti Bank antiinflációs politikája, amely a kamatemelésben merül ki, édeskevés ide, sokkal inkább szükség lenne egy átfogó programra, egy olyan átfogó programra, amely egyfelől hathatósan tudná csökkenteni az aggregát keresletet, másfelől pedig hozzákezdhetne, hozzákezdene a szerkezetátalakításhoz, amely jótékony hatást gyakorolna mind az energiafelhasználásra, mind az energiaárakra. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Mellár képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm, hogy az Országgyűlés elé hozta ezt a fontos témát, amely a rezsicsökkentésnek a témája, még akkor is, hogyha meglepő ez egy baloldali képviselőtől, hiszen jól tudjuk azt, tisztelt képviselő úr, hogy amikor Gyurcsány Ferenc volt kormányon, akkor sorozatos rezsiemelésekre került sor, folyamatosan emelték a rezsi árát, ha egészen pontosan meg akarjuk nézni, akkor 15-ször emeltek rezsiárakat Magyarországon. Mindezt egyébként úgy tették meg, hogy eközben külföldi kézre játszották azokat a közműszolgáltató vállalatokat, amelyek a magyar energiabiztonságért felelnek, és ezek a külföldi kézre került cégek aztán agyonfizettették a magyar családokat, a magyar családokon próbáltak meg a lehető leginkább nyerészkedni. Nem véletlen az sem, tisztelt képviselő úr, és engedje meg, hogy felfrissítsem az emlékezetét, hogy akkoriban, a baloldal kormányzása alatt a magyar családok fizették az Európai Unióban a legtöbbet a gázért és az áramért. De egyébként az ön által oly kedvelt Bajnai-kormány alatt arra is volt példa, hogy megszüntették a lakossági gázártámogatást, képviselő úr. [[Dr. Rétvári Bence: Hűha! Hűha!]] Ez a helyzet, így működött így működött az a Gyurcsány-Bajnai baloldali kormányzás, amelynek a visszahozataláért ön a mai nap is komolyan dolgozik. És még arról sem feledkezhetünk el, hogy miközben a magyar családokat, a magyar embereket megsarcolták a folyamatosan emelkedő rezsiköltségekkel, aközben egyébként Gyurcsány Ferenc a saját cégének hatóságilag biztosított áramvásárlási kedvezményt. [[Arató Gergely közbeszól.]] Tehát míg a családokat megsarcolták, addig a saját cégüknek kedvezményes díjakat biztosítottak ez a baloldali kormányzás [[Arató Gergely: Ez nem igaz!]] , ez a baloldali rezsipolitika, tisztelt képviselő úr. Az a helyzet, hogy az is világos, hogy az ön felszólalása csak mérsékelten került egyeztetésre a többi baloldali frakcióval, hiszen az elmúlt időszakban leginkább energiauniót akartak követelni az Európai Unión belül az ön képviselőtársai. Ez a helyzet, tisztelt képviselő úr, márpedig jól látjuk, hogy Brüsszelben milyen tervek vannak, milyen elképzelések vannak az energiapolitika területén. Brüsszel ugyanis egy bonyolult rendszernek a segítségével arra készül, hogy megadóztassa a családokat, mindazokat a családokat, amelyek saját lakással, házzal vagy autóval rendelkeznek. [[Arató Gergely: Ez nem igaz! Nem igaz!]] Tisztelt képviselő úr, ez a helyzet. [[Arató Gergely közbeszól.]] Kiabálhatja, hogy nem igaz, próbálhatja cáfolni, de pontosan ez a helyzet, pontosan ezek a tervek. Az is jól látható, hogy Brüsszel az egyébként tényleg kiemelkedően fontos klímavédelmet az energiaárak emelésével szeretné elérni, erre hivatkozva újabb és újabb adókat szeretne kivetni többek között a magyar emberekre is. Mi azonban nem ebben hiszünk, hanem abban hiszünk, hogy a klímaváltozáshoz kapcsolódó pénzügyi terheket nem a családoknak, nem a lakással vagy autóval rendelkező embereknek kell megfizetniük, hanem azoknak a klímarombolóknak, akik egyébként a szennyezésért felelnek, azoknak a nagyvállalatoknak. És nemcsak mi gondoljuk ezt, tisztelt képviselő úr, hanem így gondolják ezt a magyar emberek is, hiszen a nemzeti konzultáció keretében a kitöltőknek a 99 százaléka egyetértett ezzel az állásponttal, egyetértett azzal az állásponttal, hogy a rezsicsökkentésnek az eredményeit meg kell védeni, a rezsidíjakat nem szabad emelni, a költségeket pedig, amelyek a klímaváltozás elleni védekezésből, illetve az adaptációból fakadnak, a legnagyobb klímarombolóknak kell viselniük, és nem a családoknak. Tisztelt Képviselő Úr! Az is világos, hogy Európa hosszú ideje nem tapasztalt magas energiaárakkal szembesül. A földgáz ára 400 százalékkal emelkedett, az áram ára pedig csaknem megkétszereződött, így aztán hogyha a magyar családoknak is ezeket az árakat kellene fizetniük a gázért és a villanyért, akkor közel 400 ezer forinttal többet kellene befizetniük rezsire. Ezért aztán ez egy fontos téma, és azt tudom önnek ígérni itt a magyar Országgyűlésben, és azt tudjuk a magyar embereknek, a magyar családoknak is ígérni, hogy a nemzeti polgári kormány a rezsicsökkentés kormánya, és megvédjük a rezsicsökkentés eredményeit, ha kell, még önöktől is. [[Az elnök csenget.]] Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Schanda államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője: „Mi a valóság?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirend előtti felszólalásom a gyermeki jogokkal és az azokkal kapcsolatos intézkedésekről szól, éppen ezért azt gondolom, hogy fontos tisztázni, hogy mik a gyermekjogok. A gyermekjogokat nem kell felsorolni, mert nagyon egyszerű, bárki el tudja őket mondani, hiszen egyszerű gyermeki szükségletek. Ma már nem kérdés szerencsére, hogy egy gyermek nem dolgozhat bányában, nem lehet katona, nem lehet kínozni vagy esetleg eladni, és alapvetés, hogy harcolni kell a gyermekpornográfia vagy a gyermekprostitúció ellen is. 1991-ben Magyarország kihirdette törvényben az ENSZ gyermekjogi egyezményét, 1997-ben pedig elkészült a magyar gyermekvédelmi törvény, és mindkettő jelentős előrelépés volt a gyermekvédelem területén. A gyermek legfőbb érdeke egy olyan fogalom, amely feltételezi, hogy a felnőttek ezt ismerik és alkalmazzák, alkalmazzák a hivatalok, bíróságok, tudják és elismerik, és minden olyan ügyben alkalmazzák, amely gyermekeket érint. Az Európai Unió megalkotta a gyermekvédelmi stratégiát, amelyet Magyarország és Lengyelország megvétózott körülbelül egy héttel ezelőtt, LMBTQ-aktivisták iskolai propagandájától tartva. Az említett stratégia kiemelkedő jelentőségű, hiszen lehetőség és kötelezettség a már említett ENSZ-egyezmény hatékonyabb betartására. A stratégia 24 oldalas tegnap hallottam itt a parlamentben, hogy azt feltételezik, hogy nem veszi a fáradságot az ellenzék például, hogy elolvassa , hat területen javasol tematikus teendőket; ezek: a gyermekek aktív részvétele a demokratikus életben; a gyermekek azon joga, hogy társadalmi hátterüktől függetlenül, teljes mértékben gyümölcsöztetni tudják tehetségüket; a gyermek erőszakmentes élethez való joga; a gyermek gyermekbarát igazságszolgáltatáshoz való joga; a gyermekek joga ahhoz, hogy biztonsággal használhassák a digitális környezetet, és kamatoztathassák az abban rejlő lehetőségeket, és a gyermekek jogai világszerte. [[9.20]] Remélem, hogy valóban a gyermekek védelme az, ami arra ösztönözte Magyarországot, hogy megvétózza ezt a stratégiát, és nem az, hogy Magyarország jelentős hiányosságokkal küzd a gyermekvédelem területén. Gondoljunk csak a családi pótlékra, amit már évek óta nem emelt meg a kormány. Bár többször előterjesztettük ezt és több határozati javaslatot is adott be az ellenzék ezzel kapcsolatban, de a kormány úgy véli, hogy elegendő a családi adókedvezmény juttatása a családok számára. Csakhogy ez a gyermekszegénység elleni küzdelmet nem segíti, hiszen azoknak a szülőknek a gyerekei, akik valamilyen okból nem dolgoznak, bizony elszenvedik a gyermekszegénység legmélyebb bugyrait. A nevelőszülői rendszerben is nagyon sok a hiányosság, hiszen kevés a nevelőszülők fizetése. Folyamatosan hallani hirdetésekben is, hogy nevelőszülőket keresnek a különféle hálózatok, hiszen kevés olyan ember van, aki elég elhivatott ahhoz, hogy ennyi pénzért vállalja akár több gyereknek is a nevelését. Sajnos még a gépkocsi-támogatás sem illeti meg őket, amit ők többször kifogásoltak, hiszen főleg ha több gyermeket nevelnek, akkor szükségük lenne arra, hogy nagyobb gépkocsival rendelkezhessenek, de ebből a kevés fizetésből azt nem tudják megvenni. Nagyon fontos lenne az, hogy ösztönözzük a nevelőszülővé válást, hiszen szép lassan kiürül a nevelőszülői rendszer, ami abszolút nem lenne jó, elsősorban a gyermekeknek. A családon belüli erőszak elszenvedői is sokszor ők, akár úgy, hogy látják, hogy az egyik felnőtt családtag a másikat megveri, vagy valamilyen módon bántalmazzák egymást. Ez jelentős lelki terhet jelent nekik. De beszélnünk kell a gyermekek elleni abúzusról is, amit sok esetben családtagok vagy közeli ismerősök követnek el a gyermekekkel szemben. A gyermekvédelmi rendszer is jelentős megerősítésre szorul. A jelzőrendszerek sem megfelelően, nem hatékonyan működnek, sokszor talán nem is jut el a jelzés az illetékesekhez. Itt is elmondható, hogy keveset keresnek az ebben a szférában dolgozók, és a testi épségük sincs minden esetben garantálva. Személyes tapasztalatom: a családomból is dolgoznak a gyermekvédelemben, és bizony fenyegetettségben élnek. Aztán az iskolán belüli erőszak: ugyan vannak iskolaőrök, de a tanárok még mindig nem megfelelően felkészítettek. Kevés az iskolapszichológus, és még sorolhatnám reggelig. De az időm hamarosan lejár, és szeretném betartani a keretet, úgyhogy köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Hohn Krisztina képviselő asszony. A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm képviselő asszony felszólalását, mert üdítő kivétel itt a parlamentben, hogy mindig olyan témákat hoz elő és próbálja azokat tárgyilagosan előadni, mint például hogy a gyermekek helyzetével kapcsolatos szabályozásban hol tartunk, és elismeri azokat a pozitív fejleményeket is, amelyek történnek. Természetesen mindig vannak olyan fejlődési lehetőségek, amelyek mentén tovább tudunk előrehaladni. Talán ezért is tudunk olyan polémiába bocsátkozni, ami nem arról szól, hogy vagdalkozunk, hanem egy közös ügy érdekében, jobbító szándékkal szólunk hozzá egy témához. A gyerekek területén egyébként az Alaptörvény XV. és XVI. cikke is deklarálja, hogy Magyarország külön intézkedésekkel védi a gyermekeket, továbbá minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz. 2010 óta a polgári kormány és a kormánypártok számos rendelkezést hoztak a gyermekek védelme érdekében. Biztosították, hogy akik a gyermekek sérelmére követtek el súlyos bűncselekményeket, azok ne végezhessenek a gyermekek nevelésével, felügyeletével, gondozásával, gyógykezelésével kapcsolatos tevékenységeket; ez a 2013. évi CCXLV. törvény. A gyermekek sérelmére elkövetett súlyos bűncselekmények, különösen a szexuális bűncselekmények esetén rendelkeztek azok el nem évüléséről, illetve az elévülési idő nyugvásáról; ez a 2014. évi LXV. törvény. Fokozatosan bevezették a végleges hatályú foglalkozástól eltiltást azoknál, akik a gyermekek sérelmére követtek el szexuális bűncselekményt; ez a 2017. évi XLV. törvény és a 2017. évi CXLIX. törvény. Szigorították a 12 év alatti személlyel végzett szexuális cselekményeket visszatartó büntetéseket; ez a 2017. évi CLXXVII. törvény. Továbbá szigorították a foglalkozási tilalmat; ez a 2018. évi CXVII. törvény. Módosításra került az emberkereskedelem tényállása, és megemelésre kerültek a büntetési tételek a gyermekek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekményeknél; ez a 2020. évi V. törvény. Szigorítottak a hozzátartozó sérelmére elkövetett személy elleni erőszakos bűncselekményeknél a büntetéskiszabás elvein; ez a 2020. évi CVIII. törvény. Ezenkívül természetesen vannak olyan ütközési felületeink az Unióval, amikre képviselő asszony is utalt. Mi a gyerekek védelmét szigorúan a gyerekek védelmére korlátozzuk, és ennek területén nem engedünk olyanfajta befolyást szerezni különböző úgynevezett civil szervezeteknek, amelyek gyakorlatilag az LMBTQ-propagandát az NGO-k révén bevinnék az óvodákba, iskolákba. Ha magára az alapproblémára gondolunk, már a nők védelméről szóló isztambuli egyezménnyel is alapvetően ez a probléma. Mi készítettünk egy megfelelőségi táblát az isztambuli egyezménynél, ahol felsoroltuk, hogy mindaz a pozitívum, ami létezik az isztambuli egyezményben, az a magyar jogrendszerben már megvan vagy kialakítottuk. Mi magát a genderideológiát nem engedtük be. Ez a fajta európai parlamenti mozgás, meg akár amit most a Bizottság előterjesztett, gyakorlatilag arról szólna, hogy a gyerekek védelme örvén ki mindenki férhetne hozzá a gyerekek neveléséhez. Mi ezeket a „báránybőrbe bújt farkas” ideológiákat továbbra sem fogjuk megengedni. Ezt a vitát felvállaljuk, ezen a területen most is folyik vita, hiszen a gyermekvédelmi törvény kapcsán ami egyébként egy nemzeti hatáskörbe tartozó terület , tudjuk, hogy a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen. Én azt mondom azoknak, akik kifogásolják ezt a lépésünket, hogy nevezzenek meg egyetlenegy olyan területet, ahol az uniós szabályozásban megjelenő elemek a magyar jogrendszernek nem képezik a részét, sőt ha úgy veszem, a családtámogatási rendszer révén, az adókedvezmények révén gyakorlatilag teljes mértékben előzzük Európát, és példát vehetnének arról, hogy ha a családokat védjük, akkor a gyerekeket is védjük. Még egyszer mondom, hogy természetesen minden kritikát hajlandók vagyunk elfogadni és előrelépni az ellátórendszerek reformján, fejlesztésén keresztül, ami még segítheti ezt a területet. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Völner államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Bár úgy tűnik, hogy a békemenet lelkes szervezőinek és résztvevőinek erről nem szóltak, de a Fidesz valójában a választások elvesztésére készül föl. Ezt mutatja az, hogy sorra hozzák a parlament elé azokat a jogszabályokat, amelyekkel meg szeretnék védeni egy várható ellenzéki győzelem esetén is a saját kádereiket, a beépített pártkatonákat és azokat az intézményeket, amelyekkel a Fidesz jelenleg gyakorolja a hatalmat messze az alkotmányosság és a demokrácia határain túl is. Értjük tehát, hogy meg akarják védeni a mélyállamot, a Fidesz hatalmát, függetlenül attól, hogy mi lesz a választások eredménye. Lassanként már csak a felcsúti kisvasút menetrendjét és a Karmelita kolostor menüjét nem védi kétharmados törvény, de még elérkezhet ez is az előttünk álló hónapokban. Talán az egyik leglátványosabb lépése ennek a fajta tevékenységnek az egyes igazgatási tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló fedőnéven futó csodálatos törvényjavaslat, amelynek a tárgyalását rövidesen elkezdi a parlament. [[9.30]] Ezt nyugodtan hívhatnánk lex parának is. Valójában csak arról szól, hogy néhányan aggódnak, néhányan aggódnak a Fidesz környékén, hogy ha nem a Fidesz lesz többségben, nem Fidesz-kormány lesz, akkor elveszthetik az állásukat. És néhányan, mások aggódnak a Fidesz környékén, hogy ha mondjuk, a legfőbb ügyész esetleg nem az lesz, aki most, akkor fény derül olyan ügyekre is, amelyekre önök nem szeretnék, hogy fény derüljön; esetleg lesz egy olyan legfőbb ügyész, aki majd kivizsgálja az uniós pénzek elköltését, kivizsgálja a költségvetésből dömperszámra kihozott közpénzt, kivizsgálja azt, hogy az ilyen-olyan-amolyan alapok címén mire költöttek az elmúlt évben a járvány örve alatt; kivizsgálja azt, hogy miért szerezték be azokat a teszteket, amiket utána nem használtak, és a raktárakban mennek tönkre, ha jól értjük; kivizsgálják azt, hogy honnan hoztak lélegeztetőgépeket, mennyiért, és kinek fizettek ezért. És még folytathatnám hosszú ideig tovább ezt a sort. Ezért hoznak most aztán olyan törvényt, amely kétharmados törvénnyel lehetetlenné teszi azt is, hogy a legfőbb ügyészt nyilvánvaló alkalmatlanság esetén is el lehessen távolítani. Hasonló védelmet kap az önök másik kedvenc pártstrómanja ezt muszáj vagyok olvasni, mert olyan szép neve van , a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal, illetve a másik nagy kedvencünk pedig a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága. Tudják, mit csinál ez a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága? Oda vittek be minden olyan ügyet, minden piszkos fideszes ügyet oda vittek be: a dohányt, a szerencsejátékot, a Végrehajtói Kar felügyeletét, és még nagyon sokáig folytathatnám. Most egy törvényjavaslattal még megkapja a bányászatot és a földtant is, talán nem összefüggés nélkül azzal, egyébként tönkretéve egy közel 150 éves hagyomány szerint működő közszolgálatot, talán nem összefüggés nélkül azzal, hogy gyakorlatilag Pest megye nagy részét kavicsbányává szeretnék változtatni, részben azért, mert jó üzlet néhány havernak, részben azért, mert kell az építőanyag a kínai vasúthoz és a paksi orosz atomerőműhöz. Nahát, akkor ennek az a megoldása, hogy ezt is belapátoljuk ebbe a hivatalba, és jól bevédjük utána a vezetőjét. Tisztelt Ház! Természetesen értjük ezt a törekvést; nem különösebben szellemes. Önök arra számítanak, hogy bizony el is veszíthetik ezt a választást. Örülök, hogy erre gondolnak. Jobb lett volna, persze egy demokrata erre már a megválasztása után is gondol, és úgy kormányoz és úgy viselkedik, hogy ne legyen félnivalója attól, hogyha más kormány jön. Önök nem így tettek. Kiépítettek egy messze az alkotmányos határokon túlnyúló párthatalmat, szinte mindent ellenőrzés alá vontak, és most félnek, hogy ezt a választók akaratából elveszíthetik. Azt kell önöknek mondanom, hogy ez a fajta trükközés, ezek a fajta ügyes húzások, ezek a kis jogászkodások nem fognak segíteni önökön. Értjük, megértettük azt, hogy önök mindent is kétharmadossá tesznek, mert félnek attól, hogy jön az ellenzéki kormányzás, és felelniük kell a tettükért. Azt kell mondanom, hogy nem változott a véleményünk: a Demokratikus Koalíció, az ellenzéki koalíció legerősebb pártja továbbra is azt mondja, hogy nem szabad hagyni, hogy ezekkel a fajta szabályokkal, ezekkel a trükkökkel megakadályozzák a népakarat érvényesülését. Ezért fogunk küzdeni a következő hónapokban is és majd kormányon 2022 után is. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Dr. Fónagy János: Lámpavassal. Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm, Arató Gergely képviselő úr. A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Déjà vu érzésem van mindig, amikor azt hallom önöktől, hogy félünk, illetőleg a jobboldal és a Fidesz-KDNP-pártszövetség fél a baloldaltól. Gyakorlatilag szóról szóra ugyanezeket a mantrákat hallottuk a 2014-es választások előtt meg a 2018-as választások előtt is, aztán az ébredés nem nekünk, hanem önöknek volt nehéz a választásokat követő napon. Én azt javaslom, hogy az ezzel kapcsolatos tónusokat meg megállapításokat, ahogy egy demokráciában az szokás lehet, hogy ez furcsa önöknek, de egy demokráciában ez így szokás , bízzuk a választópolgárokra, majd ők döntenek; döntöttek az elmúlt három választáson is. Két dolgot, konkrét dolgot említett. Ha megengedi, ezekre reagálnék, és akkor utána egy általános megjegyzést, ha még szabad hozzátennem. Az egyik a legfőbb ügyész jogviszonyával kapcsolatos kérdések. Persze lehet kígyót-békát kiabálni, de azért az alkotmányos szokásaink úgy néznek ki a rendszerváltoztatás óta minden közjogi tisztségviselővel összefüggésben, hogy ha valakit kétharmados többséggel választunk meg, akkor a jogviszonnyal összefüggő minden parlamenti kérdés kétharmados. Ez eddig is így volt. Ez most egy kodifikációs pontosítása az eddig is létező szabálynak. A másik a nemzeti vagyon kérdése. Kigyűjtöttem, hogy ha megengedi, akkor felolvasnám ezeket a számokat önöknek, mert szerintem ez, hogy mondjam, pontot is tesz a vitánk végére, hogy a nemzeti vagyonnal mi is történt 2010 előtt. 2010 óta 6093 milliárd forinttal nőtt a vagyon, 17 744 milliárd forintra. Ez 52 százalékos emelkedés. Ingatlanok vonatkozásában 25 százalékos növekményről beszélünk, társasági részesedések vonatkozásában 143 százalékos az állami vagyon növekménye. Úgynevezett gépek és berendezések tekintetében ez egy külön alkategória 81 százalékos a növekmény. Ezzel szemben az önök kormányzása idején, csak hogy ki lapátolta ki az állami vagyont, és ki nem, 2002-2010 között, tehát amikor ön viselte a kormányzati felelősséget, 190 társaság államitulajdon-hányadát értékesítették, amelyből több mint 750 milliárd forint folyt be a költségvetésbe, amit önök ki is folyattak onnan. Még egy adatot, ha ezzel kapcsolatban megenged nekem. A Magyar Nemzeti Bank persze a kormánytól függetlenül működő szervezet, de a politikától meg az élettől nem működik teljesen függetlenül, és ezért nagyon nem mindegy, hogy ki a Magyar Nemzeti Bank elnöke. Nos, az aranytartalékot a bank 3,1 tonnáról 94,5 tonnára növelte. Ez több mint harmincszoros növekmény. Így jelen pillanatban a kelet-közép-európai régióban hazánk rendelkezik a legmagasabb egy főre jutó aranytartalékkal. [[Arató Gergely közbeszól.]] Bár így lett volna ez 2010 előtt is, akkor talán nem vitték volna önök 2008-2009-ben csődbe az országot. Én azt szeretném még megkérdezni, hogy önök szerint, hogyha komolyan gondolják azt, hogy minden forrás eltűnik a magyar költségvetésből, akkor hogy lehet az, hogy amikor mi vagyunk kormányon, akkor jutnak többletforrások a fiatalok adómentességére, jut többletforrás a családi adó-visszatérítésekre, jut többletforrás a lakásfelújítások támogatására, jut többletforrás a minimálbér-emelésre, jut többletforrás a 13. havi nyugdíj visszaépítésére. És ha önök szerint egyébként az önök 2010 előtti kormányzása etalon volt, akkor azt szeretném megkérdezni, hogy akkoriban miért nem jutott forrás ezekre, miért jutott évről évre kevesebb forrás a fiatalok támogatására, a családok támogatására, a nyugdíjaknál legalább a vásárlóértékük megőrzésére. Azért, mert ellopták ezeket a pénzeket. Nem az embereknek adták oda, nem a vállalkozásoknak adták oda, hanem hazavitték még azt is, ami le volt betonozva, és ez egy komoly probléma, tisztelt képviselő úr. Ha megengedi, egy utolsó megjegyzés az Alaptörvénnyel összefüggésben. Tudja, az Alaptörvény minek a garanciája? A gazdasági stabilitásnak, a költségvetési stabilitásnak, a szabad véleménynyilvánításnak, annak, hogy ne történhessen meg még egyszer az, amit önök 2006-ban elkövettek a magyar emberek ellen, és amit elkövettek 2008-2009-ben, hogy csődbe vitték az országot. Megértem, hogy ez fáj önöknek, megértem, hogy az Alaptörvény ellen küzdenek, csak sajnos az a magyar jövő garanciája, és éppen ezért nem fogjuk hagyni, hogy elvegyék a magyar emberektől. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője: „Aktuális kérdésekről” címmel.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Urak! Az egészségügyről szeretnék beszélni. Nagyon sok felmérés és nagyon sok statisztika jelenik meg egészségüggyel kapcsolatban, és hála a jó égnek, nagyon sokan, akár cégek vagy egészségügyi szolgáltató cégek végeznek el olyan lakossági felméréseket, amelyekből tudunk itt párbeszédet folytatni, bár idézőjelbe tenném ezt a párbeszédet, mert legtöbb esetben mi kérdezünk, önök meg nem válaszolnak. [[9.40]] Az elmúlt évek folyamán azt látjuk, hogy egyre többet költenek a magyar emberek magánegészségügyi szolgáltatásokra. Ez az összeg az elmúlt években éves szinten meghaladta az ezermilliárd forintot. Ez azért is érdekes, mert ugyebár ma Magyarországon, aki dolgozik, az egészségügyi hozzájárulást fizet azért a szolgáltatásért, én fizetek azért a szolgáltatásért, amit alapvetően meg kellene kapnom, bár az egészségügyhöz való hozzájutás alanyi jogon jár minden magyar állampolgárnak. De ha megnézzük ezeket a statisztikákat, és ezt a brutális összeget, amit most már nem az állam finanszíroz, hanem a magyar családok a saját zsebükből költenek, ez évről évre több, mondom még egyszer, ez több mint ezermilliárd forintot tesz már ki éves szinten. Egy magyar család ma átlagosan 113 ezer forintot költ magánegészségügyi ellátásra, és ha itt megnézzük, hogy kik azok, akik igénybe veszik a magánegészségügyi ellátást, azt gondolnánk, hogy a jómódú, gyermektelen családok. Itt meg kell ezt cáfolnom. Legtöbb esetben a gyermekeinkre költünk a legtöbbet, a gyermeket nevelő családok veszik igénybe, mert a gyerekeinkért minden pénzt oda fogunk adni. Amit viszont megnézünk, hogy mik azok a szolgáltatások, amiket igénybe veszünk a magánellátásban. Első helyen a fogászat, második helyen a nőgyógyászati beavatkozások, és harmadik helyen a reumatológia, neurológia, dietetika. A megkérdezettek 70 százaléka részesül valamilyen műtéti ellátásban, és itt is meg kell nézni azt, hogy most már Magyarországon a műtétek 16 százaléka kerül magánszolgáltatóknál elvégzésre. A műtétek toplistája: első helyen a sebészet, második helyen megint a nőgyógyászat, és harmadik helyen a szemészet. A többnapos beavatkozásoknál első helyen az ortopédia, második helyen a fül-orr-gégészet, harmadik helyen a nőgyógyászat. A nőgyógyászatot azért emelem ki magánellátásban, mert ugyebár a kormány mindig hangsúlyozza, hogy családbarát kormányzást folytat, és azt látjuk, hogy a nők egyre többet fordulnak nőgyógyászati panaszaikkal nem az állami beavatkozásokhoz, hanem a magánegészségügybe. Itt el kell mondanom, hogy a mai napon a NEAK honlapján elérhető, hogy milyen várólistákkal szembesül ma egy magyar állampolgár. Térdprotézisre átlagosan 484 napot kell várni, ennyi a várakozási idő; 7616 fő vár most térdprotézisre, de van, ahol 602 napot kell várni. Hasfali lágyéksérvműtét 259 nap, 1442 fő, de van, ahol 524 napot. Ortopédiai nagyműtétek 415 nap; szaruhártyaműtétek 777 nap az átlagos várakozási idő. Szürkehályogműtétek 171 nap, 17 027 beteg vár műtétre; sérvműtétek 289 nap, 2202 beteg. Térdprotézis 589 nap, de van, ahol 798 napot kell erre várni, 8874 beteg vár ezekre a műtétekre. Sorolhatnám még hosszan. Ez az, ami ma a NEAK honlapján fellelhető. Tudják, az egészségügyi szolgálati jogviszony még nehezített is ezen a helyzeten. Az elfogadhatatlan számunkra gondolom, Rétvári Bence államtitkár úr fog beszélni , hogy tegnap is felsorolta az ügyeleti rendszernél, hogy hogyan változott a mentők életkora, de a humán erőforrásról egy szót nem ejtett, államtitkár úr. Nem mondják azt, hogy hányan hagyták el orvosok, ápolók, műtéti asszisztensek, műtőssegédek a szakmát, miután az új szolgálati jogviszonyt bevezették. Nem beszélnek arról, nem adnak ki adatokat, hány olyan egészségügyi dolgozó fog felállni, amiért nem hajlandó beadatni magának a védőoltást, annak ellenére, hogy azt mondjuk mi is, hogy mindenki vegye fel a védőoltást, mert az az egyik legfontosabb védekezési eszköz a járvánnyal szemben. De amivel most az egészségügyben találkozunk, az szerintem tűrhetetlen, és minél hamarabb meg kellene tenni a kormánynak azokat a beavatkozásokat, amiket a szakma képvisel. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében Rétvári Bence fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön azt mondta, hogy a magyar emberek költenek arra, ha fogorvoshoz mennek, vagy a nőgyógyászhoz mennek, itt költenek a legtöbb pénzt az egészségügyön belül. Mi lenne akkor Magyarországon, ha a baloldal kormányozna 2010 óta? Nemcsak a nőgyógyásznál, nemcsak a fogorvosnál kellene fizetni, hanem ha elmennek a háziorvoshoz. Mit fizetnének? Vizitdíjat. Ha bemennének a kórházba, mit fizetnének? Napidíjat. Ha bármilyen járóbeteg-ellátásba elmennek, mit fizetnek? Nem csak azon a négy területen, amit ön mondott, tisztelt képviselő asszony, minden területen vizitdíjat fizetnének. Önök miről beszéltek? A tb-kassza privatizációjáról, meg hogy több-biztosítós modell, magánpénztárak, az egyik ember az egyik kórházba mehetne, a másik másikba, az egyiknek ezért magasabb színvonalú ellátása lenne, a másiknak alacsonyabb színvonalú ellátása. Ön itt a parlamentben arról beszél, hogy vannak olyan területek, ahol a magyar emberek a fogorvoshoz meg a nőgyógyászhoz magánpraxisba szoktak menni ez nyilván nem egy most kialakult gyakorlat Magyarországon, hanem több évtizedes gyakorlatról van szó, és emiatt ott fizetős ellátást vesznek igénybe , miközben önök minden magyar embernek, aki társadalombiztosítást fizet, hiszen ő is egész életben társadalombiztosítást fizetett, a szülei is, meg a nagyszülei is társadalombiztosítást fizettek, de önök azt mondták, hogy hiába fizette be ő is, meg az egész családja a tb-t, ennek ellenére, amikor kórházba megy, amikor háziorvoshoz megy, amikor járóbeteg-rendelőbe megy, fizetnie kell, fizetnie kell és fizetnie kell. Az önök legnagyobb egészségügyi fejlesztése a széfek után a vizitdíj-automaták voltak a magyar egészségügyben. Voltak kórházak persze, amiket bezártak, volt 16 ezer ágy, amit megszüntettek, de minden kórház bejáratához odatették a vizitdíj-automatákat, tisztelt képviselő asszony, és azt a vizitdíjat utána szépen évről évre emelgették volna. Ön azt mondta, tisztelt képviselő asszony, hogy fontos, hogy az orvosok száma emelkedjen. Amikor önök befejezték a tevékenységüket a magyar egészségügyben, akkor 33 943 működési engedéllyel rendelkező orvos volt. A legutóbbi adat szerint 37 188 van. Ez 3245-tel több orvos, tisztelt képviselő asszony, a hivatalos működésiengedély-kimutatás szerint, mint amit önök tudtak produkálni Magyarországon, és hozzátenném, hogy az önök idejében egyébként körülbelül hasonló nagyságrendben csökkent a dolgozó orvosok száma. Míg a mi kormányzásunk idején ez nőtt, az önök kormányzása idején csökkent. Míg a mi kormányzásunk idején több ezerrel több orvos volt, önök nyolc év alatt 3-4 ezerrel csökkentették a dolgozó orvosok számát. Azt a valótlanságot is szeretném helyreigazítani, amit ön mondott, hogy az új egészségügyi szolgálati jogviszonnyal csökkent az így dolgozók száma. Ha megnézzük, hogy mióta ez az új szolgálati jogviszony van, ön szerint kevesebb vagy több ilyen orvosi jogviszony van? Tisztelt képviselő asszony, március óta több van, 1881-gyel több. Ön szerint több vagy kevesebb ápolói jogviszony van egészségügyi szolgálati jogviszonyban március 1-je óta? Több van, 1942-vel. Mindemellett nőtt az egyéb, egészségügyben dolgozók száma is 843-mal. Ez azt jelenti, hogy mióta bevezettük március 1-jén az új egészségügyi szolgálati jogviszonyt, azóta 4666 fővel többen létesítettek ilyen egészségügyi szolgálati jogviszonyt, tehát nőtt az egészségügyi szolgálati jogviszonyban dolgozók száma. Tisztelt Képviselő Asszony! A várólisták kapcsán: a világ minden országában nyilván a várólisták megnőttek a járvány alatt, mert a járvány alatt a kórházak azokkal a betegekkel foglalkoztak, akik koronavírusosak, és akiknek halaszthatatlan vagy életmentő beavatkozásra volt szükségük. Amikor a járvány véget ér, akkor lehet ezeket a várólistákat ledolgozni. Ezért a magyar kormány 12 milliárd forint többletforrást biztosít a kórházaknak azért, hogy az a hátrány, ami az elmúlt másfél-két évben a világ minden országában keletkezett… és itt, Magyarországon, akiknek életmentő vagy halaszthatatlan beavatkozásra volt szüksége, azokat a betegeket legalább ellátták. Franciaországban még a rákos betegeket sem látták el, mert annyira nagy volt a terhelés a kórházakon, hogy egyes kórházak a koronavírus miatt a rákos betegeket sem tudták ellátni. Magyarországon ilyenre nem került sor, tisztelt képviselő asszony. Önök hány forintot is költöttek várólista-csökkentési programra? Nullát. Miért? Mert még várólista-nyilvántartási rendszert sem hoztak létre. A kórházakban kis kockás füzetben lehet, hogy volt, aki vezette, de országos várólista-nyilvántartási rendszer nem volt, mert ha nincs ilyen rendszer, akkor önök szerint nincs ilyen probléma, és nem igényel többletforrást. Ezért önök csak a privatizációval foglalkoztak, a magánosítással foglalkoztak, a kórházbezárással foglalkoztak, és nem azzal, hogy esetleg egy nyilvántartási rendszert létrehoznának, és utána erre pénzeket fordítanának. 40-50 milliárd forint az a többlet, amit mi a várólista-csökkentésre fordítottunk, mert először létrehoztuk a nyilvántartást, utána pedig csökkentettük a várólistákat. Önök sem nyilvántartást nem hoztak létre, sem várólista-csökkentésre egyetlenegy forintot sem áldoztak a saját nyolcéves kormányzásuk alatt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[9.50]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, jegyző úr, a Jobbik képviselője: „Magyarok pénzét magyar labdarúgókra!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy tájékoztassam önöket arról, hogy Magyarország talán két legnépszerűbb csapata néhány héttel ezelőtt hogyan lépett pályára az egymás elleni mérkőzésen. Dibusz, Mmaee Samy, Mmaee Ryan, Nguen Tokmac, Zachariassen, Ćivić, Blažič, Wingo, Lončar, Uzuni és Laïdouni, az egyik oldalon. Míg a másik oldalon: Banai, Kastrati, Diaby, Mack, Tallo Gadji-Celi, Kutrumpisz, Csongvai, Bjeloš, Beridze, Antonov és Mitrović. Nos, hát jól hallották, a Ferencváros és az Újpest kezdő csapataiban mindösszesen három magyar játékos volt. És önök mondhatják azt, hogy az angol Premier Ligában sem tolonganak az angol játékosok, csak az az aprónak nem nevezhető különbség, hogy ott a klubtulajdonosok a saját pénzüket fektetik be a sportba, ők döntik el, hogy kiket vásárolnak, kiket adnak el. Míg Magyarországon az NB I-es klubok is jelentős közpénzekből gazdálkodhatnak. És igen, önöknek elévülhetetlen érdemük van abban, hogy az elmúlt tíz évben a sportágazat nemzetgazdasági ágazatként kiemelt támogatásokat kapott, ezt ezúton is köszönöm szépen a sporttársadalom nevében is, és abban is, hogy megújult a sportinfrastruktúra, sokkal többen sportolnak, mint mondjuk, tíz évvel ezelőtt. Ennek következtében, mivel többen is sportolnak, többnek kellene lenni a tehetséges gyermeknek is. Ezzel szemben mit látunk? Azt látjuk, hogy például a magyar labdarúgó NB I-ben az első osztályban pályára lépők száma a külföldiek tekintetében 50 százalék. De sajnos kézilabdában és kosárlabdában sem rózsás a helyzet. Megdöbbentő ez. Hol vannak a magyar tehetséges gyerekek? tennénk fel a kérdést. De hogy mondjak egy üde színfoltot, egy jó példát is: itt van a Paks csapata, amelyik évek óta színmagyar játékosokkal áll ki, és nem olyan régen egyébként 6:1-re verte a magát Puskás Akadémiának nevező Felcsút csapatát, amely a legtöbb közpénzt égette el az elmúlt tíz évben, és egyébként a legtöbb tehetségesnek mondható gyermeket foglalkoztatja. Még ők is öt külföldivel lépnek pályára rendszeresen a bajnoki mérkőzéseken. És ha már az akadémiákról is szót ejtettem, továbbra sem érthető számomra, hogy a Kisvárdai Akadémia hogy lett államilag elismert, az az akadémia, amelyik az NB I-es csapatában szinte kivétel nélkül külföldieket foglalkoztat, de nemcsak ott, hanem az utánpótlásban. Tessék megnézni, az U19-ben alig vannak magyarok! Nem kárpátaljai magyarok, ukrán gyerekek szerepelnek, nem beszélnek magyarul, és csak cirill betűkkel tudnak olvasni. Önök megengedik azt, hogy a magyar emberek közpénzét külföldi labdarúgókra költsék, mondjuk, például a marcali kórház gyermekosztályának újraindítása helyett. Egész egyszerűen ez az akadémiai rendszer abszolút versenyellenes és sportszerűtlen. Úgy gondolom, hogy a magyar állam közpénzből kiemel egyes klubokat, azokat kiemelten támogatja, másokat pedig nem emel ki, nem támogat kiemelten, vagy nem ugyanolyan feltételekkel teszi ezt. És mit várhatnak a sportszerető magyar állampolgárok a kormányváltást követően? Beszéljünk erről is! Mi szeretnénk a szakemberképzésre nagyobb hangsúlyt fektetni, hiszen ha több a magyar gyermek, több a magyar játékos, fantasztikus körülmények között edzhetnek, akkor igenis, ki lehetne hozni belőlük a maximumot. Ez a szakemberképzés megújításával létrejöhet. Aztán, a fenntarthatatlan stadionok helyett mi a mindennapos testnevelés infrastrukturális hátterét biztosító tornatermek építését fogjuk preferálni. Ezenkívül pedig a sportvezetést összeférhetetlenné tesszük a pártpolitikai szerepvállalással. Sokszor beszéltem már erről. Nem utolsósorban mi a taorendszert nem kívánjuk beszántani, mert az a taosportágakban lélegeztetőgépként működik, és összeomlasztaná ezeket a sportágakat. Mi ezt nem kívánjuk tehát megtenni, mi egy olyan sportfinanszírozási rendszert kívánunk működtetni, amely átlátható, amely transzparens, nyomon követhető, amely teljesítményalapú, és amelyben nincsen rablásfaktor. Mi tehát önökkel ellentétben nem fogjuk támogatni azokat a klubokat, amelyek a magyar tehetségek helyett a gyenge képességű külföldieket részesítik előnyben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, Steinmetz képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, egy ilyen kérdést lehet, hogy előzetesen érdemes tisztáznunk, tisztelt képviselő úr, hiszen a sportban sok helyen látjuk, hogy különböző származású sportolók különböző országokban játszanak. Megvetjüke azokat a sportolókat, akik, mondjuk, magyar sportolók, de külföldön játszanak? Megvetjük ezért őket? Szerintem nem. Megvetjüke a külföldi sportolókat azért, mert Magyarországon játszanak? Megvetjük őket? Szerintem nem vethetjük meg sem azt a magyart, aki külföldön játszik, sem azt a külföldit, aki Magyarországon játszik. Furcsa lenne, ha egyiket negatív fényben tüntetnék fel, a másikat pedig nem. Ha körbenézünk, az országok elsöprő többségében ez így van, hogy vannak vendégjátékosaik innen-onnan. Magyarországról is mennek külföldre, külföldről is jönnek Magyarországra. Ez egy jelenség, tisztelt képviselő úr. Nyilván sok minden a világban lehetne szebb meg nekünk jobban tetsző, de úgy látom, hogy ez így volt az elmúlt években, az elmúlt évtizedekben, ön itt a parlamentben ez ellen nyilván beszélhet, de én úgy látom, hogy a gyakorlat ilyen, hogy vendégjátékosok vannak itt is meg ott is. Hogy Gyurcsány Ferenctől mit várhatnánk, ha újra hatalomra kerülne a sport terén, az szerintem csak a rémálmainkban jöhetne elő, ő már korábban is kifejtette, hogy ő már azt is sikernek könyvelné el, ha nem csökkenne a magyar sport versenyképessége. Óriási célkitűzés egy miniszterelnöktől, hogy ha nem süllyedünk, akkor ő már nagyon eredményesnek tartja, bár, mondjuk, GDP-ben és munkanélküliségben nem sikerült még ezt sem hoznia. Vagy elmondta, hogy őt különösképpen a foci nem érdekli, hát létesítményfejlesztésben lenne mit tennie a baloldali kormánynak, utánpótlás-nevelésben, de hát aztán nem sokat tettek. Mi volt mégiscsak Gyurcsány Ferencnek a leglátványosabb sportügyi tevékenysége, miután befejezte sportminiszteri tevékenységét? Bezárta a sportminisztériumot. Ennyi volt. [[Balczó Zoltán: Most van?]] Korábban ezt nagyon fontosnak tartotta, mert ezt a tárcát vezette, de aztán kiderült, hogy egy kicsit sem tartotta fontosnak, sem a gyermek-, sem az ifjúsági, sem a sportügyeket, hanem fogta és bezárta az egészet, mert csak egy politikai ugródeszkának kellett neki. Sok minden van így, Gyurcsány-show, Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztérium, sok helyet foglal el azért, hogy utána a teljes hatalmat megszerezze a baloldalon belül. De láthattuk Fekete-Győr Andrást vagy sok mindenki másnak is ezt a kétszínű tevékenységét, akik éveken keresztül mást sem csináltak, csak szidták a sportberuházásokat, szidták a stadionépítéseket, hogy az korrupció, hogy az ablakon kiöntött pénz, és amikor magyar sportsikerek voltak, és amikor ott volt 70 ezer ember, és szurkolt a magyar csapatnak, akkor kimentek, és az első sorban szelfizgettek. Hogy lehet, hogy évekig valaki szidja a sportberuházásokat, leállítaná, még stadionstopot is hirdet, aztán utána pedig a nagy stadionstop-hirdetők egytől egyig ott vannak, és szelfizgetnek a lelátókon, és drukkolnak a magyar csapatnak. Jó lett volna, ha csak ez a második része lenne ennek a történetnek, hogy közösen tudunk örülni a magyar sport sikereinek, tisztelt képviselő úr. Ön is említette, és köszönöm szépen, hogy ezt elismerte, hogy radikális mértékben nőtt mind a versenysportolók száma Magyarországon, mind a szabadidő-sportolók száma. Növelni tudtuk az utánpótláskorú sportolóknak, a szabadidős sporttevékenységet végzőknek is a számát, és nyilván nincsen sportolóilétszám-növekedés, akár igazolt, akár hobbiszinten sportoló fejlesztés nélkül, ingatlanfejlesztés és sportlétesítmény-fejlesztés nélkül. Az úgy nem lehetséges, hogy ugyanolyan sportlétesítmény van, de hirtelen kétszer meg háromszor annyi ember sportol. Kétszer vagy háromszor annyi ember felújított infrastruktúrában vagy újonnan épített infrastruktúrában tud sportolni. Anélkül nem lehet, hogy ezeket ne építenénk meg, ezért vagyunk büszkék arra, hogy a megnövelt kapacitás mellett több mint kétszeresére növeltük az igazolt sportolók számát. És amit ön is mondott, nagyon fontosak nyilván a tornatermi építések a mindennapos testneveléshez, szerintem ebben minden józanul gondolkodó ember egyetért, hogy abban a korban, amikor egész nap az okoskészülékeinket nyomogatjuk, miért fontos a mindennapos testnevelés. Ezért fontos, hogy a „Modern városok” program keretében 18 megyei jogú városban 40 sportcélú fejlesztés zajlik. Ezek egy része már el is készült vagy folyamatban van, ez 250 milliárd forint összértékű, és láthatjuk, hogy nap mint nap, akár a „Magyar falu” program keretében kisebb településeken, a „Modern városok” program keretében vagy a nemzeti köznevelési infrastruktúra-fejlesztési program keretében ez egy jó hosszú nevű program, de ennek a keretében sok-sok tucatnyi tornaterem épül, sok-sok tucatnyi helyen valósul meg fejlesztés, amiben akár iskolai tornaterem-építés vagy -bővítés is szerepel. [[10.00]] Nagyon fontos, hogy taotámogatásból valóban a jégkorong, kézilabda, kosárlabda, labdarúgás, vízilabda és röplapda sportágak olyan fejlesztéseket tudtak elérni, amik korábban nem voltak. Fontos az is, hogy nyilván minél többeknek legyen életcélja a sport akár az is, hogy versenysportoló legyen , de ennél még fontosabb, hogy minél többen találják meg azt a sportágat, amit szívesen űznek akár nyugdíjaskorukig is, mert így tudjuk az egészséget megőrizni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mi úgy is tekintünk a sportra, nemcsak úgy, mint jellemnevelő, csapatszellem-növelő, akaraterő-edző, hanem mint egy nagyon jó egészségmegőrző, betegségmegelőző program is. Ezért tartjuk fontosnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Juhász Hajnalka képviselő asszony, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „A LIBE bizottság értelmezésében a jogállamiság elvéhez nem tartozik hozzá a pártatlanság és összeférhetetlenség?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Az elmúlt időszak ékes példája annak, hogy a nemzetközi szervezetek átpolitizáltan kezelnek olyan kérdéseket, amelyekkel negatív értelemben lesznek hatással egymásra. Ha a jogállamiság átpolitizált, minden jogi alapot nélkülöző megközelítése megjelenik Brüsszelben, szinte már indulhat is a visszaszámlálás: mikor bukkan fel ez a kérdés más nemzetközi szervezetekben. Jogállamiságról vitatkozunk úgy, hogy az Európai Uniónak a tagállamok alkotmányos hagyományaiból kellene kiindulnia, és szinte lehetetlen küldetésként arra kellene kísérletet tennie, hogy egy objektív jogállamisági fogalom alapján közelítsen a tagállamok felé, ami még nem is létezik. Ezzel szemben viszont vannak olyan alapvető, már létező fogalmak, mint például az Európai Unió intézményi működését alapvetően meghatározó összeférhetetlenség és pártatlanság, amelyet minden bizottságnak, így a LIBE bizottságnak is be kell tartania. Fontosnak tartjuk a folyamatos dialógust Magyarország és az Európai Unió intézményei között, azonban ennek a párbeszédnek két iránya van. Nekünk is lehet és van is véleményünk arról, hogy mit jelent számunkra a jogállamiság, amely nem nélkülözheti a pártatlanságot, összeférhetetlenséget, az uniós alapelvek betartását. Ilyen uniós alapelvek például, hogy az Unió tiszteletben tartja a tagállamoknak a szerződések előtti egyenlőségét, nemzeti identitását, amely elválaszthatatlan része azok alapvető politikai és alkotmányos berendezésének. Ugyancsak uniós szerződési alapelv az úgynevezett lojális együttműködés követelménye, ami azt jelenti, hogy az Unió és a tagállamok kölcsönösen tiszteletben tartják és segítik egymást a szerződésekből eredő feladatok végrehajtásában. Az Unió alapjogi chartája is rögzíti, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon intézzék. Ehhez képest a LIBE bizottság Magyarországra látogató küldöttségében a magyar ellenzéki Momentum európai parlamenti képviselője, Donáth Anna is részt vett. Ezzel a bizottsági összeállítással megkérdőjeleződik a testület elfogulatlansága, pártatlansága és objektivitása, következésképpen a valós tények megismerésére irányuló szándéka. Jogállamiságot vizsgálni hatáskör nélkül és a pártatlanság elvének biztosítása nélkül nem más, mint hiteltelenség felsőfokon. Az éppen a jogállamiságot állandó jelleggel politikai eszközként használó és egyes közép-kelet-európai országokon számonkérő Európai Parlament ezáltal például figyelmen kívül hagyja saját eljárási szabályzatát is, hiszen az kimondja: ha valamely európai parlamenti képviselő személyes érdekeltsége befolyásolhatja képviselői feladatainak ellátását, összeférhetetlenség áll fenn. Amikor az Európai ügyek bizottságának tagjaként fogadtuk a LIBE bizottságot, személyesen tapasztalhattam meg, mit is jelent számukra a jogállamiság a gyakorlatban: kész ítélet konkrét kérdések nélkül. Ugyanakkor az is nyilvánvaló volt, hogy a nemzetközi szervezetek pozitív irányba nem, csak negatív irányba befolyásolják egymás gyakorlatát az utóbbi időszakban. Szeretnék emlékeztetni arra, hogy az Európa Tanács, amely nem uniós intézmény, eljárási szabályzata a hasonló feladatkörű monitoringbizottságok esetében rendkívül szigorú összeférhetetlenségi szabályokat állapít meg: még a szomszédos ország állampolgárságával sem rendelkezhet egy jelentéstevő vagy az országot vizsgáló bizottság tagja. Következésképpen e szabály szerint nemhogy magyar politikus nem lehetne a tényfeltáró küldöttség tagja, de még hazánkkal szomszédos országhoz tartozó politikus sem. Azon bizottságnak, amely jogállamiságból jött leckét adni, annak javasoljuk, hogy olvasgassa sűrűbben az alapjogi chartát vagy az Európai Parlament eljárásjogi és etikai szabályzatát. A hitelességének mindenképpen jót tenne. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenki számára világos, hogy Brüsszel és Soros György álcivil szervezetei újabb ürügyet találtak arra, hogy hazánkat támadhassák. Mint tudjuk, a LIBE bizottság szinte hemzseg az olyan emberektől, akik futószalagszerűen valótlan jelentéseket gyártanak Magyarországról és Lengyelországról, és lejárató sajtóhadjáratokat és eljárásokat indítanak ellenünk. A LIBE-vizitnek feltételezhetően volt egy rejtett szándéka is, hiszen a választások előtt fél évvel jöttek el vizsgálódni hazánkba, mindemellett sokat elárul róluk, hogy ittlétük alatt ellenzéki politikust, nyílt társadalmak eszmerendszerét valló, Soros György által finanszírozott szervezeteket kerestek fel, mint például az Amnesty Internationalt, a Helsinki Bizottságot, a Transparency Internationalt, valamint a Menedék Migránsokat Segítő Egyesületet. Fontos megjegyezni, hogy a LIBE-delegáció magyarországi látogatása előtt mindössze három nappal történt az a személycsere, és feltételezhető, így furakodott be a közel sem patrióta jelleméről híres Donáth Anna a tagok közé. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy az Európai Parlament eljárási szabályzatának 228. cikke a tényfeltáró látogatásokkal összefüggésben világosan fogalmaz: „Az úti cél szerinti tagállamban megválasztott képviselők nem vehetnek részt a küldöttségben.” Az érintett szabály alapvetően petíciós bizottságokra vonatkozik, de ennek ellenére világosan látszódik, hogy a delegáció hazai összetétele súlyos összeférhetetlenségi kérdéseket vet fel. Ráadásul, mint tudjuk, a jogállamiságnak nincs egységesen elfogadott definíciója. Bizonyos elemei vannak, mint például a szabad választások vagy a szólás- és sajtószabadság. Hazánkban ezek az ismérvek egytől egyig adottak. Ugyanakkor míg például nálunk van Alkotmánybíróság, Dánia, Hollandia, Izland, Svédország, az Egyesült Királyság, valamint Norvégia nem rendelkeznek ezen demokratikus intézménnyel, mégsem érik őket koholt politikai vádak, hogy veszélyben lenne náluk a jogállamiság. Úgy is mondhatnánk, hogy a jogállamiság országról országra különböző megnyilvánulási formákat ölt, nem lehet öncélúan kijelenteni azt, hogy valahol jobban vagy kevésbé érvényesülnek ezek az alapelvek, inkább egyfajta alkotmányos párbeszéden keresztül lehet egymást elemezni, és ehhez nem lehet külön szankciókat fűzni. Ezek után vajon milyen jelentést várhatunk a LIBE bizottságtól? Ne kergessünk hiú ábrándokat! Szinte borítékolhatjuk, hogy egy átpolitizált és a tényeket teljes mértékben nélkülöző jelentés van készülőben az Európai Parlament bizottságának boszorkánykonyhájában. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2015-ös migránsválság óta nem volt kitéve Magyarország olyan nemtelen, politikai töltetű lejárató hadjáratnak, mint napjainkban. Mindezek ellenére a kormány álláspontja változatlan. Továbbra is a magyar emberek akaratát kívánja érvényesíteni, akik nem kérnek az LMBTQ-propagandából és a bevándorlók erőszakos betelepítéséből. Magyarországnak az egyetlen igazi bűne az, hogy kiáll a magyar emberek érdekei mellett, számunkra továbbra is értéket képvisel a nemzeti és európai identitás, illetve a konzervatív értékek és a család szentsége. Mindnyájan üdvözölnénk, ha egyszer beköszöntene az az időszak, amikor végre lezárul a Magyarország ellen indított támadások sorozata, amelyek visszavezethetők akár a rezsicsökkentésre, akár a migráció megállítására, akár a gyermekvédelmi törvényre, tehát olyan alapvető értékeknek, a magyar emberek érdekeinek a védelmére, amelyek sem a multikulturális világ, sem pedig a multinacionális, globalista cégek vagy globalista ideológiák képviselőinek a nézeteivel nem állnak összhangban. Az a feladatunk, hogy továbbra is helytálljunk, és ne engedjünk a balliberális pártok nyomásának, akik szolgai módon kiszolgálnák ezeket az igényeket. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[10.10]]
