[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 9. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Bakos Bernadett és Földi László jegyzők lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2021. évi tevékenységéről, a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében benyújtott beszámoló, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. A Kúria elnöke által benyújtott beszámoló B/314. számon, az Igazságügyi Bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/2018. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Varga Zsolt András úrnak, a Kúria elnökének, a beszámoló előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr! Kérem, hogy fáradjon a pulpitusra, és meghallgatja az Országgyűlés a beszámolóját. [[Dr. Varga Zsolt András a pulpitusra lép.]] Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Alelnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm, hogy napirendre tűzték a Kúria elnökének a 2021-ről szóló beszámolóját, amely két fő témakörre koncentrál: a jogegység biztosítására és az önkormányzati normakontrollra. Mielőtt belekezdenék, kérem, engedjék meg, hogy megköszönjem Magyarország Országgyűlésének azt a segítséget, amit a tavalyelőtti beszámolón, meghallgatáson ebben a teremben kértem: ez a közigazgatási másodfokú bírósági hatáskörökkel kapcsolatos anomália volt. A kérésem után az Országgyűlés módosította a közigazgatási perrendtartásról szóló törvényt és a kapcsolódó szabályokat, és ugyan ezt nem a jelenlegi beszámoló tárgyévében, 2021-ben éreztük, de 2022-ben már igen. Egész nyugalommal mondhatom, hogy ez helyre tette ezeket a hatásköröket, és azt a rettenetes terhelést, ami látszott a Kúria közigazgatási ügyszakában, megszüntette. Tehát még egyszer: a saját nevemben is, a közigazgatási kollégium nevében is és az egész Kúria nevében köszönöm szépen. Ezt objektíve is mondom, mert ez a körülmény mutatja azt, hogy az egyes hatalmi ágak közötti közjogi együttműködés működhet normálisan is, és ilyen esetben minden intézmény, nyilván végső soron egész Magyarország nyer azon, ha az államhatalmi ágak között olyan kapcsolat van, mint amilyet Magyarország Alaptörvénye előír. Tisztelt Ház! Ami a 2021. évi beszámolót illeti, ha megengedik, nem olvasom fel az elejétől a végéig, mindösszesen három elemet emelek ki belőle. Az első elem ugyan nem tartozik szorosan a beszámoló kötelező tárgyához, de ahhoz, hogy az Országgyűlés meg tudja ítélni a tevékenységünket, a hátteret is fel kell vázolni. A Kúria számára 2021 nem volt egyszerű év. Nyilván az a vezetőváltás, ami január 2-ával történt, várakozást jelentett, és ez kezdetben megnehezítette a Kúria munkáját; viszont úgy mehettünk el 2021 végén ítélkezési szünetre, hogy a kezdeti aggályokat sikerült a kölcsönös bizalom jegyében eloszlatni, és ez azért sikerült, mert feladatainkat annak fényében végeztük, hogy a Kúriának van elnöke, és nem az elnöknek van Kúriája. Ez adta a feladatainkhoz a helyes mértéket, és ennek szellemében törekedtünk az egyensúly megteremtésére Magyarország közjogi intézményeivel, a nemzetközi bírói fórumokkal és nem utolsósorban a bírói karral és a társhivatásrendekkel. Ha szabad egyetlen mondat aktualitásra kitérni itt, ez a körülmény az, amiért intézményi oldalról nézve teljes nyugalommal várjuk annak a jogszabálynak a beterjesztését, amely Magyarország és az Európai Unió közötti megállapodás eredményeként született, ugyanis abban minket büntetni akartak, de azzal büntetnek, amit a Kúria maga is tesz: tudniillik a több mint 800 éves Kúria úgy működik, hogy annak van elnöke és nem az elnöknek Kúriája, tehát intézményi oldalon mi ezt teljesen aggálytalanul várjuk. Szóval, a Kúria évében, 2021 végén nyugodt évet zárhattunk, és ez azért volt fontos, mert a következő év, 2022 választási év volt, ez pedig a Kúriának mint kizárólagos választási bíróságnak nagyon komoly felelősséget jelentett. Ha nem sikerült volna 2022-t nyugodtan kezdeni, akkor valószínű, hogy ez a választási ítélkezésre is negatív hatást gyakorolt volna. A második kérdés, amiről szólni szeretnék, az önkormányzati normakontroll, amely a Kúria hagyományos, nagyon-nagyon régi hatásköre. A XIX. században már volt ilyen, de kétségtelen, hogy akkor tágabb körben, nemcsak a vármegyei közgyűlések határozataira vonatkozott, hanem a törvények alatti szintre általában. Ezért mondható, hogy a Kúria ellátott alkotmánybírósági feladatokat is, csakhogy akkor nem chartális alkotmányunk volt, hanem a törvények jelentették a történeti alkotmányt, ezért a törvényesség vizsgálata és az alkotmányosság vizsgálata ugyanazt jelentette. Mindenesetre ezt a Kúria végezte egészen 1896-ig, amikor a feladatot megörökölte a Királyi Közigazgatási Bíróság. Ilyen értelemben a Kúria az a közös törzs, amelyből ma két kinőtt ág látszik: a rendes bíróságok, élükön a Kúriával, illetve az Alkotmánybíróság. Nem véletlen ezért, hogy az önkormányzatokkal kapcsolatos hatáskör később is mozgott: 1989-1990-től az Alkotmánybíróság látta el a törvényességi és az alkotmányossági kontrollt is, majd az Alaptörvény hatálybalépésével az önkormányzatok tekintetében a törvényességi kontrollt visszakapta a Kúria, az alkotmányossági kontroll maradt az Alkotmánybíróságnál. Tisztelt Országgyűlés! Ezt azért mondtam el ilyen hosszan, mert mindennek van egy olyan hatása, hogy ha felmerül egy önkormányzati rendelet alaptörvény-ellenessége, azt a Kúria nem bírálhatja el: vagy megtámadja az Alkotmánybíróságon, ha maga is észleli ezt, vagy pedig rábízza az érintett felekre, a főispánra, illetve az önkormányzatra vagy bárki másra, akivel szemben egy ilyen rendeletet alkalmaznak. Amit a Kúria tehet, az a szorosan vett törvényességi vizsgálata az önkormányzati rendeleteknek. Itt egy nagyon érdekes fluktuáció tapasztalható. Vannak olyan évek, amikor több önkormányzati normakontrollügyben járunk el, van olyan, amikor kevesebb érkezik. 2021-ben sok volt, a korábbi évinek, a 2020-asnak szinte a kétszerese: 55 ügy érkezett, amelyek közül 17 bírói kezdeményezés, 37 kormányhivatali indítvány, egy pedig az előterjesztésre nem jogosult magánszemély indítványa volt. A növekedés okát abban látjuk, hogy az akkori kormánymegbízottak jelenlegi főispánok nagy figyelmet fordítottak arra, hogy a 2021-ben fennállt különleges jogrendben végzett önkormányzati jogalkotás hogyan zajlik. Az önkormányzati tanács 2021-ben 35 ügyet fejezett be, amelyből 7 a korábbi évből, 2020-ból származott, 28 pedig 2021-es érkezésű volt. A 35 befejezésből 28 ügyben érdemi döntést hozott a Kúria, a többi 7 esetből 6 alkalommal az eljárás megszüntetésére, egyszer pedig az indítvány visszautasítására került sor. [[9.10]] Az ügyek között újdonság volt a közterület-használat szabályozása, vagyis az a megoldás, amikor a megfogyatkozott pénzügyi forrásokat különféle útdíjak kiszabásával kísérelte meg több önkormányzat pótolni. Ezt elsősorban a Pest Megyei Kormányhivatal, de néhány más megyei kormányhivatal is észlelte. Kétségtelen, ezt is el kell mondani, hogy az év vége felé egyszerűsödött a helyzet, mert az önkormányzatok, tapasztalva, hogy a Kúriának következetes a megsemmisítést kimondó gyakorlata, elkezdték hatályon kívül helyezni a rendeleteiket. Tehát ez volt a 2021. év önkormányzati tapasztalata. Tisztelt Ház! A következő és egyben utolsó kérdés, amit szóban is szeretnék összefoglalni, a jogegység biztosításával kapcsolatos tevékenység. Mivel idén immár a negyedik évét kezdtük meg ennek az új jogegységi rendszernek, számunkra ez már nem annyira új. A beszámoló, a tárgyév szempontjából viszont 2021 újdonság volt, mert a korlátozott precedensrendszert, az ehhez kapcsolódó jogegységi panasz intézményét ugyan 2020 őszén, tulajdonképpen októberben kezdte el gyakorolni a Kúria, de 2020-ban nagyon kevés ügy volt, amit el is tudtunk bírálni. Erről tavaly beszámoltam már. 2021 viszont az első teljes év volt, amelyet ezért nem hivatalosan a jogegység évének is nevezünk. Míg a korábbi, 2020-as évben összesen hat jogegységi panaszt nyújtottak be, 2021-ben már 38 jogegységi panasz érkezett, aminek a szakágak szerinti megoszlása a következő: kilenc polgári, klasszikus polgári, hat gazdasági, 22 közigazgatási és egy munkajogi ügy. Büntetőügyben nem érkezett panasz a beszámolási időszakban. Ebben az évben a Kúria jogegységipanasz-tanácsa 26 ügyet fejezett be, míg az időszak végén 13 ügy maradt folyamatban. A jogegységipanasz-eljárással kapcsolatban szükséges kiemelni, hogy a jogegység biztosítása elsősorban nem a panaszeljárásban, hanem a felülvizsgálati eljárásokban történik. Az eljárási törvényekben a Kúria közzétett határozataitól való eltérés a felülvizsgálat egyik lehetséges oka. A Kúria közzétett határozatától jogkérdésben való eltérésre hivatkozással tehát felülvizsgálati kérelmet terjeszthet elő a jogosult. Ehhez képest a jogegységi panasz speciális jogorvoslati eljárás, amely a peres felek indítványára rájuk kiható módon járul hozzá a jogegység biztosításához. Nem elvi szinten, nem általában, hanem a konkrét, egyedi ügyben vizsgálja a jogegység kérdését. Ugyanakkor nem a panaszosnak a per tárgyává tett jog- és érdeksérelme kiküszöbölésére szolgál, hanem a közzétett határozattól való eltérés feloldását, a jogegység biztosítását célozza. A tárgyévben, 2021-ben eljáró kilencfős jogegységipanasz-tanácsot a Kúria tanácselnökeiből összeállított, szenioritást tükröző névsorból egy algoritmus alapján kellett kijelölni a Bszi. szabályainak megfelelő összetételben. Ezeknek a panaszoknak a hatására a Kúria maga is elkezdte átvizsgálni a saját gyakorlatát, és ahol azt tapasztaltuk, hogy eltérő ítéleteket, ügydöntő végzéseket tettünk közzé korábban a Bírósági Határozatok Gyűjteményében, azt a tanácsok maguk kísérelték meg helyrehozni olyan módon, hogy jogegységi eljárást kezdeményeztek. 2021-ben a büntetőkollégium kettő, a közigazgatási kollégium kettő, a polgári kollégium nyolc jogegységi határozatot hozott, a közigazgatási és a polgári kollégium együtt további három közös jogegységi határozatot is hozott. Ehhez társult még a büntetőkollégium négy, a közigazgatási kollégium kettő és a polgári kollégium egy nem kötelező kollégiumi véleménye. Tisztelt Országgyűlés! A tárgyévben hozott mindösszesen 40 jogegységi és jogegységipanasz-döntésünk száma is mutatja, hogy a Kúria működésének hangsúlya áttevődött a formális jogegységesítésre. Ezzel kapcsolatban egy vizsgálat is ért minket. A Velencei Bizottság az új intézményrendszert megvizsgálta, és úgy találta, hogy ez helyénvaló. Tehát a különféle jogrendszerek közötti közeledés részeként ez a korlátozott precedensrendszer összhangban áll az európai jogállamisági elvárásokkal. Ezzel kapcsolatban mindösszesen egy lényeges észrevételt kapott a Kúria, vagy ha úgy tetszik, a Kúria és az Országgyűlés közösen: azt, hogy a kilencfős jogegységipanasz-tanácsot, amit előír a bírósági szervezeti törvény, mivel ez kevés, növelni kellene, nagyobb jogegységipanasz-tanács járjon el. Ezt megfogadtuk, és ugyan nem a tárgyévben, de 2022-től már 21 fős, tehát majdnem egy bizottsági méretű jogegységipanasz-tanács vizsgálja ezeket az ügyeket. A két állandó tanács, a két állandó 21 fős összetételben működő tanácsban a Kúria 17 rendes ítélkező tanácsának egy-egy tanácselnöke, a kollégiumvezetők és helyetteseik, a főtitkár, az elnökhelyettesek és az elnök vesznek részt. Erről egyébként a Velencei Bizottságot tájékoztattuk, és örömmel vették tudomásul, hogy az ajánlásukat a Kúria saját hatáskörben orvosolta. Kétségtelenül fenntartották, hogy jó lenne ezt törvényben is kimondani várhatóan erre is egyszer sor kerül. A másik észrevétel az volt, hogy rendben van, a felek bevonásával járó jogegységesítés, a jogegységipanasz-eljárás korrekt, jogállami, de még mindig létezett a klasszikus, 1998 óta ismert jogegységi eljárás és ezen belül is az a lehetősége a Kúriának, hogy ne csak az egymásnak ellentmondó ítéletek közötti kollíziót oldja fel, hanem úgymond a joggyakorlat továbbfejlesztése érdekében is hozhasson jogegységi határozatot. Ez a Velencei Bizottság álláspontja szerint a szocializmusból örökölt lehetőség, vagyis az, hogy a Kúria tulajdonképpen társjogalkotóként határozza meg a jogszabályok kötelező értelmét, ez legfelsőbb bíróságon nem helyénvaló, ha nincs konkrét ügy mögötte és nincs konkrét eltérés. Az Országgyűlés elfogadta ezt az ajánlást, az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódóan egyéb törvények módosításáról szóló 2021. évi CXXXIV. törvény 2022. január 1-jétől ezt a régifajta jogegységi eljárást integrálta a jogegységipanasz-eljárásba akként, hogy immár a panasztanács dönthet úgy, hogy az ügyet az érintett kollégium kúriai bíró tagjaival kiegészülve tárgyalja vagy akár a Kúria teljes ülése elé utalja. A jogegységi rendszerünk tehát most már tényleg minden próbált kiállna, különös tekintettel arra, hogy a felek a klasszikus, régi jogegységi eljárás helyébe lépő úgynevezett belső előzetes döntéshozatali eljárásból sincsenek már kizárva. Tehát a feleket tájékoztatjuk arról, hogy folyamatban van egy ilyen tanács által kezdeményezett eljárás, a felek észrevételt tehetnek, és ez biztosan így jó és így helyes. A mi munkánkat nem nehezíti, de a tisztességes eljáráshoz való jog biztosított azáltal, hogy ha szabad így fogalmazni nem a felek feje fölött zajlik mindez. Kiemelten fontos, hogy 2021 vége előtt a panasztanács meghozta az első úgynevezett jogegységi hatályú határozatát. Ez azért nagyon lényeges, mert ez a magyar bíróságok és az Európai Unió Bírósága kapcsolatát is nagyon világosan meghatározta. Nevezetesen azt, hogy az Európai Unió jogát kell alkalmazni, és ha az Európai Unió Bírósága kötelező értelmezést ad, akkor a Kúria azokat a korábbi határozatait, amelyek ellentétben állnak az Európai Unió Bírósága újabb értelmezésével, megvizsgálja, és ha szabad ilyet mondani elveszi a korábbi határozatainak kötelező erejét. [[9.20]] Ez természetesen elsősorban nem az Európai Unió Bíróságának fontos, hanem a magyar feleknek. Tehát lényeges az, hogy ha a Bírósági Határozatok Gyűjteményébe belenéznek, akkor tudják, hogy amit ott találnak, az kötelező jogértelmezése vagy nem kötelező, korábbi megint csak ha szabad ilyet mondani , immár jogtörténet. Nyilván, ha ez a magyar jog és az Európai Unió joga viszonylatában így működik, akkor így kell működnie a Kúria és az Alkotmánybíróság viszonylatában is. Tehát tulajdonképpen azt lehet mondani, hogy a bíróságok közötti alkotmányos párbeszédben kialakult egy olyan helyzet, amikor nincs intézményi konfliktus a Kúria és az Európai Unió Bírósága, a Kúria és az Emberi Jogok Európai Bírósága, valamint a Kúria és az Alkotmánybíróság között. Ez a jogegység az alkotmányosság tekintetében, de ha úgy tetszik, a jog uralma tekintetében is nagyon-nagyon lényeges eredmény. Tisztelt Országgyűlés! Mindezt viszonylag rövid idő alatt érte el a Kúria, amiért természetesen hálás vagyok bírótársaimnak és minden munkatársunknak. Ezt minden alkalommal, a teljes üléseken is meg szoktam köszönni, de úgy gondolom, nem baj, ha erről a tisztelt Házat is tájékoztatom. Nagyon fontosak az eredményeink, amelyeket a Covid-járvány elleni védekezés közben durva kritikákat elviselve értünk el. Fontosak, mert a Kúria soha nem csak egy volt a közjogi intézmények közül. A Kúria lényegében az államalapítás óta létezik, és csak önkényuralmi korszakok szakították meg a működését. A Kúria nem önmagáért való intézmény volt soha, és ma sem az. A Kúria ünnepi teljes ülése emlékezett meg 2021. április 8-án működése helyreállításának 160. évfordulójáról. Másfél évszázaddal ezelőtt a legfőbb bírói fórum visszaállítása történeti alkotmányunk vívmányainak helyreállítását, a hazai jogélet újraindítását is jelentette. Elengedhetetlen mérföldkő volt az 1867-es kiegyezés felé vezető úton. Ezt az örökséget hordozza ma is a Kúria, amely az idén 300 éves állandó ítélkező fórumként nem absztrakt intézmény, de nem is egy épület vagy egy bírói igazgatási szervezet, hanem a ma ítélkező kúriai bírák közössége. A feladataink pedig ma sem csekélyebbek, mint voltak több mint másfél évszázaddal, de akár 300 évvel, vagy az Aranybullától számított 800 évvel ezelőtt. Az összes alkotmányos és más közjogi intézménnyel együtt védelmeznünk kell Magyarország függetlenségét és alkotmányos önazonosságát. Ehhez kérjük továbbra is a tisztelt Országgyűlés támogatását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Isten óvja a Kúriát és Magyarországot! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Elnök úr beszámolója után Vejkey Imre képviselő úr, az Igazságügyi Bizottság elnöke következik, aki a határozati javaslat előterjesztője. Szintén 30 perces időkeret áll elnök úr rendelkezésére, és szintén a pulpitusról hallgathatjuk meg az előterjesztését. Megadom a szót 30 perces időkeretben. Parancsoljon!
Tisztelt elnök asszony, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy tisztelettel köszöntöm Varga Zs. András urat, a Kúria elnökét, elnökhelyetteseit, kollégiumvezetőit és munkatársait. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 117. § (1) bekezdés b) pontja alapján a Kúria elnöke benyújtotta az Országgyűlésnek „A Kúria 2021. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében” című B/314. számú beszámolóját, melyet a feladat- és hatáskörrel rendelkező Igazságügyi Bizottság 2022. november 15-ei ülésén kijelölt bizottságként megtárgyalt. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi Bizottság részletes beszámolót hallgatott meg a Kúria 2021. évi tevékenységével kapcsolatban. A 2021. évről szóló beszámoló az első azok sorában, melyek már a Varga Zs. András kúriai elnök úr irányítása alatt álló Kúria tevékenységét tartalmazzák. Az elnökváltás minden szervezet számára egy izgalmas és kihívásokkal teli időszakot jelent. Ez az átállás azonban ahogy az írásos és szóbeli beszámolóból is kiderült nem okozott fennakadást a Kúria tevékenységében, azt továbbra is magas színvonalon látta el. A beszámoló 2021. évi időszakát azonban továbbra is terhelték a Covid-19-járvánnyal összefüggő intézkedések, és az új közigazgatási ügyszakot érintő jogszabályi környezet teremtette ítélkezési pluszfeladatok. A kúriai elnök úr a beszámoló ismertetése során a bizottság előtt, mint ahogy itt a plenáris ülésen is az Országgyűlés tagjainak megköszönte, hogy az előző évben a Kúria leterheltségét bemutató felszólalását követően módosították a közigazgatási ügyek fellebbezésével kapcsolatos jogszabályokat. Bár az ügyek száma 2019 és 2021 között a duplájára emelkedett, a jogszabály-módosítások hatására 2022-re azok mégis normalizálódtak. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Kúria legfontosabb, Alaptörvényen alapuló feladata a bíróságok egységes ítélkezési gyakorlatának biztosítása. Az új jogegységi panasz intézményének keretei a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban kerültek kialakításra. Az Igazságügyi Bizottság elismerését fejezte ki, hogy a Velencei Bizottság a jogegységipanasz-eljárást annak gyakorlati megvalósulása során is a bírói függetlenség következményével összhangban levő és jogbiztonságot szolgáló intézményének minősítette. Az Igazságügyi Bizottság üdvözölte, hogy ezzel összefüggésben a Kúria kollégiumi és jogegységi tanácsai maguk kezdeményezték új jogegységi határozatok megalkotását, ezzel is segítve az egységes joggyakorlat mielőbbi kialakulását. Az Igazságügyi Bizottság megismerte a Kúria elnökének összefoglalóját az önkormányzati normakontroll feladatköréről is. Az Igazságügyi Bizottság elismerését fejezte ki a Kúria következetes gyakorlata iránt, melyet a beszámolóval érintett időszakban a különleges jogrendben alkotott önkormányzati rendeletek, így különösen a közterület-használattal kapcsolatos rendeletek feletti normakontroll során végzett. A bizottság tagjai kérdéseket tettek fel a különleges jogrendben hozott önkormányzati, illetve polgármesteri döntések szabályszerűségével kapcsolatos kúriai tapasztalatokról. A bizottság a vitában elhangzottak alapján megállapította, hogy a Kúria 2021-re megfogalmazott szakmai célkitűzései mind-mind megvalósultak. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján az Igazságügyi Bizottság a 2022. november 15-ei ülésén a Kúria elnökének a Kúria 2021. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében című B/314. számú beszámolóját 8 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében elfogadta. Az Igazságügyi Bizottság a házszabályi rendelkezések 84. § (2) bekezdése alapján benyújtott H/2018. számú határozati javaslatában a Kúria elnökének beszámolóját a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Köszönöm ezúton is a Kúria 2021. évi munkáját, és külön köszönöm a kúriai elnök úrnak is a 2021. évi munkáját. Kérem a tisztelt Országgyűlést, kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák önök is a beszámolót. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem államtitkár urat, hogy a vita ezen szakaszában fel kíváne szólalni. [[Dr. Répássy Róbert: Köszönöm, nem.]] Jelzi, hogy nem kíván. Ebben az esetben a vezérszónoki felszólalásokkal folytatjuk. Ennek keretében pedig elsőként a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, Kovács Zoltán képviselő úrnak adok szót, aki szintén a pulpitusról mondja el vezérszónoklatát. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[9.30]]
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Kúriai Elnök Úr! Tisztelt Jelenlévők! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Igyekszem a beszámoló keretei között maradni, hiszen meghatározott témakörben, a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében tárgyaljuk a kúriai beszámolót, nehogy elnök asszony feddésben részesítsen, hogy eltérek a tárgytól. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A bizottság elnöke már ismertette, hogy novemberi ülésen tárgyaltuk az Igazságügyi Bizottságban a beszámolót, és ezt a bizottság elfogadásra is javasolta. Ahogy a Kúria elnöke írja a beszámolóban, nekem ez nagyon megtetszett: a ’21-es év feltehetően a jogegység éveként vonul be a Kúria történetébe. Ez valóban így is van, hiszen a szóbeli kiegészítés is plasztikusan mutatta be, hogy mi történt, és azóta milyen fejlődés jelentkezett ebben az ágazatban a Kúrián. Hiszen a Kúria történetében a hatáskört, működést, munkaterhet számos jogszabályi változás alakította, és volt egy járványügy, ami különösen nehezítette a munkát a Kúrián, illetve az összes többi bíróságon is, és ezen körben kellett biztosítani a jogalkalmazás egységét és betölteni a sajátos közvetítő és kiegyensúlyozó szerepét is a Kúriának. Magyarország Alaptörvénye, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló, már említett CLXI. törvény 2011-ből, továbbá az eljárási törvények rendelkezései értelmében a Kúria elbírálja a törvényben meghatározott ügyekben a törvényszék, az ítélőtábla határozatai ellen előterjesztett jogorvoslatokat, valamint felülvizsgálati kérelmeket; de ezen túl többek között a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz, elbírálja a jogegységi panaszokat, dönt az önkormányzati rendelet Alaptörvényen kívüli más, magasabb szintű jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről, dönt a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról. 2021-ben, tehát a beszámolási időszakban a Kúria ítélkezési és jogegységi feladatainak ellátását több jogszabályi változás is érintette, mint ahogy említettem. Kiemelendő ezek közül: ’21. január 1-jével módosultak a Bszi. jogegységi panaszeljárást szabályozó rendelkezései, erről beszélt az elnök úr is itt a szóbeli kiegészítésben. A módosítás több szempontból is egyértelművé teszi a jogegységi panasz szabályozását, így például rögzíti, hogy a tanács a jogegységi panasz esetén érdemben határozattal, minden más kérdésben pedig végzéssel határoz. A támadható határozatok köréről a módosított Bszi. úgy rendelkezik, hogy a pervezető végzések kivételével jogegységi panasznak van helye a Kúriának az eljárási törvény alapján további fellebbezéssel, felülvizsgálati kérelemmel vagy felülvizsgálati indítvánnyal nem támadható határozata ellen. Ezzel általánossá teszi a panasz benyújtásának a lehetőségét. A törvény egyértelművé teszi azt, hogy a jogegységi panasznak a Kúria 2012. január 1-je után hozott és a Bírósági Határozatok Gyűjteményében közzétett határozatától való eltérésre hivatkozással van helye. A jogegység biztosításának feladata, amely a Kúriát a bírósági szervezeten belül egyedüliként terheli, szükségessé teszi, hogy a Kúria ítélkező tanácsainak leterheltsége észszerű keretek között maradjon. Ezt megvitattuk a tavalyi beszámoló alkalmával, elnök úr is több alkalommal utalt erre, mégis a ’19. december 17-én elfogadott, az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló törvény április 1-jei hatállyal, ekkor lépett 2020-ban hatályba, több változást is hozott, ami kihatott a ’21. évben a Kúria feladataira és a működésre. Elnök úr is említette, ezek közül kiemelendő a közigazgatási bíráskodás rendszerének átalakítása, a közigazgatási és közszolgálati ügyekben megszűnt törvényszékek és az ítélőtáblák másodfokú hatásköre, és a Kúria vált általános másodfokú bírósággá, egész Magyarországra kiterjedő illetékességgel. A bevezetés óta eltelt időszak tapasztalatai azt mutatták, hogy a Kúria ügyterhe a változtatás miatt aránytalanul megnőtt, ’20-21-ről beszélek, és az ügyérkezés, szintén elhangzott már, mintegy kétszeresére emelkedett. Ezen a szabályozáson változtatott aztán az Országgyűlés, ami aztán normális mederbe terelte ezt az ítélkezési gyakorlatot. A Velencei Bizottságról volt szó, ’21 októberében hozta nyilvánosságra a CDL-AD(2021)036. számú véleményét, és ez több ponton is pozitívan értékelte a Kúria működését. A 2020-ban bevezetett jogegységi panasz intézményét illetően a vélemény hangsúlyozza, hogy a joggyakorlat egységesítése a legfelsőbb bíróságok rendkívül gyakori hatásköre, a meghozott döntések a jogbiztonságot szolgálják, és összhangban vannak a bírói függetlenség követelményeivel. Ami aztán az imént elhangzott, és majd a következő évek beszámolóiban tárgyalni fogjuk, hogy ez azóta tovább fejlődött, szélesedett, még inkább cizellálttá vált ennek az elbírálása. Szükséges kiemelni, hogy a jogegység biztosítása elsősorban a felülvizsgálati eljárásokban történik. Az eljárási törvényekben a Kúria közzétett határozataitól való eltérés a felülvizsgálat alapjaként szerepel, ezek a szabályok meghatározzák, hogy a Kúria közzétett határozatai ellen jogkérdésben való eltérésre hivatkozással felülvizsgálati kérelmet terjeszthet elő a jogosult. A jogegységi panasz ehhez képest kivételes jogegységi és jogorvoslati eljárás, amely a peres felek indítványára, rájuk kiható módon járul hozzá, erről beszélt az elnök úr a szóbeli kiegészítésében, és nem elvi szinten, hanem konkrét egyedi ügyben vizsgálja a jogegység kérdését. Ugyanakkor nem a panaszosnak a per tárgyává tett jog- és érdeksérelmének a kiküszöbölésére szolgál, hanem a közzétett határozattól eltérés feloldását, a jogegység biztosítását célozza. Ez egy nagyon fontos kritérium a jogegységipanasz-ügyben. 2021-ben 38 jogegységi panasz érkezett, elnök úr elmondta, hogy milyen tárgykörökben, én ezt megismételni nem kívánom. ’21-ben 26 ügyet fejezett be a Jogegységi Panasz Tanácsa, és 22 ügyet vissza is utasított még ’21-ben. Mielőtt nagy dologra gondolnánk, a szokásos illeték meg nem fizetéséről vagy adott esetben az illeték hiányos fizetéséről, esetlegesen képviselő hiányában benyújtott panaszról beszélhetünk, tehát tulajdonképpen az ügyfél, mondhatnánk azt is, slendriánságából adódik. A Kúria Önkormányzati Tanácsával kapcsolatban szeretnék néhány dolgot felemlíteni az önkormányzati normakontroll kapcsán. Ma az önkormányzati jogok védelmét a bírói út, bizonyos esetekben az alkotmányjogi panasz biztosítja, a Kúria pedig 2012-től kezdődően sajátos hatáskörként az önkormányzati rendeletek magasabb szintű, de alaptörvényi szintet el nem érő jogszabályoknak való megfelelését, illetve az önkormányzatok jogalkotási kötelezettségének teljesítését vizsgálják, azaz normatív aktus intézményes jogalkalmazói kontrollját végzi. Bár a szervezeti és hatásköri keretek az elmúlt időszakban sokat változtak, a közigazgatási normakontroll egy olyan magyar sajátosság és egy olyan magyar alkotmányos jog, amely az elnök úr is beszélt az elmúlt hosszú időszak eredményeiről mindenképpen megbecsülendő. 2021-ben a Kúriára önkormányzati normakontroll-eljárás keretében 55 ügy érkezett, elnök úr ismertette, hogy mik voltak ezek. [[9.40]] ’17-től kezdve viszonyulnék egy kicsit korábbra. Van egy statisztika, amely azt mutatja, és az elnök úr is említette ezt, hogy általában kétharmad-70 százalék bírói indítványra indult, és ez megfordult ’21-re. Itt a kormányhivataloké volt a fő szerep, ha jól emlékszem, 67 százalék volt a kormányhivatali eljárásindítás. Ez több mindennek betudható, egyrészt a sajátos jogalkotási helyzetnek a Covid-járvány miatt. Példaként tudok egyet mondani, hogy volt olyan település, ahol a bányatulajdonos polgármesternek addig nem sikerült átvinnie a bányatelekké nyilvánítást, mivel egyedül döntött erről ebben az eljárásban, azonnal HÉSZ-t, helyi építési szabályzatot módosított, úgyhogy voltak ilyen ügyei is, de nem ez a jellemző. Ebből adódóan aztán a kormányhivataloknak megdőlt a feladata, hogy így mondjam. 2021-ben 35 ügyet fejezett be, úgyhogy ez is mutatja a tevékenységét. A megoszlásáról beszélt az elnök úr, én ezt most nem kívánom megismételni. Összességében az ügyek eloszlása kiegyenlítettebb, mint az elmúlt évben. Ott mindig talán én magam is megemlítettem akkori vezérszónokként általában az adóügyek voltak azok, amelyek a legnagyobb tárgykörként szerepeltek, telekadó, települési adó, és volt egy paradigmaváltás a jogalkotás, illetve az Alkotmánybíróság döntése alapján, ’20-ban 13 adózási tárgyú 29 befejezett ügyből. Az utóbbi évek joggyakorlatában a helyi adóval kapcsolatos ügyeket érintően lényeges változást jelentett a helyi adókról szóló C. törvény, a ’90. évi C. törvény 6. § c) pontjának módosítása, aminek következtében a Kúria önkormányzati tanácsának a 2017. és az azt követő adóévek vonatkozásában újra kellett értelmezni a vagyoni típusú adók arányosságára vonatkozó korábbi döntéseiben kimunkált elveket, hiszen ez megváltozott, és ’17. január 1-jétől hatályon kívül helyezte a törvény azon hármas követelményt, mely szerint az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzati gazdálkodás követelményeihez és az adóalanyok ez a legfontosabb teherviselő képességéhez igazodóan kellett megállapítani. Az új gyakorlathoz képest minden adóalany esetében teherbíró képességet kell vizsgálni, és köteles az adófizetés mértékét megállapítani. A súlyosan aránytalan adómérték a korábbi gyakorlatban 60-70 százalékát tette ki. Ezt újradefiniálja, és ennek révén az adó fajtája, az adó mértéke, a rendeleti adómenetesség és az adókedvezmény úgy állapítható meg, hogy összességükben egyaránt megfeleljenek a helyi sajátosságoknak, az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének. Tehát változott, eltolódott a súly a teherviselő képességről az arányosság világa felé, talán így kiegyenlítettebb lett maga a rendszer. A közteherviselés arányossága elvének megfelelően differenciált adóztatás annak kifejezését jelenti, hogy az önkormányzat figyelembe veszi az illetékességi területe alá tartozó ingatlanok, építmények rendeltetését, a földrajzi elhelyezkedést, a településre jellemző forgalmi értékeket és általában az itt történő eltéréseket is. Az önkormányzati tanács több döntése megerősítette, illetve pontosította a helyi adóztatás differenciált jellegének megállapítására vonatkozó korábbi joggyakorlatban kialakított elveket. A koronavírus-járványról többen szóltunk már. Két olyan kormányrendelet született, amely jelentős mértékben korlátozta az önkormányzati jogalkotást. Az egyik, hogy nem lehetett adót emelni, és nem lehetett adókedvezményt megszüntetni, a másik pedig, hogy a szolgáltatásért nyújtott díjakat nem lehetett megemelni, és ezen keretek között kellett a jogalkotást elvégezni, aztán ennek meglett a következménye, most pedig helyi jogalkotási dömping van. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Az elhangzottak alapján a szóbeli kiegészítés, a bizottság elnökének elmondása alapján láthatjuk, hogy a Kúria magas szakmai színvonalon és a törvényben előírt módon látta el feladatait. Az elhangzottakra tekintettel kérem a képviselőtársakat, hogy a Kúria elnökének beszámolóját fogadják el, támogassák. A Fidesz képviselőcsoportja ezt fogja tenni, támogatjuk a beszámoló elfogadását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Most a DK képviselőcsoportjának vezérszónoka, Sebián-Petrovszki László képviselő úr következik. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Nem először vagyok kénytelen úgy kezdeni egy beszámolóról szóló beszédemet, felszólalásomat, hogy nulladik pontként arról kell szót ejtenünk, hogy akkor van értelme ennek a beszámolási rendszernek, akkor van értelme, hogy egy szakaszról, ami egy intézmény életében lezajlott, beszámol a felelős, és mi ezt megtárgyaljuk, véleményt fűzünk hozzá, megkritizáljuk, és esetleg jobbító tanáccsal látjuk el őket, szóval, akkor van ennek értelme, hogy ha a beszámolási időszakhoz képest a lehető legközelebb történik meg időben az a beszámolás és ennek a tárgyalása. Hogy fordulhat elő az, hogy a 2021. évről szóló beszámolót majdnem másfél évvel később tárgyalunk itt? Már én azt is sokallom, hogy fél évbe tellett, mire tavaly nyáron ezt benyújtotta a Kúria elnöke, de azóta is eltelt újabb háromnegyed év, miközben az előbb hallhattuk, hogy például ősszel már az Igazságügyi Bizottság megtárgyalta, ugye, ott voltunk, jómagam is. Én újra felhívnám a figyelmet arra, hogy ha ennek az egész rendszernek akarunk bármiféle súlyt adni, ha azt gondoljuk, hogy van annak gyakorlati haszna és értelme, hogy itt beszámoltassuk a különböző, erre törvényileg kötelezetteket, akkor annak a beszámolónak a lehető legközelebb kell történnie a beszámolási időszakhoz. Megint ott tartunk, mint korábban oly sokszor, hogy másfél évvel meg két évvel a történtek után fogunk bizonyos megjegyzéseket tenni az ügyekhez. De ez egyfajta nulladik pont, mondjuk így, ezt hallhatták már tőlem többször, és ma is majd még fogják hallani többször, mert a mai napunk ilyen, a 2021. évi beszámolók tárgyalása. Ennél sokkal fontosabb probléma van. Probléma van az igazságszolgáltatással úgy egészében, probléma van a Kúriával. Ha emlékeznek rá, amikor Varga Zs. Andrást megválasztotta a fideszes többség itt a Házban, akkor a DK nemcsak hogy nem támogatta a kinevezését, hanem hosszan és minden fórumon igyekeztünk el is mondani, hogy miért nem támogatjuk. Azért nem támogatjuk, mert azt láttuk ebben és a jelentés ezt megerősíti, és ami azóta történt, megerősít bennünket ebben , hogy a Fidesz által 2010 óta zajló hatalomgyakorlás egyik eleme, egy újabb építőkockája ez. Miről is van szó? Arról van szó, hogy a Fidesz a 2010-es választások után nemcsak hogy a törvény által természetesen lehetőséget jelentő választási győzelem után elfoglalandó hatalmi pozíciókkal élt és foglalta el, hanem először a végrehajtó hatalmi ágnak azokat az intézményeit is, amelyeknek elvben pártatlanul kéne működnie, mint az ÁSZ és sorolhatnám, a NAIH, majd pedig rátette a kezét az igazságszolgáltatásra is. Ennek a jelenlétével minket megtisztelő Varga Zs. András az eklatáns példája, hogy hogyan lehet egy Fidesz-kinevezett, egy, a Fidesz utasításait végrehajtó ember a Kúria elnöke, aki előtte mindenféle ítélkezési gyakorlat nélkül politikai kinevezettként lett alkotmánybíró, Polt Péternek, ha jól emlékszem, hat évig volt jobbkeze, aki szintén politikai kinevezett, mutatja, hogy kilenc évig, elképesztő, elképesztő karrier, ehhez is gratulálok. Tehát akkor, amikor megtörtént a kinevezése, illetve a megválasztása önnek, elmondtuk, hogy ez annak a jele, hogy a Fidesz elfoglalta az igazságszolgáltatást, és ez nem tűrhető. Ez egy demokráciában nem történhet meg. Itt van a vége a jogállamnak, az oly sokszor hangoztatott és önök által annyira nagyon hangoztatni szeretett jogállamnak, és ebből gond lesz, és ebből baj lesz, meglátják, hogy gond lesz. [[9.50]] Nagyon könnyű lenne abba a szerepbe helyezkedni, hogy „megmondtuk”, de hát mi a csudát csináljunk: megmondtuk. Abban a helyzetben van most Magyarország és erről egy szó nem esik az ön beszámolójában, de még egy lábjegyzet sem , hogy tavaly nyár óta Brüsszel végre bekeményített, és azt mondta, hogy ha demokrácia vagy, akkor legyél demokrácia, Magyarország, illetve, ha szeretnél a közös pénzből részesülni, akkor bizony ám azokat a feltételeket teljesítsed, amiket a csatlakozáskor vállaltál, például, hogy jogállam van ebben az országban. A brüsszeli, a külföldi kritikák egy jelentős része az igazságügyi rendszerrel kapcsolatos, a bíróságokkal kapcsolatos, ezek politikai függetlenségével kapcsolatos; tehát az, ami ma zajlik, hogy Magyarország azért nem kap uniós forrásokat, mert a Fidesz elfoglalta az igazságügyi rendszert, az a mindennapi életünkbe beszüremkedő valóság, és ennek ön, tisztelt Varga Zs. András, a képviselője, az egyik eklatáns példája. Lesz még ma itt a Ház előtt olyan szereplő, akinek ugyanezt fogom mondani, mert nem egyedül van, de kétségtelen tény, hogy az ön által vezetett intézmény és önmaga ezt képviseli. Sorolhatnánk a sok-sok kritikát, sorolhatnánk, hiszen jelenleg ott tartunk, hogy a kormány megpróbálja nem önszántából, nem azért, mert azt gondolja a kormány, hogy szeretné megoldani ezeket a problémákat, szeretne újra jogállamot, szeretne újra nyugati értelemben is vett demokráciát, nemcsak az önök által definiált demokráciát építeni Magyarországon. Tehát a kormány megpróbálja valahogy korrigálni a korábbi ballépéseit, a korábbi tévedéseit, a korábbi hibáit, így aztán tudjuk, hogy januárban elkészült egy igazságügyi csomag, amely érintené a Kúria működését is, meg egyéb dolgokat is az igazságügyi rendszeren belül. Most, március végén egészen pontosan annyit tudunk erről, hogy ez sem váltja be a hozzá fűzött kormányzati reményeket. Hogy mondjak konkrétumokat: az uniós problémák között ott van az, hogy meg kell erősíteni a kúriai bírók politikától való függetlenségét, a politikai befolyástól legyenek védettebbek. Az igazságügyi csomag nem érinti például önnek a mandátumát, illetve annak esetleges meghosszabbítását, tehát, hogy mi történik akkor, amikor önnek mint politikai kinevezettnek lejár a mandátuma, és utána hogyan választja meg az ön utódját a Ház. Brüsszel szerint nem elegendő ez a csomag arra, hogy megnyugodjunk afelől, hogy az utódja nem szintén politikai kinevezett lesz. Nem erősíti ez a csomag az OBH szerepét. A jelentés nagyon minimálisan foglalkozik, talán fél oldalban foglalkozik az OBT-vel, illetve az OBH-val, nem jelentős a szerepe, miközben tudjuk, erről már a sajtóból is értesülhetünk, hogy milyen konfliktusok és viták nyíltak ki, különösen az OBT-vel, nyilvánvalóan. Ugye, ott indult a dolog, hogy az OBT nem is támogatta az ön kinevezését, nagyon helyesen, merthogy véleményezési jogkörrel rendelkezik, és aztán önök ilyen adok-kapok játszmába bonyolódtak, ön, illetve az OBT; Alkotmánybírósághoz fordult az etikai szabályzat kapcsán, mondván, hogy még akár az is felmerül, hogy nem is alkothat ilyet az OBT; és sorolhatnánk ezeket a lépéseit az elmúlt években, beleértve a beszámolóval érintett 2021-et is. Erre a beszámolója nem tér ki. Meg is értem, hogy nem tér ki, hiszen ezek olyan ügyek, amelyek kellemetlenek, mert mutatják azt, hogy itt bizony ám a Kúria és az ön szerepe átpolitizálódott; mutatja azt, amiről beszélünk, és ami most már brüsszeli szinten és nemzetközi szinten megjelenik, hogy az az igazságszolgáltatás, amelynek ön az egyik vezetője, az nem független a politikától. Nem rendezi ez a bizonyos januári csomag hogy hívjuk így , nem rendezi azt sem, hogy a nyugdíjba vonuló alkotmánybírák átáramolhatnake a Kúriára vagy sem. Ugye, a nyugdíjba vonuló alkotmánybírák politikai kinevezettek a Fidesz által kinevezett alkotmánybírókról beszélünk, teljesen nyersen, nyíltan politikai kinevezettekről beszélünk , a terv az, hogy ők akkor menjenek át kúriai bírónak, természetesen, hiszen a Fidesz hatalomgyakorlásába abszolút illeszkedik; hozzá hű emberek végezzenek el egy másik feladatot majd, miután az Alkotmánybíróságtól távoztak. Most a javaslat januárban, ha jól értem, a januári csomag körülbelül azt próbálja tartalmazni, hogy aki már beadta a kérelmét vagy akinek elindult a folyamata, az hadd mehessen már át, és legfeljebb új jelentkező ne legyen. Ha jól tudom, hat bírót érint ez vagy hat korábbi alkotmánybírót. Továbbra is azt mondja Brüsszel, hogy az ügyek kiszignálása nem automatikusan, nem politikai ráhatás nélkül történik. Értem én, most a beszámolóban is hallhattuk öntől, hogy milyen mechanizmussal próbálják vagy próbálta magyarázni azt, hogy hogyan működik ez ön szerint; ehhez képest minden olyan szereplő, aki akár rálát erre, akár külső szemlélőként vizsgálja, azt mondja, hogy ez bizony ám nem független a politikai ráhatástól. Tudok önnek mondani, látom a csodálkozó arcát, ezért hadd mondjak konkrét példát is a DK életéből, amikor az MTI-t, pontosabban a közmédiát pereltük több esetben, mert nem volt hajlandó közzétenni olyan közleményeket, szerződéses viszony ellenére sem, amelyekben negatív állítást fogalmaztunk meg Mészáros Lőrincről, Tiborcz Istvánról, és még sorolhatnám. Perre mentünk, és első fokon vesztett is a közmédia minden adott ügyben, minden perben három ilyen per volt , és hogy, hogy nem, áthelyezték az egész ügyet Szolnokra, és attól kezdve Szolnokon jártak el az egész igazságszolgáltatásról beszélek , Szolnokon történtek a következő lépések. Hogy, hogy nem, azokat mind el is vesztettük, aztán a Kúrián is természetesen, tehát a Kúria elkaszálta a végén a dolgokat. Tehát teljesen világosan látszik az, hogy működik az a mechanizmus, amiről mindannyian tudunk ebben az országban, hogy vannak politikailag megbízható bírók, vannak politikailag megbízható bírói tanácsok, oda lehet kihelyezni, áthelyezni ügyeket, és ebben a Kúria vezető szerepet játszik, a Kúria koordinációja és az ön szerepe ebben vezető jellegű. Egy szó, mint száz, ez a jelentés tartalmaz talán egy olyan fél oldalt a legvégén, jól a végére tette, hogy mik voltak a céljai 2021-ben: „Célok és elért eredmények”. Ebben a „Célok és elért eredmények” részben fél oldalban minden szép és jó szerepel, csak éppen az nem, hogy fenntartsunk vagy működtessünk egy jogállamot. Ha az lett volna benne, akkor legalább tudnám mondani, hogy na, ott akkor konkrétan a beszámoló hazudik is, merthogy konkrétan nem történt ennek a célnak érdekében semmilyen lépés, sőt ezzel ellentétes történt. Még ez sem szerepel benne, tehát még azt sem tudom mondani, hogy legalább a célok tekintetében valamiféle közös vonalat tudnánk találni, valamiféle megegyezés lehetne abban, hogy ön, illetve az ön által vezetett csapat és a DK mit gondol arról, hogy hogyan néz ki egy demokratikus jogállamban az igazságszolgáltatás, vagy hogyan működik egy jogállam. Célok szintjén sem tudunk együttműködni, ezért aztán, természetesen, ahogy tavaly, idén sem tudjuk elfogadni a Kúria beszámolóját erre az évre vonatkozóan. Köszönöm szépen.
