Колеги, час, відведений для перерви, завершений. Прошу заходити в зал приготуватись до реєстрації. Будь ласка, заходимо в зал, перед нами стоїть надзавдання: зібрати 150 голосів за скорочену процедуру, щоб ми змогли швидко завершити фінансовий блок. Автор, доповідач є. Будь ласка, заходимо в зал, займаємо робочі місця. Я прошу голів фракцій запросити депутатів в зал і прошу приготуватись до реєстрації. Можемо провести реєстрацію, колеги? Будь ласка, заходьте. Отже, прошу зайняти робочі місця і прошу провести реєстрацію. Прошу зареєструватись. [[16:05:22]] Зареєстровано 362 народних депутати. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Отже, колеги, ми продовжуємо блок фінансової політики. І наступний у нас на розгляді проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання переказу коштів (5361-д, депутатський). І є звернення від голови комітету, щоб його розглянули за скороченою процедурою. І у мене є звернення до усіх фракцій. Ми зранку досить довго проходили розгляд питання судової реформи. Зараз ми не встигаємо розглянути блоки і перейти до наступного. Тому є прохання, щоб зараз ми проголосували за скорочену процедуру, колеги, від голови комітету. Я прошу всіх підтримати розгляд за скороченою процедурою. Готові до голосування? Я прошу приготуватись до голосування. І я прошу підтримати розгляд проекту Закону 5361-д за скороченою процедурою. Колеги, прошу підтримати і прошу уважно проголосувати всіх. Голосуємо, колеги, прошу підтримати. Голосуємо. [[16:07:04]] За-106 Переголосуємо. Я просто вам пояснюю загальну логіку. В нас залишилося три законопроекти фінансової політики. Якщо скорочена процедура, ми зможемо їх розглянути протягом 40 хвилин і перейти до питань інформатизації, до питання, яке є досить об’ємним, про електронні довірчі послуги. Якщо ми увійдемо в повну процедуру це займе годину тільки одне питання. Я звертаюсь до тих, хто часто говорить про необхідність кращої організації роботи Верховної Ради для того, щоб ми змогли ефективно працювати, законопроекти, які мають менше як сто статей, ми можемо розглядати за скороченою процедурою. Тому давайте, прошу, заходимо в зал і прошу приготуватися до голосування. Прошу голів фракцій запросити депутатів в зал і прошу зайняти робочі місця. Можемо голосувати, яке відчуття залу? Ми здатні рішуче і безкомпромісно проголосувати чи ще почекати? І я прошу членів комітету допомогти мені максимально змобілізувати зал. Я ще раз ставлю, колеги, на голосування пропозицію розгляду за скороченою процедурою. І я прошу усіх зайняти робочі місця і взяти участь у голосуванні. Прошу усіх змобілізуватися. І я ставлю на голосування пропозицію про розгляд за скороченою процедурою проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання переказів коштів (5361-д, депутатський). Я прошу підтримати позицію комітету і прошу проголосувати, колеги. Голосуємо. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо. [[16:10:51]] За-128 Є потенціал. Є потенціал, динаміка позитивна. Динаміка позитивна, запрошую в зал народних депутатів. Ну, колеги, я просто. ті ж закони чи фінансової політики, чи інформатизації – це не закони спікера Верховної Ради України, це напрацювання наших комітетів. І це повага один до одного, колеги. Прошу займати робочі місця, заходити в зал. Будь ласка, займаємо робочі місця. Отже, колеги, я поставлю ще раз на голосування пропозицію розгляду за скороченою процедурою, і прошу голів фракцій допомогти максимально змобілізувати зал. Прошу усіх зайняти робочі місця, приготуватись до голосування. Готові, так? Отже, я ставлю на голосування пропозицію розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання переказу коштів (5361-д) за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Колеги, будь ласка, заходіть, заходіть, долучайтесь до роботи парламенту. Голосуємо, так? Підтримуємо і голосуємо. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо! [[16:13:32]] За-144 Ми близькі до фінішу. Ми близькі до переможного результату. Сергій, колеги, я просто кожному скажу: нам доводиться кожний голос пильнувати, коли під час голосування ви відходите від своїх місць, це безвідповідально. Правильно? Скажіть Сергію, що це безвідповідально. Отже, я бачу, зал готовий прийняти позитивне рішення. Треба тільки, щоб всі зайняли робочі місця, не виходили з залу, а навпаки заходили. Прошу, колеги, займаємо робочі місця, зараз я поставлю ще раз на голосування. Отже, голоси є. Прошу приготуватись. І я ставлю ще раз на голосування пропозицію, щоб проект Закону 5361-д ми розглянули за скороченою процедурою. Прошу усіх проголосувати, кожен голос має вагу. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо! Прошу підтримати, голосуємо. [[16:15:17]] За-161 Оце відповідальне голосування. А кажуть, парламент не працює. Парламент так працює, що дим іде. Отже, колеги, запрошую до доповіді голову Комітету з питань фінансової політики і банківської діяльності Рибалку Сергія Вікторовича. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Кожен споживач банківських послуг розуміє важливість ІТ-технологій. Нові платіжні системи, нові програми та гаджети кардинально змінюють фінансово-банківський сектор. Сьогодні у українських банків є шанси стати лідерами в деяких напрямках обслуговування клієнтів. Це означає і здешевлення послуг, та сприяння розвитку економіки. Адже держава повинна встигати за розвитком цих технологій. Тому мета законопроекту, це модернізація регулювання платіжних систем, упорядкування діяльності небанківських фінансових установ на ринку платіжних послуг і надання права небанківським фінансовим установам здійснювати випуск електронних грошей, та приведення національного кримінального законодавства до відповідних європейських норм. Неможливо, щоб кримінальної відповідальності не було в нашій країні за шахрайські дії з використанням електронних грошей. Наприклад, в європейських країнах ця норма і відповідальність суттєва, не менш ніж рік. 14 березня цього року Верховна Рада не змогла прийняти цей законопроект у першому читанні з-за банальної відсутності депутатів на робочих місцях. Робоча група в комітеті доклала максимум зусиль, щоб врахувати пропозиції наших колег і провести цей законопроект для того, щоб він був підтриманий в парламенті. Тож, 4 квітня цього року Комітет з питань фінансової політики і банківської діяльності на своєму засіданні розглянув цей законопроект, рекомендував Верховній Раді ухвалити його в першому читанні. І після першого читання створити комісію, робочу групу, в яку б входили народні депутати, представники Національного банку, уряду, Національної поліції та Генеральної прокуратури для того, щоб підготувати ретельно цей законопроект до другого читання. Ми зобов’язані, я вважаю, дати поштовх розвитку сучасних платіжних технологій в Україні та захистити громадян від шахраїв. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Лаврик Олег Васильович.
Прошу передати слово Роману Семенусі.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановний пане Голово! Електронні розрахунки – це для кожної розвинутої держави світу провідник у світ сучасного цифрового ринку. Цифрові технології сьогодні стали елементом кожної сфери діяльності держави. І торгівельні операції сьогодні не обходяться без електронних переказів та електронних коштів. І держава має виступити ефективним регулятором цього процесу. В Україні вже давно назріла потреба визначити юридичне поняття "електронних грошей", "платіжної інфраструктури", "платіжної системи" та всією пов’язаної із галуззю термінологією. Необхідно закріпити галузевого регулятора, яким би мав виступити Національний банк України, розробити порядок обліку інформації щодо документообігу та інформації при здійсненні електронних розрахунків, узгодити процес ліцензування та контролю установ-емітентів електронних грошей. Сьогодні Німеччина, Китай, Японія та інші держави вже визнали правовий статус системи електронних грошей Bitcoin та користуються її перевагами і можливостями. Тим часом у нас минулого року навпаки вступила в силу заборона систему електронних розрахунків, якими користується весь світ, зокрема система WebMoney. У цій ситуації таке становище відкидає Україну на узбіччя світових фінансових потоків. Тому сьогодні ми Верховною Радою маємо негайно виправити ці прогалини і спростити на своїй території умови для реєстрації договору про участь в міжнародній платіжній системі. І діючий законопроект це якраз і передбачає. Більше того, повторна редакція, підготовлена комітетом до першого читання, виправляє всі зауваження, які були висловлені під час першого розгляду. Тому фракція "Об’єднання "Самопоміч" закликає підтримати цей законопроект, який, справді, інтегрує нас в сучасний цифровий світ. Дякую.
Дякую вам. Заболотний Григорій Михайлович.
Прошу передати слово Демчаку Руслану Євгенійовичу.
Фракція партії "Блок Петра Порошенка" підтримує цей законопроект за основу. Його прийняття дасть зелене світло для приходу в Україну світових лідерів електронних платежів, таких як PayPal, QiWi, WebMoney, та дозволить використання криптовалют, зокрема біткоїнів. Бо наразі існує парадоксальна ситуація, в нашій країні мало, хто знає і розбирається у криптовалюті, її використання заборонено державою, але Україна входить в п’ятірку країн світу за кількістю користувачів різними електронними гаманцями. Цей закон легалізує такі платіжні системи, що значно полегшить життя українських фрилансерів, програмістів малого і середнього бізнесу, які працюють на закордонних замовників. Також стане простішим і тим самим українцям, які сплачують за товари чи послуги в Інтернеті. Закон підштовхне розвиток електронної комерції в Україні та полегшить вихід на міжнародний ринок вітчизняних виробників. Світовий ринок електронної комерції оцінюється на даний момент 1,8 трильйонів доларів і законом 5361 створюються умови для залучення частини цих коштів в українську економіку. Разом з тим, законопроект значно підсилює відповідальність за злочинні та шахрайські дії у сфері електронних платежів, тому що буде створено єдиний реєстр і кожен учасник платіжних систем або той, хто хоче емітувати валюту, електронні гроші в Україні він має бути контрольований нашими українськими регуляторами для того, щоб споживачі мали куди звернутися в результаті. у випадку порушення їх прав. На даний момент вони не мають куди звернутися, тому що ці системи, вони зареєстровані за межами нашої країни. Це прогресивний та потрібний законопроект, якого чекають усі українці. Тому фракція "Блок Петра Порошенка" підтримує його прийняття.