Köszönöm szépen, Völner államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Jakab István alelnök úr, a Fidesz képviselője: „Mindennapi kenyerünkről a Kenyér Világnapján” címmel. Öné a szó, alelnök úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a mai napon két fontos ügyben irányítsam a figyelmüket a magyar kenyérre, illetve a kenyérre, amely, azt gondolom, hogy valamennyiünk számára fontos éltető erőt jelent. 1979-ben az ENSZ élelmezési és mezőgazdasági szervezete, a FAO döntése alapján október 16-át élelmezési világnappá nyilvánította. A célja az volt, hogy az emberiség nagy részét sújtó élelmezési gondok fenntartásában , az erre való mozgósításban felhívja a figyelmet. 2001-ben a Pékek Világszövetsége október 16-át a kenyér világnapjává nyilvánította, amelynek a célja a kenyér jelentőségének mint a világ legfontosabb élelmezési cikkének a hangsúlyozása. Tisztelt Képviselőtársaim! Kettős jubileum ez a mai: két szervezet, amelyik arra irányítja a figyelmet, hogy a kenyér az élet, az életünk része. E kettős jubileum alkalmából a Magosz, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara, a Magyarok Kenyere Alapítvány és a Magyar Pékszövetség úgy határozott, hogy az eddigi jó együttműködésüket megpecsételve írásban is egy hosszú távra szóló együttműködési megállapodást köt. Engedjék meg, hogy külön köszöntsem a karzaton helyet foglaló, a Magyar Pékszövetség delegációját Septe József elnök úr vezetésével, akik azért érkeztek ma az Országgyűlésbe, hogy közösen is felhívjuk mindenkinek a figyelmét arra, hogy a kenyér az életünk része. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás létrejöttében nagyon fontos szerepe volt annak, hogy a „Magyarok kenyere” program bonyolításában a pékszövetségre mi mindig igazán mint komoly szövetségesre számíthattunk. Az a meggyőződésünk, és engedjék meg, hogy néhány gondolatot a programról szóljak, hogy a „Magyarok Kenyere 15 millió búzaszem” a Kárpát-medence magyar gazdáinak az igazi sikertörténete. Ez a program tizenegy évvel ezelőtt a magyar gazdák szívéből fakadt, ezt a programot senki nem indította el úgymond, ezt a magyar gazdák önként határozták el és vitték sikerre. Az első esztendőben tíz tonna gabonát gyűjtöttek össze, ez a tizedik évben már meghaladta az ezer tonna gabonát. Az első időszakban egy megyényi területen lévő gazdák összefogása volt, ez ma már a teljes magyar Kárpát-medencei gazdatársadalmat fogja össze, sőt, ebbe a mozgalomba most már bekapcsolódott a diaszpóra közössége is. Úgy gondolom, hogy a diaszpóra magyarsága lélekben mindig velünk van, amikor a búzaszentelő ünnepét szervezzük meg, amikor a búzaösszeöntés ünnepét rendezzük vagy éppen akkor, amikor az adományozás ünnepét. „Egy kenyéren vagyunk!”, ez a jelszónk, ez a jelszavunk, és az a meggyőződésem, hogy ez lélekben összeköti, összekapcsolja a világ magyarságát. Tisztelt Képviselőtársaim! A Magyar Pékszövetség úgyszintén nagyon komoly munkát végez, nagyon komoly feladatot vállalt magára akkor, amikor ebben az összefogásban részt kívánt venni. A pékszövetség céljai egybeesnek a mi céljainkkal: fenntarthatóság biztosítása a sütőipari szektorban, a mezőgazdasági termelésben; korszerűen előállított, egészséges, természetes, adalékanyagoktól mentes élelmiszerek fogyasztásának ösztönzése; a kenyérrel és összetevőivel kapcsolatos ismeretek bővítése a lakosság körében; a búzával, a liszttel és a kenyérrel kapcsolatos nemzeti hagyományok ápolása. Ez az, ami összeköt bennünket, a hagyományok ápolása, a kenyér tisztelete és az élet tisztelete. Ezen a napon, illetve 16-án, az évforduló napján az alapítvány, a „Magyarok Kenyere 15 millió búzaszem” Alapítvány által adományozott 500 kilogramm lisztből a pékszövetség üzemei, vállalkozói sütik meg azt a kenyeret, amit a rászorulók számára biztosítunk. Hiszen hisszük azt, hogy valamennyiünk közös felelőssége, hogy a magyarság, de a világban mindenhol élő emberek asztalán [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mindenkor kenyér legyen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Jakab alelnök úr. A kormány nevében Farkas Sándor államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Alelnök Úr! Képviselőtársaim! Az elmúlt évek a magyar agrárium számára komoly erőpróbát jelentettek, hiszen szinte minden ágazat valamilyen nem várt eseménnyel kellett hogy szembenézzen. Az idei év különösen nehéz volt és nehézre sikeredett. Tudjuk a koronavírus-járvány okozta nehézségeket, a klímaváltozás következtében a tavaszi fagyok, a rendkívüli hideg és csapadékos május után a nyári csapadékösszeg az Alföld jelentős részén 16 milliméter volt, de ugyanakkor a tavaly őszi betakarítású növényekből, a nyári betakarítású növényekből mintegy másfél millió hektárról nyolcmillió tonna terményt takarítottak be, ez egy jó közepes átlagtermésnek mondható. A búzatermésünkre ugyanez vonatkozik, ötmillió tonnás búzatermésünk van ebben az évben, amely biztosítja a hazai ellátást, és még exportra is jut. Ugyanakkor a rengeteg gond és probléma ellenére azt is látjuk, hogy az ágazat jelentősége egyre inkább felértékelődik, sőt mára, nyugodtan mondhatom, hogy nemzetstratégiai ágazattá vált az agrárágazat, amely mintegy 20-25 millió ember biztonságos élelmiszer-ellátását fogja tudni biztosítani azon fejlesztések után, amelyeket ebben és az elmúlt évben elkezdtünk. Ahhoz, hogy az elmúlt években tapasztalható fejlődés ütemét tartani tudja az ágazat, a kormány egy történelmi léptékű döntést hozott azzal, hogy a vidékfejlesztési program hazai társfinanszírozását az eddigi 17,5 százalékról 80 százalékra emelte, így mintegy 4265 milliárd forint fordítható a magyar mezőgazdaság és élelmiszeripar fejlesztésére a 2027-ig tartó támogatási időszakban. Az elmúlt évek során sorra jelentek meg azok a pályázati lehetőségek, és pályázati lehetőségek ezután is fennállnak, amelyek jelentős részben a versenyképességet, a hatékonyságnövelést célozzák a beruházások megvalósítása területén, és úgy gondolom, hogy ez egy kitörési pontja lehet a magyar agrárágazatnak. Történelmi pillanatot él az agrárágazat, amely egyben a vidék megtartóképességét is szolgálni tudja. Fontos kiemelnem, hogy az élelmiszeripar stratégiai ágazat, az élelmiszeripar is szintén stratégiai ágazatunk , nemzetgazdasági, sőt, adott esetben nemzetbiztonsági célként is tekinthetünk erre. Hogy a magyar lakosság elsősorban a hazai előállítású élelmiszertermékeket keresse és vásárolja, ebben már komoly sikereket értünk el az elmúlt időszakban. Éppen ezért úgy döntöttünk, hogy a nyár folyamán az élelmiszeripari vállalkozások számára további 200 milliárd forintos kerettel hirdettünk pályázati lehetőségeket a technológiák korszerűsítésére. Az Agrárminisztérium számára alapvető fontosságú, hogy egy szoros kapcsolat legyen az ágazat szereplői és a tárca között. Mondhatom, hogy az évek során jó szakmai kapcsolat alakult ki a különféle szervezetekkel, amelyek közvetítik felénk az ágazat igényeit, problémáit. Ilyen stratégiai partnerünk többek között a körünkben megjelent Magyar Pékszövetség is, és engedjék meg, hogy a kötendő megállapodáshoz ezúton is gratuláljak alelnök úréknak és a szövetségnek. Tisztelt Képviselőtársaim! A búza volt képes arra, hogy az emberiség több tízezer éves történelmében először megszüntesse az éhínséget, így lett belőle sütött kenyér, az élet jelképe. A „Magyarok Kenyere 15 millió búzaszem” program indulásakor nem gondoltunk arra, hogy ilyen sikereket fog elérni, hogy ilyen társadalmi összefogás, ilyen gazdaösszefogás történhessék a Kárpát-medencében, nyugodtan mondhatjuk, a Kárpát-medencében, és már talán a diaszpórát is idevehetjük, ami komoly sikere ennek a munkának. A „Magyarok kenyere” a Kárpát-medencei magyar gazdatársadalom önzetlen, segítő szándékú összefogása, igazi sikertörténet, amely egyszerre szimbolizálja a nemzeti megmaradás érdekében tett erőfeszítéseket és az egymás iránt érzett szolidaritást. [[10.20]] Tisztelt alelnök úr említette ennek a világnapnak a jelentőségét. Úgy gondolom, hogy ez a világnap is rámutat arra, hogy mennyire szükség van azokra az élelmiszerekre, azokra az értékekre, amelyeket Magyarországon, akár itt a Kárpát-medencében az agrárium előállít. Én hiszem azt, hogy ezek a termékek hosszú távon fogják biztosítani azt a biztonságos élelmiszer-ellátást, azt a biztonságot, amelynek kipróbált időszaka volt a 2020. és 2021. Covid-évek. Én kívánok önöknek a megállapodáshoz sok sikert, és azt, hogy ez a megállapodás valóban szolgálja minden magyar ember biztonságos élelmiszer-ellátását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Farkas Sándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most soron következik a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/17313. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Először előterjesztő felszólalására kerül sor. Mielőtt megadnám a szót, felhívom figyelmét, hogy nyitóbeszédre, a vitában történő további felszólalásra és az esetleges zárszó ismertetésére mindösszesen 25 perces időkeret áll rendelkezésére. Megadom a szót Fónagy János nemzeti vagyonnal kapcsolatos parlamenti ügyekért felelős államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvénnyel létrehozott hitelintézetek integrációjának működése a mai napig megszilárdult. 2019. október 31-én 11 takarékszövetkezet és 2 bank cégjogi egyesülésével a korábbi mintegy 120 takarékszövetkezetből mára egyetlen, országos lefedettségű, univerzális kereskedelmi bank jött létre Takarékbank Zártkörű Részvénytársaság néven, amely kiterjedt fiókhálózata révén alkalmas, hogy betöltse egyebek mellett a vidék bankjának szerepét. Az Integrációs Szervezet mint az integráció központi szerve a hazai pénzügyi közvetítőrendszer jelentős szereplője, amely a vagyonán keresztül nagymértékben hozzájárul hitelintézeti tagjai szavatolótőkéjéhez, ez azonban mint atipikus tőkeelem mára a hitelintézeti tagok fejlődésének korlátjává vált. Annak érdekében, hogy az Integrációs Szervezet tagjaiként működő hitelintézetek a nemzetközi és hazai pénz- és bankközi piacokon hosszú távon is eredményesen működhessenek, indokolt ezen atipikus tőkeelem kivezetéséről intézkedni a pénzügyi közvetítőrendszer hosszú távú stabilitásának megőrzése céljából, ami az ország pénzügyi infrastruktúrája vonatkozásában közérdeknek tekinthető. A javaslat célja ennek megfelelően az Integrációs Szervezet hazai pénzügyi rendszerből történő fokozatos kivezetése. Ennek első lépéseként az Integrációs Szervezet a hitelintézeti tagok szavatolótőkéjébe beszámítható pénzeszközeit kötelező jelleggel az ezen hitelintézeti tagok felett ellenőrző befolyást gyakorló tagállami pénzügyi holdingtársaság anyavállalat által kibocsátandó, törvényi feltételeknek megfelelő kötvényekbe fekteti. A kötvénykibocsátó pénzügyi holdingtársaság szintén a törvényben meghatározott határidőn belül köteles a befolyó összeget az Integrációs Szervezet hitelintézet tagjai vagy a velük együtt összevont alapú felügyelet alatt álló további hitelintézetek saját tőkéjének növelésére fordítani. A javaslat ugyanakkor az Integrációs Szervezetet és annak jelenlegi atipikus tőkebiztosító funkcióját a megfelelő átmeneti időszak biztosítása érdekében tovább élteti. Ezt követően azonban, hogy az érintett hitelintézetek kialakították az új tőkeszerkezetüket, és emellett megfelelően alkalmazkodtak az új körülményekhez, dönthetnek az Integrációs Szervezetből való kilépésükről is azzal, hogy a javaslat a korábbiakhoz képest nagymértékben egyszerűsíti a kilépési szabályokat, így arra viszonylag gyorsan sor kerülhet. Az Integrációs Szervezet az utolsó hitelintézeti tagjának kilépését követően megszűnik, és vagyona az államra száll. A Törvényalkotási bizottság tegnap délután megtartott ülésén beterjesztett összegző módosító javaslat pontosítja az Integrációs Szervezet hitelintézet tagjainak az Integrációs Szervezetből történő kilépésére vonatkozó szabályokat, illetve az Integrációs Szervezet megszűnése esetén az Integrációs Szervezet vagyona magyar államra történő átszállásának szabályait. A törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslattal az előterjesztő tegnap is és természetesen a mai napon is egyetért. Mindezek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a T/17313. számú törvényjavaslatot megvitatni, a törvényjavaslatban megfogalmazott szabályozási szándékot támogatni szíveskedjenek. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget, képviselőtársaimnak a figyelmet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a vitában történő további hozzászólására és a vita végén a zárszó elmondására 20 perc 15 másodperc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. október 18-án tartott ülésén megtárgyalta a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény módosításáról szóló T/17313. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály kivételes eljárásra vonatkozó szabályai alapján 21 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! A szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény szerinti hitelintézetek napjainkra megbízhatóan működnek, a 2019-ben létrejött Takarékbank Zrt. betölti a vidék bankjának szerepét országos fiókhálózata révén. Az integráció létrehozatalakor közérdekű cél volt a takarékszövetkezeti szektor működési kockázatának a csökkentése, amihez hozzájárult az Integrációs Szervezet vagyonának szavatolótőke-mivolta is. A hitelintézeti szektor stabil működése szempontjából pénzügyi stabilitást szolgáló közérdekű intézkedésként indokolt ennek az atipikus tőkeelemnek a pénzügyi rendszerből történő fokozatos kivezetése. Jelen törvényjavaslat ezeket a célokat szolgálja, ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Salacz képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek mindösszesen 8 perc áll rendelkezésükre. Elsőként megadom a szót F Kovács Sándor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó. [[10.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az expozéban is hallhatták, hogy a tisztelt Ház asztalán fekvő, a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény módosításáról szóló T/17313. irományszámú törvényjavaslat szerinti hitelintézetek működése mára megszilárdult. 2019. október 31-én 11 takarékszövetkezet és két bank cégjogi egyesülésével a korábbi közel 120 takarékszövetkezet mára egyetlen, országos lefedettségű, univerzális kereskedelmi bankká egyesült, amelynek Takarékbank Zrt. a neve, és amely kiterjedt fiókhálózata révén alkalmas arra, hogy betöltse a vidék bankjának szerepét. Azt gondolom, hogy ez az integráció egy sikertörténet volt, hiszen az elaprózott szövetkezeti bankhálózat, szövetkezeti takarékhálózat már nem felelt meg a kor követelményeinek akár informatika-, akár tőkerendszerében. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat az Integrációs Szervezet hazai pénzügyi rendszerből történő fokozatos kivezetésére tesz javaslatot. Ennek első lépéseként az Integrációs Szervezet a hitelintézeti tagok szavatolótőkéjébe beszámító pénzeszközeit kötelező jelleggel, az ezen hitelintézeti tagok felett ellenőrző befolyást gyakorló tagállami pénzügyi holdingtársaság anyavállalat által szintén kötelező jelleggel kibocsátandó, a törvényben meghatározott feltételekkel kötvényekbe fekteti. A pénzügyi holding szintén törvényben meghatározott határidővel köteles a kötvénykibocsátás révén az Integrációs Szervezetről szóló, hozzá befolyó pénzeszközt az Integrációs Szervezet hitelintézeti tagjai vagy a velük együtt összevont alapú, felügyelet alatt álló további hitelintézetek saját tőkéjének növelésére fordítani. A javaslat rögzíti az ügylethez kapcsolódó, az Integrációs Szervezet tagjában közvetlen vagy közvetett befolyásoló részesedéssel rendelkező személyek együttműködési kötelezettségét is. A javaslat lehetővé teszi azonban az érintett hitelintézetek számára, hogy miután kialakították az új tőkeszerkezetüket és emellett megfelelően alkalmazkodtak az új körülményekhez, dönthessenek az Integrációs Szervezetből való kilépésükről, azzal, hogy a javaslat a korábbihoz képest nagymértékben egyszerűsíti a kilépési szabályokat, így arra viszonylag gyorsan sor kerülhet. Az Integrációs Szervezet az utolsó hitelintézeti tagjának kilépését követően megszűnik, és vagyona az államra száll. Ezzel egyidejűleg az integrációs üzleti irányító szervezetnek a szövetkezeti hitelintézeti törvényben meghatározott feladatai, továbbá az ebből eredő jogosultságai és kötelezettségei is megszűnnek, valamint megszűnik az Integrációs Szervezet tagjai közötti egyetemlegesség. Tisztelt Ház! Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó rendelkezéseket tartalmaz, ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, F Kovács Sándor képviselő úr. Most megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az imént, amikor harmadszor hallottuk ugyanazt a termelési jelentést, az ellenzéki barátaimra pillantottam, és megkérdeztem őket: titeket is meggyőztek? Természetesen ez vicc, hiszen szó sincs arról, hogy egy, a hetvenes évekből ide „kopipésztelhető” felszólalási stílusban harmadszor előadott termelési jelentés bármely józanul gondolkodó ellenzéki képviselőt meggyőzött volna. Kicsit olyan az érzésünk, mint amikor egy súlyos szívbeteg páciens esetében összeülnek a professzorok, és egyetlenegy EKG-felvételt nézegetnek, hiszen most az, hogy adott esetben az államra száll vissza a tulajdonjog vagy kötvényekbe fektetnek, önmagában nem egy támadható és nem feltétlenül rossz gondolat. Tehát nehogy azt higgyék, hogy mindent kifogásolni akarunk az előttünk fekvő csomagban. Az EKG-s utalásom annak szólt, hogy itt egy 2013-tól tartó brutális folyamatábráról beszélünk, és ennek a végpontját, a betetőzését önök most idehozzák elénk anélkül, hogy egy árva szót szólnának arról, hogy gyakorlatilag egy teljes szektort elzabráltak, lesöpörték a padlást, a korábbi takarékszövetkezeti tagokat kiforgatták a vagyonukból, azért emellett ne menjünk el szó nélkül, tízezeres nagyságrendben honfitársainkat megkárosították, és most idejönnek szép szavakkal, termelési jelentéssel, hogy tetőzzük be a folyamatot, támogassanak bennünket ebben. A helyzet az, hogy 2013-ban erről a témakörről már vitatkoztunk, és akkoriban Nyikos László volt a vezérszónokunk a Jobbik-frakcióban, és teljesen jól körülbástyázva elmondta, hogy itt gyakorlatilag a centrális erőtér egy újabb tünetéről, kivetüléséről van szó, és ahogy ezt önök különböző ágazatokkal, piaci szektorokkal tették, megtették ezt a takarékszövetkezeti rendszerrel is. Már a 2019-es összefoglalások tökéletesen bizonyították azt, hogy korábban rengeteg vidéki kisember tulajdonával bíró teljes hálózatot sikerült olyan módon felszámolniuk, hogy ott egyértelműen megkárosították a 120 intézményből, egy százezer kistulajdonosból álló rendszer minden olyan tagját, aki nem kormányzati érdekelt, akinek nem volt konkrét érdekeltsége abban, ami történik. Azt is látjuk, hogy amikor létrejön egy új nagy kereskedelmi bank és egyesült szövetkezet, az már egyáltalán nem tudja azt a funkciót betölteni, amit egy vidék bankjától elvárnánk, és aminek a lényege az lenne, hogy helyben járuljon hozzá olyan patrióta megközelítésű fejlesztésekhez, akár kisvállalkozások tevékenységéhez, magánemberek életvitelének megkönnyítéséhez, aminek a nyomait sem látjuk az önök új rendszerében. Azt is látjuk, hogy amikor a kis takarékszövetkezeteket egyesülésekbe kényszerítették, az állam adott rengeteg pénzt a szektor biztosítása céljából, az adófizetők besegítettek, az egyedi szövetkezetek akár akaratukon kívül is, akkor bizony egy választási lehetőség elé állították azokat, akik korábban takarékszövetkezeti tagok voltak. Vagy azt csinálhatták, hogy a részjegyüket beváltották, és még egy különbözetet kifizettek annak idején, és akkor lehettek papíron részvényesek, vagy pedig le kell mondaniuk erről, de nem forgalmi, hanem névértéket kaptak cserébe. Tehát menjünk vissza a gyökerekhez, mert amikor erről a törvényjavaslatról tárgyalunk, amely előttünk fekszik, nagyon-nagyon érdemes megvizsgálni, hogy ezt 2013 óta merre vitte, tekervényezte Magyarország Kormánya. Gyakorlatilag a centrális erőtér folytatása minden piaci szektort igyekezett bekebelezni, magáévá tenni, a saját helytartóit odaküldeni, és engem egészen elképeszt az, hogy egy vidéki hálózatot felszámoltak, érdekelteket, tagokat megkárosítottak, és utána itt, mintha mi sem történt volna, indoklás, tények, számok, bármi nélkül előadják, hogy ez az új központosított, centralizált szervezeti egység képes a vidék bankja funkcióinak ellátására. Egy árva szót nem hallottunk arról, hogy miért, milyen tények alapján, ki mondja ezt és milyen alapon. A helyzet az, hogy termelési jelentésekkel találkozunk a parlamentben, és még egyszer mondom, itt egy EKG-t látunk, egy pillanatfelvételt egy folyamat betetőzéséről. Bennünket sokkal jobban érdekel azonban, hogy az egész honnan indult, miért jutott ide, és nyilvánvaló módon, ha lesz érdemi parlamenti vita, mint ahogy eddig nem volt, akkor az egyszeri ellenzéki képviselő döntési helyzetbe kerülhet: hetvenes évek stílusú termelési jelentésekkel szemben viszont mindezt nagyon nehéz lenne elérni. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Z. Kárpát Dániel azzal kezdte felszólalását, hogy számos elem nem támadható és igen pozitív, majd utána hat és fél percen keresztül szidta az egész törvényjavaslatot, és hétszer sikerült elmondani, hogy „termelési jelentés”. Ez nem rekord [[Z. Kárpát Dániel: Elege van?]] , mert már volt olyan, hogy tizenkétszer is sikerült elmondania képviselő úrnak ezt a vádat. Ilyenkor mindig úgy kell értelmezni a szavakat, ha van ilyen magyar- Z. Kárpát szótár, hogy tényekről beszélünk. Tehát amikor termelési jelentést emleget, akkor általában mi a tényekről szoktunk beszélni, eredményekről, tényekről, olyan dolgokról, amelyek megtörténtek, és amelyek számokkal alátámasztható, bizonyítható dolgok. Ezt jelenti Z. Kárpát Dániel szájából a termelési jelentés. De a képviselő úr azt mondja, hogy menjünk vissza 2013-ig. Azt elfelejtette a képviselő úr mondani, hogy kedvezményes áron juthattak részvényekhez ezek az emberek, akikről ön beszélt. Ezeket a történéseket mindig olyan nagyvonalúan elhallgatja. [[10.40]] Azt is elfelejti a tisztelt képviselő úr, hogy azok a tények támasztják alá, hogy képes a vidék bankjának lenni egy ilyen szövetkezet, hogy 120 kisebb pénzintézetet egyesített ez a történet, amelyek szét voltak töredezve, sokszor munkaerőhiánnyal küzdöttek, sokszor épületüzemeltetési problémákkal küszködtek, nem volt elég tőkéjük a saját fenntartásukra, a kis intézmények nehéz helyzetbe kerültek. Igenis, képes a vidék bankjává lenni egy ilyen szövetkezet vagy képes volt azzá válni, mert az országos elérés, az, hogy jelen vannak helyben, a jelenlét, ami szerintem rendkívül fontos egy ilyen pénzintézet életében, igenis képessé teszi őket arra, hogy a vidék bankjaként is funkcionáljanak. Természetesen egyáltalán nem ez az egyetlen olyan bank, ami vidéken is fellelhető lenne, tehát ne játsszuk ezt úgy, minthogyha mi azt mondtuk volna, hogy márpedig ez az egyetlen pénzintézet, amit Budapest határait elhagyva meg lehet találni az országban. Természetesen egyáltalán nem erről van szó. Szerintem a 120 kis, széttöredezett intézmény, azt gondolom, hogy egy ekkora méretű országnak sok, egy magas szám a 120, egy indokolatlanul magas szám, hogyha ezt észszerűsítjük, egyszerűsítjük, akkor az szerintem igenis egy jó irány. Nyilván arról is nagyvonalúan hallgatott a képviselő úr, hogy itt egy 136 milliárd forintos vagyonról beszélünk, ami az államra száll ilyen módon, és a kötvénykibocsátás keretein belül pedig jól fognak járni azok az emberek, akik a kötvénykibocsátáson keresztül majd a befektetéseikkel, a pénzükkel, az egyébként nagyobb tőkeerősséggel hiszen tőkeemelésre kell majd használnia ennek az intézetnek ezt a pénzt jobban járnak. Pontosan arról beszélünk, ha 2013-ig akart visszamenni a képviselő úr, hogy most van meg ennek a lehetősége. Ezért nem egy darab EKG-t nézünk, hanem az elmúlt nyolc-kilenc év leleteit nézzük egyben, amikor azt mondjuk, hogy most érkezett el az idő, amikor egy ilyen, a magyar pénzpiacon egyébként atipikusan működő rendszert szépen apránként le lehet bontani, és ehhez ilyen módon ez a törvényjavaslat is segítség, egy átláthatóbb, tiszta és a növekedést semmiben nem gátoló rendszer fog ezzel létrejönni, illetve tagozódik be a normális magyar rendszerbe. Értem én, képviselő úr, hogy a képviselőtársaimat ezzel próbálja dehonesztálni, hogy milyen érveket hoznak föl vagy az államtitkár úr milyen érveket hoz föl, vagy a miniszter asszony a benyújtott törvényjavaslatban milyen érveket hoz föl, a ’70-es évek vitáiba szerintem most ne menjünk bele. De törvényben meghatározott feltételekkel kötvényekbe fogja fektetni a pénzügyi holding által kibocsátandó… kötelező jelleggel egyébként kötvényekbe fogja fektetni, tehát én azt gondolom, hogy egy biztonságos, egy eredményes és a további növekedést egyébként segítő törvényjavaslatról fogunk itt most beszélni az elkövetkezendő percekben vagy órákban, nyilván időkeretes a vita, tehát limitált módon. Én azt gondolom, ahogy ezt képviselőtársaim a Fideszből is elmondták, ez egy támogatható javaslat. Érv eddig nem hangzott el ennek ellenkezőjére, indulatok, vádaskodások meg termelési jelentés elhangzott, érv sajnos nem. Úgyhogy, amíg ellenkező érvet nem tudnak hozni, addig fogadják el a mi érveinket, és támogassák ezt a törvényjavaslatot, ahogy mi is így fogunk tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Most megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Négy kormánypárti képviselő elmondta körülbelül ugyanazokat az érveket az előterjesztés támogatása mellett, Z. Kárpát Dániel pedig, visszatekintve itt nyolc esztendőre most már, azt gondolom, világosan elmondta azt, hogy tulajdonképpen az ellenzék pártjainak mi a problémája azzal a folyamattal, ami a takarékszövetkezeti rendszer szétverését, illetve az azt követő bekebelezését érinti. Nézzük meg azért a címét ennek az előterjesztésnek! A szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló törvény módosításáról szól ez az előterjesztés. Ezt az előterjesztést ugyan nagyon szűk nyilvánosságban tárgyaljuk, hiszen jól tudjuk, hogy a Fidesz megszüntette a korábbi tévéközvetítést, talán az interneten követik itt néhányan, hogy kedden délelőtt mi történik az Országgyűlésben nekik is szeretném mondani, hogy most kivételes eljárásban tárgyaljuk ezt a törvényjavaslatot. Ez úgy történik ilyenkor, hogy ami hétfőn délig beérkezik, arra a kormány bizonyos nagyon szűk alkalommal, illetve szűk keretek között kérhet kivételes eljárást. Ebben az esetben tulajdonképpen egy kedd délelőtti tárgyalással kedd délután már lehet is szavazni az adott előterjesztésről. Némi reménnyel töltheti el azokat az állampolgárokat, akik követték ezt a vitát vagy követni szándékozták, és mondjuk, nézték az előterjesztés címét, hogy gazdasági tárgyú jogszabályokat kíván módosítani a kormány, kivételes eljárásban, nagyon gyorsan, 24 óra alatt át akarja verni az Országgyűlésen. Egy ilyen gazdasági helyzetben, amiben ez az ország van, mivel foglalkozik ez a csomag? Nem a benzinárakkal foglalkozik, nem azzal, hogy évtizedes csúcson van az infláció, nem azzal foglalkozik egyébként, hogy az alapvető élelmiszerek ára az egekben van. Tehát szögezzük le, hogyha egyébként kivételes eljárás van itt az Országgyűlésben, ezt meg szokta előzni, hogy egyébként Házszabálytól eltérést kérnek a frakcióktól, négyötödöt kérnek tulajdonképpen arra, hogy konszenzussal tárgyalhasson egy-egy csomagot a Ház, nyilván most ezúttal nem kérték, de szokták, mert egyébként, gondolom, borítékolhatónak látták a végeredményét ennek a döntésnek. Tehát nem egy ilyen tárgyban kérték, nem az emberek alapvető problémáit próbálják kezelni kivételes eljárásban ma délelőtt, hanem egyébként az i-re szeretnék felrakni a pontot egy olyan ügyben, ami valóban nyolc évvel ezelőtt kezdődött. Ezt a folyamatot nagyon pontosan végigvette Z. Kárpát Dániel képviselőtársam, én ezt ilyen értelemben megismételni nem kívánom. De ha már ilyen megállapításokat tettünk, akkor én is tennék néhány konkrét megállapítást, hogy a véleményünk világossá váljon. Valóban, láthatóan lezárult a takarékszövetkezetek elfoglalása, így a hosszú éveken keresztül tartó integráció is befejezhető, a végleges struktúrák kialakulása célegyenesbe ért, ezért a végleges tulajdonosi kör is kialakulóban van a Magyar Bankholding egyik leányvállalata révén. A Fidesz minden eszközével azon volt, hogy a NER kiválasztott szereplőjét a pénzpiacon, a bankszektorban is helyzetbe hozza. Ennek eredményeképpen megszűnt, szétverésre került az a takarékszövetkezeti rendszer, amit jól ismertek az állampolgárok, mindenki jól ismerte, bekebelezte a Magyar Bankholding elnevezésű szervezet. Számtalan jogalkotási megrendelés érkezett ebben a nyolc évben az éveken át tartó kialakítás kapcsán az Országgyűléshez, vélhetően ez is egy ilyen típusú megrendelés. Nyilvánvaló, hogy egy újabb ilyen, a NER oligarcháinak érdekeit szolgáló javaslatról van tehát szó, még akkor is, ha az is igaz, hogy az elmúlt nyolcéves folyamathoz képest vannak ebben olyan elemek, amik nyilván technikainak tűnnek ebben a pillanatban, de mégiscsak arról van szó tehát, hogy egy teljesen indokolatlan kivételes eljárásban egy nyolcéves folyamatot, a takarékszövetkezetek szétverését fejezik be ebben a pillanatban. Erre az egész folyamatra, tehát nem a konkrét előterjesztésre, hanem erre az egész folyamatra mond nemet az MSZP-frakció. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP, a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, Varga László képviselő úr. Most megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Ha folytatjuk azt a megközelítést, hogy eddig 4:2 az arány, hogy itt a kormánypárti képviselők is értsék, akkor most jön a 4:3, ami arról szól, hogy ez a törvénytervezet természetesen elfogadhatatlan. De ahogy haladunk előre, mi fogunk nyerni, tisztelt képviselő úr, tudja, mert meggyőződésem vagy azt gondolom, hogy az elmúlt időszak döntései és álláspontjai alapján az ellenzék elutasítja ezt a törvényt. Már csak azért is, mert több olyan oka van, ami nagyon látványossá teszi azt, hogy önök tulajdonképpen arra készülnek, hogy a szálakat elvarrják, és biztosan, amíg fennállna az az eset, hogy önök nem tudják ezt kézben tartani, akkor igazából időben ne kelljen önöknek bizonytalanságban maradni. Az, hogy ezt milyen elánnal teszik, hogyha éppen a négy kormánypárti képviselőt veszem sorra, akkor az államtitkár úrnál kezdődött, hogy gyakorlatilag néhány perc alatt letudta ezt a dolgot. Szabadulni akarnak ettől a törvénytől önök is, pontosan érzik, hogy nemcsak azért, mert a Fidesz választási vereségre készül és egyébként szabadulni akar ettől a történettől, hanem azért is, mert ciki az egész úgy, ahogy van. [[10.50]] Ugye, itt eddig, hogyha azokat a megközelítési pontokat keressük, hogy mi az, ami még nem hangzott el a részünkről, és valóban új pontot vigyen be vagy új gólt vigyen be, akkor én egyet biztosan idesorolnék, és az, ahogy a Diófa Alapkezelő sorra jön vagy sorra jött, és ahogy átvette a Takarékbank vagyonát, ahogy azzal gazdálkodik, ahogy az idén egyébként, mondhatnám, egy új alapkezelőt kerestek hozzá, és itt, ugye, több szám megjelent, ma 340 milliárd forintról beszélnek, korábban ezermilliárd forintról beszéltek akkor, amikor egyébként a takarékszövetkezetek vagyonáról esett szó. Azóta pedig önök azt állítják büszkén, hogy egy biztos lábakon álló bankkal, amely egyébként 2100 milliárd forintos főösszeggel rendelkezik, megteremtették és létrehozták a vidék bankját. Csak, tisztelt képviselőtársaim, ezt hogyan magyarázzák el azokon a kitelepüléseken, a falvakban és a városokban élőknek, ahol egyébként ezek a fiókok megszűntek, és oda se bemenni nem tudnak, se tanácsot nem kapnak, és ilyen módon ez a lehetőség megszűnt? Úgyhogy a törvénynek, a benyújtott törvénytervezetnek már az első mondataiban ott a hazugság, ennek semmi köze nincs a vidék bankjához. Itt az van, amit képviselőtársam is mondott: betagozódik a rendszerbe, a magyar rendszerbe, ja, a NER rendszerbe, és annak tulajdonosaival boldogan mennek tovább, Vida József 35,9 százalék, Gál Miklós 24,24 százalék, Mészáros Lőrinc és felesége most valamilyen összetételben [[Derültség az ellenzék soraiban.]] , de 12,5 százalék, ugye, hát ki tudja, hogy ott mi történik, Nagy Szilvia 10,9 százalék, és elmehetünk egészen a négy tizedesszámjegyig, mert egy ekkora vagyonnál az utolsó számjegy vagy az utolsó ezred vagy tízezred is számít. Tehát ilyen szempontból még lehetnek különbségek. Összefoglalva tehát, tisztelt képviselőtársaim, az önök által tett célkitűzés, az, hogy a NER rendszerbe, tehát a mai magyar rendszerbe betagozódjon, az valóban eredményt ért el, gratulálhatnak maguknak hozzá. Két problémát azért még mindig felvetnék. Itt én visszatérnék arra, hogy miután… és emlékeztetem egyidejűleg önöket, bizonyára nem akarják ezt a kettőt összefüggésbe hozni, de ahogy a Quaestor haszonélvezői itt megjelennek a tulajdonosok között, azokról a tízezrekről, akik ott Quaestor-veszteségben voltak, azokról ugyanúgy megfeledkeztek, és a hétvégén is találkoztam több olyan kárvallottal, aki milliókat, egyébként az elmúlt évtizedre vagy akár hosszabb időszakra vonatkozó megtakarításait tette oda be; róluk nem gondoskodnak, míg láthatóan azokról, akik a NER rendszerben ott vannak, ilyen módon gondoskodnak, és ők abból az alapból átmentik, és itt újra vagyonhoz jutnak. A második része, ami ilyen szempontból, azt gondolom, idesorolható, hogy az atipikus működést… így írják le azt, amikor nem úgy működik, ahogy azt úgy általában mondják, pedig ahogy mondták, a NER rendszerbe tagozódott be, de igazság szerint tudják, mi ez, képviselőtársaim? Ha szépen akarok fogalmazni, akkor önök az állam erejével, a joggal visszaélve, mint egy úthenger végigmentek százezer emberen, őket letaposták, és elvették tőlük a vagyonukat. Ha nem ilyen szépen akarom megfogalmazni, akkor azt mondom: önök több tízezer emberen követtek el abúzust, elvették tőlük, megerőszakolták őket, és létrehoztak maguknak egy olyan rendszert és egy olyan gazdasági egységet, amely néhány embert szolgál, és egyébként ahhoz, amit önök eredetileg mondtak vagy amire hivatkozva teszik ezt, ennek a vidék bankjához semmi, de semmi köze nincsen. Ennek a megjelenési formája, pillanata volt és valóban csak néhány pillanat lehetett , amikor az említett kisszövetkezeteknek, kis egységeknek a tagjai az Alkotmánybírósághoz fordultak, mint például a Kinizsi Bank és a Mohácsi Takarékbank Zrt. részvényesei, de lesöpörték őket. Mindazok, akik ebben a döntéshozatalban részt vettek, azok felelősök ezért, hogy ez bekövetkezett, és ilyen módon lényegében elveszítették a vagyonukat. Azt értem, hogy itt most utalnak arra, vagy ha jól értem, akkor utalnak arra, hogy akár valamilyen kárpótlásra is sor kerülhet ebből a szempontból feléjük, de ugye, önök azt a lehetőséget, ami egyébként ebben a pénzintézeti működésben benne volt, örökre tönkretették, és elvették ezt a lehetőséget az emberektől. A jogszabállyal az addigi takarékok többségi tulajdonában lévő szövetkezeteknek különféle szolgáltatásokat nyújtó Takarékbank Zrt.-t a szektor központi bankjává tették. A Magyar Posta tulajdonszerzésével, ami korábban, ugye, megtörtént, a pénzintézet állami tulajdoni többségbe került akkor. A kormány alig fél évvel később, amikor ez megtörtént, úgy ítélte meg, hogy a beindult folyamatokat már nem lehet visszafordítani, és pályázatot írt ki a takarékbankban meglévő állami tulajdon értékesítésére. Hát, ebben a folyamatban, uraim, eljutottak oda, hogy a sokak lehetőségéből néhány embernek a tulajdonává varázsolták át, és ahogy említettem, Vida József, Gál Miklós, Mészáros Lőrinc és kedves felesége, most azt nem tudom megítélni, hogy a mostani vagy a korábbi, de a lényeget tekintve ők a tulajdonosai, ők a haszonélvezői ennek. Ezzel a törvényjavaslattal pedig folytatódik a takarékszövetkezeti vagyon lenyúlása. Azzal, hogy kötelező jelleggel előírja, hogy az integrációs szervezet köteles a vagyonát az integrációs szervezet tagja felett ellenőrző befolyást gyakorló tagállami pénzügyi holdingtársaság anyavállalat által kibocsátásra kerülő és a rendelkezésben foglalt feltételeknek megfelelő kötvényekbe fektetni 2022. január 31-ei határidővel no tehát akkor a választások előtt mindent zárjunk le, és ez a harmadik ilyen állításom, hogy itt a bizonyíték arra, hogy önök a menekülőpályán vannak, vagy legalábbis azt gondolják, hogy ez így történik. Értem, hogy talán hazai vagy akár azon túlmutató jogászi segítséggel, kiváló jogászokkal dolgoznak ezen, de nem felejthetik el, hogy ezt a folyamatot számonkérjük önökön, és ezt ennek megfelelően biztosan ellenőrizni kell, mert mindaz, amit önök itt bemutatnak, az a jéghegy csúcsa, emögött pedig az a láthatatlan van, amiből néhányat most itt felvillantunk, és akár ahogy kezdtem is az elején az önök által, négyük által védett pozíció védhetetlenné válik, és éppen ezért az emberek, a magyar emberek, a nép lesz ebben győztes, ha egy kicsit később is, mint ahogy szeretnénk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, ez a törvény elfogadhatatlan számunkra. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Varju képviselő úr. Most megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Viszonylag könnyű és egyszerre nehéz dolgom is van, képviselőtársaim itt az ellenzéki oldalon szinte mindent elmondtak, amit én otthon felskicceltem magamnak, hogy érdemes róla beszélni, de ezzel együtt ismételten kiemelném én is, hogy egy olyan folyamatnak vagyunk az utolsó fázisában, ahol önök szétverték a takarékszövetkezeti rendszert és ahol önök kisemmizték a takarékszövetkezeti tagokat. És én azt gondolom, hogy ezt lehet mosolyogva vagy bárhogy tekinteni, ez tény marad. [[11.00]] Nem véletlen van felháborodás itt az ellenzéki oldalon. Igazából, amit szeretnék elmondani, túl azon, amiket már képviselőtársaim elmondtak, az a módszer, hogy miért jött be kivételes vagy sürgősségi eljárásban ez a törvény ide elénk. Én sokat agyaltam azon, hogy mi lehet ennek az oka. De hát, végül is a törvénybe bele van írva. Azzal, hogy önök kötvényvásárlásra kötelezik a szereplőket, gyakorlatilag vagyonhoz, illetve forráshoz juttatják az államot, ami, lássuk be, egy ekkora vagyon esetén igen jól fog jönni még a választások előtt. Pontosan tudjuk, hogy a hiány mennyire elszaladt az elmúlt két évben, és azt is tudjuk, hogy annak az osztogatásnak, amire önök készülnek, szintén komoly forrásigénye van. Azt gondolom, hogy itt van a döglött kutya elásva. Tehát ezért jött be most, és nem rendes eljárásban, nyugodtan átbeszélve, hanem tegnap, körülbelül 11 óra 30-kor jött be ez a törvényjavaslat, ma pedig már tárgyaljuk, és még a héten döntünk is róla. Ezt a sürgősséget semmi más nem igazolja vagy indokolja, mint az, hogy ezt a tőkeinjekciót, forrásinjekciót a magyar kormány, a magyar állam megkaphassa még a választások előtt. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az teljesen felháborító és méltatlan, hogy túl azon, hogy kisemmizték a takarékszövetkezeti tagokat az elmúlt években, és túl azon, hogy szétvertek egy olyan működő rendszert, amire lehet azt mondani, hogy hatékonysági problémái voltak, de azért legyünk őszinték, ennek a működése és létezése nem a semmiből és nem véletlenül volt. Azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat azokkal a célokkal, amiket önök megfogalmaztak, elfogadhatatlan, ami pedig a sorok között olvasható ki, az pedig egyszerűen vérlázító. A takarékszövetkezeti tagok helyett néhány NER-közeli személy a haszonélvezője ennek a rendszernek. Önök a teljes politikájukkal, beleértve a gazdaságpolitikájukat, a társadalompolitikájukat, ezeket a NER-közeli személyeket szolgálták ki ahelyett, hogy a választókat szolgálták volna ki, és azt gondolom, ez egy újabb lépés, egy újabb eszköz ennek az útnak a folyamatában. Azt gondolom, nem fogom önöket meglepni, ha azt mondom, hogy az LMP nem támogatja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Jó napot kívánok! Tájékoztatom önöket, hogy a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalásra lenne lehetőség, de ezzel egyelőre nem kíván élni senki. Így aztán a további képviselői felszólalásokra a fennmaradt időkeretekben van lehetőség, ezt látják a kivetítőtáblán. Megkérdezem, hogy kíváne élni valaki a felszólalás lehetőségével, de erre a kérdésre már a kérdésem előtt hárman is válaszoltak. Így aztán a jelentkezés sorrendjében elsőként megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Sajnálom, hogy Varga képviselő úr kiment, hiszen ő a gazdasági helyzetről kezdett el értekezni. Egy MSZP-s képviselőtől hallhattunk kioktatást, hogy milyen állapotban van a magyar gazdaság. Amikor 18 százalékos második negyedévi GDP-növekedés van, amikor rekordszintű a foglalkoztatás, 4,7 millióan dolgoznak Magyarországon, erre azt mondja az MSZP-s képviselőtársam, hogy milyen a gazdasági helyzet, és miért nem erről beszélünk. Hát, beszéljünk nyugodtan erről! S aztán majd Varju képviselő úrra is rátérek, aki azt mondta, hogy Quaestor-károsulttal beszélgetett a hétvégén. Akkor miért nem küldte oda őket a baloldali háttérembereikhez, akik a Quaestor-botrány mögött állnak? Miért nem mondta, hogy majd beszél ön velük? [[Varju László: Győrbe küldöm őket!]] Z. Kárpát Dánielnek mondom, hogy nagyot fordult azóta a világ önök körül. Z. Kárpát Dániel 2016-ban még MSZP-s botránynak nevezte a Quaestor-botrányt egy sajtótájékoztatón közleményben. Most meg hirtelen megváltozott a véleményük. Majd akkor önhöz irányítjuk a további kérdezőket is. De Varga képviselő úrnak szeretném mondani a következőket. Az állam például jelen pillanatban is arról tárgyal, hogy a repteret visszavásárolja nemzeti tulajdonba, mert önök eladták. Egész egyszerűen kiárusították a nemzeti vagyont. Z. Kárpát Dániel arra esküdött föl megint a szövetségben, hogy ez történjen. 2006-ban önök eladták a repteret, a Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőteret, áron alul egyébként. Ebből befolyt egy nagy összeg a költségvetésbe, s mégis akkor, a válság előtti pénzbőség éveiben Magyarország volt a világon a második helyezett a legnagyobb költségvetési hiány tekintetében, csak a háború sújtotta Libanon előzte meg Magyarországot, és volt rosszabb a mutatója a költségvetési hiány tekintetében. Akkor még Mellár professzor úr is másképp gondolkodott erről a világról, most ő is ezt szeretné visszahozni. Befolyt a reptér összege az államkasszába, mégis a második legnagyobb költségvetési hiányt sikerült összehoznia Gyurcsány Ferencnek, Varju Lászlónak és a többieknek, hiszen Varju képviselő úr akkor is gazdasági kérdésekkel foglalkozott. Kétszeresére emelték a villany árát, háromszorosára a gáz árát. Látjuk, hogy most mi történik Európában, hogy elszabadult rezsiárak vannak, hogy kétszer-háromszor-négyszer annyit fizetnek a rezsiért Nyugat-Európa nagyvárosaiban, mint amennyit Budapesten kell fizetni. Ha önök lennének kormányon, pont ugyanaz lenne a helyzet, mint Nyugat-Európa nagyvárosaiban az elszabadult rezsiárakkal. S akkor ebben a helyzetben Varga képviselő úr azt mondja, hogy beszélgessünk a költségvetési helyzetről és a gazdasági helyzetről. Amikor pontosan önök voltak azok, akik 192 állami, egyébként többségében nyereséges állami céget kiárusítottak áron alul haveroknak, külföldi érdekköröknek és mindenki másnak. Varga képviselő úr 2006-ban országgyűlési képviselő volt, tehát pontosan tudta azt, hogy mi történik a reptér eladása kapcsán, amit most óriási erőkkel és óriási áldozatok árán próbálunk nemzeti tulajdonba visszaszerezni. De így volt egyébként az energiaszektorral, így volt nemzetbiztonsági, nemzetstratégiai ágazatokkal. Önök nemes egyszerűséggel fogták az egészet, és a haveroknak meg külföldi érdekköröknek odaadták, eladták. S akkor arról beszél itt Varga képviselő úr, amikor önök tönkrevágták a magyar gazdaságot, államcsődközeli helyzetbe sodorták az országot, hogy beszélgessünk inkább a gazdasági helyzetről, és megpróbál bennünket kioktatni gazdaságpolitikából. Amikor rekordszintű lehet a növekedés idén, rekordszintű a foglalkoztatás, minden évben egyre több beruházás érkezik, folyamatosan nő a magyar cégek exportja, folyamatosan nőnek a bérek. Én nem mondom azt, hogy ott vagyunk már, ahol szeretnénk lenni, de hogy folyamatosan egyre jobb és jobb számokat produkál az ország, s egyre jobb és jobb helyen tartunk ezen az úton, az egészen biztos. Felháborítónak tartom, hogy szocialista meg gyurcsányista képviselők arról beszélgetnek, hogy bezzeg akkor a gazdasági helyzet milyen volt, és leszólják a mostani gazdasági helyzetet, amikor egyébként kőkemény része volt Varju Lászlónak, kőkemény része volt Varga Lászlónak, kőkemény része volt Gyurcsány Ferencnek abban, hogy akkor odajutott az ország. S persze korábban még nem így volt, mert Z. Kárpát Dániel akkor még ugyanúgy kritizálta ezt a korszakot; most már a keblére öleli, és segít megvalósítani ugyanennek a második felvonását. Varga képviselő úr közben visszatért közénk, nos, képviselő úr, önnek is üzenném, hogy ön ekkor országgyűlési képviselőként részt vett ezekben a káros gazdasági döntésekben. Ha a gazdasági helyzetről szeretne beszélgetni a képviselő úr, akkor én több szerénységet javaslok és kevesebb hazugságot a mostani gazdaságpolitikai rendszerről. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. A Jobbik képviselője, Z. Kárpát Dániel képviselő úr szólhat. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A helyzet az, hogy amikor egy KDNP-s már délelőtt hazudik, az némiképp irritálóan tud hatni, de nekem van egy személyes küldetésem, én annak érzem. Egyébként úgy érzem, hogy én Nacsa Lőrinc képviselőtársammal jókat szoktam vitatkozni, és a személyes indíttatásom az, hogy bizonyos kérdésekben ha nem is meggyőzzem őt, de szélesítsem a horizontját legalább tényekkel, számokkal, kicsit befogadóvá tegyem a valóságot illetően. Képviselőtársam, a Quaestor-botrányra kitérve, ne hazudjon! Olvassa el a házilapjukat, a Mandiner portálját, ott részletesen azt fogja olvasni, hogy a Fideszt tettem felelőssé a Quaestor-botrányért, és mindenkit, aki a korábbi időszakokban a felügyeleti rendszert működtette. Nem vagyok a 2010 előtti felügyeleti rendszer nagy rajongója, ugyanazt a kritikát megfogalmazom ezzel kapcsolatban most is, mint 2016-ban. A helyzet az, hogy 11 éve önök alakítják azt a felügyeleti rendszert, amely a szabadrablást és a brókerbűnözést lehetővé tette. Ezzel szemben mi 2011-ben benyújtottunk 24 módosító javaslatot, képviselőtársam. Azért mondom el, mert akkor még nem ült itt, de tudjon róla, hogy a Gazdasági bizottságot megjárta az a 24 módosító, amely elejét vette volna a Quaestor-botránynak, megakadályozta volna ezt az őrületet. A helyzet az, hogy az ön párttársai és az ott ülők leszavazták ezt a 24 javaslatot. Ingathatják a fejüket, de az önök felelőssége a Quaestor-botrány, a 18 ezer kilakoltatás, s nagyon nem lennék az önök helyében, amikor tükörbe kell nézni este lefekvés előtt, hogy mit tettek ezekkel az emberekkel. [[Derültség a Fidesz soraiban.]] Lehet röhögcsélni, képviselőtársaim, de minden egyes fideszes képviselő személyes felelőssége az, ami a hitelkárosultakkal történt. [[11.10]] Nacsa Lőrinc vérbolsevik érvrendszere viszont még a hetvenes években is irritáló lett volna. Tehát Varga képviselőtársam véleményhez való jogát elvitatni az alapján, hogy melyik párthoz tartozik, ez nagyon sötét korszakokat idéz, képviselőtársam! [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] És a helyzet az, hogy nekünk számos megbeszélnivalónk van a pénzügyi fogyasztóvédelem tekintetében is. Ön hívő ember, én is az vagyok. Talán közös keresztmetszetként elfogadható az, hogy a Pázmány Péter Katolikus Egyetem, mondjuk, fogyasztóvédelmi tárgyban vagy pénzügyi tárgyban kiadott könyvei, szaktanulmányai talán mind a kettőnk számára zsinórmértékül szolgálhatnak vagy elfogadhatóak. Próbálom befogadhatóvá tenni az ön számára azt, hogy mit csináltak önök a takarékszövetkezeti tagokkal. A helyzet az volt, hogy ha egyébként egy 2019-es elemzés nagyon mélyen részletezi ezt, át fogom küldeni önnek igény esetén valakinek volt egy 30 ezer forint névértékű tulajdona, részjegye, akkor két választás volt előtte: vagy becserélhette ezt a részjegyet, egy milyen összegű takarékbankrészvényre, képviselőtársam? Ön kedvezményes árakról beszélt: 30 ezer forintos részjegyre volt 30 ezer forintos részvény, képviselőtársam? Ugye, hogy nem volt? Volt 300 ezer forintos részvény, képviselőtársam, volt? 10 millió forintos volt! Tehát ha valaki a 30 ezres részjegyét be akarta cserélni, akkor neki még 9,9 millió forintot, kedvezménnyel együtt is még ki kellett fizetnie, hogy részvényes, részes lehessen. Ez lenne a kedvezményes ár? Egy arisztokrata alsó határt húztak, hogy csak a gazdagok férjenek bele, az egyszerű takarékszövetkezeti tag pedig nem? A másik választás, ami volt, az volt, hogy lemond erről a teszem azt, 30 ezer forintos részjegyről, és megkapja a 30 ezer forintot. De tegyük ezt befogadhatóvá pénzügyi fogyasztóvédelmi szempontból: az OTP részvényei 12 ezer forint környékén forogtak az elemzés időpontjában; most már egy kicsit máshol, de a nagyságrend mindenképpen 10-20 ezres. Képviselőtársam, mennyi az OTP-részvény névértéke? Tudja ön? Elárulom: 100 forint. Önök a takarékszövetkezeti tagoknak ezt a 100 forintot adták vissza, miközben tízezres nagyságrend is lehet a részvénynek a valódi értéke. Önök a névértékkel játszadoztak, kifosztottak több tíz milliárd értékben több tízezer magyar embert. Szabadrablás, bolsevik típusú padlássöprés! Önök fiatal demokratákból öreg bolsevikok lettek, ugyanazokat a módszereket használják: lesöprik a padlást, elvesznek gazdasági ágazatokat. És a legszánalmasabb az egészben, hogy ezt leöntik [[F Kovács Sándor felé.]] önre mutatok, nem véletlenül egy nemzeti sziruppal és nemzeti mázzal, miközben közük nincs a jobboldalisághoz, közük nincs a nemzeti gondolathoz és érdekvédelemhez. Hát, önöknél jobban nem csicskult be kormány a multi cégeknek Európában! Adóparadicsomi állapotot hoztak létre! Ne röhögcséljen, hanem álljon fel, és mondja el, hogy hány százalék adókulcs vonatkozik egy multira Magyarországon [[Az elnök csenget.]] , és mekkora az európai átlag! Meg fogja látni, hogy a legalacsonyabb kulcs Magyarországon jön szembe. Adóparadicsomi klímát teremtettek azoknak a cégeknek, amelyekre szükség van, félreértés ne essék. Nem mondom azt, hogy multikra vagy bankokra a közteherviselés alapján nincs szükség, de az, amit önök csináltak, hogy az Audinak még akkor is vissza nem térítendő támogatást adtak, és Nacsa képviselőtársam, most legyen bátor, ebben a témában: amikor az Audi itteni vezetője lenyilatkozta, hogy nem kérjük a vissza nem térítendő 1 milliárdot, mert nincs rá szükségünk, adjátok olyanoknak, akik rászorulók ez a járványügyi veszélyhelyzet közepén volt , önök mégis odaadták annak a multi cégnek, amelyik nem kérte, és nem adták oda a magyar kisvállalkozásoknak [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Amikor követeltük a kieső bérek 80 százalékának pótlását, ezt úgy tették meg, hogy a munkahelyek 5, azaz [[Kezével mutatja.]] öt százaléka tekintetében volt ez érzékelhető. Novemberben ígérték, és volt olyan cég, ahol csak februárban érkezett meg a számlára, a legnehezebb hónapokban. Ennyire tartják tehát önök a magyar munkavállalókat, cserébe a multik kénye-kedve szerint mindent megtesznek. A német autógyártók számára gyakorlatilag bármilyen kegyet bármikor gyakorolnak, és ehhez képest egy nemzeti sziruppal próbálják leönteni magukat. Rosszul áll! Az még szánalmasabb, amikor fideszes prominensek most próbálnak ellenzéki szereplőket kioktatni, hogy szerintük ki a jobboldali vagy ki nem. Én nem szeretem ezt a pántlikázást, hiszen hiszek abban, hogy aki kiáll a nemzeti érdekvédelem programja mellett, az nyugodtan gondolhassa magáról, hogy az, de önöknek ez kimondottan rosszul áll, akkor is, hogyha nem akarom elvitatni az ehhez való jogukat. A helyzet az, hogy a gazdaság helyzete nem ennek a napirendnek a tárgya, de tényleg csak egy záró félmondatot engedjenek meg nekem: amikor 18 százalékos gazdasági növekedésről beszél egy negyedév tekintetében, Nacsa képviselőtársam, kérem, ne spórolja meg az időt, nézzen utána és számolja ki, hogy milyen bázisról következett be ez a plusz 18 százalék. Ha az utóbbi két évet veszi alapul, akkor azt fogja látni, hogy egy bezuhanás után egy szerencsés felpattanás bekövetkezett, én ennek örülök [[Nacsa Lőrinc: Véletlenül!]] de a két év tekintetében, ha a két évvel ezelőttihez viszonyítunk, nagyjából 1, illetve 1 százalékos gazdasági növekedést találunk. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Azt látjuk, hogy ez a kétszer 1 százalékos gazdasági növekedés van, ahol rosszabb más országokban, de azért a dicshimnuszokra semmiképp nem ad okot, főleg amellett, hogy tudjuk, hogy hány munkavállaló lehetetlenült el Magyarországon és hány vállalkozás. Nézze meg a cégek eladósodottsági adatait, azt, hogy hány törlési, illetve kényszertörlési eljárás indult; azt, hogy hány cég van nehéz helyzetben; és azt, hogy a lakossági hitelállomány, illetve a vállalkozások eladósodottsága hogy alakult az elmúlt fél évben, egy évben. Azt fogja látni, hogy egy időzített bomba ketyeg ezen a piacon, és én nagyon örülök neki, hogy ez még nem robbant. Az államadósság tekintetében önök páratlan bravúrt hajtottak végre: nominálértéken majdhogynem megduplázták az államadósságot 2010-hez képest. Igyekeznek a GDP-arányossal takarózni, de már az is ugyanolyan rossz, mint 2010-ben, tehát semmit nem tudtak felmutatni ezen a téren. Az államadósság-menedzsmentjük elképzelés nélküli. Minden évben a költségvetési vita során és majd holnap reggel a zárszámadásnál lesz erről szó egy ezermilliárdos nagyságrendet, így, mint a katonatiszt, odaadnak, csak a kamattörlesztésre; ez 2010-ben ilyen 1200 milliárdos nagyságrend volt. Volt olyan év, amikor lement 900-ig, de a nagyságrend ugyanaz, és önök ezt a nagyjából 11 000 milliárdot mint a katonatiszt odaadták, bármiféle elképzelés nélkül. Az első két évben még mondták, hogy majd a magyar gazdaság kinövi az államadósságot, ez volt a bevett kifejezésük. A helyzet az, hogy néhány éve ezt már nem mondják, mert látják, hogy a törlesztési teher azonos, a nominál államadósság lényegében megduplázódott, tehát egy kilátástalan helyzetben találták magukat. Nincs is megoldásuk erre. Ami viszont nagyon fájdalmas, az a bérkérdés. Tehát ha 11 év után egy kormány a 200 ezres minimálbér ígéretével kampányol, ez szegénységi bizonyítvány. Önök Orbán Viktor hű tanítványai, én ezt nem akarom elvitatni, elsajátították miniszterelnök úr két alapelvét: kellőképpen rugalmas munka törvénykönyve ezzel kampányolt az arab világban a beruházókért, rabszolgatörvény és a többi, nem is kell folytatnom , másrészt a miniszterelnök úr szerint Magyarországon kellőképpen alacsonyak a bérek ahhoz, hogy ideáramoljon a tőke. Mi az ellenzéki oldalon nem ezzel szeretnénk versenyezni. Nem azt kívánjuk Magyarország versenyelőnyének, hogy itt alacsonyak legyenek a bérek. A multi cégek számára sem adnánk feltétlenül ilyen tömegű vissza nem térítendő támogatást. Ez egyébként nem is szokás a fejlett piacgazdaságokban, nem is ettől jön ide egy multi cég, csak az önök világlátása, felfogása az a félfeudalisztikus, másrészt pedig neoliberális valami, ez a hibrid mixtúra. Ebben megszokták azt, hogy oda kell adni valami vissza nem térítendőt, és akkor majd jön a fincsi, vagy jön az áldás, és valami jót tesz velünk a másik. Csak a helyzet az, hogy a közgazdaságtan és a piacgazdaság nem ilyen. Tehát kérem, hogy gondolják át, amikor gazdaságpolitikáról beszélnek, hogy nem lennee érdemes egy kicsit legalább a nemzeti érdeket megpróbálniuk képviselni. Hiszen azt látom, hogy amíg a német autógyártók prospektusai irányítják a magyar kormány döntéseit, addig lehet, hogy a GDP-adatok még egyébként elfogadhatók is lesznek három vagy négy év múlva, de érdemes a számok mögé nézni, és az emberi élet minőségindexét is vizsgálni, hogy mennyire jó a polgároknak Magyarországon élni, miért vándoroltak el innen több százezren az utóbbi években. És hogyha abbahagyják azt a hazudozást, miszerint önök szerint többen jönnek haza, mint ahányan elmennek, akkor talán meg tudjuk fejteni, hogy hogyan lehet a szülőföldön boldoguláshoz segíteni a magyar fiatalokat. És talán az kijelenthető, hogy minden itt helyet foglaló párt képviselőjének a létérdeke a magyar fiatalok szülőföldön boldogulásának a segítése, mert ilyen katasztrofális demográfiai viszonyok között más megoldás nincsen hazánk önfenntartásának a biztosítására. Köszönöm a türelmét, elnök úr.