A vezérszónoki felszólalások körében most Vejkey Imre képviselő úr, a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka következik. Megadom a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton is megkülönböztetett tisztelettel köszöntöm Varga Zs. András urat, a Kúria elnökét, elnökhelyetteseit, kollégiumvezetőit és munkatársait. Nem kívánva megismételni azt, amit már az Igazságügyi Bizottság elnökeként expozémban előadtam, sem pedig azt, amit Kovács Zoltán képviselőtársam, a Fidesz szónoka már elmondott, engedjék meg, hogy a köszönetre és az alkotmányosságra fókuszáljak. Így már elöljáróban is a köszönet szavát fogalmazom meg a Kúria 2021. évi tevékenységével és elnök úr tevékenységével kapcsolatban. [[10.00]] Köszönöm, hogy a Kúria hatásköreit, a működését és a munkaterhét érintő számos jogszabályi változás ellenére továbbra is, sajnos az akkor még fennálló járványhelyzet közepette is biztosította a bírósági jogalkalmazás egységét, és betöltötte sajátos közvetítő és kiegyensúlyozó szerepét. Nos, ezen tényekkel szemben hallottunk az imént egy támadást, támadást egy vezérszónok részéről, a DK-s vezérszónok részéről, Sebián-Petrovszki képviselőtársunk részéről. Ez a támadás nem a tényszerűségen alapult, hanem politikai támadás volt, és politikai pamfleteket fogalmazott meg. Ilyen politikai pamflet az, hogy Magyarországon ne lenne jogállamiság; ezt egyébként most vissza is utasítom. De beszéljünk egy kicsit akkor a jogállamiságról és az Alaptörvényről! Itt már elöljáróban fel kell hívnom tisztelt képviselőtársam figyelmét, DK-s képviselőtársam figyelmét, hogy számomra, akinek fontos a montesquieu-i hatalommegosztás és fontos az egyes hatalmi ágak elválasztása, több mint furcsa volt azt hallani, hogy a Kúria elnökén azt kéri számon a képviselő úr, hogy a hatályos jogszabályok hogy néznek ki. A Kúria elnökének és a Kúriának nem jogot kell alkotni, hanem ők a jogot alkalmazzák, ők a bírói hatalom részei, és ha éppen ez egy országgyűlési képviselő szájából hangzik el, akkor még inkább furcsa. Az Alaptörvény 25. cikke szerint a Kúria Magyarország legfőbb bírósági szerve, s mint ilyen, biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, jogegységi határozatai pedig a bíróságokra kötelezőek. Rendkívül fontos, hogy a Kúria az Alaptörvényben előírt szerepét a 2021. évben is beteljesítette maradéktalanul. Köszönöm. S köszönöm azt is, hogy a Kúria elnöke a 2021. évben az egyesített baloldal fenyegetőzései ellenére kiállt a jogállamisággal és a demokráciával összeegyeztethetetlen hangokkal szemben, ugyanis 2021-ben ennél sokkal durvább hangok hangzottak el, mint amit most itt az ülésteremben hallhattunk. Az egyesített baloldal szirénhangja ugyanis azzal a hajmeresztő ötlettel állt elő 2021-ben, hogy amennyiben a 2022. évi tavaszi választásokon akár csak egy fővel is nyernek, és feles többséget szereznek, akkor feles többséggel eltörlik a kétharmados törvényeket, így Magyarország Alaptörvényét is. Márki-Zay Péter, az egyesített baloldal miniszterelnök-jelöltje, Dobrev Klára, a DK listavezetője, majd a DK-s Arató Gergely országgyűlési képviselő és a párbeszédes Szabó Timea is kifejezetten támogatta ezt az elképzelést. Köszönöm a Kúria elnökének, hogy egyenesen alkotmányellenes puccsnak nevezte ezt az elképzelést, amely évtizedek óta nem látott belpolitikai válságot, végső esetben pedig polgárháborús állapotokat idézhetett volna elő. Az egyesített baloldal úgy kampányolt, mintha csak bátorság kérdése lenne egyszerű többséggel felülírni a kétharmados törvényeket, és eltörölni magát az Alaptörvényt. Arató Gergely DK-s képviselő egyenesen úgy fogalmazott itt a Házban, hogy legyen világos, Dobrev Klárának nem fog megremegni a keze, amikor a kukába kell hajítani ezt az Alaptörvényt. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mi a jogállamiság oldalán állunk, ezért visszautasítunk minden ilyen nyilatkozatot és minden támadást a Kúriával és minden más intézménnyel szemben. A történet elképesztő folyománya különben az, hogy Márki-Zay Péter miniszterelnök-jelölt ezen alkotmányossággal kapcsolatos elgondolásaira a brüsszeli liberális progresszió lényegében áldását is adta, ugyanis a két, jogállamért felelős biztos egyike sem emelt kifogást ez ellen, pedig nyilvánvaló volt, hogy egy 2022-es ellenzéki választási győzelem esetén az egyesített baloldal nyíltan lemondott volna a jogállam magyarországi érvényesüléséről. Köszönöm még egyszer a Kúria elnökének, hogy az Alaptörvény védelmében a 2021. évben mindezekkel szemben határozottan fellépett. Köszönöm. Mindezek fényében kifejezetten álságosnak tartom a Kúria elnökével szemben Brüsszelből és Strasbourgból indított támadást, ami hasonló, szinte szó szerint megegyezik Sebián-Petrovszki László képviselőtársunk támadásával, ami itt pár perccel ezelőtt elhangzott az ülésteremben. Szóval, éppen azok részéről, éppen azok támadják Brüsszelből és Strasbourgból ez érdekes , akik az alkotmányossági puccskísérlet ellen fel sem szólaltak. Hogy néz ez ki, tisztelt hölgyeim és uraim?! Elnök úr, tudnia kell, hogy a független igazságszolgáltatás fenntartása melletti harcában és az Alaptörvény védelmében éppúgy számíthat a Fidesz-KDNP-re, mint ahogy a 2021. évi beszámolója elfogadásában is. Munkájához és a Kúria munkájához az Úr áldását kérem. További jó egészséget és sok sikert kívánok! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A következő felszólalónk az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Gurmai Zita képviselő asszony. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Három, rendkívül fontos beszámoló fekszik az Országgyűlés asztalán: a Kúria elnökének, az Országos Bírósági Hivatal elnökének, valamint a legfőbb ügyész beszámolója, mind olyanok, amelyek Magyarország és az Európai Unió viszonyát alapvetően meghatározzák, különösen arra tekintettel, hogy ezeknek a szerveknek a függetlensége alapvető fontosságú az uniós források megszerzése szempontjából. Így nemcsak arra tekintettel kell vizsgálni ezeket a beszámolókat, hogy egyébként a magyar Országgyűlés elégedette ezen szervek teljesítményével, mert bár a kormánypártokon kívül nyilván senki sem az, a beszámolók érdemi bírálatára, és főleg valamiféle érdemi, pozitív változás elérésére az Országgyűlésen belül nincs lehetőség. Arra tekintettel viszont fontos megvizsgálni ezeket a beszámolókat, hogy az Unió részletes jogállamisági kritikát fogalmazott meg ezekkel a szervekkel, különösen azok rossz és jogállami körülményekhez nem méltó működésével kapcsolatban. Ez egyrészt azért fontos, mert Magyarország önként csatlakozott az Európai Unióhoz, amelyben kötelezettséget vállalt arra, hogy az évezredes európai jogfejlődés eredményeként létrejött jogi normákat tiszteletben tartja, vállalva azt is, hogy ezek megsértése negatív következményekkel, szankciókkal járhat. Másrészt pedig azért, mert 2010 óta olyan szerv mondott véleményt ezekről az intézményekről, amely nincs a fideszes többség irányítása alatt, véleményét a teljes uniós polgárság képviseletében alkotja meg. A beszámolót így tehát úgy kell megvizsgálni, hogy az abban foglaltak alapján ezek a szervek betöltike jogállami funkciójukat. Varga Zs. András megválasztása a Kúria elnökévé már önmagában is botrányos volt. Kinevezhetősége érdekében több jogszabályt is módosítani kellett: egyrészt lehetővé kellett tenni, hogy az Alkotmánybíróság tagjai kinevezésüket kérhessék a Kúriára, másrészt pedig el kellett ismertetni az alkotmánybírósági gyakorlatot mint a Kúria elnöki pályázatánál figyelembe vehető tapasztalati időt. Ez utóbbi módosítás azért jelentős, mivel dr. Baka Andrást, a Kúria volt elnökét a 2009-2011-es időszakról beszélek pont amiatt fosztották meg tisztségétől, mert csak alkotmánybírói, emberi jogi tapasztalattal rendelkezett; mellesleg a megfosztása az EJEB szerint jogszerűtlen volt. Akkor módosították a törvényt, hogy nekik nem tetsző elnököt jogszerűtlenül eltávolítsanak, majd módosították pár évvel később, hogy egy nekik tetszőt viszont kinevezhessenek. [[10.10]] A Legfelsőbb Bíróság Kúriává történő átalakításával ugyanis dr. Baka András arra hivatkozással vesztette el tisztségét, hogy nem rendelkezik ötéves bírósági ítélkezési tapasztalattal, annak ellenére, hogy 17 éven keresztül az Emberi Jogok Európai Bíróságának bírája volt. Ezt akkor azzal a megoldással érte el a kormánytöbbség, hogy a nemzetközi és alkotmánybíráskodási tapasztalatot nem tekintették bírói tapasztalatnak. Ezt a szabályt azonban 2019-ben megváltoztatták oly módon, hogy a bírói gyakorlatba a nemzetközi igazságszolgáltatási szervezetben bíróként, főtanácsadóként, valamint alkotmánybíróként, illetve az Alkotmánybíróság hivatalában főtanácsadói munkakörben szerzett tapasztalatot is figyelembe kell venni a bírói tapasztalat értékelésekor. Ennek a szabálynak az alkalmazásával dr. Baka Andrást sem kellett volna a helyéről leváltani 2011-ben, azonban azt eredményezte, hogy dr. Varga Zs. András a Kúria elnöki tisztségére viszont kinevezhetővé vált. Ez azon rendelkezéssel együtt, amely az alkotmánybírák Kúriára történő, korlát nélküli kinevezését engedélyezte, a személyre szabott jogalkotás egy rendkívül káros eredménye. Ehhez párosult még a korlátozott precedensrendszer bevezetése mint a politikai kontroll eszköze, amely Varga Zs. András kinevezésével válik egyértelművé, hiszen a jogegységi ügyekben eljáró tanácsok vezetője a Kúria elnöke, akinek így közvetlen hatalma van a jogegység érvényesítése érdekében a Kúria és saját akaratát az alacsonyabb szintű bíróságokra rákényszeríteni. A Kúria Fidesz általi elfoglalásának pedig már látszik is az eredménye. Nézzük a számokat! A közvélemény által észlelt bírói tevékenység 2021-re 40 százalékos volt, a megkérdezettek mindössze 40 százaléka vélekedett úgy, hogy a bíróságok függetlensége „inkább jó” minősítésű. Ez még a 2020-as 48 százalékhoz képest is rendkívül nagy visszaesés, amely rendkívül jól mutatja Varga Zs. András tevékenységének színvonalát. A vállalatok által észlelt bírói függetlenség pedig még ennél is alacsonyabb, mindössze 32 százalék volt. Ez utóbbi adat kapcsán fontos kiemelni, hogy ezekben a rendszer által preferált cégek vagy azok is benne vannak, akik korrupt közbeszerzéseken keresztül jutnak állami forrásokhoz. Ez a megítélési adat azért rendkívül fontos, mert Varga Zs. András 2021 januárjától foglalja el a Kúria elnöki pozícióját, így ez az adat a tevékenységének első évéről mondott vélemény. E vélemény szerint Varga Zs. András kinevezésével és első éves működésével drasztikusan rontotta a bírósági függetlenséget Magyarországon. Rendkívül komoly problémák vannak a bírói kinevezésekkel is, ahol az OBT számos törvénysértést feltárt. A tanács szerint mind a Kúria elnökének kinevezési gyakorlatánál, mind az OBH-elnök kinevezési gyakorlatánál az látható, hogy egyes pályázatokat előre nem látható szempont alapján bírálnak el. Mind az OBH elnöke, mind a Kúria elnöke megkerülte az OBT együttdöntési hatáskörét. Emiatt az OBT először 2022 júliusában a Kúria elnökének kinevezési gyakorlatával szemben fogalmazott meg kritikus véleményt, aki 2021-ben öt kúriai bírót nevezett ki törvénybe ütköző eljárással, megkerülve az OBT együttdöntési jogát. Később, 2022 októberében az OBT ugyanígy kritikus véleményt bocsátott ki az OBH elnökének kinevezési gyakorlatával kapcsolatban, aki 2021-ben négy bírót nevezett ki törvénybe ütköző módon, megkerülve az OBT együttdöntési jogát. Ennek pedig rendkívül súlyos következményei vannak. Amennyiben a kinevezések és a jutalmazások rendszere nem átlátható, akkor a parlamenti többség által választott két csúcsvezető, az OBH elnöke és a Kúria elnöke, hozzájuk, a fideszes többséghez lojális embereket juttathat a Kúria és az alsóbb bíróságok kulcspozícióiba, akik a jutalmazással és más kedvezményekkel vagy éppen azok elvonásával nyomás alatt tudják tartani a beosztottjaikat. Ez a nyomás pedig befolyásolja az ítélkezési és a vezetői tevékenységet, illetve az adott bíróságokon történő pályáztatási gyakorlatot is. Azt, hogy Varga Zs. András mennyire nem törődik a valós problémákkal, jól mutatja, hogy tavaly egy olyan dokumentumot próbált elfogadtatni, amely deklarálta volna, hogy a 2021. év vonatkozásában a kinevezési gyakorlata egyébként problémamentesen zajlott. Ezt azonban a bírók nem támogatták, de ahelyett, hogy Varga Zs. András megváltoztatta volna az egyértelműen nem megfelelő gyakorlatát, inkább tovább folytatta azt sajnálatos módon. A Kúria elnökének tevékenysége és az erről készült beszámoló ezek miatt nem elfogadható. Csak reménykedni tudunk abban, hogy elnök úr a jövőben a jogállami elveket szem előtt tartva folytatja majd tevékenységét. Az Országgyűlés többségének pedig abban van felelőssége, hogy rendkívüli mértékben növelje az Országos Bírói Tanács jogköreit annak érdekében, hogy a szerv valódi kontrollt tudjon gyakorolni a visszaélésekre lehetőséget biztosító eddigi gyakorlat helyett. Ez ugyanis feltétele annak, hogy Magyarország ismét az uniós források egészében részesüljön. Ez mindannyiunk érdeke. Köszönöm szépen. [[Sebián-Petrovszki László tapsol.]]
A következő hozzászólónk Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Kúria mostani beszámolójával kapcsolatban elhangzott érvként, és talán ezzel érdemes kezdeni, hogy fájó, hogy a mai napon még majd oly sokszor emlegetendő időszerűség, azaz, hogy mi mikor kerül olyan állapotba, hogy megvitatható legyen vagy döntés szülessen benne, az itt is most kicsit hibázik. Tudomásul vesszük nyilván azt is, hogy egy beszámoló később kerül be, azt kevésbé, hogy a parlamenti rendszeren belül ősz helyett miért tavasszal tárgyalja azt a plénum, miközben a bizottság ősszel már tárgyalhatta. A beszámolót abból a szempontból is érdemes nézni, túl azon, hogy az úgymond kötelező köröket megfutja… ami nagyon helyes, tehát beszámol arról a jogegységi munkáról, arról az ítélkezési munkáról és gyakorlatról, amely a Kúrián volt, illetve magának a szervezetrendszernek a szervezeti ügyeiről egyaránt, ezek rendben is vannak. Ezeket az ember jogászként igyekszik követni, mindig nézni és figyelni, hogy az általunk megalkotott jog alkalmazása során milyen problémák merülnek fel, és miként próbálja az ítélkezés egységesítése érdekében a Kúria orvosolni azokat, és hogy egyébként ez utána milyen hatással lesz a jogalkotásra. Ezt mindig érdemes nézni és érdekes is ezeket követni, hiszen ez a jog életét, fejlődését mutatja. Nagyjából arra hasonlít a jogalkotás, mint egy gyermek élete. A felnövekvő szakaszában tanul, fejlődik, majd amikor ereje teljében van, az ember látja, hogy mivé fejlődött, hasonlóan látjuk ezt egy jogszabály megszületésénél, a jogalkalmazásnál, az ítélkezési gyakorlat egységesítésénél és utána ismét a jogalkotási visszacsatolásnál. Szóval, ezek a részei rendben vannak a beszámolónak, nem is kívánok ezzel túl sokat foglalkozni, nem látom értelmét felolvasni azokat a külön passzusokat, amelyek helyénvalók, amelyekkel egyet lehet érteni. Inkább szeretnék azzal a pár problémával foglalkozni, amely beárnyékolja talán a beszámolót. Kettő ilyen is van. Az egyikről a Kúria nem tehet, az egy adottság volt, ez a pandémia időszaka. Erről a későbbiekben szólni fogok, de úgy tűnik, hogy ezzel valamennyi, az igazságszolgáltatásban részt vevő szervnek meg kellett birkóznia, és a mai napon tárgyalandó mindhárom beszámolóban ez markánsan meg fog jelenni, az Országgyűlésnek is meg kellett ezen a téren birkóznia, a jogalkotás is átalakult a saját maga módján, alkalmazkodva a pandémia mögöttünk hagyott egy-két évéhez, és ez a 2021-es évben is kifejezetten így volt. A másik viszont egy szomorúbb kérdés, ez az úgynevezett kinevezés-gate. A 2021-es évet, amely elnök úr első éve volt és ez volt a munkájának rögtön az első része, nagyon sok kritika érte. Pró és kontra elolvasható benne nagyon sok álláspont, akár a Kúria, az Országos Bírói Tanács, akár a Helsinki Bizottság álláspontja, tehát akár civil, akár a jogalkotással foglalkozó szervezeteknek is a véleménye. Azért is hoztam egyébként ide a Helsinki Bizottságot, hogy mindkét végletét meg lehessen nézni az álláspontoknak, hiszen az érvek ütköztetésénél nagyon fontos, hogy ha a Kúria álláspontját ismerjük, akkor ismerjük azoknak az álláspontját is, akik attól eltérően, teljesen más módon látják, hogy milyen módon történtek a Kúrián a kinevezések. Amellett sem lehet elmenni és ez nem a 2021-es év fejleménye, hanem a 2022-es év fejleménye volt , hogy a kinevezéssel kapcsolatban mégis történt érdekes dolog. Talán nagyon sok minden történt a Völner-Schadl-ügyben, de emlékezetes talán az a hangfelvétel is, ahol a kinevezési gyakorlatot kritizálta. Távol álljon tőlem, hogy Schadl Györgynek bármilyen módon is adjunk a szavára, de azért mégiscsak azt a kinevezési gyakorlatot kritizálta, illetve azzal kapcsolatos kritikát fogalmazó cikkre reagálva mondott nyomdafestéket nem tűrő módon véleményt, és nem állította be túl jó fényben magát a Kúriát és ezt a fajta kinevezési gyakorlatot. [[10.20]] Illetve arról a Hajas Barnabásról van szó, akinek a kinevezésekor is már függetlenül egyébként a Schadl-ügytől, függetlenül ettől az egész kinevezési mizériától lehetett látni, hogy nem teljesen jól működik a rendszer. Látom államtitkár urat az Igazságügyi Minisztérium helyén ülve, hogy nagyokat nyel vagy felsóhajt ezen a téren. [[Dr. Répássy Róbert poharat körbemutatva: Vizet ittam.]] De hát, mégiscsak az a helyzet, államtitkár úr, hogy az ön helyén ült az a Völner Pál, aki ebben az ügyben érintett, és az abban az ügybeni érintettségében, most úgy tűnik, hogy ezt a kúriai bírót, Hajas Barnabást mégiscsak tanúként fogják beidézni. Ugye, itt a kérdés az, hogy ha beidézik, hogy vajon kinek a támogatására; én bízom benne, hogy az igazság kiderítésének a támogatására kerül ő meghallgatásra. Mindenesetre ezt azért mondom, mert ez a kényelmetlen árnyék most is ott vetül ezen a 2021. éven, és bár mondhatjuk azt, hogy ezek között nincs összefüggés, de mégis rámutat arra, hogy ennél sokkal megfontoltabban kellett volna, és a bíróság törvényességének és a törvényes megalakításának nem a látszatára, hanem a valóságára ténylegesen törekedve kellett volna ezeket a szabályokat meghozni. Hiszen nagyon sokszor ez az érv merült fel, hogy végső soron egy-egy ilyen kinevezés azt a kételyt vonhatja maga után, miszerint egyes bírói tanácsok vagy a Kúrián ítélkező bírónak… a tanácsnak a megalakítása nem lett volna törvényes. Talán ez azért is fontos, hogy ezt komolyan vegyük, és ezen többet gondolkozzunk és az ebben lévő hibákat kiküszöböljük, mert minden bíróságnak talán az egyik legnagyobb kihívása az, hogy ez a fajta felhatalmazás, azaz hogy az embereknek a százszázalékos bizalma abban, hogy az ott hozott ítéletek, az ott meghozott döntések a jogszabálynak megfelelően és az eljárási és anyagi jogi szabályoknak a megtartása mellett kerülnek meghozatalra… ez talán a legnagyobb bizalom, amit egy bíróságba vethet az ügyfél, az ott pereskedő fél. Így hát minden egyes kinevezésnél, amikor ezt teszi kockára akár a Kúria elnöke, akkor fokozottan figyelni kell, hogy mind a Kúriának, mind pedig az alatta lévő mondjuk úgy bírósági szakaszoknak az integritását is figyelembe véve kell kialakítania. Vitás volt, ugye, ebben az évben az európai érdeklődés akár a kinevezéssel, akár a Kúriának a működésével kapcsolatosan. Itt előzőleg elhangzott, hogy az Európai Közösség különböző szervei részéről azért aktív érdeklődés volt a magyar igazságügyi reformmal, a magyar igazságügy működésével és a jogállamisággal kapcsolatban, és mondjuk úgy, hogy egy része ezeknek az aggodalmaknak jogos is. Nem lehet elmenni abba az extrém álláspontba, hogy mindenben az Európai Közösségnek igaza lehet, és hogy minden kritikáját, függetlenül attól, hogy azoktól a kritikát érdemes meghallgatni, akik szakmai módon mondják és fogalmazzák meg… sőt tőlük megfogadni is fontos. Azoktól, akik csak politikai alapon próbálnak az Európai Közösségből közelíteni a jogállamisági vagy igazságszolgáltatási kritikákhoz, a kritikát meghallgatni meg kell, de megfogadni talán nem biztos, hogy érdemes. Én tehát mindig úgy voltam ezzel a kérdéssel, hogy ha fogalmaznak meg kritikát, meg kell nézni, hogy ki mondja, és bizony érkezett olyan helyről kritika, amit a Kúriának meg kellett volna hallgatnia és fogadnia; és most utólag úgy látszik, az Európai Bizottsággal történő megegyezés keretében, hogy mégis voltak olyan jogos kritikák, amelyek még az elkövetkezendő időszakban az igazságszolgáltatási reformmal vagy átalakítással kapcsolatban ide, a Ház elé fognak kerülni. Nem tudom, hogy ez a Kúriát milyen mértékben fogja érinteni, és fogjae egyáltalán érinteni. Örültem neki, hogy jogosan benne volt az a kritika, amit a Kúria fogalmazott meg a közigazgatási bíráskodással kapcsolatosan, és különösen örültem neki, hogy mondjuk úgy, a jogrendszer jó működését mutatta, hogy ez a kritika végül a jogalkotónál is megjelent, és sikeresen módosította úgy a jogszabályt, hogy azt a terhet, amit a Kúriára rakott, és amely valójában akadályozta a jó minőségű vagy még jobb minőségű munkát, azt lényegében sikerült feloldani és elhárítani. Ez egy fontos visszajelzése annak, hogy végül is működnek a szervek vagy a bíróságok, a jogalkotás, sőt mondhatjuk úgy, mintha minden egyéni képviselő önmagában egy pici jogalkotói szerepet is betölt, itt működik ez a fajta oda-vissza kommunikáció az igazságszolgáltatás és a törvényhozás között, és végül is jó módon sikerült feloldani, én úgy gondolom. Bár ez a következő évek beszámolóiból fog kiderülni, hogy sikeres és jó irányban oldottuke föl a közigazgatási eljárásokban a bíráskodásnál felmerült problémát, ami a Kúrián felmerült. Ami a Coviddal kapcsolatos kihívásokat jelentette, itt talán a Kúriának annyi szerepe vagy érdekessége van, hogy nagyon sok olyan változás volt és ez nem is a 2021. évre fog vonatkozni , akár eljárási szabályok más módon való alkalmazása, perek gyorsítása vonatkozásában, ami a későbbiekben biztosan fog jogegységi kérdéseket és jogegységi problémákat felvetni. Ha tehát túlélte és túléltük mindannyian ezt a nagyon nehéz helyzetet, az elkövetkezendő években szerintem fognak felmerülni olyanok, amelyben a Kúriának majd irányt kell mutatnia, hogy a koronavírus-járvány alatt indított bírósági eljárásokban, azok lezárásánál végső soron mennyire volt egységes és mennyire volt helyénvaló a jogalkalmazás, de ezt természetesen az OBH beszámolójakor kell majd elmondani, hogy milyen módon alakult az ő ítélkezésük ebben az időszakban. Azt is szeretném hozzátenni és ezt fontos itt leszögezni, és talán nem tartozik annyira a beszámoló tárgyához , hogy kifejezetten fontosnak tartom, hogy az ilyen beszámolókat a parlament őszintén és tisztességesen megtárgyalja. Talán az egyik tárgyalási akadálya annak és ez most az itt ülő jogászkollégáknak is szól , hogy a parlament az elmúlt időszakban személyi összetételében a jogászok szempontjából megfogyatkozott. Ezt azért szeretném elmondani, hogy nem tartom szerencsésnek, mert van szerencsém 2014 óta országgyűlési képviselőnek lenni, akkor számos jogász- és ügyvédkollégával voltunk itt, és akkortól kezdődően élt az a szabály, amely nagyon súlyos vagy nagyon szigorú összeférhetetlenséget állított fel az országgyűlési képviselőkkel szemben, tekintettel arra, hogy a jogászi hivatásukat nem tudták gyakorolni. Az a parlament előnyére tudna válni mint jogalkotónak pláne akkor, amikor beszámolót tárgyalunk, pláne akkor, amikor a jövőre nézve jogszabály-módosítást vagy önállóan teljesen új jogterületek szabályozását hozzuk , hogy azok az itt lévő országgyűlési képviselők, akik tudnak praktizálni mellette, akik a jogalkalmazásból tudnak tapasztalatot gyűjteni, nekik lehetőségük legyen dolgozni ezen a téren. Én nemcsak hogy rossznak, hanem kártékonynak és ártalmasnak is tartom azt a szabályt, ami jelenleg az összeférhetetlenség vonatkozásában, az országgyűlési képviselőség, az ügyvédség között van, mert őstermelő, bármilyen más vállalkozó vagy vállalkozásban érdemlegesen részt vevő személy nyugodtan lehet országgyűlési képviselő, ennek azért vajmi kevés összefüggése van a jogszabályalkotással, de a jogalkotással és a jogalkalmazással kifejezetten komoly összefüggésben lévő ügyvédi hivatást viszont teljes egészében tiltja a jogállási törvényünk. Úgy gondolom, hogy ezt időszerű lenne majd a törvényhozásnak már csak a jogszabályalkotás minősége szempontjából is felülvizsgálni, mert sokkal jobb és szerintem célravezetőbb jogszabályok születhetnének akkor, és talán kevésbé lennének a bíróságok a jogalkalmazás során nehéz helyzetben, akár a jogszabályok értelmezésénél, és kevesebb problémája akadna a Kúriának is az ítélkezés egységesítése és a jogegységi eljárások lefolytatásában. Összességében tehát ezeket a kritikákat fontos volt megfogalmazni, mert beárnyékolja a 2021. évet. Köszönöm, hogy a Kúria azt a munkát, amit előtte tőle megszoktunk, ami az ítélkezéssel kapcsolatos és ami a jogegységi munkájával kapcsolatos, tisztességesen és becsületesen elvégezte. Köszönjük szépen azt is, hogy helytálltak ebben a nehéz időszakban, amikor mindenkinek egy kicsit a komfortzónájából kimozdulva kellett dolgoznia, távol esetleg a munkahelyétől vagy nagyon nehéz körülmények között, ügyfelek vagy kollégák nélkül. Összességében mindennek a fényében a beszámoló elfogadását mérlegelés tárgyává fogjuk tenni. A beárnyékoló körülmények, illetve a folyamatban lévő, az Európai Közösséggel való jogállamisági vitát és az igazságszolgáltatást érintő módosításokat azért figyelembe kell venni, amikor egy ilyen kérdésben döntünk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
A következő hozzászólónk Apáti István képviselő úr, a Mi Hazánk vezérszónoka. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előre borítékolható, mézes-mázas kormánypárti, egyoldalú dicséreteket tartalmazó felszólalások [[Dr. Kovács Zoltán: Szerényebben!]] és az erősebb vagy éppen fékezett habzású, de szintén elég unalmasra sikerült ellenzéki hozzászólások után beszéljünk a lényegről! Szorítkozzunk a tényekre, és hagyjuk a meséket! Az egész történet arról szól, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy talán az igazságszolgáltatás az egyetlen utolsó terület, amit 2010-től napjainkig bezárólag a Fidesz nem tudott elég hatékonyan bevenni. [[10.30]] Régi harc dúl a jobbközép, a 13 éve kormányzó pártszövetség vagy frakciószövetség és a baloldal vagy éppen a szélsőbaloldali, szélsőliberális erők között, mert valljuk be őszintén, hogy az igazságszolgáltatás rendszerében, akár az ügyészi testületben, de különösen egyébként a bírák körében még meglehetősen nagy számban vannak a múlt rendszerhez kötődő bírák, adott esetben magas ítélkező tisztségekben is, rendkívül fontos, kiemelt, befolyásos tisztségekben is; és bizony nagyon nem mindegy az a Fidesz-KDNP számára, hogy politikailag vagy társadalmilag érzékeny ügyekben milyen bírák ítélkeznek, főleg, hogy kik fogják tudni majd adott esetben sok éven át tartó eljárások eredményeként a jogerős ítéleteket meghozni. E tekintetben tehát nem lehet elégedett a Fidesz, és nem lehet elégedett a miniszterelnök úr sem. Valószínűleg ennek tudható az be, hogy talán egyébként elnök úr számára is némi kényelmetlenséget okozó körülmények között került sor a kinevezésre. Szeretném azt jelezni elnök úr felé, hogy véletlenül sem szeretnék személyeskedni, semmilyen okom nincs arra, hogy önt személyében sértsem, de a tények attól még tények maradnak; bírói és bírósági vezetői gyakorlat nélkül egyetlen nap ilyen jellegű gyakorlata önnek nem volt került kinevezésre. Ügyészként biztosan magas harci értéket képviselt, és az Alkotmánybíróság tagjaként is jól végezte a munkáját, ezt nem kívánom kétségbe vonni, de tény, hogy úgy került a Kúria élére, hogy ítélkező bíró egy napig sem volt, és bírósági vezetőként sem töltött el egyetlen napot sem. Ezek a tények. Valószínűleg a megbízhatóság, adott esetben a nem is annyira háttérben megbúvó politikai megbízhatóság fontos szempont volt, hiszen még annak ellenére, hogy a Fidesz az elmúlt négy választáson kétharmados többséget szerzett a 2015. február és 2018 márciusa, áprilisa közti időszakot leszámítva , tehát az elmúlt 13 évből 10 évet vastag kétharmaddal kormányzott, és így sem tudta úgy átalakítani a bírósági rendszert, ahogy azt szerette volna. És nem is lenne ezzel semmi baj, ha valóban az objektív, pártatlan, független igazságszolgáltatás irányába tettek volna lépéseket. A leglelkesebb támogatója lennék személy szerint én és a Mi Hazánk Mozgalom is. A baj azonban az, hogy igazából nem ez a motiváció, nem az, hogy végre legyen egy objektív, független, pártatlan igazságszolgáltatás mondjuk, nem valóságtól független, ez nagyon fontos lenne egyébként, és az életszerűségtől sem független , hanem olyan bírói szervezetrendszer alakuljon ki, amelyik többségében nem a baloldal, hanem a Fidesz-KDNP-többséget mutatja a testületen belül. Erről van szó, az összes többi csak mellébeszélés. Nagyon kellemetlen ezekről beszélni, de ez a valóság. És hadd említsek néhány ügycsoportot elnök úrnak, hogy ne csak politikai jellegű ellenzéki felszólalást tegyek, amelyben talán, nemhogy talán, egészen biztosan lenne teendője, és ha ezeket hajlandók lennének elvégezni, jól végezni, érdemi előrelépéseket produkálni, akkor a következő éves beszámolókat talán másképp fogja tudni megítélni a Mi Hazánk Mozgalom, mint ezt a 2021. évit. Természetesen probléma az is, hogy adott esetben ön az OBT javaslata ellenére nevezett ki bírákat, de kinevezett adott esetben olyat is vagy akkor tisztázzuk ezt a körülményt, erre most egy kiváló alkalom a mai délelőtt vagy kora délután , akit az OBT hozzájárulásával sem nevezhetett volna ki. Ha ez nem így van, akkor kérem, cáfolja meg, és akkor tisztázódik egy önök vagy az ön számára is kellemetlen ügy. A teljesség igénye nélkül hadd említsek egy fontos ügycsoportot! Ugye, 2020-2021, tehát a beszámolóban érintett év is, a Covid nevű világprojekt, a Covid nevű világjárvány által súlyosan érintett időszak. Nem szeretnék most belemenni a mélyébe annak, hogy ez elsősorban nem is orvosi vagy egészségügyi kérdés volt, hanem az új világrend kialakításának egy fontos ügymenete, egy fontos stációja. Ennek kapcsán, ugye, óriási társadalmi feszültség alakult ki az oltásra kötelezés kapcsán, és egy mesterséges törésvonalat hozott létre a kormánypárt oltottak és oltatlanok között, illetőleg, hogy mennyire kell, lehet, szabad oltásra kötelezni magyar embereket. Rengeteg honfitársunk veszítette el a munkáját, számos alkotmányjogi panaszt adtak be, talán ezres nagyságrendben a magyar emberek a Mi Hazánk Mozgalom segítségével. Hát, ezek nem igazán fejtették ki áldásos hatásukat; úgy néz ki, hogy az Alkotmánybíróságot is kézi vezérléssel sikerült abba az irányba elmozdítani, hogy ne álljanak megfelelő módon az oltatlanok pártjára. Rengeteg érdeksérelem, rengeteg megtört életpálya, jogellenesen megszüntetett munkaviszony, és rengeteg anyagi, pénzügyi, gazdasági érdeksérelem kapcsolódik ezekhez az ügyekhez. Én nagy tisztelettel arra kérném az elnök urat – mivel jellegéből adódóan ezek a jogsérelmek talán nagyobb részt még reparálhatóak, teljes egészében biztos nem, de nagyobb részt talán nem veszítettük el ennek az esélyét , hogy tekintse át a Kúria is annak a lehetőségét, hogy oltatlan honfitársainkat, akik emiatt veszítették el a munkaviszonyukat, közalkalmazotti jogviszonyukat, emiatt rúgták ki őket az állásukból, visszahelyezhetők legyenek, és a kieső időre teljes mértékben megkapják azokat a juttatásokat, amelyek megillették volna őket. Természetesen ez egy nagyon jelentős, adott esetben sok tízmilliárdos összegre rúg, de ha oly sok mindenre, felesleges beruházásokra, 3000 milliárd forintos akkumulátorgyárakra van forrás, akkor biztos megtaláljuk ezeket a forrásokat majd itt, akár az Országgyűlés keretei között, vagy megtalálja majd a gazdasági kormányzat. Ugyanis nem hallottunk még egyetlenegy szót sem a 2021. évi kúriai beszámoló kapcsán arról, hogy ez még egy Covid által sújtott év volt. És bármikor következhet egy ilyen, úgynevezett világjárvány, bármikor felütheti a fejét egy ilyen veszedelem, és ha már a korlátozott vagy a részleges precedensrendszer bevezetéséről beszélünk, akkor precedensértékkel érdemes lenne hozni ilyen ítéleteket is, amelyek nagyon jelentős mértékben növelnék nemcsak a bírói működés megítélését, hanem konkrétan egyébként a Kúria minőségi megítélését és a Kúriáról kialakított véleményeket is. Aztán nézzünk egy másik olyan ügycsoportot, amely most már húsz éve, több mint húsz éve mérgezi a magyar társadalmat, amelyet 2001 végén, lényegében azért az első Orbán-kormány vége felé részben a Fidesz nyitott ki, de a fő bűnök a balliberális kormányok idején következtek, 2002-2010 között, ez pedig a devizaalapú hitelezés. Azért mondom ezt, hogy devizaalapú hitelezés, mert devizában nagyon kevesen tudtak eladósodni; ez szintén egy hatalmas átverése, becsapása volt a magyar lakosságnak és a magyar vállalkozásoknak. A kormányzati sikerpropagandával ellentétben nem mentették ki a magyar embereket. Ez egyébként döntően nem a Kúria hibája, nem is a magyar bírák hibája, ez a magyar parlament és a magyar kormányzó többség hibája. A szavak szintjén segítettek, nyilván egy szűk körnek, leginkább azoknak, akik önerőből is boldogultak volna, segítettek, de rengeteg, rengeteg, több százezer honfitársunk nem tudott még kiszabadulni a devizalapú hitelezés csapdájából. Őket a mai napig húzzák-nyúzzák a végrehajtók. E tekintetben is van a Mi Hazánk Mozgalomnak elképzelése; kíváncsi lennék, hogy ezzel kapcsolatban esetleg mi az elnök úr véleménye. Ezt mindjárt föl fogom önnek vetni, mert kíváncsi vagyok, hogy egy ilyen magas tisztségben lévő ember ezt mennyire tartja kivitelezhetőnek vagy éppen helyesnek. Ha már az előbb azt mondtam, hogy fékezett habzású ellenzéki hozzászólások is voltak, hát, fékezett habzású jogegységi döntések talán voltak a 2021. évben is, de ezek nem mondták ki azokat az egyértelmű verdikteket, amelyek alapján a magyar emberek ki tudnának szabadulni ebből a csapdából. Azt, hogy az árfolyamkockázat egyoldalú áthárítása gyakorlatilag az össznemzeti lehúzásnak, a törvényesített uzsorabűnözésnek egy, a mai napig engedélyezett eszköze; azt, hogy a végrehajtók magas jutalékokért dolgozhatnak, érdekeltek abban, hogy magyar emberek elveszítsék a legtöbbször egyetlen vagyontárgyukat jelentő lakóházukat vagy családi házukat, azt végre egyszer s mindenkorra ki kellene már mondani. Éppen, ahogy erre az ülésre igyekeztem, egy kiváló mátészalkai állampolgár pontosan arra panaszkodott, hogy az édesanyja házát úgy akarják elárverezni, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy egy összegben kifizették már, az árverési hirdetmény megjelenése után kifizették a terheket, és a végrehajtó aztán időközben kaptam üzenetet talán most már hajlandó az árverési hirdetményt törölni, miután megkapott mindent teljes összegben, maradéktalanul. De ha nincs ez az áldozatkész, kitartó eljárás, annak ellenére folytatódott volna az árverés, hogy a tartozások jelentős részét már visszafizették egy összegben. Az, hogy elévült tartozásokat behajthatnak a végrehajtók, az a magyar jog szégyene. És az, hogy erre egyébként Schadl György egyik kiváló hangfelvétele vagy egy kiváló eszmefuttatása nyilván ezt ironikusan mondom, hogy kiváló is rávilágított erre, hogy milyen képtelenség az, hogy helyből ők nem kötelesek vizsgálni azt, hogy már elévült tartozásokról van szó. Hát, ilyen csak Magyarországon fordulhat elő. És úgy gondolom, hogy a Kúria elnökének ezzel kapcsolatban lenne teendője, hogy ki tudjuk menteni a magyar embereket ebből a rabságból. Vagy akkor javasoljanak, tegyenek javaslatokat a magyar parlamentnek ahol valóban megfogyatkoztak a jogászok, nagyon kevés jogász végzettségű képviselő ül itt , hogy legalább az elévült követelésekben ne tudjanak letiltani, inkasszókat alkalmazni, ingó- vagy ingatlanárveréseket kiírni, mert a mai napig ez a helyzet. [[10.40]] Röhögnek a markukba a végrehajtók, akiknek nem szükséges szakvizsgákat tenni, anélkül válhatnak végrehajtóvá. A Mi Hazánk Mozgalomnak van egy egyszerű javaslata: ezt a profitorientált, népnyúzó, lehúzó, rabló rendszert egy tollvonással meg kell szüntetni, vissza kell helyezni állami hatáskörbe az önálló bírósági végrehajtást, ahol fix fizetésért dolgoznak állami alkalmazottak, vagyis nem válnak érdekeltté a tekintetben, hogy hogyan rabolják ki a magyar embereket, hogyan fosztják ki az adósokat. Ez lehet az egyetlen megoldás. Ezt a mostani bírósági végrehajtói rendszert fel kell robbantani a szó átvitt értelmében, be kell szántani, be kell sózni, és örök életre el kell felejteni. Az irányban is talán lehetne tenni valamit, hogy aki másfél év előzetes letartóztatásban van, ne legyen egy szervezetrendszernek az elnöke, és ez a szervezetrendszer a valószínűleg súlyosan érintett szereplőkkel ne tudja főleg a devizaalapú hitelezés című népnyúzó, törvényesített, uzsorabűnöző akciót tovább folytatni. E tekintetben nagyon számítanánk az ön segítségére és az ön, illetőleg a munkatársainak a szaktudására, tisztelt elnök úr. És végül, de nem utolsósorban: a büntetőítélkezésnél vagy a büntetőbíráskodásnál ha valahol, akkor itt aztán igazán kiemelt súlya van az ügyelosztási rendszernek, és adott esetben politikailag érintett vagy politikailag érzékeny ügyekben tudjuk jól mindannyian, miről beszélünk nagyon nem mindegy, hogy milyen bírákhoz kerülnek az ügyek. E tekintetben is éles harc bontakozhat ki a baloldal és a Fidesz között, ugyanakkor vannak sajátos érintettségű ügyek is, és nem tudom megállni, hogy a teljesség igénye nélkül az egyik legfontosabbat és az egyik legfrissebbet ne hozzam ide. Az egész büntetőbíráskodási rendszernek mintegy állatorvosi lova Budaházy Györgynek és társainak az ügye. Hogyan fordulhat az elő ön szerint, tisztelt elnök úr, hogy lassan másfél évtizeden keresztül négy ítéletik születik az ügyben? Az első ítélet bűnösséget megállapító, és súlyos, hosszú tartamú szabadságvesztéseket szabna ki, aztán az első másodfokú ítélet a legkorrektebb, tehát hatályon kívül helyezte az első fokot, és új eljárásra utasította a bíróságot, aztán a megismételt első fok több mint száz év szabadságvesztést szab ki, majd aztán a második másodfokú eljárás pedig lényegesen enyhít, de még mindig erősen megkérdőjelezhető tartalommal ítél el olyan hazafiakat, akik még a bíró indokolása szerint is a társadalom hasznos tagjai. Hogyan fordulhat elő, hogy ugyanazt az ügyet ennyire különbözőképpen tudják megítélni a bíróságok? Hát, ha ez olyan, elnök úr, mint középiskolás korunkban a verselemzés volt, hogy egyéni ízléstől, karaktertől, személyiségtől függött, hogy hogyan akartuk értelmezni a költő szavait az adott vers kapcsán, akkor nagyon nagy problémák vannak Magyarországon. És végül, de nem utolsósorban hadd ajánljam figyelmébe azt a még nem az ön elnöki időszakához vagy az ön elnökségének kezdetéhez kapcsolódó, egy évekkel ezelőtt lezárult ügyet, amely azóta is csípi a szemem, és nem tudok napirendre térni fölötte. Ez egy súlyos ügy, amelyben az egyik ítélőtáblának szándékosan nem mondom, hogy melyik, de tudom a közismert és tévesen köztiszteletben álló elnöke egy emberölés bűntettének kísérlete kapcsán, amelyet nyolc és fél év alatt tudtak lezárni úgy, hogy térfigyelő kamerák rögzítették a teljes bűncselekményt, le tudta írni az alábbi mondatot, amelyért bármelyikőnket, elnök urat és engem is a jogi karokról azonnal kirúgtak volna, az életben nem szereztünk volna jogi diplomát, ha ilyeneket beszélünk, mondjuk, egy büntetőjogvizsgán. Ez a mondat így hangzott: „Abból, hogy a jelentős létszámfölényben lévő vádlottak életkioltásra alkalmas eszközökkel” a szamurájkardtól a baltáig voltak felsorolva az eszközök „a sértett létfontosságú szerveit is magában foglaló testtájai irányába vágtak, szúrtak több alkalommal,” na, most figyeljenek! „még nem lehet levonni azt a következtetést, hogy meg is akarták ölni.” És ez az ember hosszú ideig azt nem tudom, hogy még most is ott vane az egyik magyarországi ítélőtáblának volt az elnöke. Úgyhogy ezt csak azért mondtam el konkrét példaként, tisztelt elnök úr, hogy rengeteg teendő van, meg kell tisztítani, lehetőleg politikai hozzáállástól függetlenül, a magyar bírósági szervezetrendszert, hogy az állampolgároknak a rendkívül megroppant hite, a magyar bíróságba vetett hite valahogy megpróbáljon visszatérni. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk, további felszólalásra senki nem jelentkezett. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még élni valaki ezzel a lehetőséggel. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, így az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem a beszámoló előterjesztőjét, és már jelzi is elnök úr, hogy válaszolni kíván az elhangzottakra; erre 30 perces időkeret áll elnök úr rendelkezésére. Ismételten a pulpituson van lehetősége a választ elmondani. Kérem, hogy fáradjon a pulpitusra, és megadom a szót Varga Zsolt András elnök úrnak. [[Dr. Varga Zsolt András a pulpitusra lép.]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm az észrevételeket, amelyek elhangzottak, kritikai jellegüktől függetlenül, amennyiben azok vállalhatók voltak. Természetesen köszönöm a támogatást, de köszönöm azt is, ha valaki vagy valamelyik képviselőcsoport mérlegeli a beszámoló elfogadását. Először azokra a kérdésekre fogok válaszolni, amelyekre válaszolhatok, a maradékra pedig nagyon-nagyon röviden, összefoglalóan fogom elmondani, amit lehet. Az első kérdés a helyi adókat érintette, Kovács Zoltán képviselő úr jelezte ezzel kapcsolatban a változást. Igen, az Alkotmánybíróság elkezdett szigorítani azon a gyakorlatán, hogy egy helyi adó mikor minősül konfiskáló jellegűnek, vagyis mikor olyan mértékű az adó a sávok, a sávon belüli elhelyezkedés, a mentességek esetén, ami nem is egy éven belül, de két-három éven belül lényegében felemészti a tulajdont. Ez nyilván visszahatott a Kúria önkormányzati tanácsának a működésére is, és el kellett kezdeni követni az Alkotmánybíróság gyakorlatát. Persze azt azért tudni kell, hogy minél magasabb szinten hoz meg egy döntést egy bíróság, az annál inkább absztrakt, az Alkotmánybíróság ezért arról dönthetett, ami elé került, a Kúriának pedig ezt le kellett fordítani további esetekre. De kétségtelen, hogy ez a konfiskáló adójelleggel szembeni fellépés a Kúria gyakorlatában is világosan követi az Alkotmánybíróság iránymutatását. Ezekkel az adópótló, adóemelést kikerülő megoldásokkal kapcsolatban a beszámoló írásos része elég részletes adatokat tartalmaz, nyilván a következő évi még részletesebbeket fog tartalmazni, tehát ott látszani fog, hogy a Kúriának hol kellett azt mondania, hogy a törvények akkor is betartandók, ha ez bárkinek, adott esetben önkormányzatnak nagy nehézséget okoz. Sebián-Petrovszki képviselő úr felvetései, kritikái közül a legelsőt illő tisztelettel elfogadom, tehát az, hogy későn kerül a Kúria beszámolója az Országgyűlés elé, igaz. Megjegyzem, harmincéves helyett tízéves gyakorlat, mert korábban csak tájékoztatót kellett benyújtani, most két kérdéskört illetően beszámolót. Azt tudom mondani, hogy elébe mentem a kritikának, tehát idén megpróbáljuk hamarabb benyújtani. Pontosan abból az okból mentem elébe a munkatársaim tudják, két éve ezt kérem , és próbáljuk meg elkészíteni az első negyedév végéig lehetőleg, hogy ne rajtunk múljék, hogy az Országgyűlés mikor vitatja meg. Ez azért nem sikerül, mert 90 bíró és összesen 300 ember munkája, amit 10-15-en írnak, és lassan készül el, tehát, mondjuk, a statisztikai adatok január vége előtt nem állnak rendelkezésre. Februárban kezdődik el, amikor ezt szöveggé alakítják a munkatársaim, tehát nagyon sokkal korábban nem lehet. De azt még egyszer mondom, hogy a legelső alkalommal, amikor a 2020-ról szólót kellett benyújtani, akkor én is azt mondtam, hogy azért a nyár egy kicsit sok. Semmilyen jogszabály nem kötelez arra, hogy ezen gyorsítsunk, de gyorsítani fogunk. Tehát ez kétségtelenül így van. A beszámoló egy csomó mindenről nyilván nem szól, ezzel kapcsolatban én most nem is nagyon tudok mit mondani. Azt nem kezdem el magyarázni, hogy a 2021-ről szóló beszámoló miért nem beszél a 2022. év történéseiről. Amennyit lehetett mondani a beszámoló keretei között, azt megpróbáltam szóbeli kiegészítésként elmondani. [[10.50]] Köszönöm Vejkey képviselő úrnak, hogy felidézte azt a helyzetet, azt a körülményt, amely körülmény közepette a Kúriának fel kellett készülnie a 2022-es választásokra. Ismereteim szerint a Kúria ezzel kapcsolatos tevékenységét semmilyen kritika nem érte. Tehát a képviselő úr által jelzett körülmények között is függetlenül és tisztességesen láttuk el a feladatainkat. Lukács képviselő úrnak az egyik megjegyzésére hadd válaszoljak most így akkor előzetesen. Azt mondta, hogy sok minden olvasható volt a Kúria elnökének megválasztásáról, többek között a Kúria elnökének véleménye is. Erre kénytelen vagyok azt mondani, hogy a Kúria elnökének a véleményét én nem olvastam, és ennek az a magyarázata, hogy a 2018-2022 közötti országgyűlési ciklus országgyűlési naplójának 33 140-33 147. szakasza, oszlopai tartalmazzák azt, amit a legutolsó beszámolókor ezzel kapcsolatban mondtam. Képviselő úr, a Kúria elnökének megválasztása nem tartozik a Kúria elnökére, tehát ezzel kapcsolatban soha nem volt nyilvános reakciónk, és nem is lesz. [[Dr. Apáti István: Ügyes, ügyes!]] Ennek nyilván van egy olyan következménye, hogy mivel beszámolót kell benyújtanom, és mivel saját megválasztásom körülményeit nem kommentálhatom, ezért alapvetően mindenki szabadon gyalázhat, ezt nem fogom tudni visszautasítani, és nem is utasítottam vissza a személyes gyalázkodást soha. De hogy folytassuk az észrevételeket: köszönöm képviselő úrnak azt is, és ezt majd a legutolsó mondatom fényében érteni fogja még inkább, most aláhúzom, köszönöm képviselő úrnak, hogy úgy gondolja, hogy a Kúria az ítélkezés-jogegységesítő munkáját becsületesen végezte. Ennek nagy jelentősége van. Apáti képviselő úrnak pedig néhány konkrétumot is tudok mondani. Ha megengedi, akkor ugyanúgy, ahogy a felszólaló képviselő asszonynak, képviselő uraknak sem válaszolok arra részleteiben, hogy itt milyen kinevezési gyakorlat volt. Annyit tudok mondani, hogy egyetlenegy bírót sem neveztem ki sehova; ennek a magyarázata az, hogy nincs ilyen hatásköröm. Tehát ennyi az igazságtartalma. De ennek a lényege az, hogy azt, hogy egy bíró törvényesen vagy nem törvényesen van kinevezve, kizárólag bíróság állapíthatja meg. Egyetlen ilyen bírósági határozatot sem hoztak az érintett szolgálati vagy egyéb bíróságok, és ennek a magyarázata az, hogy egyetlen ilyen eljárás sem indult. Értékelni nem fogom ezt a tényt, csak a tényt mondtam el, azért, mert elhangzott. Ami viszont az oltatlanok ügyeivel kapcsolatos eljárásokat illeti: képviselő úr bizonyára megérti, mindnyájan tudjuk, hogy vannak folyamatban ilyen eljárások, de én folyamatban lévő eljárásról nem mondhatok véleményt sem itt, sem máshol. Befejezett, tehát meghozott döntéseket ismertethetek, kommentálni nekem azokat sem szabad. A devizaalapú hitelezés ügyében a szóban is meg az írásban is említett Jpe.I.60.015/2021/15. sorszámú jogegységi hatályú jogegységipanasz-határozat ezzel a kérdéssel foglalkozik. Átvette azt a legtávolabbi keretet, amit az Európai Unió Bírósága ebben a körben mondott, és ennek megfelelően rendelte értelmezni a korábbi, ’13-as, illetve ’14-es jogegységi határozatot. Amit a Kúria ebben a helyzetben meg tud tenni, azt a Kúria ebben a helyzetben megteszi. Azóta is vannak folyamatban lévő, devizaalapú hitelezéssel kapcsolatos felülvizsgálati eljárások és amúgy jogegységi panaszok. De ezeket nyilván azon kívül, hogy a meghozott határozatok hogy szólnak, nem kommentálhatom, különösen azért, mert a beszámolóm mindösszesen két kérdésre terjedhet ki: nem az igazgatásra, nem általában az ítélkezésre, hanem a jogegységi, illetőleg az önkormányzati munkára. Természetesen lehet ez is furcsa, a világon nincs olyan, hogy bírósági elnök parlamentben be kellene hogy számoljon más tanácsok által hozott határozatokról, majd erről az országgyűlés szavaz. De igen, tisztelt Országgyűlés, így szól a magyar Alaptörvény, illetve a magyar törvények, ezért állunk elébe, de a határokat nem léphetem túl. Tehát arról számolhatok be és arra válaszolhatok, ami ebbe a két tárgykörbe tartozik. A másik konkrétum a végrehajtókkal kapcsolatos anomáliák. Itt egyetlenegy szál, egyetlenegy részletkérdés tartozik rám, habár nem 2021-et érinti. Napokon belül olvasható lesz a Kúria honlapján is, a Magyar Közlönyben is szintén mondom a számot a Jpe.IV.60.028/2022. a sorszámát nem tudom jogegységi határozat, amely többek között azt a kérdést tisztázza, hogy ha a végrehajtási eljárás eredményeként már elrendelik az árverezést, de az árverezés tényleges megtörténte előtt az adós kifizeti az adósságát, akkor milyen eljárásban lehet ezt a kérdést rendezni. Tehát ha ügy kerül elénk, azt az ügyet megpróbáljuk szokás szerint, a legjobb tudomásunk szerint, törvényesen és tisztességesen megnézni és megpróbálni olyan egyedi felülvizsgálati vagy jogegységi határozatot hozni, ami a konkrét ügyet is megoldja, jogegységiben pedig nyilvánvalóan, ami általában a helyzet kezelésére egységesen az egész országra alkalmas, de mást természetesen ezzel kapcsolatban nem tudok mondani. Folyamatban levő büntetőügyről úgyszintén nem mondhatok semmit, két okból: mert folyamatban van, illetve, mert nem tartozik a beszámoló tárgyához. A bírósági szervezet összetételére vonatkozó kritikát pedig a képviselő úr engedelmével figyelmen kívül kell hagynom. Tehát ezek voltak azok a kérdések, amelyekre a legjobb erőfeszítésem szerint tudtam válaszolni. Az összes többi kérdésre összefoglalóan hadd mondjam azt, hogy azokra nem tudok válaszolni. Az előbb elmondtam az oldalszámot a tavalyi országgyűlési naplóból, abban elolvasható, hogy a politikai támadásokról, politikai vitákról, politikai kifogásokról mi az álláspontom. A tisztelt Országgyűlés iránti tiszteletből ezt most nem ismétlem meg. Ha ezt bárki el kívánja olvasni, ott leírtam. Ezért azzal szeretném még egyszer megköszönni a figyelmüket és a válaszra biztosított idővel is takarékosan gazdálkodva befejezni, hogy azzal a megállapítással kapcsolatban, hogy baj lenne a Kúrián és baj lenne az igazságszolgáltatásban, szeretném megnyugtatni egész Magyarországot: semmilyen baj nincs a Kúrián, és semmilyen baj nincs a magyar igazságszolgáltatással, annak ellenére, hogy nagyon sokan dolgoznak azon, hogy legyen baj. De természetesen a bírák és az igazságszolgáltatás egésze, ideértve a bírósági vezetőket is, minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy semmilyen aknamunka ne tudjon az igazságszolgáltatásban bajt okozni. Ha mégis lesz baj, akkor majd természetesen a legjobb tudásunk szerint igyekszünk elhárítani. Amint mondtam, természetesen engem lehet gyalázni, de, tisztelt Országgyűlés, ami ebben a teremben ma történt, az a Kúria megsértése volt, a Kúria bíráinak megsértése olyan módon, hogy nincsenek itt és nem válaszolhatnak rá. Nagyon nagy erőfeszítésembe kerül, hogy ne használjak jelzőket arra, hogy ez milyen dolog, de azt hiszem, hogy a Ház iránti tisztelet is megengedi azt, hogy ezt a legfelháborodottabban visszautasítsam a Kúria minden bírója nevében. A Kúria minden bírája tisztességesen végzi a dolgát, és a Kúria mint bíróság működését ilyen módon kritizálni álláspontom szerint helytelen. Köszönöm szépen. Köszönöm, elnök asszony. [[Taps a kormánypárti sorokban.]] [[11.00]]
Megkérdezem a határozati javaslat előterjesztőjét. Vejkey Imre képviselő úr jelzi, hogy válaszolni kíván. Az Igazságügyi Bizottság elnökeként erre lehetősége van, szintén 30 perces időkeretben. Parancsoljon!
Tisztelt elnök asszony, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kúriai Elnök Úr! A vezérszónokként felszólaló ellenzéki pártok képviselői is azt feszegették, amit az OBT is álságosan sugallt annak idején, a legitimáció kérdését, elnök úr legitimációjának a kérdését. S ami még elképesztőbb volt, az az aknamunka, amit itt láthattunk a Kúriával szemben. Ezt visszautasítjuk; vissza kell utasítanunk, mert példátlan. S valóban, ahogy elnök úr is mondta, ezzel a magatartással megsértette az ellenzék itt a Kúriát. Elnézést kérek ezért az ő nevükben is a Kúriától. Súlyos szereptévesztésben van az ellenzék. De súlyos szereptévesztésben van maga az OBT is; amikor ezt a döntését hozta, súlyos szereptévesztésben volt. A felszólaló ellenzéki képviselők azért vannak súlyos szereptévesztésben, mert nekik jogosultságuk volt a törvény alapján szavazni arról, hogy elfogadjáke a jelölt személyét, vagy nem fogadják el a jelölt személyét, és ez a szavazás legitim módon megtörtént. Ezt követően úgy beállítani ezt a kérdést, hogy ez nem így volt, több mint álságos, ez valótlan. Az OBT részéről pedig azért áll fenn a szereptévesztés, mert a saját hatáskörét jócskán túllépve lényegében politikai szervezetként lépett fel a Varga Zs. András kúriai elnökségével kapcsolatos szakmai álláspontjának megfogalmazásakor. Az a de facto tény, hogy az OBT kilépett a hatásköréből, azt vonja magával, hogy e vonatkozásban nem lehetett jelentősége az ő véleményének. A jogállam ugyanis, tisztelt hölgyeim és uraim, azt jelenti, minden állami szervre vonatkozóan azt jelenti, amire a törvények őt felhatalmazzák. Önöket, képviselőtársaim, nem hatalmazta föl senki arra, hogy a Kúriát és elnök urat gyalázzák, ezért kértem elnézést az önök nevében is. Önök véleményt fogalmazhattak volna meg a 2021-es beszámolóval kapcsolatban. Az önök hatásköre csak erre terjedt volna ki. Az OBT-nek pedig pusztán a jelölt személyét, vagyis a szakmai alkalmasságát kellett volna vizsgálnia, ők azonban ezen szempontokat megkerülve mást vizsgáltak. A DK-hoz és a Soros-hálózathoz hasonlóan most itt az ülésteremben is minden ellenzéki párt igyekezett a DK-hoz fölsorakozva átpolitizálni ezt a kérdést, ezt a szakmai kérdést. Azt a szakmai kérdést igyekeztek átpolitizálni, hogy hogy végezte a Kúria a jogalkalmazói munkáját, a bírói munkáját. Ezt önök átpolitizálták. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A ló lába ott lóg ki legjobban, amikor a hatályos magyar törvények alkotmányossági kérdését kezdik el firtatni, hogy bebizonyítsák, Varga Zs. András nem legitim és nem felelt volna meg ezeknek a kritériumoknak. Ezt visszautasítom, mert ez megint csak egy valótlan állítás az önök részéről. De ha már ezt felhozták, akkor engedjék meg, hogy hangsúlyozzam az önök minden ezzel ellentétes szirénhangja ellenére, hogy maga az Alkotmánybíróság is bíróság, ahol korábban szolgálatot teljesített bíróként Varga Zs. András úr [[Dr. Lukács László György: Ez nem igaz!]] ugyanis 2012 óta tényleges ítélkező tevékenységet lát el az Alkotmánybíróság. [[Dr. Lukács László György: Ez nem így van!]] Hiába mondja Lukács László György jobbikos képviselőtársam bekiabálva, hogy ez nem igaz, még egyszer hangsúlyozom, hogy az Alkotmánybíróság is bíróság, ugyanis 2012 óta tényleges ítélkező tevékenységet lát el, s hasonlóképpen a valódi alkotmányjogi panasz is jogorvoslat. Lehet a tényekkel szemben mást állítani, de a tények makacs dolgok, tisztelt képviselőtársam. Annak következtében pedig, hogy az alkotmánybírák is bírák, lényegi különbség nem mutatkozik az ítélkezésben. Mindegyik bíró a törvénynek és a lelkiismeretének van alávetve. Hiába állít most itt bekiabálva képviselőtársam ezzel szemben mást. Az ezzel ellentétes ellenzéki álláspont tárgyi tévedést tartalmaz, amikor azt emlegeti, hogy Varga Zs. Andrásnak ne lenne bírói igazgatási múltja, mert igenis volt és van. Az pedig, hogy az ellenzék Varga Zs. András függetlenségét is kétségbe vonja, egy még súlyosabb probléma, amit ezennel szintén visszautasítok. Visszautasítom, és vele szemben azt a tényt hangsúlyoznám, hogy Varga Zs. András elnök úr az elmúlt negyedszázadban mindvégig független alkotmányos intézményekben működött, azokat képviselte teljes törvényességgel. Varga Zs. András az eddigi tevékenysége során bizonyította függetlenségét, s róla azt is biztosan tudni, hogy a nemzetközi Soros-hálózat nem bír rá befolyással. Nos, ez az önök problémája! Ez az önök valódi problémája, ezért támadják elnök urat, és ezért támadják a Kúriát. Azt is fontos hangsúlyozni, amit önök próbálnak elmosni és másképp feltüntetni, hogy a Kúria elnöke nem egy királyi pozíció, ahogy önök mondják. Nem egy királyi pozíció, mert nem mondja meg, hogy milyen ítéletek szülessenek a különböző ügyekben. A Kúria elnöke ugyanis hármas és ötös tanácsokban jár el, mindössze egy tagja a tanácsnak, és egyetlen szavazata van. A Kúria elnökének tehát főként igazgatási feladatai vannak, és konkrét ügybe nem szólhat bele. Minden ezzel ellentétes állításuk teljességgel valótlan és tényállásszerűtlen. Fel kell hívnom a figyelmüket arra is, hogy a Soros György által finanszírozott Amnesty International azon az igazságügyi bizottsági ülés előtti napon, amikor mi a Kúria elnökjelöltjét, Varga Zs. András urat az Igazságügyi Bizottság előtt meghallgattuk, képzeljék el, hogy kitette a honlapjára, hogy a baloldali képviselők milyen kérdéseket tegyenek fel a Kúria elnökének. Nem tartják ezt elképesztőnek? Mert én a magam részéről ezt egy ordas támadásnak tartom az Országgyűléssel szemben. Önök szerint ez a jogállamiság? Nos, uraim, nem, nagyot tévednek. Ezért csak hangsúlyozni tudom, hogy köszönöm a Kúria elnökének munkáját, köszönöm a Kúria munkáját, és támogatni fogjuk a 2021. évi beszámolót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi Bizottság elnökének mint előterjesztőnek a vitában elhangzottakra adott válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2021. évi beszámolója, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. [[Dr. Lukács László Györgynek:]] Ha nem zavarja, képviselő úr, azonnal befejezem, köszönöm megtisztelő figyelmét. Az Országos Bírósági Hivatal által benyújtott beszámoló B/1655. számon, a Igazságügyi Bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/2016. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Senyei György Barna úrnak, az Országos Bírósági Hivatal elnökének, a beszámoló előterjesztőjének. Elnök úr, parancsoljon, fáradjon a pulpitusra! [[11.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlési Képviselők! A 2021. évről szóló beszámolót megpróbálom a lehetőségekhez képest rövidre fogni, hiszen annak részletei írásban benyújtásra kerültek. 2019. december 10. napján választott meg az Országgyűlés az Országos Bírósági Hivatal elnökévé, így negyedik alkalommal számolok be a bíróságok általános helyzetéről és a bírósági igazgatási tevékenységről. Ez egy érdekes jelenség, hogy ugyan negyedik alkalommal számolok be, de a 2021-es volt a második olyan év, amikor már közvetlen szerepem volt a bíróságok központi igazgatásában. Az idő telik, 2021, ha úgy vesszük, rég volt, de senkit nem kell emlékeztetnem arra, hogy a 2021. évet is a járványhelyzet hatotta át, amely nyilvánvalóan az élet minden területét, minden szakmát, minden foglalkozási ágat sújtott, így természetesen a bírósági szervezetet is mélyen érintette, a központi igazgatásnak pedig helyt kellett állnia a pandémia idején. Elsődleges volt az ügyfelek és a bírósági dolgozók egészségének védelme úgy, hogy közben a bíróságok folyamatosan elérhetőek legyenek, hozzáférhetőek, és a bíróságok alkotmányos szerepüket be tudják tölteni a járványhelyzet kellős közepén. Emlékszünk 2021-ben a vírus többszöri, brutális számokkal fémjelzett felfutására. A pandémia idején az ítélkezési és igazgatási tevékenység, a képzések, értekezletek, tehát a mindennapi munka a lehetőségekhez képest a digitális térben zajlott. Előfordult, hogy naponta több vezetői értekezletet is tartottunk a járványügyi intézkedések meghatározása érdekében. Ez az időszak kihívás volt a központi igazgatás, a bírósági vezetők, a bírák, az igazságügyi alkalmazottak és természetesen a tárgyalásokon, illetőleg a jogkeresésen keresztül a jogi képviselők és az ügyfelek számára egyaránt. A bíróságok működése, mint önök előtt is ismert, folyamatos volt, a bíróságok az Alaptörvényben írt kötelezettségeiket teljesítették; csak egy szám: a pandémia alatt a 2021. évben a bíróságok több mint 1 millió 230 ezer ügyet fejeztek be, ami az érkezett ügyek számát 2,9 százalékkal meghaladta. Ez azt jelenti, hogy az ügyhátralék ezen időszak alatt is, tehát a 2021. évben is csökkent. A 2021. évben teljes mértékben igazolást nyert, hogy a digitalizáció irányába tett lépések nem voltak hiábavalóak, a járványhelyzetben különösen felértékelődtek a digitális megoldások, és jelentősen megkönnyítették a bíróságok mindennapi működését. Talán nem szaladok előre az időben, ha azt mondom, hogy a digitalizáció terén elért eredményeket meg kell tartani a jövőben is, amikor már, ha a Jóisten megsegít, és talán a vírus nyomása és egyáltalán a vírusvédekezés talán szekunder fontosságúvá válik, akkor pedig a bírósághoz való hozzáférés, illetőleg a takarékos működés körében. A 2021. évben a távmeghallgatási rendszerek az ország valamennyi bíróságán elérhetőek, a 2021. évben további 30 mobilvégpont beszerzéséről gondoskodott a bírósági szervezet. A távmeghallgatások számában exponenciális növekedés figyelhető meg az elmúlt három év viszonylatában is, 2020-ban a megelőző évhez képest háromszorosára, míg a 2021. évben több mint négy és félszeresére nőtt a távmeghallgatások száma a bíróságokon. Ezek a számok ’19-ben még emlékszünk, ugye, az volt a pandémia előtti utolsó év , 2019-ben 6426, 2020-ban 20 569, 2021-ben pedig 29 157. Nyilvánvalóan azt nem lehet nem exponálni, hogy nem volt zökkenőmentes a távmeghallgatások alkalmazása. Itt úgy, mint az élet bármely más területén is, adódtak problémák, ezek javításán folyamatosan dolgoztunk, és a bírói kar és a jogkereső közönség szerint is a távmeghallgatás a mindennapi munkavégzés során már gyakorlatilag nélkülözhetetlenné vált. A pandémia nyilvánvalóan hatással volt a bírósági képzésekre is, a személyes jelenléttel járó oktatások elmaradtak, és a digitális térbe helyeződtek át. A járványhelyzet enyhülése ellenére egyértelművé vált a digitális képzések hosszú távú fenntartásának az indokoltsága, az egynapos képzések továbbra is az online térben zajlanak, míg a többnapos képzések tekintetében visszatérünk a személyes jelenlétre. Az ügyforgalmi adatokról: az országos ügyérkezés: a 2021. évben 1 201 711 ügy érkezett a bíróságokra, amely 3,3 százalékkal több, mint a 2020. évi ügyérkezés. Az országos ügybefejezés: a 2021. évben a bíróságokon 1 235 984 ügy került befejezésre, ez jóval meghaladja a 2020. évit. Az országos ügyhátralék: a 2021. év végén országosan 15,3 százalékkal kevesebb ügy volt folyamatban, mint a 2020. év végén. Törvényszéki első fokon 23,8 százalékkal, járásbíróságokon pedig 10,6 százalékkal mérséklődött az ügyhátralék. A központi régióról minden évben említést kell tennünk, nincs változás az előző évekhez képest abban, hogy az ország központi régiójában található bíróságok, a Fővárosi Ítélőtábla, a Fővárosi Törvényszék és a Budapest Környéki Törvényszék a legleterheltebbek, az ideérkező ügymennyiség az országos érkezés közel 40 százalékát teszi ki. Ez a 2021. évben 444 910 ügyet jelentett. Nyilván, ha bíróságok működéséről esik szó, akkor az időszerűség egy fontos kérdés. A magas szakmai színvonalú és időszerű ítélkezés a bíróságok alapvető, legfontosabb feladata. A 2021. évben is kiemelt cél volt az időszerűség javítása és az elhúzódó ügyek számának csökkentése. A 2021. évben a perek döntő többsége, 86,6 százalék változatlanul az adott ítélkezési szintre érkezéstől számított egy éven, az ítélőtáblákon pedig hat hónapon belül befejeződött. 2020 második félévében került bevezetésre az elhúzódó pertartamú ügyek csökkentését célzó intézkedés, ami a 2021. évben is folytatódott. Ez hatással volt az ügyek átlagos pertartamának csökkenésére. Az elhúzódó ügyek, vagyis az első fokon két éven túl, törvényszéki másodfokon egy éven túl, ítélőtáblákon hat hónapon túl folyamatban levő peres ügyek száma az előző évhez képest 18,8 százalékos csökkenést mutat, 6324-ről 5137-re. Az elhúzódó ügyek aránya az összes folyamatban maradt ügyhöz képest valamennyi ítélkezési szinten csökkent. Az öt éven túli ügyek esetében elmondható, hogy a 2020. év végéhez viszonyítva az öt éven túli ügyek száma 9,8 százalékkal csökkent, 738-ról 666-ra. Egy összehasonlító adat, hogy a 2018. évben ez a szám még 1001 volt. Nyilván ezzel a számmal sem elégedhetünk meg, talán elégedettségre a csökkenő tendencia adhat némileg okot. A megalapozottság több szempontból is vizsgálandó és figyelmet érdemel. A bírósági ítéletek társadalmi elfogadottságát jelzi, ha minél kevesebb ügyet fellebbeznek meg, azaz a jogkereső közönség elfogadja az ügyek jogerőre emelkedését. [[11.20]] Az ítéletek döntő többsége járásbírósági szinten, civilisztikai ügyszakban születik. A jogerőre emelkedés aránya ebben a kategóriában a 2021. év végén 93,1 százalék volt. A másik, ami szintén a megalapozottságot mutató jelentős adat, a hatályon kívül helyezési arány. E mutató a 2021. évben javult az előző évhez képest. Például civilisztikai ügyszakban a járásbíróságok és a törvényszéki másodfok viszonylatában az előző évi 8,5 százalékról 8 százalékra mérséklődött. A jogegység és az ítélkezés minősége. Az Alkotmánybírósághoz a 2021. évben 28 egyedi normakontroll iránti bírói kezdeményezés érkezett, 31 bírósági ügyben hivatkoztak alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazására alkotmányjogi panasz keretében. Összesen 475 ügyben támadták az alaptörvény-ellenesnek tartott bírói döntést az Alkotmánybíróság előtt az erre jogosultak. Ennek során 23 döntés került megsemmisítésre. Én úgy gondolom, hogy ez az arány biztató, és európai összehasonlításban sem maradunk el a felső eredményes kategóriától. Az ítélkezés hatékonyságát szolgáló tevékenységek körében tájékoztattam írásban a parlamentet, hogy a 2021. évben két új kabinet került létrehozásra, amelyek eseti, illetőleg állandó feladat ellátására jöttek létre. A tevékenységüket tekintve javaslatokat fogalmaznak meg, állásfoglalást adtak, illetőleg véleményezési jogkörrel rendelkeztek a bíróságok szervezetével és működésével kapcsolatos igazgatási és szakmai kérdésekben. Ilyen a létszámgazdálkodási kabinet, illetőleg az ítélőtáblai munkaügyi kollégiumok ügyrendjének kialakítását támogató kabinet. Még a 2021. évben is folytatta a munkáját a gyermekjogi kabinet, a válsághelyzeti kabinet, valamint a bírói munka értékelésének szabályait vizsgáló kabinet. Az emberi erőforrásokról néhány számadat: a 2021. év végén 11 618 fő dolgozott az igazságszolgáltatásban, ebből 2745 fő bíró, 989 fő bírósági titkár, 212 fő bírósági fogalmazó, 7672 fő pedig igazságügyi alkalmazott. A pályázatok és kinevezések jelentősek nyilván a bíróságok működése körében. A 2021. évben 33 bírói álláspályázat elbírálására került sor, melyre 221 pályázat érkezett. A pályázati eljárás eredményeként 7 bíró kinevezésére tettem előterjesztést a köztársasági elnökhöz, 25 esetben döntöttem a már kinevezett bíró másik szolgálati helyre történő áthelyezéséről, és egy esetben került sor az eredménytelenné nyilvánításra. 30 álláspályázat esetében a bírói tanácsok által felállított rangsornak megfelelően hoztam döntést. Két esetben tettem előterjesztést az Országos Bírói Tanács felé. Egyik esetben az OBT az 50/2021. számú határozatában nem értett egyet az elnöki indítvánnyal, míg a másik esetben, a 85/2021. számú határozatában egyetértett az indítvánnyal. Ennek a következményét levonva hoztam döntést. A bírósági vezetők kinevezése körében a 2021. év végén a bírósági szervezetrendszerben 794 bírósági vezető volt. Az OBH elnökének kinevezési jogkörébe ezek közül 121 tartozik. A 2021. évben a kinevezési jogkörbe tartozó bírósági vezetői álláshelyek közül 39 esetben volt folyamatban pályázati eljárás, ezek közül 15 álláshely még 2021 előtt üresedett meg. 2021-ben az elbírált 34 pályázatból 27 kinevezéssel, míg 7 pályázat eredménytelenné nyilvánítással zárult. Ebből 2 esetben pályázat hiánya, 4 esetben a véleményező testületek többségi támogatásának hiánya, míg egy esetben egyéb ok merült fel. A kinevezésekre minden esetben a véleményező bírói testületek javaslataival egyezően került sor. A bírósági szervezet gazdálkodásáról. A költségvetési törvény által biztosított keret év közben 140 milliárd forintra növekedett, mint a korábbi években mindig. A kiadási előirányzat legmagasabb összegű tételét a személyi juttatások adták. A 2021. évről szólva említést kell tennünk a bírósági illetményreformról. A bírósági illetményrendezés második üteme 2021. január 1. napjától megvalósult, így a bírák illetménye az illetményreform bevezetését megelőző időszakhoz képest átlagosan 45 százalékkal, az igazságügyi alkalmazottak bére pedig 12 százalékkal emelkedett. 2021. június 15. napján a 2022. évi költségvetési törvény elfogadásával és a bírói illetményalap 13 százalékos emelésével 2022. január 1-jétől megvalósult a bírósági illetményrendezés harmadik üteme is. A kiemelt beszerzésekről szót kell ejtenünk. A pandémiás időszakban kiemelt cél volt az egészségvédelem, és a járvány elleni védekezésre a 2021. évben összesen 80,4 millió forintot fordított a bírósági szervezet. Tárgyi feltételek: 113 városban található 185 darab, 462 220 négyzetméter alapterületű ingatlan volt a bírósági szervezet kezelésében, melyekből ténylegesen 154 épület szolgált ítélkezési célokat. Kiemelt projektek a 2021. évben a Kúria-projekt, amely a Kossuth téri Igazságügyi Palotával kapcsolatos, a Budapest Környéki Törvényszék székházának fejlesztése, illetőleg a Bajai, Komlói Járásbíróság energetikai fejlesztése, valamint a Nyíregyházi, Egri, Gyulai Törvényszék és Járásbíróság, valamint az Ózdi Járásbíróság fejlesztésének tervezése, kivitelezési tervdokumentációinak készítése volt folyamatban. Kiemelt kivitelezési munkák, beruházások még 2021-ben a Balatonszemesi Képzési Központ, az Érdi Járásbíróság és az Érdi Járási Ügyészség közös új épülete, a Ráckevei Járásbíróság, a gödöllői, szarvasi, balatonfüredi törvénykezési hely és a Csornai Járásbíróság. Az informatikáról. A bírósági informatika célja mindenkor a gyorsabb ügymenet és az eljárás egyszerűsítése. A 2021. évben 2592 munkaállomás korszerűsítése valósult meg, 17 540 vírusvédelmi licenc megújítására került sor, és 30 mobil távmeghallgatási végpont beszerzésére került sor. Továbbfejlesztésre került az úgynevezett ITR, azaz az ítélkezést támogató rendszer. A bíróságok ellen indított peres eljárások mindenkor a beszámoló részét képezik. 2021-ben a bíróságok ellen 495 peres eljárás indult, év végén összesen 525 ügy volt folyamatban, szokásosan a legtöbb ügytípus kártérítési per, munkaügyi per és közérdekű adat kiadása iránti per volt. Az OBH képviseleti tevékenysége mellett folyamatban volt, jogerősen befejezett 234 ügy közül 6 per zárult a bíróságok marasztalásával, azaz a keresetek körülbelül 97 százaléka nem bizonyult alaposnak. A beszámolási időszakban 4 910 530 forint megfizetésére kötelezték a bíróságokat. A bírák fegyelmi helyzetéről: 11 bíró részesült írásbeli figyelmeztetésben, 2 bíró mentelmi jogát függesztette fel a köztársasági elnök, és 4 bíróval szemben indult szabálysértési eljárás. A távmeghallgatásról már szót ejtettem. Néhány, talán érdekesnek minősíthető adat: a 2021. évben több mint 21 ezer terheltet, 3100 szabálysértési eljárás alá vont személyt és 2100 tanút hallgattak meg a bíróságok számos szakértő, alperes és felperes mellett. Központi képzések. Hangsúlyoztam, hogy jelenléti képzések nem kerültek megtartásra, azonban 354 rendezvény a digitális térben megtartásra került, és ezen 33 304 részvétel történt. A kiemelt fókusztémák szakmai képzésekben a polgári és büntetőeljárást érintő jogszabályváltozások, a veszélyhelyzet során keletkezett új joganyagok által generált képzési igények, illetőleg a bírói hivatásra felkészítő képzések voltak. A képzési célú kiutazásokról annyit, hogy 136 nemzetközi képzésen, eseményen 145 fő vett részt, ebből 38 képzés volt mindösszesen személyes részvétellel érintett 2021-ben, 98 képzés online került megtartásra. [[11.30]] A fogalmazói álláspályázatról: a 2021 első félévében kiírásra került 20 fogalmazói álláshely, amelyre 56 pályázat érkezett. 2021 második félévében 22 fogalmazói álláshelyre 67 pályázat érkezett. Az első félévben 20, a második félévben 21 fő bírósági fogalmazói kinevezésre került sor. Az Alaptörvény 25. cikk (5) bekezdés szerint az OBH elnöke látja el a bíróságok igazgatásának központi feladatait, míg az Országos Bírói Tanács felügyeli a bíróságok központi igazgatását. Az Alaptörvény ezen rendelkezéseit a Bszi. és a Bjt. rendelkezései töltik ki tartalommal, pontosan meghatározva a feladat- és hatásköröket. Az OBH részéről 2021-ben is folytatódott az együttműködés a részt vevő igazgatási és közreműködő szervezetekkel, így az Országos Bírói Tanáccsal is. A 2021. évben az OBH-OBT kapcsolatrendszerében hatásköri viták keletkeztek, ezek nagyobbrészt abból adódtak, hogy eltért az Országos Bírósági Hivatal elnöke, illetőleg az OBT közötti jogszabály-értelmezés, és az adott jogszabályi keretek között pedig ennek a jogszabály-értelmezési ellentétnek nincs azt feloldó fóruma, következésképpen a jogszabály-értelmezési különbség fennmaradt. A kapcsolatrendszerben egyébként nagyobb fennakadások nem voltak. A 2021. évben az Országos Bírósági Hivatal elnökének, az általam tett előterjesztéseknek több mint 70 százaléka az Országos Bírói Tanács részéről elfogadásra került, az Országos Bírói Tanács költségvetése biztosítva volt, és a tárgyi és egyéb jellegű technikai feltételek biztosítása is megtörtént, és megállapodás született a honlap finanszírozásáról is. Tisztelt Országgyűlés! A bevezetőben már szóltam a járványkezelésről, annak nehézségeiről, a legfontosabb intézkedésről azonban még nem szóltam, mert nagyon fontos megemlíteni a 2021. évről, hogy a bírósági oltás szervezése is megtörtént. Úgy gondolom, ez volt az év legfontosabb intézkedése, hiszen, ha csak egy emberéletet is meg tudtunk menteni, akkor a 2021. év már sikeresnek minősíthető. A 2021. évben a Kúria elnökével és a legfőbb ügyésszel közös előterjesztéssel éltünk ugyanis az oltási sorrendben történő előre sorolásról a mindennapi életben, munkakapcsolatban és a bíróságok fertőzési kitettségének okán, és így került sor a védőoltások 2021. év tavaszi, márciusi első felvételére. Én ezt tartom talán a legfontosabb intézkedésnek a 2021. évről. A további többi írásbeli előterjesztésemet tisztelettel fenntartom, azt e helyütt már bővebben megismételni nem kívánom. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi Bizottság elnökének, a határozati javaslat előterjesztőjének, aki beszédét a pulpituson kívánja megtartani. Öné a szó, elnök úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy tisztelettel köszöntöm az Országgyűlés plenáris ülésén Senyei György urat, az Országos Bírósági Hivatal elnökét és megjelent munkatársait. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (8) bekezdés c) pontja alapján az OBH elnöke benyújtotta az Országgyűlésnek az Országos Bírósági Hivatal 2021. évi tevékenységéről szóló B/1655. számú beszámolóját, melyet a feladat- és hatáskörrel rendelkező Igazságügyi Bizottság 2022. november 15-ei ülésén kijelölt bizottságként megtárgyalt. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Alaptörvényben foglalt felhatalmazás alapján az Országos Bírósági Hivatal elnöke látja el a bíróságok központi igazgatásának a feladatait. Fentiek alapján az Igazságügyi Bizottság részletes beszámolót hallgatott meg az OBH 2021. évi tevékenységéről. Ahogy azt az OBH elnöke itt most a plenáris ülésen is elmondta, úgy a bizottsági ülésen is, tájékoztatott bennünket arról, hogy a bíróságok működését sajnos még a 2021. évben is alapvetően áthatotta a koronavírus-világjárvány. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Országos Bírósági Hivatal elnökének úgy kellett tehát 2021-ben gondoskodnia a bíróságok megfelelő és zavartalan működéséről, az Alaptörvényben meghatározott feladataik maradéktalan ellátása érdekében, hogy egyúttal védje az abban részt vevő bírák, bírósági dolgozók és jogkereső állampolgárok egészségét. A zavartalan működést elnök úr biztosította, és ehhez gratulálunk, nem volt könnyű feladat. Ezt a zavartalan működést mutatja, hogy a folyamatban lévő ügyek száma szinte valamennyi ítélkezési szinten csökkent, különösen az elhúzódó pertartamú ügyeknél, melyekben a korábbi évekhez viszonyítva több mint 18 százalékos csökkenés volt tapasztalható. Az Igazságügyi Bizottság elismerésre méltónak tartja, hogy a befejezett ügyek száma továbbra is meghaladta a beérkezett ügyek számát, éppúgy, mint a megelőző 2020-as esztendőben. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi Bizottság üdvözölte, hogy a bíróságok a járványügyi helyzetben is szélesíteni tudták digitális kompetenciáikat. A pandémia felgyorsította azokat a folyamatokat, amelyekkel 2019-hez képest négy és félszer több esetben kerülhetett sor a távmeghallgatási rendszer alkalmazására. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Senyei György elnök úr szavai szerint a bíróságokhoz való hozzáférés egyik alapja az elektronikus eljárások, az e-ügyintézéssel kapcsolatos kapcsolattartás. Ezt támasztja alá, hogy 2021-ben 2 066 683 e-beadvány érkezett a bíróságokhoz. Az Igazságügyi Bizottság elismeri és figyelemre méltónak tartja az ítélkezést támogató rendszer fejlesztésének folytatását, az elektronikus ügyintézési szolgáltatások, az e-panasz-ügyintézés, a pertartam-kalkulátor, az ügyfélirat-hozzáférési rendszer és a csődbetekintő portál széles körű alkalmazását. Az Igazságügyi Bizottság tájékoztatást kapott a bírói álláshelyek és a bírósági vezető pályázatok vonatkozásában is, köztük az Országos Bírói Tanáccsal történő hatásköri kérdésekről is. Az Igazságügyi Bizottság üdvözli a bírósági illetményreform 2021-ben megvalósult eredményeit, és reményét fejezi ki annak későbbi folytatása iránt. Az Igazságügyi Bizottság különösen fontosnak tartotta az időszerű és magas színvonalú ítélkezés megvalósítását minden bírósági szinten, az ítélkezési és igazságszolgáltatási munka átláthatósága, kiszámíthatósága, illetve ellenőrizhetősége irányában tett erőfeszítéseket. Köszönjük. [[11.40]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi Bizottság tagjai a bírák kinevezésével, álláspályázatokkal kapcsolatban, az OBH és az OBT közötti együttműködéssel, a bírói összeférhetetlenség, elfogultság bejelentésének problematikájával, a bírói hivatás választásával kapcsolatban tettek fel kérdéseket elnök úrnak. A bizottság a vitában elhangzott válaszok alapján megállapította, hogy az OBH 2021-re megfogalmazott szakmai célkitűzései mind-mind, egytől egyig megvalósultak. Gratulálunk! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A fentiek alapján az Igazságügyi Bizottság 2022. november 15-ei ülésén az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2021. évi B/1655. számú beszámolóját 8 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében elfogadta. Az Igazságügyi Bizottság a házszabályi rendelkezések 84. § (2) bekezdése alapján benyújtott H/2016. számú határozati javaslatában az OBH elnökének beszámolóját a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm szépen, OBH-elnök úr, a munkáját. További jó egészséget és sikert kívánunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Répássy Róbert államtitkár urat, a vitája szakaszában kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, nem kíván a vita e szakaszában felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Demeter Zoltán képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Senyei György Elnök Úr! Az Országgyűlés Igazságügyi Bizottsága a 2022. november 15-én tartott ülésén rendkívül részletesen megtárgyalta az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2021. évi beszámolóját, amelyet a bizottság elfogadásra alkalmasnak ítélt. Elmondható, hogy az előttünk fekvő beszámoló alapos, és minden lényeges kérdésre kiterjed. Ezt azért szeretném hangsúlyozni, mert már elhangzott több esetben, hogy az ellenzéki képviselők hozzászólásaikban csak kritikákat fogalmaznak meg, vagy számomra elszomorító tény az is, hogy a parlamenti frakciók nincsenek jelen itt az Országgyűlésben ennél a beszámolónál, mert ők nem tartják legitimnek sem a Kúria, sem az Országos Bírósági Hivatal elnökének a kinevezését; beszélünk olyan pártokról, akiknek a támogatottsága az 1 százalékot sem éri el, mérhetetlenek, és valakinek a hátán becsúszva ülnek itt. Mi, emberek azért úgy vagyunk, hogy a kritika mellett olykor nekünk, képviselőknek is jól esik az, ha egyetlen szó elhangzik, a köszönet szava, és itt már ez elhangzott. Én is ki szeretném fejezni elnök úr felé a köszönet szavát, pontosan azért, mert, ahogy említettem, alapos, és minden lényeges kérdésre kiterjed a beszámoló és a szóban elhangzott hozzáfűzés. Az Igazságügyi Bizottság tehát a javaslatot ennek fényében terjesztette elő. Nagyon fontosnak tartom hangsúlyozni azt, hogy az Országos Bírósági Hivatalnak elsődlegesen a személyi és tárgyi feltételeket kell biztosítania a bíróságok részére. Ez a beszámoló kellő tájékoztatást ad arról a hatékony munkáról, amelyet a hivatali dolgozók és a kirendelt bírák végeztek 2021-ben. A legnagyobb kihívás, ahogy elhangzott, a bírósági szervezet működésében mivel 2021-ről van szó a járványügyi helyzet volt, és tudjuk, hogy az sok nehézséget állított nemcsak az emberek egyéni, családi életében, amikor a legszomorúbbat kellett sokaknak megélni, családtagoktól el kellett köszönni, hanem bizony a munkahelyeket is megnyirbálta, hiszen emberek nemcsak napokra, hanem hetekre dőltek ki a sorból. És én örömmel mondhatom azt az elhangzott beszámolóból és az itt hallottakból, sőt meg is állapíthatjuk, hogy a Bírósági Hivatal ebben a nehéz helyzetben is helyt tudott állni, amelynek egy nagyon ékes bizonyítéka, hogy több mint 1 millió 230 ezer ügy fejeződött be a bíróságokon, ami 2,9 százalékkal meghaladta az ügyérkezést, és így tovább csökkent a folyamatban lévő ügyek száma. Az ügyek zavartalan és hatékony lefolytatása sarokköve a jól és kiszámíthatóan működő igazságszolgáltatásnak. Az elmúlt pár évben ezt is fontos hangsúlyozni megtapasztaltuk azt, különösen, ahogy az évek haladnak előre, hogy mennyire elengedhetetlen az elektronikus ügyintézés, mennyire elengedhetetlen az infrastruktúra fejlesztése, valamint a digitalizáció. Ezért tartom fontosnak kiemelni, hogy a 2021. évben országos szinten 2592 darab elavult bírósági munkaállomás korszerűsítése valósult meg, továbbá 30 darab mobil videokommunikációs végpont került beszerzésre, amelyek távmeghallgatásra, kép- és hangrögzítésre, továbbá védett személy meghallgatására is alkalmas eszközök. A rendszer kihasználtságát mutatja, hogy a 2021. évben talán már ez az adat is elhangzott 29 157 távmeghallgatást bonyolítottak le a bíróságok, a 2019. évhez képest több mint négy és félszeresére emelkedett a számuk. Jó azt is látni, hogy az új generációk, vagyis a fiatalabbak egyre otthonosabban mozognak a digitális térben, a gyors és egyszerű ügyintézés pedig minden szolgáltatással szemben elvárt, és így elvárt a bírósági eljárásokban is. Szintén fontosnak tartom kiemelni, hogy a bíróság rendszerének igazodnia kell a megváltozó társadalmi és gazdasági elvárásokhoz, aminek fejlesztését a járványügyi helyzet felgyorsította. A beszámolóban szereplő fejlesztések lépésről lépésre elősegítik a jövőbeli digitális rendszernek a sikerességét. Üdvözlendő az is, hogy a 2021. évben az Országos Bírósági Hivatal nagy hangsúlyt fektetett a képzések, az ösztöndíjprogramok, valamint a pályázatok biztosítására. A bíróság, a bíráskodás minden szintjén elengedhetetlen a megfelelő szakmai felkészültség és a naprakészség. Ezen képzések hozzájárulnak ahhoz, hogy a bírósági szervezetrendszer teljesíthesse Magyarország Alaptörvényének 25. cikk (1) bekezdésében foglalt kötelezettségét, vagyis hogy időszerű és magas színvonalú ítélkezési tevékenységet folytathasson. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzottak alapján megállapítható, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnöke, helyettesei és munkatársai hatékonyan tudták ellátni feladataikat. A beszámolóban és a gyakorlatban megismert eredmények tükrében ezért természetesen köszönet illeti az Országos Bírósági Hivatal vezetőjét, annak munkatársait és minden munkájukat. Ezért tisztelettel kérem a képviselőtársaimat, hogy fogadják el a beszámolót, és támogassák a határozati javaslatot. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon! [[11.50]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! A három igazságügyi érintettségű mondjuk így beszámoló közül most tárgyaljuk azt, amely kapcsán évekkel ezelőtt, amikor az Országos Bírósági Hivatal elnökét kinevezték, az volt a mi álláspontunk, hogy noha nem támogattuk, de várjuk meg, hogy egyébként a gyakorlatban hogyan működik majd a hivatal, illetve hogy milyen hatása lesz az új vezetőnek. Ugyanis kétségtelen tény, hogy a három vezető közül, tehát az előbb körünkben néhányak által üdvözölt kúriai vezetővel, illetve a hamarosan körünkben megjelenő Polt Péterrel szemben itt van a legkevésbé jele annak, hogy politikai előélete vagy politikai hatással kapcsolatos előélete lenne a kinevezettnek, mondtuk ezt akkor, amikor történt. Annak is nagyon örültünk, hogy akkor az hangzott el, hogy az Országos Bírósági Hivatal az OBT-vel való viszonyát új alapokra igyekszik helyezni, azt hiszem, még talán az első beszámolókban benne is szerepelt ez a mondata, de mindenképpen én olvastam ezt elnök úrtól. Ehhez képest most ott tartunk, hogy a legfrissebb fejlemények alapján nem látszik az, és elnök úr is a beszámolójában említette ezt őszintén és nyíltan, hogy az OBH és az OBT közötti konfliktus megoldódna vagy rendeződött volna. Sem 2021-ben, a beszámolási időszakban nem látszódott, sem most. Nyilván pontosan érezzük, tudjuk, hogy ezt a fajta kapcsolatot átszövi a politika, értjük azt, hogy ennek a fajta konfliktusnak nemcsak szakmai és nemcsak emberi vagy személyes, hanem politikai okai is vannak, de ettől még az egy nagyon komoly kritika és probléma az OBH-val kapcsolatban, hogy ez a helyzet van. Ehhez képest a beszámolóban egy fél oldalt találtam erről a kérdéskörről, talán a vége felé, a 70. oldal után van egy fél oldal és az is inkább a jogszabályt írja el, hogy egyébként milyen típusú a kapcsolat, vagy a szabályok alapján milyennek kellene lennie. Tehát maga a problémakör nincs érintve, nincs kifejtve ebben a beszámolóban, hanem elnök úr most szóbeli kiegészítésként tett hozzá néhány mondatot. Szóval, ez probléma. Engedtessék meg, hogy politikusként ennek a problémának a politikai vonulatát emeljem ki, tehát azt, hogy nyilvánvalóan zajlik, amit egyébként egyik képviselőtársam az előző vitában úgy fogalmazott meg, hogy a Fidesz igazságügyi rendszer feletti hatalomátvétele, és annak bizonyos esetekben még meg nem történt volta látszódik, ezt látjuk ebben is, az OBH és az OBT közötti vita is érinti ezt a dolgot. Különösen fontos, hogy érintsük ezt a vitát azért, mert tudjuk, hogy egyébként a jogállamiság kapcsán elhangzó, most már Brüsszelből jövő kritikáknak egy fontos része az, hogy az igazságszolgáltatás és a bíróságok, az intézményrendszer politikától való függetlenedését növelni kell és ennek az egyik megoldási módja lenne, lehetne, sőt javasolt módja az OBT szerepének és függetlenségének a növelése, hogy így mondjam. Magyarán: mintha a rendszerben kódolva lenne esetlegesen egy olyan helyzet, hogy ez a konfliktus az OBT és OBH között még növekedni is fog a következő években azért, mert az OBT szerepe növekedni fog esetleg. Ezt mondom azért, mert a kormány által januárban elkészített igazságügyi csomagnak vannak ebbe az irányba mutató jelei. Ezzel kapcsolatban mondtam az előző vitában, hogy ugyanakkor az látszódik, hogy Brüsszel számára az a fél lépés, amit a kormány tesz ebben, nem elegendő, tehát nem tudjuk, mi lesz majd az elegendő egész lépés. De ez egy fontos kitétel ebben. Szintén nincs a beszámolóban, de megengedő vagyok nem is lehet benne, ugyanakkor mégiscsak kell érinteni, hiszen itt élünk és most ez egy aktuális ügy, az, amit Völner-Schadl-ügynek hívunk és hív a sajtó most már másfél éve. Ennek az elindulása 2021 legvégén kezdődött, de valójában már 2022. évi történet. Nagyon remélem, hogy a jövő évi beszámoló ezt fogja érinteni. Itt két dolgot szeretnék elnök úrnak akár kérdésként megfogalmazva mondani: egyrészt, hogy az OBH-nak, illetve önnek a személyes szerepe ebben az ügykörben végül is micsoda és meddig terjedt, illetve nem gondoljae, hogy önt is érinti ez az ügy, illetve annak a kellemetlen része. Létezik egy hangfelvétel, amely szerint ön, bizony ám, találkozott Schadl Györggyel többször. Ön el is ismerte, hogy találkozott Schadl Györggyel, aki egyébként egy bíróval kapcsolatban próbált intézkedni. Ön Schadlt be is ajánlotta vagy össze is hozta a Fővárosi Törvényszék elnökével úgy, hogy tudta, Schadl Györgynek mi a szándéka, tehát hogy miért szeretné ezt a találkozót. Azért, mert egy bírónak az ellehetetlenüléséről, ellehetetlenítéséről beszéltek. Ön tehát érintett, még ha oldalágon is, ebben az ügyben. Nem gondoljae, hogy ez felvet önnel kapcsolatos bizalmatlansági kérdéseket és problémát? Szintén ennek az ügynek egy leágazása, hogy volt egy vizsgálóbizottság, amely vizsgálta a bírósági szálat ebben a szövevényes ügyben. Ezt az OBT követelte ki, önök ezt megtették, megcsinálták, azonban ön titkosította a jelentését tavaly nyáron, tehát nem tudhatjuk, hogy egyébként a vizsgálóbizottság a bírósági rendszeren belül ennek az ügynek milyen ágát-bogát, mit tárt fel. Nyilván él az ember ilyenkor azzal a nagyon egyszerű gyanúval, hogy ha valamit titkosítanak, akkor abban bizonyára van valami olyan adat, tény, cselekedet, amely rossz fényt vet arra, akiről abban szó van. Na, most ebben az igazságügyi rendszer irányítóiról és irányításáról van szó, akár önről is expressis verbis. Ezek mellett a fő problémánk, a kérdéseim és kritikáim mellett arra hadd reagáljak rögtön, amit az előttem szóló fideszes képviselőtársam mondott vezérszónoklatában. Azt emelte ki a beszámolóból, hogy a digitalizáció milyen jól halad, milyen jól működik. és vannak bizonyos tényadatok, amelyek ezt mutatják. Minden törvényjavaslatban, ami előttünk szokott lenni, nagyjából negyedévente van valamilyen olyan javaslat, amely digitalizációs előrelépésről szól, és ezt szoktuk is támogatni, mert fontosnak tartjuk. Arról azonban mindig elfelejtkezünk, és ebben az anyagban, ebben a beszámolóban is egy mondatot megért volna, hogy persze nagyon jó, ha ügyes-bajos peres dolgaikat vagy egy részüket az állampolgárok immár digitálisan is intézhetik a XXI. században, csak aziránt nem látunk törekvést a kormány részéről, hogy minél kevesebb peres ügyük legyen. Az már egy baj, ha olyan helyzet áll elő, hogy szükséges a bíróságok vagy bármely egyéb, az igazságszolgáltatásban működő szervezetek fellépése, az egy ragtapasz ezen a bajon, ha egyébként ezt gyorsan vagy digitalizáltan tudják megtenni. Kevés szó esik arról, és ezért mondom, hogy a beszámoló ezen győzelmijelentés-részéhez odafért volna, hogy természetesen az lenne jó, ha nem arról beszélhetnénk, hogy mennyire gyorsan és digitálisan zajlanak az ilyen-olyan jogi eljárások, hanem arról, hogy mondjuk, kevesebb ilyen-olyan eljárás van vagy csökken ezeknek a száma, egész egyszerűen azért, mert nincs vagy nem lesz rájuk szükség. A fő probléma azonban nem ez, nyilván érzi elnök úr is a szavaimból, a fő problémánk az, hogy itt is politikai típusú helyzetről, politikai típusú hatásról és vitáról van szó az OBH és az OBT között, ami szerintünk az OBH jövőbeni munkáját is hátrányosan befolyásolja, és mondom, ennek a fokozását tartjuk valószínűnek, ezért aztán ezt a beszámolót így nem tudjuk elfogadni. Köszönöm szépen. [[12.00]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának, az Igazságügyi Bizottság elnökének, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Senyei György Elnök Úr! Nem kívánom megismételni azt, amit már az igazságügyi bizottsági expozémban előadtam, sem pedig azt, amit Demeter Zoltán képviselőtársam a vezérszónoklatában már elmondott, így mindenképpen azt szeretném hangsúlyozni, hogy köszönöm. Köszönöm, elnök úr, hogy az OBH a 2021. évben is gondoskodott a bíróságok megfelelő és zavartalan működéséről, gondoskodott méltón és igazságosan, gondoskodott a törvényben foglaltaknak mindenben megfelelően. Ezen tények ismeretében számomra megint csak rendkívül furcsán hatott, mint ahogy az előző napirendi pont kapcsán is, Sebián-Petrovszki László DK-s képviselőtársunk felszólalása, aki, mint ahogy az előző napirendi pont kapcsán a Kúriát, itt most az OBH elnökét vonta lényegében felelősségre, és kérte számon azért, hogy a hatályos jogi szabályozás miért nem beszél többet az OBH-OBT közötti problémákról. Uraim! Ez nem, nem az OBH elnökének a hatáskörébe tartozik, ez a mi hatáskörünkbe, a képviselők hatáskörébe tartozik, és különösen egy képviselő részéről furcsa az, hogy egy bírót, a bírói testület tagját e vonatkozásban, pedig ő csak jogalkalmazó, tulajdonképpen számonkéri. Ezért kérem, hogy a jövőben ettől tekintsünk el, és azt tudom mondani, hogy köszönöm a munkájukat. A KDNP támogatni fogja a beszámoló elfogadását, és a munkájához ezúton is további sikereket és jó egészséget kívánunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Senyei György Barna: Köszönöm szépen.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Kollégák! Ahogy az előbb is említettem, három rendkívül fontos beszámolóval foglalkozunk most; ez a második, ami az Országos Bírósági Hivatal elnökének beszámolójáról szól, és nyilvánvaló, hogy ez a beszámoló is alapvetően meghatározza Magyarország és az Európai Unió viszonyát, különösen arra tekintettel, hogy ezeknek a szerveknek a függetlensége alapvető fontosságú az uniós források megszerzése szempontjából, ami szerintem közismert. Így nyilvánvaló, hogy ezeket a beszámolókat egyáltalán megvizsgálni azzal, hogy egyébként mi magunk képviselők elégedettek vagyunke, nyilvánvaló, hogy pontosan tudjuk a választ. És ismételten szeretném hangsúlyozni, hogy fontos megvizsgálni ezeket a beszámolókat, mivel az Unió részletes jogállamisági kritikát fogalmazott meg ezekkel a szervekkel, különösen azok rossz és jogállami körülményekhez nem méltó működésével kapcsolatban. Ismétlem, hogy ez azért is nagyon fontos, mert Magyarország önként csatlakozott 2004-ben, lassan húsz éve, az Európai Unióhoz, és pontosan emlékszünk arra, hogy kötelezettséget is vállalt arra, hogy az évezredes európai jogfejlődés eredményként létrejött jogi normákat tiszteletben tartsuk. Tehát azt tudom mondani, hogy ezt a beszámolót gyakorlatilag abból a szempontból is vizsgálni kell, hogy az abban foglaltak alapján ezek a szervek betöltike a jogállami funkciójukat. Az Országos Bírósági Hivatal elnökének beszámolója akár egy örömteli esemény is lehetne, hiszen Senyei György Barnával egy korszak zárult le az OBH-ban. A Handó Tünde nevével fémjelzett korszak a bírókkal szembeni megfélemlítés és kényszer, egyfajta nyílt háború időszaka volt, és amikor önt az OBH elnökévé választották, az MSZP ezt üdvözölte. A megválasztás után jeleztük is, hogy reméljük, hogy az OBH új elnökeként egy demokratikusabb, jogállamibb formában fogja a feladatait ellátni az OBH élén az elődjéhez képest. Az elődjének ugyanis azért kellett távoznia, mert az OBT egy tagjának szavaival élve: magatartása és mulasztásai miatt, a bírósági igazgatásban kontroll nélküli, kizárólagos hatalomra való törekvése miatt tisztségére méltatlanná vált. Sajnos ma már azt látjuk, hogy ön nem váltotta be az önhöz fűzött reményeket, legalábbis azokat, amelyeket egy demokratikusabb, függetlenebb és jogállamibb bírósági rendszer kapcsán fűztünk ehhez. Ennek sajnos pont az ellenkezője látható, vagyis az OBH továbbra is közreműködik a bírói függetlenség lebontásában. Az ilyen bírói függetlenséggel szemben ható eredményekről maga a beszámoló is tájékoztatást ad, annak 5.2. pontja sorolja, hogy 2021-ben az OBH elnöke 110 bíró kirendeléséről határozott. Ez azt jelenti, hogy 110 bírót helyeztek át ideiglenes jelleggel a szolgálati helyétől eltérő bíróságra. Ezeket röviden csak annyival indokolja, hogy ez az ügyteher egyenletes elosztása érdekében vagy a szakmai fejlődés elősegítése érdekében szükséges, ezeket bővebben nem indokolja. Látványos, hogy az OBH elnöke az eddig meghozott több mint 600 határozat közül egyikhez sem fűzött indoklást, és a szabályozás lehetővé teszi azt is, hogy egyetlen határozattal akár 10-15 bírót egyszerre, csoportosan rendeljenek ki egyik bíróságról a másikra. Sőt, a bírói kirendelések az elmúlt években több alkalommal is elérték vagy meghaladták a teljes bírói létszám 25 százalékát, vagyis ezekben az években minden negyedik bíró kirendelt bíróként is szolgált. Ez pedig súlyosabb probléma, azért, mert a szabályozás semmilyen szempontot nem ad a kirendelhető bírák körének meghatározására, még csak azt sem garantálja, hogy a szükséges szakmai kvalitásokkal, tapasztalattal rendelkezzenek, ezért a bírósági vezetők tetszésük szerint, átláthatatlan szempontok alapján választhatják ki a kirendelt bírót a több ezer bíró közül. A kirendelt bíróra vonatkozó objektív szempontok hiánya azt is lehetővé teszi, hogy a bírósági szervezetrendszer legalacsonyabb szintjén, a járásbírósági szinten szolgálatot teljesítő bírák kirendelésével ítélkezzenek a Kúrián, bár szerencsére erre 2021-ben nem került sor. A bírósági vezetők jogértelmezése szerint a kirendelések bármikor egyoldalúan megszüntethetők, akár az érintett bíró hozzájárulása nélkül is, ami lehetővé teszi a kirendelt bíró eltávolítását az általa tárgyalt ügyekből, akár a kirendelés eredeti időtartamának lejárta előtt is, amivel gyakorlatilag elvonhatják az ügyből a törvényes bírót, annak ellenére, hogy ez egyébként az Alaptörvénnyel is ellentétes. Látható tehát, hogy ez a módszer egyrészt fegyelmezési eszközként, másrészt pedig a megfelelő ítélet biztosítására szolgáló eszköz. Fegyelmezési eszköz annyiban, hogy amennyiben a bíró nem teljesíti az elvárásokat, akkor áthelyezhető más szolgálati helyre, hogy ott kevésbé problémás ügyekkel kelljen foglalkoznia, esetleg megfelelő felügyelet mellett kapjon szakmai továbbképzést. A megfelelő ítélet meghozatalát pedig annyiban biztosítja, hogy amennyiben kiderül, hogy az áthelyezett bíró nem megfelelő ítéletet hozna, akkor az áthelyezése hirtelen megszűnik, ami egy új bíró ügyhöz rendelésének szükségességét is magával vonja. Ez a megoldás ilyen formában nehezen tekinthető jogállaminak. Hasonló problémákat a másik oldalon is, vagyis a jutalmazás területén is látni lehet. Itt alapvetően két dolgot kell kiemelni: az egyik a bírói vezetők kinevezésével, a másik pedig a jutalmazási rendszerrel kapcsolatos. Mind a Kúria elnökének kinevezési gyakorlatánál, mind az OBH-elnök kinevezési gyakorlatánál az látható, hogy egyes pályázatokat előre nem látható szempontok alapján bíráltak el. Mind az OBH elnöke, mind a Kúria elnöke megkerülte az OBT együttdöntési hatáskörét. Emiatt az OBT először 2022 júliusában a Kúria elnökének kinevezési gyakorlatával szemben fogalmazott meg kritikus véleményt, aki 2021-ben öt kúriai bírót nevezett ki törvénybe ütköző eljárással, megkerülve az OBT együttdöntési jogát. Később, 2022 októberében az OBT ugyanígy kritikus véleményt bocsátott ki az OBH elnökének kinevezési gyakorlatával kapcsolatban, aki 2021-ben négy bírót nevezett ki törvénybe ütköző módon, megkerülve az OBT együttdöntési jogát. Az OBT ebben a körben azonban más törvénysértést is feltárt. A Tanács szerint az OBH elnökének 2021. évben folytatott kinevezési gyakorlatáról szóló tájékoztatója nem valós adatokon alapult. [[12.10]] Míg az OBH elnöke arról tájékoztatta a bírákat, hogy a 32 elbírált pályázatból 30 esetben a Bírói Tanács rangsorának megfelelően tett kinevezésre vagy áthelyezésre vonatkozó előterjesztést, és a rangsortól való eltérés esetén kikérte az OBT hozzájárulását, az OBT-tagoknak egy iratbetekintést követően nyilvánvalóvá vált, hogy négy további esetben lényegesen a második helyre rangsorolt bíró kapott kinevezést anélkül, hogy ön ehhez az OBT hozzájárulását kikérte volna. A hamis tartalmú tájékoztató miatt az OBT tagjai a hatáskörök megkerülésére is csak kellő utánjárást követően tudtak következtetni. Hasonlóan nem tudja az OBT ellenőrizni azt sem, hogy milyen alapon és milyen indokokra tekintettel oszt jutalmakat az OBH elnöke a bírák között. Ennek pedig rendkívül súlyos következményei vannak. Amennyiben a kinevezések és a jutalmazások rendszere nem átlátható, akkor a parlamenti többség által választott két csúcsvezető, az OBH elnöke és a Kúria elnöke hozzájuk és a fideszes többséghez lojális embereket juttathat a Kúria és az alsóbb bíróságok kulcspozícióiba, akik a jutalmazással és más kedvezményekkel vagy épp azok elvonásával nyomás alatt tudják tartani a beosztottaikat. Ez a nyomás pedig befolyásolja az ítélkezési és vezetői tevékenységet, illetve az adott bíróságokon történő pályáztatási gyakorlatot is. Fentiek alapján tehát az látható, hogy az OBH 2021-ben még a magyar törvényeket sem tudta kritika nélkül betartani, az európai és uniós normákat pedig egyáltalán nem. Az OBH elnökének gyakorlata átláthatatlan, diktatórikus, sérti a bírói és bírósági függetlenséget, rombolja a bírósági szervezetrendszerbe vetett bizalmat, és rontja a bíróságok ítélkezési gyakorlatát. Éppen ezek miatt kritizálta a fennálló rendszert az Európai Unió, és azért vonták meg az uniós forrásokat Magyarországtól. Az OBH elnökének tevékenysége és az erről készült beszámoló ezek miatt nem elfogadható, csak reménykedni tudunk abban, hogy elnök úr a jövőben a jogállami érdeket szem előtt tartva folytatja majd tevékenységét. Az Országgyűlés többségének pedig abban van felelőssége, hogy rendkívüli mértékben növelje az Országos Bírói Tanács jogköreit annak érdekében, hogy a szerv valódi kontrollt tudjon gyakorolni a visszaélésekre lehetőséget biztosító eddigi gyakorlat felett. Ez ugyanis feltétele annak, hogy Magyarország ismét az uniós források egészében részesülhessen. Ez szerintem mindannyiunk közös érdeke. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, frakcióvezetőnek, Jobbik. Tessék parancsolni!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az OBH beszámolójával kapcsolatosan két részre szeretném osztani a felszólalást. Az egyik: az általánosságokon végighaladva a beszámoló erényeit vagy az elmúlt időszak fontosabb eseményeit szeretném kiemelni abból a szemszögből, ahogy én látom, és nagyobbrészt abból a szemszögből kívánom nézni, hogy mint korábban gyakorló ügyvéd miként is találkoztam vele, illetve miként változott, és mit tartok mégis fontosnak abban, ahogy a bíróságok jelenleg működnek és ahogy a szervezetrendszer kinéz, és hogy mik valósultak meg az elmúlt időszakban, amit előremutatónak tartok. És természetesen van egy kritikai rész is, ami nem a bíróságok munkájával, hanem mondjuk úgy, hogy ettől egy kicsit elrugaszkodottabb, magának az OBH elnökének vagy akár a bíróságra nehezedő politikai nyomásnak az értékelése, ha úgy tetszik. Ezek inkább politikai kérdésbe tartoznak, éppen ezért ez nehezebben megfogható, de szeretném, hogy előtte elhangozzanak azok a pozitív vagy esetleg kritikai észrevételek, amelyek fontosak a bírói kar számára is. A 2021. évi beszámolóból nagyon is látszik, hogy milyen komoly változásokat hozott a koronavírus-járvány a bíróságok életében. Ezek azok a pontok, ahol napi jogkeresésben járnak az alsóbb szintű bíróságokon a jogkereső állampolgárok, éppen ezért a legnagyobb változással is éppen itt találkozhattak: csakúgy, mint az állami hivataloknak, a bíróságoknak is fel kellett venni a lépést abban, hogy miként tudják megszervezni az életet akár távmunka, akár a bírósági eljárásokban a különböző új, innovatív vagy a digitális megoldások bevezetésével. Így a digitális kapcsolattartás is előtérbe került, a távmeghallgatások meglehetősen gyakoriak lettek. Nyilván ezeknek mindegyiknek megvolt a saját tapasztalata az elején, mondhatjuk úgy, hogy bár a technológia fejlett volt, de gyerekcipőben járt maga az eljárás; szokatlan volt ez széles körben mind a bírók, mind az ügyvédek vagy az ügyfelek körében vagy akár az ügyészek körében is. De szépen, lassan mindenki megszokta, sőt most már talán ott tart, hogy ennek az összes előnyét lehet használni a továbbiakban, és egyre jobban tudta használni a bírói kar is; a meglévő nehézségekből tudott sikert és előnyt kovácsolni, és ezeket jól tudta használni. Én ebben egyetlenegy olyan figyelmeztetést szeretnék tenni, hogy a bíróságok, illetve akár az ügyfelek képviselői jellemzően igyekeznek és tudnak is lépést tartani a technológia fejlődésével. Nyilván költségkímélő módon nem igazán lehet ezt tenni, de ahol látjuk, az ügyfelek vagy az egyszerű képviselet nélkül eljáró személyek még mindig nagyon nehéz helyzetben vannak ilyenkor. Bár számukra nyilván az eljárási jogszabályok ezt kötelezővé nem teszik, de nagyon sokszor kerülnek olyan helyzetbe, hogy a perbeli jogaikat nem megfelelően tudják gyakorolni, ha éppen nem digitális kapcsolattartásban gyakorolják azt. Így az elmúlt időszaknak az előnykovácsolási részéből érdemes lesz azt felülvizsgálni, hogy miből érdemes visszavenni, és miből érdemes megint egy kicsit közelebb hozni a bíróságokat a személyes kapcsolattartásra, személyes tárgyalásra, illetve az olyan meghallgatásokra, ahol valódi, fizikai jelenében mindenki jelen tud lenni. Sok esetben a bíróságokon az igazság-, illetve a jogkeresés azért is volt akadályozott, úgy gondolom, az elmúlt időszakban, mert tartottak tőle sokan, hogy nem tudnak ebben már ilyen módon részt venni. Ez egyébként igaz az ügyvédkollégákra is, akik nagyon sokszor panaszkodtak arra, hogy inkább kiszorulóban vannak az amúgy is viszonylag gyors digitális és elektronikus eljárási átállás miatt. De úgy tűnik, hogy ebben jól vizsgázott összességében a bírói kar, a bírói szervezetrendszer, a bíróságok szervezetrendszere. Köszönjük szépen, hogy ebben mindenki partner volt, és ezt a nagyon nehéz időszakot akár távmunkában, otthoni munkában, türelmesen és jól tudta kezelni és megoldani. Ami az ítéletek társadalmi elfogadottságával kapcsolatos: 2021-ben 93,1 százalékos első fokon való jogerőre emelkedést láttunk. Ugye, nagyon sokszor azt mondják, hogy ez mutatja azt, hogy mennyire helyesen, mennyire elfogadottan és a társadalmi igazságérzettel azonosan tud jól, a jogszabályokat értelmezve és érvényesítve a bíróság ítélkezni. Hozzáteszem: nem mindig ezt mutatja. Van egy olyan latencia benne, amit nagyon nehéz kimutatni, talán nem is lehet mérni, ami pedig abban áll, hogy az elmúlt időszakban számottevő változás volt azért abban, hogy ki minősült a bírósági eljárásokban olyan perköltségviselő félnek, aki meg tudta engedni azt, hogy az összes, számára rendelkezésre álló perbeli taktikai eszközt kihasználja. Tehát hogy ilyen egyszerűen mondjam nagyon sok mindenkit az akadályozott meg, hogy esetleg másodfokú eljárásban vagy fellebbezésben keresse az igazát, hogy nem tudta sem a perköltséget, a várható perköltséget, sem az azt megelőző, esetleg bizonyítási eljárásban a szakértőnek, illetve az ismételten, esetleg a másodfokú eljárásban felmerülő szakértői költségeknek a viselését kilátásba helyezni. Különösen azért, mert ezek olyan költségek voltak vagy annyira nagy összegűek most már egy-egy szakkérdésben, hogy azt szinte képtelenség a perben viselni, így ezért nagyon sokszor nem is azt mondjuk, hogy ez az elfogadottságot, hanem inkább a lemondást is jelentette a további jogkeresésről. Erre mindig figyelemmel kell lenni, hogy nem feltétlenül az áll mögötte, hogy teljes mértékű a társadalmi elfogadottsága. Nagyon sokan eshetnek ki azért a másodfokú eljárás választásából, a fellebbezésből vagy bármilyen más jogorvoslatból, mert szimplán képtelenek vagy nem áll anyagi vagy más módjukban. Attól függetlenül, hogy vannak költségkedvezmények, illetve illetékmentességek, de ezek összege, mondjuk úgy, hogy kezd elszakadni attól, ami a társadalom széles vagy szélesebb rétegét le tudná fedni, és csak nagyon-nagyon szűk körben lehet már érvényesíteni ezeket. Az ügyhátralékokkal kapcsolatosan szintén jó, hogy sikerül ledolgozni azokat a hátralékokat, amelyek felhalmozódtak. Az ügyhátralékok az időszerűséghez és az ügyek elhúzódásához is nagyban hozzájárulnak, és annak idején a saját szakdolgozatomat is abból írtam, hogy miként lehetne ezen módosítani, javítani. A kétezres években ez egy nagyon komoly probléma volt. Azóta ebben számottevő előrelépés volt, és nagyon örülök neki, hogy 2020 utánba lépve most már azért a bíróságoknak is sikerül megbirkózniuk ezeknek az ügyterheknek és a régóta folyamatban lévő ügyeknek a csökkentésével. Ami viszont fontosabb, és akkor pár kritika; nem teljesen megismételve, mert nem akarom senki idejét rabolni, de azért fontos arról is szót ejteni, ami a bíróságok függetlenségével kapcsolatos, és az ezt érő kritikák vagy magának a szervezetrendszernek a függetlenségével kapcsolatos kritikák megjelennek. [[12.20]] Valóban van abban helytálló elgondolás, hogy aggályosak lehetnek ebből egyrészt a bírók kiválasztásával kapcsolatos szabályok, ugye, az OBT többször megfogalmazott kritikát, az előző felszólalásban is elmondtam, akkor a Kúria elnökének, hogy természetesen mindig súlyozva kell a kritikákat megvizsgálni. Nagyon sokszor vannak olyan külső szereplők, akik lehet, hogy más szándékból vagy akár politikai szándékból fogalmaznak meg ilyeneket, de nagyon sokszor látni, hogy szakmai szándékok alapján megfogalmazott kritikákból is helytállónak tűnik az, hogy az OBH-nak és az OBH elnökének változtatni kellene a bírók kinevezésével kapcsolatosan. És szintén ugyanezt, a függetlenséggel kapcsolatos aggályt veti fel a bírók kirendelésével kapcsolatosan már az előbb meghallgatott kritika is. Ezekben valóban vannak olyan kérdések, amikkel érdemben kell foglalkoznia az OBH-nak, ha tényleg meg szeretné és meg tudja álláspontom szerint meg szeretné és meg tudja testesíteni a bírói karnak ezt a függetlenségét, és tud ilyen munkát végezni. Szintén kínos esetek voltak, és ezt nem szabad elhallgatni, a Schadl-ügynek a hullámai, illetve az ezzel kapcsolatos események is. Szintén nem vetett jó fényt az OBH elnökére, és elnézést, elnök úr, hogy ezt ön előtt kell mondani, ez általunk is titkos lehallgatásokból előkerült felvételekből vált ismertté, önök talán jobban tudják, hogy miként volt, illetve én abban hiszek egyébként, hogy szakmai egyeztetés is volt, és szakmai egyeztetés volt ön és a végrehajtói kamara [[sic!]] elnöke között… A különböző hivatásrendeknek az igazságügyben azért az elnökei mindig szoktak egyeztetni egymással, szerintem ebben különösebb újdonság nincs, éppen ezért lenne jó megtudni a titkosított dokumentum alapján, hogy végül is mi a teljes kép és mi a teljes igazság, talán az OBH-ba vagy a bíróságokba vetett bizalmat is nagyban segítené. És akkor én itt két kérdéssel szeretném zárni, és remélhetőleg vissza tudok érni addigra, amikor meg lehet ezt válaszolni, ha nem, akkor más módon igyekszem és törekszem majd felvenni önnel a kapcsolatot. Az egyik egy helyi kérdés. Én Karcagon élek a Nagykunságban, Karcagon a helyi járásbíróság és az ügyészség egy épületben van, ez egy régebb óta húzódó projekt, és egyelőre nem tud senki választ adni rá, hogy miként is áll a Karcagi Járásbíróság épületének és a hozzá csatlakozó ügyészség épületének, amelyet újonnan szeretnének megépíteni, az építése, és várhatóe ebben valami előrelépés. Legutoljára azt a tájékoztatást kaptam Lázár miniszter úrtól, hogy nincs rajta azon a listán, amiből lehúzták volna az építkezést, tehát várható valamikor. Én csak azt szeretném megkérdezni, hogy mikor újulhat meg ott a főterünknek az a része, különös tekintettel arra, hogy a járásbíróság épülete az egyik legfontosabb épülete a városháza mellett a nagykunsági településünk, Karcag főterének. A másik pedig egy jövőbe mutató kérdés, és itt öntől egy jó szándékú választ várok, tekintettel arra, hogy ez valójában jogalkotói feladat, és ez szintén a Schadl-ügyhöz tartozik. Az világosan látszik, hogy a végrehajtói szervezetrendszer, nyugodtan kimondhatjuk, egy bűnszervezetként működött. A bűnszervezet vezetője magának a kamarának az elnöke volt. Ez a köztestületi rendszer lényegében elveszítette a társadalmi felhatalmazást, hogy azokat az ügyeket, amelyeket az állam képében, a bíróság képében az ítéletek végrehajtása érdekében mint végrehajtási cselekményeket visz, joggal képviselje a társadalom és az emberek előtt. Éppen ezért merül fel, és a Jobbik-Konzervatívoknak ez régi álláspontja, és a Jobbik is régóta követelte, hogy időszerű lenne meggondolni és átalakítani úgy a végrehajtási rendszert, hogy az ismételten visszatérhessen a bírósági szervezetrendszerbe. Ez különösen azt is eredményezné, hogy ez nem egy eredmény- és egy profitorientált szervezetrendszer lenne, különösen úgy, hogy az elmúlt időszakban, böngészve a beszámolókat, 2020-ban, 2021-ben egyes végrehajtó irodák 300-400 millió forintos bevétellel futottak, nyugodtan mondhatjuk, hogy több tíz milliárd forintnyi vagyont vettek el a végrehajtások során, nyugodtan mondhatjuk, minimum simlis körülmények között. Tehát a kérdés arra vonatkozik, hogy tudnáe támogatni az OBH elnöke azt, hogy a végrehajtói rendszer úgy alakuljon át és a végrehajtás rendszere úgy alakuljon át, hogy hasonlóan, ahogy az 1990-es évek után volt, az a bírósági rendszerben kapjon helyet, és a szervezetrendszernek része legyen, és az ott dolgozók, a végrehajtók ne a saját zsebüknek dolgozzanak, vagy ne a gazdáik zsebeinek dolgozzanak, vagy ne Tóniék zsebének dolgozzanak, hanem dolgozzanak valójában az államnak. Hiszen az a feladat, amelyet ellátnak és az a közhatalom, amit ezáltal gyakorolnak, mégiscsak egy állami feladat és egy állam által átengedett közhatalom. Úgyhogy, amennyiben erre van lehetőség vagy felhatalmazás, akkor én örömmel várom, ha ezeket megválaszolja, a beszámolóval kapcsolatosan pedig később kívánunk dönteni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt rátérnék a napirendi ponttal kapcsolatos mi hazánkos álláspontra, hadd jegyezzem meg, hogy szokatlan vehemenciát és még szokatlanabb agresszivitást tapasztalok Vejkey bizottsági elnök úr részéről itt az ellenzéki kritikákkal kapcsolatban, és egy dolgot azért fontosnak tartok tisztázni: remélem, hogy csak félreértés, elnök úr, de ha nem, akkor jobb, ha egyenesbe tesszük vagy tisztába rakjuk, hogy ne keverje össze és ne mossa egybe véletlenül se tehát kerüljük a legkisebb félreértést is e tekintetben a baloldali ellenzéket és a Mi Hazánk Mozgalmat. Tehát minden szempontból óriási különbség van, csak az ön, ellenzéket támadó, viszonkritikai megjegyzéseiből úgy tűnt, mintha ez nem lenne elég világos az ön számára. És attól, hogy egyébként elég erős kritikákat kell megfogalmazni, szerintem csak színvonalasabb lesz a vita. Ne haragudjon, de azok a kenetteljes és egyoldalúan hízelgő megjegyzések nem szolgálják a magyar igazságszolgáltatási rendszer reformját és fejlesztését, és ne tegyünk úgy, és ezt már mondom mindenkinek, mintha itt minden rendben lenne. Hát, amikor itt hallgattuk az OBH-elnök beszámolóját, feltételezem, illetve a legfőbb ügyészi beszámoló is ezen a síkon fog haladni, az a téves elképzelésünk alakulhatna ki, mintha ez a létező világok legjobbika lenne; itt svájcióramű-pontossággal működik a magyar igazságszolgáltatás, nincs semmi látnivaló, minden nagyon rendben van, a bűnösök elnyerik méltó büntetésüket, polgári ügyszakban és minden egyéb ügyben igazságos ítéletek születnek. Hát, messze nem így van, tisztelt hölgyeim és uraim! Hát, lehet, hogy ez a rózsaszín álomvilág az önök számára, és az önöket érintő ügyekben önök ezt így érzékelik, de ez nagyon messze áll a valóságtól. Lehet, hogy Budapestről így tűnik, vidékről abszolút nem így látszik. Mindenfajta személyeskedés nélkül hadd mondjam, elnök úr, hogy ön szépen, választékosan fogalmazott, nem volt ez mindig így, ugye, látjuk azt, hogy tudja ön nagyon szabadon művelni a magyar nyelvet bizonyos telefonbeszélgetések kapcsán, de ettől egyébként ön nem lesz rossz ember, előfordul ez bárkivel. Az vesse rá az első követ, aki nem használt időnként csúnyább kifejezéseket. Nem is ez a lényeg, hanem a lényeg az, hogy a telefonbeszélgetésből vagy a lehallgatott beszélgetésekből nem úgy tűnik, mintha ön csak pusztán ilyen szakmai egyeztetés szintjén tartaná vagy tartotta volna a kapcsolatot S. Györggyel, hanem úgy tűnik, hogy egy kicsit mélyebb, közvetlenebb emberi kapcsolat is van önök között. Ez már kicsit aggasztóbb, vagy ez már talán adhat okot aggodalomra. Hadd vigyem tovább azt, mert itt többen elkezdték, de senki nem vitte végig ezt a történetet, hogy amit a sajtóból tudni lehet, az körülbelül az, hogy Schadl Györgynek a szemét nagyon szúrta egy végrehajtó működése, akit ki akart rúgatni. Ennek kapcsán is megkereste önt vagy önhöz fordult, aki, ha jól emlékszem, a Fővárosi Törvényszék elnökéhez irányította őt, és a Fővárosi Törvényszék vezetője pedig azt közölte ezzel a hétpróbás imposztor végrehajtóvezérrel, hogy kirúgni ugyan nem tudja azt a bírót, akinek az állásfoglalása miatt nem tudják eltávolítani a rakoncátlankodó, nyilván nem elég jól tejelő vagy egyáltalán nem tejelő végrehajtó kollégát, kirúgni nem tudja, de a diszkomfortérzetet el lehet érni azáltal, hogy ne érezze jól magát az adott bíró a munkahelyén. Nem érzie ön, hogy ennek kapcsán lenne teendője? Mert a történet itt nagyjából véget ér, legalábbis az a rész, amit mi ebből tudhatunk, hogy itt valamit tenni kéne, meg kellene szólalni, cselekedni kellene. Azért az mégiscsak elképesztő, hogy egy köztestület elnöke, úgy tűnik, hogy sokáig svájcióramű-pontossággal üzemelő bűnszervezetet üzemeltetett a legmagasabb szálakig, azért ezt se hallgassuk már el, mintha minden nagyon rendben lenne! A Vejkey-bizottságban önnek ezzel kellene foglalkozni, hogy Répássy államtitkár úr dicstelen elődje milyen ügyekbe keveredett, hogy a létező legaljasabb bűncselekmény-sorozatban, úgy tűnik, hogy érintett, amikor magyar embereket fosztottak ki, ingatlan és ingó vagyonukat, fizetésüket, jövedelmüket elvonva végrehajtó hiénák csak azért, hogy egyre jobban gazdagodjanak és tudjanak tejelni Schadlnek, a gazdának, Völner Pálnak meg még ki tudja, hogy kinek az eljárás jelenlegi állása szerint. [[12.30]] Hát, ilyen körülmények között nehogy már úgy tegyünk kenetteljesen, mintha itt minden annyira nagyon rendben lenne! Próbálunk úgy tenni, itt persze el fogják fogadni a beszámolókat, de én attól tartok, hogy majd ez a Schadl-Völner-ügy úgy fog zárulni, hogy végül még a Nemzeti Védelmi Szolgálatnak azokat a munkatársait fogják kirúgni, akik voltak olyan bátrak, precízek és valóban igazságszeretőek, hogy ezt fel merték tárni. És vajon ki lehet az Ádám, a Tóni meg a Barbara? Na, vajon ki lehet? Hát, álljunk már meg egy pillanatra! Ilyen, a politika legmagasabb száláig hatoló ügyben, amikor az OBH elnökét megkérik arra, hogy rúgassa ki azt a bírót, aki miatt egy végrehajtót nem lehet eltávolítani, itt minden annyira rendben lenne? Egészen elképesztő! Kérdezem önt, tisztelt elnök úr, hogy nem gondoljae, hogy meg kellene szólalni, véleményt kellene nyilvánítani vagy konkrét cselekedetig eljutni ennek a borzasztó súlyos ügynek a kapcsán, ami valószínűleg nagyon el fog húzódni. Tehát félek attól, hogy pontosan a Schadl-Völner-ügy lesz az az ügy, amelyik nem fogja javítani a bírósági statisztikákat büntető ügyszakban, tehát szerintem akár lehet, hogy még fél évtizedes vagy évtizedes nagyságrendig el fogják húzni nyilvánvaló politikai motivációból és politikai érdekekből, amit sose lehet bizonyítani. Tehát nyugodtan lehet mosolyogni ilyenkor az ellenzéki kritikákon, de tudjuk, hogy hányas a kabát, ebben az országban élünk, tudjuk, hogy miről van szó. Ezenkívül egyébként nagyobbrészt kérdéseim lennének önhöz. Régi vita egyébként az ügyészségek kapcsán is el lehet mondani, de hogy most a bíróságokról beszélünk, maradjunk a bíróságoknál a bírói létszám kérdése és a létszámeloszlás, -elosztás kérdése. Van, aki azt mondja, hogy most már, mint ahogy elhangzott, azért jelentős részben jövedelmi, vagyoni okokból is egyre több ítélet jogerőssé válik első fokon, és nem kerül másodfokra. Értelemszerűen a rendes, rendkívüli jogorvoslatok száma is drasztikusan csökken, így talán már nincs szükség olyan létszámbővítésre. Önnek mi az álláspontja ezzel kapcsolatban? Ön szerint optimális létszámmal működik most a magyar bírósági szervezet, avagy akár még létszámleépítésben is lehet gondolkodni, vagy ha létszámhiány van, akkor körülbelül hány álláshelyet kellene feltölteni? Ez már régóta érdekel személy szerint engem is, de szerintem foglalkoztatja a közvéleményt, mert személy szerint, bár én nem vagyok jelenleg gyakorló jogász, azt érzékelem a hozzám visszajutott nagyon sok állampolgári visszajelzésből, hogy igencsak elhúzódnak azért még most is az ügyek az átlag állampolgári elvárásokhoz képest. Tehát ebből úgy tűnik, mintha több bíróra lenne szükség, és véletlenül sem tartom valószínűnek, hogy esetleg létszámleépítésben lehetne gondolkodni. Illetőleg főleg a járásbíróságokon megfelelő létszámmal működneke a bíróságok, és mondjuk, máshol esetleg nem alakultake ki vízfejek? Tehát vannake aránytalanságok a rendszeren belül? Nekem is lenne egy hasonló kérdésem, mint ami itt elhangzott Lukács László György részéről egy kicsit szélesebb kiterjesztésben. A beszámolóból két északkelet-magyarországi helyszín derült ki nevesítve, Ózd és Nyíregyháza, ez nagyon becsülendő, ez teljesen rendben van. Azt szeretném kérdezni, hogy akár konkrétan Borsod-Abaúj-Zemplén vagy Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, vagy akár más hátrányos vagy nehéz helyzetben lévő megyékben akár a járásbíróságok szintjén a következő, mondjuk, három évben, hogy csak a parlamenti ciklus keretein belül maradjunk, milyen fejlesztések várhatók. Értem ez alatt az épületek felújítását és a valódi műszaki-informatikai fejlesztéseket is. Elhangzott, hogy 45 százalékra emelkedett a bírák illetménye több lépcsőben, és 12 százalékkal az igazságügyi alkalmazottaké. Nem gondolja, hogy ez aránytalan? Tehát nem gondolja, hogy belső feszültség, bérfeszültség alakul ki? Nem lenne szükség arra, hogy az igazságügyi alkalmazottak bérét is magasabb százalékos arányban rendezze a magyar Országgyűlés vagy a magyar költségvetés? Mert lehet, hogy ők a szürke eminenciások vagy a zongoracipelők, de azért bizony-bizony nélkülük aligha működne, még a jelenlegi szintjén sem tudna működni egyébként a magyar bírói szervezet. Végül pedig nagyobb aktívitást várna a Mi Hazánk Mozgalom öntől és egyébként az egész szervezettől a javaslattételekkel való bombázás kapcsán, ugyanis szerintem pont egy olyan Országgyűlésben, ahol történelmi mélyponton van a jogász végzettségű képviselők száma, nagyon fontos lenne a képviselőket megkeresni a tekintetben, hogy hogyan tudunk egyszerűsített szabályrendszert kialakítani, mert régi igazság, hogy akár a legegyszerűbb közigazgatási ügyekben, akár egy önkormányzati ügyben vagy egy nagyon bonyolult polgári peres ügyben is joggal mondhatják azt az ügydöntő határozatot vagy éppen ítéletet meghozó jegyzők, közigazgatási vezetők vagy éppen bírák, hogy mi szívesen alkalmaznánk sokkal egyszerűbb szabályokat, sokkal rövidebb ideig tartanának az eljárások, csak a törvényhozók olyan eljárásrendet alakítanak ki, amelyek megkerülhetetlen időigényt jelentenek, és a legjobb szándékunk ellenére sem tudunk, mondják a döntéshozók, a jelenleginél rövidebb eljárásokat lefolytatni. E tekintetben talán jelentős előrelépést lehetne elérni, mert én itt a dicshimnuszokkal ellentétben és most kevésbé a bírói szervezetrendszerről beszélek, mint inkább általában a magyar közigazgatás egészéről, tisztelet a párját ritkító kivételnek, ezt mindig hozzá kell tenni, hogy ne általánosítson igazságtalanul az ember , azt látom, hogy nagyon nehezen működik az állami gépezet, sokszor az az érzése az embernek, még egyébként parlamenti képviselőként is, hogy az ingerületátvitel körülbelül a dinoszauruszokhoz hasonló, tehát rávágunk a farkára, és három hét meg egy hektár föld, míg megfordul. Így azért nagyon nehezen tudunk korszerű államot üzemeltetni, nagyon nehezen lehet korszerű ítélkezési gyakorlatról beszélni. Tehát e tekintetben is kíváncsi lennék az ön javaslataira, hogy hogyan lehetne ezeket a szabályokat egyszerűsíteni. Illetőleg egy kicsit csípős megjegyzéssel hadd fejezzem be! Itt látva ezt a nem annyira cicaharcot, hanem valós harcot az OBT és az OBH, az OBT és a Kúria között, véleményünk szerint vagy az OBT-nek egy drasztikus átalakítása várható, vagy esetleg valamilyen formában még ha nem is ezt fogják kitűzni a zászlóra a megszüntetése, mert ha nem fognak boldogulni egy ilyen szervezetrendszerrel, akkor valószínűleg azt előbb-utóbb ki fogják iktatni a rendszerből, vagy átkeresztelik más névre, vagy a személyi összetételen felső hatalmi szóval úgy változtatnak, hogy beállítják a sorba, és utána több gond már nem lesz vele. Megint mondom: amíg ez egyébként azt a célt szolgálná, hogy az 1990 előtti rendszert véglegesen magunk mögött hagyjuk, felszámoljuk, megszüntessük, és egy valóban objektív, pártatlan, részrehajlástól mentes igazságszolgáltatást alakítsunk ki, a leglelkesebb híve én lennék, illetőleg a Mi Hazánk Mozgalom lenne a leglelkesebb támogatója. A baj ott van, hogy nem erről szól a történet, hanem arról, hogy egy döntően a mindenkori baloldali pártok fennhatósága, ellenőrzése és adott esetben kézi vezérlése alatt álló rendszer helyett egy fideszes kézi vezérlésű és befolyás alatt álló rendszert alakítsanak ki. Lehet, hogy mennyiségileg az ügyek nagy többségére ez nem igaz, mert nyilvánvalóan itt nem az átlagos, politikai érintettséggel még csak véletlenül sem rendelkező vagy politikailag nem átitatott ügyekről beszélek. Mennyiségre ez az elsöprő többség, aki ezt mondja, annak kétségtelenül igaza van. Lehet, hogy mennyiségre, darabszámra az ilyen ügyek a ritkábbak, szinte elenyésző arányban vagy hányadban kerülnek elő, de ezek vonják magukra a közvélemény figyelmét, ezek kerülnek a médiacélkeresztbe, ezek válnak igazán híressé, érdekessé, fajsúlyossá, ezek foglalkoztatják a szakmai közvéleményt is, és emiatt alakulhat ki, bizony legtöbbször alapos okkal, az az elképzelése az átlag választópolgároknak is, hogy erőteljes politikai befolyás volt az egyik oldalról, meg van most arról az oldalról, amelyik a hatalmat már 13 éve folyamatosan gyakorolja. Úgyhogy a felmerült kérdésekre nagyon kíváncsian várom az ön válaszát, tisztelt elnök úr. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kettőperces felszólalásra senki nem jelentkezett. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni az adott napirendünk keretén belül a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem Senyei György Barnát, az Országos Bírósági Hivatal elnökét mint előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra.
Igen, köszönöm.
Elnök úr, fáradjon ki, öné a szó. [[Dr. Senyei György Barna a pulpitusra lép.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Mindenekelőtt köszönöm szépen a részletes észrevételeket és a kérdéseket, igyekszem részleteiben válaszolni, és kronológiai sorrendben a felszólalásokra reagálni. [[12.40]] Vejkey Imre képviselő úr úgy is, mint az Igazságügyi Bizottság elnöke szólt. Köszönöm az elismerő szavakat, és külön köszönöm a részletes adatismeretet, adatismerést és adatelismerést, amely a bírósági szervezetnek szól. Ugyanígy köszönöm Demeter Zoltán képviselő úrnak, hogy ilyen részleteiben megismerte és ismertette a beszámolót, annak számszaki adatait, és külön elismerte a hatékonyságot, de legfőképpen köszönöm a munkatársaimnak szóló elismerő szavakat. A felszólalások során szóba került a digitalizáció, és a digitalizációt más képviselői felszólalások is érintették. Ami tény a digitalizációval kapcsolatban: talán egyetlen haszna volt a pandémia elleni védekezésnek a korosztályi különbséget említette képviselő úr a digitalizáció felhasználásával összefüggésben , hogy szűkült a generation gap, és nagyságrendekkel megnőtt a digitalizáció eredményeit használó és felhasználó munkatársak száma, s nőtt a digitalizáció elismertsége. De természetesen soha semmi nem kötelező. Apáti képviselő úr mondatára is visszatérve, távol álljon tőlem, hogy rózsaszínt kiáltsak. Harminc éve vagyok a pályán, s olyan, hogy rózsaszín, nem volt, nem is lesz, de ha megbocsát, csak elmondom, hogy mennyit fejeztünk be, ezzel kapcsolatban nincs mit tenni. Ezek a számok, amelyeknek az elismerését köszönöm és megköszönöm. Sorrendben haladva, a Sebián-Petrovszki László képviselő úr által felvetett gondolatok következnek. Először is, ha megbocsát: Országos Bírósági Hivatal van és nem Országos Bírói Hivatal. Ez típushiba, sokszor használjuk. Ez a hivatalos megnevezés. Többet lát az Országos Bírósági Hivatal és az OBT közötti konfliktusban, mint ami benne van. Ami tény ezt mindig elmondtam és most is elmondom , ez értelmezési különbség. Amíg a jogszabály-értelmezési különbséget feloldó hatóság, bíróság nincs, addig mindenki azt mondja, hogy „nekem van igazam”. Elég régóta dolgozom jogászként, és minden alkalommal OBH-elnökként is igyekeztem és igyekszem bíróként dönteni. Ha valaki nem ért egyet a döntéssel, akkor ez a tény, azonban az együttműködés ettől függetlenül folyamatos volt. Képviselő úr felvetette, hogy a beszámolóban mi az OBT-OBH kapcsolatrendszer és az egyéb adatok aránya. Az OBH-nak a központi igazgatás a feladata, ennek egy fontos része, valóban fontos része az OBT-vel való nexus, azonban az Országos Bírósági Hivatal feladata a társadalmi igények szolgálata és az igazságszolgáltatás működésének a fenntartása, jelesül az egymillió fölötti ügy befejezési feltételrendszerének a biztosítása. Ez a primer, ehhez képest az OBT-vel való kapcsolat egy jelentős, de másodlagos részterület. Elnök úr engedelmével röviden válaszolok a 2020-at involváló kérdésekre. Ezzel kapcsolatosan, a titkosítással összefüggésben jogi döntés született, és annak az elbírálására, hogy ez a jogi döntés helyénvaló volte, megvan a NAIH és a bíróság, és ennek megfelelően lesz döntés, képviselő úr. Nem fontos adott esetben a bírói döntés vagy az általam meghozott döntés mögött rögtön sanda szándékot kiáltani. Amennyiben a titkosítás nem volt helyénvaló, abban az esetben ennek a következményeit le fogom vonni. A peres ügyek számával összefüggésben a „győzelmi jelentés” szót használta a képviselő úr. Tájékoztatom, hogy a peres ügyek száma folyamatosan csökken az országban, de nemcsak az elmúlt három évben, hanem az elmúlt években és évtizedekben. Nyilván nincs olyan társadalom, ahol ne lenne jogvita, és a folyamatos ügyszámcsökkenés eléri már a bíróságok működését is. Én is tapasztaltam, még a pulpituson ülve, hogy a határozatok időszerűsége egyebek mellett az ügyszámcsökkenés okán is aktuálissá válik. Gurmai Zita képviselő asszony észrevételeivel kapcsolatban elmondanám, hogy az általános vélekedésre nehéz konkrétan válaszolni, de általánosan tudok. Magyarországon bíró kirendelése csak és kizárólag hozzájárulással történt, hozzájárulás nélküli kirendelés nem történt. A jutalmazási rendszerről pedig annyit tudok elmondani, hogy az előre egyeztetett szempontok szerint történt. Egyebekben az OBH elnöke lényegében csak az OBH-ba beosztott bírák kapcsán rendelkezik jutalmazási jogkörrel, illetőleg az OBH szempontjából a jutalmazás egészen elenyésző, hiszen az a helyi igazgatás kompetenciaköre. A kirendelések megszüntetésével összefüggésben kissé ellentmondásosnak érzem a képviselő asszony észrevételét, hiszen a kirendelést kárhoztatja, majd pedig a kirendelés megszüntetésével kapcsolatban tett észrevételt. Megismétlem, Magyarországon a kirendelés a jogszabályok szerint történt. A bírói kinevezéssel kapcsolatban elmondanám, hogy az OBH elnökének nincs bírói kinevezési kompetenciája. A bírói pályázatok elbírálási sorrendjével kapcsolatos és az OBT-határozatra történő hivatkozással összefüggésben annyit jegyzek meg, hogy az az előzményi évek gyakorlata szerint történt. Az indokolásokkal kapcsolatban pedig annyit, hogy amióta az elnöki tisztemet betöltöm, azt a határozatot is megindoklom, amelyet normatív alapon nem kell megindokolni. Ezt meghaladóan a bírói, bírósági vezetői kinevezésekről is szó került. Magyarországon az általam kinevezett bírósági vezetők kinevezése minden alkalommal, különösen 2021-ben minden alkalommal, a véleményező testületek álláspontjával egyezően történt meg. Azért mondtam, hogy különösképpen, mert 2022-ben volt olyan bírósági vezető, aki nem kapta meg a véleményező testület részéről a többséget, s ebben az esetben az OBT-hez fordultam, amely támogatta az e körbeni kinevezést célzó indítványomat. Arra, hogy bármiféle nyomásgyakorlás történt volna bíróra vagy bírósági döntésre, nem hallottam példát. Nem tudok ilyen példát, példa nélkül pedig nehéz az ilyen irányú kritikára válaszolni. Lukács László György képviselő úr felszólalásával, észrevételével összefüggésben hadd mondjam el, hogy valóban fontos és kiemelt jelentőségű a digitális kapcsolattartás, azonban a jogi képviselő nélkül eljáró fél erre nem köteles, adott esetben papíralapon is tarthatja a kapcsolatot. Úgy gondolom, hogy a társadalmi elfogadottság a fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett határozatok esetében jelentős, azonban a költségkedvezmények a vagyoni helyzet esetében a felek részéről igénybe vehetők, és ennek megfelelően valóban van olyan része az igényérvényesítésnek, amely adott esetben nem hárítható át az államra. Ennek a jogszabálynak a megváltoztatására jelenleg nincs akarat, következésképpen az eredménytelen igényérvényesítés következményeit, legalábbis azok egy részét a fél viselni köteles. A bírói kirendelésekkel összefüggésben szintén fenntartom azt a nagyon fontos tényismertetést, hogy ma Magyarországon csak hozzájárulással van bíró kirendelve. [[12.50]] Az, hogy én bármilyen valótlan tartalmú adatot közöltem volna az Országos Bírói Tanáccsal, én úgy gondolom, hogy szintén sajátos és jogértelmezési vita. A Karcagi Járásbírósággal összefüggésben a képviselő úr részére külön írásbeli választ fogok küldeni. A felvetett jogalkotási kérdésekkel összefüggésben pedig, amennyiben a jogszabálytervezet hozzám beérkezik, arra természetesen korrekt és szakmai választ fogok adni. Apáti István képviselő úr felvetésével összefüggésben: szintén adott esetben jövő évi a felvetés, de jelenleg is válaszolok önnek, képviselő úr. Sem jogellenes célja, sem jogellenes tartalma nem volt semmilyen megbeszélésnek. Ezt meghaladóan, azt, hogy eljártam, miként jártam el, ennek összefüggése meghaladja a beszámoló kereteit, hiszen ennek az elbírálása, illetőleg a minősített adattá nyilvánítás nem a mi feladatunk, hogy ennek a jogszerűségét felülvizsgáljuk. A bírói létszámmal összefüggésben is tett fel kérdést képviselő úr. A beszámolóm is tartalmazza, jelenleg pontosan ezért működik a létszámgazdálkodási kabinet, hogy az adott esetben a jelentkező, ahogyan képviselő úr is jelezte, belső aránytalanságok kiegyenlítésre kerüljenek. Az, hogy optimális nehéz szó, hogy ezt mondhassuk, de jelenleg a bírói létszám Magyarországon a jelenleg folyamatban lévő ügyszámra és az ügyérkezési trendekre is figyelemmel megfelelő. A pályázatok kiírása egyébként folyamatos, és a létszámgazdálkodási kabinet adatokon alapuló indítványokat tesz e körben. A bírósági épületekkel összefüggésben: ahogyan látta a képviselő úr, rendkívül nagy a bírósági épületek száma, és nagy a szórás a bírósági épületek állapotát tekintve. Pontosan Észak-Magyarországgal összefüggésben vetette fel: a Miskolci Törvényszék épületének felújítása, egyebek mellett, így más országrészből például Szeged, ami szintén nagy bíróság, valóban aktuális. Természetesen minden e körben felmerülő igény anyagi és egyéb kapacitáshiány okán nem teljesíthető egy összegben, de igyekszünk mindenben teljesíteni. A béremeléssel összefüggésben, amit tisztelt képviselő úr felvetett: természetesen egyetértek a béremeléssel. Két dolgot teszek hozzá. A bírák munkáját segítő igazságügyi alkalmazottak, jegyzők szerepével kapcsolatosan nem lehet vitatkozni; a szerepük alapvető jelentőségű és mindenkor kiemelten fontos. A béremelés mértékét is érintette a tisztelt képviselő úr. Ezzel összefüggésben egy tényt; vissza kell mennünk egypár évre. 2017-ben volt az igazságügyi alkalmazottaknak egy akkor, mondhatjuk, jelentős béremelése, és ezt követte a bírói fizetésemelés rendszerének kialakítása, tehát időben a kettő elvált. Amellett, hogy természetesen osztom az álláspontját, és nyilván mi mást is tennék, mint hogy minden béremelési igényt és elképzelést maradéktalanul támogatok. Az ítélkezés gyorsasága. Képviselő úr, az ítélkezés sokkal gyorsabb nem lehet. Valóban, elismerem a társadalmi igényt az ítélkezés gyorsaságára, gyorsasága iránt, azonban vannak ügyek, ügytípusok, amelyek jellege, összetettsége, a bizonyítás sokoldalú, sokirányú jellege okán egyszerűen kizárt a gyorsaság. Természetesen vannak olyan ügytípusok, most mondok egy példát: jogos elvárás, hogy ha a fél, adott esetben felperes, alperes, egyező akaratnyilvánítással el kíván válni, mondjuk azt, hogy az heteken belül történjen meg, hiszen ennek nincs sem olyan bizonyítási vonzata és sem egyéb olyan oka, ami megnehezítené ezt a fajta igényérvényesítést. De úgy gondolom, hogy ez meg is történik. Az országos bírói tanácsi választással összefüggésben: az Országos Bírói Tanács tagjait a bírák választják, erre ezt tudom mondani. Az OBT-t a bírák választják, és az ezzel kapcsolatos döntésük, felelősségük fennáll, és a döntésük hat évre szól. Valóban, felmerült még az a kérdés, hogy az Országos Bírói Tanács hatásköre bővül, és hogy milyen lesz az együttműködés. 2023. március végét írjuk. Arra, hogy mi lesz a jövőben egy adott jogszabály hatálybalépése után, azt tudom mondani, hogy majd akkor menjünk át a folyón, ha odaértünk. Természetesen eddig is fontosnak tartottam és követtem is az Országos Bírói Tanáccsal az együttműködést, ezután is fontosnak tartom. Az, hogy vannak jogértelmezési viták, én úgy gondolom, hogy nem jelent jogállami deficitet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Valamennyiüknek jó munkát és jó egészséget kívánok. Viszontlátásra! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Megköszönöm elnök úrnak a minden részletre kiterjedő válaszait, érdemi válaszait. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi Bizottság elnökének, aki szintén válaszolni kíván a vitában elhangzottakra mint előterjesztő. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Zárszóként, összefoglalva azt, ami itt történt az ülésteremben, ott tudnám megragadni, hogy dinamikájában ennek az együttes és általános vitának, tehát az OBH 2021. évi beszámolójának és az Igazságügyi Bizottság határozati javaslatának együttes és általános vitája rendkívül hasonló volt dinamikában ahhoz, amit az ezt megelőző napirendi pontban tapasztalhattunk a Kúria vonatkozásában. Méltatlan támadást kapott az OBH-elnök úr is és maga az OBH. Ezért elnök úrtól és az OBH-tól elnézést kérek, pedig ezt nem a Fidesz-KDNP-től kapták, hanem az ellenzéktől, de az ő nevükben kérek elnézést, mert úgy érzem, hogy ez helyénvaló most és itt. Hogy miről kellett volna szólnia ennek a vitának? Ennek a vitának arról kellett volna szólnia, hogy mit is tartalmaz ez a beszámoló, amit az OBH elnöke benyújtott. Ha a szívükre teszik a kezüket, akkor meg tudnák erősíteni azt, hogy ez a beszámoló nem másról szólt, mint hogy igenis, az OBH gondoskodott 2021. évben is a bíróságok megfelelő és zavartalan működéséről. Minden ezzel ellentétes állítás tényállásszerűtlen, nem valós. És mindezt az Alaptörvénynek és a vonatkozó törvényeknek maradéktalanul megfelelően tette. Tehát az ezzel ellentétes állítások csak politikai hangulatkeltést szolgálnak elnök úrral és az OBH-val szemben. Még egyszer hangsúlyoznom kell, hogy azt számonkérni, hogy jogalkotás szempontjából miképpen rendelkezett a parlament jelen pillanatban, mi a hatályos jog az OBT és az OBH vonatkozásában, ezt az OBH elnökétől számonkérni egy országgyűlési képviselő részéről rendkívül furcsa. De rendkívül furcsa narratíva az is, hogy amikor az OBH beszámolójáról van szó, ide a Schadl-ügyet behozzák. [[Sebián-Petrovszki László: Hát érintett benne!]] A 2021. évi OBH-beszámolóról van szó. Akkor képviselőtársam nem érti a beszámoló lényegét, nem érti azt, hogy egy beszámolóról mit kell tárgyalnia az Országgyűlésnek. [[Dr. Apáti István: Kellemetlen róla beszélni?]] Én úgy gondolom ezzel kapcsolatban, hogy a törvénysértés az törvénysértés, akárki követi is el, és ott a büntető hatóság majd fellép, ott az ügyészség fellép, fellép a bíróság, és majd születik egy ügyben egy jogerős ítélet. Ez a jogállamiság, hiába nem tetszik ez önöknek, de ez a jogállamiság. Ez a jogállamiság, amit a Fidesz-KDNP képvisel önökkel szemben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]] [[13.00]]
Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm elnök úr válaszait. Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Megköszönöm együttműködésüket, az ülés vezetését átadom Lezsák Sándor alelnök úrnak. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszöntöm képviselőtársaimat. Soron következik az ügyészség 2021. évi tevékenységéről benyújtott beszámoló, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. A legfőbb ügyész által benyújtott beszámoló B/950. számon, az Igazságügyi Bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/2017. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Polt Péter legfőbb ügyész úrnak, a beszámoló előterjesztőjének. Legfőbb ügyész úr, öné a pulpitus.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Hölgyek és Urak! Az írásban elkészített beszámoló, ahogy ezt hallottuk, valamennyi képviselőnek a rendelkezésére áll, ezért engedjék meg, hogy szóbeli kiegészítésemben csak néhány, általam fontosnak tartott részletet emeljek ki. Az ügyészség legfőbb alkotmányos feladata az állam büntetőigényének az érvényesítése. E tevékenység hatékonysága szempontjából meghatározó a jelentősége annak, hogy a büntetőeljárás jogerős lezárására az elkövetéshez képest mennyivel később kerül sor. A pandémiás helyzet megkövetelte, hogy az eljárási lehetőségek közül az ügyészség azokat válassza, amelyek kevesebb személyes érintkezéssel járnak. A tapasztalatok azt mutatták, hogy mindez kedvező hatással lehet a büntetőeljárások időszerűségére, sok esetben ugyanis és e tekintetben külön szeretném megemlíteni az eljárások gyors befejezése egybeesett az eljárások törvényességének az erősítésével is, tudniillik a kettő nem zárhatja ki egymást, a törvényesség és az időszerűség együttes követelmény. A gyorsítás tehát csak akkor támogatható, ha a büntetőeljárások lezárására az anyagi igazságnak megfelelő törvényes döntések által kerül sor. A konkrét szakterületek és statisztikai mutatók kapcsán a következő tendenciákat érdemes kiemelni. Egyértelműen pozitív jelenség, hogy a regisztrált bűncselekmények száma az elmúlt évek során következetesen csökkent. 2021-ben az előző évhez képest a mutató több mint 5 százalékkal esett vissza, és ha megnézzük a tízéves viszonylatot, akkor azt látjuk, hogy 2012-höz képest a csökkenés több mint 67 százalékos volt, és nem is az egyes évek számai a kedvezőek, hanem a jelenség tendenciája. Úgy gondolom, hogy ez rendkívül optimista feltételezésekre adhat alapot, még ha nyilvánvalóan egy-egy évben esetleg visszaesést is tapasztalnánk. Az állami büntetőigény érvényesítésének hatékonysága szempontjából két tényezőnek van igazándiból jelentősége. Egyrészt annak, hogy az ügyészség minden olyan esetben indítványt tegyen a bíróság előtt a büntetőjogi felelősségre vonásra, amikor valaki vagy valakik bizonyíthatóan bűncselekményt követtek el. Másrészről ugyanakkor legalább ilyen fontos, hogy azok a személyek, akik nem valósítottak meg büntetendő magatartást, ne álljanak indokolatlanul büntetőeljárás hatálya alatt, és ne szenvedjenek semmilyen joghátrányt. Az elsőként említett tényező eredményességét vizsgálva statisztikai módszerekkel kimutatható, hogy a bíróságok milyen arányban osztják a vádhatóság álláspontját. A 2021. évben a váderedményesség 98,8 százalék volt, illetve a bíróságok a vádlottak 87,9 százalékát érintően minden tekintetben az ügyészi váddal egyező döntést hoztak. Ez utóbbi mutatónak legalább akkora jelentősége van vagy talán még nagyobb, mint a váderedményességnek, hiszen ezekben az esetekben az ügyészség és a bíróság az adott büntetőügyet teljes mértékben azonosnak ítélte meg. A feljelentések elutasítása és az eljárások megszüntetése tárgyában hozott határozatok megalapozottságával összefüggésben érdemes kitérni egy ügyészségi munkatervi vizsgálatra, amelyet 2021-ben, tehát a tárgyévben folytattunk le. Ennek során azt elemeztük, hogy azok a pótmagánvádas eljárások, amelyekben a pótmagánvádló 2018 és 2020 között nyújtott be vádindítványt a bíróságra, mennyiben vezettek eredményre. A bíróság 613 ilyen ügyből 37 esetben, tehát az eljárások mindössze 6 százalékában hozott büntetőjogi felelősséget megállapító döntést, 94 százalékában az ügyeknek tehát az ügyészség megszüntető, elutasító döntése helytálló volt. Jóllehet, az ügyészségnek nincs közvetlen ráhatása a bűnözés mértékének alakulására, mégis érdemes kitérni néhány bűncselekménytípust érintően a megfigyelhető tendenciákra, mert azért közvetett módon az ügyészségi munka is szerepet játszhat ebben. Elsőként a kiskorúak sérelmére elkövetett bűncselekményekről szeretnék néhány gondolatot megfogalmazni. Ezt a bűncselekményi kört ugyanis érthető okokból a társadalom részéről is kiemelt figyelem kíséri. A rendelkezésre álló statisztikai adatok szerint 2021-ben a regisztrált bűncselekményekkel összefüggésben több mint 5800 kiskorú sértettet lehetett azonosítani, valamivel kevesebbet egyébként, mint az előző évben. Érdemes kiemelni azt is, hogy számos, a Btk. különböző fejezeteiben található, így különböző típusú bűncselekmény elkövethető kiskorúak sérelmére, a következtetések levonásakor pedig ezt a tényt mindenképpen figyelembe kell venni. Az elmúlt évtizedben számos olyan jogszabály-módosításra került sor, amely hozzájárult a kiskorúak sérelmére elkövetett bűncselekményekkel szembeni eredményes fellépéshez. Ezek közül külön szeretném kiemelni azt a Btk.-t érintő változást, amely a kiskorúak sérelmére megvalósított nemi erkölcs elleni bűncselekmények elkövetői esetén főszabályként kötelezővé tette a foglalkozástól eltiltás alkalmazását. Ennek eredményeként az elkövető, függetlenül az elkövetéskori foglalkozásától a jövőben nem gyakorolhat olyan hivatást, vagy nem végezhet olyan tevékenységet, amelynek keretében 18. életévét be nem töltött személy nevelését, felügyeletét, gondozását, gyógykezelését végzi, illetve ilyen személlyel hatalmi vagy befolyásolási viszonyban áll. A módosítást követően az ítélkezési gyakorlatban bizonytalanság volt tapasztalható, így 2020-ban, majd a tárgyévben, 2021 júniusában is iránymutatást adott ki a Legfőbb Ügyészség, illetve a jogalkalmazási nehézségeket jeleztük a jogalkotónak. Ennek is köszönhetően került sor 2021 júliusában a Btk. hivatkozott rendelkezésének pontosítására, egyértelművé téve, hogy a végleges hatályú foglalkozástól eltiltás alkalmazása a gyermekpornográfia elkövetőjével szemben is minden egyes esetben kötelező. [[13.10]] Ezzel összefüggésben külön szeretném említeni, hogy a Legfőbb Ügyészség jellemzően 2021-ben több mint 70 olyan jogerősen lezárt ügyben nyújtott be a terhelt terhére felülvizsgálati indítványt a Kúriához, amelyekben a foglalkozástól eltiltás kötelező kiszabása törvénysértő módon elmaradt. A Kúria ezekben az ügyekben a jogerős határozatot megváltoztatva rendelkezett a foglalkozástól eltiltásról. Részben a kiskorúak sérelmére elkövetett bűncselekményekhez kapcsolódóan, részben a változó anyagi jogi szabályozást illetően szeretnék néhány gondolatot megosztani az emberkereskedelem bűncselekményével összefüggésben is. A Btk. ezt szabályozó törvényi tényállása 2020. július 1-jével módosult, így 2021 volt az első olyan év, amikor az új szabályozást egy teljes éven keresztül alkalmazni kellett. A gyakorlati tapasztalatok egyértelműen azt mutatják, hogy a korábban az ügyészség által a jogalkotók irányába tett észrevételek megalapozottak voltak. Az új tényállás egyrészt a korábbinál hatékonyabban alkalmazható, másrészt az annak alapján kialakult joggyakorlat jobban megfelel a nemzetközi elvárásoknak is. Pozitív eredményként értékelendő az is, hogy a jogszabály-módosítás következtében és itt kapcsolódik a téma a kiskorúakhoz egyes kiskorúak sérelmére megvalósított bűncselekmények, például a gyermekprostitúció kihasználásának bizonyos formái a korábbiakhoz képest szigorúbb megítélés alá esnek. A Legfőbb Ügyészség egyébként az emberkereskedelem témakörében rendszeresen tart továbbképzéseket az ügyészek, sőt más jogalkalmazók számára is, hogy a jogalkalmazás hatékony és kellően következetes legyen. A 2021. évben a gazdasági bűncselekmények közül változatlanul meghatározó szerepe volt a költségvetési csalásoknak, amelyek magukban foglalnak minden, a hazai és uniós költségvetést károsító bűncselekményt. Akár a kezdeményezett eljárások, akár a regisztrált bűncselekmények számadatainak alakulását szemléljük, az a következtetés vonható le, hogy a mennyiségi mutatók az elmúlt évekhez képest szignifikánsan nem változtak. Továbbra is jellemző ugyanakkor e bűncselekményekre az igen bonyolult ténybeli és jogi megítélés, amely az eljáró ügyészektől speciális szakmai felkészültséget és alapos, precíz munkát követel. A statisztikai adatok ugyanakkor azt mutatják, hogy a pénzmosás miatt folytatott eljárások száma 2021-ben az előző évhez képest megnövekedett, a regisztrált bűncselekmények száma 16 százalékkal, a kezdeményezett eljárások száma 38 százalékkal. Ebben szerepe volt annak is, hogy 2021. január 1-jétől a büntető anyagi jogi szabályok megváltoztak, és a korábban orgazdaságként elbírált cselekmények ettől az időponttól kezdve pénzmosásnak minősülnek. Az ügyészség hosszabb idő óta kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a bizonyítottan büntetendő magatartást megvalósító személyektől el lehessen vonni a bűncselekmény során generált vagyont. Ennek nélkülözhetetlen feltétele a pénzmosás elleni hatékony fellépés. Megjegyzendő, a jogalkotó az ügyészség jogalkalmazói tapasztalatainak, szakmai érveinek felhasználásával éppen erre figyelemmel módosította a jogszabályi rendelkezéseket. A jogalkalmazói tapasztalatok azt mutatják, hogy a 2021 óta hatályban lévő megújult törvényi tényállás amellett, hogy minden tekintetben megfelel a nemzetközi elvárásoknak a gyakorlatban is jobban alkalmazható, mint a korábbi. Részben a költségvetést károsító bűncselekményekhez, részben a pénzmosáshoz kapcsolódóan kell azt a tényt megemlíteni, hogy 2021-ben összesen 35 milliárd forintnyi vagyont érintően került sor kényszerintézkedésként zár alá vétel elrendelésére, míg a büntetőeljárás jogerős lezárását követően a bíróságok ügyészi indítványra joghátrányként több mint ötezer személlyel szemben rendeltek el vagyonelkobzást. A büntetőjogi értelemben vett korrupciós cselekmények statisztikai mutatói alapján az a következtetés vonható le, hogy a hivatali vesztegetések száma a tárgyévben lényegében nem változott. A regisztrált cselekmények előző évhez viszonyított növekedése alapvetően néhány olyan üggyel magyarázható, amelyben tömegesen került sor közélet tisztasága elleni cselekmények felderítésére. Hogy példát mondjak erre, az egyik ügyben több mint négyezer rendbeli cselekmény miatt volt folyamatban eljárás. A gazdasági korrupciós bűncselekményeket érintően a kezdeményezett eljárások számának jelentős, 32 százalékos növekedését ugyancsak a 2021. január 1-jével hatályba lépett jogszabályváltozás eredményezte, amely büntetendővé tette az úgynevezett hálapénz elfogadását, illetve annak a nyújtását. Az ügyészség büntetőjogi tevékenysége meghatározza a büntetőeljárás egész menetét. A nyomozás felderítési szakaszában törvényességi felügyeleti tevékenységet lát el, a vizsgálatot, a második szakaszt irányítja, a bíróság előtt képviseli a vádat, majd a büntetés-végrehajtás törvényességét felügyeli. A beszámolóban részletezettek azt bizonyítják, hogy az ügyészség tevékenysége az eljárás minden szakaszát érintően eredményes volt. A vádemelés típusait érintő adatok az előző esztendőhöz hasonlóan azt mutatták, hogy 2021-ben kiemelt jelentősége volt annak, hogy a bíróság lehetőség szerint az eljárás szereplőinek személyes jelenléte nélkül tudjon ügydöntő határozatot hozni. Ennek megfelelően az ügyészség a vádemelések 74,5 százalékában büntetővégzés meghozatalára tett indítványt, amely az előző évhez képest is emelkedő arányt mutat, 2020-ban 71,7 százalék volt, 2019-ben pedig 58,6 százalék. Ezen eljárási forma esetében a bíróság a törvényes feltételek fennállása esetén az iratok alapján is ügydöntő határozatot hozhat. Ez a megoldás, ahogy ezt a bevezetőben is említettem, nem sértheti a tisztességes eljárás elvét, hiszen az ügyészség mellett a terhelt és a védő is tárgyalás tartását kérheti, amennyiben a határozatban foglaltakkal nem ért egyet. Fontos arra is utalni, hogy a bíróság által meghozott büntetővégzések az érintett terheltek 85 százaléka esetében jogerőre emelkedtek. Az eljárás gyors és tisztességes befejezését szolgálja az a jogszabályi lehetőség is, amely alapján az ügyészség indítványt tehet a joghátrány konkrét mértékére abban az esetben, ha a terhelt a bűnösségét az előkészítő ülésen beismeri, és lemond a tárgyaláshoz való jogáról. Arra törekedtünk és törekszünk mind a mai napig, hogy az úgynevezett mértékes indítvány megtételét az ügyészség indokolt esetben többek között éppen a tisztességes eljárás követelményeire figyelemmel tegye meg, és csak akkor mellőzze, hogyha ezek a feltételek nem teljesülnek. Figyelemmel kell lenni arra is, hogy a számszerű formában meghatározott várható büntetés igen sok esetben beismerésre ösztönzi a vádlottakat. A statisztikai adatok az ügyészi munka és a jogintézmény sikerét igazolják. 2021-ben a bíróság csaknem tízezer terhelt beismerő vallomását fogadta el az előkészítő ülésen. Ez a mutató az előző évben még csak 8800 volt. A büntetőeljárást lezáró ügydöntő határozatok törvényességéhez tartozik a büntetési célokat kellően szolgáló, megfelelő súlyú joghátrány alkalmazása. Erre figyelemmel azokban az esetekben, amikor az ügyész úgy ítéli meg, hogy a bíróság által kiszabott büntetés e követelménynek nem felel meg, súlyosítás iránti fellebbezést jelentünk be. Érdemes kiemelni, hogy 2021-ben az ügyészség által bejelentett fellebbezésekkel érintett terheltek 85,4 százalékában a jogorvoslati kérelem a kiszabott büntetés súlyosítására irányult. Sajnálatos, és ez egy negatív jelenség megítélésem szerint, hogy a fellebbezéseknek csupán 27,3 százaléka volt eredményes. Ez a tény ugyanis egyértelműen azt mutatja, hogy egyrészt az ügyészség és a bíróság álláspontja a büntetés kiszabását érintően sok esetben eltér egymástól, másrészt viszont azt is jelzi, hogy nem feltétlenül a büntető anyagi jogi szabályok szigorítására van szükség, hanem esetenként a jogalkalmazás megváltoztatására. [[13.20]] Az ügyészség közérdekvédelmi tevékenységéről röviden. Az ebben a szakágban iktatott ügyek száma 2021-ben az előző évihez képest mintegy 20 százalékkal nőtt. Ez azt mutatja, hogy ez a terület egyre fontosabb szerepet játszik mind az ügyészség, mind a társadalom életében. Ez annak ellenére megállapítható, hogy a szakterület tevékenységéhez döntési jogkör nem kapcsolódik, az ügyészség ezekben az esetekben sokkal inkább mellérendelt szereplőként képviseli az állam és a társadalom tagjainak érdekeit. A közérdekvédelmi feladatokat ellátó ügyészek a környezetvédelemmel kapcsolatos tevékenységük ellátása során szorosan együttműködtek 2021-ben is a környezetvédelmi hatóságokkal és szükség esetén a büntetőjogi szakággal is. A statisztikai mutatók e területen növekedést jeleznek. A kiemelt intézkedések száma 2021-ben az előző évhez képest több mint 32 százalékkal emelkedett, az ügyészek által kezdeményezett büntetőeljárások száma pedig az előző évhez képest megduplázódott. A büntetőeljárási törvény szerint a legfőbb ügyész kizárólagos joga, hogy a Kúriánál a törvényesség érdekében jogorvoslatot jelentsen be a bíróság jogerős ügydöntő, illetve végleges nem ügydöntő, más rendkívüli perorvoslattal nem támadható, de törvénysértő határozata ellen. E jogorvoslati eljárással összefüggésben szeretnék utalni arra, hogy a Kúria az ilyen indítvány alapján a törvénysértés deklarálása mellett csupán a terhelt javára változtathatja meg a támadott határozatot. 