Nagyon szívesen. Meglepően széles skálán mozog az én türelmem. Politikai vita tekintetében minden vitát szívesen fogadunk. Hogy hogyan kell viselkedni, annak betartásával önök engem bíztak meg, úgyhogy azt elvégzem én. [[Z. Kárpát Dániel: Elnézést!]] Rendben van. Így aztán most a Fidesz képviselője, F Kovács Sándor képviselő úr szólhat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Elöljáróban annyit, hogy a hangerő és a mutogatás szerintem nem pótolja az érveket, főleg a szakmai érveket nem. A második dolog, hogy ha valaki valamit sűrűn hajtogat magáról, ott a háttérben bizonyára valami hiány és probléma van. Ez a nemzeti érdek képviselete, azt gondolom, azoknál egy kicsit hiányos, akik jelenleg Gyurcsány Ferenc listájára szeretnének felkerülni, és ezt szeretnék megszolgálni. [[11.20]] De a vitát tereljük szakmai oldalra, mert azt gondolom, hogy nagyon sok szakmai kérdés is elhangzott itt. A takarékszövetkezetek összevonásával kapcsolatban talán kevesen vagyunk, én végigkövettem ezt a takarékszövetkezeti összevonást én láttam azt, hogy a 120 takarékszövetkezet közül nagyon vegyes volt a kép. Volt néhány, amelyik jól működött, gazdaságosan, és racionálisan működött, nagyon sok olyan volt, amelyik veszteségesen. Ezekkel a veszteségesen működő takarékszövetkezetekkel meg lehetett volna azt csinálni, mint amit tizen-egynéhány évvel ezelőtt, hogy amelyik bank vagy szövetkezet csődbe ment, ott a befektetők futhatnak a pénzük után. Én egy nagyon jó lépésnek találtam azt, hogy integrációval, egy közös fejlesztéssel ezek a takarékszövetkezetek közös konzorciumban, egy közös takarékbankban egyesüljenek, hiszen aki látott már bankot belülről, az tudja azt, hogy egy banknak az informatikai rendszere a legdrágább. Nagyon kevés olyan bank van Magyarországon, amelyik a jelenlegi modern informatikai rendszereket meg tudja finanszírozni. Ezek közül a takarékszövetkezetek közül egy sem lett volna, amelyik megfelelt volna a XXI. századi követelményeknek, csődbe mentek volna még a jól működő takarékszövetkezetek is. Az informatikai rendszerük ezeknek a takarékszövetkezeteknek: legalább háromfélét használtak, nem voltak kompatibilisek egymással. Rengeteg takarékszövetkezetnek volt olyan fiókja, amely a dolgozók munkabérét, a rezsi költségeit nem termelte meg. Nagyon vegyes volt a kép. És most, ahogy a Takarékbank létrejött természetesen nekem is fájdalmas, az én választókerületemben is volt olyan takarékszövetkezeti fiók, amelyiket be kellett zárni , most van egy busz helyette és ATM-automata, mert igazából a vidéki kistelepülésen lehet, hogy tanácsot kértek volna, nem tanácsot kértek volna, amikor megérkezik a nyugdíj, akkor felvették a nyugdíjat a takarékszövetkezeti fiókból. Most már ezek az idősek vagy fiatalok is ATM-automatákból veszik fel. Tehát nagyon fontos volt az, hogy ezeket a takarékszövetkezeteket, ezt a 120 takarékszövetkezetet integráljuk, modernizáljuk, és megmentsük őket, mert beszéltünk arról, vagy önök beszéltek arról, hogy ki lettek semmizve a takarékszövetkezeti tagok. Minden egyes betétjük biztonságban van, minden egyes joguk, amely megvolt a takarékszövetkezetben, megmaradhatott. Tehát a takarékszövetkezeti tagok nem lettek kisemmizve, hanem meg lett mentve az a takarékszövetkezeti rendszer, az ott befektetett kisnyugdíj, takarékbetétkönyv, amelyet az évek hosszú során ott elhelyeztek. Én azt gondolom, hogy ennél felelősebben nem dönthetett volna a kormányzat, és segítette ezeknek a szétaprózódott, hatékonytalanul működő fiókoknak, vidéki takarékszövetkezeteknek a megmentését, és nem a szövetkezeteket mentette meg, hanem a kisbetétesek ott elhelyezett pénzét, amihez a mai napig bármikor hozzá tudnak férni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. A Párbeszéd képviselője, Mellár Tamás képviselő úr szólhat. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Az előttünk fekvő törvényjavaslattal kapcsolatban igen könnyű helyzetben vagyok, hiszen képviselőtársaim minden lényeges dolgot elmondtak ezzel kapcsolatban. Tehát a Párbeszéd is úgy gondolja, hogy a törvény elfogadhatatlan, és a kivételes kezelése pedig teljes egészében indokolatlan, tehát mi semmiképpen sem fogjuk ezt támogatni. Azzal kapcsolatosan azért egyetlenegy megjegyzést hadd tegyek itt, hogy kormánypárti képviselőtársaim arról beszélnek, hogy a takarékszövetkezet, annak a 120 takarékszövetkezetnek a nagy része milyen nehéz helyzetben volt, és hogy a kormány micsoda nagy áldozatkész segítséget nyújtott ehhez az egész történethez. Szóval, ez egy eléggé álságos felfogása ennek a kérdésnek, hiszen arról van szó, hogy egy piacgazdaságban a piaci működésnek kell lenni meghatározó és alapvető jelentőségűnek, és majd a piac szelektálja ezt az egész dolgot. Ha az derül ki, és úgy áll a helyzet, hogy egy válságszituációban, illetve bizonyos társadalmi csoportok kerülnek veszélyhelyzetbe, olyan esetben természetesen az állam beavatkozhat, be is kell hogy avatkozzon, de akkor ezt kellőképpen normatív módon tegye meg, úgy, hogy biztosítsa azt, hogy mindenki számára ez a fajta segítség hozzáférhető legyen, és az egész folyamat teljes egészében áttekinthető legyen. Nos, az, ami itt az elmúlt nyolc esztendőben lezajlott, az igen messze van ettől. Tehát mi semmiképpen sem tudjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot. Engedjék meg nekem még azt is, hogy a gazdasági helyzettel kapcsolatban mondjak néhány szót, mert Nacsa képviselő úr egyrészt engem is megszólított, másrészt pedig igen irritáló volt, amit ő mondott nekem mint makroközgazdásznak a jelenlegi gazdasági helyzetről. Kétségkívül igaz, hogy a második negyedévben 18 százalékkal, 17,7 százalékkal növekedett a GDP, de azért ehhez, azt gondolom, mindenképpen hozzátartozna az is, hogy ennek a növekedésnek mi volt az alapvető és meghatározó motorja. És ha ezt nézzük, akkor azt lehet látni, hogy ez bizony nem a piaci folyamatok felgyorsulásából következett, hanem sokkal inkább az állami kiadások csúcsra járatása következtében, ami egyébként a hiánymutatókban nagyon szépen jelentkezik, és jelentkezett már a korábbi időszakban is. És sajnos azt kell mondanom, ez majd később fog kiderülni, hogy ennek a kimutatott növekedésnek egy része csak látszólagos, hiszen az építőipar szárnyalása mögött egy jelentős részben nem valós teljesítmény van, hanem egy jelentős mértékű felülárazás, amit egyébként nem lehet az inflációval lekövetni, tehát nem lehet megfelelően deflálni. Ami a magyar gazdaság valóságos helyzetére jellemző, hogy a magyar termelékenység fele vagy még fele sincs, mint az Európai Unió átlaga, és egy ilyen szituációban, ha a bérek emelkednek, akkor a béremelkedésnek az egyik következménye szükségképpen az lesz mert nincs megfelelő termelékenység mögötte , hogy az inflációt fog gerjeszteni. És ha önök megnézik és áttekintik, hogy hogy néz ki a magyar infláció nemzetközi összehasonlításban, akkor azt láthatják, hogy a magyar infláció lényegesen meghaladja az Európai Unióban mért inflációt, és a következő időszakban még rosszabb helyzet várható e tekintetben. Ugyanez egyébként nagyon jól látszik a forint árfolyamán is, hiszen ha össze akarjuk hasonlítani a dolgokat, akkor 2010 előtt 260 forint volt egy euró, most 360. Ha a 2008-as GDP-t dollárban megnézzük a 2008-as GDP-t és a 2020-as GDP-t szintén dollárban, akkor azt a meglepő eredményt kapjuk, hogy a 2020-as GDP alacsonyabb dollárban, mint amennyi a 2008-as volt. Csak úgy mellékesen, ennyit ér a magyar GDP. Már képviselőtársaim említették, Z. Kárpát képviselő úr, hogy hogyan néz ki az adósság. 2010-hez képest az adósságállományunk nominálisan a duplájára emelkedett, kétszeresére nőtt, és erről már egyszer beszéltem, ki is számoltam, hogy míg ezt a beszédemet elmondom, az idő alatt legalább 3,5 millió forinttal emelkedik Magyarország adóssága. Tehát nagyon drága ez a kormány mindannyiunk számára. A 2020-as zárszámadásból jól lehet látni azt, hogy a pénzforgalmi hiány a tavalyi esztendőben 11,3 százalék volt, de 8 százalék volt a maastrichti hiány is, az adósság/GDP hányados pedig 80,1 százalékra emelkedett föl, és az idei év végén biztos, hogy 80 százalék fölött lesz. Tehát azért ezek a számok nem azt mutatják, hogy Magyarország hasít, hanem sokkal inkább azt mutatják, hogy Magyarország csak úgy tudja fönntartani az adott status quót, hogy egyre többet és többet költ, illetve az egyensúlyt az inflációval és a leértékeléssel próbálja valamilyen módon megteremteni. [[11.30]] Sajnálatos módon a mi exportszektorunk, a magyar tulajdoni többségű vállalkozások exporttevékenysége továbbra is igen alacsony, rá vagyunk kényszerülve a külföldi tulajdoni többségű vállalkozások exportjára, ezért továbbra is megmarad, hogy Magyarország egy összeszerelő-üzem, illetve hogy a magyar gazdaság egy ilyen gyarmati gazdaság. Sajnálatos módon ez a rengeteg többletforrás, amely bevonásra került, főként európai uniós források, nem teremtették meg azokat az exportkapacitásokat, amelyekkel mi, mondjuk, high-tech iparágakba képesek lettünk volna vagy képesek lennénk a jövőben, a magyar tulajdoni többségű vállalkozások adni, mondjuk, az exportnak legalább egy meghatározó részét. Az exportunk 20 százalékát adják magyar tulajdoni többségű vállalkozások, és ezeknek is nagy része alapanyag, illetve nyersanyag, tehát igen kis, elenyésző mértékű az a termelés, amely a high-techbe tartozik. Vagyis azt lehet mondani, és ebben egyébként igaza van Nacsa képviselőtársamnak, hogy én nagyon kritikus voltam 2010 előtt, hogy hogyan néz ki a magyar gazdaság, és így van, és szerintem jogosan voltam kritikus, és most is kritikus vagyok, mert valójában és a lényegét tekintve nem változott a magyar gazdaság helyzete, épp olyan fejletlen, és épp olyan erőteljesen ki van téve a nemzetközi gazdasági viszonyoknak, mint ahogy korábban volt. Tehát éppen időszerű lenne már az, hogy Magyarország végre egy valóban fenntartható növekedési pályára lépjen, mert a mai pálya sem az, mint ahogy a 2010 előtti pálya sem volt az. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Varga László képviselő úr, az MSZP képviselője jön. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Van azért egy olyan előnye ennek a struktúrának, ahogy mi beszélünk, hogy gombot kell nyomni, és akkor eltelik bizonyos idő, mire szót kap az ember. Akik ismernek néhányan itt, a teremben, azok tudják, hogy ha pár perccel vagy akár közvetlenül Nacsa Lőrinc felszólalása után kaptam volna szót, akkor nyilván egészen más tartalmú lett volna az, amit elmondok. [[Derültség a kormánypárti sorokból.]] Van ennek egy ilyen típusú varázsa. Ugyanakkor köszönetet is szeretnék ebben a tekintetben mondani Nacsa Lőrincnek, mert az olyan nagy kávéfogyasztók, mint én, akiknek nyilván a vérnyomás-optimalizálás szempontjából is fontos, hogy sok kávét igyanak egy nap, azért minimum egy-két kávét megspórolt nekem néhány megállapításával, és ezt mindenképpen szeretném megköszönni. Ugyanakkor szeretném pontosítani az ön által elmondottakat. Visszautalnék arra, amit én mondtam. Nyugodtam meg lehet nézni a jegyzőkönyvben, hogy mi volt az a három kérdéskör, amire hivatkoztam. Egyrészt a benzinárak voltak, másrészt az alapvető élelemiszerek árai, illetve harmadikként a részben ezekből is következő infláció kapcsán tettem megállapításokat. Kezdeném az önkormányzatoktól. Sokszor hivatkozok az önkormányzatok kérdéskörére, nem véletlenül. Ugye, önök azt mondják több mint egy éve az önkormányzati szektornak, hogy válság van, sok problémája van az országnak, ezért mindenkinek le kell mondania bevételekről, így az önkormányzatoknak is. Így vették el tőlük a gépjárműadót, így vették el a tömegközlekedés állami támogatását, az iparűzési adó egy jelentős részét, és sorolhatnám. Az, hogy mit kompenzáltak, inkább nem kompenzáltak, különösen 25 ezernél nagyobb lakosú településeknél, ezáltal közvetlenül az emberektől vettek el a hétköznapi életük működtetéséhez szükséges forrásokat tulajdonképpen, vagy közvetve, hiszen az önkormányzatok szervezik a városüzemeltetést, a településüzemeltetést és nagyon sok egyéb dolgot, például a helyi közösségi közlekedést, és így nehéz helyzetbe sodorták az embereket. Nehéz helyzetbe hozták az önkormányzatokat. Áldozatot kértek az emberektől és az önkormányzatoktól. Én a három téma közül az első kettőben ezt kérném önöktől. Azt kérném, hogy az egyébként nagyon magas adótartalmú üzemanyagárakat csökkentsék. A rendkívüli helyzet tekintetében mondjanak le ennek a hatalmas adótartalomnak egy jelentős részéről, hogy csökkenthetők legyenek az üzemanyagárak. Ugye tudjuk, hogy az üzemanyagárak gyakorlatilag több mint fele adótartalom, az árnak több mint fele adótartalom. Másrészről az alapvető élelmiszerek ára: valóban, az alapvető élelmiszerek árait, mint ahogy az üzemanyagárakat is persze, nemzetközi gazdasági folyamatok is meghatározzák, ugyanakkor nagyon sok alapvető élelmiszer Európa-csúcs áfakulccsal bír. Önök 27 százalékra emelték a legmagasabb áfakulcsot. Ez Európa-csúcs, azóta is az, és az alapvető élelmiszerek többsége ezzel az áfakulccsal adózik. Egy nagyon kis része 5 százalékos, tehát a legalacsonyabb áfakulcsba tartozik. Emlékszem, hogy ebben a Házban 2012 óta számtalanszor hoztunk be javaslatokat, legelőször Gőgös Zoltán egyébként, emlékeznek rá, nagyon helyesen, szakmailag megalapozott javaslatot tett ő legelőször az MSZP képviselői közül abban a tekintetben, hogy melyek azok az alapvető élelmiszerek, mi azoknak a köre, amelyeket érdemes, hogy mondjam, az alacsonyabb, 5 százalékos áfakulcsba sorolni. Én erre utaltam az előző felszólalásomban. Tegyék ezt meg! Ha az 5 százalékos áfakulcsba sorolják a legtöbb alapvető élelmiszert, akkor egyszerűbben, könnyebben, olcsóbban hozzáférhetnek az emberek. És hát, akkor itt kanyarodnék át a harmadik témára: ha megtennék mindezt a benzinárak, az üzemanyagárak kapcsán, és megtennék mindezt az alapvető élelmiszerek kapcsán, akkor biztosan csökkenthető volna az infláció is, amelynek egy jelentős részéről természetesen nemzetközi folyamatok tehetnek, de egyébként benne van az is, hogy önök rekordadót, Európa-csúcs-adót követelnek bizonyos alapvető élelmiszerek és egyébként az üzemanyagok árában az emberektől. Én ezt a három kérdéskört boncolgattam, semmiféle olyat nem, amit ön mondott. Nézze meg a jegyzőkönyvet! Ezek a kérdéskörök az önök hatáskörében kezelhetők, enyhíthetők lennének. Ezért mondtam azt, hogy amikor kivételes eljárásban 24 órán belül kíván a Házban megtárgyaltatni a kormány a gazdasággal kapcsolatban hát ez van benne a címében, hogy gazdasági tárgyú jogszabályok , a gazdaság helyzetével kapcsolatban, az emberek alapvető hétköznapjaival kapcsolatban, kivételes eljárásban egy törvényjavaslatot, akkor én azt várom önöktől, hogy abban a helyzetben, amiben az ország van, akkor ilyen témákban tárgyaljanak, ne egy nyolcéves, minimum megkérdőjelezhető folyamat végére tegyék fel az i-re a pontot egy ilyen javaslatban. Az egész folyamatot, a takarékszövetkezeti rendszer szétverését nyilván visszautasította az ellenzék, azt gondolom, vagy úgy emlékszem, hogy kivétel nélkül, de az MSZP-frakció nevében biztosan mondható, hogy ezt a folyamatot elutasítottuk. Köszönöm. [[Taps a DK soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. A Demokratikus Koalíció képviselője, Varju László képviselő úr jön. Tessék!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Abban a szerencsés helyzetben vagyunk, hogy egy ilyen vitát sokszínűen tudunk lefolytatni, mert ha abból indulok ki, amit Nacsa Lőrinc trollként itt ebben a vitában elmond, akkor viszonylag egyszerű a válasz: az ég kék, a fű zöld, a Fidesz hazudik. Tehát ezután következik az, amit F Kovács Sándor képviselő úr mondott, hogy látható és érezhető, a tapasztalatai alapján sem egyértelmű, minimum nem egyértelmű ez a folyamat, ami lezajlott, és ennek a megítélésében voltak fájdalmak, vannak fájdalmak, és lehet, hogy új gyakorlatok is kialakultak, hogyha egyébként egy ilyen mobileszközzel mód van arra, hogy szolgáltatások egy részét legalább igénybe tudják venni. Mégis ennek a folyamatnak a végét úgy kell összegeznünk, hogy ha egyébként a betéteiket nem veszítették el, de olyan veszteségük van, ami a tulajdonhoz köthető, a szövetkezeti tulajdonhoz, és többek között ezért is mondjuk azt, hogy egyébként ez elfogadhatatlan, de ez nem mentesít bennünket attól az egyébként figyelemelterelő, a vitát egészen összezavaró magatartástól, amit tanúsít Nacsa Lőrinc képviselő itt a beszólásaival, és ott ne lehessen vagy ne kelljen arra reagálni, amikor tudatosan elmondja azt, hogy egyébként a két privatizációba most bekeveri, megpróbálják népszerűsíteni azt, hogy egyébként milyen hihetetlen dolgot tesznek azzal, hogy akkor repülőteret vásárolnak, visszavásárolják, egyébként egy sikeres privatizáció után most önök visszavásárolják kvázi azért, hogy a járadékvadászaikat helyzetbe tudják hozni még a választás előtt. Én pedig így látom. [[11.40]] Abból a hitelből egyébként, amit a magyar emberek nyakába akasztottak, abból akarnak vásárolni úgy, hogy egyébként az önök kormányzásának elején és akkor most itt számszerűen hangozzék el 21 000 milliárd forint volt az államadósság, most pedig ennek pontosan a duplája, 42 000 milliárd forint. Hát, köszönjük szépen az ilyen nagyvonalú gazdálkodást, hogy egyébként ebből önök vásárolnak. Aztán az, hogy a gazdaság helyzetére… Az 500 forintos benzinárról azért emlékezzünk meg, hogy bármely településen, ahol mennek, ott gázolajat már csak 500 forint felett tudnak venni, és önök mindezt itt figyelembe veszik. Szóval, 1400 milliárd forintért vesznek repülőteret, ezt az egyébként baromi drágán visszavásárolt valamit, azért, hogy a saját haverjaiknak tudjanak előnyt kovácsolni, merthogy egyébként már csak ez maradt, amit nem uralnak még, ezért ezt most megpróbálják. Egy apróságot elfelejtett Nacsa Lőrinc képviselőtársam mondani, hogy addig az üzlet nem jön létre, amíg a valóságos tulajdonosokat nem vallják be, mert egyébként az eladó nem hajlandó aláírni addig a szerződést, még ilyen körülmények esetén sem, merthogy egyébként keresik, és azt gondolom, mindenkinek tudni kell, és ők azt várják el, hogy szakmailag képesek leszneke vagy képes maga a vásárló ezt üzemeltetni. De ha ilyen vásárlási körbe besorolom a 65 milliárd forintért vásárolt bélyeggyűjteményt is, akkor azért nem lepődik meg ezen, hogy bizonyára ennek nagyon sok értelme volt, mint ahogy az előbbinek is. Összefoglalva tehát azt kell hogy mondjam, hogy a szakmai vitának bizonyára lenne értelme, de ha önök, illetve egész pontosan a képviselőik egy része törekszik arra, hogy ilyen trollkodással szétverjen egy ilyet, akkor meg ne csodálkozzanak azon, hogy ha megkapják azt, hogy az „ég kék, a fű zöld, a Fidesz pedig hazudik”. Köszönöm szépen. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Mivel minden frakciónak van ideje, minden további nélkül lehet jelentkezni és legálisan kiabálni. Most tessék élni ezzel a lehetőséggel! [[Nincs jelentkező.]] [[Nincs jelentkező.]] Nagyon kitűnő! Megkérdezem, tisztelt Országgyűlés, kíváne élni valaki a felszólalás lehetőségével. (Nincs jelentkező.) Megállapítom, hogy nem. Így az összevont vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Fónagy János államtitkár urat, kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy törvénytervezet előterjesztőjeként sajnos úgy érzem, nincs arra, hogy mondjam, felhatalmazásom, hogy ebben az etikai sodrású vitában részt vegyek, ezért engedjék meg, hogy visszatérjek az általunk előterjesztett tervezetre és az arra elhangzott észrevételekre. Legelőször talán alapkérdéseket tisztázzunk, nem is az ellenzék számára, mert nyilvánvaló, hogy akármit mondok, ezt nem fogják elfogadni vagy nem akarják elfogadni, és ez a takarékszövetkezetek eredeti tulajdonosainak jelenlegi jogállása. A takarékszövetkezetek korábbi tulajdonosait az úgynevezett holdingszövetkezet egyesíti, amely tulajdonjoggal rendelkezik az Integrációs Szervezet tagjaként működő hitelintézetben. Tehát a korábbi tulajdonosok tulajdonosi jogaikat a holdingszövetkezet útján gyakorolják. A törvényjavaslat nem érinti a holdingszövetkezet jogait. A takarékszövetkezetek, illetve az Integrációs Szervezet tagjainak jogai nem változnak a jelen javaslat keretei között, csak az Integrációs Szervezetből való kilépésükre vonatkozó szabályok egyszerűsödnek. A következő kérdés volt, hogy miért most. Önök is elmondták, hogy ez egy nyolcéves folyamat. Azért, mert ez a nyolcéves folyamat most ért ide, most jutottunk el odáig, hogy egy atipikusnak tekinthető magyar szabályozás nem felel meg az önök által mindig elködösült tekintettel nézett uniós szabályoknak. Az ezeknek való megfeleltetését szolgálja ez a tervezet, tehát erre a Takarékbankra vonatkozó szabályokat igyekszünk az uniós szabályoknak megfeleltetni. A következő kérdés az volt, hogy a létrehozott nagy pénzintézeti szervezet mennyire felel meg az általunk vidék bankjának minősített szervezetnek. Néhány szám: a Takarékbank jelenleg több mint 700 fiókkal rendelkezik. Csak tájékoztatás végett: az OTP körülbelül 400-zal, a Magyar Kereskedelmi Bank körülbelül 70-80-nal. Tehát a több mint 700 fiókkal, úgy gondolom, hogy megalapozott az az állításunk, hogy ez az intézmény megfelel, megfelelő lehet a vidék bank szerepének betöltésére. A következő az volt, hogy részben az integrált vagyontömeg, részben az ahhoz adott, eredendően 136 milliárd állami feltőkésítésnek mi lesz a sorsa. Az Integrációs Szervezetnek 2022. január 31-éig kell a kötvényt lejegyeznie. Az Integrációs Szervezet azonban fennmarad. Ezt követően mindaddig, amíg valamennyi hitelintézet tagja nem lép ki az Integrációs Szervezetből, addig ez tehát fennmarad. A kilépésre azonban a kötvényjegyzéstől számított 20 éven belül kerülhet sor. Az Integrációs Szervezet vagyona tehát várhatóan nem száll át a magyar államra rövid időn belül. Ezért a rövid távú ilyetén jóslataik képviselőtársaimnak nem megalapozottak. Összegezve tehát és nem reagálva az itt elhangzott, egyébként engem talán életkorom miatt esetenként elrémisztő ellenzéki hozzászólásokra, mert már hallottam ilyet az elmúlt 80 évben, és ezért bevallom, rám nyomasztóan hat, de engedjék meg, engedelmeskedve egyébként elnök úr erre vonatkozó intelmeinek is, erre ne reagáljak, hanem változatlanul kérem, hogy a törvénytervezetet az abban foglalt eredendő és megalapozott célok érdekében támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úrnak és mindannyiuknak, hogy közösen elfogadott szabályainkat betartva vitatkoznak. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy határozathozatalunk legkorábban 12 órakor kezdődik, addig szünetet rendelek el. [[Szünet: 11.48 12.06-ig]] (Elnök: Lezsák Sándor Jegyzők: Gelencsér Attila és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyeztéke a szavazatszámláló gépben! Soron következik a Magyarország Kormánya és Ukrajna Miniszteri Kabinetje között a végzettséget és tudományos fokozatokat tanúsító okiratok kölcsönös elismeréséről szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló T/17141. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17141. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 162 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és az Egyesült Arab Emírségek Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/17142. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/17142/1. számon a törvényjavaslatnak a nemzetközi szerződés véglegesen megállapított hiteles szövegét tartalmazó részéhez kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17142. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 150 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2020. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/16380. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/16380. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 116 igen szavazattal, 24 nem szavazat ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló 2013. évi CXXXV. törvény módosításáról szóló T/17313. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17313/2. számon, összegző jelentését pedig T/17313/3. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17313/2. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 115 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik, amelynek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17313. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 117 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és Belize Kormánya között a diplomata-, szolgálati és hivatalos útlevéllel rendelkező állampolgáraik vízummentességéről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló T/17143. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. [[12.10]] A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17143/5. számon, összegző jelentését pedig T/17143/6. számon terjesztette elő. Az előterjesztő T/17143/8. számon a törvényjavaslatnak a nemzetközi szerződés véglegesen megállapított hiteles szövegét tartalmazó részéhez kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17143/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 167 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17143/7. számú egységes javaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított egységes javaslatot 166 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Francia Köztársaság Kormánya és a Mali Köztársaság Kormánya között levélváltás formájában létrehozott, Bamakóban 2013. március 7-én és Kouloubában 2013. március 8-án aláírt, a SERVAL erők jogállásáról szóló Megállapodáshoz kapcsolódó, a Francia Köztársaság Kormánya és a Mali Köztársaság Kormánya közötti, a TAKUBA erők nem francia erőinek jogállásának szabályozásáról szóló Kiegészítő Jegyzőkönyvhöz Elfogadó Nyilatkozattal történő csatlakozás kihirdetéséről szóló T/17146. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. [[Arató Gergely tapsol.]] A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17146/5. számon, összegző jelentését pedig T/17146/6. számon terjesztette elő. Az előterjesztő T/17146/8. számon a törvényjavaslatnak a nemzetközi szerződés véglegesen megállapított hiteles szövegét, valamint hivatalos fordítását tartalmazó részéhez szövegpontosítást és nyelvhelyességi javítást tartalmazó kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17146/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 139 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17146/7. számú egységes javaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított egységes javaslatot 139 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Francia Köztársaság Kormánya és a Nigeri Köztársaság Kormánya között a francia haderő Száhel-övezet biztonsága érdekében Nigerben történő beavatkozásának jogi szabályozásáról szóló, 2013. március 25-én, Niameyben aláírt megállapodáshoz és a Francia Köztársaság Kormánya és a Nigeri Köztársaság Kormánya között a Száhel-övezet biztonságát szolgáló francia beavatkozás keretében Nigerben tartózkodó francia katonai állomány jogállásának szabályozásáról szóló, 2013. július 19-én Niameyben aláírt megállapodáshoz kapcsolódó, a Francia Köztársaság Kormánya és a Nigeri Köztársaság Kormánya közötti, a TAKUBA erők nem francia erőinek jogállásának szabályozásáról szóló Kiegészítő Jegyzőkönyvhöz Elfogadó Nyilatkozattal történő csatlakozás kihirdetéséről szóló T/17145. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17145/5. számon, összegző jelentését pedig T/17145/6. számon terjesztette elő. [[12.20]] Az előterjesztő T/17145/8. számon a törvényjavaslatnak a nemzetközi szerződés véglegesen megállapított hiteles szövegét, valamint hivatalos fordítását tartalmazó részéhez szövegpontosítást és nyelvhelyességi javítást tartalmazó kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17145/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 139 igen szavazattal, 1 ellenszavazattal, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17145/7. számú egységes javaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított egységes javaslatot 139 igen szavazattal, 1 ellenszavazattal, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, az I/17289. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Hiszékeny Dezső, az MSZP képviselője, az I/17288. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője, az I/17286. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Demeter Márta, az LMP képviselő asszonya, az I/17281. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem, hogy az Országgyűlés elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, az I/17287. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 51 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bencsik János, független képviselő úr, az I/17237. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 51 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, az I/17291. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselő asszonya, az I/17235. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Varga Zoltán, a DK képviselője, az I/17284. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 49 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló személyi javaslatról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/17321. számú javaslatot a honlapon megismerhették. Felkérem Gelencsér Attila jegyző urat, hogy ismertesse a személyi javaslat tartalmát.
Az Országgyűlés a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság létrehozásáról szóló országgyűlési határozat 4-6. pontjai alapján az eseti bizottság tisztségviselőinek és tagjainak a következőket választja meg. Elnök: Halász János, Fidesz, tag: Dr. Vejkey Imre, KDNP. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae az S/17321. számú személyi javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 116 igen szavazattal, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül a személyi javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mentelmi ügy megtárgyalása és a határozathozatal. Tájékoztatom önöket, hogy Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 8.Bpk.649/2021/4/I. számon a Pécsi Járásbíróságtól, rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. [[12.30]] Az Országgyűlés elnöke ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/17319. számon határozati javaslatot terjesztett elő Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Öné a szó, elnök úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy már itt elhangzott, Hadházy képviselő úr e heti, már azt mondhatom, menetrendszerű ügye megjárta a Mentelmi bizottságot [[Zaj. Balczó Zoltán: Tiszteljétek az előadót!]] , már a következő is előttünk van, azt legközelebb fogjuk tárgyalni. A Pécsi Járásbíróság átiratában kereste meg az Országgyűlést rágalmazás vétsége miatt. A tényállási elemek közül kiemelném, hogy ez még 2020. március 29-ére visszanyúló ügy, ahol hajnali négy órakor Hadházy képviselő úr Facebook-bejegyzését sérelmezte a sértett, amiben őt a járvány egyik vámszedőjének nevezte. Itt a képviselő úr arra utalt, hogy abban az adott helyzetben maszkokat és más egészségügyi eszközöket, fertőtlenítőszereket nagy árréssel forgalmazott az illető vállalkozás a képviselő állítása szerint, ezt sérelmezi a sértett, és ezért fordult a bírósághoz. A képviselő úr a Mentelmi bizottság ülésén nem vett részt. A Mentelmi bizottság, magánvádas indítványról lévén szó, ezúttal is úgy foglal állást az Országgyűlésnek, ahogy ezt eddig is tette. A bizottság többségi döntéssel úgy határozott, hogy az adott ügyben a képviselő úr mentelmi jogát ne függesszük föl.
Köszönöm, elnök úr. Most a forgatókönyv szerint meg kellene kérdeznem Hadházy Ákos képviselő urat, kíváne élni a felszólalás lehetőségével, de nincs jelen a teremben, így ezt nem tudom megtenni. [[Folyamatos zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Hadházy Ákos országgyűlési képviselő úr mentelmi jogát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 33 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett úgy döntött, hogy Hadházy Ákos mentelmi jogát nem függeszti fel. Tisztelt Országgyűlés! Most fegyelmi ügy döntéshozatalával folytatjuk munkánkat. Tájékoztatom önöket, hogy a házelnök úr az Országgyűlésről szóló törvény 46/E. §-a alapján, a 47. § (1) bekezdés c) pontja szerinti jogkörében eljárva Szabó Timea, a Párbeszéd képviselő asszonya esedékes tiszteletdíjának csökkentését rendelte el. A képviselő asszony a Mentelmi bizottságtól a döntés hatályon kívül helyezését kérte. A bizottság a képviselő kérelmének nem adott helyt. Ezt követően az Országgyűlésről szóló törvény 51. § (7) bekezdés b) pontja alapján a képviselő asszony kérte, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a házelnöki döntést. Erre figyelemmel a határozati házszabály 148. § (2) bekezdése alapján a házelnök úr határozati javaslatot terjesztett elő H/17227. számon, a képviselő asszony esedékes tiszteletdíjának csökkentését elrendelő korábbi döntésével azonos tartalommal. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom a figyelmüket, hogy a határozati javaslatot, az ahhoz kapcsolódó házelnöki döntést, az erre vonatkozó képviselői kérelmet, valamint a Mentelmi bizottság elnökének tájékoztatóját a honlapon megismerhették. A házszabály rendelkezései szerint a határozati javaslathoz sem módosító javaslatot, sem bizottsági jelentést nem lehet benyújtani. Felhívom a figyelmüket, hogy amennyiben a házelnöki döntést az Országgyűlés hatályon kívül helyezi, a képviselő esedékes tiszteletdíja nem csökken, az Országgyűlésről szóló törvény 47. § (1) bekezdés c) pontja alapján a vele szemben indított eljárás megszűnik. A tiszteletdíj csökkentéséről szóló házelnöki döntésről az Országgyűlés vita nélkül határoz. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Szabó Timea képviselő esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/17227. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás. Nagy zaj. Szabó Timea felállva, a pólójára mutatva, amelyen vörös körben „FIDESZ” felirat, fölötte egy nagy és négy kisebb sárga csillag látható: Ezek vagytok! Ezek vagytok! A Kínai Kommunista Párt szolgái vagytok! Ezek vagytok! A kínai kommunisták szolgái! Rabszolgák vagytok! Folyamatos moraj és közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnöki döntést… [[Szabó Timea folyamatosan közbeszól. Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnöki döntést 114 igen szavazattal, 47 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta, ezzel a képviselővel szemben indított eljárás megszűnik. [[Az elnök ismét csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Most felkérem Gelencsér Attila jegyző urat, hogy ismertesse az imént elfogadott határozatot.
Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény a továbbiakban: Ogytv. 51. § (8) bekezdésében és (9) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörében eljárva Szabó Timea országgyűlési képviselőnek az Ogytv. 51. § (7) bekezdés b) pontja szerinti kérelme alapján az Országgyűlés elnökének OE-41/424-1/2021. számú, Szabó Timea országgyűlési képviselő tiszteletdíja csökkentéséről hozott döntését hatályában fenntartja, és ezzel Szabó Timea országgyűlési képviselő tiszteletdíja annak négyhavi összegével megegyező mértékben, 9 686 400 forinttal csökken.
Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] (Szünet: 12.38 12.40 Elnök: Lezsák Sándor Jegyzők: Gelencsér Attila és Hiszékeny Dezső)
Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, amennyiben nem vesznek részt a plenáris ülés munkájában, fáradjanak ki a folyosóra. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes igazságügyi tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17282. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat, amelyet a kezükben tartanak, több igazságügyi, valamint egyéb kapcsolódó tárgyú törvény módosítását tartalmazza. Ezeket a törvénymódosításokat jellemzően összekapcsolja az a közös cél, hogy az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalatai alapján a jogalkalmazást segítsék, továbbá hogy a törvények illeszkedjenek a változó társadalmi, szervezeti, technikai viszonyokhoz. Engedjék meg, hogy részletesebben is szóljak az egyes törvényeket érintő tervezett változtatásokról. A törvényjavaslat módosítja az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról, a bírák jogállásáról és javadalmazásáról, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló törvényt. Ezeknek a módosításoknak egy része a jogrendszeren belüli összhang biztosítása érdekében szükséges. Fontos szempont ugyanis, hogy az igazságszolgáltatásban dolgozó bíráknak, igazságügyi alkalmazottaknak, valamint ügyészeknek és nem ügyész ügyészségi alkalmazottaknak a jogállására, javadalmazására vonatkozó előírások tekintetében összhang érvényesüljön. A jogszabályok közötti koherenciát szolgáló módosítások közül kiemelést érdemelnek a következők. A hivatkozott jogállási törvények felsorolják azokat a jogviszonyokat, amelyek a szolgálati idő megállapítása során figyelembe vehetők. Az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvény megalkotta az egészségügyi szolgálati jogviszonyt, ezért azt meg kell jeleníteni az egyes jogállási törvények rendelkezéseiben a beszámítható jogviszonyok között. Mind a bíróságok, mind az ügyészségek alkalmazottai részesülnek jubileumi jutalomban. Azonban jelenleg az ügyészek és nem ügyész ügyészségi alkalmazottak számára a 25, 30, 35 és 40 éves szolgálati viszony után járó jubileumi jutalom mellett 45 év szolgálati viszony után is jár ez a juttatás, míg a bírák és az igazságügyi alkalmazottak esetében erről nem rendelkeznek a jogállási törvények. Ezt az eltérést megszünteti a törvényjavaslat azzal, hogy a jövőben a 45 éves jubileumi jutalom a bíráknak és az igazságügyi alkalmazottaknak is járni fog. A most ismertetett módosításokon túl a törvényjavaslatnak a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényre vonatkozó rendelkezései olyan kiegészítéseket, pontosításokat tartalmaznak, amelyek az elmúlt években a szabályok gyakorlati alkalmazása során merültek fel, és a törvény belső koherenciáját, valamint a normavilágosságot erősítik. A törvényjavaslat felülvizsgálja a bírák értékelésére vonatkozó előírásokat, tovább erősítve az értékelés során már jelenleg is érvényesülő garanciális szabályokat. A módosítások érintik az értékelést megelőző vizsgálat lefolytatását és magának az értékelésnek a menetét is. Garanciális rendelkezésként a törvényjavaslat lehetővé teszi a vizsgált bíró számára, hogy az értékelést megalapozó vizsgálatot lefolytató vizsgálóval szemben kizárási kérelmet terjesszen elő, amit a szolgálati bíróság bírál el. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat a már említett jogszabályokon kívül módosítja a közjegyzőkről szóló törvényt is. Ez a módosítás az eddigi, iránymutatáson alapuló gyakorlatnak megfelelően az újonnan kinevezett közjegyző számára legfeljebb egy közjegyzőhelyettes alkalmazását teszi lehetővé az első éves irodavizsgálat eredményes lefolytatásáig. Állandó vagy tartós helyettessé sem rendelhető ki a közjegyző az első éves irodavizsgálatig annak érdekében, hogy a székhelyén adódó feladatok ellátását maradéktalanul biztosítani tudja. Kivételt képez ez alól, ha a közjegyző korábban közjegyzőhelyettesként már ellátott tartós helyettesi feladatokat. A módosítás ezenkívül technikai jelleggel érinti a közjegyzői okirat felolvasásának, a ténytanúsítvány elkészítésének, valamint a magánvégrendelet letétbe helyezésének és visszavételének szabályait. Az igazságügyi szakértőkről szóló törvény módosítása az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalataira és igényeire tekintettel került bele az önök előtt fekvő törvényjavaslatba. A módosítás egyik fő újítása, hogy szakít a fegyelmi és az etikai eljárás jelenlegi kettős rendszerével, és az etikai eljárás megszüntetésével újradefiniálja a fegyelmi vétség fogalmát. A módosítás következtében így a többi hivatásrendhez hasonlóan az igazságügyi szakértők esetében is fegyelmi vétséget fog megvalósítani például az, ha az igazságügyi szakértő igazságügyi szakértői tevékenységén kívül szándékos vagy gondatlan magatartásával, illetve életvitelével a szakértői kar tekintélyét sérti vagy veszélyezteti. A fegyelmi vétségre vonatkozó szabályok újrastrukturálása mellett a törvényjavaslat a személyes adatok védelme érdekében pontosítja és kiegészíti a fegyelmi büntetések nyilvántartására vonatkozó szabályokat is, rögzítve a fegyelmi büntetések nyilvántartásának pontos tartalmát, illetve azt, hogy annak adatai mikor törölhetők. Mint ahogyan azt már jeleztem, a törvényjavaslat kisebb, de fontos korrekciókat is elvégez egyes törvények esetében. Ezek jelentősége abban áll, hogy reagálni kell egyes élethelyzetekre, jogalkalmazói jelzésekre. Az új szabályok módosítják a módszertani levelek közzétételére és a szakértőjelölti időre vonatkozó igazolás adattartalmát, megkönnyítve ezzel az egyes ügyekben eljáró igazságügyi szakértők és az igazságügyi szakértői névjegyzéket vezető hatóság munkáját. Tisztelt Országgyűlés! Az ügyvédi tevékenységről szóló törvény módosítását az indokolja, hogy az egészségügyi szolgálati jogviszonyt szükséges a kamarai jogtanácsosok és a jogi előadók esetében az ügyvédi tevékenység ellátását megalapozó jogviszonyok közé, valamint az összeférhetetlenségi szabályokba is felvenni. A jogi segítségnyújtásról szóló törvény módosításának legfőbb célja, hogy a jogi segítségnyújtó szolgálathoz forduló ügyfelek még szélesebb körben vehessék igénybe a jogi segítségnyújtás körébe tartozó támogatásokat. Ennek érdekében a törvényjavaslat alapján a jövőben a támogatásokra való rászorultság vizsgálatakor a rendelkezésre álló jövedelem számításánál már nem kell figyelembe venni például a közös háztartásban élők által életvitelszerűen lakott lakás közüzemi díjainak, lakbérének és közös költségének igazolt összegét, valamint a létfenntartásukat veszélyeztető egyéb kiadások igazolt összegét sem. A törvényjavaslat másik kiemelést érdemlő eleme, hogy a büntetőeljárásban és a határon átnyúló tartási ügyekben kedvező fogadtatással bíró és sikerrel alkalmazott eljárási előleg intézményét bevezeti a polgári és közigazgatási perekben, nemperes eljárásokban is. Ennek következtében a kirendelt pártfogó ügyvédek is érdekeltebbé válnak az esetlegesen elhúzódó eljárások végigkísérésében, hiszen díjuk egy részéhez már az eljárás közben, a per egy jól meghatározható szakaszában hozzájuthatnak eljárási előleg formájában. A törvényjavaslat módosítja a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvényt, illetve a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról és a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságáról szóló törvény egyes rendelkezéseit. Ezen módosítások az egyes önálló szabályozó szervekre irányadó jogszabályok koherenciájának megteremtése érdekében egyrészt egységesítik a kinevezés módját, amelynek következtében az egyes önálló szabályozó szervek elnökeit minden esetben a köztársasági elnök nevezi ki a miniszterelnök javaslatára; másrészt az önálló szabályozó szervek elnökeinek, valamint elnökhelyetteseinek a megbízás megszűnését és megszüntetését rendező szabályai is összehangolásra kerülnek. Az Országgyűlésről szóló törvény módosításával a törvényjavaslat célja a kétharmados szavazást igénylő kérdések egységesítése. Ennek értelmében a törvényjavaslat a legfőbb ügyésznek, az alapvető jogok biztosának, valamint az alapvető jogok biztosa helyettesének jogviszonya megszűnéséhez szükséges szavazati arányt minősített, kétharmados szavazati arányhoz köti. Erre azért van szükség, mivel ezen alkotmányos szervi vezetők megválasztása szintén minősített többséghez kötött, így tehát evidens módon jogviszonyuk megszüntetése is csak ilyen szavazati aránnyal történhet meg. A szavazati arány egységesítése a jogi szabályozás koherenciáját hivatott biztosítani, ugyanis a hasonlóan jelentős alkotmányos vezetők kinevezése és jogviszonyuk megszüntetése szintén kétharmados szavazati arányhoz kötött, a különbségtétel tehát nem indokolható. A törvényjavaslat az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény módosítására is javaslatot tesz. A módosítási javaslatot a 2018 óta közvetlenül alkalmazandó általános adatvédelmi rendelettel összefüggő joggyakorlat, illetve az azzal összefüggésben felmerülő kérdések tették szükségessé. Az infotörvény meghatározza azon rendelkezéseket, amelyeket az infotörvényben az általános adatvédelmi rendelettel együtt, kiegészítő jelleggel kell alkalmazni. A kiegészítő szabályok legnagyobb részét az Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság eljárására és működésére vonatkozó rendelkezések teszik ki. Tisztelt Országgyűlés! Külső okok indokolják az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény módosításának szükségességét. A személyiadat- és lakcímnyilvántartás vonatkozásában a bejegyzett értesítési címek érvénytelenítésre kerültek, ennek a hatósági eljárási kódexben való technikai átvezetésére kerül sor a törvényjavaslatban. [[12.50]] A másik külső körülmény a koronavírus-járvány, amely az elektronikus ügyintézési lehetőségek szélesítését nagymértékben felgyorsította a hatósági eljárások esetében is. Emiatt módosításra kerül az eljárás megindulásának a napja. A törvényjavaslat tekintettel van az elmúlt évek digitalizációs folyamatainak eredményeire, a kormányhivatalok fejlesztésére, ezért általánosan biztosítja, hogy a kérelem benyújtásának napján meginduljon az eljárás. A közigazgatási perrendtartás egyes szabályait a gyakorlat visszajelzései alapján szükséges pontosítani. A közszolgálati jogviszonnyal kapcsolatos perekben a módosítás több olyan kiegészítést tartalmaz, amely a munkaügyi perekben biztosított kedvezményes szabályokat vezet be például az illetékes bíróság meghatározása tekintetében. A jogi képviselő nélkül eljáró természetes személyeket a keresetlevél hiányosságai esetében a bíróságnak részletesebb tájékoztatással kell ellátnia, illetve személyes vagy elektronikus meghallgatást is tarthat, ha ez célszerűnek mutatkozik. A joggyakorlatban megjelent bizonytalanságok miatt a módosítás a fentieken túl egyértelművé teszi azt is, hogy a benyújtott keresetlevelet abban az esetben is továbbítani kell a bírósághoz, ha az erre nyitva álló időben az alperes közigazgatási szerv a hatósági eljárási szabályok alapján a per tárgyává tett cselekményét visszavonja vagy módosítja. Tisztelt Országgyűlés! A polgári törvénykönyvre vonatkozó módosítás a családjogi területet, azon belül a szülő és gyermek viszonyát, vagyis a szülői felügyelet témakörét érinti. Hangsúlyozandó, hogy a törvényjavaslat a családjogi szakma kiváló képviselőiből álló munkacsoport bevonásával készült, és azt a családjogi szakértői és civil munkacsoport is egyaránt véleményezte. Elvált szülők régi igényének tesz eleget a jogalkotó azzal, hogy egyrészről biztosítja a közös szülői felügyelet bírói elrendelésének lehetőségét a gyermek érdekében abban az esetben is, ha ezt csak a szülők egyike kéri. Másrészről a törvényjavaslat alapján arra is van mód, hogy a bíróság erre irányuló kérelem esetén a kiskorú gyermek érdekére figyelemmel elrendelje, hogy a szülők a gyermekről válásukat követően felváltva, azonos időtartamban gondoskodjanak. Ez utóbbi lehetőség már nemcsak a szülők közötti jogi egyenlőség fenntartását biztosítja, hanem a szülő és gyermeke közötti tényleges kapcsolat megtartását is jelenti. Ez a módosítás azt eredményezi, hogy több esetben lesz mód arra, hogy a házasság felbontása a gyermek számára ne járjon azzal, hogy egyik szülőjétől el kelljen válnia. Hangsúlyozandó ugyanakkor, hogy mind a közös szülői felügyelet elrendelése, mind a váltott gondoskodásról való döntés a bíró számára csak egy lehetőség. Lényeges, hogy ennek fenntartása minden esetben a gyermek érdekével messzemenőkig összhangban álljon, és semmiképpen ne okozzon zavart a gyermek fejlődésében, mindennapjaiban. Természetesen a bíróságnak a gyermek érdekére és a szülők körülményeire figyelemmel továbbra is módja van arra, hogy a szülői felügyelet gyakorlására csak az egyik szülőt jogosítsa fel. A törvényjavaslat a fentiek mellett egy másik tárgykörben is módosítja a Ptk.-t, mégpedig a jogrendszer digitalizációs fejlődéséhez igazodva a Ptk. írásbeliségre vonatkozó rendelkezését is kiegészíti a jogalkalmazói gyakorlat egységesítése céljából. A digitalizáció jegyében számos jogterület reformjára került sor, amely miatt szükséges az egyes eljárásokhoz kapcsolódó elektronikus okiratok egységes felhasználhatóságának biztosítása. A törvényjavaslat meghatározza azokat a jogviszonyokat, amelyek esetén kizárólag a magasabb biztonsági szintet garantáló elektronikus formában hozható létre okirat. A törvényjavaslat hatálya azokat a jogterületeket is érinti, ahol garanciális okokból indokolt a minősített elektronikus okirati forma. Ebbe a körbe tartoznak az ingatlan-nyilvántartási eljárással, továbbá az öröklési jogi, családjogi, társasági jogi jogviszonnyal összefüggő jognyilatkozatok, valamint a banki ügyletekhez kapcsolódó okiratok. Lényeges, hogy a törvényjavaslat által nem szabályozott körben az elektronikus úton tett jognyilatkozat írásbeliségének vizsgálata változatlanul a hatályos szabályok szerint történik. A törvényjavaslat tehát az innovatív technológiai újítások széles körű és gyors elterjedéséhez alkalmazkodva elősegíti a jogalkalmazói gyakorlat egységesítését és az elektronikus okiratokra vonatkozó jogszabályi rendelkezések közötti koherencia megteremtését. A szabadalmi törvény módosítása a szakmai szervezetek visszajelzései alapján egyéb technikai módosítások mellett elsősorban a szabadalmi perekben elrendelhető ideiglenes intézkedésekre koncentrál. A felülvizsgálat indoka, hogy a gyakorlati tapasztalatok szerint finomhangolást igényelt a később megsemmisített szabadalom alapján elrendelt ideiglenes intézkedésekre vonatkozó szabályozás. A módosítások alapvetően az ideiglenes intézkedés hatályon kívül helyezésére és az utólag alaptalanná vált ideiglenes intézkedésekből fakadó kártalanításra vonatkozó szabályokat érintik. A versenytörvény módosításának célja a versenyfelügyeleti eljárás lefolytatásának gyorsítása, egyúttal a digitális piacok transzparenciájának fokozása révén a jogbiztonság növelése és a fogyasztók védelmének biztosítása. Ennek keretében a törvényjavaslat bővíti az előadó versenytanácstag és a vizsgáló jogköreit, hangsúlyosabb lehetőséget ad az összefonódás-ellenőrzés tekintetében a digitális piaci sajátosságok szem előtt tartására, és biztosítja az érintett piacok átláthatóságát. A bírósági eljárásokra adott általános meghatalmazások nyilvántartásáról szóló törvény módosításai a nyilvántartás adattartalmának pontosítását szolgálják, míg a választottbíráskodásról szóló törvény módosítása az Állandó Választottbíróság elnökségi tagjának a választottbírósági eljárásban történő részvételét pontosítja. A csődjogi jogszabályok módosítása kis terjedelmű, elsősorban az időközi jogszabályi változásokkal való összhang biztosítása és a jogalkalmazás során felmerült pontosítások érdekében szükséges. A törvényjavaslat tartalmazza a kisajátításról szóló törvény azon módosításait is, amelyek a jogalkalmazói gyakorlat tapasztalatai alapján merültek fel, és a tulajdonosok jogainak teljes tiszteletben tartása mellett elősegítik a kisajátítási eljárások észszerű időben történő lefolytatását. Tisztelt Országgyűlés! Zárásként engedjék meg, hogy ismételten kiemeljem a következőket: a törvényjavaslat a gyakorlatban felmerült igényeket kívánja az érintett törvények rendelkezéseibe beépíteni. A módosítások emellett hozzájárulnak ahhoz, hogy a törvények a változó technikai, gazdasági és társadalmi viszonyokhoz igazodjanak, és a különböző törvények összhangja fennmaradjon. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a fenti célokkal egyetértve támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy azt az államtitkár úr részleteket is kimerítő expozéjában hallhattuk, az egyes igazságügyi tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat azért került a tisztelt Ház elé, hogy az érintett törvények vonatkozásában a kapcsolódó gyakorlati tapasztalatok beépítésre kerüljenek a törvényekbe, így azok illeszkedjenek a változó társadalmi, szervezeti, technikai viszonyokhoz. Valamennyi módosítandó törvény részletes ismertetése nélkül szeretnék mégis kiemelni néhány olyan javaslatot, amelyek előremutató rendelkezéseket tartalmaznak, ami miatt a törvényjavaslat támogatása mindenképpen indokolt. Tisztelt Országgyűlés! A közjegyzőkről szóló törvény módosítására a Magyar Országos Közjegyzői Kamara által jelzett észrevételek alapján, gyakorlati kérdések mentén kerülne sor a törvényjavaslat szerint. Ezek a módosítások érintik az első éves irodavizsgálathoz fűződő joghatások rendjét, a közjegyzői okirat felolvasásának, a ténytanúsítványnak, valamint a magánvégrendelet letétbe helyezésének a szabályait. E körben a javaslat biztosítja annak a követelménynek az érvényesülését, amely szerint az első éves irodavizsgálatig a közjegyző csak egy közjegyzőhelyettest alkalmazhat. Ez a rendelkezés korábban iránymutatásként szerepelt az újonnan kinevezett közjegyzőkre vonatkozó korlátozásként, azonban törvényi szabályozást igényel. Ennek a gyakorlati indoka egyszerű, hiszen a közjegyző a közjegyzői szolgálat elején legfeljebb egy közjegyzőhelyettes gyakorlati képzéséről tud megfelelően gondoskodni. A Ptk.-ban, a polgári törvénykönyvben foglalt rendelkezés egyértelmű szabályként fogalmazza meg ugyan, hogy a közjegyzőnél letett magánvégrendelet hatályát veszti akkor, ha azt a végrendelkező visszaveszi, nincs azonban deklarálva a törvényben az, hogy erről a joghatásról kifejezetten tájékoztatni köteles a közjegyző a végrendelkezőt, ami véleményem szerint is annak jelentősége miatt feltétlenül indokolt lenne. Tisztelt Országgyűlés! Az igazságügyi hivatásrendekhez kapcsolódóan számos törvénymódosításra tesz javaslatot az előterjesztés, amelyekre a gyakorlati tapasztalatok és a jogalkalmazói visszajelzések figyelembevételével kerül sor. Ilyen az igazságügyi alkalmazottak szolgálati viszonyáról szóló törvény vagy a jogi segítségnyújtásról szóló törvény módosítása. Utóbbit szintén az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalatai indokolják. A módosítások célja a pártfogó ügyvédek anyagi ösztönzése és a jogi segítői munka színvonalának fejlesztése, a jogi segítségnyújtó szolgálat és a jogi segítő szerződéses jogai és kötelezettségei egyensúlyának megteremtése, valamint az, hogy az ügyfelek kedvező feltételekkel juthassanak hozzá a jogi segítségnyújtás körébe tartozó támogatásokhoz. [[13.00]] Annak érdekében, hogy a polgári és közigazgatási perekben, nemperes eljárásokban eljáró kirendelt pártfogó ügyvédek még érdekeltebbek legyenek az esetlegesen elhúzódó eljárások végigkísérésében, a törvényjavaslat ezekben az ügyekben is bevezeti a büntetőeljárásban és a határon átnyúló tartási ügyekben már kedvező fogadtatással bíró és sikerrel alkalmazott eljárási előleg intézményét. Tisztelt Ház! A legfőbb ügyész és az alapvető jogok biztosa, valamint az alapvető jogok biztosának helyettese megválasztása minősített szavazati arányhoz kötött. A szabályozás célja ezzel összhangban, hogy ezen alkotmányos szervek vezetőinek jogviszonya megszűnéséhez szintén kétharmados szavazati arány legyen szükséges. A szavazati arány egységesítése a jogi szabályozás koherenciáját hivatott biztosítani, ugyanis a hasonlóan jelentős alkotmányos vezetők kinevezése és jogviszonyuk megszüntetése szintén kétharmados szavazati arányhoz kötött, a különbségtétel tehát nem indokolható. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény módosítását az Európai Unióban végbement adatvédelmi reformnak köszönhetően 2018 óta közvetlenül alkalmazandó általános adatvédelmi rendelettel összefüggő joggyakorlat, illetve az azzal összefüggésben felmerülő kérdések teszik szükségessé. Figyelemmel arra, hogy az általános adatvédelmi rendelet közvetlenül alkalmazandó az Európai Unióban, a tagállamok jogalkotási mozgástere a rendelet végrehajtására, illetve a rendelet által kifejezetten megengedett eltérésekre, kiegészítésekre szorítkozik. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény meghatározza azon rendelkezéseket, amelyeket az infotörvényben az általános adatvédelmi rendelettel együtt, annak kiegészítő jellegével kell alkalmazni, amely kiegészítő szabályok legnagyobb részét a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság eljárására és működésére vonatkozó rendelkezések teszik ki. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat a polgári törvénykönyv családjogi normáit, a szülő-gyermek viszony jogainak rendelkezéseit is érinti. Az utóbbi években a családokban alapvetően megváltoztak a szülői szerepek, és mindkét szülő igyekszik sokkal nagyobb részt vállalni a gyermekei életében. Magyarországon jelenleg nincs mód arra, hogy a bíró akkor is a szülői felügyelet közös gyakorlásáról döntsön, ha a szülők ebben nem tudnak megállapodni. A hatályos jogi szabályozás olyan helyzetet idézhet elő, hogy az egyik szülő a házasság felbontása esetén saját akarata ellenére gyermekétől is teljesen elválni kényszerül. A magyar kormány számára ugyanakkor kiemelten fontos a gyermekek érdekeinek elsődleges szempontként történő figyelembevétele, ezért a törvényjavaslat ezt a helyzetet is orvosolja. A közös szülői felügyelet lehetőségének a törvényjavaslat szerinti, a házasság felbontását követő szélesebb körű biztosítása jogilag garantálja a szülő-gyermek kapcsolat teljességét. A bírónak ugyanis a törvényjavaslat alapján lehetősége lesz arra, hogy a gyermek érdekében abban az esetben is a szülői felügyelet közös gyakorlásáról döntsön, ha ezt az egyik szülő kéri. Így a szülők, ha szeretnék, és a gyermek számára is ez kedvezőbb, a válást követően is ugyanolyan intenzitással vehetnek részt a gyermek életében, mint korábban. A találmányok szabadalmi oltalmára vonatkozó törvény módosítása szintén a gyakorlati tapasztalatok és a szakmai szervezetek visszajelzései mentén, azoknak megfelelően valósulna meg a javaslat alapján, elvégezve a szabadalmi perekben elrendelhető ideiglenes intézkedések tekintetében a szabadalmi oltalomra vonatkozó szabályozás finomhangolását. Ezenkívül a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló törvény egy teljesen új alcímmel is kiegészül: nemzetközi jellegű kutatás címmel. Ez a módosítás a Visegrádi Szabadalmi Intézet által elvégezhető nemzetközi jellegű kutatás törvényi hátterét teremti meg. A Visegrádi Szabadalmi Intézet küldetése, hogy segítse a közép-kelet-európai innovatív vállalkozásokat, egyetemeket, kutatóintézeteket és egyéni feltalálókat a külföldi szabadalmi oltalom megszerzésében s ezáltal a biztonságos nemzetközi piacra lépésben. A szabadalmi törvény új rendelkezése a nemzetközi jellegű kutatás elvégzésének a lehetőségét teremti meg nemzeti jogszabályi szinten, mivel ahhoz, hogy a Visegrádi Szabadalmi Intézet Igazgatótanácsa a magyar bejelentők esetében a nemzetközi jellegű kutatás lefolytathatósága érdekében szükséges döntéseket meghozza, az is szükséges, hogy Magyarország nemzeti joga lehetővé tegye a nemzetközi jellegű kutatás elvégzését. Lengyelország és Szlovákia nemzeti jogszabályaikban már biztosították ennek a lehetőségét. Tisztelt Országgyűlés! Számos dolgot lehetne még kiemelni, amelyek mind fontosak a törvényjavaslat vonatkozásában, azonban az minden módosítási javaslat tekintetében elmondható, hogy egytől egyig a változó társadalmi, technikai viszonyokhoz történő megfelelő alkalmazkodást szolgálják részben technikai jellegű pontosításokkal, részben pedig érdemi módosításokkal. A Fidesz képviselőcsoportja a kormány által benyújtott törvényjavaslatot természetesen támogatni fogja. Köszönöm, hogy meghallgattak, köszönöm, elnök úr, a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Bajkai képviselő úr. Most megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Újra salátatörvény van előttünk. A salátatörvényről mindig elmondjuk, hogy lehet jó is, lehet rossz is, inkább rossz, és nem örülünk neki. Itt 26 törvényt, ha jól számoltam, módosít ez a törvényjavaslat. Nyilván államtitkár úr elmondta azt, hogy a gyakorlati tapasztalatok beillesztése, a szakmai szervezetek javaslata, ezek kerültek ebbe bele, ezt összefoglalták, és ezért lett ez egy ilyen salátatörvény, amivel leginkább az a baj, hogy nagyon nehéz letolni szerintem egy ilyen salátatörvényt az ellenzék torkán. Hiszen valóban, ha arról beszélünk, és azt mondja államtitkár úr, illetve Bajkai képviselő úr is erről beszélt, hogy a szakmai tapasztalatok, a szakma javaslatai, illetve a gyakorlati tapasztalatok adják a módosítás lényegét, akkor azt mondjuk, hogy valóban támogatandó lenne. Az látszik ebből a törvényjavaslatból, hogy az itt szereplő javaslatok nagy többsége valóban ilyen, tehát ebben nem mondtak nagy dolgot, tehát valóban a szakmai tapasztalatok és a szervezetek javaslatai kerültek bele, és valóban olyan a javaslatok egy jó része, amelyek valóban előreviszik az eljárások befejezését, vagy könnyebbé vagy egyszerűbbé teszik. De a nagy átka az ilyen jogszabálynak, az ilyen salátatörvénynek, hogy mindig vannak benne olyan javaslatok is néha eldugva, néha nem annyira eldugva, néha nyíltabban , amelyek elfogadhatatlanok, azt gondolom, hogy nemcsak az ellenzék számára, hanem a társadalom túlnyomó többsége számára, illetve azok számára Magyarországon, akik egy becsületes, tisztességes társadalmat szeretnének, egy igazságos társadalmat szeretnének, ahol nem a korrupció felvirágzása és annak ápolása az elsődleges cél, hanem a társadalmi igazságosság kibontakozása és annak a fejlesztése lenne a cél. Azt gondolom, ezért összességében nem árulok el nagy titkot, ha azt mondom, hogy nem fogjuk elfogadni ezt a törvényjavaslatot, mindannak ellenére, hogy nagyon örülnénk neki, ha egy-két dolog ebből kikerülne, hiszen ha egy-két javaslat egy az egyben kikerülne belőle, akkor ez akár elfogadható, sőt támogatandó is lenne a Jobbik Magyarországért Mozgalom részéről. Tehát ezzel a bevezetéssel indítottam volna a felszólalásomat, és akkor térjünk rá azokra, hogy mi is, ami akár pozitív, mi az, ami negatív ebben. A közjegyzői okiratokkal kapcsolatos téma folyamatosan felmerül. A közjegyzőkről szóló jogszabály is folyamatosan módosul, szerintem legalább évente három olyan törvényjavaslatot nyújt be a kormány, amelyekben ezekhez a jogszabályokhoz nyúlnak hozzá. Azt gondolom, hogy itt valóban a gyakorlati tapasztalat az, amely folyamatosan felszínre hozza a problémákat, és a szakmai szervezetek javaslatokat tesznek arra, hogy milyen módon lehessen ezeket a problémákat kiküszöbölni. Nyilván, ami itt elsődleges, az okirat-felolvasással kapcsolatos problémák, amelyekről tudható, hogy adott esetben egy 150 oldalas közjegyzői okiratot kell felolvasni, ami akár órákig is eltarthat, sőt akár két napig is eltarthat, nyilván az élet ilyen extra vagy extrém dolgokat is szül, erre is gondolni kell a jogalkotónak. Itt ebben nyilván ez is szerepel, illetve próbálja egyszerűsíteni, egyszerűbbé tenni ezt az eljárást. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonya a következő, amiről szólnék. [[13.10]] Ehhez is elég gyakran hozzá szoktunk szólni. Nem túl nagyléptékű a módosítás; alapjaiban már volt egy nagyobb módosítás néhány évvel ezelőtt, amellyel mi is maximálisan egyetértettünk. Én azt gondolom, hogy ami ebben szerepel, hogy a jubileumi jutalomra való jogosultság szempontjából bővítik az elismerhető kört, nyilván az egészségügyi szolgálati jogviszonnyal, amely egy új jogi fogalom, ami nemrégen került be a jogi nyelvbe, nyilván ezzel módosítani kell, és ez célszerű. Illetve azzal, hogy ez az úgynevezett jubileumi jutalom nemcsak 40 év után, hanem 45 év után jár. Ez mindenféleképpen üdvözlendő és támogatandó. És az is, hogy ezzel egyidejűleg a 45 év után hathavi illetmény fogja megilletni az igazságügyi alkalmazottat. Én azt gondolom, hogy minden olyan dolog, amivel megbecsüljük az igazságügyi alkalmazottakat, amivel a bérüket, a megbecsülésüket növeljük, az mindenféleképpen pozitívként üdvözlendő és támogatandó. Ugyanezt tudom elmondani a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvényjavaslattal kapcsolatban. Itt azért nemcsak a jubileumi jutalomnak a 40 év után a 45 évre való kiterjesztéséről beszélhetünk, hanem a határozott időre kinevezett bírókkal kapcsolatos vizsgálatok lefolytatásáról, illetve a soron kívüli vizsgálat lefolytatásáról, annak szabályai egyszerűsítéséről lehet még itt szó, illetve mindenképpen üdvözlendő, hogy itt is bevezetésre kerül a 45 éves szolgálati viszony elismerése. Itt azzal a problémával állhatunk leginkább szemben, hogy itt volt egy nagyon negatív Fidesz-KDNP-s törvény az elmúlt ciklusokban, mégpedig a bírák kötelező nyugdíjazásáról szóló törvény, amit a kétharmados többség akkor keresztül is préselt a parlamenten, ami aztán a nemzetközi bíróságot is megjárta, és mindenféle jogi fórumot megjárt, ami létezett, és általában mindenütt elítélően nyilatkoztak arról a jogintézményről, amit a Fidesz-KDNP, illetve Orbán Viktor miniszterelnök úr kitalált ezzel kapcsolatban, ami a bírák kényszernyugdíjazásáról szólt. Nyilván, ha ezt is figyelembe vesszük, hogy náluk kötelező elmenni nyugdíjba, nem maradhatnak ott tovább, akkor elég nehéz lesz kitölteni a 45 évet; és ha nagyon elkezdjük számolgatni, hogy legkorábban odakerül 23-24 éves korban a bíróságra egy bírósági fogalmazó, akkor 40 év múlva ő 63-64 éves lesz, tehát a 45 év fogalmilag kizárt, mert 65 éves korában el kell mennie nyugdíjba. Úgyhogy hacsak a kormány nem azt tervezi, hogy felemelik az általános nyugdíjkorhatárt nagyon rövid időn belül, akkor ezt a 45 éves korhatárt a bírák nem fogják tudni kihasználni. Éppen ezért lenne egy olyan javaslatom államtitkár úr felé, hogy abban az esetben vegyék figyelembe azt, hogy amennyiben, mondjuk, a 40 és 45 közötti évben több mint a fele kitelt, akkor már legyen jogosult a bíró, ha 42,5 éven túlhaladott, és úgy megy el nyugdíjba, mert nem fér bele a jogviszonyába, hogy megkapja ezt a 45 évest. Én azt gondolom, hogy azzal igazságosabbá tennénk a rendszert, hiszen ha tényleg utánaszámol államtitkár úr, akkor láthatja, hogy gyakorlatilag a jövőben lehetetlen lesz kitölteni a 45 éves jogviszonyt bíróként. Éppen ezért lenne ez a fajta javaslat. Itt nyilván szintén üdvözlendő 45 év után a hathavi illetmény bevezetése. Aztán, hogy negatív dologról is beszéljek, mégpedig nagyon negatívról, ez az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosítása. Itt több olyan tisztség kerül megfogalmazásra, ahol a visszahívás lehetőségét kétharmadhoz köti, aki beadta a javaslatot, illetve ha elfogadjuk a törvényjavaslatot, abban az esetben ez így is lesz a jövőben. Ezzel kapcsolatban az abszolút megfogalmazott egyet nem értésemet tudom kifejteni. Elsősorban mire gondolok? A legfőbb ügyész működésével kapcsolatban szeretnék negatív kritikát megfogalmazni. Az ő éves meghallgatásán is mindig el szoktam mondani a kritikákat, illetve az ellenzék valamennyi frakciója élesen szokta megfogalmazni Polt Péter működésével kapcsolatosan a kritikáit. Mit látunk? Azt látjuk, hogy Polt Péter, ha nézzük a rendszerváltástól eddig eltelt 31 esztendőt, jóval több mint 50 százalékát kitöltötte legfőbb ügyészként. Tehát a 31 évnek több mint a felében ő volt Magyarországon a legfőbb ügyész. Mi kötődik az ő nevéhez? Leginkább mi jut az eszünkbe, amikor Polt Péter működéséről beszélünk? Azt látjuk, hogy akkor, amikor Polt Péter a legfőbb ügyészi pozíciót megkapta, Magyarország a korrupciós világranglistán a középmezőnyben szerepelt, illetve az európai uniós korrupciós ranglistán a középmezőnyben szerepelt. Ehhez képest sikerült elérni ez alatt az ügyészség áldásos tevékenysége és én nem is az ügyészek szerepét, hanem inkább az ügyészség vezetőinek a szerepét emelném ki, hiszen én az gondolom, hogy az ügyészség nagyon-nagyon túlnyomó többsége becsületesen és jól látja el a feladatát, és valóban igyekszik a törvényeknek alárendelve, a legjobb tudása és a lelkiismerete szerint végezni a munkáját. Viszont azt kell látni, hogy folyamatosan elutasításra kerülnek feljelentések, folyamatosan nem kerülnek felderítésre korrupciógyanús ügyek, a legsötétebb korrupciós ügyek fordulnak elő Magyarországon. Így jutottunk el odáig, hogy mára az európai uniós korrupciós ranglistán Magyarország holtversenyben az utolsó, illetve utolsó előtti helyen szerepel, minden évben egy-két helyet rontva ezen a ranglistahelyezésén. Én azt gondolom, ha valami mutatja a legfőbb ügyész munkáját és szerepét, akkor ez a ranglista pontosan rámutat arra, hogy mi történik ebben az országban. Nyilván kellett hozzá támogatás; nyilván szükség volt arra is, hogy olyanfajta bűncselekményeket, amelyek korábban bűncselekménynek minősültek, azokat önök, a kétharmados többség jogszabályalkotással igyekezett törvényesnek feltüntetni és törvényesnek láttatni, hogy ne indulhassanak ezekben az ügyekben büntetőeljárások. Ennek a célja egyértelműen a közvagyon és az állami vagyon minél nagyobb mértékű átcsoportosítása volt bizonyos réteghez, bizonyosan a miniszterelnök úrhoz, a Fideszhez és a KDNP vezetőihez közel álló gazdasági réteghez. Így jutottunk el oda, hogy gyakorlatilag ma Magyarországon van egy réteg, amely 53-54 ezer forint fizetésből él, egy másik réteg pedig havonta milliárdokat, tízmilliárdokat fog keresni, és a lehetőség nem egyforma. Magyarországon sajnos nem a tehetség és a szorgalom az, ami a meggazdagodáshoz, a jó munkához, a jól megérdemelt jutalomhoz vezethet, hanem az, hogy ki mennyire áll közel a Fidesz-KDNP-hez, ki mennyire áll közel Orbán Viktorhoz, mennyire tudja megszerezni a gazdasági érdekeltségeket. És sajnos ebben ma, úgy látjuk, hogy az ügyészség a legmesszebbmenőkig közreműködik. Akkor, amikor önök további kilenc évre akarják majd bebetonozni Polt Pétert, önök ahhoz ragaszkodnak, hogy ha már a nép úgy döntött, hogy elküldi önöket a hatalomból, és azt mondja, hogy elegünk volt abból a korrupcióból, abból az intézményesített korrupcióból, amely Magyarországon az elmúlt 11 esztendőben kialakult, azt akarják, hogy legyen egy biztosítékuk arra, hogy a felelősségre vonás elmaradjon. Ez lenne a legfontosabb egy igazságos társadalomban, hogy azok, akik igaztalanul nyúltak a közvagyonhoz, azok, akik igaztalanul elvették a köz vagyonát, bűnhődjenek, azoknak legyen elszámoltatás, a tolvajok kerüljenek börtönbe, a jól megérdemelt helyükre. Ezért van szükség arra, hogy a legfőbb ügyészi poszton is mihamarabb változás legyen, nem pedig, hogy bebetonozzuk Polt Pétert, bebetonozzuk ezzel egyidejűleg a korrupciót is Magyarországon. Ezen kell változtatni, az ellenzék és a Jobbik Magyarország Mozgalom is folyamatosan tesz ezzel kapcsolatban javaslatokat. Javasoltuk az Európai Ügyészséghez való csatlakozást, hogy Magyarország is csatlakozzon ehhez a szervezethez. Nagyon fontosnak tartjuk, hiszen ez is a közpénzek átláthatóságát erősítené, az európai uniós támogatások és pénzek átláthatóságát. Erre lenne szükség, nem pedig arra, hogy ezek továbbra is átláthatatlanok legyenek, lehessen a zavarosban halászni, és le lennének simítva azok az ügyek, amit esetleg az OLAF feltár, és javaslatot tesz az ügyészségnek, amiből aztán majd később nem lesz semmi, mert ilyen példákat látunk. Nagyon fontosnak találnánk még ezenfelül azt is, hogy egy korrupciós ügyészség kerüljön Magyarországon felállításra. [[13.20]] Én nem tudom, miért fél oly annyira a kormányzati többség attól, hogy legyen egy korrupciós ügyészség. Számtalan országban állítottak már fel ilyet, főleg a környező országokban, látjuk, hogy működik a felelősségre vonás. Nyilván ezt szeretnék elkerülni, és ezért hoznak olyan jogszabályokat, amelyekkel a jelenlegi rendszert kívánják bebetonozni. Még egyetlenegy témakör maradt ezenfelül, nem szaporítván az ügyészséggel kapcsolatos problémakört, ez a közös szülői felügyelet gyakorlása. Ez megint egy olyan gyakorlati probléma, amely fontos kérdés, és valóban ezáltal meg lehet oldani, a bíróság egyoldalú kérelemre is tudna ilyenfajta döntést hozni, nem pedig csak közös egyezség esetén. Azt gondolom, hogy ez fontos, mindig a gyerek érdekét kell leginkább figyelembe venni. Nagyon sajnálom, hogy a kormány olyan javaslatokat terjeszt be, amelyek elfogadhatatlanok lesznek, és olyanokat is beletesz egy-egy ilyen javaslatba, amikor lehetett volna ebben az esetben egy nagyon pozitív és nagyon jó törvényjavaslatot elénk tenni. Nagyon sajnálom, hogy nem ezt tették, és így ez gyakorlatilag elfogadhatatlan. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánva megismételni azt, amit Völner Pál államtitkár úr expozéjában és Bajkai István képviselőtársam vezérszónoklatában már elmondott, ezért arra kívánom felhívni a tisztelt Ház figyelmét, hogy a törvényjavaslat célja az egyes igazságügyi tárgyú és ahhoz kapcsolódó törvények módosítása annak érdekében, hogy az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalatai hasznosuljanak, és a jogalkalmazást segítsék. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Reményemet tudom csak kifejezni, hogy ez a törvényjavaslat nem lesz egy újabb LIBE-delegáció álságos vizsgálatának tárgya, vagyis nem lesz Brüsszel ellenünk irányuló újabb politikai boszorkányüldözése. Bár amit az imént Gyüre Csaba jobbikos képviselőtársunktól hallottunk a legfőbb ügyészt érintő javaslat okán, nem túl sok jóval kecsegtet. Ne feledjék, a legfőbb ügyész megválasztásának világos szabályai vannak! Ezen semmit nem változtat a most benyújtott javaslat. A baloldali sajtóban álhírterjesztés zajlik, mert teljesen világos szabályai vannak a legfőbb ügyész megbízatása keletkezésének és a legfőbb ügyész megválasztásának, melyet ez a törvényjavaslat egyáltalán nem is érint. Az a pontosítás, amelyet az előterjesztés tartalmaz, az eddig is létező alkotmányos gyakorlatot foglalja csak jogszabályba, nevezetesen azt, hogy a legfőbb ügyészt eddig is kétharmados többséggel választotta meg az Országgyűlés, és ha egy megbízatás kétharmados többséggel keletkezik, akkor a megszüntetésére is csak így van lehetőség. Ez utóbbit tartalmazza a jelenlegi törvénymódosítás. Ez egyébként valamennyi közjogi tisztségviselő esetében így van, tehát amilyen többséggel keletkezik valakinek a megbízatása, a legfőbb ügyésznél ez eddig kétharmados volt, ugyanolyan többséggel lehet megszüntetni is a megbízatást. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A továbbiakban az igazságügyi hivatásrendekhez kapcsolódó törvények módosítását emelném ki. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati viszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény célja, hogy a jogállási törvény kövesse az egyéb törvények változásait. Ezért egyrészt megjelenítésre kerül a törvényjavaslatban az egészségügyi szolgálati jogviszony mint szolgálati idő számítása során figyelembe vehető jogviszony; másrészt a jubileumi jutalom szabályozása akként, hogy az igazságügyi alkalmazottak jogosultak lesznek 45 éves jubileumi jutalomra olyképpen, hogy a jövőben a bírói szolgálati viszonyba be kell számítani az ügyészségi szolgálati viszonyban töltött időt, valamint az ügyvédi tevékenység, a közjegyzői és a bírói végrehajtói szolgálat időtartamát is. Harmadrészt: a módosítás egységesíti az igazságügyi alkalmazottak és bírák jogállására vonatkozó szabályozást azzal, hogy a munkavégzési kötelezettség szabályozása körében rögzíti a bírákhoz hasonlóan, hogy nemcsak a közeli hozzátartozó, hanem valamennyi hozzátartozó halála esetén legalább két munkanapon nem terheli munkavégzési kötelezettség az igazságügyi alkalmazottat. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. törvény módosítása olyan szükségszerű módosításokat tartalmaz, amelyek már az igazságügyi alkalmazottak jogállására vonatkozó rendelkezések módosítása körében ismertetésre kerültek. A legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény módosítása, hasonlóan az igazságügyi alkalmazottakra és a bírákra vonatkozó szabályokhoz, megjeleníti az egészségügyi szolgálati jogviszonyt. A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény módosítását illetően a Magyar Országos Közjegyzői Kamara iránymutatása helyett törvényi szinten kerülnek szabályozásra az újonnan kinevezett közjegyzőt az első éves irodavizsgáig érintő korlátozások. Ezek ismertetésre kerültek már az államtitkár úr által, ezért én csak egyet emelnék ki ebből. Tehát ilyennek tekintendő, hogy eddig az időpontig a közjegyző csak egy közjegyzőhelyettest alkalmazhat. Az igazságügyi szakértőkről szóló 2016. évi XXIX. törvény módosítására is a gyakorlati tapasztalatok és a jogalkalmazói visszajelzések figyelembevételével újradefiniálni kellett a fegyelmi vétség fogalmát. A módosítás következtében így a többi hivatásrendhez hasonlóan az igazságügyi szakértők esetében is fegyelmi vétséget fog megvalósítani például az, ha az igazságügyi szakértő igazságügyi szakértői tevékenységén kívül szándékos vagy gondatlan magatartásával, illetve életvitelével a szakértői kar tekintélyét sérti vagy veszélyezteti. A törvényjavaslat módosítja a módszertani levél közzétételére vonatkozó szabályokat is, melyeket ezen túl a kamara honlapján kell elérhetővé tenni. Az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény kiegészítését az egészségügyi szolgálati viszonyról szóló 2020. évi C. törvény hatálybalépése indokolja. A módosítások biztosítják, hogy a kamarai jogtanácsosi vagy jogi előadói feladatellátás megvalósulhasson egészségügyi szolgálati jogviszony keretében, továbbá felveszik az új típusú jogviszonyt az összeférhetetlenségi szabályok közé is. A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény módosítását az elmúlt időszak gyakorlati tapasztalatai indokolják. A módosítás célja a pártfogó ügyvédek anyagi ösztönzése és a jogi segítő munka színvonalának fejlesztése, a jogi segítségnyújtó szolgálat és a jogi segítő szerződéses jogai és kötelezettségei egyensúlyának megteremtése, valamint az, hogy az ügyfelek kedvezőbb feltétellel juthassanak a jogi segítségnyújtás körébe tartozó támogatásokhoz. A törvényjavaslat a jogi segítő ügyvédek, valamint a jogi segítő szervezeteket képviselő ügyvédek esetén a jogi segítői névjegyzékbe történő felvétel feltételeként határozzák meg a Magyar Ügyvédi Kamara szabályzatában meghatározott jogi segítői továbbképzés elvégzését. A törvényjavaslat újraszabályozza a szolgálati szerződés megszüntetésének eseteit, biztosítva ezzel a jogi segítségnyújtó szolgálat, valamint a jogi segítő szerződéses jogainak és kötelezettségeinek egyensúlyát. [[13.30]] Annak érdekében pedig, hogy a jogi segítségnyújtás körébe tartozó támogatásokra rászorultsági összeghatárok megváltoztatása nélkül is több ügyfél szerezhessen jogosultságot, a törvényjavaslat kibővíti a közös háztartásban élők összjövedelméből levonható költségek körét. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Vejkey képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Egy salátatörvény van előttünk, amiben számos vagy inkább számtalan terület van érintve kisebb-nagyobb súlyú változtatásokkal. Ebből először csak kettőt emelnék ki. Nem szeretnék beleesni abba a hibába, hogy túl mély szakmai viták révén menjünk végig ezen a törvényen, mert pontosan tudjuk, hogy ennek a törvényjavaslatnak a valódi értelme és a legsúlyosabb kérdése nem szakmai kérdés, hanem kőkeményen politikai. De nézzünk először két olyan pontot, amit szeretnénk világossá tenni, hogy fontos és jó, hogy benne van talán nem így kellett volna, de az egy másik kérdés. Az egyik a bírák jubileumi jutalmának elrendezése, amit itt is szeretnék csak röviden rögzíteni az érintettek számára is, hogy támogatunk. A másik a közös szülői felügyeletet érintő szabályozás, ami szerintünk vagy szerintem megért volna egy külön törvényjavaslatot, egy érdemi vitát az érintettek, a szakmai szervezetek megkérdezésével, hiszen ha van az életnek kemény része, ha van a gyerekek számára traumatikus időszak, ami az életük végéig elkísérheti őket, ha van olyan szituáció az emberek életében, és sajnos a magyar emberek életében elég gyakran, ha a válások számát nézzük Magyarországon, aminél bonyolultabb dolog nem sok minden van és nincs két egyforma eset, nincs két egyforma ember, nincs két egyforma házasságmegszűnési ok, nagyon nehéz rájuk jogi sablont húzni , ez a mostani javaslat talán bizonyos tekintetben és bizonyos ügyekben segíthet abban, hogy a gyermekek tekintetében jobb megoldás szülessen, de önök is tudják, hogy bizonyos esetekben meg pont ez a szabályozás okozhat nagyon nagy problémát, például a bántalmazó felek tekintetében. [[Dr. Tiba István elfoglalja a jegyzői széket.]] Ezért azt gondolnám, hogy egy normális parlamentnek dolga lenne ezzel az üggyel például külön foglalkozni, és sose felejtsék el, hogy bármilyen jogszabályokat hozunk mi itt, maga az intézményrendszer, a jogalkalmazás, ami egy ilyen szituációban belép az emberek legeslegintimebb magánéletébe, és nem csak a bíróságról beszélek, azon múlik igazából, hogy ezek tisztességes, normális, a gyermek érdekében születendő döntések lesznek, vagy ezek a döntések még nagyobb emberi és családi tragédiák okozói lesznek. Úgyhogy ebben a tekintetben azt mondanánk és azt javasolnánk, hogy igencsak ráférne erre a kérdésre, hogy külön és áttekintően tárgyaljunk róla. De itt be is fejezem, mert még egyszer mondom, nem szeretnék még csak annyira sem belecsúszni a szakmai úgymond vitába, amibe Gyüre Csaba képviselőtársam belement, egyébként jogosan, persze, de az ügyek nagy része apró változtatások ahhoz képest, ami a lelke ennek a törvényjavaslatnak. Ez a törvényjavaslat, lássuk be, képviselőtársaim, egy folyamatba illeszkedő egyik állomás. Ez a folyamat nem más, amit, még hogyha önök esetleg nem is, de akkor tájékoztatom önöket, hogy a főnökeik, Orbán Viktor miniszterelnökkel az élen, beáraztak. Kalkulálnak, sőt beárazták azt, hogy jövőre önök ellenzékbe fognak vonulni, és nem most, hanem tavaly év vége óta gyakorlatilag az egyiktől a másik törvényig megyünk abba a játékba, hogy önök hogyan próbálják a politikai hatalmukat és a gazdasági hatalmukat, az állampárti hatalmukat átmenekíteni egy ellenzéki időszakra. Ez a törvényjavaslatnak a lényege, és erről szól. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök Alaptörvényt módosítottak, nem itt, a másik teremben, amikor naponta száz ember halt meg. 30 ezer ember vesztette az életét és mintha nem is történt volna, nem beszél róla senki az elmúlt másfél évben a Covid-vírus-járvány rettenetesen felkészült és mindenben kifogástalan, fantasztikus kormányzati intézkedéseinek köszönhetően, háromszor annyian, mint a szomszédos Ausztriában, és önök ezekben a hetekben-hónapokban Alaptörvényt módosítottak. És most hagyjuk, belekerült, hogy az apa fiú, az anya meg lány, nagyon jó, nyilvánvalóan nem ez volt a szabályozás legfontosabb része, hanem belekerült, hogy hogyan fogják hazavinni az állami vagyont magánalapítványokon keresztül. Meg is tették tavasszal, és ezermilliárdos nagyságrendű állami vagyonokat juttattak kvázi magánkézre; nem is egyszerűen csak magánkézre, hanem természetesen fideszes pártkatonákat az alapítványok élére ültetve, akik aztán mindenhez is értenek; ezermilliárdokat ez volt a következő lépés , kastélyokat, parkokat, állami földeket, az állam tulajdonában lévő, stratégiailag fontos, nemzetbiztonságilag is fontos cégek teljes részvénypakettjét, MOL, Richter, több ezer milliárd forint értékben. Aztán ebbe a sorba illeszkedik az NMHH elnökének lemondatása, hogy gyorsan még kilenc évre, több ciklust átívelően is, a médiahatóságon keresztül, ellenzékbe vonulva is, az önök tervei vagy vágyálmai szerint majd tudják kontrollálni a magyar médiát. És ilyen ebben a törvényjavaslatban természetesen a legfőbb ügyész kétharmaddal való eltávolításának a szabályozása, vagy éppen az alapvető jogok biztosa és helyettesei tekintetében az a Kozma Ákos, akire jól emlékszem, a 2010-es évek elején talán még a Fidesz egyik szakértőjeként ült a bizottságok ülésein; és az a Kozma Ákos, aki eltűnt, mint Damon Hill. Hát, ne haragudjanak már, tegnap volt a vitája az ő beszámolójának, már nem az előző, az ő időszaka beszámolójának, ma szavaztunk róla, és egyik alkalommal se vette a bátorságot, hogy bejöjjön az Országgyűlésbe, és szembenézzen a képviselőkkel. A helyetteseit küldte el; az a Kozma Ákos, aki, amióta a Pegasus-botrány napvilágra került, közölte, hogy ő elmegy szabadságra, ilyennel most nem ér rá foglalkozni. Azóta meg, hónapok óta semmit nem hallunk arról, hogy egyébként az alapvető jogok biztosa csinálna valamit egyébként az alapvető jogokat vélelmezhetően ért sérelmek kiderítéséért. És a másik fele ennek a törvényjavaslatnak a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága, az már tényleg a csimborasszója! Létrehozzák ezt a hatóságot. Berakják alá az összes mutyit, amit önök létrehoztak: a trafikmutyit, a szerencsejáték-koncessziót, amit a fideszes, Orbán-közeli oligarchák úgy váltogatnak egymás között, mint más az alsóneműjét. Most egy másik, a parlament előtt lévő törvényjavaslatban, amit a belügyminiszter nyújtott be, szépen odapakolgatják a bányafelügyeletet, megszüntetik a bányafelügyelet. Nem biztos, hogy ezt sokan tudják, ez éppen egy másik törvényjavaslat, amiről holnap lesz a vita. És hogy, hogy nem, az Orbán család egyik legfontosabb, milliárdos gazdasági bevételét jelentő bányacég, apukának a bányacége fölött lévő teljes felügyeleti jogkört önök megszüntetik, és a Rogán által létrehozott Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága alá most gyorsan átpakolják. És ebben a törvényben meg mit csinálnak? Fogják magukat, és azt mondják, hogy ja, mostantól nem a miniszterelnök fogja ám kinevezni ennek a hatóságnak a vezetőjét, hanem az államfő, a köztársasági elnök mélyen elkötelezett, demokratikus elkötelezettségéből adódóan, ugye? Az az államfő, akit önök jövő tavasszal a kormányváltás, vagy legalábbis a választás előtti időszakban még gyorsan megválasztanak a következő ciklusra is. Hát, hogyan képzelik, nem látják az emberek, hogy mit művelnek maguk?! Hát, hogyan gondolják, hogy nem látják az emberek, hogy gyakorlatilag hülyének nézik az egész parlamentet meg az egész népet?! Létrehoznak egy hatóságot, aminek Orbán Viktor miniszterelnökként kinevezheti a vezetőjét, majd, ha esetleg jövőre kormányváltás lesz, akkor a következő miniszterelnök meg ugyanezt a döntést nem hozhatja meg? Hát, hogyan képzelik önök ezt, és azt, hogy az emberek ezt nem látják? Tisztelt Képviselőtársaim! Biztos vagyok benne, hogy nem az első mert azt látjuk, hogy nem az első , de nem is az utolsó olyan javaslat van itt a parlament előtt, aminek semmi más tényleges politikai és tartalmi lényege nincs, mint hogy a jövő évi választási bukásukra készülve önök a pénzt meg a hatalmat megpróbálják bebetonozni. Ehhez tenném hozzá, hogy tegnap Gulyás Gergely itt az azonnali kérdések órájában adott válaszában arra ragadtatta magát, hogy szinte kioktatta az ellenzéki képviselőtársamat, talán jobbikos képviselőtársamat, hogy nem is érti, miről beszélünk, hiszen a legfőbb ügyészt, és ezt az államtitkár is elmondta az expozéjában, kétharmaddal nevezik ki, tehát a leváltásához is kétharmados többség kell. Ez egy elég dadaista érv, tisztelt képviselőtársaim. Árulják el, akkor most miért tárgyaljuk ezt a törvényjavaslatot, ha ez ilyen tök egyértelmű?! [[13.40]] Ha ezzel a szabályozással eddig semmi gond nem volt, akkor most minek hozták ide, hogy mégiscsak csak és kizárólag kétharmaddal lehet majd leváltani őt is meg a volt Fidesz-szakértő biztos urat is? Nézzék, én most nem akarok nagy szavakat mondani, az emberek majd jövő tavasszal eldöntik, hogy mi lesz, de azt gondolom, hogy ezekkel a törvényjavaslatokkal pont maguk emelik a tétet, és pont maguk nyitogatják azt a bizonyos bicskát az emberek zsebében, és azt nagyon remélem, hogy az emberek pontosan látni fogják, hogy ha kell, és úgy tűnik lassan, hogy kell, akkor valóban kétharmados felhatalmazást kell adni jövő tavasszal a következő, nem fideszes kormánynak, hogy ezeket a gazemberségeket helyre lehessen hozni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Harangozó Tamás képviselő úr. Most megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Sorrendben most már a harmadik ellenzéki felszólalóként bizonyos területeket, témákat, megjegyzéseket nyilvánvalóan szükséges lesz ismételni, hiszen az előttem felszólaló ellenzéki képviselőtársaim jól rámutattak mind a szakmai, mind a politikai problémákra ennek a törvényjavaslatnak a tárgyalása kapcsán. Mi van itt előttünk ismételten? Megint egy salátatörvény-csomag. Ahogy Gyüre Csaba képviselőtársam elmondta, minden egyes ilyen vitában mindig el szoktuk mondani a kormány képviselőjének, az előterjesztőjének, hogy nem az a baj a salátatörvény-csomagokkal, amikor egy törvénycsomagba beraknak most, ebben az esetben 26 törvény módosítását, ha jól számoltam, és 121 paragrafusig terjedő nagy, monstre szöveget, nem az a baj vele, mert mi valamiért, elvi okokból ellenezzük az ilyet, hanem egész egyszerűen azért, mert sem szakmailag, sem a nyilvánosság számára ezek nem kezelhető helyzetek, vagy pontosabban, a kormány számára nagyon is kezelhető. Hiszen értjük azt, hogy a sok-sok-sok javaslat közé be lehet csúsztatni olyat, amit hátha nem vesz észre sem a nyilvánosság, sem az állampolgárok, illetve el lehet játszani azt a trükköt, most is eljátssza az előterjesztő kormány, hogy minden tíz rossz javaslatra, az ellenzék szempontjából károsnak tartott javaslatra betol egy olyat, amit mi is támogatnánk akár, mert jónak, előremutatónak, hasznosnak tartjuk most is van ilyen , és természetesen előállítja azt a politikai csapdahelyzetet, hogy na de akkor mit kezd az ellenzék ezzel a helyzettel. Ismét elmondom, ahogy minden ilyen vitában elmondtam, hogy ha egymással össze nem függő törvényjavaslatokat összepakolunk egy csomagba, az soha semmikor nem fogja azt eredményezni, hogy ez egy átlátható, normális, demokratikus működés legyen, merthogy nem azt a célt szolgálja, de ezt egyébként nem is feltételezem az előterjesztő részéről. Itt most ebben a javaslatban, tehát a 26 törvény módosítása kapcsán azt mondja az előterjesztő, hogy a visszajelzések alapján meg a gyakorlati tapasztalatok alapján van szükség a módosítások jelentős részére. Ez azért sántít, mert jó néhány olyan törvényt nyitunk meg újra itt, és újra fogjuk módosítani, amelyet pár hónapja már módosítottunk, meg azelőtt is módosítottunk. Van olyan törvény, amelyet évente háromszor-négyszer is módosítunk. Egész egyszerűen elképzelhetetlen az, hogy minden egyes pillanatban hirtelen előáll valamiféle ellenállhatatlan erő, ami miatt módosítani kell egy törvényt, nyilván az előkészítési munkában van gond. A kormány egyszerűen képtelen arra, hogy úgy előkészítsen ilyen anyagokat, beadványokat, hogy abban egyszer s mindenkorra összefűzze az addigi tapasztalatot, javítsa, amit javítani kell, és aztán esetleg, netalántán évekig ne kelljen hozzányúlni a dologhoz. Például itt vannak a különböző bíróságokat érintő, a bíróságok működését érintő törvények, aminél különösen fontos lenne, hogy egy stabil, kiszámítható jogrend legyen ebben az országban, és annak fontos alapja lenne, hogy az azt megteremtő vagy megteremteni szándékozó törvényeket nem módosítgatjuk. Például itt is az elmúlt másfél évben, azt hiszem, hatodjára, de lehet, hogy hetedjére módosítjuk azt a törvényt is itt most. Ez nem járja, tisztelt képviselőtársaim, illetve kormánypárti előterjesztő urak. De ugyanúgy fölvetem, amit minden egyes ilyen vitában fel szoktam vetni, hogy ebből a javaslatcsomagból sem derül ki, mint ahogy annyi minden másból sem szokott, csak itt esetleg államtitkár úr megjegyzéséből tudunk következtetni arra, hogy vajon egyeztettéke egyik-másik-harmadik ágát bármiféle szakmai szervezettel, képviselőkkel. Ha már a közjegyzőket érintő módosítás bekerül, akkor ilyenkor a Közjegyzői Kamarával vane egyeztetve vagy sem. [[Dr. Völner Pál bólint.]] Most bólint államtitkár úr, ennek örülök, csak minden egyes ilyen vitában kénytelenek vagyunk megjegyezni, hogy előrébb lennénk, ha ez magában az előterjesztésben is valamilyen módon megjelenne. Sem a honlapjukon nincs fenn, sem ebben az előterjesztői szövegben erre nincsen utalás. Ahogy az elején mondtam, ebben a csomagban is tíz rossz javaslatra esik egy jó. Hogy mondjak jót is, és ahogy az előttem szóló képviselőtársam is mondta, Harangozó Tamás, a bírák jubileumi jutalma általunk is egy támogatandó, jó dolog. Ha ezt külön behozták volna, ha ez külön törvényjavaslat lenne itt előttünk, akkor merem állítani, hogy a DK is egyhangúlag megszavazná, de így, hogy belecsomagolták, és mindjárt mondom azokat a pontokat, amelyek olyan súlyúak, amelyek politikailag egész egyszerűen nem vállalhatók, nem képzelhető el a támogatásuk, így természetesen ez az előbb említett konfliktus elő fog állni ennek a törvénynek a szavazása kapcsán is. Két dolgot emelnék ki igazából. Az egyik az, amit szintén említettek előttem képviselőtársaim, hogy két hatóságnak a vezetőjét mostantól nem a miniszterelnök fogja kinevezni, hanem a köztársasági elnök, az a köztársasági elnök, akinek lejár a mandátuma jövő tavasszal. Az ellenzék több módon is kezdeményezte azt, hogy hozzuk olyan helyzetbe az országot, hogy ne történjen az meg, hogy úgy választ a parlament köztársasági elnököt újabb öt évre, hogy egy hónappal később parlamenti választásokra fog sor kerülni, és bizony ám, simán lehetséges én reménykedem is benne , hogy hatalomváltásra kerül sor. Magyarán, egy hónappal az állampolgárok véleményének kifejezése előtt a Fidesz még képes lesz bebetonozni valakit a köztársasági elnöki pozícióba újabb öt évre. Ezzel is még egy pozícióba olyan embert helyez tartósan, aki utána meg tudja nehezíteni, sőt meg tudja akadályozni a létrejövő, a jelenlegi ellenzéki pártokból, erőkből álló új kormány helyzetét, egész egyszerűen az ország kormányozhatóságát. Ezt a javaslatot lesöpörték bizottsági szinten is, és itt is a hozzászólásokban ezeket lesöpörték most. Értjük, hogy miért. Azért, merthogy kell egy biztos pont 2022 áprilisa után is ebben a rendszerben, még egy további biztos pont, és így aztán most ezzel a törvénymódosító csomaggal elérnék, hogy ennek a két említett hatóságnak a vezetőjét is ez a köztársasági elnök nevezze ki. Magyarán, arra készülnek, de legalábbis megteremtik a jogi feltételeit, hogy ha a jövő évi választásokon, az országgyűlési választáson önök vereséget szenvednek, és így aztán a miniszterelnök nem tudja már kinevezni az önöknek kedves kádereket ezeknek a hivataloknak az élére, akkor majd meg tudja tenni az önök által, még a választás előtt egy hónappal bebetonozott köztársasági elnök. Ez csak ezt a célt szolgálja. A két hatóságból az egyik az, amiről hosszabban beszélnék, ez a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága. Önmagában lehetne erről sokat beszélni, és amikor a vita zajlott ennek a létrehozásáról, akkor bizony meg is tettük azt képviselőtársaimmal. Szóval, ez egy állatorvosi ló. Azt csinálta a Fidesz, hogy mindent belepakolt egy hatóság, egy állami hivatal mögé, ahonnan ő lopni tud, de úgy mindent egyben. Mert nézzük, hogy mi van ott: idetartozik a dohánytermékek kis- és nagykereskedelmének az ellenőrzése. A teljes trafikmutyival kezdte a kormányzását ez a kormány, a végét meg úgy fejezte be, hogy a dohánytermékek kereskedelmi ellenőrzéséről létrehozta többek között ezt a hatóságot. Aztán idetartozik a Bírósági Végrehajtói Kar felügyelete. A Szerencsejáték Felügyeletből a szerencsejáték-szervezés engedélyezését is idetették, ehhez a hatósághoz. A felszámolók névjegyzékét, illetve egyáltalán a felszámolók csapatát is felügyeli ez a hatóság, és azokat a koncessziós eljárásokat, amikben az állam részt vesz, vagy az állam is ott van, azokban az eljárásokban is ez a hatóság jár el. [[13.50]] Tehát nem túlzás azt mondani, hogy minden egyes feladatkör, tényleg lehet végigmenni ezeken a bulletpontokon statútumában, minden egyes feladatkör olyan, amiről hosszan tudnánk regélni, hogy hogyan vesz ki a Fidesz ebből pénzt, hogyan lop, hogyan teremti meg a saját hátországát tartósan ezekből az egyébként állampolgárok által befizetett pénzből. És akkor ennek az elnökének megtették Biró Marcellt, aki Orbán Viktor közeli munkatársa volt, négy és fél milliós havi fizetéssel felügyeli azt, hogy a Fidesz hogyan tud ebből még a hátralévő mintegy fél évben, hét hónapban minél több pénzt kivenni, mindezt természetesen kilenc évre bebetonozva, tehát ő sem mozdítható el csak úgy, hiába jön esetleg jövő tavasszal egy újabb kormány ebben az országban. Most ennek az egyébként is nagyra hízott és sok pénzt lenyúló szervezetnek a hatókörét még inkább kiterjesztik, mert berakják azt, szintén képviselőtársam említette, hogy a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat jogutódja is lesz ez a hatóság. Tehát gyakorlatilag a bányafelügyelet is Magyarországon mostantól ezekbe a fideszes kezekbe kerül, ismét mondom, egy kilenc évre kinevezett, ciklusokon, több mint két cikluson átnyúló ember kezébe kerül, és marad ott egészen odáig, amíg azt gondolják, hogy ő ott tud maradni. Mindezt teszik úgy, tényleg szemérmetlenül, hogy mindannyian tudjuk, ez az ország azzal él, kel és fekszik, hogy így mondjam, hogy tisztában vannak azzal, hogy Orbán Viktor apjának milyen bányavállalkozása van, hogy milyen építkezésekhez szállítják onnan a követ meg a sódert. Hosszan lehet tudni, most már lassan 30 éve, hogy miből volt pénze arra az Orbán családnak, hogy egyáltalán el tudják kezdeni ezt a vállalkozást. Tényleg csak az idő rövidsége miatt nem lehet most ezeket kifejteni, de az egész ország tisztában van vele, és önök most akkor ezt a tevékenységet még így a választások előtt fél évvel bepakolják ebbe a fideszes csókos által vezetett korrupciós főhatóságba. Rettentően gratulálok, tényleg! Mondhatnánk, hogy ez a legdurvább pontja ennek a törvényjavaslatnak, de még nem is jutottunk oda, mert azért a legdurvább pontja számomra, számunkra valóban a legfőbb ügyész megbízatása megszűnésével kapcsolatos rendelkezés. Abszolút egyetértek előttem szóló képviselőtársammal, lehet azzal érvelni, és meghallgattuk ezt az érvelést most az elmúlt percekben, hogy erre csak technikai okok miatt van szükség, hiszen eddig is így jártak el, meg akit kétharmaddal választanak, azt kétharmaddal lehet leváltani, de valahogy mégis 30 évig senkinek nem hiányzott ez a rendelkezés ebből a törvényből, illetve nem kellett ezt leírni. Most azt gondolták, megint csak azt mondom, a választások előtt fél évvel, hogy le kell írni azt, hogy márpedig Polt Pétert úgy lehet leváltani, hogyha legalább a kétharmad megszavazza ezt itt, ebben a teremben. Értem én, tisztelt kormánypárti képviselőtársak, hogy közeleg a bukás, értem én azt, hogy erre készülniük kell. Teljesen logikus a maguk módján ez a fajta gondolat, és az is, hogy ez megjelenik a törvényben, ez teljesen rendben van. Na de akkor mondjuk ki, én sokkal jobban szeretem a nyílt beszédet, mondják azt, hogy ez azért kell, és minden egyéb intézkedés, amit még ebbe a törvénycsomagba bepakoltak, és ami ezt a célt szolgálja, az valójában ezért kell. Tulajdonképpen, ha jól értem, Gulyás Gergely a tegnapi napon tulajdonképpen el is ismerte itt, a Ház falai között, hogy tulajdonképpen erről van szó. Oké, akkor beszéljünk nyíltan! Tehát a Fidesz igyekszik bebetonozni magát, igyekszik minden módon minden eddig elfoglalt pozícióját megtartani a jövő évi kormányváltás után is. Rendben van, akkor rögzítsük, hogy itt ez van. Természetes az ellenzék részéről, azt gondolom, és természetes a DK részéről is, hogy ezt nem fogjuk megszavazni, nem állhat elő olyan helyzet, hogy ezt megszavazzuk, semmilyen módon sem. De még egyet itt szeretnék leszögezni, és ezt megint csak nem először hallják tőlem, sokszor úgy fogalmaznak a tisztelt kormánypárti képviselők, illetve a kormányzat képviselője, hogy azt gondolják, hogy ezzel meg van oldva a probléma, kipipálták, elfogadják majd ezt a törvényt a kormánypárti javaslatokkal, és akkor meg van oldva, hogy Polt Péter hátradőlhet, és nem kell aggódnia. De ez nem így van, tisztelt képviselőtársaim. Tehát újra és újra el fogjuk azt mondani, hogy a jövő évi kormányváltás után, hiába van ebbe a törvénycsomagba valami beleírva ilyen módon, hiába próbálják minden módon bebetonozni a káderjeiket és azokat a mechanizmusokat, amelyekből ilyen szép vagyonra tettek szert a tisztelt kormánypárti urak, hölgyek meg a mögöttük állók, ennek vége lesz. Ennek vége lesz! Ennek véget vet az ellenzék, a mostani ellenzék, és ezért aztán ezek a törvények valójában nem örök életre szólnak, hanem fél évre fogjuk itt ezeket alkalmazni vagy elfogadni az önök szavazatával kizárólag. Tehát én csak azt javaslom, hogy ne dőljön hátra Polt Péter sem, meg az összes többi olyan úr és hölgy, akit ezek pozitívan érintenek, mert a jövő évi választások után ezeket az ellenzék el fogja törölni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Sebián-Petrovszki László képviselő úr. Most megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hallottunk már három ellenzéki képviselőt felszólalni. Én azokkal tudok leginkább azonosulni, akik itt a szigorúbb hangot ütötték meg, bár egyik képviselőtársam sem volt önökkel most túlzottan kedves a törvényjavaslattal kapcsolatban, és tőlem se várjanak hasonlót. Én azt gondolom, nem meglepő az, hogy nincs itt az előterjesztő miniszter asszony, de ezt azért fontos tudni azoknak, akik követik ezt a parlamenti ülést, nincs itt miniszter asszony. Ha így szembetekintünk a fideszes padsorokban, akkor még önmagukhoz képest is igen kevesen vannak. Államtitkár úr mellett itt a padsorokban mindössze két kormánypárti képviselő foglal helyet, én azt gondolom, hogy ez is sokatmondó. Én egyetértek azzal, hogy ezt a törvényjavaslatot nem lehet szakmai alapon megközelíteni, ez egy nagyon-nagyon kemény, kőkemény politikai üzenet és egy kőkemény politikai lépés, és mondhatjuk, hogy az amúgy a Gyüre képviselőtársam által nagyon mély szakmai igényességgel bemutatott és igen kiterjedt jogszabály pozitív elemeit is valóban érdemes egy kicsit félretenni, hogy valóban tudjunk fókuszálni arra a nagyon durva politikai lépésre, amire önök készülnek. Egy dologgal mindenképpen egyet tudok érteni abból, amit elmondott államtitkár úr. Úgy fogalmazott, hogy a gyakorlati igények indokolják ezt a módosítást. Ezzel egyetértek, csak ezek a gyakorlati igények úgy szólnak, hogy önök közül nagyon sokan félnek a választási vereségtől, félnek a felelősségre vonástól, és félnek az elszámoltatástól, és ezért hozták be ezt a gyalázatos javaslatot, aminek a legfontosabb eleme nyilván a legfőbb ügyész leváltásának a megnehezítése, legalábbis a szándéka az önök részéről. Valóban, ahogy képviselőtársaim már ezt végigvették, ez egy folyamat része, aminek bizony nagyon fontos eleme volt az, hogy közel ezermilliárdnyi közvagyont önök már kiszerveztek különböző fideszes politikusok vagy az önök holdudvarához tartozó szereplők vezetése alatt álló alapítványokba. Ennek a folyamatnak a része volt, ami egy egészen gyalázatos és a jövő felélésével egyenértékű, hogy önök szinte a teljes magyar felsőoktatást kiszervezték. Ezt egészen olyan mértékben hajtották végre, hogy Magyarországon, vidéken nem maradt állami fenntartású felsőoktatási intézmény. Itt számolhatunk, én minimum 23 olyan fideszes politikust, egykori politikust, jelenlegi vagy volt minisztert vagy képviselőt számoltam, akiket önök a szándékuk szerint visszahívhatatlanul helyeztek az alapítványok élére. De igen, ezt is említették már képviselőtársaim, az is ennek a folyamatnak a része volt, hogy nagyon fontos kormányzati alapfunkciókat szerveztek ki ilyen-olyan hatóságokba. Nem olyan régen láthattuk, illetve nem olyan régen tárgyalta az Országgyűlés, hogy önök már egészen odáig merészkedtek, hogy az Országos Atomenergia Hivatalt, az engedélyező és felügyelő hatóságot is egy ilyen jellegű szabályozás áldozatává tették úgymond, gyakorlatilag politikai irányítás alá helyezték. (A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt dr. Varga László váltja fel.) De hasonlóképpen az önöknek kedves nagy projektek, a Fudan Egyetemen ügyében is kiszivárgott, illetve nem is kiszivárgott, hanem büszkén lenyilatkozták azt a szándékot, hogy olyan mértékben akarják kifuttatni ezt a beruházást, hogy már ne lehessen vagy nehezen lehessen kilépni belőle, de hasonlóképpen a Budapest-Belgrád vasútfejlesztési projekt ügye is ilyen, aminek néhány napja volt az alapkőletétele. És akkor eljutunk oda, ami ennek a törvényjavaslatnak a legfontosabb eleme, hogy valóban Polt Péter, a legfőbb ügyész visszahívását próbálják önök mondvacsinált okokkal, teljesen megalapozatlan indokokkal, hat hónappal a választások előtt lehetetlenné tenni azáltal, hogy kétharmadhoz próbálják kötni. Egyébként én nagyon bízom benne, hogy ilyen problémák nem lesznek, hiszen pontosan tudjuk, hogy az önök által megalkotott fideszes választási rendszerben nagyon szűk a mezsgye, hogyha az egyik oldal többséget kap, akkor az csak sima, egyszerű vagy akár kétharmados többség. [[14.00]] Én nagyon bízom benne, és látva az elmúlt hetek fejleményeit és folyamatait, azt gondolom, hogy mindannyian egyre inkább bízhatunk benne, hogy adott esetben akár kétharmados felhatalmazást is kaphat a jelenlegi ellenzék, és ilyen módon vitás kérdések sem lesznek. Önök megfogalmaztak néhány olyan indokolást, amivel megpróbálták ezt a nagyon világos és durva politikai lépést indokolni, de ezek nem állnak meg. Világosan meg van határozva, hogy melyek, milyen funkciók esetében kell alkalmazni a kétharmados szabályt; a legfőbb ügyész, az alapvető jogok biztosa és az alapvető jogok biztosa helyettesei esetében ez csak most kerül bele. Tehát ismétlem: hat hónappal a választások előtt önök hirtelen felébredtek, hogy ezt a szabályozást be kell vonni. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan, szakmailag indokolatlan. Azért hozzáteszem, hogy tudjuk azt, hogy vannak egyébként a legfőbb ügyész funkciójával kapcsolatban nagyon komoly anomáliák, főleg arra a helyzetre vonatkoztatva, hogy ha a megbízatásának lejártával nem tudja a legfőbb ügyészt kétharmaddal adott esetben egy Országgyűlés megválasztani, akkor meghosszabbodik a tisztség egészen a nyugdíjkorhatárig. Ez egy nagyon komoly anomália. Tehát ha valamilyen módon hozzá akartak volna nyúlni ehhez a szabályozáshoz, akkor ez lett volna indokolt. Tehát itt a szándék teljesen világos: önök minden lehetséges módon a saját hatalmukat vagy a hatalmukat őrző embereket be akarják betonozni egy választási vereségre készülve, és ez teljes mértékben elfogadhatatlan, és alig hiszem, hogy a széles nyilvánosság előtt el tudják azt adni ilyen gyenge érvekkel, hogy nem ez a szándékuk. Valóban, itt említették már képviselőtársaim a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságát, ami megint csak egy gyalázatos lépés. Erre utaltam akkor, amikor azt mondtam, hogy önök fontos kormányzati funkciókat szerveztek ki bizonyos hatóságokba, és valóban ezt is említették már az előttem szólók, hogy a miniszterelnöki kinevezés után megpróbálják itt most, illetve nem megpróbálják, nyilván meg is fogják tenni, hogy a köztársasági elnök kezébe adják a kinevezés jogát. De itt van még egy módosítás, amire azért rá is kérdeznék konkrétan államtitkár úrnál, hogy nemcsak a kinevező személyét változtatnák meg, a köztársasági elnök kezébe adnák ezt a jogot, hanem egy olyan módosítást is behozna ez a javaslat, hogy akkor lehetne csak megfosztani a tisztségétől a hivatal vezetőjét, hogyha nem a jelenlegi 90 napig, hanem hat hónapon át nem tesz eleget a kötelezettségeinek. Mi indokolhat egy ilyen lépést? Tehát ha valaki hat hónapig vagy akár 90 napig a jelenlegi szabályozás szerint nem tesz eleget a kötelezettségének, a jelenlegi rendelkezések szerint akkor sem lehet visszahívni. Mi az indokolása ennek a hat hónapra bővítésének? Tehát ha három-négy-öt hónapon keresztül nem tesz valaki eleget a kötelezettségének ilyen kiemelt fizetések mellett, ilyen elképesztő és egyébként indokolatlan jogkörök és kompetenciaterületek mellett, önök akkor sem tartanák indokoltnak, hogy vissza lehessen hívni őt a hivatalából. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan. Itt a bányafelügyeletre vonatkozóan tettek megjegyzést képviselőtársaim. Ők már említették nyilván a miniszterelnök úr édesapja kapcsán vagy az ő gazdasági tevékenysége kapcsán az összefüggéseket. De én egy másik folyamatra is szeretnék utalni. Tudjuk azt, hogy milyen erőteljes összefüggésben van a bányafelügyeleti tevékenység és a környezeti értékek védelme, és hogy milyen komoly konfliktusok adódnak ebből. Én magam is személyesen itt az elmúlt néhány évben is nagyon sok ilyen jellegű problémával találkoztam, nagyon sok ügyben kellett jogi lépéseket is tenni adott esetben, amikor engedély nélküli bányászati tevékenységet folytatott valaki. De van egy nagyon-nagyon aggasztó fejlemény. Tudjuk azt, hogy Pécs közelében egykor, évtizedekkel ezelőtt volt uránbányászati tevékenység, és most is vannak olyan érdekkörök, vannak olyan szereplők, akik nem tettek le arról, hogy ezt az egészen extrém módon környezetpusztító tevékenységet ismét elindítsák úgy, hogy emögött egyébként értelmezhető gazdasági, társadalmi hasznot nem is lehet remélni. Hosszú-hosszú évek óta zajlik az úgynevezett bányatelek-alakítás, és ezért is nyomasztó, hogyha ezeket a nagyon fontos hatósági felügyeleti tevékenységeket is önök megpróbálják kiszervezni és politikai irányítás alá helyezni, adott esetben egy térségnek már nem lesz lehetősége megvédeni az ott élőket, megvédeni saját magát és megvédeni a természeti környezetet. Igen, képviselőtársaim beszéltek arról, hogy ennek a törvényjavaslatnak vannak nagyon-nagyon pozitív elemei, ezt én is fontosnak tartom elmondani. Nyilván azokat a szakmától érkező valódi és egyébként megalapozott gyakorlati tapasztalatokat átvezetik, amiket nyilván időnként meg kell tenni nyilván ezek indokoltak. Hasonlóképpen az igazságügyi alkalmazottak, a bírák megbecsülése, a jubileumi jutalmakkal kapcsolatos szabályozások is pozitívak. Pontosan ezért mondom azt, hogy ezért is szégyenteljes, hogy egy ilyen durva és elfogadhatatlan politikai lépést tartalmazó javaslatba építették bele ezeket az amúgy meg pozitív lépéseket, amelyeket nyilvánvalóan valamennyi ellenzéki képviselő megszavazna. Én összességében azt tudom mondani, hogy természetesen ezt elutasítjuk szavazatunkkal, és nagyon-nagyon bízunk benne, hogy a jövő évi választáson egy nagyon világos és kellően erős felhatalmazást fog kapni a jelenlegi ellenzék, és ezeket a gyalázatos lépéseket el fogjuk törölni, és olyan módon fogjuk ezeket a jogszabályokat módosítani, hogy az a magyar emberek érdekeinek a lehető legnagyobb mértékben megfeleljen. Köszönöm szépen. [[Dr. Varga-Damm Andrea és dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Köszönöm szépen. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces jelentkező nincs. További képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Varga-Damm Andrea független képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a 17282. számú törvényjavaslat, amely az igazságügyi törvények módosításáról szól, két módon is óriási csapás és ütés az ellenzék felé. Azt gondolom, hogy ezzel a törvényjavaslattal átléptek egy olyan határt, amit azok a kormányzati szervezetek, amelyek úgy érzik, hogy a haza üdvére és a nép javára folytatják tevékenységüket, hét hónappal a választások előtt ilyen törvényjavaslatot nem nyújtanak be. Különösen azért durva ez a javaslat, mert tele van számtalan olyan előterjesztéssel, ami kifejezetten szakterületek, szakemberek, megbecsült köztisztviselők elismerését tartalmazza, és közben ott vannak a legalantasabb, a jövőre nézve valóban hatalmi bebetonozást jelentő javaslatok. Én, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim és államtitkár úr, ezt nem értem. Azért nem értem, mert ha önök biztosak abban, hogy megnyerik a ’22-es választást, akkor nem hoznak be ide olyan javaslatot, amely a legfőbb ügyész kétharmaddal történő visszahívása, illetőleg az új szabályozási hivatal vezetőjének nem miniszterelnök, hanem köztársasági elnök általi kinevezése és visszahívása, és nem adnak olyan jogkört ennek az egyébként senki által nem értett szabályozási hivatalnak, amely, tudjuk, kifejezetten a miniszterelnök úr családjának további zavartalan bányaműködtetését szolgálja. Ne tessék már azt mondani, hogy nem indokoltak ezek a gondolatfelvetések! Ugyanis azért nem szabad ezt mondaniuk, ha ezt gondolnák, mert az elmúlt 12 évben mód lett volna arra, hogy ezekben a kérdésekben ezeket a módosító javaslatokat idehozzák, sőt, ami aztán a legdurvább, megmondom önöknek, az, hogy a szabályozási hivatal létrehozatalának törvényjavaslata pár hónappal ezelőtt került az Országgyűlés elé, ezt önök most hozták létre. Azt nem értem, hogy ha pár hónappal ezelőtt, amikor magát a hivatalt létrehozzák, ami vélhetően nem egy háromnapos jogalkotás volt, hanem hosszan végig kellett gondolni, hogy milyen olyan államhatalmi szervezetben fontos és a gazdasági életet érintő hivatali szabályozásokat rakjanak ez alá a szervezet alá, nem létezik, hogy ott nem volt valaki, aki akkor ne gondolt volna arra, hogy ne miniszterelnöki hatáskörben legyen a kinevezés és a felmentés. Önök elárulják a polgároknak és elárulják az ellenzéki politikusoknak, az egész magyar társadalomnak elárulják, hogy félnek, ami, azt gondolom, hogy nagyon amatőr. Aki magabiztos, az soha nem mutatja ki az ellenfélnek, hogy fél. Aki magabiztos, az nem nyit magával szemben ekkora támadási felületet. És egyébként azért csodálkozom ezen a javaslatcsomagon, mert én a miniszterelnök urat ennél okosabbnak gondoltam. Lelki füleim előtt megjelent az a beszélgetés, amikor odaszalad valaki a főnökhöz, hogy hú, baj van, főnök, a legfőbb ügyészt kétharmad helyett egyszerű többséggel lehetne visszahívni, és látja, az ellenzéki képviselők némelyike tízpercenként akarja a legfőbb ügyészt bilincsben vinni majd májustól, és láss csodát, ha ezek egyszerű többséggel nyernek, akkor Polt Pétert viszik a börtönbe. [[14.10]] Biztos volt ilyen beszélgetés, és a miniszterelnök úr jogászként nem azt mondja neki, hogy de várjál, barátom, hát ’22 márciusában fogunk megválasztani öt évre egy saját köztársasági elnököt. A legfőbb ügyészt legfeljebb a köztársasági elnök kezdeményezheti, természetesen annak feltételével, hogy nem képes a hivatalát ellátni, vagy olyan bűncselekményeket követett el, ami miatt felelősségre kell vonni, tehát nagyon komoly feltételekkel a köztársasági elnök hozhatja be a Házhoz ezt a kezdeményezést. Nem ezt mondja Orbán Viktor miniszterelnök úr, valószínűleg azt mondta nekik, hogy jól van, okosak vagytok, csak a Péter nyugodjon meg. Ezek a beszélgetések körülbelül így hangzanak el. Tessenek már végiggondolni! ’22-től ’27-ig lesz egy fideszes köztársasági elnök. A mostani legfőbb ügyésznek ’28-ig tart a mandátuma. Az alatt a hat év alatt, ami mostantól hátravan, ha követne el bűncselekményeket, akkor elévül, úgy kezdjük. A másik pedig, hogy még ha baloldali köztársasági elnök lenne ’27-től, az sem tehetné meg, hogy egy legfőbb ügyészt, csak úgy, azt mondja a parlamentnek, hogy hívjuk már vissza, mert most nekem ma reggel éppen ez jutott eszembe. Ugyanis akkor mi történik? Akkor a nemzetközi fórumokon kötelességszegési eljárást indítanak Magyarországgal szemben, és a legfőbb ügyész elmehet a strasbourgi bíróságra, hogy jogállami szabályokat megsértve mozdítják el őt. Tehát egyszerűen most, ebben a pillanatban ennek a javaslatnak az ég adta világon semmi értelme nincs, ugyanis ’27-ig kivitelezhetetlen lenne a legfőbb ügyész visszahívása a meglévő szabályok alapján, és még utána is olyan objektív körülmények kellenének, amelyek nem nagyon hiszem, hogy fennállnának, kivéve, ha esetleg akkor a legfőbb ügyész úr már nem lenne köztünk, de reméljük, hogy ez nem így lesz. Tehát nem értem a kormánypártoknál, a kormánypárti képviselőknél és a kormányzat szereplőinél, hogy nem gondoljáke azt végig, hogy ilyen átlátszó szabályokat nem hozok be a választás előtt ennyi idővel. Sőt, meg kell hogy mondjam, bár majd mindjárt elmondom, hogy miért vagyok mérges a legfőbb ügyészre, nehezen tudom elképzelni egyébként, hogy ő ezt effektív elvárta volna, mert ő pontosan tudja, hogy annak az esélye, hogy őt akár feles többséggel vissza lehessen hívni, hát, nem nagyon fogadnék rá, hogy lenne esélye. És akkor itt van ez a szabályozási hivatal, amiről az előbb beszéltem. Pár hónappal ezelőtti jogszabály, és gyakorlatilag elképesztő számomra, hogy ennyire silány a jogalkotás, hogy akkor ott egyetlen embernek nem jutott eszébe, hogy hoppá, a köztársasági elnök kezébe kellene adni a kinevezést vagy a felmentést, merthogy hátha legyőznek minket áprilisban. Azért márciusban, körülbelül március-áprilisban, amikor beterjesztették ezt a javaslatot, akkor már tudták, hogy egy év múlva választás lesz, és azt is tudták, hiszen magát a szervezetet azért hozták létre, hogy még legyen egy hatóság, ami alá valamilyen módon betagoztatják az eddig még ki nem szervezett rendszereket. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar polgároknak a politikusokba vetett bizalma, még akkor is, ha 750 ezer ember megy el szavazni 17 hónap alatt és online szavazással egy ellenzéki előválasztásra, a polgárok bizalma a kormányzatban és a politikusokban rendkívül alacsony Magyarországon. Nap mint nap szavakban, különböző felületeken úgy beszélnek rólunk, mint az utolsó senkiháziakról, és akkor még nem is beszéltem arról, hogy úgy általánosságban milyen elképzelései vannak széles társadalmi csoportoknak, hogy mit kellene velünk csinálni, ami persze megalapozatlan és indokolatlan. De azért amikor ilyen javaslatok jönnek az Országgyűlésbe, és egyszerűen nem tudunk másról beszélni, mint arról, hogy ez elfogadhatatlan, akkor tessék mondani, nincs igaza az egyszerű polgárnak? Az egyszerű polgár, akinek épphogy telik a megélhetésére, pedig dolgozik tisztességesen, azt látja, hogy azért, hogy a miniszterelnök apukájának bányái zavartalanul működhessenek még minimum tizennyolc évig, hiszen kétszer kilenc éves kinevezést látunk ebben a javaslatban, ez fontosabb a Parlament falai között, mint az, hogy van 450 ezer magyar ember, akiknek százezer forint alatti a nyugdíja. Csodálkoznak azon, hogy minket semmibe néznek? Csodálkozunk azon, hogy a privát világból álcivilekként beérkeznek emberek, fogják magukat, és megelőznek mindenkit, és ők az istenek meg ők a szentek? Ne csodálkozzanak ezen, amikor ennyire az egyéni érdek és nem a közösségi érdek munkál! Semmifajta jogi és objektív, ténybeli feltételrendszere nincs annak, hogy ezeket a javaslatokat most ide lehetett volna hozni. De ha már a legfőbb ügyész sorsát illetően tartalmaz rendelkezést ez a javaslat, azért pár szót szólnék arról, hogy én miért vagyok mérges a legfőbb ügyészre. Először is azért vagyok mérges rá mint volt tanáromra, hogy a kormányváltás után abból az irdatlan mennyiségű korrupciós ügyből, ami az előző nyolcéves ciklusból itt hagyatott, szinte semmi nem került az igazságszolgáltatás elé. Nem azért nem került, mert nem volt mit, hanem azért nem került, mert az ügyészek egy része még kérdezni sem tud. Nem tud kérdezni ahhoz, hogy egy olyan nyomozati anyagot hozzon létre, amivel be lehet bizonyítani a bűncselekmények elkövetését. És haragszom rá 2010 óta a különböző nemzetközi szervezetek által bemutatott, korrupcióval teletűzdelt beszerzések, uniós támogatások felhasználása miatt, mert bár nagyon sokban elrendeltek nyomozást, láss csodát, egyetlenegynek nem lett negatív következménye. Azok az emberek kerülnek bíróság elé, akiket valaki kijelöl, hogy nekik oda kell kerülniük korrupciós bűncselekmények miatt, és nem az az általános, hogy aki elkövet egy bűncselekményt, azt számon kell kérni, és annak bíróság elé kell állnia. És amiért még haragszom a legfőbb ügyészre, az pedig az, hogy én viszont azt sem tűröm el magyar polgárként és magyar politikusként, hogy magyar emberek, állami vagy önkormányzati hivatalban lévő, Alaptörvényre felesküdött emberek külföldi országok kormányaihoz és kormánytisztviselőihez járjanak tárgyalgatni azért, hogy Magyarország társadalmi és politikai berendezkedésébe ilyen-olyan módszerekkel beleszóljanak, és most teljesen mindegy, melyik politikai oldalról beszélek. Nem tűrhető el egyetlen országban sem, hogy politikusok dzsemborizzanak külföldi hatalmaknál, akiknek pontosan tudjuk, hogy az érdekei nem egyeznek Magyarországgal, ezt következmény nélkül megtehesse, ezzel dicsekedni lehessen, és azt lehessen kiírni transzparensen különböző újságokban és honlapokon, hogy melyik ország kormánya fog Magyarország következő évi választásába beleszólni. Magyarország polgárai fogják eldönteni, akár így, akár úgy, hogy Magyarországon ki vezesse az országot, ki legyen parlamenti képviselő, kire bízzák rá az országot. Amikor külföldi hatalmak akár Keletről, akár Nyugatról beleszóltak ennek az országnak a sorsába, egyvalaki járt rosszul mindig, az a magyar nép. Úgyhogy egyetlenegy szerencséje van azoknak az embereknek, akik külföldre szaladgálnak, hogy nem én vagyok a legfőbb ügyész. Már előzetes letartóztatásban lenne mindegyik! Az döbbenet számomra, hogy itt van egy elég széles politikai közösség, és ez senkinek nem tűnik fel, ez ellen senki nem szólal fel, elnézünk mellette, még mosolygunk is rajta, és közben pedig akár hazánk legfontosabb érdekeit, hazánk legfontosabb titkait, hazánk legfontosabb szuverenitást jelentő tényezőit külföldi jöttment politikusok szájukra vehetik és fenyegetőzhetnek. Na, ezért nagyon haragszom a legfőbb ügyészre! A végén pedig a bírák tevékenységéről szeretnék pár szót szólni. Új elemként jelenik meg a bírósági szervezeti rendszerben ez a fajta minősítés és a soron kívüli minősítés kérdése. Megmondom őszintén, úgy sajnálom, hogy nem szavazhatom meg ezt a törvényt, mert ez már elkezdett az én ízlésem szerint alakulni. De amit hiányolok belőle, az a következő: mindenki, én magam is, jogászkollégáim, akár mint ügyvédek, akár mint ügyfelek a bírósági eljárásban, nap mint nap tapasztaljuk, hogy bírák rendre megsértik az anyagi és eljárásjogi szabályokat. [[14.20]] Semmibe veszik, gyakorlatilag úgy tesznek, úgy viselkednek, mintha ők nyugdíjas állásban lennének, közben pedig a polgár mit érez? Hogy a törvényben le van írva, hogy neki milyen jogai vannak, majd elmegy egy nagyon fontos személyhez, a bíróhoz, aki ránéz, és azt mondja, hogy neked nincs jogod, mert azt a jogszabályt én nem vagyok hajlandó alkalmazni, vagy én nem így értelmezem, vagy egyáltalán nem veszek róla tudomást. Én azt kérem a kormányzattól, hogy kezdje el azt kidolgozni, hogy amikor bírák végzéseit, ítéleteit kényszerűen rendre hatályon kívül kell helyezni, amikor rendre az látszik, hogy nem a szakmai szabályok alapján végzik a munkájukat, akkor igenis soron kívüli minősítő eljárásnak tegyék ki, és hogyha nem alkalmasak a bíráskodásra, akkor menjenek el a pályáról! Nem lehet azt a rendszert fenntartani, ami ma a bírósági igazgatási rendszerben és az ítélkezésben megvan. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a függetlenek, az LMP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Hát, ott folytatom, ahol tegnap abbahagytam, amikor is azt kérdeztem a miniszterelnöktől, de helyette Gulyás Gergely válaszolt, hogy mennyire tartják demokratikusnak azt, hogy bebetonozzák mindazokat az állami vezetőket, mindazokat az elvileg független intézmények élére kinevezett fideszes pártkatonákat, akiktől a rendszerük tovább élését, annak a biztosítását várják ez nyilvánvalóan egy költői kérdés. A legmélyebben antidemokratikus, de egyszerre nagyon gyáva magatartás ez, és jellemző a Fidesz elmúlt néhány hónapos tevékenységére, amellyel arra készülnek, hogy hogyan lehet a választási vereség után, ha kormányon maradni nem is, de hatalmon maradni. Ugye, Orbán Viktor 2002-ben azt a következtetést vonta le a bukásából, hogy az azért következett be, mert csak kormányon voltak és nem hatalmon, és ebből arra a következtetésre jutott, hogy minél inkább ki kell tömni a hátországot pénzzel nyilván közpénzből elrabolt milliárdokkal , és minél inkább be kell betonozni azokat az elvileg független intézményeket, illetve az azokat vezető fideszes pártkatonákat, akik megvédik őket jogilag, megvédik őket adott esetben a börtönbüntetéstől, vagy megvédik őket attól, hogy elveszítsék azokat az évente akár több száz milliárd forintot fialó bizniszeket, amelyeket kialkudnak maguknak önmagukkal, és koncesszió keretében, többéves keretszerződések keretében biztosították vagy legalábbis szándékaik szerint biztosították azt, hogy a Fidesz-közeli oligarchák, a fideszes haverok húzhassák ki a közös vagyonból, a közös kasszából azokat a hatalmas összegeket, amelyekkel az orbáni hátország fennmaradását finanszírozni lehet. Erről szól tehát ez az egész koncepció, aminek az elmúlt hónapokban a tanúi vagyunk, és ennek az egyik legékesebb példája az a mostani törvényjavaslat, amely egyrészt Polt Pétert, a fideszesek büntethetetlenségének a zálogát akarja mindenáron megtartani legfőbb ügyészi pozíciójában, másrészről pedig azoknak az állami funkciók kiszervezésével, kiszervezésére létrejött hivataloknak a vezetőit teszi nem a kormány alá rendeltté, hanem a köztársasági elnök által kinevezhetővé, akik például azt biztosítják, hogy Orbán Viktor édesapjának bányavállalata gond nélkül működhessen, és szállíthassa az újabb milliárdokat és tízmilliárdokat az Orbán családnak. Ugye, ez egy végtelenül aljas, sunyi, gyáva politika, amit önök folytatnak, és ennél már az is őszintébb és tisztességesebb lett volna, hogyha megvalósítják azt a tervet, amelyről Orbán Viktor utólag nyilatkozott, hogy elgondolkoztak róla 2012-13 magasságában, hogy átállítják Magyarországot egy prezidenciális rendszerre itt már demokráciáról végképp nem kell beszélni , tehát egy olyan nagyon kiterjedt elnöki hatalom köré felhúzott államszerkezettel játszottak el gondolatban, amelyben egy, mondjuk, Orbán Viktor nevű államfő, elnök gyakorlatilag bármit korlátlanul megtehet. Végül is arra jutottak, hogy ezzel az egypárti tákolmánnyal, amire önök Alaptörvény néven hivatkoznak, és amelynek a társadalmi, erkölcsi legitimációja a nullával egyenértékű, ezzel oldják meg a helyzetet, és húznak fel a parlamentáris demokrácia keretei között, annak a kulisszái mögött tulajdonképpen egy olyan rezsimet, amelyben minden egyes tisztségviselő, minden független hivatal vezetője személyes lojalitással tartozik Orbán Viktornak. Ez az a rezsim, amely formálisan tulajdonképpen nem számolta fel a demokráciát, nem számolta fel a jogállami kereteket, de törvényesítette a jogtalanságot, és tulajdonképpen szembement nemcsak az alkotmánynak, de az önök Alaptörvényének is a szellemével és a betűjével egyaránt, hiszen a hatalom kizárólagos birtoklása a C) pont szerint az Alaptörvényben is tiltott. Úgyhogy erre szeretném felhívni a kedves kollégák figyelmét, hogy amit tesznek, az nemcsak alkotmányellenes, de alaptörvény-ellenes is, ami kiváló alapot ad majd nekünk arra, hogy megsemmisítsük ezeket a teljesen jogtalan törvényeket [[Győrffy Balázs közbeszól.]] [[Győrffy Balázs közbeszól.]] a hatalomváltás után. Erről nem álmodunk (Győrffy Balázs közbeszól.), ebben a társadalom többsége mögöttünk áll, kedves képviselőtársam, és éppen ezért fog ez a jövő tavaszi választás sokkal többről szólni, mint egy egyszerű kormányváltásról; rendszerváltásra kérünk felhatalmazást, és ez nem egy üres frázis, e mögött a megfogalmazásbeli különbség mögött érdemi különbség van, egyebek között az, hogy a legfőbb szuverén, a magyar választók közössége, a magyar nép felhatalmazást tud nekünk arra adni, hogy ezeket a jogtalan és alkotmányellenes törvényeket egyszerűen megsemmisítsük. Ezt fogjuk tenni. De egyébként Polt Pétert nemcsak ez fenyegeti, hanem Polt Péter nettó bűncselekményeket követett el, úgyhogy Polt Péternek, akármilyen törvényeket is hoznak, hogyha itt végre a kormányváltás után elkezd működni a független igazságszolgáltatás, akkor bíróság előtt kell felelnie a bűneiért, és miután a börtönből nyilvánvalóan nem lehet ellátni a legfőbb ügyészi hivatalt, ezért kénytelen lesz lemondani erről a lehetőségről. Úgyhogy nagyjából ez a Párbeszéd álláspontja az elénk hozott, egyébként szakmailag is nagyon nehezen minősíthető salátatörvényről, úgyhogy biztosíthatok mindenkit arról, hogy ebben a formájában természetesen nem fogjuk azt megszavazni, és mindent megteszünk azért, hogy az önök bukása után az ilyen és ehhez hasonló, teljesen jogtalan törvényeket eltöröljük. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Tordai Bence képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Több jelentkezőt nem látok, ezért az általános vitát lezárom, és megadom a szót az előterjesztőnek, Völner Pál államtitkár úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Volt néhány szakmainak is tekinthető észrevétel, azokat köszönöm, hogy részben támogatták a törvényjavaslatot. Az egyeztetések kerültek szóba. Valóban, az expozéban is elhangzott, hogy a családjogi munkacsoporton átment ez a bizonyos szülői felügyelettel kapcsolatos módosítás, ezenkívül természetesen a Legfőbb Ügyészséggel, az Ügyvédi Kamarával, a Közjegyzői Kamarával, az OBH-val megtörténtek az egyeztetések, sőt az itteni javaslatok jó része ezektől a szakmai szervezetektől érkezett, és az egyeztetés után nyerték el ezeket a formájukat. Ezért is fájlalom azokat az általános marasztaló kritikákat, amelyek minden szakmai alapot nélkülöznek ebben a vonatkozásban. Egyébként a hozzászólások egy részét betudom annak, hogy ’14-ben és ’18-ban is hallottunk a választások előtt hasonlókat. Nyilván már van, ahol elkezdődött a kampány. Köszönöm a figyelmet, és kérem a javaslat támogatását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Most soron következik a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról és egyéb jogharmonizációs célú törvénymódosításról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17280. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr. [[14.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról és egyéb jogharmonizációs célú törvénymódosításról szóló törvényjavaslat kettős jogharmonizációs feladatot lát el. Tartalmazza egyrészt a határokon átnyúló műveletekre, másrészt a cégeljárást érintő új elektronikus ügyintézési szabályokra vonatkozó rendelkezéseket. Az Országgyűlés 2017-ben tárgyalta a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló 2007. évi CXL. törvény módosítását. A törvénymódosításra azért került sor, mert az akkori európai uniós jog csak a határokon átnyúló egyesülést szabályozta, a határokon átnyúló átalakulást viszont nem, így arra nem is volt lehetőség. A törvénymódosítás a határokon átnyúló egyesülésnek egy olyan egyszerűsített formáját szabályozta, amely a magyar szabályok jelentős egyszerűsítésével biztosította, hogy az Európai Unióban alapított tőkeegyesítő társaság a székhelyét minél egyszerűbben tudja Magyarországra áthelyezni. A jövőben ilyen külön tagállami szabályozásra már nem lesz szükség, mert 2019-ben megszületett a 2017/1132 irányelv határokon átnyúló átalakulások, egyesülések és szétválások tekintetében történő módosításáról szóló 2019/2121 európai parlamenti és tanácsi irányelv. Az irányelv immár nemcsak a határokon átnyúló egyesülést, hanem az átalakulást és a szétválást is szabályozza. Tisztelt Ház! A javaslat a határokon átnyúló átalakulás szabályait állapítja meg részletesen, illetve a határokon átnyúló egyesülés és szétválás szabályozásánál csupán az eltérő vagy többletszabályokat jeleníti meg. Fontos jelezni, hogy a hazai átalakulási, egyesülési és szétválási szabályok nem képeznek háttérjoganyagot, mert az irányelv nagy részletességgel szabályozza az egyes műveleteket. A kapcsolódó cégeljárási szabályok a cégnyilvánosságról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény módosítását is igénylik. A javaslat alapján a korlátolt felelősségű társaság, a részvénytársaság mint tőkeegyesítő társaság dönthet a határokon átnyúló művelet megindításáról és végrehajtásáról. Határokon átnyúló egyesülés esetén tőkeegyesítő társaságnak kell tekinteni a szövetkezetet, az európai részvénytársaságot és az európai szövetkezetet is. A határokon átnyúló művelet nem indítható el és nem hajtható végre, ha a polgári törvénykönyv előírásai alapján a társaság nem dönthet belföldi átalakulásáról sem, továbbá ha olyan eljárás hatálya alatt áll, amely nem összeegyeztethető a művelet céljával. Ilyen eljárás különösen a felszámolási eljárás, a csődeljárás, a kényszertörlési eljárás és minden reorganizációs célú eljárás. A társaság akár egy, akár két ülésen is határozhat a művelet megindításáról. A társaság legfőbb szerve a döntését a társaság vezető tisztségviselője által előkészített dokumentumok alapján hozza meg. A társaság vezető tisztségviselőjének átalakulási tervezetet, továbbá átalakulási jelentést kell készítenie. A jelentés célja, hogy bemutassa a határokon átnyúló művelet indokait, és azt, hogy a határokon átnyúló művelet a tagok és a munkavállalók helyzetét mennyiben érinti. Az átalakulási tervezetre és a jelentésre a tagok és a munkavállalók, illetve a munkavállalók képviselői észrevételeket tehetnek. Az átalakulási tervezetet és a jelentést a társaság köteles a cégbíróságnak megküldeni, amely a határokon átnyúló művelet szándékáról közleményt tesz közzé a Cégközlönyben. A hazai szabályokhoz hasonlóan az irányelv és a javaslat is biztosítja a hitelezők azon jogát, hogy a határokon átnyúló műveletre tekintettel biztosítékot követeljenek a társaságtól. A hitelező és a társaság közötti vita esetén a cégbíróság dönt. Ezek után kerülhet sor arra, hogy a társaság végleges határozattal döntsön a határokon átnyúló művelet végrehajtásáról, és hogy a tanúsítvány kiadása iránti kérelmét előterjessze a cégbíróságnál. Tisztelt Országgyűlés! A cégbíróság által kiadott tanúsítvány azt igazolja, hogy a magyar jogelőd társaság eleget tett a határokon átnyúló művelet előkészítése körében előírt kötelezettségeinek. Az irányelv új rendelkezése, hogy nincs helye a tanúsítvány kiadásának, ha a határokon átnyúló átalakulásra az uniós vagy a nemzeti jog kijátszását vagy megkerülését eredményező vagy arra irányuló visszaélésszerű vagy csalárd célból vagy bűncselekmények elkövetése céljából kerül sor. Emiatt egy további vizsgálat lefolytatására is köteles a cégbíróság. Fontos hangsúlyozni, hogy ez az irányelvi rendelkezés és ezáltal a javaslat célja nem az, hogy akadályt gördítsen a határokon átnyúló műveletek lebonyolítása elé, hanem az, hogy a kirívóan jogellenes esetekben eszközt biztosítson arra, hogy a cégbíróság a tanúsítvány kiadásának megtagadásával elejét vegye a csalárd magatartásnak. A cégbíróság továbbra is elsődlegesen társasági jogi, cégjogi vizsgálatot folytat le, azonban ezzel egyidejűleg beszerzi az érintett hatóságoktól és bíróságoktól a társaság működésére vonatkozó információkat. Ha a kapott tájékoztatások alapján okkal gyanakodhat arra, hogy a határokon átnyúló művelet csalárd célt szolgál, további vizsgálatot folytat le. Ha a határokon átnyúló művelettel összefüggésben büntetőeljárás indul, a büntetőeljárásban felmerült körülmények, a bűncselekmény minősítése érdemben befolyásolja a tanúsítvány kiadhatóságát. Ha a tanúsítvány kiadásának nincs akadálya, akkor a cégbíróság köteles 90 napon belül kiadni a tanúsítványt. Ezzel a magyar jogelőd társaság határokon átnyúló műveletének hazai szakasza lezárul. Ha a cégbíróság értesítést kap a társaság más tagállamban való bejegyzéséről, a cégjegyzékben átvezeti a szükséges változtatásokat, a magyar céget a jogutód bejegyzésével törli a cégnyilvántartásból. Ha a határokon átnyúló művelet előkészítése más tagállamban folyt, vagyis a jogelőd társaság nem magyar, a cégbíróság feladata nagyban hasonlít a cégalapítás során felmerülő feladatokhoz. A cégbíróság ugyanakkor vizsgálja azt is, hogy a munkavállalókkal való konzultáció szabályait betartották-e. A jogutód társaság cégnyilvántartásba való bejegyzésekor a más tagállambeli társaságot jogutódként tünteti fel a cégjegyzékben. A javaslat szabályozza a határokon átnyúló művelet során szükséges munkavállalói konzultációt is. Ezek a szabályok nem új keletűek, hiszen az európai uniós jog több esetben alkalmazta már őket, így például az európai részvénytársaság és az európai szövetkezet esetében. A javaslat követve az irányelv megoldását nem ismétli meg a már más törvényben kimunkált szabályokat, hanem az európai részvénytársaságról szóló 2004. évi XLV. törvény egyes rendelkezéseire utalással határozza meg az úgynevezett különleges tárgyaló testülettel kapcsolatos szabályokat. A javaslat révén megvalósul a tagállami nyilvántartások közötti fokozottabb elektronikus úton történő információcsere. A jövőben a cégbíróság már nemcsak fogadja, hanem be is jegyzi a cégjegyzékbe a magyar társaság külföldi fióktelepével kapcsolatos adatváltozásokat, illetve a magyarországi fióktelep esetén a külföldi vállalkozás adataiban bekövetkezett változásokat. Az e-Justice uniós portálon keresztül biztosított ingyenes céginformáció a jelenleginél több adatra terjed majd ki. Ingyenes cégadattá válik a cégnév, székhely és nyilvántartási szám mellett például az Európai Unió területén bejegyzett társaságok képviselőire, a társaság főtevékenységére vonatkozó adat is. A javaslat megállapítja az online cégalapítás feltételeit. Az irányelv célkitűzése, hogy 2022-től anélkül lehessen az Unión belül céget alapítani, hogy e célból személyesen meg kelljen jelenni valamely közreműködő személy, bíróság vagy hatóság előtt. A cégbírósági cégbejegyzési, változásbejegyzési eljárás 2008 óta elektronikus úton folyik, a cégalapításnak azonban van egy cégbírósági eljárást megelőző, a jogi képviselő előtt folyó szakasza. A javaslat megállapítja azokat a szabályokat, amelyek betartása esetén a cégalapításkor, a változásbejegyzéskor a jogi képviselőhöz személyesen nem kell elmenni, hanem minden szükséges lépés az elektronikus térben végezhető el. Online alapítás esetén az ügyfél-azonosításra, ügyfél-átvilágításra, a szükséges okiratok aláírására is elektronikus úton kerül sor. Az eljárás költségeinek megfizetése és egyéb befizetés, például a jegyzett tőke rendelkezésre bocsátása is elektronikus úton történik. Online cégalapítás és változásbejegyzés esetén rövidülnek a cégbírósági ügyintézési határidők. Tisztelt Ház! A javaslat ez évi elfogadása szükséges ahhoz, hogy a kapcsolódó informatikai fejlesztések a javaslat hatálybalépéséig, 2022. augusztus 1-jéig elvégezhetők legyenek. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a fenti célokkal egyetértve támogassa a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat Magyarország jogharmonizációs kötelezettségének teljesítését szolgálja, ahogy ezt államtitkár úr részletesen előadta. [[14.40]] A javaslat a 2017/1132. számú irányelv határokon átnyúló átalakulások, egyesülések és szétválások tekintetében történő módosításáról szóló úgynevezett mobilitási irányelvet és a 2017/1132. számú irányelvnek a digitális eszközök és folyamatok társasági jog terén történő használata tekintetében történő elnézést a hosszú fordulatért módosításáról szóló digitális irányelvet ülteti át. A társaságok alapítása, átalakulása, megszűnése közül a legösszetettebb művelet az átalakulás, azaz a társaságiforma-váltás, az egyesülés, valamint a szétválás. E műveletek még inkább összetettek, ha határokon átnyúlóak, hiszen ebben az esetben több állam jogának kell összehangoltan működnie. A mobilitási irányelv az uniós tőkeegyesítő társaságok szabad letelepedését, az uniós vállalkozások határokon átnyúló mobilitását akként segíti elő, hogy lehetővé teszi, hogy valamely tagállam joga szerinti társaság egy másik joga szerinti társasággá alakuljon át, határokon átnyúló egyesülésben, szétválásban vegyen részt anélkül, hogy előbb végelszámolással meg kelljen szűnnie. Az irányelv biztosítja a tagok, a hitelezők és munkavállalók érdekeinek védelmét a határokon átnyúló műveletek végrehajtása során. Az irányelvek természetének megfelelően a tagállamok feladata a határokon átnyúló műveletek végrehajtására vonatkozó anyagi jogi és eljárási keretek meghatározása. Az eljárás egyes elemeinek részletes ismertetése nélkül kiemelném, hogy a javaslat a határokon átnyúló átalakulást szabályozza részletesen, majd az egyesülés és a szétválás körében csak az eltérő szabályokat állapítja meg. A törvényjavaslat személyi hatálya alá a korlátolt felelősségű társaság és a részvénytársaság tartozik, egyesülés esetén a személyi hatály az irányelv alapján az európai részvénytársaságra, az európai szövetkezetre és a szövetkezetre is kiterjed. A mobilitási irányelv lehetővé teszi, hogy egy uniós társaság gördülékenyebben települjön át Magyarországra. Ez a vállalkozások számára az olcsóbb és piacképesebb működést segíti elő. Emellett a szabályozásnak befektetést ösztönző hatása is van, hiszen a magyar társaságiadó-rendszer az uniós szabályozási környezetben kifejezetten vonzó. A társaságok működésére vonatkozó magyar szolgáltatási környezet uniós szinten is versenyképes. Magyarország nyerhet a befelé irányuló műveletekkel, mert a határokon átnyúló műveletek lebonyolítása már önmagában is bevételt generál a kapcsolódó hazai szolgáltató szektornak, az új magyar társaság működése további bevételt generál a szolgáltatói szektornak, az új magyar társaság új adóbevételeket generálhat, az új magyar társaság új magyar munkahelyeket hozhat létre. Tisztelt Ház! A digitális irányelv szabályozza a korlátolt felelősségű társaság és a fióktelep elektronikus úton történő létrehozásának folyamatát, és előmozdítja az online műveletek elterjedését mind tagállami, mind pedig uniós szinten. A digitális irányelv alapján lehetővé kell tenni, hogy a korlátolt felelősségű társaságok online módon kerüljenek bejegyzésre, továbbá új fióktelepeket is ilyen módon hozhassanak létre az alapítók. Az irányelv lényege, hogy biztosított legyen a cégalapítás hatóság előtti fizikai jelenlét kötelezettsége nélkül, és a nemzeti jog nem szabályozhat e céllal ellentétesen. Ugyanakkor tagállami kompetencia, hogy az adott tagállam hogyan alakítja ki az eljárását. A digitális irányelv rendelkezéseket állapít meg a tekintetben, hogy a vállalkozások releváns adatai ingyenesen elérhetők legyenek bárki számára a tagállami nyilvántartásokból. Az irányelv értelmében a társaságokkal vagy a fióktelepekkel kapcsolatban álló összes személy védelmének és a család vagy egyéb visszaélésszerű magatartás megelőzésének biztosítása érdekében a tagállamok illetékes hatóságai ellenőrizhetik, hogy a vezető tisztségviselővé kinevezendő személy ügyvezetővé kinevezhetőe egyáltalán. Ebből a célból az illetékes hatóságoknak azt is meg kell tudniuk állapítani a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer révén, hogy az adott személy szerepele az igazgatók eltiltása szempontjából releváns bármely tagállami nyilvántartásban. Tisztelt Országgyűlés! A digitális irányelvnek való megfelelés érdekében módosítani szükséges a cégtörvényt. Ugyan a cégbejegyzési eljárások jó ideje elektronikus úton folynak, az irányelv rendelkezései miatt a cégeljárásra rövidebb határidőket kell szabályozni. Az online cégalapítás befektetést ösztönző üzleti környezetet, kultúrát fejlesztő eszköz, mert a külföldi befektetőknek nem kell Magyarországra jönniük csak azért, hogy aláírják a szükséges papírokat, vagy költséges eljárással igazolják, hogy szabályos volt a külföldön történő, papíralapú aláírás. A digitalizációs megoldások bővülése a vállalkozások alapítását hatékonyabbá, gyorsabbá és költségtakarékosabbá teheti a papíralapú eljárásokhoz képest. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az egységes belső piac működésének biztosítása érdekében nélkülözhetetlen a megfelelő európai uniós szintű jogszabályi környezet, ezzel együtt a nemzeti jogi szabályozás megteremtése ahhoz, hogy a vállalatok határokon átnyúló jogügyletei gördülékenyebben, hatékonyabban és gyorsabban, illetve biztonságosan, a digitális vívmányok előnyeinek kihasználásával mehessenek végbe. Jelen törvényjavaslat is ennek igyekszik eleget tenni, ezért a Fidesz képviselőcsoportja a benyújtott javaslatot természetesen támogatni fogja. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Bajkai képviselő úr. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy fontos javaslat, amely valóban az egységes belső piac megteremtése irányába hat az Európai Unióban; a hatékonyság, a gyorsaság, a törvényesség, ezt szolgálja. Nyilván sok problémát okozott az, hogy az Európai Unión belül is még határok vannak, mások a jogszabályi környezetek, és ennek a gazdasági tevékenységek során a gazdasági társaságok esetében az egységesítése mindenféleképpen egy fontos szakmai feladat, hiszen maga a gazdálkodás is sokkal jobban fog működni, sokkal jobban tudnak gazdálkodni, sokkal hatékonyabban tudnak gazdálkodni a szervezetek, ha egységes szabályozásról beszélhetünk az Európai Unión belül. Ezért volt fontos az, hogy az Európai Unió lépett is ezen a téren a tőkeegyesítési társaságokkal kapcsolatosan. Mik is ezek a társaságok? A jegyzett tőkével és a jogi személyiséggel rendelkező társaságok, amelyek a társaság kötelezettségeinek fedezésére kizárólag a társaság vagyonával felelnek, azaz személyesen nem vonhatók felelősségre a társaság tagjai, tehát a kft., a részvénytársaság, az európai részvénytársaság és a törvényben meghatározott szövetkezetek tartoznak ide. A fő probléma volt a társaságok határokon átnyúló átalakulása, szétválása, egyesülése, és erre kellett egy új uniós keretet létrehozni, egy új uniós szabályozást, amire is megszületett ez a 2017/1132. számú EU-s irányelv, amely a határokon átnyúló átalakulásról, egyesülésről, szétválásokról szól, illetve ezeket szabályozza leginkább. Ennek az átültetési ideje 2023. január 31., tehát még bő egy év áll a rendelkezésünkre, és ez került most ide ennek a javaslatnak a keretében, hogy ezt az irányelvet átültessük a magyar jogba is. Látjuk, hogy ez a javaslat elsősorban, mint említettem, az átalakulásra vonatkozó, a határokon átnyúló szétválásokra vonatkozó szabályokat tartalmazza, illetve újraszabályozza a határokon átnyúló egyesüléseket is. A javaslat több esetben is az irányelvben meghatározottaknál szigorúbb vagy további szabályozásokat vezet be, a magyar jogi környezetnek megfelelően. Úgy gondoljuk, hogy erre valóban szükség is van. A javaslat határokon átnyúló átalakulásnak azt a jogügyeletet tekinti, amelynek során a cégnyilvántartásba bejegyzett korlátolt felelősségű társaság vagy részvénytársaság mint tőkeegyesítő társaság jogi személyiségének megőrzése mellett jogutód nélküli megszűnés, végelszámolás vagy felszámolás nélkül a társaság formáját a jogutód fogadó tagállamának joga szerinti társasági formává alakítja át úgy, hogy legalább a székhelyét áthelyezi a jogutód tagállamba. A belföldi átalakuláshoz hasonlóan a társaság legfőbb szerve dönt ezekben a kérdésekben. A társaságnak mindezek után ki kell dolgoznia és közzé kell tennie egy átalakulási tervezetet, amely tartalmazza az átalakulással kapcsolatos legfontosabb információkat, így a társaság vagy a táraságok tervezett formáját, a létesítő okiratot, az átalakulás javasolt menetrendjét, a tagoknak és hitelezőknek kínált biztosítékok részleteit, az átalakulás hatását a munkavállalókra, ami nagyon fontos, hiszen hogy lesze munkahelyük, nem lesz, nagyon lényeges kérdés. A javaslat könyvvizsgáló általi ellenőrzési kötelezettséget ír elő a társaságtól független könyvvizsgáló részvételével. A javaslat a tagok és munkavállalók tájékoztatása érdekében előírja, hogy a határokon átnyúló átalakulást végrehajtó társaságnak jelentést kell készítenie mind a tagok, mind a munkavállalók számára. [[14.50]] A javaslatot a Cégközlönyben kell közzétenni, az átalakulással összefüggő adatok nyilvánosságát biztosítani kell, az irányelv értelmében a közzétett információknak átfogóknak kell lenniük, és lehetővé kell tenniük az érintettek számára a határokon átnyúló tervezett művelet értékelését is. A javaslat a hitelezők számára lehetővé teszi, hogy a határokon átnyúló átalakulás tervezetének közzététele után fel tudják mérni a joghatóság, az alkalmazandó jog határokon átnyúló, átalakulás következtében történő megváltozásának esetleges hatásait is. Az átalakulási tervezet és jelentések alapján a társaság legfőbb szerve minősített többséggel dönt arról, hogy jóváhagyjae az átalakulási tervet, valamint határoz a létesítő okirat elfogadásáról, az esetlegesen szükségessé váló módosításokról. A javaslat egyértelműen kimondja, hogy a határokon átnyúló átalakulás végrehajtásának egyik jogkövetkezménye az, hogy az átalakulás eredményeképpen létrejött magyar társaság a jogelőd társaságnak az általános jogutódja lesz, tehát ez az irányelv fontos szabályokat hoz, és ezzel valóban az egységesebb belső piac kialakulása felé lép az Európai Unió és ezzel Magyarország is. A hatékonyság, gyorsaság, törvényesség, ezek a legfontosabb pontok. Azt gondoljuk, hogy ez mindenféleképpen támogatandó. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánva megismételni a Völner Pál államtitkár úr expozéjában és Bajkai István képviselőtársam vezérszónoklatában már elhangzottakat, ezért csak arra kívánom felhívni a tisztelt Ház figyelmét, hogy a törvényjavaslat célja jogharmonizáció. A törvényjavaslat így egyrészt a 2019. november 27-ei 2019/2021 európai parlamenti és tanácsi irányelvet, nevezetesen a mobilitási irányelvet ülteti át, másrészről pedig a 2019. június 20-ai 2019/1151 európai parlamenti és tanácsi irányelvet, nevezetesen a digitális irányelvet ülteti át. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A mobilitási irányelv átültetésének előnye, hogy lehetővé teszi egy uniós társaság gördülékenyebben történő áttelepülését ma hazánkba, Magyarországra, vagyis ez azt jelenti, hogy székhelyét anélkül hozhassa Magyarországra, hogy vagyoni vagy szerződéses viszonyait le kellene zárnia az adott származási tagállamban. Ez a vállalkozások számára egyértelműen olcsóbb és piacképesebb működést segít elő, de emellett a szabályozásnak befektetésösztönző hatása is van, hiszen a magyar társasági és adórendszer az uniós szabályozási környezetben kifejezetten kedvező. Az irányelv a határokon átnyúló műveletek megalapozásakor, az átalakulási-egyesülési-szétválási tervezet részeként előírja a számviteli és vagyoni adatokról való tájékoztatást, azonban átalakulási vagyonmérleg-, vagyonleltár-tervezetek elkészítését nem írja elő. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Most megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Jegyző Úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Volt ma több előterjesztés is, ami nagy vitát váltott ki az Országgyűlésben, én úgy látom, hogy a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló átalakulásáról, egyesüléséről, szétválásáról és egyéb jogharmonizációs célú törvénymódosításról szóló előterjesztés nem fog ilyen nagy vitát kiváltani. Tulajdonképpen nem fogom megismételni az előttem szólók által elmondottakat, mi is szükségesnek látjuk a javaslat tartalmát, különös tekintettel arra, hogy egyébként jelentős része jogharmonizációs célokat is szolgál, és az ilyen típusú indítványokat mindig szoktuk támogatni itt a Házban, majd később nyilván a végszavazáson is. Tulajdonképpen nagyon röviden szeretnék csak néhány pontra rámutatni, amely kérdéseket is felvethet. Megjegyzem, hogy ez, hogy erre rámutatok, már nem fog változtatni a magatartásunkon, tehát előrebocsátom, hogy az előterjesztést támogatni fogjuk, de azért a későbbiek tekintetében is lehet, hogy van ér-telme annak, ha ebben megnyugtató válaszok születnek a külvilág számára. Egyrészről a javaslat rendkívül széles hatósági és bírósági vizsgálódást lehetővé tevő rendelkezései felvetik annak kérdését, hogy az ilyen kiterjedt mértékű és összehangolt ellenőrzés, amellett, hogy nem feltétlenül következik az irányelv céljaiból, nem sérti a társaságok magánszféráját, üzleti titkait. A fentiek mellett a hatóságok látókörébe kerülő tranzakció és a hatóságok széles körű vizsgálódási lehetősége potenciális kockázatot rejthet arra vonatkozóan, hogy a hatóság a neki nem tetsző ügyletek jóváhagyását elhúzza vagy adott esetben akár meghiúsítsa. A fenti kérdések különösen arra tekintettel merülnek föl, hogy az átalakulást elhatározó társaságnak a tanúsítvány jóváhagyása iránti kérelméhez egyébként is részletes és átfogó dokumentációt szükséges csatolnia, amely önmagában elégséges lehet ahhoz, hogy a Cégbíróság dönthessen a további vizsgálatok szükségességéről, adott esetben célirányosan bevont hatóságokkal való konzultáció útján. Én úgy látom, hogy a mondandóm többi része mindenképpen az előttem megszólaló képviselőtársaim által már elmondottakat ismételné. Még egyszer mondom, remélem, ezekre a kérdésekre, nem is elsősorban itt az Országgyűlésben, hanem majd később, ebben a tekintetben a törvényjavaslat által érintett cégek számára megnyugtató válaszok születnek majd. Egyébiránt nyilván az előterjesztést annak jogharmonizációs jellege miatt is támogatni fogjuk az Országgyűlésben. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Varga László képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra, további képviselői felszólalásra jelentkezőt nem látok, ezért az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, hogy kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Most pedig soron következik „Az Európa Tanács kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló, Nikóziában, 2017. május 19-én kelt egyezménye kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17272. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Azbej Tristan államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az önök előtt lévő 17272. számú törvényjavaslat az Európa Tanács kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló egyezménye kötelező hatályának elismeréséhez szükséges országgyűlési felhatalmazásról és az egyezmény kihirdetéséről rendelkezik. Napjainkban a kulturális örökség elemeivel kapcsolatos bűncselekmények száma növekvő tendenciát mutat. A régészeti lelőhelyekről jogellenesen megszerzett kulturális javakat egyre többféle módon, országhatárokat átlépve értékesítik. Az ilyen bűncselekmények egyre nagyobb mértékben vezetnek a világ kulturális örökségének elpusztulásához. A kulturális örökséget ért jogsértő cselekmények szankcionálása és a kár helyreállítása nehezebb, illetve többnyire lehetetlenné válik, ha az elkövetők, illetve az eltulajdonított kulturális értékek más országba kerülnek. Az egyezmény létrehozásának célja a kulturális örökség ingó és ingatlan elemei fokozottabb védelmének megteremtése a hozzájuk kapcsolódó bűncselekmények megelőzésével és az ilyen bűncselekményekkel szembeni fellépés elősegítésével. [[15.00]] Az egyezmény kihirdetésével bővülnek és erősödnek azok a lehetőségek, amelyek kulturális örökségünk védelmét szolgálják, és ezáltal előmozdíthatja a magyarországi és az egyetemes kulturális örökség fokozottabb védelmét. Jelenleg, mint azt önök is tudják, Magyarország tölti be az Európa Tanács miniszteri bizottságának elnöki tisztségét. Hazánk e jelentős feladatnak megfelelően kiemelt szerepet vállal az Európa Tanács működésében. Felismerve, hogy a kulturális örökség elemeivel kapcsolatos bűncselekményekkel szembeni hatékony fellépéshez bátorítani kell az Európa Tanács tagállami és az Európa Tanácsban tagsággal nem rendelkező államok közötti szoros nemzetközi együttműködést, Magyarország kifejezetten a soros elnökséghez igazította az egyezmény aláírását és ratifikálását, ezzel is elősegítve az Európa Tanács egyezményes rendszerének erősítését. Az egyezményt Magyarországgal együtt eddig 13 állam írta alá, és ebből 4 állam ratifikálta. Az egyezmény hatálybalépéséhez még legalább egy állam ratifikációja szükséges. A törvényjavaslat elfogadásával és az egyezmény kihirdetésével Magyarország lesz éppen a magyar soros elnökség alatt az az állam, amely a hatálybalépési folyamatot megindítja. Ezzel hazánk egyrészt ösztönöz más államokat az egyezményhez való csatlakozásra, másrészt az egyezmény hatálybalépésével nagymértékben hozzájárul a világ kulturális örökségének megőrzéséhez és a kulturális örökséget ért jogsértő cselekmények szankcionálásának, az esetleges károk helyreállításának eredményesebbé tételéhez. Tisztelt Ház! Az egyezmény lényegi tartalma tekintetében hangsúlyozni kell, hogy részletes szabályokat tartalmaz a kulturális örökség körébe tartozó ingó és ingatlan javak büntetőjogi védelmére vonatkozóan. Olyan alapvető büntető anyagi jogi rendelkezéseket határoz meg, mint az egyezmény értelmében büntetni rendelt magatartások, a joghatósági szabályok, a jogi személyek felelőssége, az alkalmazandó szankciók és a büntetés kiszabásának súlyosító körülményei. Az egyezmény a céljának elérése érdekében büntetendőnek nyilvánítja a kulturális örökség ingó és ingatlan elemeinek lopásával, elpusztításával, megkárosításával, jogellenes kivitelével, behozatalával és kereskedelmével kapcsolatos egyes cselekményeket. Az egyezmény törekszik a részes felek közötti szorosabb egység megteremtésére, amelynek érdekében ösztönzi a bűnmegelőzés és a büntető igazságszolgáltatási intézkedések megerősítését, valamint elősegíti a nemzeti és nemzetközi együttműködést a kulturális örökség ingó és ingatlan elemeivel kapcsolatos bűncselekmények elleni küzdelem terén. Fontos kiemelni, hogy az egyezmény a bűncselekmények megelőzése érdekében nemcsak büntetőjogi, hanem büntetőjogon kívüli intézkedésekre, illetve együttműködésekre nézve is fogalmaz meg ajánlásokat. Tisztelt Országgyűlés! A magyar és az egyetemes kulturális örökség megőrzésének sarkalatos pontja a nemzeti határokon túlmutató globális együttműködés, amely a jelenlegi szabályozási rendszernél hatékonyabban biztosíthatja a bűnüldözést a kulturális javak vonatkozásában. Magyarország a jogszerű és jogellenes nemzetközi műtárgyforgalomnak is kiemelt szereplője, és sajnálatosan többnyire a műkincsveszteséget elszenvedő országok közé tartozunk. Ezért kiemelkedően fontos érdekünk a műkincs-restitúciót elősegítő és a műkinccsel kapcsolatos jogsértések visszaszorítását célzó egyezményhez való csatlakozásunk. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa a T/17272. számú törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Azbej Tristan államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európa Tanács kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló egyezménye a kulturális örökség elemeinek védelmét három eszközzel törekszik megvalósítani. Először is: büntetendővé nyilvánít egyes cselekményeket, így megelőzendő és megakadályozandó a kulturális örökség elemeinek elpusztítását, megkárosítását és jogellenes kereskedelmét. Másodszor: e bűncselekmények vonatkozásában megerősíti a bűnmegelőzést és a büntető igazságszolgáltatási intézkedéseket. Harmadszor pedig: elősegíti a nemzetközi együttműködést. Az egyezmény részesei a célok megvalósítása érdekében kötelezik magukat arra, hogy a nemzeti büntetőjogukban bűncselekménynek minősüljön a kulturális javak ellopása és más módon történő jogellenes eltulajdonítása, jogellenes feltárása, illegális kereskedelme, forgalomba hozatala, megsemmisítése és megrongálása, valamint okmányaik meghamisítása. Vállalják továbbá, hogy olyan hatékony és arányos szankciókat helyeznek kilátásba, amelyek mind a természetes, mind pedig a jogi személyek számára kellő visszatartó erővel bírnak. Lépéseket tesznek továbbá annak érdekében, hogy az ilyen büntetőügyekben egymás által hozott jogerős ítéletek figyelembe vehetők legyenek, megfontolják továbbá a kulturális örökség elemeinek jogellenes kereskedelme elleni fellépés területére szakosodott nyomozóegységek létrehozását, valamint ezekben az ügyekben egymásnak bűnügyi jogsegélyt nyújtanak. Ezen túlmenően törekednek különféle adminisztratív megelőző intézkedések meghozatalára, nyilvántartó és tanúsító rendszerek létrehozására és üzemeltetésére, elkötelezik továbbá magukat az együttműködés, az egyeztetés és az információcsere mellett. Az egyezmény végrehajtásának felügyeletét, nyomon követését és értékelését a felek képviselőiből álló bizottság végzi, amelyet az Európa Tanács főtitkára hív össze. Ez a bizottság az Európa Tanács miniszteri bizottságának teszi meg az egyezmény hatékony végrehajtása érdekében megfogalmazott javaslatait. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ahogy ezt már államtitkár úr is elmondta, de szeretném én magam is hangsúlyozni azt, hogy a 2017 májusában kötött egyezményt eddig tizenhárman írták alá, de csak akkor lép hatályba ahogy az elhangzott , ha legalább öt állam ratifikálja, és ebben a tekintetben Magyarország kulcsfontosságú lehet, mivel éppen mi lehetünk az ötödikek, akik ezt majd meg fogják tenni reményeink szerint. Ezért is és ennek megfelelően is kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot, amit természetesen a Fidesz-KDNP képviselőcsoportja támogatni fog. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Amikor egy ilyen törvényjavaslat kerül a kezünkbe, akkor milyen kérdést is teszünk fel magunknak elsőként? Azt kérdezzük, hogy vajon vane szükség erre a szabályozásra. És hogyha feltesszük ezt a kérdést, akkor egyértelmű lesz a válasz, hogy igen, szükség van rá. Mégpedig ha ezt megnézzük, akkor azt látjuk, hogy egy több ezer éves vagy több évezredes problémát látunk magunk előtt, hiszen a műkincsek, a kulturális javak ellopása, eltüntetése bizony sok évezredes probléma. Bizony, amikor látjuk azt, amikor a XIX. században megkezdődtek Egyiptomban a feltárások, az ókori Egyiptom kincseinek a feltárása, mivel is szembesültek az akkori régészek? Azzal szembesültek, hogy a legtöbb sír már kirablásra került, és nem is akkoriban, hanem már az ókorban, több ezer évvel azelőtt, és ezeknek a kincseknek, kulturális javaknak, műkincseknek, amik ott voltak, azoknak már csak egy picinyke kis töredékét tudták felfedezni. Nyilván az időszámításunk előtt 2-3 ezer évvel, az ókorban Egyiptomban nem volt olyan komoly törvényi szabályozás valószínűleg, mint amilyen ma van, de azt kell látni, hogy ez ma is egy súlyos probléma. És ha már beszéltem az ilyen ókori bűncselekményekről, akkor térjünk ki arra is, hogy nem véletlen, hogy ez az egyezmény Nicosia nevét viseli és Nicosiához kötődik az egyezmény, hiszen Ciprus olyan fontos terület, ahol már az ókorban is komoly kultúra virágzott, amely Európának olyan színtere, ahol talán a legősibb, az egyik legősibb ókori kultúra van. [[15.10]] Tehát az ottani kulturális kincsek, műkincsek nagyon fontosak egész Európa, sőt az egész világ számára. De azt láttuk, hogy nem csak az ókorra jellemzők ezek a cselekmények, hiszen ahogy végigvonult a történelem vihara Európán és az egész világon, akkor mindig megfigyelhető volt, hogy a műkincsek különös szerepet töltöttek be. Akár ha a náci Németország esetét nézzük, de akár ha azt nézzük, hogy 1919-ben Kun Béláék bukása után a román bevonulásnál Budapesten a román csapatok az egész Nemzeti Múzeum műkincsét el akarták rabolni és el akarták vinni az országból, akkor látjuk, hogy a XX. században is problémát jelentett. [[Folytatás 217/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. október 19. kedd 217/2. szám Országgyűlési Napló És akkor megemlíthetjük itt a magyar műkincseket, amelyek külföldre kerültek és jelen pillanatban is ott vannak. Talán államtitkár úr említette azt, hogy milyen fontos az, hogy ezek előbb-utóbb kerüljenek vissza a jogos tulajdonosához és ahhoz az országhoz, ahol ez valóban keletkezett, és jogosan megilleti. És mennyi minden került el Magyarországról is, ami bennünket illetne! Akár beszéljünk itt a Seuso-kincsekről, ami hál’ istennek visszakerült Magyarországra, igaz, hogy komoly anyagi áldozatok árán, de beszélhetünk a Bocskai-koronáról, ami jelenleg is a bécsi kincstárban található, amelyet magyar királyként kapott Bocskai, és mégis külföldön van, Bécsben, és azok a tárgyalások semmilyen módon nem vezettek eredményre, amelyek azt a célt szolgálták, hogy visszakerüljön jogos tulajdonosához, Magyarországhoz, és számtalan ilyen dologról beszélhetnénk még. Azt látjuk, hogy sajnos a XXI. században is vannak háborúk, és itt meg kell említeni a Közel-Keletet és Közép-Keletet, ahol nagyon súlyos problémát jelentett akár a műkincsek rombolása, pusztítása, elrablása, komoly láncolatok alakultak ki, amelybe aztán terrorszervezetek is bekapcsolódtak. Beszélhetünk itt akár az Iszlám Állam szerepéről, ahol komoly pénzjövedelem-forrás volt a műkincsek kiszállítása Nyugat-Európába, illetve az Egyesült Államokba, az ottani eladása, amiből nagyon komoly pénzek keletkeztek, amelyeket aztán terrorista célokra tudtak felhasználni. Tehát ezek is azt mutatják, hogy bizony ez a XXI. században is egy nagyon súlyos probléma. És hogyan lehet egy ilyet csírájában elfojtani? Csak úgy lehet, ha komoly nemzetközi összefogás van, hiszen azt látjuk, hogy itt komoly nemzetközi utak vannak, amelyeket ezek a műkincsek bejárnak, és csak akkor tudjuk ezeket az utakat keresztülvágni, ha nemzetközi összefogás lesz. Ezért van szükség erre, és én nagyon üdvözlöm ezt a fajta javaslatot, amely most elénk került. Nyilván az ember büszke a múltjára, hiszen a múltja nélkül talán nincs jelene és nincsen jövője sem egy országnak és egy népnek. Ha megbecsüljük a múltunkat, akkor megbecsüljük azokat a tárgyakat, azokat az emlékeket is, amelyek az őseink korában keletkeztek, és büszkék vagyunk arra. Nyilván azt szeretnénk, ha minden itt maradna Magyarországon, és minden állam és minden nemzet azt szeretné, ha meg tudná őrizni azokat a kulturális emlékeket, amelyeket ők és őseik hoztak létre, amelyekre joggal büszkék lehetnek a mai leszármazottak is. Ezért fontos, hogy kezünkben lehet ez a javaslat, amely erre ad lehetőséget, és bizony nagyon nagy szükség van arra, hogy kialakuljon az az összefogás, és minél hamarabb életbe tudjon lépni ez az egyezmény. Hiszen látjuk azt, hogy a bűncselekmények száma, ami a kulturális örökség elemeivel kapcsolatos volt, az elmúlt időszakban is egyre csak szaporodott. És hová jutunk? Ez a világ kulturális örökségének pusztulásához vezet. Mint már mondtam, a szervezett bűnözés és akár terrorszervezetek is részt vesznek ezekben az akciókban. Ingó, ingatlan és a kulturális örökség is a tárgyát képezi ennek a fajta védelemnek, amit ez a javaslat nyújtana. Elsősorban nyilván természetesen a régészeti leletekre, a régészeti leletek elmozdítására, visszatartására, illegális behozatalára, kivitelére, illegális megszerzésére, forgalomba hozatalára vonatkozik, s minden ezzel kapcsolatos más bűncselekményi alakzatra, mint például az okmányhamisításra, amellyel gyakorlatilag legalizálni tudnák egy hamis okirattal, vagy akár a megsemmisítés, a rongálás, a joghatóság kérdése, illetve a jogi személyiségek felelőssége is felmerül ebben. Egy azonban biztos, hogy ha nemzetközi együttműködés ezekben az ügyekben nem lesz, abban az esetben nem sikerül itt elmozdulni arról a holtpontról, ahol vagyunk, hiszen nagyon fontos, hogy a lopás, az elpusztítás, a megkárosítás, a jogellenes kivitel, a jogellenes behozatal és a jogellenes kereskedelem minél hamarabb visszaszoruljon minél nagyobb mértékben, és minden nép, minden nemzet meg tudja őrizni a saját kulturális és régészeti örökségét. Ezért mindenféleképpen ezt a javaslatot támogatjuk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azbej Tristan államtitkár úr expozéjában részletesen ismertette a törvényjavaslatot, Bajkai István képviselőtársam azt vezérszónoklatában kiegészítette, és Gyüre Csaba képviselőtársam egy nagyon jó, izgalmas történelmi áttekintést adott, hogy évezredeken keresztül milyen veszélynek voltak és vannak még mind a mai napig ezek a műkincsek, a kulturális örökségünk kitéve. Én ezért arra kívánom csak felhívni a tisztelt Ház figyelmét, hogy az egyezményt Magyarországgal együtt eddig 13 állam írta alá, és eddig négy állam ratifikálta: Ciprus, Görögország, Lettország és Mexikó. Az egyezmény még nem lépett hatályba, és ahhoz, hogy hatályba tudjon lépni, még egy állam ratifikációja szükséges, és most éppen ezen dolgozunk. Remélem, hogy a törvényjavaslat elfogadásával és az egyezmény kihirdetésével éppen Magyarország lesz az a tagállam, amelynek ratifikációjával a hatálybalépési folyamat megindulhat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nagyon röviden arról kívánok még beszélni, hogy az egyezmény célja, hogy a kulturális örökség ingó és ingatlan elemei fokozottabb védelmét megteremtsük, tekintettel azokra a körülményekre, amelyek, mint ahogy elhangzott, már évezredek óta fennállnak, a kulturális örökség elemeivel kapcsolatos bűncselekmények száma pedig napjainkban is csak nő, nő és nő. A régészeti lelőhelyekről jogellenesen eltávolított, kivitt vagy behozott kulturális javakat egyre többféle módon, országhatárokat átlépve értékesítik. Az ilyen bűncselekmények egyre nagyobb mértékben vezetnek a kulturális örökségünk pusztulásához. Az egyezmény kifejezett rendelkezéseket tartalmaz az eljárás megindításával és a nyomozás lefolytatásával kapcsolatban is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Csakúgy, mint az előző napirendnél, itt is el tudom mondani, hogy nem ez fog köztünk nagy vitát kiváltani, nem ez a napirend. Általában a nemzetközi egyezmények, azoknak a nagyon nagy többsége nem szokott itt a Házban vitát kiváltani. Most az Európa Tanács kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló, Nicosiában, 2017. május 19-én kelt egyezményének kihirdetéséről van szó. Hadd mondjam el egyébként Gyüre Csabához hasonlóan, hogy magam is nagy tisztelője vagyok a ciprusi kulturális örökségnek. Nemcsak Nicosiában találhatóak ennek komoly elemei, hanem akár Paphoszban vagy több ciprusi településen. Ezek egyetemes, emberiség számára fontos értékek, az európai kulturális örökség számára mindenképpen nagyon fontosak, úgyhogy talán nem véletlen a helyszínválasztás sem az egyezmény részére. Elhangzott előttem az is, hogy még egy államnak kell ratifikálni az egyezményt a hatálybalépéshez. Azt gondolom, hogy ezt jó szívvel megteheti Magyarország, különös tekintettel arra, hogy egyre növekvő tendenciát mutat a régészeti lelőhelyekről jogellenesen eltávolított és országhatárokon átvitt kulturális javak száma. [[15.20]] Még ha nem is ez az a probléma, amiről a legtöbbet beszélünk itt a közéletben vagy a legtöbbször került szóba, ez mindenképpen egy olyan probléma, amit mindannyian fontosnak kell hogy tartsunk itt az Országgyűlésben, és ha közelebb visz minket ennek az egyezménynek a ratifikálása ahhoz, hogy ezt a problémát kezeljük, akkor fogadjuk el mindannyian. Én azt javaslom minden képviselőtársamnak, hogy támogassuk ezt az előterjesztést. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kettőperces felszólalás lehetőségével… [[Nem érkezik jelzés.]] senki sem kíván élni. Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne valaki felszólalni a jelenlévők közül. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Azbej Tristan államtitkár urat, akit köszöntök, hogy kíváne reagálni az elhangzottakra. [[Azbej Tristan nemet int.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most folytatnánk munkánkat. Mivel az előterjesztő Szabó Timea képviselő asszony lenne, ő nem tartózkodik a teremben, ezért kettőperces olyan szünetet rendelek el konzultatív jelleggel, hogy munkatársaim megtudják, számíthatunke érkezésére. Ha hallja, ha figyel bennünket, akkor legyen szíves idefáradni az ülésterembe! Kettőperces szünetet rendelek most el. [[Rövid technikai szünet.]] Azt jelezték a titkárságról, hogy képviselő asszony úton van, és kettő percen belül ideér. Remélem, hogy tényleg néhány másodperc és itt lesz, és tudjuk folytatni a munkát. Mindenesetre megértését kérem minden kedves képviselőtársamnak, és azt kérem, hogy méltósággal várjuk meg a képviselő asszonyt. Köszönöm szépen. [[Szünet: 15.25 15.31]] (Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Tiba István és dr. Varga László)
Tisztelt Országgyűlés! [[Szabó Timea megérkezik az ülésterembe.]] A szünetünk véget ért. Soron következik az országos népszavazási eljárás módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Szabó Timea, Párbeszéd, képviselő által benyújtott előterjesztés T/17004. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Szabó Timea képviselő asszonynak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Párbeszéd által benyújtott törvényjavaslat annak a lehetőségnek kíván megágyazni, hogy a köztársasági elnöknek a népszavazások időzítésével kapcsolatos jogkörét ne korlátozzuk törvényekkel, ne legyen tiltott időintervallum arra vonatkozóan, hogy mikor lehet egymással párhuzamosan országos népszavazást és országgyűlési, európai parlamenti vagy önkormányzati választást tartani. Ennek pedig az a módja, hogy kerüljön ki a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló törvényből a következő passzus, ez a 67. § (3) bekezdése: „Az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament tagjai, valamint a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának napjára, továbbá az azt megelőző és követő 41 napon belüli időtartamra nem tűzhető ki országos népszavazás. Ha az országos népszavazást emiatt nem lehet kitűzni, az országos népszavazást a választást követő 131 napon belüli időpontra kell kitűzni.” Amennyiben az Országgyűlés ezt a módosítást megszavazza, a köztársasági elnök számára megteremtődik az elvi lehetősége annak, hogy a népszavazásokat az országgyűlési választásokat megelőzően egyszerre vagy akár azzal egy napon lehessen megtartani. Ez a gyakorlatban tehát azt jelentené, hogy egy vagy két országos választás költségét is meg tudnánk spórolni az adófizetőknek. Milyen érvek szólnak a javaslatunk mellett? Egy: logisztikailag sokkal könnyebb lebonyolítani a szavazásokat egy napon, mint külön-külön időtartamban. Kettő: jóval költséghatékonyabb a szavazások egyszerre történő megtartása. Legutóbb a kampánnyal és a népszavazás lebonyolításával együtt összesen több mint 16 milliárd forint ment el a kvótanépszavazásra. Ebből a lebonyolítás volt 6 milliárd forint, a maradék 10 pedig a kormányzati kampány költsége. Amennyiben jövő tavasszal a népszavazásokat egy időben tartanánk az országgyűlési választásokkal, úgy tízmilliárdokban mérhető a megspórolt közpénz, amit többek között például ingyenes Covid-tesztelésre lehetne fordítani. Három: az egy időben történő szavazás növeli a részvételt a referendumok és az országgyűlési választások esetében is, ami végső soron a döntések legitimációját növeli. Számos külföldi példa is van arra vonatkozóan, hogy a nemzeti választásokkal egy időben tartanak referendumokat. Az USA-ban bevett dolog például, hogy tucatjával tartanak helyi népszavazásokat a kongresszusi és az elnökválasztással egy időben. Az amerikaiak racionálisak, és a népszavazásokkal nem verik magukat külön költségekbe, azokat csokorba gyűjtve inkább kétévente a kongresszusi választások napján tartják, ami négyévente egybeesik az elnökválasztással is. Svájcban a kantoni választások alkalmával szintén az a szokás, hogy referendumokról is szavaznak. Tisztelt Országgyűlés! Nyilvánvalóan tisztában vagyunk azzal, hogy a kormánynak valójában mik a tervei e javaslat tárgyalásával, hiszen nem tudtuk nem észrevenni, hogy az elmúlt 11 évben viszonylag ritkán fordul elő, hogy a kormánypártok támogatnak egy ellenzéki javaslatot, no pláne, hogy még tárgysorozatba is veszik, és itt, a plenáris ülésen tárgyalhatjuk azt. Pontosan tudjuk, hogy önök azt szeretnék elérni, hogy Orbán Viktor homofób népszavazási kérdéseiről az országgyűlési választásokkal egy időben történjen a szavazás, míg a jövővédő népszavazást megpróbálják valahova, a bizonytalan jövőbe elodázni. Azt is pontosan értjük, hogy miért van ez. Az ellenzéki előválasztás hangulata és eredménye is azt vetíti előre, hogy a 2022-es tavaszi országgyűlési választás egy össznemzeti népszavazás lesz Orbán Viktor jövőjéről. Egy cserépszavazás ha emlékeznek még a történelemórán tanultakra , ahol az a kérdés, hogy a zsarnoknak távoznia kelle a hatalomból. Mindenki tudja, hogyan fog válaszolni a többség erre a kérdésre. Ezt önök is tudják, ezért akarnak egy másik, valójában csak egy szűk gyűlölködő kisebbséget érdeklő álkérdést ráerőltetni a választókra, mi azonban azt szeretnénk, ha a magyar embereknek valódi választási lehetőségük lenne, és a saját életükről, a saját jövőjükről ők maguk dönthetnének. Az Alaptörvény B) cikk (4) bekezdése szerint „A nép a hatalmát választott képviselői útján, kivételesen közvetlenül gyakorolja”. Ebből a mondatból jelenleg egyedül az valósul meg, hogy kivételesen, magyarra fordítva: szinte soha. Mi most meg szeretnénk adni a lehetőséget az állampolgároknak arra, hogy valódi, érdemi kérdésekben is élhessenek a döntés lehetőségével, mégpedig az országgyűlési választásokkal egy időben, ugyanúgy, ahogy az a világ számos pontján történik. Sokféle kormánya volt már ennek az országnak, tisztelt képviselőtársaim, de olyan még biztosan nem, amely a kormányzás lehetőségét és a mögötte álló kormánytöbbséget arra használta volna, hogy olyan törvényeket szavaztasson meg, amelyek kizárólag arra alkalmasak, hogy becsületes magyar állampolgárokat egymásnak uszítson velük a hatalom. Most erre a mélypontra érkezett az Orbán-kormány. Mindannyian emlékszünk, hogyan süllyedtünk vagy inkább süllyedtek a kormánypártok idáig. A kormányzat kommunikációs defenzívába került a vállalhatatlan és védhetetlen Fudan-ügy miatt, és amikor már kezdték teljesen elborítani a saját hazugságai a kínai óriáshitelből Kínának építendő pártegyetem ügyében, akkor mentőötletként bedobták a homofóbiát. Ma olyan országban élünk, ahol így születnek a törvények, amikor a nemzeti érdekeket sorozatosan eláruló kormánynak egérútra van szüksége, odadobja koncnak a felhergelt tömeg elé a nemzet valamely részhalmazát, hol a rokkantnyugdíjasokat, hol a cigányokat, hol a szexuális kisebbségeket. Egyik hazugság szüli a másikat. Önöknek most éppen azt kell hazudniuk, hogy a magyar gyerekek jövőjét a gyűlölködést és a kirekesztést megelőző felvilágosítás fenyegeti, és nem az, ha mondjuk, a vidéki diákok kollégiumára szánt telket és állami forrásokat inkább odaadják a Kínai Kommunista Pártnak. Ez az újabb hazugság olyan fontos önöknek, hogy még népszavazást is rendeznének róla abban az országban, ahol egyébként nem lehet például népszavazást tartani az alkotmányról vagy a magyar embereket nemzedékekre eladósító orosz érdekű atomerőmű építéséről. A melegek megbélyegzéséről viszont önök szerint lehet, és ez sokat elmond az önök értékrendjéről, meg arról, milyen mélyre ásta le magát morális értelemben az a párt, amely harminc éve Fiatal Demokraták Szövetsége néven talán a reményt jelentette egy egész nemzedék számára. Amit a Fidesz a világról gondol, az ma már csupán egy nagyon szűk kisebbség világnézete, és ezt hamarosan önök is meg fogják tapasztalni. Tudjáke egyébként, tisztelt kormánypárti képviselők, hogy mit jelent valójában a népszavazás? [[15.40]] Olyan szép szavakat tudnak írni a törvények preambulumába; kár, hogy ezekből soha nem valósul meg semmi. A népszavazási törvényük elejére például ezt biggyesztették: a demokratikus hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében a polgárok közvetlenül, népszavazás útján is részt vehessenek. Ugyanezen jogok a helyi közhatalom gyakorlása keretében a helyi önkormányzat közösségét is megilletik. Mi történik ehhez képest a valóságban? Irtóznak a valódi népszavazásoktól. Sikerült olyan szabályokat alakítaniuk, hogy még véletlenül se lehessen tartani egy igazit sem. Ehelyett lehet kopasz verőemberekkel birkózni a kérdések benyújtásánál, utána pedig a gondosan felépített hatalmi struktúrájukban bolyongani, és az úgynevezett független szervek mindenféle konszenzus nélkül megválasztott elnökeivel, tagjaival hadakozni hónapokig. Igazi népszavazás nincs, viszont van helyette nemzeti konzultáció meg kormánypárti aláírásgyűjtés arról, hogy meg kell állítani az ellenzéket. És vannak a kormány álkérdéseire kiírt álnépszavazások is, amelyeknél mindegy is, hogy mennyire érvénytelenek jogilag, mert a lényeg úgyis az, hogy már megint Orbán Viktorral értsen egyet mindenki. Emlékeznek még, a demokratikus hatalomgyakorlás része, hogy az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek eldöntésében a polgárok közvetlenül, népszavazás útján is részt vehessenek. Önök részben ellehetetlenítették, részben kiüresítették a népszavazás intézményét. Ez ugyanúgy erodálta a jogállamot, mint a valódi fékek és ellensúlyok lebontása. De ez persze nem csoda, hiszen még az igazságügyi miniszterük is értetlenül áll a jogállam fogalma felett vagy inkább alatt. Tudják önök, hogy milyen kérdésekben tartottak régen népszavazást? Mondok néhány példát. Csak az országgyűlési választások után kerüljöne sor a köztársasági elnök megválasztására? Ez volt az úgynevezett négyigenes népszavazás egyik kérdése, talán még a Fideszből is emlékeznek rá néhányan. Egyetérte azzal, hogy a Magyar Köztársaság a NATO-hoz csatlakozva biztosítsa az ország védettségét? Vagy éppen, hogy egyetérte azzal, hogy a Magyar Köztársaság az Európai Unió tagjává váljon? Akarjae – továbbmegyek , hogy az Európai Unió az Országgyűlés hozzájárulása nélkül is előírhassa nem magyar állampolgárok Magyarországra történő kötelező betelepítését? Ja, bocsánat, ez már az álkérdések sorába tartozik, és ez volt az egyetlen országos népszavazás az elmúlt 11 évben Magyarországon az önök hatalma alatt, amelyet önök írtak ki. Mit árul el ez vajon a NER-ről? Nem véletlen, hogy érvénytelen lett ez a népszavazás. Pedig lennének fontos kérdések is, Karácsony Gergely is ajánlott néhányat, amelyek tényleg mindannyiunkat, mindannyiunk jövőjét érintik. Az ország valóban sokakat érdeklő igazi sorskérdéseit ugyanis azok a népszavazási kérdések tartalmazzák, amelyeket Karácsony Gergely nyújtott be a Választási Bizottságnak. Az első: egyetérte ön azzal, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a Fudan Hungary Egyetemért Alapítványról, a Fudan Hungary Egyetemért Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szóló 2021-es törvényt? Egyetérte ön azzal, hogy az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 270 nap legyen? Továbbmegyek: egyetérte ön azzal, hogy koncessziós szerződés keretében gazdasági társaságnak ne legyen átengedhető magyarországi gyorsforgalmi út üzemeltetése? A negyedik: egyetérte ön azzal, hogy Magyarország csatlakozzon az Európai Ügyészséghez? Végül: egyetérte ön azzal, hogy minden 60 év fölötti, magyarországi lakóhellyel rendelkező személy ingyenesen legyen jogosult a SARS-Covid neutralizáló antitest kimutatására alkalmas tesztre? Ezek a kérdések és a rájuk adott válaszok határozhatják meg, hogy tisztességes, a saját állampolgárait megbecsülő, az idősekre vigyázó és a következő generációk számára is esélyt biztosító ország lesze Magyarország, nem pedig olyan, hogy a Fidesznek sikerül egy újabb gyűlölethullámot elindítania a legújabban kipécézett honfitársaink ellen. Gyűlölettel még soha senkinek nem sikerült nemzetet építenie, és önöknek sem fog ez sikerülni, a végén ezt önök sajnos meg fogják látni. Ha minden egyes alkalommal levágnak egy újabb csoportot a nemzetről, amikor valamelyik gazemberségükről el akarják terelni a figyelmet, akkor nemsokára egyedül fognak maradni ebben az országban. Kérdezzék meg azokat, akiknek a gyerekeit meg az unokáit már elüldözték, hogy jóe ez az irány. Mint ismert, a Fudan Egyetemmel és az álláskeresési járadékkal kapcsolatos kérdést Karácsony Gergely kérdései közül kettőt első fokon átengedte a Nemzeti Választási Bizottság, ám a Kúrián az utolsó pillanatban megtámadták azt. A másik három kérdés esetében az MVB nem adott zöld jelzést, így az elsőfokú döntés felülvizsgálatát maga Karácsony Gergely kérte. Amint az önök előtt is ismert, az álláskeresési járadék meghosszabbítására irányuló kérdést 2011-ben viszont már jogerősen átengedték egyszer. Ekkor egyébként szintén Karácsony Gergely nyújtotta be ezt a kérdést. Minden józan érv tehát amellett szól, hogy Karácsony Gergely öt kérdéséből legalább kettő hamarosan jogerőssé fog válni, és elkezdhető lesz az aláírások gyűjtése. Ez azonban a jogállam sajátosan magyar orbáni verziójában nem jelenti feltétlenül azt, hogy észszerű időn belül népszavazás is megtartható. A Kúriánál ebben az évben december 18-án jár le a felülvizsgálati kérelmek elbírálására vonatkozó 90 napos határidő. Ha a bírák élni kívánnak a rendelkezésre álló idővel, akkor valamikor decemberben kezdődhetne el ez az aláírásgyűjtés, amelyre 120 nap áll rendelkezésre. Nincs kétségünk afelől, hogy az ellenzéki pártok a jelenlegi erejüknél fogva nem négy hónap alatt, nem 120 nap alatt, hanem egy-két hét alatt össze fogják szedni, gyűjteni a szükséges aláírásokat, hiszen már az előválasztási ajánlás szakaszában is elképesztő hatékonysággal gyűltek az aláírások, és azt láttuk, hogy az előválasztáson több mint 850 ezer ember szavazott a végén. Amennyiben összejön a 200 ezer aláírás, úgy a választási irodának azt hitelesítenie kell. Innentől a népszavazási kezdeményezés sorsa az önök kezében van, hiszen ez a házelnök és az országgyűlési többség jóindulatán múlik; természetesen a törvény előírja ennek a jóváhagyását. Reméljük azt, hogyha összegyűlnek az ellenzéki aláírások, akkor Kövér László teljesíti a kötelességét, minél hamarabb összehívja az Országgyűlést, és jóváhagyja a népszavazást. A papírforma és az önök eddigi hatalomgyakorlási szokásai alapján könnyen előfordulhat, hogy az elmúlt évszázadok babonáiról szóló gyűlölet-népszavazás gyorsan zöld utat kap, viszont a magyar emberek jövőjéről szóló valódi népszavazást már csak a tavaszi országgyűlési választások után lehet kiírni. A gyűlölet-népszavazással nekünk nincsen dolgunk, arról majd önöknek kell elszámolniuk a saját lelkiismeretükkel, meg az önök középkori gondolkodását valószínűleg elborzadva figyelő gyerekeikkel és unokáikkal. A mi felelősségünk az, hogy a jövőről szóló népszavazásra megteremtsük a lehetőséget a magyar állampolgárok számára. Majd a választók eldöntik azt, hogy melyik kérdéscsoportot tartják igazán fontosnak. Igen, ez valódi kockázat az önök számára, mert nemcsak az derülhet ki, hogy a homofóbia egyedül a Fidesz kemény magját érinti és érdekli, de az is, hogy ez a kemény mag mára nemcsak a keménységét vesztette el, hanem alaposan össze is zsugorodott. De a helyzet az, hogy önöknek most vállalniuk kell ezt a kockázatot. A választópolgárokra kell bízniuk, hogy a gyűlölködést vagy inkább a magyar jövő megvédését választják. Máskülönben kiderül az, hogy önök gyávák, a választókat pedig meg akarják fosztani a demokratikus jogaiktól. Ha Kövér László vagy Áder János megakadályozza a Fudan elleni népszavazás időben való megtartását, akkor készüljenek arra, hogy maga a 2022-es áprilisi országgyűlési választás lesz a Fudanról szóló népszavazás, ez lesz ugyanis akkor, ha nem írják ki külön a népszavazást, magának a választásnak a tétje. Aki 2022 áprilisában Orbán Viktorra és a Fideszre szavaz, az arra szavaz, hogy Orbán Viktor Magyarországból kínai gyarmatot csinál. Aki pedig az ellenzéki listára szavaz, az arra szavaz, hogy Magyarország egy független és szuverén állam maradjon. Ez önökön múlik, hogy kiírjáke a népszavazást, vagy pedig vállaljáke annak a kockázatát, hogy maga az országgyűlési választás lesz a Fudanról szóló népszavazás. Döntsenek erről, és döntsenek jól! Köszönöm, hogy meghallgattak.
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány nevében Azbej Tristan államtitkár úr kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Ház! Nem kommentálva a képviselői expozéban tálalt körítést, jelzem, hogy a kormány az előterjesztést támogatja. [[15.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Én magam is tartózkodnék attól, hogy kommentáljam az előterjesztő által előadottakat, különösen azért is, mert valójában nem magával az előterjesztéssel foglalkozott az expozéja, hanem egész mással, egy igazi, hamisítatlan gyűlöletbeszédnek lehettünk a hallgatósága. Ezzel együtt pusztán annyit szeretnék mondani az expozé keretein belül és azt gondolom, erre van lehetőség, főleg hogyha rendkívül hazug és álságos kijelentéseket voltunk kénytelenek végighallgatni , hogy amikor sorskérdésekről van szó, akkor szíves figyelmébe ajánlom a tisztelt képviselő asszonynak, képviselőtársunknak, hogy tekintse végig a baloldal tevékenységét Magyarország történelmében, hogy a sorskérdéseket hogyan válaszolta meg; vagy 2002 és 2010 között az akkori baloldal, jelentős részben átfedésben a maival, hogyan válaszolta meg azt a kérdést, hogy megmaradjunk magyarnak, megmaradjunk igaz embernek, és megmaradjunk annak, aminek ebben a Kárpát-medencében mi születtünk. Hogyha ezt a kérdést fölteszi magának, és valódi választ akar erre adni valóban, akkor el fog jutni ahhoz a felismeréshez, hogy Magyarországon az, amit például a Gyurcsány-féle baloldal tett 2002 és 2010 között, maga volt a nemzetpusztítás. Amikor nemzeti sorskérdésekről van szó, a beszéde, elnézést, nem tudok jobb kifejezést használni, nagyon hasonlatos volt, leírásokból tudjuk, aki tanulta a történelmet, hogy talán Visinszkijtől hallottunk utoljára ilyen beszédeket, aki annak idején kitűnő idézőjelben használom ezt a „kitűnő” kifejezést végrehajtója volt Sztálinnak. Megmondom őszintén, látjuk, hogy a vádbeszéd műfaja hogyan működik, ami fenyegetésekkel van teli. A magam részéről mindezt azért el kell hogy mondjam, hogy ezt szeretném visszautasítani. Visszatérve magára a törvényjavaslatra, egyébként a jogállamiságnak az egyik jellemzője, hogy a parlamentben a törvényjavaslatról beszélünk többek között, ez is a jogszerűség és a jogállamiság egyik kritériuma, hogy arról beszélünk, ami a téma, ezért visszatérek, és tulajdonképpen a törvényjavaslat valódi céljáról, illetve magáról a kezdeményezésről szeretnék beszélni. Az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló törvény 67 § (3) bekezdésének hatályon kívül helyezésével teremtődik meg annak a lehetősége, ami rendkívül fontos, hogy az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament tagjai, valamint a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának napjára, továbbá az azt megelőző és követő 41 napon belüli időpontra ki lehessen tűzni az országos népszavazást. A Fidesz képviselőcsoportja az ismert javaslatot támogatja, annak számos észszerű indoka, többek között a költséghatékonyság, a magasabb részvételi arány a szavazásokon, logisztikailag egyszerűbben kivitelezhető lebonyolítása miatt is. Ugyanakkor szeretném megjegyezni azt, hogy ahhoz, hogy megfelelő jogszabályi keretek között mindez kivitelezhető legyen és a jogállamiságnak is megfeleljen, további részletszabályok is szükségesek, amelyek a választási eljárásról szóló törvény módosítását is indokolttá teszik, amelynek a megvitatására a következő törvényjavaslat keretében fog majd sor kerülni. Köszönöm szépen, elnök úr, a szót, és köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás képviselő úr visszavonta a felszólalási szándékát. Most megadom a szót, hogy a sorrendet tudjuk tartani, Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bizonyára tudják azt, hogy meglehetős aggodalommal fordulunk mindig az olyanfajta szándékok felé, amik aktuális politikai problémák megoldását, orvoslását várják az Alaptörvény játékszabályainak módosításától. Mindig azt mondjuk, mindig az az alapvető felvetésünk, hogy ilyen változásokra akkor van szükség és akkor van lehetőség, hogyha ezekről érdemi vita van, és főleg hogyha azt látjuk, hogy valamilyen olyan változás születik, amit politikai konszenzus övez. Az a jó, hogyha ideális esetben egy jól működő jogállamban és demokráciában a politikai verseny szabályai tartósak, vagy ha legalább nem tartósak, akkor konszenzuálisak. Ezért némiképp ellentmondásos a viszonyunk ehhez a törvényjavaslathoz, mert egyik oldalról azt gondoljuk, hogy bármennyire is jó szándékúnak látjuk a javaslatot, mégiscsak olyan módon nyúl bele az alkotmányos rendbe, ami egyébként egy aktuális politikai problémára keres megoldást, adott esetben kettőre, mert két népszavazási kezdeményezés is van, egy kormánypárti és egy ellenzéki oldalról, és úgy tűnik, hogy mindkettő nagyjából ugyanabban az időszakban, tavasszal tud odaérni a népszavazás időszakába. Magyarán szólva: mérlegelni kell azt, hogy szabade, érdemese változtatni a szabályokon ebben az esetben. Ugyanakkor éppen azért megfontolandó, hogy ez a javaslat támogathatóe, mert az eddigi felszólalások alapján ebben jól láthatóan többé-kevésbé egyetértés van. Márpedig hogyha valamiben egyet tudunk érteni a szabályok kapcsán, akkor egyébként nem érdemes ezzel formális okok miatt szembeszállni. De azért szeretnék fölvetni két tartalmi szempontot, merthogy nem ennyire egyszerű a dolog, hogy ha megegyezünk benne, akkor rendben van. Az a szabály, amit most módosítani akarunk, az egy harmincéves szabály, az új köztársasági alkotmányba került bele, alapvetően azzal a szándékkal, hogy ne lehessen népszavazásokkal meghekkelni a parlamenti választást. Annak idején az alapító atyáknak az volt az elképzelésük, hogy a parlament bölcs hölgyek és férfiak gyülekezete, amely majd kellő megfontoltsággal, kellő mérséklettel, szakértelemmel fogja meghozni a döntéseit. Éppen ezért elsődlegesnek tekintették és a képviselő asszony által említett szabály is tulajdonképpen erről szól a képviseleti demokráciát, a parlament szerepét a demokratikus közakarat kifejezésében. Azonban van két tapasztalatunk. Az egyik tapasztalat arra vonatkozik, hogy a parlamenti döntések minősége is gyakran hagy maga után kívánnivalót, hogy finoman fogalmazzak. Sajnos, nem igazolják, és itt majd mindenki vérmérséklete szerint eldöntheti, hogy tíz, húsz vagy harminc évvel megy vissza, de nem igazolják az elmúlt évtizedek azt a vélekedést, hogy a parlament a maga szakszerűségében és bölcsességében feltétlenül higgadt, alapos vita és jó előkészítés után hozza meg a döntéseket. Más oldalról pedig ez a fajta tudás jól láthatóan a választókban is felépült, magyarán szólva, egyértelmű és jól látható az a választói akarat, amelyik igenis szeretné a népszavazást is használni mint a kormányzati és parlamenti politizálás kontrolljának eszközét. Azt kell mondanom, hogy szerintem ez egy tisztességes, becsületes és akceptálható szándék. Úgy látom, hogy ha következtetést akarunk levonni az elmúlt évtizedek demokratikus tapasztalataiból, abból, hogy a választók egy jelentős csoportja nem érzi magáénak a parlamenti képviselet eszközeit, akkor az egy vállalható, helyes és tisztességes irány, hogy előre menjünk afelé, hogy igenis a közvetlen demokráciának több és egyértelműbb eszközei legyenek. Tegyünk hozzá talán még egyet: az elmúlt harminc évben természetes módon változtak a politikai vita szabályai is, a politikai vita terepei is. Harminc évvel ezelőtt nagy nehézséget okozott volna egy valódi, nem fiktív, nem elképzelt társadalmi konzultáció lebonyolítása egy fontos kérdésről. Ma ennek semmi akadálya nincsen, rendelkezésre állnak ennek az eszközei, persze nem a fiktív levelező tagozatra gondolok, hanem azokra az elsősorban online elérhető eszközökre, amelyek lehetővé teszik azt, hogy az állampolgárok torzítás nélkül, szabadon kifejthessék a véleményüket különböző kérdésekben. Magyarán szólva, annak a feltételei, hogy a népszavazás és a közvetlen társadalmi részvétel nagyobb szerepet játsszon a döntések meghozatalában, ennek ma megvannak a technikai feltételei, sokkal inkább, mint harminc évvel ezelőtt, és jól láthatóan és érzékelhető módon megvan erre egyébként a polgárok igénye is. [[16.00]] Ha pedig így van, akkor érdemes megfontolni azt, hogy enyhítsünk azokon a korlátozásokon, amelyek a népszavazásra vonatkoznak, hozzáteszem, nemcsak ezeken a korlátozásokon, hanem vannak ennél sokkal komolyabb korlátozások is, például azok, amelyek nem engedik azt, hogy az Alaptörvényt népszavazáson fogadjuk el, vagy mit? az Alaptörvényt, azt nem kell, az alkotmányt, majd ha lesz újra alkotmánya az országnak, azt népszavazáson fogadjuk el, vagy éppen azt a szabályozást, amely úgy döntött, egyébként emlékeznek, egy nagyon szoros népszavazás eredményeképpen éppen, hogy a köztársaság elnökét nem választhatják meg közvetlenül a polgárok. Tehát ha már hozzányúlunk, akkor érdemes lesz majd továbbmenni ebben a folyamatban. Most ezt ehhez a törvényhez nem érdemes benyújtani módosító indítványként, mert úgyis leszavazzák, de majd ha lesz ebben az országban alkotmányozás, akkor bizony kell azon gondolkozni, hogy hogyan lehet a népszavazás intézményét kiterjeszteni, az országos népszavazásét és a helyi népszavazásét is. Az a tapasztalat, az az elmúlt évtizedeknek a tanulsága, hogy több lehetőséget kell adni az embereknek, hogy közvetlenül beleszóljanak a sorsukba. Mi a helyzet magával ezzel a tilalommal? Ugye, ennek a szándéka az volt, hogy ne lehessen meghekkelni, eltéríteni népszerű népszavazási kérdésekkel egyik vagy másik irányba a választásokat. Az a helyzet, hogy láttuk az elmúlt években, évtizedekben, hogy a kormány mindig ki tudott találni valami csodálatos fiktív történetet az egyes választásokra, ha van népszavazás, ha nincs népszavazás, attól tartok, hogy semmi sem fogja útját állni egy stop mindenféle típusú kampánynak, lesz itt minden, „stop X.!”, „stop Y.!”, „állítsuk meg ezt-azt-amazt!” típusú kampány, ha van népszavazás, ha nincs népszavazás. Van tehát értelme annak, hogy figyelembe véve a képviselő asszony érveit is annak kapcsán, hogy az anyagi feltételei a népszavazásnak, magyarán, hogy olcsóbb legyen, el akartam mondani bonyolultan, de ő elmondta részletesen és szakszerűen, de mondom nem szakszerűtlenül: pénzt lehet spórolni azzal, hogy egyben tartjuk a szavazásokat és a népszavazásokat, valóban sok országban gyakorlat ez, más országokban tilalom van, de van ennek értelme. Szerintem vagy szerintünk a modern demokrácia szabályaiba belefér az, hogy egyébként ilyen módon is tematizálódjanak vagy tematizálhatóak legyenek egy választás legfontosabb kérdései. Van azonban ennek egy alapfeltétele, az, hogy akkor valóban legyenek egyenlő feltételek. És én szeretnék akár a kormánytól, akár a… a fideszes képviselők elfogytak, de akkor legalább Vejkey képviselő úrtól a KDNP-ből, az elnök úrtól, bocsánat, egy választ kapni arra, hogy egyetérteneke azzal önök csak így magánemberként, mert tudom, hogy a bíróság független, ezt majd elmondják, de önök magánemberként egyetérteneke azzal, hogy ne csak az önök kérdéséről legyen népszavazás a választással együtt, hanem legyen az ellenzék kérdéséről is, mert az erre adott válasz nagyon nagy mértékben meghatározza azt, hogy mennyire lehet elfogadni egy ilyen típusú kezdeményezést. Akkor van mód ilyen kezdeményezést elfogadni, ha látjuk azt, hogy itt is megteremthető az egyensúly, a legalább korlátozottan lévő azonos lehetőség az ellenzék és a kormány részére. Tisztelt Ház! Szólnak tehát érvek a javaslat elfogadása mellett, kétségkívül vannak veszélyei is ennek a javaslatnak, mérlegelnünk kell majd azt a parlamenti vita, az esetleges módosító indítványok és majd, hozzáteszem, a következő törvényjavaslattal amely hasonló tárgyú kapcsolatos kormányzati álláspont kapcsán, hogy a javaslat támogatását el tudjuke fogadni. Azt kell mondanom, hogy ez egy nehéz és megfontolandó kérdés, de látunk lehetőséget arra, hogy ez a demokrácia fejlődésének, a közvetlen demokrácia nagyobb súlyának teret nyitó lépés legyen, és hogy visszatérjek a legelejére különösen, hogyha az ellenzék és a kormánypártok konszenzusával tud létrejönni ez a fajta szabályozás, akkor ezt akár mi is tudjuk támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánom megismételni, amit Azbej Tristan államtitkár úr a kormány részéről, illetve Bajkai István képviselőtársam a vezérszónoklatában már elmondott, de arra fel kívánom hívni a tisztelt Ház figyelmét, hogy az országos népszavazási eljárás módosításáról szóló T/17004. számú törvényjavaslat a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény 67. § (3) bekezdését helyezné hatályon kívül, mely, ugye, már többször hallatszott ma, hogy miről is rendelkezik. Az nem hangzott el, hogy továbbá arról rendelkezik is a törvény, hogy amennyiben az országos népszavazást a fenti ütközés okán nem lehet kitűzni, úgy az országos népszavazást a választást követő 131 napon belüli időpontra kell kitűzni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Most reagálni kívánok az expozét előterjesztő Szabó Timea frakcióvezető előadására, hát, akitől sok politikai sallangot, sőt szirénhangokat is hallhattunk. Ezekre a szirénhangokra nyilván nem kívánok részletesen kitérni, de arra mindenképpen fel kívánom hívni tisztelt képviselőtársaimnak a figyelmét, hogy mi az a népszavazások közül, amiről Szabó Timea beszélt, illetve az sokkal fontosabb, amiről nem beszélt, mik voltak azok a megtartott országos népszavazások [[Derültség a DK és a Párbeszéd soraiban.]] , amelyeket, ugye, az egyesített baloldal párbeszédes frakcióvezető politikusa úgymond nem tartott fontosnak itt, a tisztelt Ház előtt. Hát, mindenképpen nem tartotta fontosnak megemlíteni az első magyarországi népszavazást, amely az 1921-es híres soproni népszavazás volt elképesztő, hölgyeim és uraim! [[Derültség a DK és a Párbeszéd soraiban.]] [[Derültség a DK és a Párbeszéd soraiban.]] Ugyancsak nem tartotta fontosnak az 1989-es őszi népszavazásból megemlíteni azt, hogy kivonuljanake a pártszervezetek a munkahelyekről, elszámoljone az MSZMP a tulajdonával vagy a kezelésében lévő vagyontárgyakkal, és feloszlassáke a Munkásőrséget ezt nem tartotta fontosnak a frakcióvezető. (Derültség a DK és a Párbeszéd soraiban.) Ugyancsak nem tartotta fontosnak a 2004. december 5-ei népszavazást, amely, ugye, arról szólt, tudjuk, hogy kedvezményes honosítással magyar állampolgárságot kapjon a magát magyar nemzetiségűnek valló, nem Magyarországon lakó nem magyar állampolgár, aki nemzetiségét magyarigazolvánnyal vagy egyéb módon tudja igazolni. Ugyancsak kihagyta a frakcióvezető asszony a 2008. március 9-ei népszavazási kérdéseket, ezeket a népszavazási kérdéseket a Fidesz és a KDNP 2007 őszén kezdeményezte, három kérdés volt: egyetérte ön azzal, hogy az államilag támogatott felsőoktatási tanulmányokat folytató hallgatóknak ne kelljen képzési hozzájárulást fizetni; egyetérte ön azzal, hogy a háziorvosi ellátásért, fogászati ellátásért és járóbeteg-ellátásért továbbra se kelljen vizitdíjat fizetni; egyetérte ön azzal, hogy a fekvőbeteg-gyógyintézeti ellátásért a jelen kérdésben megtartott népszavazást követő év január 1-jétől ne kelljen kórházi napidíjat fizetni? Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Láthatják, hogy az egyesített baloldal tendenciózusan ezeket a legfontosabb népszavazási kérdéseket hagyta ki, de annak viszont széles körben teret hagyott, hogy… hogy is mondjam? Inkább úgy fogalmaznék, hogy szirénhangokat megfogalmazva a magyar jogállamiságot bírálni. Itt csak utalnék arra, hogy nemrég volt Magyarországon a LIBE bizottság, és a helyzet az, hogy a LIBE bizottságnak ne mosolyogjanak, nem „í”-vel mondtam, mert tudom, hogy tudnak németül, és messze álljon tőlünk, hogy mi így gondoljunk rájuk! volt egy francia és egy spanyol tagja, akik fehéren-feketén elmondták, ugye, jöttek az Igazságügyi bizottsághoz is, hogy az, amit az elnök asszony mondott, hogy a 7. cikkely szerinti eljárás miatt vannak itt jogállamiságot vizsgálni, az nem igaz, azt mondták, hogy nincs erre mandátumuk. [[16.10]] A francia és a spanyol tag elmondta ők konzervatívok voltak , hogy azért jöttek, mert közelednek a választások Magyarországon, és nehéz helyzetbe akarják hozni önöket. Mi tudjuk, hogy Magyarországon jogállamiság van, különösen az Orbán-kormány idején, s azt is tudjuk, hogy mit csinált az egyesített baloldal vezető ereje 2006-ban a magyarsággal, tudjuk, hogy milyen lovasrohamok voltak, és tudjuk, hogy kilőtték emberek szemét. Az nem volt jogállamiság. De tudjuk, hogy 2010 óta Magyarországon jogállamiság van, tudjuk, hogy szólás- és sajtószabadság van, ezért nem teszünk fel kérdést. Én azt tudom mondani, hogy jobb lenne a tényekhez ragaszkodni, mert a tények makacs dolgok, és a frakcióvezető asszony előterjesztését megfontolásra javaslom. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak vezérszónokként kíván felszólalni Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselőcsoportja részéről. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A Párbeszéd zöld baloldali pártként nemcsak a fenntarthatóság és az igazságosság mellett elkötelezett, hanem a társadalmi részvétel mellett is. Ezért tartjuk fontosnak azt a törvénymódosítást, amit Szabó Timea frakcióvezetőnk nyújtott be, és amely arról szól, hogy könnyítsük meg a népszavazások megtartását. Különösen fontos ez a felvetés a jelen helyzetben, amikor a Karácsony Gergely által benyújtott és minden ellenzéki erő által támogatott ötigenes jövővédő népszavazást a Fidesz minden eszközzel megpróbálja ellehetetleníteni. Azért is született ez a törvényjavaslat, hogy ne húzhassák a végtelenségig azt, hogy megtartsuk ezt a népszavazást, és az emberek dönthessenek ezekről a kiemelt súlyú kérdésekről, amelyek más és más tekintetben, de egytől egyig Magyarország, a magyar emberek jövőjét határozzák meg. Engedjék meg, engedjétek meg, hogy végigmenjek ezeken a kérdéseken, hiszen ezek azok a kérdések, ezek azok az ügyek, amikről a magyar közbeszédnek szólni a kéne, nem pedig az az ostoba, átlátszó és gonosz gyűlöletkampány, amit szintén egy népszavazási kezdeményezés szándéka mögé bújva folytat a Fidesz magyar polgártársaink ellen. Azok a kérdések, amelyek valóban előremutatóak és valóban a jövőről szólnak, egyebek közt a következők. Az első ilyen Karácsony Gergely által benyújtott kérdés: egyetérte ön azzal, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a Fudan Hungary Egyetemért Alapítványról, a Fudan Hungary Egyetemért Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szóló 2021. évi LXXXI. törvényt? Ez arról szól, hogy a Fidesz kiszolgálva a kínai diktatúrát gyakorló állampárt érdekeit kínai hitelből, de magyar finanszírozással, a magyar emberek által kifizetendő kínai hitelből egy fizetős nemzetközi elitegyetemet hozzon létre azokon a telkeken, amik eredetileg a kormány szándéka szerint is a Diákváros felépítését szolgálták volna. Tehát az a kérdés, hogy tehetséges vidéki diákok számára, akik a budapesti felsőoktatási intézmények egyikében tanulnak, hozzunke létre 10 ezernél is több kollégiumi férőhelyet, és olyan fiatal családok számára szintén több ezer lakást, ami az életkezdési lehetőségeiket teremti meg, vagy hozzunk létre a kínai állampárt érdekeit kiszolgálva 540 milliárd forintnyi magyar közpénzből egy kínai elitegyetemet, ahol a teljes tandíj 15-20 millió forint lenne, mire valaki ott diplomát tud szerezni. Senki magyar hallgató ingyen, állami ösztöndíjjal nem kapná meg ezt a lehetőséget. Annak a felső 1 százalékba tartozó, nagyrészt a Fidesz kegyelméből meggazdagodó családok gyermekeinek lenne csak nyitva ez a felsőoktatási intézmény, akik ki tudják fizetni ezt a tandíjat. A magyar fiatalok érdekét, a magyar felsőoktatás érdekét, a magyar jövő érdekét ez semmilyen szempontból nem szolgálja. Ezt akarják önök lecserélni a Diákváros helyett. Mi pedig azt szeretnénk, ha erről a kérdésről, ha már önök nem hajlandók visszakozni, ha már nem hajlandók visszavonulót fújni, ha már mindenféle hazugsággal jönnek, hogy még nem is döntöttünk erről, miközben törvényt fogadtak el az ingyenes vagyonjuttatásról tehát megint a közvagyont kijátsszák egy ilyen célokat szolgáló alapítványnak , és aztán azt mondják, hogy majd 2022 végén valamikor, ha oda kerül a sor, majd megkérdezzük erről az embereket. Hát, köszönjük, nem, mi szeretnénk minél előbb; ha addig nem sikerül, akkor a 2022. áprilisi választásokon erről mi magunk akarunk határozni, hiszen több mint félezer milliárd forint sorsáról van szó. A következő kérdés, amit Karácsony Gergely benyújtott: egyetérte ön azzal, hogy az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 270 nap legyen? Ez magyarra lefordítva azt jelenti, hogy a mostani rekordrövid, mindössze legfeljebb három hónapig járó álláskeresési támogatást vagy munkanélküli-segélyt ki hogy ismeri kibővítsük, s ne csak a támogatás mértékét, de a támogatás időtartamát is, különös tekintettel arra, hogy Magyarország, ahol egyfelől van munkaerőhiány, de ugyanakkor strukturális munkanélküliség is, és ahol emiatt az álláskeresés átlagos időtartama 14 hónap, ott ne három hónap legyen már az álláskeresési járadék maximális időtartama. Az első két kérdést a Nemzeti Választási Bizottság átengedte, és ezt támadták meg mindenféle, a Fidesz érdekeit szolgáló magánszemélyek, azt hiszem, köztük Volner János is a Kúriánál, annál a Kúriánál, amely Karácsony Gergely 2011-es, azonos tartalmú népszavazási kérdését egyszer már átengedte. Innentől kezdve nagyon nehéz lenne megmagyarázni, ha legalább ez az egy kérdés, az álláskeresési járadékról szóló kérdés nem kapna zöld utat a Kúriától, vagyis ez a népszavazás legalább 20 százalékban meg fog valósulni. Ez az álláskeresési járadékról szóló kérdés nemcsak arról szól, hogy amikor éppen elveszítjük a munkánkat, akkor milyen támogatásra számíthatunk az államtól, hanem sokkal mélyebbre, sokkal messzebbre megy. Arról szól, hogy az a munkaalapú társadalom, amelyről Orbán Viktor oly előszeretettel beszél, valójában egy kényszermunka-alapú társadalom, amely a megélhetés biztosításának érdekében gyakorlatilag kényszerű munkavállalást rendel el mindenki számára. Tehát ha valaki elveszíti az állását, nem kap esélyt arra, hogy megtalálja a képzettségének, a tehetségének, az ambícióinak, a motivációjának megfelelő kiteljesedést adó munkahelyet, nem kap lehetőséget arra, hogy addig keressen, amíg nem talál egy olyan munkát, amellyel a legnagyobb hasznot hajthatja önmaga, családja, a környezete és az egész magyar társadalom számára, hanem minél gyorsabban bármilyen alacsony rendű-rangú munkát, amelynél sokkal többre is képes, el kell hogy fogadjon, különben jön a kötelező közmunka nettó 56 ezer forintért. Ezt ajánlják önök, ezt a kényszermunka-alapú társadalmat építik, és ennek érdekében csökkentették le 2010 után az álláskeresési járadék maximális időtartamát. Ez egy világraszóló botrány, nincs még egy olyan fejlett gazdaság, ahol ilyen alacsony lenne az álláskeresési járadék időtartama. Ez tehát gyakorlatilag erről a harcról szól. Az önök kényszermunka-alapú társadalma és a mi emberközpontú társadalmunk ennek a két víziónak a harcát jeleníti meg. A harmadik kérdés: egyetérte ön azzal, hogy koncessziós szerződés keretében gazdasági társaságnak ne legyen átengedhető magyarországi gyorsforgalmi út üzemeltetése? Ez miről szól? Önök az autópályákat, a teljes magyar gyorsforgalmi úthálózatot a most meglévő és a közeli években, sőt a következő évtizedekben felépítendő, összességében körülbelül 2 ezer kilométer hosszú úthálózatot ki akarják játszani a haverjaiknak 35 évre. Ez tételesen szembemegy a magyar törvényekkel, amelyek kimondják, hogy öt évnél hosszabb időtartamra ilyen koncessziót csak alapos gazdasági számításokkal megindokolva lehet közzétenni, amelyek bebizonyítják azt, hogy az adófizetőknek valóban érdekében áll, az adófizetők ugyanazt a minőséget kevesebb pénzért megkapják, vagy ugyanazért a pénzért jobb szolgáltatást tudnak kapni. Ez nyilvánvalóan nem áll fenn. Önök ezzel a húzással, ha sikerül végigvinniük, több ezer milliárd forintos kárt okoznak a következő három és fél évtizedben, és ugyanennyi pénzzel gazdagítják szándékaik szerint a fideszes oligarchaköröket. [[16.20]] Ez is olyasmi, amire minden jóérzésű, a magyar nemzeti érdeket szem előtt tartó választópolgár egyértelműen nemet mond, mi is egyértelműen nemet mondtunk erre. Ezt a koncessziós szerződést akár népszavazás, akár kormányváltás útján, de meg fogjuk akadályozni. Ha 2022 tavaszán kormányváltás van, akkor ezek a koncessziós szerződések nem fognak életbe lépni. És itt tudjuk azóta, hogy már nemcsak az autópályákat akarják kiszervezni, ugyanígy ki akarják szervezni a hulladékgazdálkodást és ugyanígy ki akarják szervezni a kaszinókat, illetve gyakorlatilag az egész szerencsejáték-ipart, a legpénzesebb, a legzsírosabb bizniszeket. Ez az, amire önök az elmúlt hónapokban a legnagyobb erőfeszítéseket fordították, a bukásuk esetére átmenteni minél több mindent az állam, a mindenkori kormány fennhatósága alól baráti vállalkozók vagy éppen függetlenített intézmények kezelésébe. A negyedik kérdés: egyetérte ön azzal, hogy Magyarország csatlakozzon az Európai Ügyészséghez? Ezt nem kell hosszan magyaráznom. Több mint 700 ezer aláírással támogatták a magyar emberek azt a kezdeményezést, hogy Magyarország, a többi európai országhoz, uniós tagállamhoz hasonlóan, csatlakozzon az Európai Ügyészséghez annak érdekében, hogy azok az uniós forrásból származó támogatások valóban arra a célra kerüljenek felhasználásra, amelyekre azt szánták. Tehát, hogy ne lehessen magyarán szólva a fideszes gazdasági köröknek szétlopnia, szétrabolnia az uniós pénzeket, ha pedig mégis megteszik, mint ahogy megtették az elmúlt tizenegy és fél évben folyamatosan, akkor ennek legyen következménye. Én értem, hogy az nagyon kényelmes önöknek, hogy Magyarországon Polt Péter, a Fidesz bérence nem indít vizsgálatot egyetlen Fideszhez kötődő botrányban sem, egyetlen olyan bűncselekmény ügyében sem született vádemelés, amely uniós pénzek felhasználásával kapcsolatos. Hiába gyártotta le az OLAF az Elios-ügyben azt a gyakorlatilag kész vádiratot, amellyel Orbán Viktor vejét, Tiborcz Istvánt elítélhették volna a magyar bíróságon, sajnos Polt Péternek valahogy nem sikerült ezt a vádiratot tulajdonképpen továbbítania sem a bíróságok felé. Ezért van szükség az Európai Ügyészséghez való csatlakozásra, és azért van szükség, mert a bűnnek nincsen színe, a kormányváltás után is biztos lesznek olyan ügyeskedők, akik vagy megpróbálva felhasználni politikai kapcsolataikat, vagy egyszerűen a saját ügyeskedésükben bízva, de rámozdulnak az uniós pénzekre, arra a több ezer milliárdos forrásra, amely a magyar gazdaság fejlődését, a magyar társadalom biztonságosabbá tételét, a magyarországi zöldfordulat biztosítását kellene hogy finanszírozza. Ezekre a kísérletekre ugyanúgy le fog csapni az Európai Ügyészség, mint ahogy visszamenőleg az összes fideszesekhez köthető, uniós pénzeket érintő bűncselekményt is ki kell és ki fogjuk vizsgálni vagy vizsgáltatni, ennek érdekében pedig csatlakozunk majd az Európai Ügyészséghez a magyar emberek támogatásával, vagy a népszavazás eredményeképpen, vagy a kormányváltás eredményeképpen 2022-ben. Az ötödik kérdés pedig úgy hangzik, hogy egyetérte ön azzal, hogy minden 60 év fölötti, magyarországi lakóhellyel rendelkező személy ingyenesen legyen jogosult SARS-CoV-2 neutralizáló antitest kimutatására alkalmas tesztre. Ez miről szól? Arról szól, hogy önök a felelőtlen és végtelenül hatástalan járványkezelés eredményeképpen felelősek azért, hogy a világon az egyik legmagasabb, lakosságarányosan az egyik legmagasabb, összességben 30 ezer magyar polgártársunk életét követelő járványeredményeket tudnak felmutatni. Ez az önök lelkén szárad, és ennek a végtelenül felelőtlen, botrányosan rossz járványkezelésnek a része az is, hogy egy olyan vakcinát szereztek be, amelyet nem vizsgáltak be a 60 év felettiek esetében, senki, semelyik tudományos intézet nem mondta azt, hogy ez az idősebb embereknél is ugyanolyan hatásosan működik. Sőt, amikor mi felvetettük az ezzel kapcsolatos problémákat, akkor hazug módon oltásellenesnek próbáltak bélyegezni minket, ellenzéket kollektíven, miközben mi voltunk azok, akik felelős módon jártak el ebben a kérdésben. És azután mi derült ki? Hogy ez a kínai vakcina, amire önök elköltöttek 150 milliárd forintot, és amelynek a sápjából több tíz milliárd forintot megint csak leszedtek a haverok mindenféle átláthatatlan bizniszek keretében, szóval ez a kínai vakcina a 60 év fölöttiek harmadánál-negyedénél semmilyen reakciót nem váltott ki, nem kimutatható esetükben az antitesttermelés. És önök is tudják ezt pontosan, hiszen különben nem rohadna ott 30 milliárd forintnyi vakcina a raktárakban felhasználatlanul, várva arra, hogy lejárjon a szavatossága, ami egyébként egészen elképesztő pocsékolás egy ilyen globális járványhelyzetben, és különben nem biztatnának arra mindenkit, nem annyira precízen megnevezve az okokat, hogy miért is, hogy vegyék fel a harmadik oltást. Tehát önök ezt a felelőtlenséget is a nevükre kell vegyék. El fogjuk önöket ezért számoltatni, és az emberek akaratával helyre fogjuk tenni a járványkezelésnek legalább ezt a hiányosságát, ha addig önök nem teszik ezt meg. Erről szólnak a jövővédő népszavazás kérdései, ehhez kérjük az emberek támogatását, és ehhez van szükség a törvénymódosításra. Köszönöm szépen. [[Szabó Timea és dr. Vadai Ágnes tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem, hogy a kétperces felszólalás lehetőségével kíváne valaki élni. [[Nincs jelentkező.]] [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Mivel írásban senki sem jelentkezett előzetesen felszólalásra, megkérdezem, kíváne valaki felszólalni normál időkereten belül. (Nincs jelentkező.) Jelentkezőt nem látok. Mivel további felszólalásra senki sem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm az alapvetően támogató hozzászólásokat, amelyek, finoman szólva, felemásra sikeredtek. Egyébként köszönöm államtitkár úrnak, hogy legalább rövidre fogta a dolgot, és ezért az inkább volt koherens, mint a Fidesz és a KDNP hozzászólása, amik inkább hasonlítottak egy stand-upos előadásra. Bajkai Istvánnál, nem tudom, hogy jött ide Sztálin meg a nemzeti sorskérdések, a végén pedig, hogy ja, egyébként támogatjuk az előterjesztést. Vejkey Imre szintén szirénhangokról beszélt. Szeretném biztosítani, hogy részemről ez nem volt szándékos, tehát isten ments, hogy én Vejkey képviselőtársam, frakcióvezető-társam irányába bármilyen szirénhangokat szándékosan akartam volna küldeni. Az pedig, hogy számonkéri egy olyan törvényjavaslat vitáján, amit egyébként önök támogatnak, azt, hogy én az előterjesztői expozémban miért nem említettem meg az 1921-es népszavazást, azt tényleg nem tudom, az „elképesztő” jelzővel illetve mármint hogy elképesztő, hogy én ezt nem tettem szóvá , azt szintén nem nagyon tudom érdemben kommentálni. Egyetlenegy ön által felrótt és általam nem említett népszavazási kérdésre hadd reagáljak, a 2006-os fizetős felsőoktatással kapcsolatban. Nekem, köztudott, hogy nem sok közöm volt a 2010 előtti kormányzáshoz, de hadd mondjak azért annyit, hogy legalább az a kormányzás megkérdezte az embereket, hogy akarjáke fizetőssé tenni a felsőoktatást vagy nem, vagy az a kormányzás nem szabott gátat annak, hogy az emberek erről népszavazzanak. Önök viszont azt csinálták, hogy kérdezés nélkül fizetőssé tették a felsőoktatást, és még privatizálták is. Tehát azért ne állítsa azt be, képviselőtársam, ezt a dolgot, mintha ez egy érdem lenne. A LIBE bizottsággal kapcsolatban meg hadd jelezzem, hogy azok a francia és spanyol, egyébként szélsőjobboldali képviselők, akiket ön említett az egyik közismerten Le Pen pártjában politizál , tehát arra hivatkozni, hogy ők mit mondtak, az enyhén szólva komikus. Nyilvánvalóan tudjuk, hogy a francia és a spanyol képviselő is a LIBE bizottságban Orbán Viktor kebelbarátai. Hogy is mondjam, enyhén szólva, páriák ők az Európai Parlament egyéb közösségeiben. Tordai Bencére hadd reagáljak annyiban, hogy tulajdonképpen Karácsony Gergely öt kérdéséből az egyik, amelyik átment, ez a Fudan Egyetemről szóló népszavazási kérdés. [[16.30]] Önök azt mondták, hogy persze, lehet majd erről népszavazást tartani majd valamikor 2022 végén vagy 2023-ban, addig hadd folyjanak az előkészítések. De hát pont erről van szó, hogy addig ne költsenek el milliárdokat kamutanulmányokra meg olyan előkészítésekre, amelyek utána nem valósulnak meg, hanem előbb tessék megkérdezni az embereket, hogy akarjáke ezt egyáltalán, vagy nem. Egyébként biztos vagyok abban, hogy a Fidesz és a KDNP soraiban is többsége van azoknak, akik nem támogatják azt, hogy a Kínai Kommunista Párt titkosügynök-lerakata idejöjjön Magyarországra. Én biztos vagyok benne. Hát azért, hogy mondjam, a testbeszédükből is látni, hogy ez mekkora népszerűségnek örvend a Fidesz sorain belül. Tehát nem kell minket áltatni. Tudjuk, hogy ezt Orbán Viktor kitalálta, lebizniszelte a Kínai Kommunista Párttal, kértek valamit Montenegróban cserébe, a kínaiak meg azt mondták, hogy akkor mi meg azt kérjük, hogy idejöjjön a Fudan Egyetem. Lehet így bizniszelgetni, csak nem akkor, amikor 540 milliárd forintról van szó, és Magyarország kínai gyarmatosításáról van szó. Pontosan láttuk, hogy többek között Montenegróban mi történik, hogyha egy állam nem tudja visszafizetni a kínai hitelt, szó szerint az ország Kína gyarmatává válik. Hát, ezt önök nem támogathatják! És azt is tudjuk, akkor beszéljünk itt őszintén, kevesen vagyunk, magunk között, hogy ha önök kiírják legalább időben a népszavazást, akkor arcvesztés nélkül tudnak ebből a projektből kijönni. Akkor nem azt kell mondani, hogy igen, mi visszamondtuk, meghátráltunk, hanem akkor lehet azt mondani, hogy az emberek döntöttek erről. Pontosan tudják, tudjuk azt, hogy önök készítenek közvélemény-kutatásokat, amelyeket nem publikálnak, amelyek pontosan azt mutatják, hogy a Fidesz-szavazók táborában sem népszerű a Fudan Egyetem idehozatala. Tehát nem kell ezt elbábozni, de ha el akarják bábozni, akkor legalább ne költsenek százmilliókat meg milliárdokat egy olyan előkészítésre, ami nem fog megvalósulni. Ráadásul pontosan tudjuk, halljuk mi is, hogy már a kínaiak is elkezdtek ebből visszatáncolni, mert látják, hogy micsoda társadalmi ellenállás van ezzel az egésszel kapcsolatban. Hát hogyne lenne, amikor 540 milliárd forintba kerül egy darab egyetem, amely kínai munkásokkal, kínai hitelből, kínai alapanyagokkal épül meg, 450 milliárd forintos kínai hitel az 540-ből! Csak hogy értsük, hogy mi az a 450 milliárd forint, ugyanennyit különítettek el a jövő évi költségvetésben a teljes magyar felsőoktatásra, mint a Kínai Kommunista Párt egy darab egyetemére. Hát, ez nincs rendben! Ezt tudjuk, és önök is tudják, hogy ez nincs rendben. Nincs rendben az, hogy egy 540 milliárd forintos egyetemnél a magyar diákoknak a tandíj alapszakon alsó hangon 2,5 millió forint, mesterszakon 3,5 millió forint évente. Nincs rendben az, hogy amikor a magyar felsőoktatásban az oktatók havi átlagbére 280 ezer forint, akkor itt a Fudan Egyetemen oktató, az elitegyetemen oktató pedagógusok vagy előadók pedig 1 millió forintot vagy 1,5 millió forintot keresnek. Ez nincs rendben. Nincs rendben az, hogy azt a területet, ami ma a Diákváros területe, elveszik a vidéki magyar fiatalok elől, és odaadják a Kínai Kommunista Pártnak. Ez nincs rendben! Gulyás Gergely, Fürjes Balázs és Karácsony Gergely aláírtak erről egy dokumentumot, hogy az a terület Diákváros lesz, és tízezer magyar vidéki diáknak fog lakhatást biztosítani. Ezt nem lehet elvenni tőlük. Nem lehet elvenni tőlük a Kínai Kommunista Párt kedvéért. Úgyhogy én örülök, hogy önök támogatják ezt a javaslatot. Azt is tudjuk, hogy nem az általam felsorolt okok miatt támogatják ezt a javaslatot, hanem az önök homofób, elterelő népszavazási kezdeményezése miatt. Nekünk nem fáj, ha a kettő egy időben van. Nem fáj, mert pontosan tudjuk, hogy az senkit nem érdekel, mert az a hülyeség és egy nem létező dolog, ez viszont milliókat érdekel, mert ez a valóság, ez ténylegesen a mi jövőnkről, a gyerekeink jövőjéről szól. Tehát én örülök, hogy ezt támogatják. Egy kicsit éreztem a meghasonlást a felszólalásaikban, hogy nehéz volt azt mondani, mint államtitkár úr, hogy támogatjuk, leülünk, kész, kellett még valami körítést adni, de nem baj, ez belefér egy ilyen vitába. De tényleg azt kérem, hogy ha már támogatják, mindegy, hogy milyen okból, azért megakadályozni ne próbálják adminisztratív eszközökkel, hogy a kettőt egyszerre lehessen megtartani, a két népszavazást vagy akár hármat, ugye, ha Karácsony Gergely második kérdését is átengedi a Kúria, mert ahogy elmondtam az előterjesztői beszédemben és expozéban akkor maga a választás lesz az, ami a Fudan Egyetemről fog szólni. Tehát az emberek így vagy úgy, de el fognak menni, és le fogják tenni a voksukat amellett, hogy ne le legyen 540 milliárd forintért a Kínai Kommunista Pártnak titkosügynök-lerakata Magyarországon. Ez a kérdés már nem a pártokról szól, ez nem a Fideszről, nem a Párbeszédről, nem a DK-ról, nem a KDNP-ről szól. Ez hazánk jövőjéről és a gyerekeink sorsáról szól, és tudom, hogy ezt önök is tudják, úgyhogy örülök, hogy támogatják ezt a törvényjavaslatot, és arra kérem önöket, hogy amikor ezeknek a kérdéseknek a kiírása van Kövér László és Áder János által, akkor mindig a haza jövőjét és a haza sorsát tartsuk szem előtt. Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Volner János független képviselő által benyújtott előterjesztés T/17265. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Volner János képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy az előző napirendi pontnál látni lehetett, a közbeszédben kialakult egy konszenzus kormánypárt és ellenzék között, kormánypárti és ellenzéki képviselők egyaránt megfogalmazták azt az egyébként valóban célszerű és előremutató gondolatot, hogy a népszavazás intézménye miért ne valósulhatna meg az országgyűlési választásokkal egy időben. Az én általam benyújtott és most tárgyalt törvényjavaslat azt célozza, hogy akár az országgyűlési, akár az önkormányzati, akár az EP-választások idején lehessen népszavazást tartani, az eddigi plusz-mínusz 41 napos határidőt töröljük el, és hozzuk egy eljárásba össze a népszavazást az országgyűlési választásokkal. Mint ahogy itt a vitában elhangzott, a népszavazás technikai lebonyolításának költsége 6 milliárd forinttal terheli meg a költségvetést, ennyibe kerül a magyar adófizetőknek. Itt rögtön két népszavazási kezdeményezés is fut egymással párhuzamosan, van a kormánynak egy gyermekvédelmi népszavazási kezdeményezése, és van az ellenzéknek egy másik népszavazási kezdeményezése. Ha ezeket külön-külön időpontban rendezzük meg, akkor a kettőnek az együttes költsége meghaladja a 12 milliárd forintot. Felelős honatyaként pedig nem tehetek egyebet, mint hogy élek azzal a lehetőséggel, hogy benyújtok egy törvényjavaslatot a tisztelt Háznak, és kérem ennek az elfogadását, ezt a 12 milliárd forintot ugyanis ilyen módon megspórolhatjuk az adófizetőknek. Én erősen bízom benne, tekintettel arra, hogy kormánypárti és ellenzéki képviselők is kifejezték a törvényjavaslattal kapcsolatos támogatásukat, hogy a Ház a végén egyhangúlag fogja ezt a javaslatot elfogadni, mindenki támogatni fogja, kormánypárti és ellenzéki oldalról egyaránt. Ha így lesz, akkor én a magam részéről hadd tegyek ennyit magánemberként hozzá, hogy nagyon büszke leszek arra, hogy sikerül elérnünk egy olyan nemzeti konszenzust, amire nagyon ritkán volt az elmúlt években példa itt, a tisztelt Házon belül. Nagyon fontosnak tartom azt elmondani, képviselőtársaim, részint az előző napirendi ponthoz kapcsolódva, ami Szabó Timea törvényjavaslatának tárgyalásáról szól, hogy én magam is a képviselő asszony által kidolgozott törvényjavaslat szellemével megegyező, ahhoz erősen hasonló törvényjavaslatot nyújtottam be a tisztelt Háznak. [[16.40]] Tehát hogyha Szabó Timea, a Párbeszédben Karácsony Gergely társelnöke úgy látja, hogy érdemes az országgyűlési választásokkal egy időben tartani a népszavazásokat, akkor miért ne tehetnénk ezt meg, miért ne módosíthatnánk közös akarattal, egyhangúan ezeken a választási szabályokon ilyen módon is? Az előző vitapontban elhangzottak olyan érvek képviselőtársak részéről, hogy ez a kormánynak kedvezhet, merthogy eltérítheti a választói akaratot egy népszavazásbeli kampány. Hát, ez természetes dolog, képviselőtársaim, a politika arról szól, hogy különböző kampányokat folytatnak a politikai erők, és igyekeznek a maguk javára eltéríteni a választói akaratot. Tehát akit ez meglepett, és politikusnak vallja magát, azon meg én csodálkozom nagyon, a politika ugyanis így működik, hogy mindenki igyekszik kampányokat folytatni, kampányokat menedzselni. Én azt kérem az ellenzéki képviselőtársaktól, ha őket ez a dolog bántja, akkor dolgozzanak ki jobb törvényjavaslatokat, olyanokat, amelyekben van felhajtóerő, én ugyanis most ennek a hiányát látom inkább kiütközni. A másik kérdés pedig, amiről szerintem érdemes lenne röviden, a Ház idejét nem rabolva beszélni, hogy ne féljenek a baloldali képviselők sem a népszavazás intézményétől. [[Arató Gergely nevet.]] Ismerjük meg az emberek véleményét! Én ugyanis azt látom, hogy Szabó Timea szerint a kormány gyermekvédelmi népszavazása senkit nem fog érdekelni. Na, most, képviselőtársaim, ha hirtelen megjelenik több millió szavazat a szavazólapokon, támogató szavazat, amely megvédi a gyermekeink jövőjét, akkor ne csodálkozzanak azon, hogy ismét óriási tévedéssel élt a baloldal. Ez a kérdés ugyanis szemmel láthatólag érdekli az embereket. Én magam egyébként hónapokkal ezelőtt, amikor a gyermekvédelmi kérdésekről a tisztelt Ház tárgyalt, akkor elköteleztem magam amellett, hogy mindent megteszek személy szerint is annak érdekében, hogy ez a gyermekvédelmi népszavazás érvényes és eredményes legyen, elmondtam, hogy át fogom gondolni, hogy mit tehetek ennek érdekében, és természetesen ezt az eszközt, hogy a választások napján meg lehessen rendezni ezt a népszavazást, erre kiválóan alkalmasnak tartottam a magam részéről. Úgyhogy azt kérem a baloldali képviselőktől, hogy ne arra szólítsák föl a saját szavazótáborukat, hogy bojkottálják a népszavazás intézményét, az ugyanis azt üzeni minden magyar választópolgárnak, hogy a baloldal ettől a népszavazástól, mint ördög a szenteltvíztől, úgy fél, mert egyszerűen tudja, hogy megsemmisítő vereséget fog szenvedni a baloldali LMBTQ-barát álláspont ezen a gyermekvédelmi népszavazáson, amikor az emberek véleményt mondanak. Tehát én inkább egy menekülést látok a baloldali képviselők részéről ezt a népszavazást érintően. Meg szeretném nyugtatni szintén a baloldali képviselőtársakat, hogy én magam is természetesen támogatom azt, hogy az ellenzéki népszavazásra is az országgyűlési választásokkal egy időben sor kerülhessen. Rövid kitérőt teszek, mivel az előző napirendi pontban már fölemlegették képviselőtársak, hogy én támadtam meg a Fudan Hungaryre vonatkozó népszavazási kezdeményezést. Igen, valóban megtámadtam a Kúrián, azért, mert nem értek vele egyet, és törvénysértőnek tartom. A Kúria ítéletét, bármi is lesz, a magam részéről el fogom fogadni, nem fogom vitatni, ezt magamra nézve is természetesen kötelező érvényűnek tartom. Egészében összefoglalva tehát közvetett módon gyakorolja a nép az akaratát rajtunk, országgyűlési képviselőkön keresztül itt a tisztelt Házban, azonban fontos ügyekben lehetőséget biztosítunk számára a népszavazás intézményén keresztül arra, hogy közvetlenül is véleményt mondjon a közélet fontos és aktuális kérdéseiről. Amit a gyermekvédelmi népszavazás tartalmaz, képviselőtársaim, az csupa olyan kérdés, amit belföldi és nemzetközi viták öveznek. Belföldi viták, hiszen a politikai ellenzék a baloldalon ezeket a kérdéseket vitatja, rossznak tartja, nemzetközi viták pedig azért övezik, mert az Európai Unió több intézménye támadást indított Magyarországgal szemben ezekben a kérdésekben. Én nem tudom demokratikusabb elrendezését az ilyen vitáknak, mint hogy megkérdezzük közvetlenül a magyarokat arról, hogy mi ezekről a kérdésekről a véleményük, majd pedig ezt a véleményt felmutatjuk a brüsszeli politikusok részére, és ilyen módon érvelünk a saját álláspontunk mellett. Remélhetőleg a jobboldali álláspont fog érvényesülni ezen a népszavazáson, én egyébként teljesen biztos vagyok benne. Nem tudok annál demokratikusabbat, mint hogy közvetlenül az embereket kérdezzük meg, és nem a baloldali gondolkodást megtermékenyítő, szélsőséges liberális LMBTQ-lobbira hallgatunk ezen a téren, és nekik adunk át mindenféle kezdeményezést és teret a magyar közbeszédben. Tehát én arra kérem a baloldali képviselőtársakat, ne féljenek ettől a népszavazástól, mi sem félünk tőle. Az ellenzéki, baloldali kérdésektől sem félünk, azoknak a népszavazását is támogatjuk természetesen az országgyűlési választásokkal egy időben. Egészében véve pedig nagyon kérem, hogy mindenki támogassa ezt, és egyhangúan fogadjuk el ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Azbej Tristan államtitkár urat, a kormány nevében kíváne felszólalni. [[Azbej Tristan jelzésére:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Volner János képviselő úr részéről 2021. október 12-én benyújtásra került az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló T/17265. számú törvényjavaslat. A képviselő úr által benyújtott törvényjavaslat rendelkezései biztosítják a gyakorlati, technikai feltételeit annak, hogy az országgyűlési választással azonos napon megtartható legyen az országos népszavazás is, valamint további rendelkezéseket is megállapít a szavazások gördülékeny lebonyolítása érdekében. Minderre tekintettel a kormány támogatja a képviselő úr javaslatát. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat Szabó Timea képviselő asszonynak az imént tárgyalt, országos népszavazási eljárás módosításáról szóló javaslatához kapcsolódik. Ennek értelmében, mint hallhattuk, eltörlésre kerülne az a korlátozás, hogy az országgyűlési képviselők, az Európai Parlament tagjai, valamint a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának napjára, továbbá az azt megelőző és követő 41 napon belüli időpontra nem tűzhető ki országos népszavazás. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint az előző törvényjavaslatnál már említettem, ahhoz, hogy ez megfelelő jogi keretek között történjen meg, szükséges biztosítani annak gyakorlati, technikai és jogi feltételeit. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ezt célozza, egyértelműsítve, hogy a két eljárás közül mely szabályait kell alkalmazni ilyen esetben, továbbá különös rendelkezéseket is megállapít a gördülékeny és szabályos lebonyolíthatóság érdekében. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak érdekében módosítani szükséges a választási eljárásról szóló törvényt. A módosítás értelmében bevezetésre kerülne a közös eljárás fogalma, amely szerint, ha a választás vagy népszavazás azonos napon tartandó meg, akkor azokat egy eljárásban kell lebonyolítani. Ehhez kapcsolódóan megalkotásra kerülnek a közös értesítőre, közös kérelmekre, valamint a közös szavazás során a szavazólapok leadására vonatkozó szabályok. A népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló törvény módosításával meghatározásra kerülnek a választási eljárásról szóló törvény azon szabályai, amelyeket közös eljárás esetén a népszavazási eljárásban alkalmazni szükséges. A módosítás lehetővé teszi, hogy egy szavazólapon több népszavazási kérdés is szerepelhessen, továbbá megállapítja, hogy a szavazatok érvényességét kérdésenként kell vizsgálni. Közös eljárás esetén a népszavazási eljárás jogorvoslati határidői is módosulnak, azok tekintetében a választási eljárás szerinti határidők kerülnek megállapításra. A jogorvoslat benyújtására és elbírálására vonatkozó határidő 5 napról 3 napra módosul. Ugyanígy változik az alkotmányjogi panasz benyújtására és elbírálására vonatkozó határidő is. Az aláírásgyűjtésre vonatkozó szabályok kiegészülnek egy tilalommal a népszavazás vonatkozásában is. Eszerint nem gyűjthető aláírás a tulajdonos előzetes hozzájárulása nélkül közforgalom számára nyitva álló magánterületen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mint azt az előző törvényjavaslatnál is elmondtam, a törvényjavaslat céljával teljes mértékben egyetértek; mind költséghatékonysági szempontból, mind pedig a választás és népszavazás lebonyolítása, technikai feltételeinek biztosítása szempontjából támogatandónak tartom a benyújtott javaslatokat. Erre kérem képviselőtársaimat is. Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]] [[16.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Vezérszónoki felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm Volner János úrnak, hogy benyújtotta ezt a T/17265. számú törvényjavaslatot az egyes választási tárgyú törvények módosításával kapcsolatban, s köszönöm expozéját is, melyben részletesen kifejtette az ezzel kapcsolatos tényeket. Azbej Tristan államtitkár úr a kormány részéről kifejtette, hogy a kormány támogatja ezt a törvényjavaslatot, és Bajkai képviselőtársam is már részletesen kifejtette vezérszónoklatában azt, hogy miről is szól ez a törvényjavaslat, miképpen kapcsolódik ez a törvényjavaslat a T/17004. számú, Szabó Timea-féle népszavazási eljárás módosításához kapcsolódó törvényjavaslathoz, amelyet éppen az imént, az előző napirendi pont során tárgyaltunk. Én nem akarom a már elhangzottakat megismételni, és azt tudom mondani, hogy a KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot. Támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén vezérszónoki felszólalásra jelentkezett Arató Gergely képviselő úr, DK-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Nagy érdeklődéssel fogadtuk Volner képviselő úr javaslatát, aki már tényleg kormánypártibb a fideszes képviselőknél is, sőt néha az a benyomásunk, hogy ő maga a kormány, hiszen most döntő részben olyan technikai szabályokat hozott be, amiket akár a kormány is behozhatott volna, vagy amelyek beadhatóak lettek volna Szabó Timea képviselő asszony javaslatához. Hiszen ezeknek a szabályoknak egy része valóban technikai típusú szabályozás, tulajdonképpen semmi másról nem szól, elrendezi azt, hogy ha mód van a választási törvény módosításával erre a bizonyos közös szavazásra, akkor utána ezt hogyan kell konkrétan megcsinálni. Némi gyanakvás van bennünk egynémely részletszabályokkal kapcsolatban. Úgy látjuk, hogy nem feltétlenül a pártatlanság irányába haladnak, azonban ezek nem különösebben súlyos eltérések vagy súlyos problémák, kivéve egyet, ennek is a szimbolikus jelentősége az, ami nagyon jellemző. Ez a 7. §, amely megtiltja a népszavazások esetében azt, hogy a közforgalom előtt megnyitott magánterületen, például áruházak parkolójában lehessen aláírást gyűjteni a népszavazáshoz. Sok helyen ez egy nagyon kézenfekvő és egyszerű mód. Egyszerűen nem bírják ki azt, hogy ne akadályozzák valamilyen módon azt, hogy az ellenzék népszavazási kezdeményezéseket indítson el, vagy bárki más, mint a kormány, hiszen ez állampolgároknak a joga, ez nem csak pártoknak joga. Nem bírják ki azt, hogy egy picit legalább ne nehezítsék azoknak a dolgát, akik össze akarják gyűjteni az aláírásokat egy népszavazás mellett. Azt tudom tehát mondani, hogy ez a törvényjavaslat alapvetően e miatt a paragrafus miatt és néhány egyéb paragrafus miatt problémás csak, alapvetően általánosságban technikai szabályokat tartalmaz. Hadd térjek ki azért az expozénak is egy briliáns gondolatmenetére, amiből azt tudhattuk meg, hogy az ellenzéki pártok, akik beterjesztették a népszavazás lebonyolítását megkönnyítő javaslatot, vagy azok egyike terjesztette be ezt a javaslatot, amit az ellenzéki pártok támogattak, ők félnek a népszavazástól, Volner úr viszont nem fél az ellenzéki népszavazástól, ezért támadta meg a Kúrián. Tökéletes, hibátlan gondolatmenet, annyira nem fél, hogy megpróbálja megakadályozni. Azt kell mondanom, képviselő úr, hogy ennyire azért nem kell túlteljesíteni. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett. Írásban előzetesen senki nem jelezte felszólalási szándékát. Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Volner János képviselő urat, kíváne válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nagyon rövid leszek, hiszen röviden reagáltak a DK-s képviselőtársaim is erre a kezdeményezésre, erre a törvényjavaslatra. [[Dr. Vadai Ágnes: Én nem reagáltam! Nem is fogok!]] Én azt kérem, hogy ne féljenek attól, hogy nem lesz helye az ellenzéknek, ha kizárjuk őket a közforgalom számára megnyitott magánterületek igénybevételéből, hogy nem lesz helye az ellenzéki szavazópontok vagy az ajánlásgyűjtést szolgáló pontok felállítására. Higgyék el, elég nagy Magyarország ahhoz, hogy bőven föl lehet elég helyen állítani ezeket az ellenzéki szavazópontokat is, tehát ez nem fogja őket korlátozni, azt gondolom, lényegesen semmiben, ami a népszavazás lebonyolításával összefügghet. Ha lesz még ezzel kapcsolatos módosítási szándék, azt a részletes vitában részletes kifejtéssel természetesen meg fogom válaszolni. Minden egyes pontját ennek a törvényjavaslatnak jogászokkal konzultálva dolgoztuk ki, és ennek alapján fogom majd megválaszolni jogi érvekre támaszkodva, hogy mit miért tettünk, milyen eljárási szabályok, melyik törvény milyen összhanggal jelenik meg ebben a törvényjavaslatban. A magam részéről úgy látom az általános vita tapasztalatai alapján, hogy az Országgyűlés támogatni fogja ezt a törvénymódosítást. Nagyon bízom benne, hogy képviselőtársaim a végén majd mindannyian meg fogják nyomni az igen gombot, amit előre is köszönök. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről szóló határozati javaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés H/17271. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Németh István… [[Dr. Vadai Ágnes: Szilárd!]] Németh Szilárd István úrnak, a Honvédelmi Minisztérium államtitkárának, miniszterhelyettesnek, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Az al-Káida iraki szárnyából 2013 áprilisában kivált az Iszlám Állam elnevezésű szélsőséges szunnita terrorszervezet, és rövid idő alatt jelentős nagyságú területek felett vette át az uralmat, Szíria keleti és Irak észak-nyugati részén. Ezeken a megszállt területeken az Iszlám Állam a keresztényektől és a szunnitáktól eltérő más vallási felekezetek tagjai ellen szisztematikusan és kegyetlenül hajtott végre emberi jogi jogsértéseket, népirtást, és más, emberiesség elleni bűncselekményeket. A magyar Országgyűlés 2015-ben a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való részvételéről szóló 17/2015. IV. hó 17-én kelt országgyűlési határozatában adta meg a hozzájárulását ahhoz, hogy az Iszlám Állam elleni nemzetközi koalíciós műveletek elősegítése érdekében a Magyar Honvédség hozzon létre egy katonai kontingenst, azt telepítse ki, és állomásoztassa az erbíli kiképzőközpontban 2017. december 31-éig. Az Országgyűlés ezt a hozzájárulást azóta már kétszer két évre meg is hosszabbította, először a 12/2017. VI. hó 14-én kelt határozatával 2019. december 31-éig, majd a 49/2019. XII. hó 11-én kelt országgyűlési határozatban ez év végéig, 2021. december 31-éig. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Honvédség hozzájárulási szintje jelenleg 135 fő, a partnernemzetekhez képest ez a létszám jelentős, részvételünk pedig sokoldalú. A külszolgálatot végző honvédek tevékenysége partnerképesség-építési, katonai segítségnyújtási és tanácsadási, őrző-védő és csapatkísérő feladatok ellátására terjed ki. Magyarország 2021. december 31-ét követően is a mandátum országgyűlési meghosszabbítása esetén természetesen a jelenlegi szerepvállalásnak megfelelő nagyságú és összetételű hozzájárulással szándékozik részt venni ezekben a műveletekben. [[17.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Habár az Iszlám Állam Irakban és az Egyesült Államok 2019. március 23-i bejelentése alapján Szíriában is teljes katonai vereséget szenvedett, és elveszítette korábban elfoglalt területeit, a globális terrorizmussal szembeni fellépés azonban hazánk és a nemzetközi közösség számára változatlanul kiemelt kül- és biztonságpolitikai kérdés marad. Ezért Magyarország aktívan kiveszi a részét önként vállalt kötelezettségei alapján a nemzetközi válságkezelési feladatokból. Az iszlám elleni globális koalícióban való részvételünk fenntartásával a terrorizmus elleni küzdelemhez való hozzájárulásunk mellett tevékenyen tudjuk szolgálni a migráció, illetve az azt kiváltó okok helyben történő megszüntetésére irányuló kül- és biztonságpolitikai célkitűzéseinket. Ha úgy tetszik, ebben a tekintetben a misszióban való részvételünkkel elősegítjük Európa és Magyarország migrációs határainak keletebbre tolását. A katonai szerepvállalás az Európát érintő migrációs folyamatok kiváltó okainak enyhítése mellett a helyi keresztények védelmét is szolgálja. Az Irakban való jelenlétünk meghosszabbításával megőrizzük és tovább erősítjük koalíciós partnereink körében a hazánkról mint megbízható szövetségesről eddig kialakult képet. Ennek figyelembevételével célszerű az Iszlám Állam elleni koalíciós művelet átalakítása miatt, valamint a NATO iraki missziójában meglévő magyar szerepvállalással összhangban a feladatok ellátására egy legfeljebb 200, váltási időszakban 400 fős, a szükséges technikai eszközökkel, fegyverzettel, felszereléssel ellátott katonai kontingens állomásoztatásával, 2023. december 31-éig meghosszabbított hozzájárulással folytatni az Iszlám Állam elleni közös harcot Irakban. Tisztelt Képviselőtársaim! Miért kell, és egyáltalán fontose, hogy a magyar honvédek hazájuktól akár több ezer kilométerre részt vegyenek a nemzetközi missziókban, szövetségesi, katonai műveletekben? tehetjük fel a kérdést. A válasz egyszerű: mert ott is Magyarország érdekeit, a magyar emberek biztonságát szolgálják. A magyar kormány álláspontja menekültügyi kérdésben például régóta egyértelmű: a problémákat azok keletkezési helyén kell megoldani. A különböző válságoktól sújtott régiók lakosságának a szülőföldjén kell boldogulnia, ott emberhez méltó körülmények között dolgoznia, laknia, és családja megélhetéséért, gyarapodásáért tennie. Fel kell számolni azokat az iszlamista csoportokat, a magukat államalakulatnak képzelőket, akik az illegális migráció gerjesztésében és az ezzel kéz a kézben járó terror Európába exportálásában óriási anyagi és hatalmi hasznot húznak. A migrációt kiváltó okok csökkentése, sőt megszüntetése, a béke, a rend és a biztonság megteremtése kiemelkedő magyar és európai érdek. A Közel-Keleten élő keresztény testvéreink védelme, az ellenük irányuló fanatikus vallási gyűlölet és agresszió felszámolása, a népirtás megakadályozása, életük segítése a keresztény Európa és Magyarország erkölcsi kötelessége. A Magyar Honvédség erkölcsileg és kiképzési, harcászati, hadászati, logisztikai tapasztalatokkal is gyarapodik a missziókban. Életre szóló katonabarátságok is itt köttetnek, ezért a honvédek szívesen, önként, többszörös túljelentkezéssel vesznek részt az éles katonai műveletekben, úgy, ahogy ezt annak idején Balassi Bálint is megénekelte. Anyagilag is megéri nekik, illetményük szorzója Irakban például átlagosan 2,4-szeres. A három földrész mind a 13 országában, ahol missziós szolgálatot látunk el, a magyar katonának jól cseng a neve, komoly becsületük és nemzetközi elismerésük van, öregbítik nemcsak a Magyar Honvédség, de hazánk hírnevét és megbízhatóságát is. Tisztelt Képviselőtársak! Kérem a fentiek megfontolása és megvitatása mellett támogassák, hogy az iraki nemzetközi missziós részvételünket 2023. de-cember 31-éig meghosszabbíthassuk, az erről szóló országgyűlési határozati javaslatot, kérem, szíveskedjenek megszavazni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Az Alaptörvény 47. cikk (2) bekezdése szerint az Országgyűlés dönt a Magyar Honvédség külföldi alkalmazásáról, illetve külföldi állomásozásáról. Ennek megfelelően fekszik most előttünk a honvédség Iszlám Állam elleni nemzetközi fellépésben történő további részvételéről szóló határozati javaslat. Legutóbb, ha jól emlékszem, a 2019. év végéhez közeledve szavaztunk az iraki missziónk meghosszabbításával kapcsolatban. Akkor úgy döntöttünk, hogy katonáink 2021. december 31-éig vegyenek részt a közös terrorellenes fellépésben. Sajnos, a jelenlegi közel-keleti helyzet továbbra is indokolttá teszi a nemzetközi csapatok és köztük a magyar kontingens jelenlétét. A mostani javaslat 2023. december 31-éig tartó iraki katonai jelenlétet irányoz elő. A fő feladatok hasonlóak a korábbiakhoz: katonai segítségnyújtás és tanácsadás, őrző-védő tevékenység, csapatkísérés. A maximális létszámkeret is marad 200 fő. A motivációnk sem változott, minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk annak érdekében, hogy visszaszorítsuk a nemzetközi terrorizmust, csökkentsük a migrációs nyomást, és ezzel párhuzamosan igyekezzünk segítséget nyújtani a stabilitás megteremtésében olyan régiókban, amelyek a jelenlegi stabilitás és biztonsági szint mellett élhetetlenek az ott élők számára. Nem lényegtelen szempont, hogy a nemzetközi együttműködésben történő részvételünk fenntartásával szövetségeseink számára is jelezzük a megbízhatóságunkat. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy mindezen szempontok figyelembevételével, a Fideszhez hasonlóan támogassák a határozati javaslat elfogadását, és engedje meg, tisztelt államtitkár úr, tisztelt Országgyűlés, hogy jó egészséget kívánjunk az ott szolgáló katonáinknak, és egyben köszönetünket fejezzük ki a misszióbeli kiváló teljesítésért. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A mostani határozati javaslatnak a benne foglalt érdemi részével a Jobbik Magyarországért Mozgalom egyetért. A következők mentén terveztem elmondani, hogy mi is alapozza meg azt, hogy egyetértünk azzal, hogy a magyar katonák ebben a misszióban részt vegyenek. Világosan látszódik, hogy hazánknak van kötelezettsége, nemzetközi kötelezettsége, ebben az esetben az ENSZ keretében megfogalmazott határozatokból származó kötelezettsége, hogy a szövetségesi rendszerünkben segítse az egyébként rendkívül instabil körzetnek, a Közel-Kelet ezen részének itt, ugye, Iraknak az északnyugati, illetve Szíriának a keleti részéről van szó, ennek a résznek a stabilitása fenntartását, és ezáltal valamilyen stabilitás megteremtése mellett az Iszlám Állam terrorszervezet elleni fellépésnek a hatékony mivoltát. Ezzel kapcsolatosan korábban, talán 2015-ben még komolyabb viták voltak a mentén és a Jobbiknak akkor az volt az álláspontja , hogy egy ilyen misszióban való részvétel esetleg Magyarországra vonhatja a terrorizmus figyelmét, és a terrorizmus célpontjává is válhat. Akkoriban egyébként egy illegális migrációs csúcsot éltünk, egy olyan, Magyarország felé irányuló fenyegetettséggel állhattunk szemben, vagy láthattuk kibontakozni, amelyben ez az aggodalom egyébként jogos volt. Szerencsére az idő rácáfolt arra, hogy Magyarország a terrorizmus célpontja lehessen, viszont van olyan kritika, ami azóta is talán fennáll, és erre fel kell hívni a figyelmet, függetlenül attól, hogy támogatjuk a határozati javaslatot. Ez pedig az az európai uniós vagy az a szövetségi rendszeren belüli hatékony fellépés, amely az Iszlám Államnak a pénzügyi vagy akár az ő rekrutációs, tehát az utánpótlást biztosító képességével szembeni hatékony fellépést illeti. [[17.10]] Ebben a nemzetközi közösségek még mindig le vannak maradva, bár most, az utóbbi időben volt visszaszorulás az Iszlám Állam tevékenységében, azonban más, terrorizmussal is vádolható szervezetek folyamatosan veszik át az ilyen irányú tevékenységet. Tehát a katonai jelenléten túl mindannyiunknak az is az érdeke, hogy egy erős hírszerző tevékenységgel legyen jelen ebben a térségben a nemzetközi közösség, és kihasználva a nemzetek együttes erejét, fel tudjon lépni ez ellen a pénzügyi, illetve technikai erőfenntartással és csoportosítással szemben, amit az Iszlám Állam tud gyakorolni. Ezen túl, a nemzetközi kötelezettségeinken túl úgy gondolom, hogy kötelezettségünk az is, hogy a térségben élő és egyébként jelentős számú keresztényt is valamilyen módon megpróbáljuk védeni. Ebben a Magyar Honvédség alakulatai bár nem teljesen tisztázott, hogy milyen tevékenységet is tudnak ellátni, és talán ebben világosabban kell a tárcának fogalmaznia, amikor a Honvédelmi bizottság esetében tájékoztatást ad, de az biztos, hogy tudnak a keresztény emberek számára is valamilyen segítséget nyújtani, és az ő védelmüket is el tudják látni. Mindezekre tekintettel a keresztény-konzervatív Jobbik támogatni tudja a magyar csapatok, a honvédség maximum négyszáz, de egyébként kétszáz fős ellátását, illetve odatelepítését és a feladatainak elvégzését. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az al-Kaida iraki szárnyából 2013 áprilisában kivált, Iszlám Állam elnevezésű szélsőséges szunnita terrorszervezet a megalakulásától számítva nagyon rövid idő alatt jelentős nagyságú területek felett vette az uralmat Szíria keleti és az iraki területek északnyugati részén. Ezeken a területeken az Iszlám Állam a keresztények és a szunnitáktól eltérő más vallási felekezetek tagjai ellen szisztematikusan hajtottak végre emberi jogi jogsértéseket, sőt népirtást és más, emberiség elleni bűncselekményeket is. Fontos az ebben a koalícióban való részvételünk, ahogyan azt államtitkár úr is hangsúlyozta, hiszen az a terrorizmus elleni küzdelem és az illegális migráció megállítása terén, illetve ami nagyon fontos üzenete a magyar kormánynak, az pedig a helyben való segítséget jelenti, valamint ezenfelül a kül- és biztonságpolitikai célkitűzéseinket. Ezzel a katonai szerepvállalással a helyi keresztények védelmének előmozdításában is szerepet játszunk, valamint az Európát is érintő migrációs folyamatok kiváltó okainak enyhítésében is. Mindenképpen fontos ez a határozati javaslat, és szeretném a határozati javaslat kapcsán hangsúlyozni, hogy minden tisztelet a magyar honvédeké. Azt gondolom, hogy a bátorságuk az egész világban öregbíti hazánk hírnevét. És kérem, államtitkár úr, adja át az üzenetünket, hogy büszkék vagyunk rájuk, és a Jóisten vigyázzon rájuk. Nagyon szépen köszönöm. A KDNP támogatja a határozati javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vadai Ágnes képviselő asszonynak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az első mondat mindenképp a köszöneté. Valamennyi kint szolgáló katonának és természetesen itthon szolgáló katonának szeretnénk megköszönni azt a munkát, amit elvégez, amivel akár az élete árán is védi a hazát, benne minden magyart. Ebben talán ebben a Házban nincsen vita, ha minden másban van is, de ebben egészen biztos, hogy nincsen. Amikor a legelső javaslatot beterjesztette az Országgyűlés elé a kormány ezzel a misszióval kapcsolatosan, a Demokratikus Koalíció az egyetlen ellenzéki párt volt, amely támogatta ezt a javaslatot. Mi úgy gondoltuk és ma is úgy gondoljuk, hogy a Magyar Honvédségnek a nemzetközi missziókban való részvétele több szempontból is fontos. Nemcsak azért, amit az államtitkár itt elmondott, hogy van egy ilyen önként vállalt kötelezettség mert szerintem az a legkevesebb , hanem azért, mert van felelősségünk közös biztonságunkért, és Magyarország mint a nyugati közösség tagja, az Európai Unió és a NATO tagja, és nyilvánvalóan egy olyan ország, amely feltételezem, hogy komolyan veszi az ENSZ alapokmányát legalábbis a kormánya komolyan veszi az ENSZ alapokmányát , az teljesen természetes, hogy ilyen típusú missziókban részt vesz. Nem véletlen, hogy akkor egymagunk voltunk. Mi azt gondoltuk, hogy ez egy nagyon fontos, nagyon jó kezdeményezés. Ma is úgy gondoljuk, hogy a Magyar Honvédségnek ezekben a nemzetközi missziókban részt kell vennie. Azonban amikor a második határozati javaslatot terjesztette be a kormány, akkor már nem tudtuk támogatni magát a határozati javaslatot. Nem a misszióban való részvételt, mert arról ma is azt gondoljuk, hogy nagyon fontos. Azt nem tudtuk támogatni, hogy ebben az ügyben minden kérdésünk ellenére a kormány titkolózott. Sem az Országgyűlés plenáris ülésén, sem nyilvános, de még zárt bizottsági ülésen sem volt hajlandó a kormány egészen pontosan meghatározni a Magyar Honvédség feladatait ebben a misszióban. Mit mond a határozati javaslat? Legfeljebb kétszáz, váltási időszakban négyszáz fős katonai kontingensről beszélünk, amely partnerképesség-építési, katonai segítségnyújtási és tanácsadási, őrző-védő és csapartkísérő feladatokat lát el az Iraki Köztársaság területén. Szerettük volna több alkalommal is tisztázni, hogy ez egészen pontosan milyen feladatokat jelent. A kormány valamiért ezekre a kérdésekre nem volt hajlandó válaszolni zárt bizottsági ülésen sem. Szerintem az nagyon fontos lenne, hogy ezekben az ügyekben így fogalmazok: legalább ezekben az ügyekben zárt bizottsági ülésen egyenes kérdéseinkre egyenes választ kapjunk a kormánytól. Annyira meg kell bízniuk az ott ülő képviselőkben beleértve a kormánypárti és az ellenzéki képviselőket is , hogy elmondják, hogy milyen őrző-védő vagy éppen katonai segítségnyújtási feladatokat látnak el a Magyar Honvédség katonái ebben a misszióban. Az indoklás tekintetében szeretném azt világossá tenni, hogy értem, hogy van egy ideológiai irány, amely miatt itt arról kell beszélni, hogy a Magyar Honvédség és nyilván a magyar kormány, illetve a kormánypártok ezzel a misszióval a keresztény közösségeket védik meg. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ott, ahol háború van legyen az háború vagy polgárháború , és emberiesség elleni bűncselekményeket követnek el, ott meg kell védeni minden ártatlan civilt; függetlenül attól, hogy mi a neme, mi a hite, szemüvegese vagy sem, milyen színű a haja. Én értem, hogy ez az irányvonal megy, és ezt kell mindenáron mondani, de arra azért szeretném fölhívni a figyelmet, hogy ebben a konfliktusban például ahogyan azt talán a képviselő asszony is említette a legnagyobb elszenvedők, a legtöbbet szenvedett csoportok a nők és a gyerekek csoportja. Általában is tudjuk, hogy egy konfliktusban a nőkkel és a gyerekekkel szembeni erőszakos fellépés az, amivel megpróbálják egyébként a férfiakat vagy éppen a harcoló katonákat befolyásolni. Arról nem is beszélve, hogy nem ez az első eset, amikor szisztematikusan a nemi erőszakot a nők és a gyerekek ellen elkövetett vagy éppen a férfiak ellen elkövetett nemi erőszakot használják mint emberiesség elleni bűncselekményt; természetesen arra, hogy megtörjék az ott lakókat. Én tehát arra szeretnék mindenkit kérni, hogy e Házban vallási felekezetre, nemre, származásra tekintet nélkül arról beszéljünk, hogy konfliktushelyzetben a Magyar Honvédség katonái megvédenek mindenkit, minden civilt! Mindenkit, aki elszenvedője háborús, polgárháborús erőszaknak! Mert én azt gondolom, hogy egyébként a Magyar Honvédség katonái ezt teszik. Csakhogy ez az előterjesztés és általában az ehhez kapcsolódó hogy mondjam? propagandaszövegek mindig arról szólnak, hogy itt a keresztényeket kell megvédeni. Nem, képviselőtársaim! Ilyen konfliktusokban, és ettől a határozati javaslattól függetlenül is és minden konfliktusban, és ezt tapasztaltuk egyébként, amikor a Magyar Honvédség katonái Afganisztánban voltak vagy éppen a Balkánon láttak el feladatot, hogy a Magyar Honvédség katonái nem az önök ideológiája alapján válogattak. Megvédtek minden civilt, akit meg kellett védeni. És ezt nyomatékosan szeretném újra és újra hangsúlyozni önöknek, mert nagyon veszélyes útra lépnek, hogyha a Magyar Honvédséget amelyik, még egyszer mondom, nem úgy működik, ahogy azt önök itt az Országgyűlésben elmondják ilyen veszélyes útra próbálják sodorni. A katonák arra tesznek esküt, hogy megvédik az ártatlan embereket. [[17.20]] Amikor elküldjük ilyen missziókba ezeket az embereket, nőket és férfiakat, ők nem vizsgálják, hogy azok az emberek, akiket meg kell védeni, azok éppen keresztények-e. Azt vizsgálják, nagyon helyesen, hogy ezeket az embereket meg kell védeni, és szerintem ez borzasztóan fontos. Fontos, hogy megvédjék a helyi keresztényeket; fontos, hogy megvédjék azokat, akiknek nincsen vallásuk; nagyon fontos, hogy megvédjék azokat a nőket, akik ilyen konfliktusokban szenvednek vagy éppen a gyerekeket. Én abban reménykedem, hogy az Országgyűlés Honvédelmi és rendészeti bizottságának ülésén ez a kérdés előkerül, és választ fogunk kapni ezekre a kérdésekre. És már előre szeretném jelezni, hogy biztosan elő fog kerülni, hogy a múlt héten nem voltam bizottsági ülésen. Valóban nem voltam bizottsági ülésen, hiszen előválasztási kampány volt, ott vettem részt, de ahogy tapasztaltam, a bizottság tagjai, főleg a bizottság elnöke inkább azzal foglalkozott, hogy az én Facebook-oldalamat vizsgálta, mint hogy a miniszter termelési beszámolóját hallgatta volna meg. De sem a nyilvános bizottsági ülési jegyzőkönyvből, sem a zárt bizottsági ülésből nem derült az ki, hogy egyébként ebben és más missziókban milyen konkrét feladatot látnak el a Magyar Honvédség katonái. Azt, hogy egyébként milyen feladatokat láttak el, azt egy konfliktusból tudtuk meg, amikor a honvédelmi tárca meginvitálta kérésemre mindannyiunkat a minisztériumba, és akkor bemutatták azt, hogy ott milyen probléma volt. Képviselőtársaim, önök nagyon sokszor elmondják, hogy a haza védelme nemzeti ügy. Ugyan nehéz azt elfogadni, és nyilván nem is fogadom el, hogy kirekesztenek bennünket akik nem az önök ideológiáját valljuk a hazából, de mi mégiscsak elég sokan ebben az országban nem úgy gondolkodunk, ahogyan önök, mi is a haza részesei vagyunk. Mi tényleg hiszünk abban, hogy ezeket a kérdéseket meg lehetne beszélni. Mi sem bizonyítja, még egyszer, jobban, hogy talán az önökkel szemben leginkább kritikus, az önökkel szemben leginkább szemben álló párt volt az, amelyik legelőször ez a DK támogatta ezt a javaslatot. És pontosan azért támogattuk, nem azért, amit itt hárman ugyanazt elmondták, hanem mert azt gondoljuk, hogy ezekben az ügyekben Magyarországnak van feladata, van felelőssége, a Magyar Honvédség tagjai számára ez a fajta missziós tevékenység igenis a továbblépési lehetőséget mutatja. De önök a következő alkalommal amikor két évvel később meghosszabbították ezt a missziót megnövelték a létszámot, megnövelték a területet és kiegészítették a feladatot, és ezekről mind a mai napig nem hajlandók zárt bizottsági ülésen beszélni. Szerintem fontos lenne, hogy legalább ilyen kérdésekben normális, őszinte beszélgetés legyen. A Demokratikus Koalíció frakciója éppen ezért várja azt a bizottsági ülést, ahol a minisztérium illetékesei részletesen, nem fölsorolásszerűen, részletesen elmondják, hogy mégis mit jelent a katonai segítségnyújtás és tanácsadás, a partnerképesség-építés, a csapatkísérés vagy az őrzés-védelem egészen pontosan annak érdekében, hogy tudjuk támogatni ezt a határozati javaslatot. Ellenkező esetben, ha önök titkolóznak, ha önök megpróbálják elfedni a valóságot, ha önök azt gondolják, hogy ez az önök kizárólagos joga, akkor nagyon nehéz lesz támogatni a határozati javaslatot, miközben még egyszer szeretném hangsúlyozni a missziós feladatokkal egyetértünk. Lehetséges, bizonytalan vagyok benne, de ezt nyilván a kormányon belül el tudják dönteni, de arra emlékszem, hogy amikor az első előterjesztést benyújtották, és amelyet támogatni tudtunk, akkor nem a honvédelmi tárca illetékesei jelentek ott meg, hanem valamiért a Külügyminisztérium munkatársai. Szijjártó Péter miniszter úr ült ott, és ő pontosan értette, hogy miről beszélgetünk ebben az ügyben. Tehát lehetséges, hogy ebben az ügyben a honvédelmi tárcának segítséget kellene kérni diplomáciai szempontból a külügyi tárcától, hogy egy ilyen bizottsági ülés össze tudjon jönni. Azzal szeretném zárni, hogy reményemet fejezem ki, hogy megértik, hogy ezekről a kérdésekről kell közösen beszélgetni. Azt elfogadjuk és tudomásul vesszük, hiszen ez teljesen természetes, hogy vannak olyan dolgok, melyeket csak olyanok hallhatnak, hallgathatnak meg, akik rendelkeznek nemzetbiztonsági ellenőrzéssel, szerintem ez rendben is van. De azt pedig önök értsék meg, hogy nem lehet olyan misszióra adni a voksunkat, melyről semmit sem tudunk, ráadásul úgy, hogy ennek a missziónak az időtartamát 2023. december 31-éig, tehát a várt kormányváltást követően jóval meghosszabbítják. Én ezért arra tennék javaslatot, hogy egyrészt változtassák meg a dátumot, másrészt pedig legyen egy ilyen bizottsági ülés, Kósa Lajos elnök úr egészen biztosan tud önökkel egyeztetni, gyorsan össze tudjuk hozni ezt a bizottsági ülést akár a hétre is, de a jövő hétre mindenképpen, és tudunk ezekről a kérdésekről beszélni. Végül még egyszer szeretném megköszönni a Magyar Honvédség katonáinak azt az emberfeletti munkát, amelyet a különböző nemzetközi missziókban végeztek, amelyet itthon végeztek. Soha nem fogjuk elfelejteni, és rendkívül hálásak vagyunk mindazért, amit ők tettek, amivel a hazát és benne bennünket, mindannyiunkat védtek. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kettőperces felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, KDNP-képviselőcsoport.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr, a szót. Rövid leszek. Képviselőtársnőmre reagálván: azért fontos a Közel-Kelet esetében beszélni nemcsak az üldözött keresztényekről, hanem minden olyan vallási kisebbségről, hiszen az Iszlám Államból 2013-ban kivált ISIL-nek kiemelt célpontjai a keresztények és más vallási közösségek, kiemelt célpontjai Közel-Keleten és a világban. Tehát azokat a veszélyeztetett közösségeket mindig is hangsúlyozni kell akik a humanitárius segítségnyújtással foglalkozunk nemzetközi szervezetekben, azt látjuk, hogy a keresztényeknek és más vallási kisebbségeknek való segítés óriási mértékben szerepet játszik a béke és az egyensúly biztonságának a megteremtésében. Tehát itt e tekintetben és ennek relevanciájában mindenképpen kell beszélnünk, hiszen a Közel-Kelet biztonságpolitikai aspektusaiból, ha mélyebben vizsgáljuk ezeket a kérdéseket, akkor nem hagyhatók ki a szunnita terrorszervezet által kiemelten veszélyeztetett vallási közösségek. Ezért kapcsolódik a kettő egymáshoz szorosan. Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vadai Ágnes képviselő asszonynak, DK-képviselőcsoport, aki szintén kettőperces felszólalásra jelentkezett.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Az Interparlamentáris Unió humanitárius jogi bizottságát vezetem immár három éve, elég sokat foglalkoztunk ezzel a kérdéssel. Azt gondolom, hogy önnek abban igaza van, és azt nem is vitattam, hogy nyilván vannak olyan vallási kisebbségek, akikkel szemben brutális módon lép fel az Iszlám Állam. Szerintem ezt nem is kérdőjeleztem meg. De ön elfelejtkezik arról, hogy egy ilyen konfliktusban nem pusztán vallási alapon történik az emberiesség elleni bűncselekmények elkövetése. Ezért szeretném azt hangsúlyozni, hogy minden ilyen konfliktusban természetesen különböző kisebbségekkel szemben elkövetnek olyan súlyos atrocitásokat, amelyeknek nagyon remélem, hogy a vége nemzetközi büntetőbíróság az elkövetőknek és hosszú, hosszú év börtön lesz. De ne felejtsük el, hogy a nőkkel és a gyerekekkel szemben elkövetett szexuális és egyéb erőszak abszolút jellemzi sajnálatos módon azt a fajta hadviselést, amely ellen a magyar katonák küzdenek. Egy. Kettő. Óva intem magunkat attól, de főleg önöket, hogy a Magyar Honvédséget, ahol azt a kiképzést kapják a katonák, hogy mindenkit, aki áldozat, meg kell védeni, ebbe az irányba próbálják eltolni. A magyar katonák feladata nem az, hogy egyes vallási, szexuális vagy bármilyen kisebbséget védjenek, az ő feladatuk az, hogy mindenkire, aki ennek a konfliktusnak a valós vagy várható áldozata, arra vigyázzanak. Tehát, szerintem itt a különbség a kettőnk gondolkodása között, hogy én megvédek olyat is, aki nem feltétlenül keresztény, ön pedig azt hangsúlyozza vagy a határozati javaslat azt hangsúlyozta, hogy a keresztény kisebbségekkel szemben elkövetett atrocitások az, ami miatt szükséges az, hogy a Magyar Honvédség fellépjen és misszióba menjen. [[17.30]] Nem vitatom, hogy a Magyar Honvédségnek ez is feladata, de nem ez a kizárólagos feladata. A katonáknak szerintem nagyon világos iránymutatást kell adni. A katonák egyébként, ahogy én tapasztaltam, nem válogatnak az alapján, hogy ki a keresztény, ki a nő, ki a férfi, ki a szőke, ki a barna, ki a vörös, ki a szemüveges. Ők megvédenek mindenkit, és vigyáznak mindenkire, akiről feltételezik és látják, hogy áldozata lehet erőszaknak, és szerintem ez így van rendjén. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Normál időkeretben, kérdezem, kíváne valaki szólni. (Senki sem jelentkezik.) Szintén nem jelentkezett senki. Az általános vitát ennek alapján lezárom. Megkérdezem a miniszterhelyettes urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Németh Szilárd István: Csak röviden, elnök úr.]] Igen, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelettel köszönöm a misszióban részt vevő magyar honvédek és a kormány nevében is a támogató felszólalásokat és azokat a jókívánságokat, amiket a Fidesz és a KDNP vezérszónokai rajtam keresztül szeretnének eljuttatni a honvédelemnek. Ennek én természetesen eleget fogok tenni. Vadai Ágnes, a Gyurcsány-párt vezérszónoka egész egyszerűen megdöbbentett több mindennel, hozzászólása álságos, szemforgató, de leginkább hiteltelen volt. Miért is volt hiteltelen? Azt állítja a Honvédelmi Minisztérium volt politikai államtitkára, akiről már azt beszélik, hogy bejelentkezett a főnökénél honvédelmi miniszternek, hogy nem tudja, hogy azoknak a külső szolgálatot ellátó katonáknak, akik Erbílben állomásoznak és végzik a feladatukat, mit jelent a partnerképesség-építés, azt állítja, hogy nem tudja, hogy mit jelent a katonai segítségnyújtási és tanácsadási feladat, az őrző-védő feladat és a csapatkísérő feladat. Énszerintem ez nincs így. De ehhez kapcsolódik, hogy ő szeretné, ha ezt kibontaná neki valaki. Vannak egyébként egész jó tanulmányok, az interneten is hozzáférhetők, és én úgy tudom, ön talán még a hadtudományokban is jártas, tehát egyszerűen nem is tudom elképzelni. [[Dr. Vadai Ágnes: Sőt! Ellentétben önnel, olvasni is tudok!]] De azt is állítja Vadai Ágnes, hogy ő soha nem kap semmilyen információt se az Országgyűlésben, se az Országgyűlés szakbizottságában, a Honvédelmi és rendészeti bizottságban. El kell oda járni, és akkor kap! Tehát azt gondolom, az előző bizottsági ülésen ön nem vett részt. Ezen a bizottsági ülésen a miniszter úr nyolc órán keresztül állta a nyílt és a zárt ülésen a sarat, minden felmerülő kérdésre, minden apró kérdésre válaszolt bármelyik misszióval kapcsolatban. A Magyar Honvédség itthoni életével kapcsolatban, a fejlesztésekkel, a Zrínyi-programmal, mindennel kapcsolatban kapott kérdést, és mindent meg is válaszolt, mert azt a továbbiakban a kérdezők nem feszegették, hanem elfogadták a válaszát. Ha a képviselő asszony, aki rendszeresen ad be írásbeli kérdéseket, azt mondja, hogy ő nem kapja meg a választ, abból nagy baj lenne, mert a honvédelmi miniszternek a hozzá eljuttatott kérdésre kötelessége, mégpedig meghatározott időn belül válaszolni. A miniszter úr, Benkő Tibor miniszter úr ennek mindig eleget tett, ön ott is megkapja a kérdéseire a választ. A hiteltelenség harmadik nagy bizonyítéka, hogy beszél arról, hogy mindenféleképpen támogatni kell a honvédek külföldi szerepvállalását, a missziókban való részvételét. De, nagy tisztelettel, a TAKUBA műveletnek a vitájában ön nem vett részt. Tehát ugyan bejelentkezett, de aztán nem jött el a vitára, és nem mondta el itt a saját, illetve a pártjának a véleményét. Ma pedig két megalapozó törvényt is elfogadott az Országgyűlés, de az önök támogató szavazata nélkül, tartózkodtak ezeknél a szavazásoknál. Tehát nem tudom, hogy így hogy lehet támogatni a honvédek missziókban való részvételét. A negyedik észrevétel: én szeretném fölhívni az ön figyelmét, hogy ne gyűlölje ennyire a keresztényeket, ne legyen ennyire kereszténygyűlölő, mert ez elrontja az embernek az éleslátását, és azt a fajta hozzáállást, amit ön tanúsított itt néhány mondatban [[Dr. Vadai Ágnes: Kemény szavak ezek egy volt SZDSZ-estől!]] , azt vissza is kell utasítanom. Köszönöm szépen még egyszer. Arra kérek mindenkit, hogy szíveskedjenek támogatni ezt az országgyűlési határozati javaslatot. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határút-szakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló 2017. szeptember 14-én, Budapesten aláírt Megállapodást módosító 1. Kiegészítés kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17273. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót György László úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A magyar és a szlovák szakminisztérium 2021. október 7-én írta alá a közös államhatáron lévő közúti határhidak és határútszakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló, 2017-ben aláírt megállapodás 1. kiegészítését. Ennek törvényi szintű kihirdetése szükséges, ezt szolgálja az önök előtt lévő törvényjavaslat. A 2017-ben aláírt eredeti megállapodás rendezte az olyan, határt keresztező hidak és azzal párhuzamosan futó határutak üzemeltetésének, fenntartásának és rekonstrukciójának feltételeit, amelyek esetében a két ország hatóságainak együttműködésére fokozottan szükség van. A kisebb üzemeltetési és fenntartási feladatok elvégzése a mindkét fél közös tulajdonában lévő határhidak esetén úgy egyszerűbb, ha az egyik ország vállalja a híd teljes felügyeletét, míg egy másik, hasonló méretű híd fenntartásáról teljes egészében a másik ország gondoskodik. A határon futó utak üzemeltetése is egyszerűbbé tehető, ha azokat az az ország felügyeli, amelyik munkagépeivel saját területéről könnyebben eléri azt. Eddig ez a megállapodás 26 határhíd és határút közös fenntartásának módjáról intézkedett. A megállapodás aláírása óta a magyar és a szlovák kormány három új határhíd megépítéséről kötött nemzetközi szerződést, melyek üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról rendelkezni kell. Ez az 1. kiegészítés célja: a változások átvezetése az eredeti megállapodás szövegén. Tisztelt Országgyűlés! Az egyezménymódosítás szerint a megépíteni tervezett, Drégelypalánk és Ipolyhídvég közti Ipoly-híd üzemeltetését és fenntartását a magyar fél fogja végezni, a szlovák fél pedig elvállalja a Dunakiliti és Doborgaz közötti gyalogos- és kerékpáros-Duna-híd, valamint az Őrhalom és Ipolyvarbó közötti Ipoly-híd üzemeltetését és fenntartását. A hidak rekonstrukcióját, ha a későbbiekben szükségessé válik, a felek közösen biztosítják majd. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország és Szlovákia közti határtérség infrastruktúrájának fejlesztésére, az átkelők számának bővítésére látható igény van nemcsak az uniós és schengeni kötelezettségeink miatt, hanem gazdasági, társadalmi és nemzetpolitikai szempontból is. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot és ezzel a módosító 1. kiegészítés kihirdetését támogatni szíveskedjék. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Csenger-Zalán Zsolt képviselő úr nem tartózkodik bent, reményeink szerint megérkezik, és majd a későbbiek során fog hozzászólni. Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Nagyon világos és a néppárti, konzervatív Jobbik régi, töretlen álláspontja, hogy minden ilyen kezdeményezést támogat, nemcsak arra való tekintettel, hogy magyar honfitársaink laknak azokon a településeken, amelyek érintettek a határátkelőnél, de a határon átnyúló gazdasági kapcsolatokra, illetve az ingázóknak az ezen a környéken meglehetősen nagy számára tekintettel is igazán fontos, hogy ilyen hidak létesüljenek. [[17.40]] Ezeknek a fenntartását, üzemeltetését, karbantartását értelemszerűen rendezni kell szlovák szomszédainkkal, éppen ezért szerintem a napnál is világosabb, hogy Magyarország érdeke, illetve honfitársainknak, akik a csonka honon kívül élnek, szintén érdeke, hogy Magyarország róluk ilyen módon is gondoskodjon, még akkor is, hogyha ezek számottevő anyagierő-vállalások. Ezt mindannyian szívesen megtesszük, és ilyen ügyeket a Jobbik mindig is szívesen támogatott, és ezután is támogatni fog. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az államtitkár úr részletesen ismertette a törvényjavaslatot. Ugye, ez egy 2017-ben létrejött megállapodás volt. A 2017. évi megállapodás rendezte az olyan határt keresztező és azzal párhuzamosan futó műtárgyak, hidak és határutak üzemeltetésének, fenntartásának és rekonstrukciójának a feltételeit, amelyek esetében a két ország hatóságainak együttműködésére fokozottan szükség van. A kisebb üzemeltetési és fenntartási feladatok elvégzése a mindkét fél közös tulajdonában lévő határhidak esetében egyszerűbb, ha az egyik fél elvállalja a híd teljes felügyeletét, egy másik hasonló mértékű, méretű híd fenntartásáról pedig teljes egészében a másik fél gondoskodik. Hasonlóképpen a határon futó utak üzemeltetése is egyszerűbbé tehető, ha azokat az a fél felügyeli, amelyik a munkagépeivel a saját területéről könnyebben eléri az adott utat. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2017. évi megállapodás aláírása óta a magyar és a szlovák kormány több új híd megépítéséről kötött megállapodást, ahogyan az államtitkár úr erről szintén beszélt, amelyek üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szintén rendelkezni szükséges. A Magyarország és Szlovákia közti határtérség infrastruktúrájának fejlesztésére, az átkelők számának bővítésére egyre nagyobb, növekvő igény van. Tekintve azt is, hogy mind Szlovákia, mind Magyarország az Európai Unió és a schengeni egyezmény tagja, ezért a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP-frakció abban érdekelt, hogy a szó szoros és átvitt értelmében is minél több híd legyen Szlovákia és Magyarország között, és nyilván hogyha a szó szoros értelmét nézzük, akkor ezen hidak, átkelők üzemeltetésének a legegyszerűbb módját kell választani, ahogy az előttem szóló Juhász Hajnalka is elmondta, tehát megállapodást lehet kötni arról, hogy az egyiket az egyik fél üzemeltesse, nyilván amely könnyebben meg tudja közelíteni, könnyebben tudja üzemeltetni azt, más hidakat adott esetben pedig a másik. A megállapodást ilyen értelemben észszerűnek, előremutatónak gondoljuk, és azt gondolom, hogy az Országgyűlés egyetlen képviselőjének sem lehet ezzel gondja, de azt tudom mondani, hogy az MSZP-frakciónak semmiképpen nincsen, tehát a frakciónk nevében a támogatásról tudjuk biztosítani az államtitkár urat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Rögtön elnézést kell kérnem a kis késésért, de a karácsonyi Budapest miatt nem kocsival jöttem, hanem villamossal, de az meg az Erzsébet hídtól nem közlekedik, úgyhogy onnan gyalog jöttem. Úgyhogy elnézést a késésért, bár sportélménynek jó volt. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a 2017-es megállapodásnak, mondhatjuk, aktualizálása. Az eredeti megállapodást ’17. november 13-án hirdették ki. Akkor az Országgyűlés ellenszavazat nélkül fogadta el a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság kormánya között a közös államhatáron lévő közúti hidak és határútszakaszok üzemeltetéséről, fenntartásáról és rekonstrukciójáról szóló nemzetközi szerződést. Ennek lényege az volt, hogy egyszerűsítse országaink között a határhidak, illetve a határútszakaszok kezelését. A felek akkor megállapodtak abban, hogy a kisebb üzemeltetési és fenntartási feladatok elvégzése a mindkét fél közös tulajdonában lévő határhidak esetén egyszerűbb, ha az egyik fél elvállalja a híd teljes felügyeletét, míg egy másik, hasonló méretű híd fenntartásáról teljes egészében a másik fél gondoskodik. Hasonlóképpen a határon futó utak üzemeltetése is egyszerűbbé tehető, ha azokat az a fél felügyeli, amelyik munkagépeivel könnyebben meg tudja közelíteni az adott utat. A jelen kiegészítés már konkrét feladatokat nevez meg, ennek megfelelően osztja fel a közeljövőben építeni kívánt Ipoly- és Duna-hidakat. A magyar fél fog az üzemeltetésért és a fenntartásért felelősséget vállalni a Drégelypalánk és Ipolyhídvég között épülő híd kapcsán, ezzel egyidejűleg a Dunakiliti és Doborgaz közötti gyalogos- és kerékpáros-Duna-híd, illetve az Őrhalom és Ipolyvarbó közötti Ipoly-híd üzemeltetése és fenntartása pedig a szlovák fél kötelezettsége lesz. Nagy igény van az országaink közötti átkelés gyors és zavartalan lehetőségének biztosítására. Reméljük, hogy a jövőben ezen átkelési pontok száma gyarapodni fog. Bízom benne, hogy az eredeti megállapodás még számos kiegészítését kell hogy tárgyaljuk. A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, írásban senki nem jelezte felszólalási szándékát. Megkérdezem, kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem György László államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[György László: Nem, köszönöm.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a vészhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló 2021. évi XCIX. törvény hatálybalépéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17279. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót György István úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Országgyűlés 2021 nyarán elfogadta a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló 2021. évi XCIX. számú törvényt, az úgynevezett kivezető törvényt. E törvény megalkotására azért volt szükség, mert a veszélyhelyzet kihirdetéséről és a veszélyhelyzeti intézkedések hatályba léptetéséről szóló 27/2021. számú kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet megszűnése esetén az Alaptörvény 53. cikk (4) bekezdése szerint a kormánynak az Alaptörvény 53. cikk (2) bekezdése szerinti rendelete a veszélyhelyzet megszűnésével hatályát veszti. A jogbiztonság követelménye megkívánta, hogy e kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet megszűnése és a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályvesztése ne történjen anélkül, hogy megfelelő átmeneti rendelkezések kerülnének megalkotásra. A kivezető törvény megalkotásának célja tehát az volt, hogy a veszélyhelyzeti jogalkotás által érintett tárgykörben az Országgyűlés a jogbiztonság érvényesülése érdekében a veszélyhelyzet idején létrejött jogviszonyokat, illetve várományokat úgy szabályozza, hogy a szabályozási átmenet egyértelműen és kiszámíthatóan, a bizalomvédelem követelményére is figyelemmel biztosított legyen, és a szabályozási környezet változatlansága törvényben garantált legyen. Ezt követően az Országgyűlés a koronavírus-járvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvényben adta meg a felhatalmazást a kormány számára, hogy az Alaptörvény 53. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályát az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdésére figyelemmel meghosszabbítsa. Tisztelt Országgyűlés! Ahogyan azt már nemzetközi szinten, többek között a WHO által is elismerték, Magyarország európai és világ-összehasonlításban is az egyik legeredményesebb oltási programjával küzd a koronavírus-járvány ellen. [[17.50]] Azonban az új variánsok Európa-szerte terjednek, a járvány negyedik hullámát elhozó delta variáns már Magyarországon is jelen van, ezért a továbbiakban is elengedhetetlen a fokozott védekezés. A kormány alapvető célja, hogy megvédje a magyar emberek életét és egészségét, mérsékelje a gazdasági károkat, megőrizze a munkahelyeket, amelyek eléréséhez gyors és hatékony döntéshozatalra van szükség. Az Országgyűlés döntése értelmében éppen ezért lépett hatályba 2021. szeptember 30-án a koronavírus-járvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló 2021. évi CII. törvény, amellyel a kormány további felhatalmazást kapott arra, hogy a veszélyhelyzeti kormányrendeletek hatályát 2021. december 31-éig meghosszabbítsa. Mindez hatással van a kivezető törvényben foglalt szabályokra is, hiszen azok a törvény rendelkezései alapján a veszélyhelyzet megszűnésekor lépnek hatályba. Tisztelt Ház! A kormány úgy ítélte meg, hogy a kiszámítható szabályozási környezet erősítése érdekében célszerű a kivezető törvény rendelkezéseit a veszélyhelyzet meghosszabbításától függetlenül hatályba léptetni, mégpedig főszabály szerint 2021. december 1-jén. A jogi konstrukciót úgy kell értelmezni, hogy ezen időponttal az Országgyűlés törvényi szintű szabályozási szintre emel egyes hatályos, veszélyhelyzeti kormányrendeletekben szereplő normatartalmat, ezzel egyidejűleg pedig az érintett veszélyhelyzeti kormányrendeletek deregulációját is elvégzi. Ugyanakkor figyelemmel kell lennünk arra is, hogy a kivezető törvényben szereplő átmeneti szabályok még egy korábbi hatálybalépés lehetőségével íródtak, így ezen szempont mentén a törvény összes rendelkezésének a felülvizsgálatát el kellett végeznünk. Előfordul ugyanis, hogy a kivezető törvény egyes rendelkezéseiben foglalt követelmények az időmúlás okán mára már teljesültek, esetleg az abban meghatározott határidők már elteltek, így ezen szabályok változatlan formában való hatályba léptetésére nincs lehetőség, vagy ezen okok miatt a hatálybalépésük már nem is indokolt. Emellett a kivezető törvény olyan szabályozásokat is tartalmaz, amelyek alkalmazhatósága logikailag elválaszthatatlan a veszélyhelyzet időtartamától, így ezen rendelkezések hatályát továbbra is a veszélyhelyzet megszűnéséhez szükséges kötni. Ezek között említendő a veszélyhelyzeti különleges szabálysértési tényállások alapján megindult szabálysértési eljárások vagy a veszélyhelyzeti különleges közigazgatási tényállások alapján megindított közigazgatási eljárások, amelyek a rendeleti szintű szabályozás alapján lefolytathatók, ezért az átmeneti rendelkezés hatályba léptetésére nincs szükség. Ugyanígy a rendelkezések vizsgálatát tették szükségessé a kivezető törvény elfogadása óta kihirdetett további veszélyhelyzeti kormányrendeletek is, azonban azok a kivezető törvény módosítását a jogalkotói szándék szerint csupán dátumok, határidők és ezzel közvetlen összefüggő koherenciakérdések átvezetésével érinthetik. A kivezető törvény elfogadását követően kihirdetett új veszélyhelyzeti rendeletek kivezetését, továbbá a kivezető törvény azon rendelkezéseinek kivezetését, amelyek hatályba léptetésére most nem kerül sor, egy külön kivezető törvény fogja rendezni. Tisztelt Országgyűlés! A korábban elmondottak alapján az előttünk fekvő törvényjavaslat a kivezető törvényben foglalt rendelkezések kapcsán tehát a következőkre tesz javaslatot. A törvény legtöbb rendelkezését módosítás nélkül a veszélyhelyzet megszűnése előtt hatályba lépteti, egyes rendelkezéseket nem léptet hatályba, továbbá egyes rendelkezéseit módosított dátummal lépteti hatályba. A kivezető törvény részleges hatálybalépését így a jogbiztonság és a kiszámítható szabályozási környezet kívánalmára is figyelemmel azért kell megvalósítani, mert ezzel szűkíthető azon tárgykörök országgyűlési szabályozása, amelyet a 27/2021. számú kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet megszüntetése esetén meg kell valósítani. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az elhangzottak alapján a törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Személyes meggyőződésem, hogy ezekben a megpróbáltatásokkal teli időkben nélkülözhetetlen a lehető legszélesebb körű nemzeti összefogás és társadalmi szolidaritás biztosítása. Mára ugyanis egyértelművé vált, hogy a koronavírus terjedésének akadályozása, lassítása, illetve a fertőzés elleni küzdelem támogatása, az emberi egészség megóvása és a magyar gazdaság újraindítása valamennyiünk közös feladata. Vészterhes időkben a felelős döntéseket az Országgyűlésnek és a kormánynak kell meghoznia. A koronavírus új variánsai nem tapasztalt gyorsasággal és következményekkel terjednek Európa-szerte. Éppen ezért üdvözlendőnek tartom, hogy a kormány újra a parlamenthez fordult, hiszen rendkívüli jogrendet hirdetett, és annak meghosszabbítását kérte a magyar Országgyűléstől 2022. január 1-jéig. Tisztelt Képviselőtársaim! Hangsúlyozandó, hogy azért sikerült jól kezelni a járvány eddigi hullámait, mert az ország összefogott. Természetesen kellettek a kiváló szakemberek, és szükség volt az állampolgárok fegyelmezettségére is. Most az ország annyival jobb helyzetben van, hogy mind az infrastruktúra, mind a tapasztalat szempontjából felkészültebbek vagyunk, és van már vakcina is. S ha mindenki betartja a szabályokat, akkor együtt újra sikerülhet megfékezni a világjárvány hazai terjedését, és egyúttal újraindítani a gazdaságot. Közös célunk, hogy a lehető leghamarabb magunk mögött hagyjuk a járványt. Az esélyeink jók, ezért is nagyon fontos, hogy továbbra is fenntartsuk a fegyelmezettséget. Rendelkezésünkre áll kellő mennyiségű oltóanyag. A védőoltások mind hatásosak és biztonságosak, a járvány elleni védekezés legfőbb eszközei. Magyarországon a beoltott emberek kevesebb mint 1 százaléka betegszik meg, ezért is fontos, hogy aki eddig még nem tette, az kérje az oltást. E helyütt is szeretném kiemelni azt a tételmondatot, miszerint az oltás működik, és Magyarország is működik. Köszönetet kell mondanunk az egészségügy hőseinek, a kórházban dolgozó orvosoknak, ápolóknak és a személyzet összes tagjának, mentősöknek, valamint háziorvosoknak és kollégáiknak, akikre mindvégig hatalmas teher hárult. Köszönet illeti a szociális ellátásban és a szociális intézményekben dolgozókat, a pedagógusokat, a rendőröket, a közigazgatásban és a kereskedelemben dolgozókat példás helytállásukért. Mindenkit köszönet illet, aki a hivatását bátran és híven gyakorolja az emberek érdekében járvány idején is. Köszönjük minden állampolgárnak a fegyelmezettséget és a türelmet, amelyet az elmúlt időszakban tanúsítottak, egyben további kitartást és még egy kis türelmet kérünk mindenkitől. Még egy nagy közös erőfeszítésre van szükség, hogy az oltások elegendő számával véglegesen legyőzzük a koronavírust, és végleg magunk mögött hagyhassuk a járvány szomorú és tragikus időszakát. Megragadom az alkalmat, hogy őszinte részvétemet fejezzem ki a járvány áldozatai hozzátartozóinak. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Tisztelt Ház! A jogbiztonság és a jogalanyok szempontjából a kiszámítható szabályozási környezet jogállami követelményére tekintettel született meg az előttünk fekvő törvényjavaslat, amely a vészhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szól. A jelen törvényjavaslatban lefektetett időpontokban kívánja hatályba léptetni ez a törvényjavaslat a megszűnést. Megjegyzendő azonban, hogy a tervezett egyes rendelkezések hatályba nem lépéséről is rendelkezik, ugyanis ezek tárgyában az átmenetet biztosító szabályozásról külön törvény rendelkezik majd. Államtitkár úr ezt előttem már elmondta, úgyhogy nem részletezném, mindössze csak annyit, hogy főszabály szerint december 1-jén határozza meg a hatálybalépést. Lesznek olyan törvényi rendelkezések, amelyek nem lépnek hatályba, és néhány kivételesen 2022. január 1jén lép hatályba. [[18.00]] Szeretném mindehhez hozzáfűzni azt is, hogy a törvényjavaslat nagyon helyesen rendezi a szükséges szövegmódosításokat és korrekciókat. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott javaslatot. Kérem valamennyi képviselőtársamat, pártállásra való tekintet nélkül, hogy szintén támogassák szavazatukkal. A járvány elleni védekezésben pedig most kivételesen tegyük félre a politikai megfontolásokat. Talán naivnak tűnik ez az óhajom, de ahogy mondani szokás, a remény hal meg utoljára. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Nagy tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, egyúttal megadom a szót Lukács László Györgynek, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A veszélyhelyzet immáron sokadik meghosszabbításával kapcsolatosan több olyan törvényi teendő is volt, amivel szembe kellett néznie a parlamentnek. Az elmúlt hetekben tárgyaltunk arról, hogy milyen felhatalmazást kapjon a kormány, illetve hogy meddig lehessen a veszélyhelyzetet meghosszabbítani. Mindezekre tekintettel nyilvánvalóvá vált, hogy a korábban meghozott jogszabályok, illetve egyes jogszabályokat érintő módosítások határidejének a meghosszabbítása indokolt lesz. Több helyen rendezi maga a jogszabály azoknak a különböző időpontoknak, tehát a hatálybantartási időpontoknak a sorrendjét és felsorolását, ami különböző területeket érint; egyrészt van olyan, ami pénzügyi könnyítést, illetve pénzügyi könnyebbséget jelent egyes fogyasztók számára, van természetesen olyan, ami a védekezés természeténél fogva szükséges határidő-módosítás, és vannak olyanok, amelyekkel még viszonylag nehéz egyetérteni. Ezek közül emelnék ki egy olyan témakört, amely, úgy gondolom, az elmúlt időszakban inkább kárát szenvedte annak, amit a kormány a veszélyhelyzet meghosszabbítása során és a rendeleti kormányzás során eszközölt és csinált. Ez pedig az önkormányzatok kérdése. Világosan látszik a mostani szabályozásból is, hogy egy szerintem aránytalan és szükségtelen meghosszabbítása lesz annak a díjemelési tilalomnak, amelyet az önkormányzatokra nem mondom, hogy erőltettek, hanem nekik javasoltak, és elfogadott a kormány, illetve a parlament, ugyanis megállapították, hogy az önkormányzatok az általuk szedett díjak mértékét nem emelhetik a járványra való tekintettel. Ez a járvány első szakaszában természetesen, amikor az országnak lezárásokkal kellett szembenézni, és a gazdasági teljesítmény láthatóan és érzékelhetően komolyan csökkent, indokolt is volt, hiszen a fogyasztók védelme érdekében lehetett várni vagy számítani arra, hogy az önkormányzatoknak bizonyos módon a teherviselésben ki-ki a lehetőségei szerint részt kell vállalniuk. Azonban nagy része az önkormányzatoknak forrásai átcsoportosítása, illetve másfelé csatornázása miatt nehéz helyzetbe került anyagilag, így ha számukra nem is a díjemelés, de valamilyen módon egy méltányos díjkorrigálás mindenképpen szükséges lett volna. Úgy néz ki, hogy hiába nem lehet tudni, hogy a negyedik hullám meddig tart, illetve a soron következő veszélyhelyzet meddig fog tartani, de a törvényjavaslat azt indítványozza, hogy 2022 nyaráig ne lehessen lehetősége az önkormányzatoknak egy ilyen fontos pénzügyi döntést meghozni. Nem vagyok amellett, hogy az önkormányzatoknak a díjemeléssel az emberek életét vagy a vállalkozások életét nehezítenie kell, de mindannyian tisztában vagyunk azzal és különösen képviselőtársaim, akiknek egyébként kapcsolata van önkormányzattal és önkormányzatisággal, hogy bizony az önkormányzati bevételek tervezésekor ezek a díjbevételek, ezekkel való tervezés és a jövőbeni esetleges emelés milyen fontos lába az önkormányzati gazdálkodásnak, és fontos kelléke azoknak a pénzügyi háttereknek, amivel közfeladatot látnak el akár a szociális szférában vagy akár az önkormányzat kötelezően ellátandó alapfeladatai tekintetében, akár egészségügyi téren vagy bármilyen más téren. Nos, ezen díjak emelési lehetőségének a kiesése, ezáltal a tervezhetőség csökkentése mind-mind olyan térszűkítést eredményez az önkormányzatok oldalán, amellyel, úgy gondolom, hogy nehezebben birkóznak meg. Nagyon fontos, hogy a fogyasztókat, illetve az embereket megvédjük a koronavírus-járvány okozta esetleges lezárások vagy egyes piaci szektorokat érintő nehézségek hatásától, azonban mindannyiunk közös felelőssége az is, hogy az önkormányzatok számára olyan gazdálkodást biztosítsunk, amely kiszámíthatóságot biztosít a számukra, amelyben a megfelelő forrásokhoz hozzájutnak, hiszen ők helyettünk, az állam helyett nagyon sokszor átadott, de saját pénzeszközökkel is közfeladatot látnak el, és helyben képviselik az államot, illetve mindannyiunk társadalmi hatalmát, közhatalmát. Így azokkal a szűkítésekkel és azokkal a szerintem észszerűtlen és aránytalan határidő-hosszabbításokkal, amelyekkel az önkormányzatokra ezáltal pluszterhet kíván tenni a kormányzat, nem értünk egyet, és arra hívjuk fel a tisztelt kormány képviseletében itt lévő államtitkár úr figyelmét, hogy ezeket tolmácsolja a minisztérium felé, és legyen egy sokkal fairebb, egy sokkal igazságosabb és sokkal arányosabb hozzáállás ezeknek a határidőknek a megszabásánál, semmint hogy június 30-áig ezt betonba öntsük, és megkössük az önkormányzatok kezét. Az önkormányzatoknak lényegesen nagyobb mozgástér kell és lényegesen több lehetőség kell. Hadd mondjam el ezen túl, hogy mindezeket a szűk és az önkormányzatok számára előnytelen szabályokat az önök leváltása révén létrejövő következő kormány fel fogja oldani, és az önkormányzatoknak oda fogja azt a lehetőséget adni, amiből tisztességesen tudnak gazdálkodni, még úgy is, hogy az önkormányzatok többségében egyébként fideszes képviselők, fideszes polgármesterek ülnek, akik szintén ugyanúgy kárvallottjai az önök ilyen szabályozásának, nekik és az ő településüknek is lehetőségre van szüksége. Hiszünk abban, hogy a könnyítések által és a segítségek által, az önkormányzatokat partnerként kezelve a vidék Magyarországa sokkal előrébb tud jutni. A Jobbik mint vidéki konzervatív és vidékpárti néppárt úgy gondolja, hogy ezeknek az önkormányzatoknak nem megkötés kell, hanem több segítség, nem bebetonozni kell azt, ami számukra egy elveszett lehetőség, hanem oda kell adni a lehetőséget, hogy a vidék is fejlődni tudjon. Mindazonáltal, tartva magunkat ahhoz, hogy a veszélyhelyzethez a felhatalmazást nem adtuk meg Orbán Viktor beleszeretett egyrészt a rendeleti kormányzásba, másrészről látjuk, hogy veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe kormányozza az országot , mi ehhez partnerek nem tudunk lenni, a Jobbik ezt a törvénymódosítást nem kívánja megszavazni. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Most megadom a szót Juhász Hajnalkának, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus új variánsai nem tapasztalt gyorsasággal és következményekkel terjednek Európa-szerte, amelyre tekintettel az Országgyűlés döntött a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló törvény hatályának 2022. január 1. napjáig történő meghosszabbításáról, így a veszélyhelyzet kihirdetéséről és a veszélyhelyzeti intézkedések hatálybalépéséről szóló kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet még nem került megszüntetésre. A jogbiztonság és a kiszámítható szabályozási környezet kívánalmára figyelemmel szükségessé vált a veszélyhelyzettel összefüggő átmeneti szabályokról szóló törvény, azaz kivezető törvény valamennyi rendelkezését felülvizsgálni, és azok hatálybalépését a következők szerint rendezni. A törvényjavaslatban érintett adott rendelkezés nem léptethető hatályba vagy módosítás nélkül hatályba léptethető, továbbá hatályba léptethető, de minimális felülmódosítást el kell végezni önálló, új veszélyhelyzeti kormányrendeletben, illetőleg adott rendelkezés módosított dátummal léptethető hatályba. A kivezető törvény rendelkezései főszabály szerint 2021. december 1-jén hatályba lépnek. A veszélyhelyzet időtartamától független hatályba léptetés a kiszámítható szabályozás környezetét erősíti. A kivezető törvény azon rendelkezései, amelyek módosult határidővel lépnek hatályba, érintik többek között az önfoglalkoztató kompenzációs támogatást, a jogi személyekre vonatkozó egyes átmeneti szabályokat, a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény eltérő alkalmazására vonatkozó rendelkezések pontosítását, valamint a hiteltörlesztési moratóriummal kapcsolatos szabályokat, hiszen ahol a kivezető törvényben még az szerepel, hogy a fizetési haladék 2021. szeptember 30. napjáig tart, a kivezető törvény elfogadása óta hozott döntések alapján ez 2022. június 30-ára kitolódott. Érinti továbbá a helyi adókönnyítésekkel összefüggő rendelkezéseket és az adóigazgatási könnyítéseket is. Fontos törvényjavaslat, a KDNP támogatja. Nagyon szépen köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Varga Lászlónak, az Országgyűlés jegyzőjének, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Jegyző úr, öné a szó. [[18.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Csatlakozom azokhoz a képviselőtársaimhoz, akik először a köszönet hangján szólaltak meg: köszönet mindazoknak, akik az elmúlt másfél évben a koronavírus-járvány elleni védekezést segítették ebben az országban. Nagyon nehéz másfél év volt ez, és azt gondolom, hogy az egészségügyben, a szociális szférában dolgozók áldozatkész munkáját mellőzve, bár nagyon sok szférát mondhatnék még, nyilván nem tudtuk volna ezt a védekezést ilyen hatékonyan folytatni ebben az országban. A kormány munkáját azonban már nem övezi ilyen, hogy mondjam, közmegbecsülés e tekintetben. Sokféle időszak volt ebben, és míg, mondjuk, az egészségügyi dolgozókat gyakorlatilag egy egész ország tiszteli, becsüli és elfogadja az ő munkájukat, addig a kormány javaslatait, előterjesztéseit hogy fogalmazzak megelőlegezett bizalommal közelítette meg az ellenzék, de utána azt is mondtuk, hogy innentől fogva, ha a lehetőség az önöké mindenre, akkor a felelősség is az önöké. Álláspontunk szerint, és úgy ítélem meg, a Jobbik képviselője, Lukács László képviselőtársam is erre utalt, ezzel a megelőlegezett bizalommal visszaélt a kormány jó néhány területen. Lehet azt mondani, hogy ebben az előterjesztésben is, amely 42 ponton jelent szövegcserés módosításokat, nyilván elsősorban időbeli kérdésekben, határidőket kitolva, sok minden olyan dolog van természetesen, ami fontos az állampolgárok életének könnyítése szempontjából is, de nem mehetünk el amellett példaként két területet fogok hozni , hogy a kormány világosan bizonyos politikai csaták lejátszására is használta a veszélyhelyzetet mint jogintézményt. Nagyon helyesen hangzott el itt az önkormányzatok kérdésköre, amelyek kapcsán ugyan csak rövidebb rendelkezéseket tartalmaz ez a törvénycsomag, mégis egy folyamatot látunk. Sokszor beszéltem erről én is itt az Országgyűlésben. Az önkormányzatok bevételeit szűkítette a veszélyhelyzet idején a kormány úgy, hogy máshol, mondjuk, tőlünk nyugatabbra a védekezés frontvonalában dolgozó, a védekezésben szerepet játszó szereplőnek látták a kormányok az önkormányzatokat. Ott támogatták az önkormányzatokat, adott esetben többletforrásokat kaptak, Magyarországon azonban ez nem így történt, megszorítások érték az önkormányzatokat. Gondoljunk csak a gépjárműadó elvételére, a tömegközlekedés állami támogatásának megszüntetésére, ami például Miskolcot nagyon drasztikusan érintette, itt 500 milliót vontak el az MVK Zrt.-től. Tehát a veszélyhelyzetben is érezhető volt, a menetrenden bizony meglátszott, és a miskolciak elégedetlenek azzal a járatsűrűséggel, amit így lehet biztosítani. Egy megoldás van: vissza kell adni az állami támogatást, és akkor újra sűrűbben járhatnak a buszok, villamosok Miskolcon is. De az iparűzési adó egy részének elvétele is nyilván egy hatalmas kiesés, amit több, 25 ezer lakosnál nagyobb létszámú város esetében is csak részlegesen kompenzáltak. Ezen túl a parkolási bevételektől kezdve, egyéb kérdéseket is hozhatnék egy olyan helyzetben, amikor alapból csökkent az önkormányzatok bevétele például bérleti díj ágon, és egyéb szolgáltatásokat is természetesen kevésbé vettek igénybe a lakosok, tehát eleve nehéz helyzetben voltak az önkormányzatok. Az én bizalmam legalábbis képviselőként itt elillant a tekintetben, hogy a kormány csak a védekezéssel közvetlenül összefüggő kérdésekben fogja használni a veszélyhelyzetet. A másik kérdés pedig, amit óvatosan sokan felvetettek, bizonyos beszerzések a védekezés kapcsán, amelyek voltak túlárazottak is, illetve volumenükben is nagyon nagy számúak, és amelyek nem az élethez, illetve a racionalitáshoz voltak ilyen értelemben köthetők. Ez több egészségügyi eszközbeszerzés kapcsán is tetten érhető volt, például a lélegeztetőgépek számát kritizálta többször több ellenzéki szereplő. Olyan hatalmas mennyiségben szereztek be nem mind kizárólag megfelelő műszaki tartalmú lélegeztetőgépeket, amelyeknek a kezelőszemélyzete nyilvánvalóan nem állt rendelkezésre. Mondják, ha igen, de nagyon világosan látszik az egészségügyi szakemberek létszámából, illetve ehhez értő szakértők nyilatkozataiból, hogy sajnos az önök által beszerzett eszközöknek a töredékét tudja csak megfelelő szakszemélyzet kezelni Magyarországon. Itt jön több rendelkezésben a térítésmentes átruházás törvényi lehetősége, amely nyilván tulajdonképpen önöknek határon túli, külföldi partnerekkel való politizálásra is egyfajta lehetőség. Ezzel együtt azt mondom önöknek, hogy a beszerzések kapcsán is szintén merült fel a közvéleményben nagyon sok kérdőjel, és a kérdéseket önök nem megfelelően válaszolták meg. Bár meg tudnák tenni, hogy ezt megfelelően megválaszolják, magunk is hónapok óta várjuk ezekre a válaszokat! Egyébként, ha mondjuk, csak a környező országokat nézzük, én azt mondom, hogy vannak közöttük, amelyek kormányai hatékonyabban védekeztek, de egyébként nem ezt a folyamatos meghosszabbítást választották, míg nálunk a veszélyhelyzet mint jogi konstrukció lassan egy éve folyamatosan fennáll és folyamatosan meghosszabbításra kerül. Tehát ebben is azért lehet más utat is járni, ezt bizonyították más országok is. Valóban, a meghosszabbítást nem támogatta a frakciónk sem most, az őszi ülésszakon. Ennek az oka a bizalomvesztés nyilvánvalóan, nem ecsetelem tovább, világos, azt hiszem, hogy ebben nézőpontbeli eltérés van az ellenzék és a kormánypártok között. Volt, amikor ez máshogy volt, de többek között az általam említett indokok miatt ez megváltozott. Úgyhogy mivel sem az eredeti előterjesztéshez való kapcsolódása tekintetében, sem pedig eredetileg, a kivezető jogszabály támogatásában sem volt egyetértés, azt tudom mondani, hogy természetesen erre az előterjesztésre is ilyen módon a frakciónk nemmel fog voksolni. Ez nem jelenti azt, hogy egyébként azok munkáját ne ismernénk el, akik tényleg áldozatkészen nagyon sokat dolgoztak az elmúlt másfél évben azon, hogy kevésbé érintse a magyar állampolgárokat, illetve az itt élőket, Magyarországot általában ez a járvány. Nyilván az ő áldozatkész munkájukat elismerjük, illő tisztelet nekik. Azt is tudjuk, látjuk, hogy természetesen sok olyan döntést meg kellett hozni, illetve meg is lehetett hozni a veszélyhelyzettel összefüggésben kormányrendeletben, ami szükséges volt a védekezéshez, mégis számtalan olyan döntés született, aminek révén az ellenzék elvesztette a bizalmat, és ezeknek a kérdéseknek a megválaszolása pedig azóta sem történt meg az önök részéről. Egy szó, mint száz: az előterjesztést ilyen formában nem tudjuk támogatni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük, jegyző úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most megadom a szót Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem terveztem, hogy a kései órán hozzászólok, de Lukács László képviselőtársunk nekem adresszálta az önkormányzatokkal kapcsolatos fejtegetését, erre szeretnék válaszolni, bár sajnos most nincs itt. Valóban, én voltam polgármester, tehát átláttam pontosan a helyzetet. Megnyugtatnám a képviselőtársakat, hogy az önkormányzatoknál valóban iparűzésiadó-elvonás, egyéb elvonások voltak, de ahogy a jegyző úr is ezt megjegyezte, egy nagyon komoly kompenzációt kaptak az államtól. Nyilván egy ilyen helyzetben, amikor a gazdaság visszaesik, különösen az első periódusban, amikor gyakorlatilag a munkahelyek bezártak, nem működött a gazdaság, csökkent az emberek bevétele, csökkentek általában mindenféle adóbevételek, egy közös teherviselésre van szükség. Egyszerűen össze kellett húzni a nadrágszíjat, ha úgy tetszik, és mindenkinek, az államnak, a gazdálkodó szervezeteknek és sajnos a családoknak is, ezt mindenki megérezte. Ebből az önkormányzatok nem maradhattak ki. De itt képviselőtársam díjemelésekről beszélt. [[Dr. Varga László: Én nem!]] Jó, csak mondom, én arra reagálok. Díjemelésekről beszélt, azt mondta, azonnal meg kell szüntetni, hogy az önkormányzatok a különböző díjakat, adókat emelhessék, és majd, ha jön az ellenzék által vezetett kormány, akkor ezt meg is fogja tenni. [[18.20]] Na, ez az, amit mi is mondunk, pontosan ezt mondjuk, az ellenzék erre készül: adóemelésekre, díjemelésekre, különböző sarcokra és a különböző támogatásoknak a csökkentésére. Úgyhogy itt erre egy válaszunk van, hogy meg kell állítani: „Stop Gyurcsány! Stop Márki-Zay!” Amit itt jegyző úr említett, hogy például más országok sokkal jobban kezelték a dolgokat, és nem tartják fönn a veszélyhelyzetet [[Juhász Hajnalka felé:]] , azért hadd mondjam azt, hogy a minap itt képviselő asszonnyal együtt Strasbourgban voltunk az Európa Tanácsnál, hát bizony mindenhol maszkot kell hordani, mindenhol restrikciók vannak, mindenhol szabályok, mindenhol különleges veszélyhelyzeti rendelkezések vannak. Ugyanígy van Ausztriában, Bécsben az utcán is most már maszkot kell hordani. Nálunk egyelőre nem, de nem lehet tudni, hogy mi jön. És hiába van most itt ez a veszélyhelyzet fenntartva továbbra is, csak az érvényes belőle, ami effektíve mindenképpen szükséges: oltás, oltás, oltás ez az, ami igazán segítene. Jegyző úr mondta, hogy nem szavazták meg ezt a veszélyhelyzetet. Amikor az elsőt, talán március környékén, 2020 márciusában itt meghoztuk, akkor az ellenzék azt mondta, mindenki egy emberként, hogy boldogan megszavazná, mert szükség van rá, csak nincs lejárata, és emiatt nem. A következőben volt lejárat, akkor valami másért nem szavazták meg. [[Dr. Varga László közbeszól.]] Nem szavazták meg! Lehet, hogy a szocialisták megszavazták, de az ellenzék egészében nem. Mindig van valami apró kis kifogás, amiért nem, miközben mindannyian tudjuk, hogy sajnos igenis még szükség van rá. Én nagyon remélem, hogy a társadalom megérti azt, hogy az oltás az egyetlen út, ami segíthet, és az oltás az egyetlen, ami megvédhet minket, a gazdaságunkat, a közösségeinket, a gyerekeink jövőjét, úgyhogy kérem, hogy önök is ezt propagálják. Örülök, hogy most már ebben benne vannak. A beszerzésekkel kapcsolatban szívesen mehetnék itt különböző fejtegetésekbe. Ott is csak egyetlen gondolatra utalnék vissza: 2020 márciusában mást nem hallottunk ebben a teremben sem, csak hogy nincs elég lélegeztetőgép, nincs elég kórházi ágy, itt az egészségügy össze fog omlani. Látjuk, hogy lett elég lélegeztetőgép. Lehet, hogy sok lett, ez a jobbik helyzet, hogyha több a lélegeztetőgép, mint amennyire végül is szükség van egy olyan világpandémiában, amiről senki nem tudta az elején, hogy pontosan hogy is fog ez kinézni. Én azt gondolom, hogy ez a jobbik eset, és nem az, hogyha olyan képeket kellett volna látnunk Magyarországon, mint amiket Olaszországból, az Egyesült Államokból vagy éppen ma Romániából láthattunk. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Most megadom a szót kétperces hozzászólásra Varga Lászlónak, az MSZP képviselőjének, az Országgyűlés jegyzőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én próbálok tényleg empatikusan hozzáállni ehhez a kérdéshez, mert tényleg az első hetek olyanok voltak közösen éltük meg tulajdonképpen , hogy nem nagyon tudtuk, hogy mivel állunk szemben, és ez milyen volumenű világjárvány. Nagyon gyorsan, drasztikus lezárásokkal reagáltak szerte a világon a kitörésére, és hogyha utólag visszatekintünk az első hullámra, azért valóban nem azokat a számokat látjuk, mint akár sajnos a mai napon, tehát nyilvánvalóan nem tudtuk pontosan, hogy mi a helyzet. Ezt én értem. Ugyanakkor most már nem tudom, mennyire lehet megtanulni együtt élni ezzel a helyzettel. Nyilván lehet, hogy sose lehet igazán, de mindenképpen több információja van a közéletnek, a politikának, a szakembereknek is arról, hogy mivel állunk szemben. A mi szemszögünkből ezt talán azt is jelenthetné, hogy meg tudjuk ítélni, hogy mondjuk, egy önkormányzat büdzséjét vagy a központi költségvetést mennyire terheli meg ez az adott szituáció. Én azt mondom, hogy mindenképpen egy igazságosabb tehermegosztást kellene tennünk a központi költségvetésen belüli fejezetek között ebben a tekintetben. Tehát azt látom, hogy az önkormányzatokat nagyon komolyan, húsbavágóan érintette az önök ebben a tekintetben azért mindenképpen megszorító politikája, a szabad források százalékában elképesztően, mert sokszor hivatkoznak arra, hogy milyen kevés százalékos arányt érintett igen ám, de a szabadon felhasználható forrásokhoz képest ez egy nagyon drasztikus szám , ugyanakkor például elindult egy részben kívülről, részben belső adópolitikai okokból meglévő inflációs nyomás is, ami különösen az üzemanyagárakon vagy az alapvető élelmiszerek tekintetében érzékelhető. Tehát azt mondom, hogy ha az állam úgy gondolja, hogy le kell mondani bizonyos bevételekről mindenkinek egy ilyen időszakban, akkor csökkenteni kell az üzemanyagok adótartalmát, és egyébként az alapvető élelmiszereket 5 százalékos áfakulcsba kell kivétel nélkül sorolni. Tehát így lenne, azt hiszem, igazságosabb a terhek megosztása. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm. Szintén kétperces hozzászólásra szót adok Lukács László Györgynek, a Jobbik képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Én csak a történelmi hitelesség jegyében szeretném elmondani, hogy ki miért nem szavazott meg felhatalmazást. Az első felhatalmazásnál eléggé nyilvánvaló volt, hogy hibás és rossz volt az, hogy a kormány azt mondta, hogy ő nem tesz egy olyan fix időpontot, amikorra azt tudja mondani, hogy ő a válságot kezelni tudja. A veszélyhelyzetben természetesen ismeretlen volt előttünk nagyon sok minden, de az látszódott már akkor is, hogy ha az ország megfeszítetten és fegyelmezetten védekezik, akkor belátható időn belül le lehet küzdeni a járványt, ahogy ezt meg is tettük az első hullám tekintetében. Köszönjük szépen azoknak, akik ebben részt vettek. A másodiknál meg világosan látszott, hogy a kormány mindent megtett, amit tehetett a rendeleti kormányzással, a hatalmával nem élt, hanem visszaélt. Folyamatosan csinálták azokat az egyébként védekezéssel össze nem függő szabályokat és azokat az üzleteléseket, amelyek Magyarországot szerintem nem előrébb vitték, hanem hátrébb vitték. És hogyha megnézzük a harmadikat, akkor azt is látni kell, tisztelt képviselőtársaim, hogy Magyarország a harmadik hullámban ugyanolyan helyzetben volt, mint most Románia. Egy különbség volt, mert ön azt mondta, hogy nem láttunk olyan képeket Magyarországról: azért nem láttunk, mert a magyar kórházakba ebben az időpontban senkit nem engedtek be a média részéről, hogy a védekezésben egyébként nagyon fontos tájékoztatást ellássák. Ha Magyarországon látták volna az emberek, hogy mi zajlik a kórházban, nem azért, mert a kórház rosszul végzi a munkáját, hanem mert egy ilyen kihívással állunk szemben, akkor lehet, hogy másként alakul a védekezés; lehet, hogy másként alakulnak az oltási számok. Lehet, hogy Romániában pont ez fogja elhozni azt, hogy az oltás majd be fog indulni, és sokkal többen beoltatják magukat. Tehát azt mondani arra, amikor Magyarország világvezető volt az egymillió főre jutó halálozásban és itt hetekről beszélünk , ami egy tragédia volt, és 30 ezer embert vesztettünk el a világjárványban, több mint 30 ezer honfitársunkat, azt mondani, hogy a kormánynak a felhatalmazást miért nem adjuk meg, az minimum arcpirító. És azért sem adjuk meg, mert amikor megtörténik ez Magyarországon, akkor Kásler Miklós kiáll, és azt mondja kedélyesen az egyik miniszteri bársonyszékben ülve, hogy: meg sem rendültünk. 30 ezer honfitársunkat veszítettük el mi az, hogy meg sem rendültünk!? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] A kormány nem védekezett tisztességesen; Orbán Viktor veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe [[Az elnök újból csenget.]] kormányozta az országot. Ezért még felhatalmazás nem jár önöknek. Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr.