2021-ben hét esetben került sor jogorvoslat benyújtására a törvényesség érdekében. A Kúria a már elbírált indítványokban osztotta a jogorvoslati indítványban kifejtett érveket, és az is említésre méltó, hogy a benyújtott indítványok közül négy kifejezetten a terhelt terhére megvalósított törvénysértés kiküszöbölésére irányult. S nagyon röviden végül a nemzetközi tevékenységről. A 2021. év nemzetközi tevékenységét nyilvánvalóan érintette a pandémiás helyzet. Itt is a közvetlen személyes érintkezéseket felváltotta az internetes kapcsolattartás. Kiemelendő viszont, hogy 2021 áprilisában, a korábban megkezdett egyeztetések eredményeként személyem és az Európai Ügyészség főügyésze aláírta a két intézmény közötti együttműködési megállapodást. Ezzel összefüggésben arra is szeretnék utalni, hogy az európai főügyész, Laura Condruţa Kövesi asszony az elmúlt évben az Európai Ügyészség egyéves működését értékelve kijelentette, hogy a magyar ügyészség pozitív példa az Európai Ügyészség és a nem részes tagállamok ügyészségei között kialakult munkakapcsolatot érintően, hangsúlyozva azt, hogy harmonikus az együttműködés, és minden megkeresést teljesítenek a felek. Szeretnék arra is egy mondatot szánni, hogy az ügyészség személyügyi helyzete, illetve gazdálkodása az ismert nehézségek ellenére 2021-ben is szilárd és megalapozott volt. Tisztelt Ház! Magyarország ügyészsége 2021-ben ünnepelte fennállásának 150. évfordulóját. Ez alkalmat adott a visszatekintésre, a múltbeli sikerek és lehetséges kudarcok számbavételére is. Az ekkor rendezett konferencián részt vett a V4-es tagállamok valamennyi legfőbb ügyésze, továbbá az osztrák legfőbb ügyész is, és tiszteletét tette a rendezvényen az Eurojust elnöke. Én ahelyett, hogy magam minősíteném a 2021. évi munkát, inkább arra utalnék, hogy ezek a résztvevők mindannyian, kivétel nélkül és egységesen elismerően nyilatkoztak a modern magyar ügyészség teljesítményéről, a jogsértések elleni sikeres küzdelméről. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen Polt Péternek, a legfőbb ügyésznek, a beszámoló előterjesztőjének. Megadom a szót Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi Bizottság elnökének, a határozati javaslat előterjesztőjének. Öné a szó, Vejkey úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy tisztelettel köszöntöm az Országgyűlés plenáris ülésén Polt Péter legfőbb ügyész urat, a legfőbbügyész-helyettes urakat és munkatársaikat. Magyarország Alaptörvényének 29. cikk (5) bekezdése alapján a legfőbb ügyész úr benyújtotta az Országgyűlésnek az ügyészség 2021. évi tevékenységéről szóló B/950. számú beszámolóját, amelyet a feladat- és hatáskörrel rendelkező Igazságügyi Bizottság 2022. november 15-ei ülésén kijelölt bizottságként megtárgyalt. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Alaptörvény szerint Magyarország ügyészsége a magyar állam tekintetében a büntetőjogi igény kizárólagos érvényesítője, továbbá ellát más, a törvény által hatáskörébe utalt feladatokat is. A 2021. évet továbbra is a koronavírus okozta pandémia uralta, amely az ügyészségi szervezet működését is rendkívüli kihívások elé állította. Az Igazságügyi Bizottság a beszámoló vitája során üdvözölte azokat az ügyészségi intézkedéseket, amelyeket a járványügyi helyzet lezárultával, a XXI. század követelményeinek is eleget téve továbbra is fenntart az ügyészség. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi Bizottság újfent elismeréssel adózik az ügyészség azon munkájának, melynek eredményeképp a regisztrált bűncselekmények száma az elmúlt tíz évben évről évre csökken, mely tendencia az összbűnözés mértéke során 2021-ben is folytatódott. Bár a pénzmosás miatt folytatott eljárások mértéke jelentősen emelkedett, ennek elsősorban jogszabály-módosítási indoka volt, ugyanis a korábban orgazdaságként értékelt cselekményeket most már pénzmosásként kell kezelni. Ezt legfőbb ügyész úr is expozéjában elmondta. Az Igazságügyi Bizottság továbbra is támogatja a hazai és uniós költségvetést károsító költségvetési csalások felderítését célzó ügyészségi erőfeszítéseket is, továbbá a gazdaság kifehérítését célzó ügyészségi erőfeszítéseket. Az Igazságügyi Bizottság elismeri az ügyészség azon törekvését, hogy a bűncselekmény során keletkezett vagyont a büntetendő magatartást megvalósítóktól el lehessen vonni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi Bizottság üdvözölte, hogy a személyes közreműködés nélkül, büntető végzéssel lezáruló eljárások száma tovább emelkedett, most már az összes vádemelésnek közel háromnegyedét kitéve. Az Igazságügyi Bizottság elismerését fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy az ügyészség fenn tudta tartani a váderedményességét, továbbá, hogy a bíróság az ügyek közel 88 százalékában a váddal teljesen megegyező határozatot hozott. Az Igazságügyi Bizottság üdvözölte a feljelentések elutasítása és az eljárások megszüntetése tárgyában hozott határozatok megalapozottsága ügyében tett ügyészségi vizsgálatot, melynek eredménye ugyancsak alátámasztotta az ügyészség szakszerű tevékenységét. [[13.30]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi Bizottság foglalkozott az ügyészség közérdekvédelmi tevékenységével is. A szakterület növekvő fontosságát mutatja, hogy 20 százalékkal emelkedett az ügyészség által iktatott ügyek száma. Az Igazságügyi Bizottság üdvözölte az áldozatok védelmére tett ügyészségi intézkedéseket, így az ügyészi figyelemfelhívásokat távoltartási ügyekben, a gyermekek védelembe vételével vagy hozzátartozók távoltartásával kapcsolatos eljárások kezdeményezését, továbbá a környezetvédelmi intézkedéseket. Ezek az intézkedések a pandémiás időszak megváltozott körülményei miatt különösen is fontosnak minősülnek. Az Igazságügyi Bizottság tagjai a korrupciós bűncselekmények felderítésével és vádemelésével, a vádkikényszerítés intézményével és az ügyészség nemzetközi kapcsolataival összefüggésben fogalmaztak meg kérdéseket a beszámoló meghallgatása során legfőbb ügyész úrnak. Az ügyészi szervezet a járványhelyzettel terhelt 2021. évben is a törvényes keretek között és az időszerűség követelményeinek megfelelően végezte munkáját. Köszönjük ezúton is Polt Péter legfőbb ügyész úrnak és valamennyi ügyésznek és ügyészségi dolgozónak a munkáját. Az Igazságügyi Bizottság egyrészt a rendelkezésére álló iratok alapján, a beszámoló alapján, melyet legfőbb ügyész úr nyújtott be, másrészt a megfogalmazott kérdésekre adott legfőbb ügyészi válasz alapján megállapította, hogy a beszámoló a jogszabályoknak megfelelő tartalommal és formában, részletesen tájékoztatta az Országgyűlést az ügyészség büntető-igazságszolgáltatásához kapcsolódó szerteágazó feladatáról, közjogi tevékenységéről, törvényességi ellenőrzési munkájáról, valamint a büntetés-végrehajtási eljárásokkal összefüggő munkáiról is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján az Igazságügyi Bizottság a 2022. november 15-ei ülésén az ügyészség 2021. évi tevékenységéről szóló B/950. számú beszámolóját 8 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Az Igazságügyi Bizottság a házszabályi rendelkezések 84. § (2) bekezdése alapján benyújtott H/2017. számú határozati javaslatában legfőbb ügyész úr 2021. évi beszámolóját a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm még egyszer munkájukat, s köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdése alapján benyújtott H/2017. számú határozati javaslatában legfőbb ügyész úr 2021. évi beszámolóját a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm még egyszer munkájukat, s köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm szépen, Vejkey bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány részéről felszólalásra senki nem jelentkezett. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 15-15 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Demeter Zoltán képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Én azzal a gondolattal folytatnám, amit bizottsági elnök úr befejezett, hogy az Igazságügyi Bizottság 2022. november 15-én tartott ülésén valóban rendkívül alaposan és részletesen megtárgyalta a legfőbb ügyész országgyűlési beszámolóját az ügyészség 2021. évi tevékenységéről, és ahogy hallottuk, ezt a bizottság elfogadásra alkalmasnak ítélte. Alkalmasnak ítélte elfogadásra azért, mert mind a beszámolóban leírtak, mind pedig a legfőbb ügyész úr szóbeli kiegészítése igenis azt üzente, hogy az ügyészség magas szakmai színvonalon és a törvényben előírt módon látta el 2021-ben is a feladatát. Tisztelt Országgyűlés! Az országgyűlési beszámoló benyújtásával a legfőbb ügyész eleget tesz és eleget tett az egyik legfontosabb kötelezettségének, bemutatta a szervezet működését és annak eredményeit. Azt is tudjuk mi, országgyűlési képviselők, hogy a legfőbb ügyészhez írásbeli kérdéseket lehet feltenni, és a 2021. esztendőben az országgyűlési képviselők 127 esetben fordultak írásbeli választ igénylő kérdéssel a legfőbb ügyészhez, és a megkereséseikre természetesen a jogszabályi keretek között meg is kapták a képviselők a megfelelő választ. Már az is elhangzott, hogy a 2021. esztendő a pandémiáról, a koronavírus-járványról szólt, vagyis hasonlított nagyban a 2020-as esztendőhöz, mégis úgy gondolom, hogy a nehézségek ellenére a 2020-as esztendő tanulságait felhasználva a 2021. évben is sikerült a kihívásnak megfelelnie az ügyészségnek. Tisztelt Országgyűlés! Én is szeretném kiemelni és szeretném hangsúlyozni, hogy mi is az ügyészség alkotmányos feladata, ami nem más, mint az állam büntetőigényének az érvényesítése. Elhangzott már az, hogy a tevékenység hatékonysága szempontjából természetesen annak van meghatározó jelentősége, hogy a büntetőeljárás jogerős lezárására az elkövetéshez képest mennyivel későbbi időben kerül sor. Aztán a járványhelyzet megkövetelte azt is, hogy az eljárásjogi lehetőségek közül itt is figyelembe véve a törvényes kereteket az ügyészség azokat válassza, amelyek kevesebb személyes érintkezéssel járnak. Ebből a beszámolóból az is kiderül, hogy az elmúlt években végrehajtott fejlesztések következtében az ügyészek szinte kivétel nélkül rendelkeznek távoli munkavégzést lehetővé tevő informatikai eszközökkel, és ez egy nagyon pozitív és nagyon jó dolog. A tapasztalatok szerint a munkaszervezés új módja, amelynek keretében az ügyészek egyrészt online módon tarthatják a kapcsolatot a társhatóságokkal, másrészt a munkaidő meghatározott részében a szolgálati helyüktől távol végezhetik a munkájukat, és ez is, hála istennek, hatékonyan tudott működni. Az állam büntetőigényének érvényesítése abban is megnyilvánul, hogy az ügyészség indítványt tesz a bíróság előtt azon személyek felelősségre vonására, akik a rendelkezésre álló adatok alapján bizonyíthatóan valamiféle bűncselekményt követtek el. És már az is elhangzott, de nem árt, ha megismételjük pontosan, hogy ne csak a kritikák hangozzanak el, és ez számomra öröm, hogy a bíróságok milyen arányban osztják a vádhatóság álláspontját. Azt jó volt hallani, hogy a bíróságok a vádlottak 87,9 százalékát érintően minden tekintetben az ügyészi váddal egyező döntést hozták meg. Ez utóbbi mutatónak az ügyészség tevékenységének értékelése szempontjából legalább akkora jelentősége van, mint a váderedményességnek. Aztán a beszámolóból megtudhatjuk, hogy a statisztikai adatok alapján a pénzmosás miatt folytatott eljárások száma 2021-ben az előző évhez képest növekedett, és ebben annak volt jelentős szerepe, hogy 2021. január 1. napjától a büntető anyagi jogi szabályok megváltoztak, és a korábban orgazdaságként elbírált cselekmények ettől az időponttól kezdve már pénzmosásnak minősülnek. [[13.40]] A büntetőeljárási törvény szerint a legfőbb ügyész kizárólagos joga, hogy a Kúriánál a törvényesség érdekében jogorvoslatot jelentsen be a bíróság jogerős ügydöntő, illetve végleges nem ügydöntő, más rendkívüli jogorvoslattal nem támadható törvénysértő határozata ellen. Jelen beszámoló szerint erre 2021-ben hét esetben került sor. A Kúria a már elbírált indítványokban osztotta a jogorvoslati indítványban kifejtett érveket. Ugyancsak az ügyészi indítványnak megfelelően 48 személy esetében mondta ki a Kúria az 1956. évi forradalom és szabadságharc utáni megtorlásokkal összefüggő ítéletek semmisségét. Érdemes kiemelni, hogy a Magyarország 2021. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2020. évi LXXXVI. törvény módosította az Üjt.-t, amelynek alapján 2021. január 1-jétől az alügyész, az ügyészségi fogalmazó, valamint a tisztviselő, az írnok és a fizikai alkalmazott részére kafetériajuttatás is biztosítható. A legfőbb ügyész 2021. évi nemzetközi tevékenységét jelentősen meghatározta és befolyásolta tehát a koronavírus által okozott nemzetközi járványügyi helyzet, ezért a személyes részvétellel zajló események helyett az online részvételi formák részesültek előnyben. A 2020. évre tervezett felső szintű nemzetközi konferenciák, programok kisebb része szintén 2021-ben valósult meg online formában, és itt kiemelendő, hogy 2021 áprilisában, ahogy már elhangzott, és számomra ez nagy eredmény és örömteli dolog, a magyar legfőbb ügyész és az Európai Ügyészség főügyésze aláírta a két intézmény közötti együttműködési megállapodást. Mindezek tudatában és az elhangzottak alapján tisztelettel kérem a képviselőtársaimat, hogy támogassák a beszámoló elfogadását, ugyanakkor fejezzük ki köszönetünket legfőbb ügyész úrnak és természetesen a munkatársainak, amit én most megteszek, a magas szakmai színvonalon és a törvényben előírt módon való feladatellátásért. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] (Földi Lászlót a jegyzői székben Mihálffy Béla váltja fel.)
Köszönöm, Demeter képviselő úr. Most megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Ritkán lehetünk abban a helyzetben, hogy mindaz, ami ebben az országban 13 év óta történik, és amit mi kritikusan szemlélünk és el is mondunk minden lehetséges fórumon kritizálva, hogy mi a rossz ebben az országban, az annyira meg tud testesülni egy dokumentumban, egy intézményben, egy személyben, Polt Péter személyében, mint ahogy most. Nagyon ritka ez a szituáció, de most mégis ez a helyzet előállt. Ha arról beszélünk, márpedig arról beszélünk most már hónapok óta, lassan egy éve, hogy milyen jogos kritikák merülnek fel a magyar jogállammal kapcsolatban, a már nem létező jogállammal kapcsolatban, milyen jogos kritikák merülnek fel az igazságszolgáltatással és különböző alrendszereinek működésével kapcsolatban, ha arról beszélünk, hogy akár Brüsszelből, akár bármilyen más módon és forrásból milyen konkrét panaszok és problémák sorolódnak, hogy mi az, ami miatt Magyarország ma már nem tekinthető jogállamnak, hanem egy önkényuralomnak, akkor a legegyszerűbb és a legkönnyebb Polt Pétert és az ő pályáját, munkásságát felhozni példának, mert ez magyaráz mindent. Ha el kell magyarázni Brüsszelben, hogy mégis mi folyik Magyarországon, akkor Polt Péterrel és az ő munkásságával lehet példálózni. Az a helyzet ugyanis, hogy annak a fideszes önkényuralomnak, amely felépült az elmúlt 13 évben, a legsarkalatosabb pontja az volt, hogy a Fidesz a 2010-es választási győzelem után nemcsak a jogszabályokban egyébként szereplő, rendben lévő pozíciókat foglalta el mint győztes kormánypárt, hanem azokat az intézményeket is, amelyeknek természetüknél fogva függetlennek kellene lenniük, akkor is, ha a végrehajtó hatalomhoz kapcsolódnak vagy bármilyen közük van hozzá. Hosszan sorolhatnánk ezeket a helyzeteket, történeteket, intézményeket, személyeket, akiket a Fidesz ezeknek a rendszereknek az élére tett azért, hogy semmi ne veszélyeztesse a Fidesz által kialakított hatalomgyakorlást és azt az önkényuralmat, amelyet beüzemeltek. Ennek az egyik remek példája Polt Péter és az általa vezetett ügyészség. Az a helyzet ugyanis, hogy Polt Péter elérte, hogy ebben az országban 12 éve, lassan 13 év óta valójában jelentős ügyben, olyan ügyben, amely a kormánypártokat, a kormánypárti képviselőket, a kormány tagjait, a Fidesz embereit érinti és azzal kapcsolatos visszaélésekkel, törvénytelenségekkel, korrupcióval kapcsolatos, azokban az ügyekben mindent megtett azért, hogy ne legyenek feljelentések, ne legyenek eljárások, ne legyenek a végén ítéletek, ne legyenek elmarasztalások. Látom legfőbb ügyész urat, bőszen jegyzetel. Nyilván majd hoz azért egy Boldog Istvántól terjedő skálát egy-két-három példával, de tudjuk, hogy ők a kishalak, hogy ők nem a rendszer üzemeltetői, nem azok, akik Magyarország elmúlt 12-13 évét igazából meghatározták, és meghatározták azt, hogy hova tűntek például az uniós pénzek, ki, hogyan, merre, miért lopta el. Rengeteg példa van, kevés a 15 perc, de még a 15 óra is kevés lenne, hogy végigmondjuk, azokra a korrupciógyanús esetekre és ügyekre, amelyek az elmúlt 12-13 évben csak a felszínre jöttek, csak a tudomásunkra jutottak, és akkor ez még messze csak a jéghegy csúcsa, és amelyekben egyébként ilyen-olyan és amolyan beadványok, feljelentések születtek. Ezeket Polt Péter maga meg a szervezete szakmányban utasította vissza vagy rögtön a beadvány benyújtásakor, vagy egy kis vizsgálódás után. Rengeteg ilyen történetünk van. A legutóbbi éves beszámoló tárgyalásakor, azt hiszem, három példát soroltam fel, amiben a DK, illetve a DK politikusai beadvánnyal éltek. Most is van ám ilyenem! Ez a lélegeztetőgépeknek az ügye, amit a Covidra hivatkozva a magyar kormány sok száz milliárd forintot belerakva elvben behozott és az egészségügy számára átadott. Ebben világosan látszik a törvénytelenség, világosan látszik, hogy sokkal több pénzért hozták be, és valószínűleg a minősége sem az a szint, ami lehet. A legújabb fejlemény, de ez is már néhány hónappal ezelőtti, hogy a KSH hivatalos adatai szerint nincs annyi lélegeztetőgép az országban és sosem volt, mint amennyit állítanak, hogy egyébként behoztak, és amennyit egyébként kifizetett a magyar kormány. Természetesen ezzel a feljelentéssel sem tett semmit Polt Péter, sőt az ezt a feljelentést megtevő Varju László képviselőtársamat kezdte el kérdezgetni és beszélgetésekre idézni az ügyészség, nem pedig azokat, akiket egyébként a feljelentésben megjelöltünk cég és személy szerint. De, mondom, ilyen példából minden ellenzéki képviselőtársam tarsolyában van vagy tíz. Ez csak azt mutatja, hogy a rendszer úgy működik, 2021-ben és előtte is így működött, azután is most úgy működik, hogy Polt Péternek köszönhetően a Fidesz számára kínos, káros, ámde törvénytelen ügyekből nem lesznek ügyek. [[13.50]] Nincsen olyan helyzet, hogy mégiscsak ügy legyen olyanból, ami a kormánynak kellemetlen. Rögtön mondom azt, amivel megint csak, szinte biztos, hogy a legfőbb ügyész majd revolverezni fog, ez a Schadl-ügy, amire lehet azt mondani, hogy ott mégis történt valami, mégiscsak egy államtitkár ellen indult eljárás, az Igazságügyi Minisztérium volt államtitkára, Völner Pál ellen. Igen ám, de ő volt az, aki ellen aztán, és ezt a mai napig nem magyarázták meg, az ügyészség nem kezdeményezte a letartóztatását. Ő szabadon lehet, szabadon védekezhet gondolom, otthon van a házi magányában , míg mondjuk, Schadl urat bilincsben elvitték, nagyon helyesen. Ezek az esetek, ezek az ügyek mutatják azt, hogy amit az ügyészség csinál, élén legfőbb ügyész úrral, az minden, csak nem az, amit egy demokráciában kellene csinálni, amit megszoktunk korábban, és ami elvárható lenne egy demokráciában. Nem is várhatjuk el, értem én ezt, hiszen önkényuralomban élünk, azonban az egyre sürgetőbb és részben külföldről jövő nyomást látják önök is, a kormány is érzékeli, hogy valamit azért tenni kell. A jelentésnek azt a részét különösen kiemelném, amikor arról van szó, hogy tulajdonképpen Magyarországon nincs is korrupció. Emlékeztetném legfőbb ügyész urat, hogy az Igazságügyi Bizottság egy korábbi ülésén hosszan fejtegette azt, hogy nehezen megfogható kategória a korrupció és az, amit nemcsak hétköznapi emberek érzékelnek korrupciónak, hanem különböző mutatók, kutatások mutatják azt, hogy Magyarországon a korrupció óriási méreteket ölt. Valójában ön azt próbálta megmagyarázni, hogy de ilyen nincsen, illetve ezek csalóka érzetek. Ehhez képest mi történt most az elmúlt hónapokban? Azért, hogy a brüsszeli pénzeket megpróbálja elérni és Magyarország számára újra elérhetővé tenni a kormány, ehhez mindenféle törvénymódosítások mentek keresztül itt a Házban, volt, hogy egy-két nap alatt. Volt ezek között olyan, ami kifejezetten azt a célt szolgálta, és azzal indokolta a törvényt a Fidesz, hogy bizony ám, tenni kell a korrupciógyanús esetek ellen és az esetek kinyomozása érdekében. Külön szervezetet hozott létre, külön Integritás Hatóságunk van már. Külön javaslatcsomagok voltak külön szétdarabolva és a parlament által elfogadva annak érdekében, hogy valahogy mégiscsak legyen küzdelem a korrupció ellen. Természetesen akkor is elmondtuk, hogy tudtuk, tudjuk, hogy a kormány ezt nem saját önszántából teszi, nem azért teszi, mert egy korrupciómentes Magyarországot álmodott, hanem azért, mert nagyon-nagyon szeretné, hogy megjöjjenek azok az uniós pénzek, teszem hozzá, azért, hogy azokat újra ellophassák. De ennek ellenére, és most a jelentés szempontjából fontos része ennek az, hogy de hát maga a kormány ezekkel a beadványokkal, ezekkel az elfogadott törvényjavaslatokkal, ezekkel a lépésekkel ismerte azt el, hogy mégiscsak van korrupció ebben az országban, mégiscsak kellene tenni valamit a korrupció ellen. Ön, tisztelt Polt Péter úr, ön és az ön által vezetett szervezet tudna ez ellen tenni valamit, ön azonban ezt még tagadja is, hogy ilyen típusú probléma lenne Magyarországon, nem pedig hogy esetleg tenne is ellene. Ha mégiscsak felbuzogna önben az ilyen típusú vágy, egészen biztosan hosszú listákat tudnánk önnek adni, megírt feljelentések és ön által elutasított beadványok sorozatát, amelyekkel nekiállhatna, hogy ezt a korrupciós hátralékot feldolgozza. Egy szó, mint száz, sem 2021-ben, sem azóta, sem előtte nem változott itt a helyzet, ugyanaz a történet újra és újra, ezért aztán ezt a beszámolót nem tudjuk elfogadni ahogy a korábbiakkal tettük , ezt nem tudjuk támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Sebián-Petrovszki László képviselő úr. Megadom a szót Vejkey Imre bizottsági elnök úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Nem kívánva megismételni azt, amit már az Igazságügyi Bizottság elnökeként az expozémban elmondtam, illetve amit Demeter Zoltán képviselőtársam az imént a vezérszónoklatában már elmondott, viszont hangsúlyozni szeretném azt, amit az előző napirend és az azt megelőző napirend kapcsán is kénytelen voltam hangsúlyozni, hogy itt egy példátlan támadásról van szó az ellenzéki képviselőtársaink részéről, most jelesül az ügyészséggel szemben és a legfőbb ügyész úrral szemben. Hiába mondta itt a legfőbb ügyész úr is azokat a tényeket, hogy hogyan nyilatkozott az Eurojust a magyar ügyészségről, a magyar ügyészség működéséről. Hiába mondta legfőbb ügyész úr azt a tényt, hogy az Európai Ügyészség is miképpen vélekedik, milyen dicsérő szavai vannak, sőt, a legjobb példaként hozza fel a Legfőbb Ügyészséget és a legfőbb ügyész úrral való kapcsolatát, példaértékűnek mutatja be Európában és a világon, hát, ez önöket nem hatja meg. Ehhez képest minden ezzel ellentétes, tényállásszerűtlen dolgot mondanak. Folytatódott tehát az önök részéről a példátlan támadás, és ezt nem tudom másnak minősíteni, mint aknamunkának: aknamunkának a magyar jogállamisággal szemben és aknamunkának az ügyészséggel szemben, melyet ezúton is visszautasítok. Az alaptalan vádak és támadások okán önök helyett én kérek elnézést az ügyészi hivatásrend minden tagjától és magától legfőbb ügyész úrtól is, és úgy gondolom, hogy méltatlan, rendkívül méltatlan az a támadás, amit önök most végrehajtanak. Engedjék meg, hogy akkor ezúton is megköszönjem Polt Péter legfőbb ügyész úr és valamennyi ügyész és ügyészségi dolgozó munkáját. Kétséget kizáróan megállapítható, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy az ügyészség 2021. évi beszámolója a jogszabályoknak megfelelő tartalommal és formában került előterjesztésre. Mivel így készült, részletesen tájékoztatta az Országgyűlést mindarról, ami az ügyészség büntető-igazságszolgáltatáshoz kapcsolódó szerteágazó feladatához tartozik, a közjogi tevékenységéről, a törvényességi ellenőrzési munkájáról, valamint a büntetés-végrehajtási eljárásokkal összefüggő munkájáról is. Az elhangzottak alapján és a beszámoló dokumentációja alapján pedig, ahogy mondom, kétséget kizáróan megállapítható, hogy az ügyészség magas színvonalon és az Alaptörvénynek és más törvényeknek mindenben megfelelően, azok által előírt módon látta el feladatait. Mindezekre tekintettel kérem képviselőtársaimat, különösen ellenzéki képviselőtársaimat, hogy gondolják át álláspontjukat, és fogadják el, szavazzák meg majd az ügyészség 2021. évi beszámolóját az Igazságügyi Bizottság határozati javaslatával együtt. A KDNP parlamenti frakciója a Fidesz parlamenti frakciójával együtt támogatni fogja a beszámolót és a határozati javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre bizottsági elnök úr. Most megadom a szót Tompos Márton képviselő úrnak, a Momentum képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a pulpitus, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Polt úr, egy igazán örökre szóló élmény volt ezt a győzelmi jelentést végighallgatni. Azt hiszem, minden ellenzéki képviselőtársam nevében ezt mondhatom. Az egyetlen probléma ezzel az, hogy Magyarország az Európai Unió legkorruptabb országa a korrupcióérzékelési index alapján. Kellemetlen, de a világon a 77. helyen állunk, egy szinten Kuvaittal, illetve Trinidad és Tobagóval. Az ügyészség munkáját, pontosabban annak hiányát látva ez persze nem olyan meglepő, úgyhogy íme néhány ügy, ami pont elkerülte a figyelmüket, vagy amiben sajnos nem állt módjukban normális munkát végezni. [[14.00]] 1. Szajol-Püspökladány vasútvonal, ahol két részletben sikerült helyzetbe hozni Simicska Közgépét, illetve Szijjártó Péter apjának vasútépítő cégét. A győztes kihirdetése előtt két nappal a kormány hirtelen úgy döntött, hogy 24 milliárddal emeli a projektre szánt összeget, de igazából mindegy volt, mert a többi pályázót úgyis kizárták; hát, biztos, ami biztos. 2015-ben indult a nyomozás, azóta sem sikerült befejezni. 2. Öveges-program, ahol az EU 14 milliárdot adott a természettudományos oktatás fejlesztésére. Mindezt úgy sikerült levezényelni, hogy sokszorosan túláraztak tanterem-felújításokat és munkafüzet-beszerzéseket, de még a Miniszterelnökség a Miniszterelnökség! is arra jutott, hogy részben vagy teljesen ugyanazt a szakmai tartalmat adták el a gyakran különböző beszállítók újként, és minden alkalommal elszámolták a teljes fejlesztési költséget. 2021-ben lett végül három gyanúsított, miközben 43 település volt érintett. 3. „Híd a munka világába” program, ahol az Országos Roma Önkormányzat 2,5 milliárdos uniós támogatást kapott, de mint kiderült, érdemi munkát nem végzett, az állástalan romák nem kerültek be a munkaerőpiacra. A pénzt azért persze sikerült elkölteni. Tavaly decemberben, hét év után bizonyítottság hiányában megszüntették a nyomozást. 4. Fogászati fejlesztések körüli visszaélések, ahol többek között Orbán Viktor fogorvosa is érintett. Összesen húsz projektről van szó. A piaci árnál drágábban, uniós támogatásból beszerzett fogászati berendezésekről van szó. A hazai nyomozásba azonban már nem került bele Orbán Viktor fogorvosának érdekeltsége, pedig az uniós ellenőrök külön jelezték, hogy a cég kötelező részvétele a pályázati felhívásban sérthette a közbeszerzési irányelveket, ugyanis tender kiírása nélkül jutott több mint félmilliárd forinthoz. (A jegyzői székben Bakos Bernadettet Dócs Dávid váltja fel.) Az OLAF 2016 decemberében küldte meg az ajánlását a magyar ügyészségnek, amely elrendelte a nyomozást. Mi az eredmény, főügyész úr? 5. Rogán Antal informatikai találmánya, amihez hasonló és azzal szinte megegyező nevű, a feltaláló társai cége által felvett, uniós támogatással megvalósult fejlesztéssel kapcsolatban az OLAF büntetőeljárás megindítását javasolta. Elvileg 2018 óta folyik a magyarországi nyomozás, eredményt azonban továbbra sem láttunk. 6. pont. Microsoft-licencek, ahol a cég elismerte, hogy a magyar leányvállalata túlárazottan adott el szoftverlicenceket magyar állami szerveknek, a különbözetet pedig korrupciós célokra használták. Elismerték, a nyomozásnak három éven keresztül mégsem volt gyanúsítottja. 7. A Magyar Nemzeti Bank alapítványainak gazdálkodása és a Matolcsy család gazdagodása, ami miatt több száz milliárd forint veszítette el közpénzjellegét. A feljelentések ellenére az ügyészség nem indított nyomozást. 8. Több száz milliárd adóforint, ami átfolyt a TAO-rendszeren, az ellenőrzést elvileg végző minisztériumok pedig bírósági végzés után sem adták ki az összes adatot. Nyomozás nem indult. 9. A letelepedési kötvények, ahol 60 milliárd forint közpénzt játszottak át offshore hátterű cégekhez. A magyar állam legalább 17 milliárd forintot bukott az üzleten. A sajtó által feltárt visszaélések ellenére nem indult nyomozás. 10. Egy kis színes az európai uniós források felhasználása körüli visszaélések kapcsán. Az OLAF-ajánlások alapján kevesebb mint 33 százalékos a vádemelési arány, miközben a legmagasabb a visszaélések aránya Magyarországon az EU-ban. 11. A FINA vizes-vb elszálló költségei. 24,5 milliárdról indultunk, végül csak a Duna Aréna ennek a duplája lett; az egész rendezvény 170 milliárd forintba került. Nyomozás nem indult. 12. M4-es metró építése kapcsán 167 milliárd forintos kárt tárt fel az OLAF. Az Alstom-üggyel kapcsolatban pedig más országokban is folytak nyomozások. 2017-ben feljelentés is történt. Akkor kampányolt is vele a Fidesz, majd 2019-ben bűncselekmény hiányában ejtették az ügyet. Azóta sem történt felelősségre vonás. 13. A Fidelitashoz köthető „Új Nemzedék” központ 11 milliárdot költhetett ifjúságfejlesztésre, azonban eltűntek a pénzek, a pénzügyi elszámolások pedig állításuk szerint eláztak egy felhőszakadásban. Az ÁSZ feljelentése ellenére a nyomozást három hónapon belül megszüntették. 14. A Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. költései. A Külügyminisztérium felügyelete alá tartozó szervezet sorozatos botrányaival és nem hatékony működésével keltett figyelmet. 2014-ben közel 2,4 milliárd forint, 2015-ben már 6 milliárd forintos veszteséggel zártak. 15. A Budapest-Esztergom vasútvonal túlárazása. A napi nyolcezer utast kiszolgáló felújítás összköltsége 120 milliárd forintra rúgott százhúsz milliárd! , és valószínűleg soha nem térül majd meg. Az uniós pénzből megvalósult beruházás a menetidőt sem csökkentette érdemben. A háttérben a különféle közbeszerzésekkel elnyert részprojektek mögött olyan jogi személyek álltak, mint Simicska Lajos vagy Mészáros Lőrinc cégei. 16. A MET-ügy eredménye. Ugye, az energiaszabályozás miatt 2015-ben az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást indított Magyarországgal szemben. Az állam a saját kárára hozott helyzetbe egy piaci szereplőt, aminek eredményeképpen az állam 2011-15 között 150 milliárd forintot bukott. 17. A Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara eltűnt pénzei miatt egy belső vizsgálat sorozatos gyanús kifizetésekre, indokolatlanul drága utazásokra és a vezetők cégeinek helyzetbe hozására derített fényt. Az ügyben hűtlen kezelés miatt született feljelentés, majd a BKIK a 2015. évet 290 millió forintos veszteséggel zárta. A szervezet új vezetőt kapott, ám a könyvelés teljes átláthatatlanságát nem sikerült felgöngyölíteni, és egyéb személyi változásokra végül nem került sor. 18. V. kerületi ingatlanmutyi, ahol a Rogán Antal vezette V. kerületi önkormányzat tucatnyi önkormányzati ingatlant adott el olyan embereknek, akik egyértelműen kötődnek Rogán Antalhoz. A nyomozást bűncselekmény hiányában lezárták. 19. Kórházi gépbeszerzések. Kartellezés és túlárazás, ahol a miniszterelnök korábbi tanácsadója is érintett, és a pályázatok 79 százalékában folytatták le a tendereket verseny nélkül. Iparági üzletemberek szerint a túlárazott pályázatokból 20 százalékot kellett leadni a nyertes cégeknek, ezzel kb. 6,5 milliárd forint közpénz jutott magánzsebekbe. A nyomozás elvileg elindult, de azóta sincs hír róla. Nahát! 20. Vesztegetésgyanú az INA privatizációjakor. Itt, ugye, a horvát ügyészség mondta azt, hogy Hernádi Zsolt az akkori horvát elnököt tízmillió euróval fizette le azért, hogy a MOL megszerezhesse az INA irányítási jogát. A magyar ügyészség bűncselekmény hiányában megszüntette a nyomozást. 21. Hauszmann-terv. A minisztériumok Várba költöztetése, amit eredetileg 200 milliárdosra terveztek, de azóta lemondott bizottsági tagok szerint ez inkább az 1000 milliárdos nagyságrendben mozog, ami nem is lenne csoda. A milliárdos műtárgybeszerzések, a projekt átláthatatlansága és a közbeszerzési verseny nélkülözése miatt nyomozásról nem tudni. 22. Földpályázatok, ahol a földtörvény módosítása után 65 ezer hektárt kínáltak fel árverésre, és csak úgy hemzsegtek körülötte azok a spekulánsok, akik csak a támogatások miatt akartak földet. Feljelentés volt, elítéltekről azonban azóta sem hallani. 23. „Földet a gazdáknak!” földárverés, ahol kormánytagok rokonai meg a szokásos haveri kör jutott jó nyomott áron földhöz. Mészáros Lőrinc és családja például 1000 hektárnál is többet szerzett, de tudott vásárolni Tiborcz István, L. Simon László felesége, Hernádi Zsolt és Győrffy Balázs fideszes képviselő is. Az árverések kapcsán a feljelentéseket az ügyészség elutasította. 24. Trafikmutyik, ahol mire elindult a nyomozás, a pályáztatást végző állami cég már visszaküldte a vesztesek anyagát, így az ügyészség a nyertes trafikosok dokumentumait nem nézte meg, és nem hasonlította össze a vesztesekével. Micsoda pech! 25. IX. kerületi ingatlanügyek, ahol önkormányzati lakásokat a piaci ár töredékéért vehettek meg vagy bérelhettek ki kormánypárti politikusok ismerősei. A hatóságok szerint az ügyek még csak fel sem vetik a hivatali visszaélés vagy hűtlen kezelés gyanúját. 26. A Budapest 2024. Zrt., ahol a végül bátor módon visszavont olimpiai pályázatot szervező cég több tíz milliárdot költött el anyagbeszerzésre, külsős tanácsadásra, médiavásárlásra meg egyebekre. Nyomozásról nem érkezett hír. 27. Kiss Szilárd, aki Moszkvában üzemeltetett vízumközpontot, miközben megbukott a nemzetbiztonsági átvilágításon. A kerületi ügyészségek szerint bűncselekmény gyanúja nem állapítható meg, ezért megszüntették a nyomozást. 28. Várgondnokság, Ahol a korábbi vezető ingyen lakott egy I. kerületi önkormányzati lakásban, de azért előtte még felújíttatta azt az önkormányzattal jó pár millióért. De voltak itt törvénytelen közbeszerzések, fillérekért családtagoknak osztogatott lakások, uniós pénzlehívások, és az érintett Gyutai Csabát pedig kinevezték kormánybiztosnak. 29. Erzsébet-táborok, ahol az állam egyszerűen csak elajándékozott ingatlanokat, majd kiderült, hogy túlárazták a szállást a diákoknak, sőt fantomdiákokat is fölírtak, hogy az állami támogatást felvehessék. Nyomozásról nem tudni. 30. Kínai vakcinabiznisz, ahol egy haveri közvetítőcégen keresztül szerezték be az oltásokat több tíz milliárdért. Feljelentés? Elutasítva. [[14.10]] 31. Egyetemi alapítványok létrehozása és a közvagyon átjátszása, ahol fideszes politikusokkal kitömött alapítványokra ruháztak át sok száz milliárdnyi vagyont; nyomozás nem is indult. 32. Elios-ügy: mindenki nagy kedvence, ahol a miniszterelnök vejének érdekeltsége korszerűsítette általában EU-s pénzből a közvilágítását 35 településnek. Az OLAF szerint az elvégzett munkákat túlszámlázták, a közbeszerzéseknél pedig szervezett csalás nyomaira bukkantak. Az ügyészség viszont bűncselekmény hiányában lezárta a nyomozást, mindezt úgy, Polt úr, hogy egyetlen embert sem hallgattak meg. 33. Vida Ildikó és a kitiltási botrány. „Tolmácsot kérek” ugye, politikusi felelős azóta sincs. 34. „Budapest szíve” program, ahol Rogán Antal polgármestersége alatt már az OLAF szólt az ügyészségnek, hogy például az, hogy egyszereplős pályázatokat írnak ki, miközben közel tízmilliárdnyi uniós támogatás van, hát, nem oké. Az eredmény? Nyomozás megszüntetve, mert bűncselekmény gyanúja nem merült fel. 35. Mátrai Erőmű, amit először veszteségessé tett, majd dupla áron eladott az államnak Mészáros Lőrinc. Azóta több tíz milliárdnyi forint veszteséget kellett benyelnie az adófizetőknek, a nyomozás azonban bűncselekmény hiányában megszűnt. 36. PRO-VITAL, ahol a fideszes önkormányzatoknak és nagy állami cégeknek is dolgozó közbeszerzési tanácsadó cég túlárazott és fiktív szerződésekkel is dolgozott, sőt az Elios-botrányban is érintett volt. Végeredmény: bűncselekmény nem megállapítható. 37. Iskolások és lovas szakemberek képzésére épített lovasközpont, lószoláriummal, 45 millióért Tápiószentmártonon, amit végül inkább Czerván György fideszes országgyűlési képviselő veje használt. Bűncselekményt nem állapítottak meg. 38. Nyíregyháza-Sóstógyógyfürdő projekt, ahol a 2,1 milliárdos uniós támogatású beruházásnál akár egymilliárdos kár is keletkezhetett. Építkezés engedély nélkül, tömeges feketefoglalkoztatás, darabonként 637 ezerért elszámolt, egyébként 7500-ért kapható halogénlámpák. Bűncselekmény hiányában a nyomozás lezárva. 39. Biodóm, ahol először 12-15 milliárdos költségről volt szó, aztán 32,7, majd 43,7 milliárd lett, és a legújabb hírek szerint még 45 milliárd hiányzik a befejezéséhez. Bűncselekmény hiányában nyomozás lezárva. 40. M3-metró-kocsik felújítása, ahol 219 millió euróért újíttatott fel kocsikat Budapest fideszes vezetése, amik aztán nem működtek normálisan, sőt az sem volt biztos, hogy ezek nem rossz minőségű új kocsik-e. Bűncselekmény hiányában lezárva. Tudja, Polt úr, itt még mehetnék tovább, még van egy Budapest-Belgrád vasútvonalunk, lélegeztetőgép-bizniszünk, Tiborcz szállodabiznisze, taotámogatások Felcsúton Makovecz-stílusú kazánházzal, a KLIK szoftverügye, amit egymilliárdért vettek, és aztán nem használtak. És akkor még nem beszéltünk az 1956-os emlékév pénzeiről, a Liget-projekt túlárazásairól, Ghaith Pharaonról, a Quaestor-ügyről, a Minden Gyerek Lakjon Jól Alapítványról, a kisvárdai látványberuházásokról, a szeméttelepen rohadó milánói sámándobról vagy éppen a Horváth András-féle NAV-ügyekről és még ezer másik témáról. Polt úr, ez, ez az ön mérlege [[Felmutatja a felolvasott iratot.]] és egyetlenegy dolgot szeretnék csak, gratulálni, mert sikerült beírnia magát a történelemkönyvekbe. Nem fogjuk elfelejteni. Köszönöm szépen. [[Dr. Harangozó Tamás tapsol.]]
Köszönöm szépen, Tompos Márton képviselő úr. Most megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elöljáróban annyit azért szeretnék kiemelni, hogy Magyarország ügyészsége 2021-ben ünnepelte fennállásának 150. évfordulóját, mely alkalomra visszatekintve ismételten köszönetet kell mondani a szervezet azon ügyészeinek, akik a munkájukat valóban szakmai alázattal és tisztességgel látják el, és akik számára a politikai megrendelések nem befolyásolják a munkavégzésüket. Amint a beszámolóból azt lehetett látni, van egy egészen érdekes, egyik oldalról nagyon impozáns, más oldalról szerintem egészen ijesztő szám. Ez már évek óta így van, de a ’21-es beszámolóban egészen plasztikusan mutatja ismét: ez a váderedményességi mutató, ami a maga 98,8 százalékával már ilyen orwelli magasságokba repteti az ügyészség váderedményességét. És ahogy legfőbb ügyész úr a beszámolójában kiemelte: a vádlottaknak a váddal megegyező bírósági döntései, tehát az elítéléseiknek a száma is igen magas: 87,9 százalék. Még egy fontos szám van, amiről szintén beszélt legfőbb ügyész úr ebben a tekintetben, ez a büntető végzések száma, ami igen magas, 74,5 százalék, ami így első ránézésre azt mutatná nekünk, hogy a világ legjobb és legszebb, leghatékonyabb ügyészségével állunk szemben, és én azt nem szeretném kizárni, sőt szeretném hangsúlyozni, hogy az ügyészek döntő többsége a mindennapos bűncselekményekkel szembeni fellépésükben megítélésünk szerint is politikailag függetlenül és szakmailag megalapozottan jár el. De még így is, mielőtt belemennék a felszólalásom másik részébe, szeretném az önök figyelmét felhívni arra legfőbb ügyész úrnak ezt már többször mondtam, nyilván teljesen fölöslegesen, inkább a közvéleménynek , hogy 98,8 százalékos váderedményesség a mesében van, meg egy olyan országban, ahol azért tud lenni ilyen magas váderedményesség, mert az ügyészség egy csomó ügyben inkább nem emel vádat. És most nem a politikai ügyekről beszélek még, mindjárt rá fogok térni azokra is. Lehet, hogy már itt is említettem, nem nyilvánosan, szakmai berkekben a rendőrök teszik szóvá azt, hogy az embereket igazán irritáló, kisebb súlyú vagy nagyobb súlyú vagyon elleni vagy személy elleni bűncselekmények esetében, ha az ügyész nem találja, nem kapja meg a kezébe százszázalékosan a teljes bizonyító erejű dokumentumokat, tanúvallomásokat, iratokat, amivel ő biztosan meg fogja szerezni azt a váderedményességet, ami a nap végén kijön, akkor ő inkább köszöni szépen, ezt az ügyet nem viszi a bíróság elé. És még egyszer mondom: még nem a politikai ügyekről beszélünk, de arról beszélünk, hogy az egyszerű kisember, akit kár ért, az kape igazságot, igazságszolgáltatást a nap végén vagy nem kap. És hogy ez a folyamat van, ez egyébként a látencia számaiból jól látszik, hogy az emberek mennyire fordulnak ezek után a hatóságokhoz, illetve, ha odafordulnak, például a feljelentéseknek hány százaléka kerül egyébként vádemelésre vagy egyáltalán nyomozásra, amiről mind a ketten tudjuk, legfőbb ügyész úr, hogy töredéke a feljelentéseknek. És még egyszer hangsúlyozom: ezek nem a politikailag érintett ügyek, ezek a mindennapi emberek védelméről szóló ügyek, amire egyébként az ön által vezetett intézményt létrehozták. Van azonban egy másik része, egy kisebb halmaza az ügyészeknek, az ügyészi vezetésnek, akik miatt azt kell mondanom nekem is, hogy ez a Legfőbb Ügyészség és ez az ügyészség nem az alkotmány szerint megálmodott, független intézmény, a végrehajtó hatalomtól és a politikától független intézmény, hanem kifejezetten nemcsak, hogy kiszolgálója a jelenlegi rendszernek, hanem az én meggyőződésem, a mi meggyőződésünk szerint konkrétan tartópillér az első perctől kezdve. És ez csak úgy lehetséges, ahogy már előttem lévő hozzászólók elmondták, hogy egyszerűen az ön személyén keresztül ez az intézmény fogalmilag kizárt, hogy független legyen a politikától, fogalmilag kizárt, hogy független legyen a jelenlegi kormányzó párttól, fogalmilag kizárt, hogy független legyen a Fidesz nevű párt egyébként az elmúlt években nagyjából állampárttá hízó kormánypárt működésétől és érdekeitől és szándékaitól. Ön, legfőbb ügyész úr, mindenki emlékszik rá, ha nem, akkor azért mondom: a Fidesz választmányi ülésének alakuló ülésén az elnöki pulpituson, illetve az elnöki asztalnál szónokolt, a balján Szájer József, jobb sorsra érdemes, volt fideszes vezető politikussal, mellette Orbán Viktorral. Ön ’94-ben a jelenlegi kormányzó pártok országgyűlésiképviselő-jelöltje volt politikusként. [[14.20]] És az ön személyén keresztül egy olyan ügyészségi hierarchikus rendszerben, ahol jogszerűen utasítási joga van a felettes ügyésznek, azt gondolom, nem kell tovább bizonyítani, hogy fogalmilag kizárt, hogy a jelenlegi ügyészségi struktúrát és felállást függetlennek tekintsük a jelenlegi kormányzó párttól. Persze tekinthetnénk annak, ha a működését úgy látnánk, hogy ettől eltekintve, sőt ezt meghazudtolva működtetné az ön szervezetét. Nem fogok belemenni az összes ügybe, tisztelt legfőbb ügyész úr, de a „Híd a munka világába” ügy hadd mondjak én is egyet tényleg azt mondja, hogy megtesszük, mert megtehetjük. Itt ül éveken keresztül Farkas Flórián, a milliárdok eltűnnek, pontosan lehet tudni, hogy az uniós és közpénzek milliárdjait, százmillióit egyenesen hazalopták. Orbán Viktor miniszterelnökkel direkt és látványosan fényképezkedik és kezet fog az az ember, aki ennek az ügynek a főszereplője. Ön azóta is legfőbb ügyész, és abban az ügyben a mai napig semmi nem történt. És ha valaki nem értené, hogy miért nem, akkor még egyszer mondom, odamegy Orbán Viktor, és kezet fog vele a nagy nyilvánosság előtt, hogy amíg én itt állok e mellett az ember mellett, addig a legfőbb ügyész semmit nem fog csinálni. És ez így is van. S persze mondhatnánk megint csak felsorolásszinten az MNB-t csak a ’21-es év kapcsán mondom, amiket érintenie kellett volna ennek az évnek , a Quaestort, az Elios-ügyet, a szekszárdi trafikmutyit, a lélegeztetőgépek beszerzését. Ezekben mind-mind százmilliárdos, sőt a Quaestor-ügyben nemzetgazdasági szempontból mérhető kár okozódott, de a Legfőbb Ügyészség mintha inkább a védő szerepét játszotta volna ezekben az ügyekben, mint a támadóét. De nagyon szívesen meghallgatnám a legfőbb ügyész urat arról, hogy a Pegazus-ügyben egy független magyar ügyészségnek miért nem volt egy egyenes mondata, egy valódi vizsgálata, ami az egész világot, az egész országot és egész Európát foglalkoztatja. S tök egyértelműen nemcsak Magyarországon éltek vissza ezzel a szoftverrel, hanem több európai országban is. Legutóbb az Europol brüsszeli parlamenti képviselők általi meghallgatásán derült ki, hogy a nem sokkal mellettem ülő volt görög belügyminisztert is, aki most éppen ellenzékben van, ugyanezen szoftverrel hallgatták le. Tehát az ügy van, a szoftver létezik ha mástól nem, Kósa Lajostól legalábbis tudjuk , de hogy ennek a kivizsgálásáról lett volna érdemi tevékenység, azt nem nagyon lehetett látni. És itt van a jelenleg aktuális s ha már itt van, akkor hadd hozzam szóba a legfőbb ügyésznek Schadl-Völner-ügy, amit, persze valószínűleg valamilyen baleset folytán egy bizonyos nyomozó hatóság, illetve rendvédelmi szerv titkosszolgálati eszközökkel felderített. Teszem hozzá, a mostani választások után ezt az érintett Nemzeti Védelmi Szolgálatot gyorsan el is vették a belügytől és Rogán Antal befolyása alá tették, majd elvették a jogköreit, ami például egy ilyen Schadl-ügyet felderíthetett. Még a törvényből is elvették azt a jogkörét, és a létszámát leharmadolták. Ez nem önnek szól, hanem fideszes képviselőtársaimnak és a nyilvánosságnak, csak hogy értsük, hogy mennyire lehetett megfontolt és előre tervezett ez a nyomozás. De az, legfőbb ügyész úr, hogy úgy zajlik ez a büntetőeljárás, hogy nem tudjuk, ki az a Tóni és nem is érdekel senkit, hogy egy államtitkár úgy állhat bíróság előtt hivatali visszaélésben, mármint abban, hogy az ő politikai, jogi hatalmával visszaélve pénzt szerez azért, hogy bizonyos döntéseket meghozzon vagy másokkal meghozasson, vagy bizonyos döntéseket ne hozasson meg, aki egy helyettese egy minisztériumi vezetésnek, a miniszterhelyettes, nos, hogy ebben az ügyben a miniszter felelőssége vagy legalább a meghallgatása eszébe nem jut senkinek, az szerintem a napnál világosabban mutatja, hogy politikai részrehajlás vane, vagy nincs. S itt nagyon konkrétan szeretném kérdezni a legfőbb ügyész úrtól tudom, hogy ezt is törvénnyel elvették most kivételesen önöktől , hogy a Legfőbb Ügyészség meddig fogja karba tett kézzel nézni azt, hogy a végrehajtói kamara [[sic!]] törvénytelenül működik minden nap. Az elnöke bent ül előzetesben, tisztújítás nincs, még leváltva sincs, semmi nem történik. Még egyszer mondom, tudom, egészen véletlen módon az is Rogán Antalhoz került; az ő felelősségét majd más módon fogom firtatni én is, tőle is meg fogom kérdezni, hogy ő mint ennek az új hatóságnak a vezetője vajon meddig nézi még ölbe tett kézzel ezt a folyamatot. De miután általában is van önöknek a törvényes működéssel, valamint a civil és köztestületek törvényes működésével kapcsolatban dolguk az Alaptörvény és az önökre vonatkozó törvény szerint, érdeklődnék, terveze valamit tenni annak érdekében, hogy egy olyan köztestület, amely emberek életét nem fizikailag, de majdnem fizikailag teheti tönkre vagy teszi tönkre nap mint nap egy végrehajtás során s most az derült ki, hogy ebből ők bizniszt csinálnak , hogy ez a köztestület még a továbbiakban is ilyen módon, szemlátomást törvénytelenül működjön. Hosszú-hosszú évek óta mondjuk el, hogy mi nem tetszik nekünk és szerintünk mi nincs rendben. Nem fogjuk meggyőzni egymást valószínűleg ma sem a legfőbb ügyész úrral. Azt tudom mondani, amivel kezdtem: a mi véleményünk szerint az ön személyén keresztül a Legfőbb Ügyészség politikailag nem független Magyarországon. A sok-sok felsorolt ügyre a mai napig egyetlenegy érdemi választ nem tudtunk kapni, és így hiába végzi az ügyészség munkatársainak döntő többsége politikamentesen a mindennapi dolgát, magának a Legfőbb Ügyészségnek a beszámolóját, azt gondolom, hogy amíg ez a helyzet, tisztességgel igennel megszavazni és elfogadni nem lehet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Harangozó Tamás képviselő úr. Most megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A legfőbb ügyész munkájának beszámolójával kapcsolatosan világosan látjuk azt is, hogy nemcsak ez az egy módja van a beszámolásnak, és ennek kifejezetten örülünk. A mai napon megtárgyalt, ezt megelőző két beszámolónál nem lehetett elmondani azt, hogy írásbeli kérdésekkel vagy akár személyes megkérdezés útján is, tehát szóbeli és azonnali kérdésekkel is lehetőség van megkérdezni és ellenőrizni az ügyészség munkáját. Nagyon fontosak ezek a beszámolók, mert mégis irányt tudnak mutatni, fókuszálva egy-egy évnek nemcsak a kiemelt közérdeklődést érdemlő ügyeire, hanem magára a szervezet működésére is. A szervezet működésével kapcsolatban világosan le kell szögezni, hogy köszönjük szépen azoknak az ügyészeknek, akik ebben a nagyon nehéz évben, 2021-ben a sok-sok kihívás mellett a világjárvány kihívása volt talán a legkomolyabb helytálltak és dolgoztak, és segítettek az igazságszolgáltatás helyes és jó működtetésében, együttműködve mind a nyomozó hatóságokkal, mind pedig a bíróságokkal, s keresték és kutatták az emberek igazát. Szerintem ez egy nagyon nehéz feladat volt, de úgy tűnik, hogy az ügyészség is jól megbirkózott ezzel a feladattal. Ami ezzel kapcsolatosan említésre méltó és fontos, hogy elhangozzon, az az, hogy az ön beszámolójában is benne volt, legfőbb ügyész úr, hogy a beszámolási időszakban a büntetőeljárások időszerűségét, valamint a hatékonyságot is sikerült javítani azáltal, hogy újfajta megoldásokra volt szükség és volt lehetőség a pandémiában, és ezzel sokkal eredményesebben tudott az ügyészség eljárni. Azt kell mondjuk, hogy az utóbbi időben talán érdemes lenne majd azt is megvizsgálni, hogy mennyire maradhatnak meg ezek a gyakorlatok, vagy mennyire kell visszalépnie az ügyészségnek a pandémia alatt magára vett gyakorlatokból, mert nagyon sokszor azt látjuk, hogy akár eljárásjogi vagy talán anyagi jogi garanciákat is már-már kikezdhet, ha az ügyészség folytatja azt az eljárásrendet vagy azt a megszokott működést, amit a pandémia alatt érthető okok miatt felvett, és ami az időszerűséget segítette. Érdemes mindig egy-egy visszacsatolást tenni, hogy fennállnake még azok a körülmények, azok az okok, amelyek a gyorsítást, vagy nagyon sok esetben az eljárással érintett személyeknek az eljárásba való alaposabb vagy komolyabb bevonását jelentik; érdemes mindig egy-egy lépést hátra tenni. A váderedményességgel kapcsolatosan tényleg elképesztő, hogy szépen-lassan masírozunk a száz százalék felé, vagy önök masíroznak a száz százalék felé. Nyugodtan megkérdezhetnénk, hogy meddig még, hol van ebben a határ. De valóban van abban valami, hogy Magyarországon abból lesz büntetőügy, amiben vádat emelnek. Tehát istenigazából azok az ügyek, amelyek a látencia mezőnyében húzódnak meg, amelyekben az ügyész úgy gondolja, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok vagy az eddigi eljárás során beszerzett bizonyítékok alapján nem akarja megkockáztatni, hogy ebből vádemelés legyen, abból nem lesz, holott nagy valószínűséggel azok az ügyek is megérdemelnék azt, hogy legalább a bíróságon vagy valamilyen fórumon alaposan megvizsgálják, és akár vádemelés is történjen, akár valamilyen vádkorrekcióval, pótmagánváddal vagy most már az Integritás Hatóság közbejöttével mégiscsak lehessen valamilyen módon vádat emelni, vádat képviselni. [[14.30]] Tehát az a helyzet, hogy énszerintem nagyon sok minden arra utal, és az éves folyamatos javulás, bár apránkénti javulás talán arra is utalhat, hogy van még mindig egy olyan látencia, hogy nem megfelelően vagy nem feltétlenül jól kerül minden ügyben a vádemelés vagy annak elmulasztása, elmaradása megállapításra. A vádkorrekció egyébként, amiről beszéltünk, azért is érdekes lehet, mert folyamatosan jöttek a kritikák az Európai Közösség részéről vagy akár a politikai szereplők részéről is, hogy mennyire látja el jól a munkáját a legfőbb ügyész, illetve az ügyészség az egyes kiemelt érdeklődéssel bíró ügyek tekintetében. Önök jellemzően azt mondták, és ezek jellemzően korrupciós ügyek voltak, hogy ezekben nincs semmi különösebb látnivaló, mindent, ami önöktől telhet, megtesznek, és ez csak egy érzése az embereknek, hogy a korrupció magas volta Magyarországon milyen, ezzel szemben, ugye, egy nagyon alapos eljárás van. És lám, mégis megjelent a vádkorrekció vagy megjelent az a lehetőség, hogy az Integritás Hatóságnál… Az Európai Közösséggel való megegyezés nyomán jött létre ez az intézmény, szóval, mégis megjelent ez a lehetőség. Tehát volt azokban a kritikákban, akár ellenzéki, akár közéleti kritikák voltak, az ügyészségnek az ebbéli eljárásával szemben jogos alap, hogy nem mindig és nem jól vagy nem teljesen megfontoltan volt képviselve a vádhatóság ebben az esetben. Szerintem mindenkinek az igazságérzetét kiemelkedően és kirívóan sértő ügyek közül több elhangzott, nem szeretném ismételni őket. A Pegasus-ügy az egyik, ahol az én eddigi ismereteim volt lehetőségem minősített dokumentumokba is betekinteni ebben és az én meggyőződésem szerint nem biztos, hogy az idők próbáját ki fogja állni az ügyészség eljárása ebben a kérdésben, alaposabb, körültekintőbb eljárással valószínűleg jobban lehetett volna ezt tisztázni. A Pegasus-ügy nem a sikeres és a jól kezelt ügyészségi eljárásokra fog emlékeztetni minket, a Schadl-ügyről nem is beszélve. Az, hogy a nyomozó hatóság a fellelt tárgyi bizonyítékok közül megsemmisít olyan tárgyi bizonyítékot, amely kiemelt közszereplőről szólt, vagy őt tartalmazó videófelvétel volt, amelyet az üggyel összefüggésben akár nyomásgyakorlásra, zsarolásra használhattak fel, nem biztos, hogy körültekintő eljárást jelent egy nyomozásban. Én ezzel kapcsolatosan tettem egy panaszt, azt önök elutasították. Értem én, hogy nincs ebben semmi látnivaló, és azt is akarják mondani, hogy nincs is ebben semmi látnivaló, de szerintem hiú ábránd lenne azt hinni, hogy amiről felvétel készül, abból csak egyetlenegy másolat van. Tehát itt az elkövetkezendő időszakban lehet, hogy egy teljesen más irányú, nem tudom, akció fogja majd azt felderíteni, hogy önök teljesen feleslegesen semmisítettek meg egy olyan bizonyítékot, amely másoknál is létezett, és sokkal nagyobb galibába sodorhatja magát vele az ügyészség. Talán megfontoltabban kellene ezekben az ügyekben eljárni. Ami hiányosságra szeretném felhívni az ügyészség figyelmét: 2021-ben már a beszámolóban utaltak az új pszichoaktív drogokkal kapcsolatos nyomozásokra, illetve az ezzel kapcsolatos vádemelésekre, viszont azóta is látszik és töretlen a trend, hogy ebben a jogalkotó tempóját messze lehagyva, a nyomozó hatóság tempóját is meghaladva ezáltal a vádhatóság tempóját is meghaladva járványként terjednek az új pszichoaktív drogok, anyagok hazánkban és az ezzel kapcsolatos vagy az erre elkövetett bűncselekmények megjelenése. Itt szerintem egy nagyon komoly szakmai, hozzáállásbeli változás kell, kiemelt ügyként vagy kiemelt csoportként, vagy kiemelt területként kell kezelni ezt. Ha a „pandémia” szót használtuk az elmúlt időszakban a koronavírus-járványra, az új pszichoaktív szerek terjedése is ugyanez, és ebben a nyomozó hatóságnak fokozott figyelemmel, sőt kiemelt figyelemmel kell lennie. Ez talán az elmúlt időszaknak az egyik legkomolyabb társadalmi problémákat okozó bűncselekménytípusa. A vidéki Magyarországon nincs olyan település, ahol ne okozna nagyon komoly riadalmat egy-egy ilyen pszichoaktív szernek a felbukkanása, és a szociálisan kiszolgáltatott rétegeknél, jellemzően a cigánytelepeken vagy a szegényebb környezetekben ennek a pillanatokon belüli elterjedése és nagyon komoly közbiztonsági problémaként való megjelenése, nemegyszer rablások, személy elleni erőszakos bűncselekmények elkövetése során derül ki, hogy egy komoly hálózati tevékenység van mögötte, és komoly drogterjedés áll a problémák mögött. Így ezért kiemelten kell ezzel a talán kiemelt csoporttal is foglalkozni. Gyakorlatból érkező probléma, ami a váderedményességgel is összefüggésben állhat, hogy nagyon sokszor panasz érkezik arra, nagyon sokan fájlalják azt, hogy a fiatalkorúak az iskolákban, illetve nevelési intézményekben vagy saját közösségi életükben elkövetett cselekményeknél az elkövetett cselekményük súlyát meghaladóan kerülnek egyrészt minősítésre, másrészt a vádemelés során keményen, talán túlzott keménységgel lépnek fel olyan gyermekek ellen, akik nem visszaesők, nem notóriusok, nem olyan környezetből vannak, és jellemzően nem olyan cselekményt valósítanak meg, ami ellen tényleg keményen kell fellépni. Hogy egy egyszerű példát mondjak: szakképző intézményekben rendszeres a különböző, egymással való kakaskodásoknak a felülminősítése, ami nagyon-nagyon gyakran garázdaságba fut bele. Ezek olyan gyermekek, akik előtte sem voltak bűnelkövetők, egyébként a családjukban sem volt ez jellemző, vagy nem utal semmi arra, hogy egyébként egy nagyon sérülékeny csoportba tartoznak, akár nevelőintézetből származnak. Tehát nem volt semmi előjele, és egyből nagyon szigorú büntetéssel találkoznak, az ügyészség talán túlzottan keményen is tesz velük szemben olyan javaslatokat és olyan indítványokat, amelyeknek a kimenetele utána már egy egyenes pálya arra, hogy valamilyen törés keletkezik ezeknek a fiataloknak az életében. Természetesen vannak kiugróan közösségellenes magatartást tanúsító kisebb csoportok vagy jellemzően olyan bűncselekmények, amelyek megjelennek, azok ellen szigorúan fel kell lépni. Ismerősek ezek, abban az ügyészség jó munkát szokott végezni, de nagyon sokszor van ilyen túlfutás, és nagyon sokszor látjuk azt, hogy a fiatalkorúak tanácsa egy-egy járásbíróságon vagy törvényszéken oda nem tartozó ügyeket tárgyal, és a fiatalkorúakra jellemzően olyan ítéleteket kénytelenek kiszabni ezáltal, amelyek egy egész életre vethetik vissza az ő társadalmi megítélésüket vagy akár a saját életüket, életpályájukat is. Mindezeket összegezve azt lehet mondani, hogy az ügyészség az ügyészi munkában, illetve a vádhatósági munkában az esetek nagy többségében tisztességesen, alaposan és körültekintően, szakmailag jól járt el. Sajnos mindig hozzátesszük, hogy „de/vagy az ön személye” ön már megszokta ezt, legfőbb ügyész úr , illetve itt a politikai kérdésekkel, politikai ügyekkel való összefüggések mindig belerondítanak ebbe a nagy összképbe, de én erre úgy tekintek, hogy ez majdnem mindig megtörtént eddig, bármilyen évben is voltunk, minden évben elhangoznak ezek a politikai kritikák. A legfőbb ügyész számára ilyen kritika elmondható, de az ügyészség szervezetrendszere számára inkább legyen a felszólalás első része irányadó, amelyben az ő eddigi munkájukat megköszönjük, a politikai vitákat meg természetesen itt akár az azonnali kérdésekben vagy írásbeli kérdésekben mi egymás között pestiesen szólva lejátsszuk, illetve egymás között megvitatjuk. Én arra tudom önt bátorítani, hogy legyen sokkal bátrabb a korrupciós bűncselekményeknél, ne próbálja mindig azzal kendőzni, hogy Magyarországon csak egy érzete, látszata van a korrupció magas szintjének. Nemcsak látszata és nemcsak érzete van ennek, hanem sajnos ez így is van, önökön múlik, hogy ezen lehete változtatni, és legfőképp önön múlik, hogy ebben vane akarata és szándéka. Mi azt kérjük, hogy ezen változtasson, illetve hozzáteszem azt is, hogy nagyban tudnánk változtatni azzal is, ha Magyarország nemcsak együttműködésben állna az Európai Ügyészséggel, ami ebben a beszámolóban benne volt, és nemcsak egy együttműködési megállapodást kötött volna, hanem valójában Magyarország csatlakozna az Európai Ügyészséghez. Ez még szerintem idetartozik, és mindenképpen szükség lenne rá. Ezen a téren is mi úgy gondoljuk, hogy az Európai Közösséghez való tartozásunk az egyik fontos aspektusa és az egyik fontos jele annak, hogy nekünk Európa a biztonságunk. A Jobbik-Konzervatívok tehát önt arra ösztönözné, hogy ismételten fontolják meg ezt, és a szakmai vitát, amit önök lezártnak tekintenek, ebben ismételten kezdjük el. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Lukács László György képviselő úr. Most megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. [[14.40]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Tisztelt Országgyűlés! Távol álljon tőlem, hogy megbízás nélküli ügyvitel keretében a legfőbb ügyész fogadatlan prókátora legyek, de azért lássuk be, hogy legfőbb ügyész úr nincs könnyű helyzetben. Ugyanis, ha a nap 24 órájának minden percében 24 karátos arany csorogna belőle, akkor sem mosná le a Jóisten sem róla, hogy a Fidesz és a fideszes hatalom egyik embere. Már csak az a kérdés, hogy ez a kijelentés megalapozott vagy megalapozatlan, előítéleten avagy utóítéleten alapszik-e. Anélkül, hogy most ennek a kérdésnek a megválaszolásába belemennék, néhány olyan területre próbálnék rávilágítani, tisztelt legfőbb ügyész úr, amely az ön beszámolójából részben vagy egészben kimaradt. Az egyik amelyet itt érintett az előttem felszólaló jobbikos vezérszónok a kábítószeres bűncselekmények ügye, és nemcsak a szinte minden magyarországi településre, a legkisebb vidéki településre is jellemző olcsó kábítószer problémája, hanem az ennél jóval nagyobb tételre, jóval nagyobb elkövetési értékre, jelentős mennyiségre elkövetett, drágább kábítószerekkel kapcsolatos kereskedelmi jellegű magatartások is. Lehet, hogy az én figyelmemet kerülte el, de nem hallottam erre vonatkozó adatokat, utalásokat, hogy itt milyen szintű váderedményességet tudhatunk magunkénak, illetőleg az a fajta szervezett bűnözési hálózat mennyire épült ki, mennyire tudott sokszor külföldi vagy nemzetközi hátterű bűnszervezetekkel megtelepedni Magyarországon, mint a legtöbb európai országban. Ez azért különösen fontos, mert ezek a kemény, ha úgy tetszik, hivatásos bűnözői csoportok más bűncselekménytípusokban is jelen vannak, akár a fegyverkereskedelemben, a prostitúció szervezésében, és különböző, nemcsak a filmekből, hanem a mindennapi gyakorlatból is jól ismert elkövetési magatartásokkal is összefüggésbe hozhatók. A korrupciós bűncselekmények kapcsán komoly hiányérzetünk van, és valóban úgy tűnik, hogy van egy nagyon szűk kör lehet, hogy annyi jó hír van, hogy már a kormánypárti lehetőségekhez képest is egy egyre szűkülő, de még mindig megcsontosodott, elég izmos kör , amelyik a törvények felett vagy a törvényeken kívül áll, attól függ, milyen szemszögből nézzük, és gyakorlatilag teljes nyugalomban bármilyen korrupciós jellegű bűncselekményt elkövethetnek. Én sem tudom megkerülni itt a 15 perces időkereten belül a Schadl-Völner-ügyet, amelyet már az előző két napirendi pont kapcsán is érintettem, illetőleg érintettek más ellenzéki képviselők is. Erre vonatkozólag a kormánypárti hozsannázások kapcsán nem hallottam semmilyen utalást, hogy legalább a szégyenérzet kerülgetne néhány kormánypárti képviselőt, hogy miniszterhelyettesi szintig a jelenlegi tudomásunk szerint miniszterhelyettesi szintig benne voltak olyanok, akiknek a törvényesség felett őrködni kellett volna, a magyar állampolgárok élet- és vagyonbiztonsága felett őrködni kellett volna. Ehelyett úgy néz ki az eljárás jelenlegi állása szerint, hogy pontosan abban működtek közre, hogy a legaljasabb módon a végrehajtó-maffia elvegye a legtöbbször egyetlen vagyonukat jelentő lakóházat, családi házat, nyugdíjat, munkabért, megbízási díjat, mindent elvonjanak tőlük, inkasszót vezessenek akár vállalkozókra, akár természetes személyekre, és ezáltal a jéghegy csúcsát jelentő egymilliárd forint körüli elkövetési értékről beszélhetünk. Ezt talán nem érintettük még. Érdekelne minket, szerintem az egész országot érdekelné, hogy valóban létezike, hogy megáll ez az ügy, mondjuk, Völner Pál esetében a 83 millió forint körüli elkövetési értéknél, és mondjuk, Schadl úr esetében a 800-900 millió forint körüli összegnél, mert szerény véleményem szerint ennek az összegnek nem a többszöröséről, hanem a sokszorosáról van szó. Az pedig tényleg arcpirító, hogy Schadl még mindig ennek a köztestületnek az elnöke tud lenni, és itt felhívnám a legfőbb ügyész úr figyelmét egy nem is feltétlenül kizárólag csak büntetőjogi szakterületet érintő problémára. Nevezetesen arra, hogy mióta Schadl úr nagyon helyesen élvezi a magyar büntetés-végrehajtás vendégszeretetét, és reméljük, hogy élete végéig ott marad, ahol most van, mert ott van jó helyen, ahol most van, mi a helyzet az eskütételekkel. Mi a helyzet azoknak a végrehajtóknak az eskütételével, akik valószínűleg törvénytelen eskü birtokában Schadl György előzetes vagy pontosabban letartóztatásának elrendelése óta is ingó- és ingatlan-végrehajtásokat foganatosítanak, kilakoltatnak tisztességes magyar embereket erősen megkérdőjelezhető végrehajtási eljárások eredményeként a törvényesített uzsorabűnözés csúcspontját jelentő módon? Könnyen lehet, hogy ezeknek a végrehajtóknak nemcsak az ingatlan-végrehajtások, árverések, hanem egyéb eljárási cselekmények tekintetében is valamennyi cselekménye jogsértő, törvénybe ütköző, vagyis semmis, és elvileg és gyakorlatilag az eredeti állapot helyreállításának jogkövetkezményét kellene hogy maga után vonja. E tekintetben esetleg közérdekjelleggel nem gondoljae legfőbb ügyész úr, hogy akad az ügyészségnek nem kevés tennivalója? Mi a helyzet azokkal a végrehajtási ügyekkel, amelyek valamilyen jogcím folytán majd peres eljárás tárgyát vagy alapját képezik, és ott olyan végrehajtók sokaságával fognak szembesülni, akik bőven ebbe az esetkörbe tartoznak bele? Eleve érvénytelen, jogtalan, jogszerűtlen minden olyan lépésük, amelyet egy nem létező, egy jogszabálysértő eskü eredményeként tettek, illetőleg jogszabálysértő módon kerültek már kinevezésre is. Egyetérte azzal az állásponttal, tisztelt legfőbb ügyész úr, hogy akikről bebizonyosodik jogerősen, hogy törvénytelen módon kerültek kinevezésre, hogy érvénytelen esküt tettek, vagy akár egyébként mind a kettő egyszerre, mert lesz olyan, akinél mind a kettő egyszerre fönnáll, azoknak aztán visszamenőleg valamennyi olyan végrehajtási ügyében valamennyi eljárási cselekménye érvénytelen, és az eredeti állapot helyreállításának következményét vonja maga után? Ez nagyon súlyos kérdés, hiszen rengeteg magyar embernek tudnánk igazságot szolgáltatni akár egy erre a célra majdan megalkotott leegyszerűsített vagy egyszerűsített eljárási folyamat végén. És tényleg nem kellenee megszólalni ebben az ügyben, hogy Schadl György még mindig elnök tud lenni? Az pedig egyébként, hogy ügyészek vagy nyomozók, ezt még nem látjuk teljesen tisztán, tárgyi bizonyítékokat tüntetnek el egy ügyben, mert megítélésük szerint nincs jelentősége, nincs relevanciája az adott eljárásban, az tényleg arcpirító, és szerintem ez önmagában egy nettó bűncselekmény. Egyrészt valószínűleg nem oldottak meg ezzel szinte semmit, mert valószínű, hogy felvételek máshova, másokhoz is kerülhettek, aztán majd ezek a személyek eldöntik adott esetben politikailag érzékeny időszakokban, hogy kinek hogyan, miért, mennyiért dobják piacra ezeket az anyagokat. És mi az, amit lehet tudni? Lehet tudni talán, hogy egy nem feltétlenül politikus, de közszereplőnek minősülő személy érzékeny érintettségű, felnőttfilmekben látott tartalmú felvételei láthatók az egyik lemezen vagy kazettán vagy isten tudja, milyen adathordozón, de aztán lehet, hogy különböző egyéb közszereplőknek a nem feltétlenül népszerűséget növelő, akár bűncselekményt megvalósító, akár legfeljebb erkölcsileg kifogásolható cselekedetei láthatóak. Vajon nem az érzékeny politikai érintettség miatt tüntettéke el ezeket az anyagokat? Ha igen, kíváncsiak lennénk, hogy kiknek a parancsára vagy utasítására, de tudjuk, hogy ezek jó eséllyel belátható időn belül nem valószínű, hogy kiderülnének. Nagyon kíváncsi lennék arra is, amit ön néhány évvel ezelőtt az Igazságügyi Bizottság egyik meghallgatásán mondott. Akkori eszmecserénk kicsit zűrösen végződött, bízom benne, hogy most nyugodtabban tudunk majd eszmét cserélni. Ugyanis akkor ön azt mondta tartalmi idézet következik , hogy számos olyan leplezett vagy titkos eszközökkel végzett nyomozás eljut a szinte teljes bizonyítottság szakaszába, ami már alkalmas lenne később vádemelésre is, amelyet aztán hirtelen leállítanak, egyik pillanatról a másikra, villámcsapás-szerűen leállítanak, és innentől kezdve az egész folyamat megakad, az addig végzett, adott esetben ügyészi munka pedig teljesen értelmetlenné vagy haszontalanná válik. Ez valamikor a 2014-18-as ciklusban hangzott el, tehát nem tegnapelőtt volt. Ez egy nagyon figyelemre méltó kijelentés volt a legfőbb ügyész részéről, kíváncsi vagyok, hogy találkozhatunke 2018-tól napjainkig, vagy akár a 2021-es évben lehetteke ilyen ügyek. Milyen arányban alkalmaznak az önök információi szerint titkos vagy leplezett eszközöket akár korrupciós cselekmények felderítésére, illetőleg vizsgáltáke, tisztelt legfőbb ügyész úr, a következő két területnek a korrupciós kitettségét vagy a korrupciós fertőzöttség lehetőségét? Ez két speciális terület, az egyiket a történelem helyezi most előtérbe, és nagyon helyes, hogy haderőfejlesztésben gondolkodik a magyar állam, ez valóban most kiemelt cél, ezzel a Mi Hazánk is a legmesszebbmenőkig egyetért, nem itt van tehát a probléma. A probléma ott van, hogy a haderőfejlesztésekhez kapcsolódó beszerzések, közbeszerzések jellemzően eleve törvényi mentességet, a közbeszerzési törvény szabályainak alkalmazása alóli mentességet vonják maguk után, vagy a parlament illetékes bizottsága eseti vagy általános jelleggel biztosít ilyen mentességet. Ha valamikor, akkor itt meglehetősen magas lehet a korrupciós kockázat. [[14.50]] De a cselekmények jellegéből adódóan általában ezek nemzetközi beszerzések, igen komoly akadályokba ütközhet egyáltalán csak a nyomozás megindulása vagy a titkos információgyűjtés megindulása. Egyáltalán vane erre bármi koncepció vagy elképzelés, hiszen az a legfőbb államérdek vagy nemzeti érdek, hogy minél kevesebb pénzből minél hatékonyabb, minél több eszközt tudjunk vásárolni, nem az, hogy többszörös túlárazással adott keretekből nagyon kevés fejlett haditechnikai eszközt tudjon beszerezni a magyar állam, amely a szomszédunkban zajló háború miatt egy versenyfutás az idővel. Tehát itt a korrupció többszörösen sértheti a nemzeti érdeket, adott esetben Magyarország területi integritásának megvédéséhez fűződő érdeket. A másik pedig, ami többször elhangzott különböző viták kapcsán korábban én magam is elfelejtettem erről szót ejteni, most azonban nem felejtem el , ez pedig a kaszinók működéséhez kapcsolódó szinte korlátlan adócsalási vagy költségvetési csalási lehetőség. A legutóbbi és legfrissebb információink szerint cáfoljanak meg minket, nagyon örülnék, hogy ha ez a cáfolat elhangzana ezek a kaszinók a mai napig nincsenek bekapcsolva a NAV online pénztárgép- vagy online ellenőrzési rendszerébe. Nem gondoljae, legfőbb ügyész úr, hogy ez ügyben is lenne tengernyi tennivaló, hiszen az mégiscsak arcpirító, hogy mondjuk, a Szamostatárfalván működő kozmetikusnak vagy fodrásznak be kell kapcsolódni a NAV online rendszerébe, de az éves szinten tíz- vagy százmilliárd forintokat termelő kaszinóknak, melyek adott esetben miniszteri, jelenleg is regnáló miniszteri érdekeltségi körbe tartoznak, pedig nincs ilyen jellegű kötelezettségük. Tehát szinte bemondásos alapon lehet eldönteni, hogy mennyi bevételt termeltek. Fogalmunk sincs, hogy milyen ellenőrzési lehetőség van az online bekötöttség hiányában erre. Nem tartjáke ezt egy, az államkasszát durván megkárosító és a magyar embereket durván megkárosító kockázati forrásnak? Itt talán egyébként jóval könnyebb lenne ezen ügyek feltárása és bizonyítása, mint mondjuk, az esetleges haderőfejlesztéshez kapcsolódó korrupciós veszélyek esetében. Aztán még egy fontos kérdés, ami talán kicsit eltér az eddig taglalt témáktól talán még van rá ennyi idő , ez a végrehajtandó szabadságvesztések kiszabásához kapcsolódik. Tudom, hogy inkább talán a belügy területét érinti, de remélem, önnek is van erről valamilyen véleménye, koncepciója, javaslata. Itt arra gondolok, hogy jelen pillanatban talán négyezerrel is többen ülnek a magyar büntetés-végrehajtási intézetekben, négyezerrel is többen töltik a szabadságvesztés-büntetésüket, mint amennyi hely lenne hivatalosan a magyar börtönökben, és borzasztóan nagy szükség lenne arra a börtönépítési programra, amelyet, úgy néz ki, hogy teljesen kifektet a kormányzat. Ugye, onnan kezdtük, nyolc vagy kilenc bv-intézet megépítésétől indultunk el 6-7 esztendővel ezelőtt, aztán ez háromra, majd egyre csökkent. Most úgy tűnik, hogy pontosan az egy állva maradt, konkrétan a szülővárosomban, Csengerben megépülő büntetés-végrehajtási intézet is kútba fog esni, nyilvánvalóan költségvetési forrás hiánya miatt. Ön szerint konkrétan hány férőhelyre lenne szükség? Értelmét látjae effajta börtönépítési programnak vagy meglévő férőhelyek létesítésének, hiszen kulcsfontosságú, hogy azok a szabadságvesztések, amelyeket döntően ügyészi indítványra meglehetősen magas hatásfokkal kiszabnak vagy elrendelnek a bíróságok, megfelelő körülmények között kerüljenek végrehajtásra. Végül, de nem utolsósorban van egy szintén egy kicsit tabunak számító terület. Főként távol álljon tőlem, hogy bűnözőket, csibészeket, rosszfiúkat vagy zsiványokat próbáljak mentegetni, és könnyen lehet, hogy itt részben az ügyészi, részben a rendőri szakterület nehezen különválasztható, sok esetben a rendőrség esik ebbe a hibába, hogy akár eseti vagy rendszeres kapcsolattartók, informátorok, egyszerűbb kifejezéssel élve vamzerok bemondására, nyilatkozatára, vallomására, hamis tanúvallomásokra, gyenge lábakon álló bizonyítékokra alapozva is elítélnek embereket, jobb esetben, mondjuk, nem végrehajtandó szabadságvesztésre, rosszabb esetben akár végrehajtandó szabadságvesztésre is. Jellegéből adódóan nagyon nehéz feltárni. Könnyebb erről beszélni, nehezebb feltárni ezeket a cselekményeket, de ha valakik, akkor önök több évtizede ezen a területen dolgozó tapasztalt szakemberek, talán esetleg erre is a vádhatékonyság valóságtartalmának belső vizsgálatára fordíthatnak némi figyelmet. Úgyhogy azt kérném a legfőbb ügyész úrtól, hogy az előbbiekben felsorolt észrevételekre, kérdésekre próbáljon meg minél pontosabb válaszokat adni. Amennyiben van olyan kérdésem, amely hosszabb vizsgálatot igényel, akkor természetesen írásban is elfogadom a részletes választ. Nincs jelentősége annak, hogy 15 vagy 30 nap múlva kapok választ egy-egy kérdésre. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, Apáti István képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Engedjék meg, hogy a vita ezen szakaszában ne csak a főügyészi beszámolóra vagy az ügyészségi beszámolóra reagáljak, hanem arra is, ami elhangzott a vitában. Én törekszem arra, hogy konkrét kérdéseket is megfogalmazzak egyébként nemcsak a legfőbb ügyész úr felé, hanem egyébként Vejkey elnök úr felé is, részben arra vonatkozóan, amit elmondott a hozzászólásaiban. Rögtön egy Vejkey képviselő úrhoz intézett kérdéssel kezdeném. A képviselőtársaim itt rengeteg korrupciós ügyet felsoroltak, rengeteg olyan ügyet, amelyek bűzlenek a korrupciótól, és ezeknek semmi következménye nem lett. Elnök úr, az Igazságügyi Bizottság elnöke, ön ezt konkrétan aknamunkának tartja, hogy egy országgyűlési képviselő ezeket az ügyeket egy ilyen napirendi pont keretében ismerteti a közvéleménnyel? Nyilván önök pontosan ismerik ezeket az ügyeket és a következményeit, illetve a következményeik hiányát. Ez lenne maga az aknamunka, amikor egy ellenzéki képviselő vagy bármelyik képviselő a kötelességét végzi? No de nézzük csak, hogy milyen erős megállapítások vannak az ügyészség beszámolójában! Ezt muszáj szó szerint idéznem. Így kezdődik a beszámoló, hogy az elején olvashatjuk azt ez az ügyészség beszámolójában olvasható , hogy „Magyarország korrupciós helyzetének szubjektív megítélése korántsem azonos az objektív tényekkel”, és hogy „az utóbbi módszerek alapján nyert adatok azt igazolják, hogy Magyarország korrupciós helyzete az egészségügyi szektort leszámítva nem tér el az Európai Unió tagállamaiban tapasztalható átlagtól”. Tehát én úgy érzem, hogy ez egy igen erőteljes megállapítás. Vajon miért lehet az, hogy az emberek érzése az, hogy Magyarországon történelmi szinten van a korrupció? Vajon miért történt ez? Vejkey képviselő úrnak volt egy olyan megfogalmazása, hogy a Fidesz a jogállamiságot képviseli. Hát, én úgy gondolom, hogy az is egyfajta jogállamiság, amit a Fidesz képvisel, és amit egyébként olyan ügyekkel, olyan szimbolikus ügyekkel lehet leírni, amit már többször említettek a képviselőtársaim. Képviselő úr, és most visszajött államtitkár úr is, nagyon jó, ugye az államtitkár úr helyén ült az elődje éveken keresztül, amikor az Igazságügyi Minisztériumot [[Dr. Répássy Róbert átül a mellette lévő székre. Derültség.]] na igen, gyors helycserés támadást megtett államtitkár úr, ez indokolt , tehát amikor éveken keresztül a kormányt, az Igazságügyi Minisztériumot kellett képviselni valakinek, akkor Völner Pál ült itt. Völner Pál vitatkozott ezekről az ügyekről, Völner Pál vitatkozott egyébként és osztotta ki, vagy nem tudom [[Dr. Apáti István: Flegmán, nagy arccal!]] , tehát ő vitatkozott, ő védte a kormány mundérjának a becsületét korrupciós ügyekben, ő beszélt egyébként évek óta a végrehajtás rendszeréről, az igazságügyi miniszter helyettese. Az ügyészség információi szerint, a nyomozati anyagok szerint ezeknek a nyomozati anyagoknak a következményéről a másik oldalról a nyomozószervek részére vagy az ott látható következményekről már hallhattunk, na, ezek alapján az információk alapján a miniszter asszony helyettese, tehát az igazságügyi miniszter főembere, mondhatjuk, a minisztérium második embere 2018-ban korrupciós kapcsolatot alakított ki a végrehajtói maffia egyik főemberével. Tehát azt gondolom, ez szimbolizálja azt, ami megjelenik egyébként a kutatásokban, még egyébként az ügyészségi beszámolóban idézett kutatások számaiban is, hogy ebben egy viszonylagos, politikai árkok feletti konszenzus van, hogy Magyarországon történelmi szinten van a korrupció, és ez bizony egészen a kormány legmagasabb szintjeiig is eljutott, hiszen az igazságügyi miniszter helyettese az ügyészség szerint érintett ezekben az ügyekben. Az önmagában szerintem szimbolikus, és sokat elmond az önök rendszeréről, hogy ez az ember, Völner Pál a mai napig szabadlábon lehet, sőt nagyon sokáig még ügyvédként praktizálhatott. Ez egészen elképesztő, de szimbolikus egyébként az önök rendszerére nézve. Az is az, hogy valóban az az ember, aki a végrehajtói maffiának a főembere, Schadl György, akit egyébként a bíróság szerint lehet a legkorruptabb magyar végrehajtónak tartani, továbbra is a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke lehet, és ez ugye, felvet ilyen konkrét jogi problémákat is, amelyeket itt képviselőtársaim említettek. Itt egyébként nemcsak egy megörökölt jogi helyzet van, hanem itt már konkrétan az elmúlt hetek, illetve hónapok politikai cselekvése alapján egy politikai felelősség is felmerül, ugyanis kétszer kaszálták el ezt az indítványomat, amivel ezt a helyzetet egyébként rendezni lehetett volna. [[15.00]] Még egy ügyet említenék itt az elején, erről szintén már beszélt egy képviselőtársam, hogy hét év nyomozás után Farkas Flórián csak megúszta a számonkérést. Azt gondolom, hogy ez is ezt a rendszert szimbolizálja. Tehát vannak itt nagyon-nagyon érdekes megjegyzések. Például az ügyészség beszámolója hivatkozik az Eurobarometer reprezentatív kutatására, miszerint a megkérdezettek 87 százaléka tekintette elterjedt problémának Magyarországon a korrupciót, ami ugyan az ügyészség szempontjából magasabb a 71 százalékos uniós átlagnál, de ezzel Magyarország a középmezőnyben van. Nem tudom, legfőbb ügyész úr, ez egy pozitív megállapításnak tekinthetőe, hogy ezzel az adattal Magyarország az európai középmezőnyben szerepel, hogy gyakorlatilag a megkérdezettek 87 százaléka szerint rendkívül súlyos probléma a korrupció. Eljutunk itt a legdurvább ügyig, a Schadl-Völner- vagy Völner-Schadl-ügyig. Remélem, hogy nem tekinti aknamunkának elnök úr, ha erről egy kicsit részletesebben beszélek. Több képviselőtársam kérte a legfőbb ügyész véleményét erről a helyzetről, ami kialakult, hogy vane az ügyészségnek egyébként tennivalója ezzel kapcsolatban, illetve konkrétan mi a legfőbb ügyész úr véleménye arról a helyzetről, hogy még mindig ez az ember lehet a Végrehajtói Kar elnöke. Itt egy picit hadd idézzem fel, ami az elmúlt hetekben, illetve hónapokban történt az ügyben. Egy múlt év nyári vita során Répássy államtitkár úr az egyik kérdésemre úgy válaszolt, hogy nem elviselhető az a helyzet, hogy egy hivatalából felmentett végrehajtó betölthesse a Végrehajtói Kar vezetői pozícióját. Egyébként azt is olvastam, hogy sajnálkozását fejezte ki államtitkár úr, amikor múlt év talán decemberében a Végrehajtói Kar vezető testülete tartott egy közgyűlést, és nem hívta vissza Schadl Györgyöt. Én is írtam nekik egy levelet, egyébként egy pécsi illetőségű helyettes ő is érdekes körülmények között került megemlítésre az egyik ilyen lehallgatási anyagban egy hónap után válaszolt, a válaszából kiderült, hogy eszük ágában sincs visszahívni Schadl Györgyöt. Felbátorodva egyébként azon, amit Répássy államtitkár úr elmondott itt múlt év nyarán, egy törvényjavaslatot terjesztettem elő annak érdekében, hogy ezt a jogszabályi környezetben meglévő, kimutatott és elismert anomáliát kezeljük, és ezt már kétszer vittem az Igazságügyi Bizottság elé, ahol Vejkey képviselő úr elnököl. Ott is hivatkoztam arra, hogy a bíróság által is már elismerten vagy legalábbis ebben a környezetben kimondottan a legkorruptabb magyar végrehajtónak nevezhető emberről beszélünk. Olyan emberről, aki éveken keresztül kenőpénzt adott a miniszter asszony helyettesének, hogy úgy éljen vissza a saját lehetőségeivel, ahogy az ő érdekeinek megfelelő. És még mindig ez az ember lehet a Végrehajtói Kar elnöke úgy, hogy végrehajtó már nem lehet. Akkor úgy érvelt egyébként elnök úr is, hogy az ártatlanság vélelme egy fontos alapelv, ami nyilvánvalóan így van, de én úgy érzem, hogy téves volt ez az érvelés, hiszen végrehajtóként nem dolgozhat, éppen az objektív tények, adatok miatt már Schadl György. Ahogy egyébként kis késéssel, de már Völner Pál sem dolgozhat ügyvédként annak ellenére, hogy az ítéletek nyilván az ügyben még nem születtek meg. Mégis egy ilyen rossz jogszabályi környezet miatt ami egyébként az önök által elfogadott törvényből levezethető továbbra sem lehet eltávolítani ezt az embert a Végrehajtói Kar elnöki tisztségéből, ami egyébként nagyon súlyos morális problémákat felvet, tekintettel arra, hogy rengeteg magyar ember és magyar család életét tették tönkre ezek a korrupt gazemberek, ezek a korrupt végrehajtók. A másik oldalról pedig azokat a súlyos jogi problémákat is felveti, hogy a mai napig nyilván nem a börtönbe mennek az újabb és újabb kinevezett végrehajtók esküt tenni. Kétszer terjesztettem ezt a javaslatot ismétlem, felbátorodva Répássy államtitkár úr felszólalásán az Igazságügyi Bizottság elé, és mind a kétszer elkaszálták. Legutóbb egyébként továbbvittem az ügyet a Törvényalkotási Bizottságba is, és egészen elképesztő volt látni, hogy egyetlenegy fideszes vagy KDNP-s képviselő sem szólalt fel, egy picit olyan szemlesütve, egy tartózkodást nyomtak erre a javaslatra. De az legyen világos, és szerintem ez érdekli a közvéleményt, hogy az önök politikai döntésének az eredményeképpen lehet még mindig Schadl György a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke. Tehát ez legyen világos mindenkinek: ha önök nem kaszálták volna el kétszer ezt a javaslatot, akkor már a törvény erejénél fogva ezt az embert el lehetett volna távolítani ebből a fontos tisztségből. Visszakanyarodnék azokra a konkrét kérdésekre, amiket szeretnék megfogalmazni. Tudjuk azt, hogy Schadl Györgyöt talán már 2021 novemberében letartóztatták, no de legfőbb ügyész úr szükségesnek érzie Varga Judit miniszter asszony meghallgatását az ügyben, ismétlem: a korábbi helyettesét érintő, súlyos korrupciótól bűzlő ügyben? Ön hogy látja, ez meg foge történni, és ha megtörténik, akkor mikor történik meg? Azért is teszem fel ezt a kérdést, mert rengeteg ember teszi fel nekem is ezt a kérdést. Én kihasználom ezt a lehetőséget, egyébként itt van legfőbb ügyész úr, itt van államtitkár úr ugye, Varga Judit miniszter asszony jelenlegi helyettese , itt van az Igazságügyi Bizottság elnöke. Számomra bárkitől megfelel egy válasz. Tehát meg foge történni önök szerint, hogy meghallgatják Varga Judit miniszter asszonyt? A következő kérdésem, hogy Völner Pál miért lehet még szabadlábon. A legfőbb ügyész úrhoz szeretném intézni ezt a kérdést. Rengetegen kérdezik ezt tőlem, én továbbítom ezt a kérdést. Remélem, kapunk rá választ, és nem is alapvetően én kapok rá választ, hanem az a sok-sok magyar ember, aki joggal várja el, hogy világos legyen a helyzet. Itt részletesebben levezettem azt, hogy hogyan próbáltam meg olyan törvényjavaslatot érvényesíteni, ami alapján a korrupt fővégrehajtót el lehetne távolítani ebből a pozícióból. Mi a véleménye és ez a kérdés egyébként már elhangzott, elnézést az ismétlésért legfőbb ügyész úrnak, hogy vane tennivalója az ügyészségnek azzal a helyzettel, hogy jelenleg is Schadl György a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke? Az utolsó kérdésem megint csak egy részben már említett ügyre utal, hogy a „Híd a munka világába” program esetében nem oly régen, néhány hónapja olvashattuk, hogy bizonyítottság hiányában lezárták az ügyet, tehát Farkas Flórián megúszta a számonkérést. Ez hogyan történhetett meg, tisztelt legfőbb ügyész úr, mindazok mellett, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériuma 24 szabálytalansági eljárást indított az Országos Roma Önkormányzat által lefolytatott közbeszerzések és beszerzések esetében, és 11 esetben megállapítottak valamilyen szabálytalanságot, és összességében, az 1,6 milliárd forintot kitevő összeg esetében az EMMI-vizsgálat arra jutott, hogy a teljes összeg esetében fennáll a szabálytalanság gyanúja? Hogy történhet az meg, tisztelt legfőbb ügyész úr, hogy ilyen súlyos és elég markáns megállapításokat követően bizonyítottság hiányában lezárták az ügyet, és senkit nem vontak felelősségre, Farkas Flórián megúszta ezt az ügyet? Egy konkrét kérdésem még ehhez kapcsolódóan, hogy megtörténte Farkas Flórián kihallgatása. Erről én nem találtam konkrét információt. Tehát sor kerülte erre a kihallgatásra? Tehát ami ügyek itt elhangzottak, ami ügyeket képviselőtársaim is elmondtak, szerintem teljesen egyértelmű, hogy miért alakult ki egyébként pártpolitikai nézetektől szinte függetlenül Magyarországon az az érzés, hogy történelmi szinten van a korrupció. [[Dr. Vejkey Imre felé:]] Tisztelt Elnök Úr! Ne haragudjon, hogy ennyiszer megszólítom önt, de hallhattunk elég markáns kijelentéseket. Szerintem ezek a rendkívül súlyos korrupciós ügyek, amiket az ügyészség szerint elkövetett miniszter asszony helyettese, na, az az aknamunka, és az az aknamunka a magyar emberek, a magyar társadalom ellen, amit a korrupt végrehajtók művelnek. Az az aknamunka, amit az ügyészség anyagai alapján Schadl György művelt, nem az, ha vannak itt képviselők, akik erre felhívják a figyelmet. Ennyi kritikát engedjen meg, tisztelt elnök úr. Én is azzal szeretném zárni a hozzászólásomat, hogy mindenkinek köszönjük a munkáját az ügyészség szervezetén belül, hogy tisztességesen és becsülettel elvégzik azt, ami a kötelességük. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. A következő hozzászóló Apáti István képviselő úr, Mi Hazánk.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Elnöki intelmének megfelelően nem bekiabálással, hanem felszólalás keretében kívánok még néhány dolgot hozzáfűzni ahhoz, ami az előbbi 15 percbe nem fért bele. Igazából én is arra szeretnék rákérdezni a legfőbb ügyész úrtól, hogy miben látja az önkritika, akár a szervezeti, akár a legfelső vezetői szintű személyes önkritika területeit, indokait. Tehát itt valóban az volt az érzésünk az ön beszámolóját hallgatva, hogy minden teljes mértékben rendben van, nincs itt semmi látnivaló, mindenki nyugodtan összecsomagolhat, hazamehet, megihatja a teát, és nyugodtan lefeküdhet aludni, mert itt is már a létező világok legjobbikával állunk szemben, a bűnt százszázalékos hatékonysággal üldözik, a bűnösök elnyerték méltó büntetésüket a valóság meg, ugye, meg az emberek szubjektív megítélése ezzel szöges ellentétben van. Nem véletlenül hívtam fel az előbb a figyelmet itt egy elég merész párhuzammal az egyszerű falusi kozmetikus meg a kaszinók viszonylatára, mert ezek a jelenségek irritálják a legjobban az embereket. Úgy érzik, hogy az ő zsebükben turkál az állam, hogyha egyetlen forint adót nem fizetnek be, akkor súlyos adójogi és adott esetben büntetőjogi következményekkel számolhatnak, míg azok pedig, akik többmilliós öltönyben flangálnak, és a törvényeket alkotják, nemcsak elméletileg, hanem gyakorlatilag is szó szerint mindent és bármit megtehetnek, titkosszolgálatként működő szervezeteket tehetnek tönkre csak azért, mert azok egyébként hatékonyan végezték a munkájukat. [[15.10]] Tehát az önkritikát szeretném én is öntől hallani. Mint ahogy az Országos Roma Önkormányzat ügyében, ami megint arcpirító, 1600 millió forintról van szó. Nagy összegben mernék arra fogadni, ha személy szerint én ennek az egésznek az 1 százalékát elkövetném, többet ülnék, mint Buddha, és már régen guggolnék, tisztelt hölgyeim és uraim. Farkas Flórián azért lehet szabadlábon mert valljuk be őszintén, nyugodtan aludhat nyitott ablak mellett, mert az eszéért senki nem fogja ellopni , mert kötött egy vádalkut, csak ez nem a büntetőeljárás szabályai szerinti vádalku, hanem egyfajta politikai jellegű vádalku. Egyetlenegy haszna van ebből a magyar politikának és a magyar közéletnek, hogy már nincs itt, de amilyen balszerencsések vagyunk, még lehet, hogy valamelyik ciklusban listáról valahogy visszacsempészik őt ide a Házba. Egy megjegyzést engedjen még meg, legfőbb ügyész úr, a járási ügyészségekre szeretném az ön szíves figyelmét felhívni. Ugyanis gyakran tapasztaljuk mi, főleg Északkelet-Magyarországon, minél távolabb vagyunk Budapesttől, ahol sokszor tényleg egy elefántcsonttoronyból szemlélik az ügyészi szervezetet, akár a bíróságokat, a rendőrséget, sorolhatnám szinte valamennyi állami szervezetrendszert, minél nagyobb a kilométerekben mérhető távolság Budapest és az adott, jelen esetben járási ügyészség között, annál kevésbé látszanak a problémák, és annál inkább érezhetik úgy a járási ügyészek, hogy mostohagyermekek, és igazából nem veszik figyelembe a véleményüket, nem ismerik a problémáikat, és nem is akarják megismerni a problémáikat. Kérdezhetném azt is, hogy a nem ügyészi hatáskörben vagy munkakörben dolgozók javadalmazása kapcsán várhatóe valami bérfejlesztés, kérdezhetném a járási ügyészség bérfejlesztésével kapcsolatban is, de inkább javasolnék önnek vagy önöknek valamit. Álruhás országjárást nem tudok javasolni, mert valószínűleg könnyen felismernék a legfőbb ügyész urat, tehát nehéz lenne elbújni a figyelő tekintetek elől, de azért egy mélyebb kutatást, egy mélyebb betekintést, vizsgálatot, elemzést azért érdemes lenne a járási ügyészségeken folytatni, főleg a létszámgazdálkodás kapcsán. Ugyanis nagyon sok járási ügyész, tisztességes, jól felkészült, a hivatását szerető járási ügyész gondolja úgy, hogy jóval kevesebben vannak, mint ahány ügyész kollégára szükség lenne, míg adott esetben Budapesten vagy más nagyobb városokban egy vízfej alakult ki. Ne intézzük ezt el annyival, hogy persze, itt a szokásos főváros-vidék ellentétről van szó, és valójában itt sem annyira rossz a helyzet, mert akár sokszor a járási ügyészségek épületeinek állapota méltatlan vagy nem elég méltó az ügyészséghez, az informatikai felszereltség... Sokszor olyan számítógépekkel dolgoznak tudom, hogy nem hiszik el, látom én önökön, azt hiszik, hogy túlzok, pedig higgyék el, hogy nem , olyan gépeken, amiken lehet, hogy Noé is dolgozott még annak idején; ezt nagyon komolyan mondom, és jóval kevesebben vannak, mint amit az ügyek mennyisége és minősége indokolna, és belefulladnak a munkába. Előrelépési lehetőség, karrierlehetőség pedig különböző okok folytán alig-alig van számukra, itt legfeljebb a gyakoribb erkölcsi és valamivel izmosabb anyagi elismerés lehetne a megoldás. Úgyhogy én arra kérem legfőbb ügyész urat, hogy figyelő tekintetét vesse nyugodtan a járási ügyészségekre, a végeken dolgozó, többségében tisztességesen dolgozó katonákra a szó idézőjeles értelmében mondom ezt, hogy katonákra annak érdekében, hogy ne csak a fővárosban dolgozó, jól fizetett kollégáknak, hanem nekik is legyen nem kevés okuk az elégedettségre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Apáti István képviselő úr. A következő hozzászóló Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr, és elnézést, hogy ismét egy nagyon rövid időre szót kérek, egyszerűen csak elfelejtettem egy fontos ügyet felhozni, amit egyébként említett legfőbb ügyész úr is, elnök úr. A környezetvédelmi ügyek kapcsán különböző mutatókat említett legfőbb ügyész úr, és ezek szerepelnek is a beszámolóban. Ennek kapcsán engedjenek meg egy visszajelzést, és egyébként ez nyilván azért jelentős részben jogalkotási kérdés, de én rengeteg ilyen üggyel találkozom, rengeteg ilyen üggyel foglalkozom, és nagyon lelkiismeretesen igyekszem és igyekszünk utánamenni az ilyen ügyeknek. Ezek között vannak igen jelentős, elképesztő, és adott esetben egy-egy városrész életére is nagyon komoly hatást gyakorló ügyek, és én mindig megteszem azt, természetesen a lehető legtöbb információ összegyűjtése után, hogy megteszem a feljelentést ezekben az ügyekben. Van, amikor még többször neki is kell futni annak érdekében, hogy egyáltalán bárki foglalkozzon ezekkel, és bizony, itt láthatók nagyon-nagyon durva összefonódások. Például gondolok arra, hogy a külföldi szemét áramlik be az országba, és egyébként nagyon sok helyen tetten érhető volt, hogy Olaszországból érkező külföldi szemét áramlik be az országba, és olyan jellegű áltevékenységek révén deponálják ezeket nagy mennyiségben, adott esetben a lakóterületek közvetlen közelébe, ami nagyon könnyen tetten érhető. Tehát megkapják feldolgozásra az engedélyt a kormányhivataltól, úgy, hogy az alapvető feltételeknek sem felelnek meg, kapnak bejelentést a hatóságok, semmi nem történik, és adott esetben konkrétan a tűzveszély is felmerül, mondjuk, akár több ezer tonnányi, teljesen szabálytalanul lerakott hulladékhegy esetében. Én nagyon sokszor szembesültem azzal sajnos, hogy vagy meg is szüntették a nyomozást, vagy teljesen nevetséges, pár százezer forintos büntetési tételekkel tudtak elfutni azok, akik egyébként közösségeket veszélybe sodortak. Úgyhogy, mivel elhangzott a vita során a környezetvédelmi ügyek helyzete, ezért ezt mindenképpen szerettem volna egy visszajelzésként elmondani, hogy én azt gondolom, itt egyrészt a bűnüldözés terén, másrészt pedig a jogalkotás terén is rengeteg feladatunk van annak érdekében, hogy meg lehessen őrizni településünk egészséges környezetét. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt képviselő úr. További felszólalásra senki nem jelentkezett, ezért az együttes általános vitát lezárom, s megkérdezem Polt Péter legfőbb ügyész urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Fáradjon a pulpitusra! Öné a szó, legfőbb ügyész úr.
Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget. Érdeklődéssel hallgattam a hozzászólásokat és a kérdéseket, és volt köztük olyan, ami érintette a mai ülésrend most éppen folyamatban lévő napirendjét. [[Derültség.]] Vannak mások is, amikre majd reagálni fogok, de ott megengedhetem magamnak a választás szabadságát, mert egyébként nem tartozik a napirendhez. Amire nem fogok reagálni, az pedig személyes jellegű. Azt visszautasítom általánosságban is, hogy az ügyészség politikailag motiváltan, a feleket megkülönböztetve, törvénysértő módon dolgozik. Ez nem igaz, ez valótlanság, éppen az ellenkezője igaz, és tisztelet illeti meg azokat az ügyészeket és egyéb munkatársakat, akik 2021-ben, az előtt és az után is dolgoztak. Az ő munkájuk bármikor leellenőrizhető és igazolható az az állítás, amit most tettem, és ebben mindenki benne van egytől egyig, mert ahogy itt elhangzott több hozzászólótól is, a tisztességes ügyészek persze jól dolgoznak. Igen, a tisztességes magyar ügyészség jól dolgozik, és ebben mindenki benne van, akinek a keze ezt a munkát fémjelzi, amit leteszünk évről évre az asztalra. Köszönettel vettem Vejkey és Demeter képviselő urak hozzászólásait, és egyetértek azokkal a gondolatokkal, amik ott elhangzottak, de ezt bővebben nem is kell, azt hiszem, kifejtenem. Az egyéb hozzászólásokról. Sebián-Petrovszki képviselő úr jelentős részben nem a 2021. évvel foglalkozott, de azért egy-két dologra persze reagálok. Az nem igaz egyszerűen, hogy a most folyó jogállamisági vitában az ügyészség egy érv amellett, hogy Magyarország lábbal tiporja a jogállamiságot. Tessék nekem mutatni egy ilyen európai bizottsági vagy más európai uniós hatósági megnyilvánulást! Ez nem így van. A most tárgyalásban lévő igazságügyi csomag sem az ügyészségre vonatkozik, nem is értem, hogy kerül a csizma az asztalra. Természetesen ugyanúgy, ahogy más országok különböző hatóságainál beleértve az ügyészségeket is , az Európai Unió különböző szolgálatai, intézményei vizsgálódnak, ezek megállapításokat tesznek. Például a GRECO szokta ezeket a vizsgálatokat elvégezni, s mondjuk, olyan kritikai megállapításokat tesz, hogy Magyarország ügyészségénél nem teljesen tisztázott az, hogy mi van az ügyek átszignálásával, hogyan követhető ez nyomon. [[15.20]] Ezt a kritikát tanulmányoztuk, megfogadtuk, a hozzáférhetőséget és a követhetőséget megteremtettük, a GRECO pedig elfogadta. Ilyen jellegű kritikák vannak, és ami rajtunk múlik, azt meg is tesszük. Természetesen vannak jogalkotási kritikák is, de az nem minket illet, azzal tessék a jogalkotóhoz fordulni. Ha jól látom, éppen jó helyen vagyunk. Tehát az, ami elhangzott a képviselő úr részéről, nem tartalmaz olyan valós állításokat, amelyekre más módon lehetne vagy kellene reagálni. Képviselő úr hosszasan fejtegette, hogy kormánypárti, nem kormánypárti képviselők ellen indított büntetőügyek, ezekben megkülönböztetések. Mi ilyen megkülönböztetést nem teszünk, teljesen mindegy, hogy kormánypárti vagy nem kormánypárti. Ha bűncselekmény gyanúja felmerül és magas állású kormánytisztviselőről van szó vagy képviselőről, kormánypárti vagy ellenzéki politikai személyiségekről, az minket hidegen hagy, teljesen mindegy. Az a lényeg, hogy vane bűncselekmény megalapozott gyanúja a személyével szemben, és ahhoz képest lépünk. Én nem kívánom felsorolni, mint ahogy ön feladta a magas labdát, hogy kikkel szemben indított eljárást Magyarország ügyészsége, kérte a mentelmi jog felfüggesztését, vagy milyen egyéb magas rangú tisztségviselőkkel szemben járt el, hosszasan lehetne egyébként sorolni. Az az egy, ami név szerint elhangzott itt és a volt miniszterhelyettest, illetve társait illeti, lekicsinylő minősítést kapott képviselő úrtól, mondván, hogy ez sem egy jelentős ügy. Ehhez képest majdnem mindenki hosszasan fejtegette és nagyon fontos ügynek tartotta. Egyébként fontos ügy [[Sebián-Petrovszki László: Szabadlábon van!]] , mint ahogy az összes más ügy is fontos. Erre is válaszolok majd, csak várjuk ki. Ebben az ügyben számos esetben és nem csak ön, más is felvetették azt a kérdést, hogy érthetetlen, miért van szabadlábon. Én meg azt nem értem, hogy önök miért ilyen rosszul tájékozottak. Ugyanis többször felvetették ezt, nyilvánosság előtt is. Én több írásbeli kérdést kaptam ebben a témában, ezeket szépen megválaszoltam, nem csak a címzettek ismerhetik a tartalmát; ezek a válaszok megtalálhatók az ügyészség honlapján is. Azért van szabadlábon, mert a büntetőeljárási törvények olyanok, amilyenek. Ezeket a törvényeket nem mi hozzuk, hanem önök. Vannak általános és speciális okai is az előzetes letartóztatásnak, ezek nem teljesültek, alapvetően egyébként azért, mert a szóban forgó miniszterhelyettes egyben országgyűlési képviselő is volt és mentelmi joga volt ugyanúgy, mint ahogy önöknek van mentelmi joguk. Ha az ezzel kapcsolatos véleményemet önök meg akarják ismerni, akkor egy egész könyvet írtam erről, szívesen elküldöm a hozzáférhetőségét önnek is. [[Dr. Apáti István: Egy éve nem képviselő már! Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Hát, könyörgöm! Akkor tessék a büntetőeljárási törvényt tanulmányozni, hogy mikor van helye előzetes letartóztatásnak: ha a szökésétől, elrejtőzésétől tartani kell, ha a bizonyítékok eltüntetésétől tartani kell, ha a bűntársakkal való összebeszéléstől tartani kell. Egy olyan periódusában az ügynek, amikor mindezek az okok megszűnnek, nem törvényes ezt indítványozni, tudniillik Magyarország jogállam [[Sebián-Petrovszki László: Schadlt kiengedik, ez azt jelenti?]] minden ellenkező állítással szemben és az ügyészség azt indítványozhat, ami a törvényben benne van. Nem akarom önöknek visszapasszolni a labdát, ez van a törvényben. Továbbmenve: képviselő úr azt állította, hogy az éves jelentésben a korrupció létét is tagadjuk. Ez megint csak valótlan állítás. [[Sebián-Petrovszki László: Nem!]] Ezt mondta, vissza lehet nézni a jegyzőkönyvben, és fel is írtam, hogy a jelentésben azt mondjuk, nincs olyan, tehát hogy Magyarországon nem létezik korrupció a jelentés szerint. Dehogynem! [[Sebián-Petrovszki László: Bizottsági ülésen mondta! Bizottsági ülésen!]] Hogy én ilyet mondtam? [[Az elnök ismét csenget.]] Hát, akkor, képviselő úr, rosszul emlékszünk, vagy ön, vagy én! Ilyet nem mondhatok, már csak azért sem, mert mást írtam le és írtam alá. Persze, hogy van korrupció, de annak sem a mértéke, sem a minősége nem olyan, mint amit önök itt állítottak. Többször előfordult a hivatkozás különböző felmérésekre. Volt, aki nagyon helyesen hozzátette, hogy ez egy percepciós felmérés, korrupcióérzeti felmérés. Mi nem érzetekkel és érzelmekkel foglalkozunk, hanem tényekkel, a tényeket pedig az adja, hogy mi van a büntető törvénykönyvben. A büntető törvénykönyvben bűncselekmények vannak, korrupciós bűncselekmények, mi abból indulunk ki, és a mi statisztikánk is abból indul ki, hogy ilyen bűncselekményeket követteke el, milyeneket, hányan követték el. Én erre alapozom azt a véleményt, amely megjelenik. Az pedig egy teljesen téves hozzáállás, megközelítés, hogy azzal, hogy mi nem csatlakoztunk az EPPO-hoz, ugyanakkor felállítunk Integritás Hatóságot és más intézményeket, és különböző jogszabályi változtatásokat eszközlünk, elismerjük, hogy Magyarországon hihetetlenül magas a korrupció. Akkor azok az országok, amelyek csatlakoztak az Európai Ügyészséghez, még inkább elismerik azt, mert ők még ráadásul a nemzeti hatóságok helyett nemzetközi jellegű hatósághoz teszik át ezeknek az ügyeknek az intézését, és ez az ön felfogásában ezek szerint azt jelenti, hogy nem bíznak a saját nemzeti hatóságukban. Sem az egyik eset, sem a másik eset nem úgy van, ahogy ön interpretálja. Nem azért csatlakoztak, mert nem bíznak a hatóságukban, és mi sem azért utasítottuk vissza, majd hoztuk létre az Integritás Hatóságot, mert nálunk már nem tudja kezelni a magyar hatóság. A következő felszólaló a Momentum részéről: nem akarom ismételni magam, hogy milyen kritikákra nem kívánok válaszolni, azt hiszem, a Házhoz sem lenne méltó. Arra viszont felhívnám a felszólaló figyelmét, hogy nem ártana frissíteni az itt elhangzott és közzétett információit. Mindaz nagyrészt olvasható a Borsod24 cikkében, amit ön elmondott és nyilván az onnan átvett adatokkal más cikkekben is. Csak az a baj, hogy ez ’21-es cikk, ’21. IX. hóban jelent meg, azóta sok minden történt, úgyhogy az ön által elmondottak jelentős része már elavult. Igen sok ügyben már történt valamilyen más lépés, például vádemelés, mondjuk, az Öveges-ügyben vagy megszüntetés a „Híd a munka világába” ügyben, vagy szintén vádemelés történt az Alstom-ügyben. [[15.30]] Én azt javaslom, hogy vagy naprakészen tájékozódjon a sajtóból, de még inkább, hogyha hiteles adatokat akar, akkor forduljon írásbeli kérdéssel hozzám, szívesen megadom mindazt az információt, amit megadhatok mint legfőbb ügyész. Harangozó képviselő úr, a váderedményesség nagyon magas. Ezt én felfoghatnám a bíróságok kritikájának is; nem veszem magamra, hiszen a bíróságok azok, amelyek egyetértenek az ügyészséggel. Egyébként én nem tartom ezt sem ördögtől való dolognak, sem pedig egy mindent felülíró jellegzetességnek. Ezt a váderedményességet sok más tényezővel együtt kell értékelni. A magyar szabályozás olyan, hogy most megint a törvényekre térek vissza a törvények tisztelete alapvető, és nemcsak a tisztelete, hanem a betartása is az ügyészségnél. Akkor lehet vádat emelni, hogyha az ügyész meggyőződött arról, hogy bűncselekmény történt, és az követte el, akivel szemben ő vádat emel. Nem lehet úgy vádat emelni és ezt képviselő úrnak ugyanúgy tudnia kellene, mint nekem, még ha nem is foglalkozik olyan intenzíven büntetőügyekkel, de tanulta , nem próbálkozhatunk azzal, hogy majd a bíróság eldönti, én ebben bizonytalan vagyok, vagy igen, vagy nem, a felelősséget eltolom magamtól, inkább nem mondom ki a döntő szót. A bíróság előtt vádat emelni, hihetetlen súlyos következményei vannak önmagában a vádemelésnek, önmagában a büntetőeljárás hatálya alatt állásnak. Ezt nem lehet felvállalni a magyar törvények alapján. Van olyan jogrendszer, ahol ezt meg lehet tenni. De hogy továbbfűzzem ezt a gondolatot. Én megemlítettem most a szóbeli kiegészítésben a pótmagánvádat, amit én egyébként nagyon is pártolok és támogatok, mert igenis az is egy ellenőrzési lehetőség az ügyészség tevékenysége felett. És azért mondtam, hogy meg is vizsgáltuk évekre visszamenőleg a pótmagánvád eredményességét, és így kaptuk azt a 6 százalékot. Nem jó, ezzel egyetértek, még a 6 százalék is magas számomra, hogyha már Apáti úr az önkritikát kérdezte, jó lenne még ezt is leszorítani, de azt hiszem, hogy ha összehasonlításban nézzük, akár külföldi példákkal kapcsolatban is, az azért egy nagyon jó eredmény. Tehát az, hogy a pótmagánvádak 6 százaléka sikeres és 94 százaléka nem, azért az azt jelzi, hogy a megszüntető és elutasító határozatok általában is helyesek. És megmondom őszintén, én körülbelül ezt az arányt tudom maximálisan elképzelni, de még ennyit sem, a kiegészítő pótmagánvád esetében, amire január 1-jétől van lehetőség. Itt különböző ügyeket hozott képviselő úr is. Azt gondolom, hogy ezek közül az, amit elmondott, hogy a kisemberek ügyeit eltussolják hogyha jól értettem, valami ilyesmit mondott-, vagy legalábbis nem figyelnek rájuk, ez tényszerűleg nem így van. Tehát erre nem ad lehetőséget az eljárási rendszer. Ha feljelentést tesz valaki, az bekerül a rendszerbe, annak nyoma van, és azt számos ponton ellenőrzik, ellenőrzi az ügyészség is, a nyomozó hatóság is, és azzal történnie kell valaminek, és a végső eredmény, hogy ha elutasítás vagy megszüntetés van, ott is a sértett részéről az esetleges pótmagánvád. Tévedett képviselő úr, más ezt említette, hogy volt ilyen nyomozás, de a Pegasus-ügyben is volt nyomozás. De ott is mit kellett nézni? Mi úgy tudtuk ezt kezelni, mint büntetőügyet, hogy jelentős érdeksérelmet is kellett volna bizonyítani. Minden egyes általunk ismert, Pegasus-ügyben érintett személyt megkeresett az ügyészség, hogy volte ilyen érdeksérelem, és nem volt. Tehát egy nagyon lelkiismeretes, részletes nyomozás volt. Én azt gondolom, hogy itt is elismerés illeti meg azokat, akik ezt véghez vitték. A Schadl-ügy pedig nem baleset volt, hanem a Központi Nyomozó Főügyészségnek egy nagyon szakszerű és ugyancsak elismerésre méltó nyomozása. Azt nagyon érdekes hallanom, hogy egyszer azt mondják, hogy hát, ez aztán tényleg egy véletlen, egy baleset, itt aztán az ügyészség semmit nem csinált, majd a következő mondatukkal mondják, hogy hát, ekkora skandalum; meg idéznek a nyilvánosságra került lehallgatási anyagokból, ez pedig hogy történhetett, minden idők legnagyobb botránya?! Ha ez minden idők legnagyobb botránya, akkor ez minden idők legnagyobb nyomozása is, hozzáteszem. Ön is elmondta azt, ami később és előbb is számtalanszor előkerült: végrehajtói kamarai ügyben az ügyészségnek nincsen hatásköre, ezzel nem tudunk mit csinálni. Hogyha majd adnak, akkor majd fogunk ezzel is foglalkozni, addig azonban nem tehetjük meg, mert a törvények ezt nem engedik. Lukács képviselő úr: az ügyészi munkamódszerekkel kapcsolatos szavait, ha jól értettem, elismerően mondta, ezt köszönöm szépen. A kiegészítő pótmagánvádról beszéltem, ön is említette. Én a pótmagánvád intézményét támogatom, a kiegészítő pótmagánvádat is támogatom. ’19-ben már felvetettem, hogy ha 2019-ben mi nem csatlakozunk az EPPO-hoz, akkor lehetőséget kell adni a kiegészítő pótmagánvádra. Ezt a javaslatot hallottam vissza a bizottságtól is, és erre egyébként büszke vagyok. Itt szóba került, de csak az általános jellege miatt említem meg, a tárgyi bizonyítékok megsemmisítése, konkrétan ebben a bizonyos végrehajtói ügyben. Ezek nem voltak bizonyítékok, azért lehetett megsemmisíteni őket. Hogyha lett volna olyan bűncselekmény, amelynek a bizonyítékául szolgáltak volna, akkor, egyetértek, nem lehetett volna megsemmisíteni, de ezt megvizsgálta a Központi Nyomozó Főügyészség, megkeresett mindenkit, kihallgatott mindenkit, akinek szerepe lehetett, volt ebben az ügyben. Nem találtak olyan bűncselekményt, amely felmerült volna, és ezért a törvény alapján jogszerűen semmisítették meg. A drogokra, a kábítószerre vonatkozó megjegyzésekkel teljesen egyetértek, ez egy nagyon fontos terület. Igyekszünk helytállni. Itt többezres nagyságrendben voltak eljárások 2021-ben, és ezt tovább akarjuk folytatni, összhangban a nyomozó hatóságokkal és a bíróságokkal is. A fiatalkorúakkal szemben megítélésem szerint nem lépünk fel keményen, legfeljebb akkor, hogyha a sértettek is azok, és akkor a sértettek érdekeit kell hogy képviseljük, de még akkor is vitatnám a keménységet. Az EPPO-hoz való csatlakozást is felvetette képviselő úr, az nyilván nem az ügyészség kompetenciája. Apáti képviselő úr, ugyancsak kábítószer: erre az előbb válaszoltam. Egyébként több mint 7 ezer ilyen bűncselekmény volt, amiben eljártunk 2021-ben. A végrehajtói ügyet is említettem, de az, hogy még mindig elnök, az nem a mi sarunk, nem a mi kompetenciánk, ezzel nem tudunk mit tenni. Az egésznek a felügyelete a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságánál van, nem pedig az ügyészségen. Ön is mondta a tárgyi bizonyíték megsemmisítését, erre a választ megadtam. [[15.40]] A titkos eszközökkel szerzett bizonyítékokkal kapcsolatban valószínűleg arról lehetett szó, hogy az eljárás során keletkeztek olyan adatok, amelyek az eljárási szabályok miatt nem felhasználhatóak. Tehát józan ésszel ezek valamilyen bűncselekmény bizonyítékául szolgálhattak volna, de valamilyen törvényi rendelkezés folytán… például mert nem abban az ügyben, nem arra a személyre rendelték el a titkos eszköz alkalmazását, hanem azok alkalmazása kapcsán véletlenül beestek ilyen adatok, akkor a felhasználhatóság mindig kérdésessé válik. Ilyenkor vannak lehetőségek, de ezek nem azok, hogy azokat az adatokat közvetlenül felhasználjuk. Például ilyen esetben egy előkészítő eljárást el lehet rendelni, ezt meg is szoktuk tenni. Egyébként a titkos eszközök alkalmazásának elrendelése alapvetően bírói feladat, és a bíró dönt a terjedelméről és időtartamáról is. Nyilván ahol felmerült gyanú, ott ezt kell használni, legyen szó haderőfejlesztésről vagy bármilyen más, fontos gazdasági érdekről. A kaszinók esetében miért vannak még mindig hiányok az online pénztárgépnél? Nem engem illet a kérdés. Szerintem ezt másnak kell feltenni. Valóban kicsi a börtönkapacitás. Egyébként eljutottunk odáig, hogy most már egészen jól álltunk. Az embercsempészéses ügyek miatt nőtt meg hirtelen a börtönnépesség. Erre különböző intézkedéseket már tettek is. Nem tudjuk azt nézni, hogy vane kapacitás vagy nincs. Ha valaki szabadságvesztés-büntetést érdemel, akkor nekünk azt indítványozni kell, akár van börtön, akár nincs. Majd a kormányzat meg a jogalkotó valahogy ezt a problémát fogja kezelni. Amire nem válaszoltam, arra majd írásban, ahogy a képviselő úr kívánta. Keresztes Képviselő Úr! Már szóltam erről. Meg kell különböztetnünk a korrupció bűncselekményi statisztikáit a korrupcióérzékelés mérésétől. Amit ön mondott, hogy 87 százalék, és hogy középszint. De ez megint a korrupciónak nem a tényleges bűncselekményekben manifesztálódott számait mutatja, hanem azt, hogy az Eurobarometer azt mondta, hogy ezek a válaszolók azt mondták, hogy elterjedt problémának látják a korrupciót; nem azt, hogy velük szemben vagy az ő közvetlen észlelésükön alapul. Ez teljesen más, ezt, remélem, képviselő úr is belátja. Ezek, amikről mi beszélünk: mi csak arról tudunk beszélni, hogy egy bűncselekmény, tíz bűncselekmény, ötezer bűncselekmény, és ezek beleillenek a Btk. keretei közé. Mi ezt mondjuk. És azt gondolom, hogy az az eurobarometeres felmérés, amire mi is hivatkozunk, az többek között ezt a véleményt erősíti meg. Tehát olyan, hogy aztán az igazságügyi miniszter meghallgatása szükségese meghatározott ügyben, majd eldönti ebben a konkrét ügyben az egyébként már eljáró bíróság; az előzetes letartóztatással kapcsolatban pedig már válaszoltam. A „Híd a munka világába” programnál senki nem mondta, hogy itt nem voltak szabálytalanságok. Maga az eljárás is megállapította, de szabálytalanság és személyre szóló büntetőjogi felelősség között különbséget kell tenni, ezt egyébként nemcsak mi tesszük meg, hanem például az OLAF is. Apáti képviselő úr: vane önkritikus megjegyzés? Van, jó pár. Nem tartom elegendőnek az egyezséggel kapcsolatos munkánkat, tevékenységünket, nem tartom elegendőnek a bíróság elé állítást, az ügyészi intézkedés kilátásba helyezését, folyamatosan erősíteni kell az instruálást az ügyészségen belül, ott van még hiányosság, van teendőnk. Több közérdekvédelmi vizsgálat kell; igen, vannak ilyen önkritikus megjegyzéseink. Ami a járási ügyészséget illeti, odafigyelünk rá. Tegnap két megyében voltam Vas és Zala megyében , találkoztam mind a két megyének az összes ügyészével, és volt lehetőség eszmét cserélni. Nincsenek kevesebben az ellátott feladathoz, mint a fővárosban, sőt a fővárosban sokkal feszítettebb a munkatempó, és ugyanúgy vannak ellátva, modern eszközökkel egyébként. Nincs már ósdi számítógép az ügyészségen, ezt örömmel mondhatom. Nézzen körül bármelyik járási ügyészségen, ezt fogja tapasztalni. És a fizetés is ugyanannyi, ez törvényben meghatározott. Nem is lehetne más vagy kevesebb. Nagyon köszönöm a figyelmüket. Hogyha valami olyan érdemi kérdés van, amire véletlenül elfelejtettem válaszolni, azt írásban meg fogom tenni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Polt Péter legfőbb ügyész úr. A határozati javaslat előterjesztője Vejkey Imre, az Igazságügyi Bizottság elnöke volt. Kérdezem, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Zárszóként könnyű feladatom van, mert legfőbb ügyész úr autentikusan válaszolt a felmerült kérdésekre, azon kérdésekre, melyek ehhez a napirendi ponthoz tartoztak, így már csak az maradt számomra, hogy buzdítsam önöket, ellenzéki képviselőket arra, hogy gondolják át a hozzáállásukat ehhez a beszámolóhoz és a határozati javaslathoz és szavazzák meg. Egyébként pedig ez a Schadl-Völner-ügy épp azt bizonyítja, hogy az ügyészség független. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps.]]
Köszönöm szépen, bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés pénteken, 11 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Jó estét mindenkinek!