Szintén kétperces hozzászólásra megadom a szót Csenger-Zalán Zsoltnak, a Fidesz képviselőjének.
Köszönöm. Nem kívánok itt hosszasan polemizálni, csak ha már képviselőtársam a történelmi hűségről beszélt, szóval, azért olyan helyzet, mint ami ma Romániában vagy Olaszországban korábban volt, Magyarországon nem volt. És nem azért nem volt, mert nem tudtunk róla, meg a média nem mehetett be a kórházba, ezt azért a XXI. század elején, amikor okostelefonokkal rohangál mindenki, és a legkülönbözőbb videókat teszik föl, meg fényképeket küldözgetnek, ez egyszerűen teljesen hiteltelen történet. Őszintén szólva, nem tudom, hogy melyik ellenzéki képviselőtársunk tett föl például a Facebookra ukrajnai lepukkant kórházról képeket, hogy így néz ki Magyarországon a kórház. Ebből egy óriási botrány lett! Tehát nem kellene most ezt a nem olyan értelemben rémhírterjesztést vagy ezt a rossz hangulatot kelteni, mert itt az egészségügy tényleg elképesztően jól teljesített, az emberek is, de maga az egészségügy úgy egészében, egy nagyon-nagyon nehéz időszakban, és nem lehetett látni márciusban, hogy mi lesz ebből. Nem lehetett látni! És nem is tudom már, azt hiszem, ön mondta, hogy Orbán Viktor az országot válságból válságba vezette ugye, talán szó szerint így hangzott? [[Dr. Lukács László György: Igen.]] , egy világválságba. Tudom, hogy Orbán Viktornak nagy hatalma van, de azért azt ne feltételezzük, hogy az egész világot ő vitte bele egyik hullámból a másikba ez egy egészségügyi vészhelyzet! Én azt gondolom, hogy a kormányzat ezt jól kezelte: Magyarország példásan újraindult, a gazdaság kilőtt; az a fajta visszapattanás, amit mindenki szeretett volna Európában, nálunk, úgy tűnik, hogy meg is valósult. [[18.30]] Úgyhogy én azt kérném, hogy most itt a végén arról beszéljünk, azt mondjuk és azt az üzenetet küldjük el, hogy oltás, oltás, oltás, és akkor túl leszünk rajta. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. György István jelzésére:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Itt a polémiában sok minden elhangzott pró és kontra, nem szeretnék mindenre reagálni, mert hiszen itt a vélemények elhangoztak, most sem lenne másként, ha én elmondom ehhez a saját álláspontomat. Természetesen ez a kormány álláspontjaként is felfogható, de azt gondolom, hogy sok eleje és vége nem lenne annak a vitának, amit generálna, ha nem is most, ennek a vitának a végén. Először is szeretném megköszönni Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak azt, amit elmondott. Az egészségügyi szolgáltatók felé elmondott köszönetét szeretném azzal kiegészíteni, miközben ő is utalt rá, hogy itt egy olyan széles, az egész országra kiterjedő összefogásra volt szükség a védekezésben, és szükség van ma is, amely példátlan tulajdonképpen az elmúlt évtizedekben mindenképpen Magyarországon. Amit a közigazgatásnak, a védelmi bizottságoknak, az országos oltási munkacsoportoknak végig kellett csinálni, a kormányhivataloknak végig kellett csinálni ebben az időszakban, az valóban példa nélküli. A közigazgatás olyan óriási logisztikai feladatot végzett el, hogy a II. világháború óta ilyen, az egész országra kiterjedő, az egész ország lakosságára kiterjedő szolgáltatásszervezést nem kellett azóta elvégezni. Azt gondolom, hogy minden köszönetünk azoké, akik ebben részt vettek, legyenek azok egészségügyi szolgáltatók, akik a nyíl hegyei voltak, és legyenek azok, akik megteremtették azt a feltételrendszert, amelyben ez a szervezőmunka biztosította, hogy egy ország átoltásának, és kezdetben az oltóanyag hiányában még a különböző intézkedések kiszolgálására megtörténhessenek a megfelelő intézkedések. Tehát ez egy példátlan összefogás volt Magyarországon és az ma is. Őszintén remélem, hogy ez így fog folytatódni mindaddig, amíg ezt a Covid-19-járványt magunk mögött nem tudhatjuk. Sajnos, ahogy ezt többen elmondták, azért ebben a bizonytalanság nagy, hiszen nem tudjuk pontosan megmondani, hogy mikorra küzdhetjük le a Covid-járványt. Vannak persze régi járványokról, világjárványokról tapasztalataink, hogy körülbelül 3-4 esztendeig biztosan köztünk lesznek, de megjósolhatatlan, hogy ez hogyan lesz. Még annyit hozzátennék, hogy a 12 év feletti populáció átoltottsága Magyarországon ma 69-70 százalékos. Nyilván az egyes országokban különböző időpillanatokban érjük el azt az üvegplafont, ami az épp adott társadalomnak a kulturális és egyéb berendezkedése alapján elérhető, de nyilván minden törekvésünk az, és ezt most folytatva, hogy tovább növeljük az átoltottsági arányt, mert ez az egyetlen eszköz, mint ahogy ezt többen elmondták, amivel védekezni tudunk a járvány ellen. Lukács László György képviselő úr az önkormányzatokkal szembeni kormányzati intézkedéseket fájlalta. Azt szeretném csak elmondani, hogy az önkormányzat nem más, mint egy település lakosságának a választott testülete, az intézkedések pedig a települések lakosságát védték. El kell döntenie a kormánynak ebben az esetben, hogy a lakosságot védi vagy egyes intézményrendszereket véd. Nyilvánvaló, hogy itt az emberek egészségét, életét, egzisztenciáját kell védenünk elsősorban. Természetesen nyilvánvaló, hogy az önkormányzatok szerepe is nagyon fontos, hiszen azt is ki kell emelnem, hogy az önkormányzatok is több esetben példaértékűen működtek együtt például az oltóbuszos programban. Le a kalappal azok előtt a polgármesterek előtt, akik a szervezőmunkában is nagyon hatékonyan részt vettek, de összességében az intézkedések nem mást szolgáltak, mint egy olyan gazdaságvédelmi alapnak a létrehozását Magyarországon, amely a járvány elleni védekezésnek az anyagi feltételeit teremti meg. Tehát ha itt választani kell, akkor azt kell mondjam, hogy itt a lakosság oldalára állt a kormány, akik egyébként önkormányzatot választanak maguknak. És ahogy azt Csenger-Zalán Zsolt képviselő úr elmondta, a kistelepülések kompenzációt kaptak, a nagyobb települések is kaptak, kapnak kompenzációt az elkövetkezendő időben is, de elsősorban most nem az a feladat, hogy ezekkel foglalkozzunk, hiszen nem vagyunk túl a járványon. A negyedik hullám felfutó szakaszában vagyunk ma Magyarországon, tehát itt most nem kérdés, hogy elsősorban azokkal a kérdésekkel kell foglalkoznunk, amelyek a normális élet folytathatóságát biztosítják Magyarországon. Mindazokat az intézkedéseket, amelyeket a kormány hozott, lehet hibásnak megítélni, de meggyőződésem, hogy Európa egyik legsikeresebb védekezését hajtottuk végre, hiszen egyáltalán nem mindegy, hogy képese a kormány sebészi módon kimérni az emberi élet védelme, az egészség vé-delme elsődlegessége mellett azokat az intézkedéseket, amelyek a gazdaságot is képesek abban a pillanatban beindítani, amikor erre lehetőség van, és ez Magyarországon megtörtént. Nem véletlen a harmadik negyedévi GDP-növekedés, amely Európa-szerte irigyelt, és ez ugyanúgy a családok egzisztenciáját érinti, hiszen akinek munkahelye van, akinek keresete van, az tud úgy élni, hogy abban mindennapi gondjai nincsenek, és ahogy mondtam, az emberek életének, egészségének védelme mellett nyilván az ő egzisztenciájuk védelme is fontos. Varga László jegyző úr már nincs a teremben, neki is… [[Dr. Varga László: Itt vagyok!]] Bocsánat! Ott van fönn. Elnézést kérek, jegyző úr. Tehát én külön szeretném megköszönni a hozzászólásának a stílusát legalábbis, amivel indított, a köszönetet az elmúlt másfél évért és a hatékony védekezésért. Nyilvánvalóan ez elsősorban az egészségügynek szólt, ezt különböző Facebook-bejegyzésekben megtapasztaltuk az oltáson átesett ellenzéki vezetők bejegyzéseiben is, akik azt mondták, hogy pikk-pakk ment minden, fantasztikusan kedvesek voltak, gyorsak voltak, ügyesek voltak, akik fogadták őket, de a kormány gyalázatos. Persze, az ellenzéknek ezt kell mondania, de ezt a védekezést a kormány irányította, jegyző úr, az operatív törzs irányította, és irányította a területi közigazgatás is, hiszen a teljes logisztika ott állt mögötte. Úgyhogy ez egy olyan összetett összefogásnak volt az eredménye, amely a kormánytól egészen a háziorvosig tartott. Ez a védekezés, amit végrehajtottunk Magyarországon, egy példátlan összefogás révén kialakult jó eredményt hozott. Nyilván az, hogy mire használta a kormány a rendeleti kormányzás lehetőségét, ebben soha nem fogunk egyetérteni. Az teljesen nyilvánvaló, hogy ha nincs megfelelő mozgástér arra egy kormánynak, hogy kellő hatékonysággal reagáljon a történésekre, akkor körül kell nézni Európában, hogy ez milyen eredményeket hoz az egyes országokban: politikai destabilitást hoz, kormányok bukását hozza, miniszterek bukását hozza, hetekre megáll az élet különböző kérdésekben. Én azt gondolom, hogy itt az a felhatalmazás, amit a kormány kért és kapott, az semmi másra nem kellett, hanem arra, hogy a járvány elleni védekezést kellően hatékony módon tudja megtenni. És valóban, Csenger-Zalán Zsolt megválaszolta azt a kérdést, ami itt fölmerült most pontosan nem látom, hogy ki vetette föl, Varga László vagy Lukács György képviselő úr , a lélegeztetőgépek hiányát. Gyakorlatilag abban az időben, amikor az olaszországi képeket láttuk, és azt hallottuk, hogy az orvosnak kellett eldönteni, hogy melyik embert teszi lélegeztetőgépre az állapotától függően, ebben a helyzetben kellett döntenie a kormánynak arról, hogy lélegeztetőgépeket vásárol vagy sem. Magyarországon 66 ezer kórházi ágy áll rendelkezésre, ehhez képest a beszerzett lélegeztetőgépek száma semmiképpen sem mondható túlzónak. Az én működésem alatt, a védelmi bizottságok felügyeletét én láttam el abban az időben, amikor a kórházi ágyak egy jelentős részét lélegeztetésre alkalmassá kellett tenni, hiszen nemcsak az intenzív osztályokon, hanem más felszabadított kórházi ágyakhoz is oda kellett vinni a lélegeztetés feltételeit, nem lehetett tudni akkor, hogy ez milyen mértékű lélegeztetési igényt jelent majd Magyarországon. [[18.40]] Az vesse rá az első követ a kormányra, aki ebben a helyzetben másképpen döntött volna. A veszélyhelyzet gyakorlatilag nem ért véget. Most semmilyen veszélyhelyzeti meghosszabbítás nem történik egyébként, pusztán egy kivezető törvény rendelkezéseit fogja hatályba léptetni a kormány, azon rendelkezéseket, amelyek bizonyos élethelyzetben lévő különböző társadalmi csoportok járvány alatti magatartását segíti szabályozni, és mindazokat az intézkedéseket, amelyek az emberek életét elviselhetőbbé teszik a járvány alatt, igyekszik megerősíteni. Szóba került itt a banki hitelmoratórium meghosszabbítása is a képviselő asszony részéről, de a terhek növelésének elkerülése mindenképpen azt az intézkedési kényszert hozta a kormánynak, hogy gyakorlatilag díjemeléseket ne engedjen, még erre egyszer visszatérve. Tehát az önkormányzatok ellehetetlenülését látják önök ebben a kérdésben, mi pedig azt, hogy a lakosság terhei a Covid alatt ne növekedjenek ugyanúgy, mint ahogy a banki hitelmoratórium is ezt szolgálta, hogy a lakossági terhek ne növekedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az Adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével, továbbá az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentésével összefüggő egyes törvények módosításáról” szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17277. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót György István úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, ismét öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány elhivatott az állampolgárok életét megkönnyítő és a hatósági jogalkalmazók munkáját előmozdító intézkedések megvalósításában, ezért az elmúlt években is számos törvényt hoztunk, amely a hatósági eljárások egyszerűsítését célozta. Ebbe a sorba illeszkedik az előttünk fekvő törvényjavaslat is, amely a közműátírás jelenlegi gyakorlatának felülvizsgálatát és egyszerűsítését szeretné elérni. A tapasztalat azt mutatja, hogy a közigazgatás és a piaci szolgáltatók között kevés a kapcsolat, az adatcserék és az adatátadások száma lényegében elhanyagolható. Az adatok megváltozása így jelenleg nincs egyértelműen becsatornázva a közművekhez, továbbá egyéb piaci távközlési szolgáltatókhoz. Mindez problémát jelent az ügyfelek számára, mert a bejelentésre kötelezett ügyfeleknek nem világos, hogy a változásokat milyen csatornákon kell megtenniük, tekintettel arra, hogy közműszolgáltatónként el is tér a bejelentés módja. Az ügyfeleknek mindenhol egyedileg kell kideríteni, hogy mit és hogyan jelentsenek be, ami a fizikai ügyfélszolgálatok felé tereli őket, továbbá a bejelentési kötelezettséget, az ügyintézést a feleknek ügyfélfogadási időben, jellemzően munkaidőben lehetséges csak teljesíteni. Az adatváltozások nehézkes ügyintézése problémát okoz a közműszolgáltatóknak és más piaci szereplőknek is. Naprakész adatok hiányában jelentős mértékben romlik a felek közötti kommunikáció minősége, illetve a rendszeres kapcsolattartás lehetősége. A szolgáltatók kénytelenek párhuzamosan több csatornán, a terhelt ügyfélszolgálati kapacitások fenntartásával fogadni a megkereséseket, mely nagymértékű költségekkel jár számukra, továbbá a szolgáltatók nyilvántartásai sem frissülnek, így megnő a hibásan, rosszul koordinált ügyek száma, amelyek következményeként csökken az ügyfelek elégedettsége. Magyarországon az ügyfelek körülbelül tíz szolgáltatói szerződés átláthatatlan pókhálójában élnek, köztük víz-, gáz-, áram-, hulladék-, mobilszolgáltató, internetszolgáltató, bank, lakás- és gépjármű-felelősségbiztosító, és aligha várható el tőlük, hogy valamennyi közüzemi telekommunikációs szerződésüket fejben tartsák, illetőleg az adatváltozásokat a szerződésekben gyakorta előírt, leggyakrabban 15 napos határidővel bejelentsék. Meglátásom szerint ez a követelmény még a felkészült és jogkövető polgárokat is komoly kihívás elé állítja, úgy is, ha egy-egy szolgáltató napjainkban már a változások bejelentéséhez vagy a közműátírásokhoz célzott elektronikus felületet is kínál. A problémát ilyenkor a sokféle szolgáltatói felület, valamint a szokásjogilag kialakított ügyintézés és ügykezelési gyakorlat okozza. Tisztelt Országgyűlés! Mindezek alapján erős és teljesen életszerű társadalmi igény mutatkozik az egyablakos adatváltozás-ügyintézési szolgáltatás iránt, amelyről a kormány 2020 őszén döntött. Az adatváltozás-kezelési szolgáltatás célja melyet rövidítve NEK-nek nevezünk , hogy a természetes személyek állami nyilvántartásban tárolt név-, cím-, okmányazonosító és kapcsolattartási adatainak változása esetén az ügyfél hozzájárulásától függően hiteles elektronikus formában értesítést kapjanak azok a közművek, telekommunikációs szolgáltatók, amelyek az érintett természetes személlyel szerződéses jogviszonyban állnak, valamint a polgárok különböző élethelyzeteiben, költözés, használatba adás, bérbeadás, elhalálozás, szükségessé váló közműátírási folyamatokhoz kapcsolódóan az állam egy olyan hitelesen igénybe vehető és egyablakos elektronikus ügyintézési szolgáltatást biztosítson, amellyel ügyfél- és szolgáltatói oldalon egyaránt jelentős adminisztratív tehercsökkenést ér el. Az AVSZ két szolgáltatási lába a változásbejelentés és a közműátírás-szolgáltatás, amelyet a következők szerint képzelünk el a gyakorlatban. Az AVSZ a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban szereplő személyes ügyfelek számára nyújtott állami szolgáltatás, amely az ügyfél név- és/vagy lakóhelyadata megváltozásának közüzemi és távközlési szolgáltatók felé történő egyablakos bejelentését teszi lehetővé az ügyfél megbízása alapján. A bejelentés az ügyfél részéről megtörténhet személyesen a kormányablak-ügyintéző közreműködésével vagy elektronikus ügyintézés útján. Az AVSZ az adatszolgáltatási megbízásokat szakaszoltan, például 24 óránként egyszer, éjjelente teljesíti az AVSZ-hez csatlakozott külső szolgáltatók rendszerei felé. A friss és hiteles változások biztonságos kézbesítési szolgáltatás útján érkeznek meg a csatlakozott szolgáltatókhoz. A szolgáltatás másik lába a felhasználóváltozás bejelentése. A szolgáltatás igénybevétele jellemzően az ingatlan-tulajdonjoggal, -birtoklással, -használattal összefüggő élethelyzet-eseményekkel például ingatlan-adásvétel, -bérlés, -öröklés, -ajándékozás, vagyonmegosztás kapcsolódik össze. A felhasználó személyében történő változás bejelentése ugyanúgy történhet személyesen kormányablakban vagy elektronikus ügyintézés útján az AVSZ saját felületén. A felhasználóváltozás iránti bejelentéseket az AVSZ minden szolgáltató felé biztonságos kézbesítési szolgáltatás útján küldi meg. Ezt követően kerülhet sor a szolgáltatók részéről a szerződéstervezetek elkészítésére, hitelesítésére, majd az ügyfelek számára történő kiküldésére. Az AVSZ várható társadalmi és gazdasági hatásai kapcsán fontos figyelembe venni, hogy a közigazgatási hatósági ügyek számához képest az ügyfeleknek még legalább kétszer annyi ügyük van a különböző szolgáltatóknál, vagyis bármely, ezt a területet érintő, az adminisztratív terheket csökkentő intézkedés jelentős társadalmi és gazdasági hatással jár, és kedvező fogadtatása várható a polgárok részéről. Előzetes számítások szerint az évi összes változáskezelési ügy, körülbelül 10,4 millió ügy automatizálásával a hétköznapi ügyintézéssel összefüggő adminisztratív terhek mintegy 8-10 százalékos csökkentése érhető el. Tisztelt Országgyűlés! A XXI. század egy hatékony, gyors, szolgáltató közigazgatás megteremtését követeli meg. Ehhez igyekszik hozzájárulni jelen törvényjavaslat, az AVSZ bevezetése, amely hozzájárul az adminisztratív terhek csökkentéséhez és hazánk versenyképességének növeléséhez. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Megtisztelő figyelmüket megköszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[18.50]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem Holman Magdolna asszonyt, az Állami Számvevőszék alelnökét, aki jelezte, hogy élni kíván a házszabály 36. § (11) bekezdésében foglalt felszólalási jogával. Megadom a szót alelnök asszonynak 15 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével, továbbá az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitájában azért kívántam felszólalni, mert a törvényjavaslat által kitűzött célok mentén az ÁSZ is több elemzést végzett, melynek tapasztalatairól indokoltnak tartottuk a törvényhozás felé beszámolni. Úgy gondoljuk, hogy ezek a tapasztalatok jelen általános vita keretein belül is jól hasznosíthatók. A törvényjavaslat témája kapcsán az alábbi kifejezések juthatnak eszünkbe: digitalizáció, e-közigazgatás, digitális állam, amelyekkel az Állami Számvevőszék több ízben is foglalkozott és foglalkozik jelenleg is. Az eddigi tapasztalataink összességében azt mutatják, hogy egy-egy digitalizációs fejlesztésnek jelentős pozitív következményei lehetnek. Egy példát emelnék ki. „A digitális eszközök adózásban történő alkalmazása” című elemzésben az Állami Számvevőszék elemzői arra a következtetésre jutottak, hogy az adózás területén az elmúlt évek során bevezetett digitalizációs fejlesztések online pénztárgépek, EKÁER, online számlarendszer az adófizetési hajlandóság növelése szempontjából hatékonyak voltak. A központi költségvetés adóbevételei majdnem duplájára nőttek, az áfabevétel megduplázódott, valamint csökkent az áfarés aránya. A bevezetett gazdaságfehérítő hatású intézkedések az érintett időszakban 1400 milliárd forint többletbevételt eredményeztek a költségvetésben, valamint az adórendszer egyszerűsödését, az adminisztráció csökkentését és az adóellenőrzések hatékonyságának javulását is magukkal vonták. Ezen túl a gazdaságfehérítő intézkedések fontos hatása, hogy növelik az átláthatóságot, igazságos piaci viszonyokat alakítanak ki, csökkentik a korrupció kockázatát. A nemzetközi és a hazai tapasztalatokat tekintve egyaránt az a következtetés vonható le, hogy a digitális eszközök bevezetése az adózási rendszerben javítja az adóbevételek beszedésének hatékonyságát. Jól látható tehát, hogy az adózás területén a digitalizációs fejlesztéseknek milyen széles pozitív következményei vannak. Ellenőrzési témáink közül pedig egyet emelnék ki szintén, ami az Állami Számvevőszék ellenőrzési tervében szerepel, ez pedig a digitális állam fejlődése érdekében tett intézkedések ellenőrzése, melynek végrehajtása jelenleg folyamatban van. Az ellenőrzés célja annak értékelése, hogy a digitális állam kiépítettsége érdekében végrehajtott intézkedések eredményesen hozzájárultake az infokommunikációs stratégiákban megfogalmazott célok megvalósulásához. Értékeljük továbbá, hogy a digitális közszolgáltatások, valamint az e-közigazgatás hatékonyan támogattáke a lakosságot és a vállalkozásokat az ügyek intézése során, hozzájárultake az életminőségük javulásához. Tisztelt Ház! Az ÁSZ azon az állásponton van, hogy a bürokráciacsökkentés keretében a fölösleges folyamatokat le kell építeni. A digitalizáció mindehhez hozzájárul, hiszen a digitalizáció együtt jár a folyamatok szükségszerű felülvizsgálatával, amely egyúttal lehetőséget teremt ezen folyamatok beazonosítására, korszerűsítésére. Ezzel egyúttal növelni lehet az állam működésének a hatékonyságát is, különösen azon közszolgáltatások esetében, melyekkel az állampolgárok nap mint nap találkoznak. Az Alaptörvényt tudom idézni, melynek XXVI. cikke kimondja: az állam a működésének hatékonysága, a közszolgáltatások színvonalának emelése, a közügyek jobb átláthatósága és az esélyegyenlőség előmozdítása érdekében törekszik az új műszaki megoldásoknak és a tudomány eredményeinek az alkalmazására. A törvényjavaslat ennek az alapelvnek az érvényesülése irányába hat. Az Országgyűlés 17/2021. határozatának 3. pontja szerint az Országgyűlés a jól irányított állam működésének elősegítése érdekében támogatja az Állami Számvevőszék ellenőrzési és elemzési feladatai mellett a tanácsadó szerepének erősítését a közpénzügyi helyzet, a közfeladat-ellátás javulása, valamint a közbizalom erősítése érdekében. Ebből a szemszögből is értékelve a törvényjavaslatban foglaltakat az látszik, hogy az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével növelhető az állampolgárok elégedettsége, a társadalomnak az állam működésébe vetett bizalma. Különösen a jelen pandémiás környezetben igaz ez, hiszen ennek a szolgáltatásnak a bevezetése a közműátírás jelenlegi gyakorlatához képest lényegesen csökkenti a személyes kontaktusok számát. Ne feledkezzünk meg még egy pozitív hozadékról sem: az állampolgárok ezeket az ügyeket tipikusan munkaidőben tudták elintézni, ami indokolatlanul munkakiesést eredményezhetett, ami a munkáltatói és a munkavállalói oldalról is és talán ez a legjobb kifejezés kellemetlenséget okozhatott. Gondoljunk csak a munkaidő elszámolásának a bonyodalmaira vagy éppen a kiesett munkaidő későbbi pótlására. Mindez nem merülhet fel, ha az átírási folyamatok automatikusan lesznek. Tisztelt Országgyűlés! Az emberek általában a lehető legkevesebb időt kívánják a közigazgatási, közszolgáltatási ügyintézési feladatokkal tölteni. Az ennek a célnak való megfelelést az állam a digitalizáció eszközével is tudja támogatni. Az elmúlt években egy-egy digitalizációs fejlesztéssel számos területen ért el az állam fejlődést, gondoljunk csak az adóbevallások tekintetében végrehajtott fejlesztésekre, mint ahogy azt az előzőekben is említettem. Ugyanakkor az ügyintézés hatékonysága tovább növelhető az ügyintézési idő rövidülésével vagy rugalmas ügyintézési lehetőségek megteremtésével. Ezek alapján olyan szolgáltatópontok kialakításának vagy további fejlesztésének a lehetősége vetődik fel, ahol teljes körű, a közszolgáltatásokra is kiterjedő ügyintézésre van lehetőség, az állampolgárok közvetlen, gördülékeny támogatást kapnak. Fontos, hogy az állampolgárok ezekhez egyenlő esélyekkel férjenek hozzá, lakhelytől és digitális tudástól függetlenül. A digitalizáció összességében tehát képes az állampolgárok életét megkönnyíteni, így növelni a társadalmi elégedettséget és az állampolgároknak az állam működésébe vetett bizalmát. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönjük, alelnök asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Csenger-Zalán Zsoltnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Alelnök Asszony! Az elmúlt évek során számos, az állampolgárok adminisztratív ügyintézésének könnyítését és a hatósági eljárások egyszerűsítését elősegítő intézkedést kezdeményezett a kormány. Ebbe a koncepcióba illeszkedik az előttünk fekvő törvényjavaslat is, amely az eljárások egyszerűsítése mellett a közműátírás jelenlegi szabályainak revíziójából fakadóan csökkenteni kívánja az adatváltozás-bejelentés következtében az állampolgárokra háruló bürokratikus terheket. Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat jelentőségteljes újítása az adatváltozás-kezelési szolgáltatás a továbbiakban, illetve ahogy államtitkár úr is már mondta, az AVSZ kialakítása, amely egyrészt a természetes személyek adataiban felmerülő változások egyszerű ügyintézésének lehetőségét, másrészt pedig a közműátírási folyamat elektronizálását és egyszerűsítését teremti meg. A törvényjavaslatban előirányzott módosítások értelmében az AVSZ alapfogalmai a fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvénymódosításokról szóló törvényben kerülnek lefektetésre. Kiemelendőnek tartom, hogy a törvényben meghatározásra kerül az, hogy mely szolgáltatók csatlakozhatnak az AVSZ-hez, és hogy ügyfélként mely természetes személyek vehetik azt igénybe. A fővárosi és megyei kormányhivatalokról szóló törvény új 1. §-ának 3. pontja értelmében csatlakozó szolgáltató alatt az AVSZ-hez szerződéssel csatlakozott elektronikus hírközlési szolgáltatót, távhőszolgáltatót, villamosenergia-szolgáltatót, valamint víziközmű-szolgáltatót kell értenünk. [[19.00]] Az AVSZ-t ügyfélként pedig a kormány által kötelezően biztosított valamely elektronikus azonosítási szolgáltatás igénybevételéhez és az ehhez kapcsolódó biztonságos kézbesítési szolgáltatáshoz kapcsolódó tárhellyel rendelkező természetes személyek vehetik igénybe regisztrációt követően, ami során meghatározhatják, hogy mely szolgáltatókkal állnak szerződéses viszonyban. A tervezetben nagyon előremutatóan meghatározásra kerül az is, hogy az adatkezelési szolgáltató, az AVSZ az informatikai rendszerével és a nyilvántartásával kapcsolatos eseményeket épp az adatvesztést elkerülendő, folyamatosan naplózza, továbbá, hogy az ügyfél azonosítása, valamint az AVSZ útján történő adatkezelés jogszerűségének biztosítása érdekében egységes törzsadat-nyilvántartást vezet. A jogalkotás alkotmányos követelményeinek eleget téve szintén törvényben kerülnek lefektetésre az adatkezeléshez szükséges rendelkezések. Csupán a részletszabályok pontos rögzítését, az érintettek jogait és kötelezettségeit, valamint az AVSZ-szel létesítendő jogviszony tartalmi elemeit utalja kormányrendeleti szintre a jogalkotó. Maga az AVSZ tehát az ügyfelek és a csatlakozott szolgáltatók között biztosított adattovábbítási szolgáltatás, amelyen belül kétféle szolgáltatástípust kell megkülönböztetnünk. Az adatváltozás-bejelentési szolgáltatás során az ügyfél kormányablakban vagy elektronikusan kezdeményezheti az AVSZ útján megváltozott adatainak a szolgáltatók felé történő továbbítását. A másik, a felhasználóváltozás-bejelentési szolgáltatás keretében az ügyfél szintén a kormányablakban, illetve elektronikus úton felhatalmazást adhat arra, hogy az adatváltozás-kezelési szolgáltató a felhasználó személyében bekövetkezett változásról és a szükséges adatokról értesítést küldjön a közműszolgáltató részére. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy államtitkár úr expozéjában is kifejtette, az előttünk fekvő törvényjavaslattal is az a cél, hogy az adminisztratív ügyintézések terén az állampolgárok életét könnyebbé, az ügyintézés folyamatát pedig gördülékenyebbé és gyorsabbá tegyük. Kiemelt cél az is, hogy a kormány által biztosított kényelmi szolgáltatásokat az állampolgárok minél szélesebb köre megismerje és használja. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslatot a Fidesz képviselőcsoportja támogatja. Kérem önöket, hogy szintén így járjanak el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Megadom a szót Juhász Hajnalkának, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő asszony.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár úr és képviselőtársam is nagyon részletesen bemutatta ezt a törvényjavaslatot. Azt gondolom, hogy ez az adatváltozás-kezelési szolgáltatás egy várva várt előterjesztés. Szívből gratulálok a Miniszterelnökségnek és a kollégáknak. Azt gondolom, hogy ezek az előterjesztések egy nagyon-nagyon komoly társadalmi igényt szolgálnak ki. A digitalizáció egyszerre jelenti a versenyképesség növelését és a bürokrácia csökkentését. Ahogy elhangzott, a közműátírás jelenlegi gyakorlatának a felülvizsgálata megtörtént, és gyakorlatilag a közműátírási folyamat elektronizálását és egyszerűsítését teremti meg ez a törvényjavaslat. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon komoly előrelépés, és egy olyan lehetőséget teremt meg, amely egy valós bürokráciacsökkentésre adott kiváló válasz. Gratulálok még egyszer a törvényjavaslathoz, és a KDNP támogatni fogja. Köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az MSZP vezérszónokának, jegyző úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én magam is úgy gondolom, hogy minden elhangzott, részben az államtitkári expozéban, részben az azt követő hozzászólásokban az előterjesztés tartalmát illetőleg. Tehát én nem kívánok ebben elveszni. Minden olyan lépést támogatni fogunk, ami az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentését eredményezi. Ugyanakkor két szempontból vizsgálnám a konkrét helyzetet, mert nem először beszélünk hasonló kérdésekről azért a Ház előtt. Tulajdonképpen az adminisztratív terheket, egyáltalán az adatkezelési kérdéseket, bizonyos személyes adatok megadását az állampolgárok kétféle szempontból szokták megközelíteni, és mondják el akár fogadóórán vagy az utcán a politikusokkal találkozva. Az egyik kérdés nyilván az, hogy zavarja őket, ha valamit többször kell megadni több helyen, és ez nem fut át megfelelően. Jómagam azon gondolkodom, mikor hallottam erről először, még jóval a közéleti pályafutásom előtt, hogy több kormánynak is szándéka volt már ezt a kérdést rendezni, hogy ne kelljen állandóan ugyanazt az adatot megadni különböző helyeken, akár az államnak többször egyébként az állampolgárok számára. Nem igazán sikerült ez tökéletesen az elmúlt időszakban. Tehát tudjuk, hogy ezen mindig van mit javítani. Reméljük, hogy ez az előterjesztés közelebb fog minket vinni a célunkhoz, és akkor nem kell folyamatosan adatokat szolgáltatni az állampolgároknak, olyanokat, amiket már egyébként a megfelelő helyre eljuttattak. Ebben az AVSZ megoldást jelenthet, és azt gondolom, hogy a közműszolgáltatás terén is jelenthet ez egy előrelépést. Úgyhogy ennek a részének mindenképpen örülök. A másik, amit szoktak mondani az állampolgárok, az jelenti egy picit a korlátját az előterjesztésnek, nyilván az szokta őket zavarni, ha valaki olyannak is a kezébe kerül, mondjuk, valamilyen típusú adatuk, akiknek nem szeretnék, hogy a kezébe kerüljön. Biztosan képviselőtársaim is találkoztak már ilyennel, hogy felhívott valaki, és honnan tudta a számom, kaptam levelet, honnan tudták a címemet. Most nem akarok ebben elveszni, mert ez egy másik része az életnek, ami nyilván inkább az ilyen típusú adatbázisok megfelelő jogi védelméről szól. Itt az adatkezelés feltételei elhangzottak korábban, hogy elsősorban kormányrendeleti szinten kerülnek majd szabályozásra. Tehát most nem látjuk azért egész pontosan ezt a helyzetet. Ennek kapcsán a személyes adatok biztonságos kezelése, másrészt annak központi elérhetősége jelenthet veszélyforrásokat, azért ezt szeretném itt az asztalra rakni. Most az MSZP nevében tudom mondani, de azt gondolom, hogy a többi ellenzéki párt is így lesz vele, hogy szeretnénk támogatni ezt az előterjesztést, és remélem, hogy az ilyen típusú aggályokra, ha ezek felmerülnek a közéletben, vagy kérdésként megkapják akár a bizottsági tárgyalás során vagy később a zárószavazásig, akkor ezek megfelelően megválaszolásra kerülhetnek, mert a magunk részéről mi szeretnénk abban a helyzetben lenni, hogy a végén támogassuk ezt az előterjesztést. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük, jegyző úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Farkas Félix roma nemzetiségi szószólónak. Öné a szó, szószóló úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével, továbbá az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/17277. számú törvényjavaslat tekintetében érintett a törvényjavaslatban megfogalmazottak vonatkozásában, ezért én is üdvözlöm, és köszönöm a Házbizottságnak a törvényjavaslat nemzetiségi napirendi ponttá nyilvánítását. A bizottság a törvényjavaslatot a 2021. október 18-ai ülésén napirendre tűzte, lefolytatta a javaslat vitáját, és megfogalmazta a bizottsági véleményt; 13 igen szavazattal, tartózkodás és ellenszavazat nélkül, egyhangúlag döntött arról, hogy a törvényjavaslattal kapcsolatban részletes vitát kíván lefolytatni a házszabályi rendelkezések 32. § (2) bekezdése alapján a törvényjavaslat egészére. [[19.10]] A most tárgyalt törvényjavaslat tizennégy törvényt módosít, kettős megfontolásból. Egyrészt bővíteni kívánja az ügyfelek által igénybe vehető elektronikus szolgáltatások körét és kényelmi szolgáltatásokat kínál az ügyfeleknek a különböző hatósági eljárások során, másrészt pedig megoldást kínál arra a nemkívánatos jelenségre, hogy az állam a szükséges mértékig nem ismeri az állampolgárok lakóhelyét és/vagy tartózkodási helyét, noha adminisztratív megfontolásból ezek ismerete bizonyos mértékig, de nem tovább, szükséges és indokolt. A pandémia megtanította bizonyos szintű elektronikus szolgáltatás igénybevételére még azokat az idősebb korosztályhoz tartozó polgártársainkat is, akik nem használják nap mint nap az internetet. Az a módszer azonban, amelyet a háziorvosok százai használnak ma már, hogy a betegeknek rendszeresen felírandó gyógyszerek receptjeit az elektronikus egészségügyi szolgáltatási térbe töltik fel, nemcsak a pandémia első hullámában kívánatos elszeparálódást segítette, de rendkívül kényelmes és azóta is használt és bevált gyakorlattá nőtte ki magát. De említhetném azt a példát is, hogy egy-egy gazdasági társaság vezető tisztségviselőjének vagy tagjának lakcímváltozása során már nem kell külön változásbejelentési eljárást kezdeményezni, hanem a cégbíróság az ilyen változásokat hivatalból átvezeti a cégnyilvántartáson, ezzel kényelmesebbé téve a gazdasági társaságok napi működését. Csupán megjegyzem, hogy ez például jelentős költségcsökkentést is generál a cégeknek, hiszen sem ügyvédi munkadíjat, sem illetéket, sem pedig közzétételi költségtérítést nem kell fizetni egy lakcímváltozás esetén. Ennélfogva üdvözlendő a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény azon módosítása is, amely ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapjául szolgáló jognyilatkozat közjegyzői okiratba foglalása során bizonyos adatkezelési szolgáltatás ügyfél általi igénybevételét is lehetővé teszi. Ugyanezen analógiára módosul az ügyvédi tevékenységről szóló 2017. évi LXXVIII. törvény is. Ugyancsak az adatszolgáltatás ügyfél általi igénybevételének legitimált, törvényben rögzített lehetőségéről kíván rendelkezni az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény 11. §-ának módosítása és a hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény 92/A. §-sal történő kiegészítése is. A Magyarországon élő nemzetiségeknek korábban sokszor problémájuk volt egy-egy ingatlan-nyilvántartási, anyakönyvezési vagy hagyatéki eljárás során, ugyanis az ügyintézőknek gondot okozott a hazánkban élő több nemzetiség betűinek, betűkapcsolatainak, betűtípusainak rendszerbe történő felvitele. Most azonban elmondhatjuk, hogy az adatkezelési szolgáltatás igénybevételével egyrészt megszűnik az ügyfelek sorbaállási problémája, másrészt a hatósági ügyintézőkkel sem kell többé közelharcot vívni annak érdekében, hogy az esetlegesen külföldi hangzású, akár görög vagy szerb vagy bolgár nevek helyesen kerüljenek külön-külön minden egyes hatósági nyilvántartásba. Az előbb említettem, hogy a törvénymódosítás benyújtására kettős megfontolásból kerül sor. A lakóhely és a tartózkodási hely célszerűségi szempontok alapján történő megismerését segíti a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló ’92. évi LXVI. törvény most benyújtott módosítása. Különösen fontos ez például azoknál a hazánkban nemzetiségiként, esetleg kettős állampolgárként élő, olykor határ menti településen lakó természetes személyeknél, ahol eddig a hivatalos szervekkel történő kapcsolattartás a lakóhely vagy a tartózkodási hely ma hatályos definíciója miatt ütközött nehézségbe. Erre nyújt megoldást a most tárgyalt törvénymódosítás. A kormány tökéletesen felismerte, hogy a különböző élethelyzetekkel összefüggésben keletkező adatváltozások átvezetéséhez szükséges fejlesztéseket végezni, éppen ezért döntött az 1795/2020. számú kormányhatározatával az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetéséről. A személyi azonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény jelenlegi módosítása az ennek való megfelelést szolgálja, amikor a személyiadat- és lakcímnyilvántartási szerv rendszeres adatszolgáltatási kötelezettségei közé rendeli bizonyos adatoknak az adatváltozás-kezelési szolgáltató felé történő továbbítását is. Így az adatvédelmi és adatbiztonsági garanciák mellett és az adminisztrációs terhek csökkentésével kaphatnak értesítést a természetes személyek állami nyilvántartásokban tárolt név-, cím- és okmányazonosító adatainak változásáról azok a szolgáltatók, amelyek az érintett természetes személlyel szerződéses jogviszonyban állnak. A fővárosi és megyei kormányhivatalokról, valamint a fővárosi és a megyei kormányhivatalok kialakításával és a területi integrációval összefüggő törvény módosításáról szóló 2010. évi CXXVI. törvény jelenleg tárgyalt módosítása a törvényszövegbe emeli az adatváltozás-bejelentési szolgáltatás és az ahhoz szorosan kapcsolódó fogalmak definícióját és a szolgáltatás igénybevételének feltételeit. A Magyarországi nemzetiségek bizottságának nevében üdvözlöm azt az újítást, hogy a távhőszolgáltatók, a villamosenergia-kereskedők, a földgázkereskedők és az egyetemes szolgáltatók, valamint a víziközmű-szolgáltatók 2021. december 1-jétől, illetve 2022. január 1-jétől kötelesek a felhasználók adatai változásának felhasználó általi bejelentését fogadni és kezelni. Az előbb már említettem, hogy a hazai nemzetiségekhez tartozók neve, édesanyjuk neve, születési helye s a többi, olykor eltér a szokványos írásmódtól, és meg kell mondjam, hogy a polgártársaim sokszor kálváriát jártak az egyes közműszolgáltatóknál vagy akár a földhivatalnál, hogy ezek az adatok helyesen kerüljenek a rendszerbe. Az ügyintézők nagyvonalúsága vagy az általuk használt informatikai rendszerek hiányossága miatt tudunk olyan esetről, hogy egy-egy név hatféleképpen került rögzítésre az egyes szolgáltatóknál, mert az ügyintéző idegen hangzású betűkkel vagy betűkapcsolatokkal az első hallomás után felvitte az adminisztratív rendszerbe, ezzel pedig bosszúságot okozott az adott személyeknek, és hosszú sorban állás, némi idegeskedés, néha még díjfizetés terhe mellett lehetett az adatokat kiegészíteni, helyesbíteni. A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény, a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény, a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény és a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításával ennek a világnak vége lesz, és immár az egyes, helyesen felvitt adatok kerülnek a szolgáltatóknak továbbításra. Tisztelt Ház! Bizottságunk a tegnapi ülésén az adatváltozás-kezelési szolgáltatás bevezetésével, továbbá az állampolgárok adminisztrációs terheinek csökkentésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/17277. számú törvényjavaslattal egyetértett. Mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a tárgyalt törvényjavaslattal egyetért, és annak elfogadását támogatja. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága csatlakozik a törvényjavaslat részletes vitájához, és esetleges módosító javaslatait is megfogalmazza. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Egyetlen mondatot szeretnék mondani. Szeretném megköszönni az eddigi támogató hozzászólásokat, és remélem, hogy a bizottsági viták során és a végszavazásnál is meglesz a parlamentben az az egyetértés, ami ritkán szokott lenni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. [[19.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés jegyzője. Megadom a szót öt percben. „554,9” címmel mondja el napirend utáni felszólalását a jegyző úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország útjain járva megdöbbenéssel tapasztaljuk, hogy brutálisan elszabadultak az üzemanyagárak. Egy somogyi kúton például 555 forintot kell leszurkolnunk egy liter gázolajért, na nem a prémiumkategóriásért, mert annak az ára már megközelíti bizony a 600 forintot. De mennyi mindent tudunk most még vásárolni ebből az összegből? Hát, kérem szépen, több kiló lisztet, több liter tejet, több tucat zsemlét és akár vagy egy tucatnyi tojást is, de hangsúlyozom, hogy most még. Merthogy senki ne értse félre a helyzetet, ez a megdráguló üzemanyag nem csupán az autóstársadalmat sújtja, sújtja ugyanúgy a fuvarozókat, a mezőgazdasági termelőket, akik az élelmiszereinket állítják elő, de a szolgáltatókat is, akik egyébként előbb-utóbb kénytelenek lesznek az üzemanyagárakból eredő drágulást beépíteni az áraikba és a szolgáltatásuk áraiba, tehát mindenki a saját bőrén fog tapasztalni egy iszonyatos drágulást. És hát miért is ilyen magasak az üzemanyagárak Magyarországon? Köztudott, hogy hazánk nem olajnagyhatalom, és ebből következően a kőolajat döntő többségben importáljuk, tehát hogyha úgy tetszik, ki vagyunk szolgáltatva a világpiaci áraknak. Azt azonban már kevesebben tudják, hogy a világpiaci árra egy hatalmas mértékű adóteher csatlakozik rá, 120, illetőleg 125 forint jövedéki adó literenként, 4 forint készletezési díj, és hát itt van még az Európa-rekorder 27 százalékos áfa is. Tehát, tisztelt hölgyeim és uraim, az óriási adóterhek miatt pontosan a duplájába kerül az üzemanyag, amit a benzinkutakon vásárolunk, mint amennyi egyébként ténylegesen a világpiaci ár. Hát, mi is lenne akkor a megoldás? Hogyan lehetne mégis az emberek kedvében járni, és csökkenteni ezt az árat? Hát, nyilván nekem is lennének ötleteim, de hát lássuk Orbán Viktor miniszterelnök úrnak a javaslatát még 2004-ből, amikor még nem volt miniszterelnök, és amikor még csak 236 forintba került egy liter benzin! Orbán Viktort most, ha megengedik, szó szerint idézem: „Az állam nyerészkedik a magasabb üzemanyagárakon. A Fidesz szerint vagy a jövedéki adót kell drasztikusan, 20 százalékkal csökkenteni, vagy a benzin áfáját.” Nos, hát láthatjuk, hogy lenne megoldás. Bizony, lenne megoldás, de a miniszterelnök úr később azt is elmondta nekünk, hogy ne figyeljünk oda arra, amit mond, arra figyeljünk, amit tesz. Mit is tesz tehát a Fidesz-kormány? Semmit nem tesz, és ezzel pedig azt teszi, azt eredményezi, hogy brutálisan megnövekednek majd az árak Magyarországon, és a kormány nyerészkedik az üzemanyagárakon, és megsarcolja az embereket, minden magyar embert. De a kérdés az, hogy meddig tűrjük ezt még, meddig hagyhatjuk még; amikor a Fidesz-kormány számára ez a helyzet egy tollvonással megváltoztatható lenne, ők mégsem teszik. Nos, tisztelt hölgyeim és uraim, én bízom benne, hogy ha a feltett kérdéseimre most nem is kapok választ, de érdemi lépéseket tesz a magyar kormány, befejezi a nyerészkedést az üzemanyagárakon, befejezi az emberek indokolatlan mértékű megsarcolását. Higgyék el, egyre türelmetlenebbül várjuk az intézkedéseket! Köszönöm, hogy meghallgattak, és nagyon remélem, hogy meg is hallják az emberek szavát. Köszönöm szépen.
Köszönjük, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 8 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Jó pihenést mindenkinek!