Дякую вам. Від "Батьківщини" Соболєв Сергій. Будь ласка.
Соболєв, "Батьківщина". Наша фракція вважає, що без чіткої позиції Національного банку, який, як правильно зазначили попередні виступаючі, фактично заборонив функціонування електронних грошей, а саме біткоінів на території України розглядати цей законопроект по меншій мірі є дивним. Ми хотіли б заслухати тут виступ представника Національного банку, який повинен або пояснити свою позицію, коли вони ухвалювали відповідне рішення, або заявити, що вони помилилися. І таким чином, фактично регулятор уникає відповідальності за ті рішення, які вони ухвалювали раніше. По-друге. Цей закон фактично вводить поняття емісії електронних грошей. Хоча далі автори тут же виправляються і заявляють, що це не є фактичною емісією в класичному розумінні цього слова, і це не приведе ні в якому випадку ні до яких інфляційних наслідків. Але законопроект фактично через подвійне тлумачення цих норм дозволяє далі фактично зловживати цим. По-третє. Фактично ключовий регулятор Національний банк буде відповідати за функціонування цієї платіжної системи на території України. Тому без чітких висновків Національного банку, я вважаю, що розгляд цього законопроекту, навіть в першому читанні, є таким, який не відповідає самому духу цієї реформи. Дякую за увагу.
Дякую. Колеги, зараз буде заключний виступ, після нього ми перейдемо до прийняття рішення. І тому прошу запросити депутатів в зал. Через дві хвилини будемо голосувати. А зараз запрошую до слова Яценка Антона Володимировича.
Шановний Голово, шановні колеги. Цей закон, дійсно, дуже цікавий і я хочу сказати, що я в парламенті вже десять років, але вперше бачу, коли пропонується утворити альтернативну валюту, емісію електронних грошей. Ну, тобто нагадаємо шановному Комітету з питань фінансів банківської діяльності, що єдиною валютою в Україні є гривня. Тут же пропонується, що за допомогою електронних грошей можна буде здійснювати оплату на товари, продукцію, сплачувати податки і так далі. Тобто сьогодні фактично це призведе до девальвації, тінізації економіки, девальвації національної валюти. І тому, на жаль, цей закон, ну, неможна підтримувати. Я абсолютно згоден з попереднім оратором паном Соболєвим, він дуже правильні речі казав. Тому давайте ми цей закон зараз не будемо підтримувати. І треба ще працювати над тим, щоб фінансова система України була стабільною, а не навпаки вводити речі, які її повністю детінізують, тінізують, вибачте, і розбалансують. Тому "Відродження" не буде це підтримувати. Дякую вам за увагу.
Отже, колеги, прошу заходити в зал. Ще заключне слово голові комітету, поскільки прозвучали до нього питання. Будь ласка, Рибалка, одна хвилина. І прошу займати робочі місця.
Шановні колеги, я вас дуже прошу підтримати цей законопроект, тому що, якщо ми прагнемо потрапити в Європу, то ми повинні приводити і законодавчі наші закони до законодавчих європейських рівнів. По-перше, безумовно, це важливий законопроект, і коли ми розраховуємося електронними грошами, то це не в тінь ми вводимо гроші, а навпаки ми йдемо до тих європейських стандартів, які є. По-друге, не може в країні, яка прагне потрапити в Європу, не бути кримінальної відповідальності в разі шахрайських дій, коли громадян обкрадають і не несуть за це кримінальну відповідальність. І, по-третє, так, безумовно, деякі наші колеги кажуть, що сьогодні це 5 відсотків ринку, але, якщо ми живемо і прагнемо потрапити в майбутнє, а не в минуле, то нам потрібно займатись цим питанням. І наш комітет, дійсно, розробив і рекомендує Верховній Раді у першому читанні проголосувати за цей законопроект. Якщо будуть якісь зауваження, ми готові на робочій групі доопрацювати і дослухатись до кожного з вас. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякую. Хочу наголосити, що комітет пропонує прийняти законопроект тільки за основу. Ми зможемо всі поправки внести між першим і другим читанням. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання переказу коштів (номер 5361-д, депутатський) за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо колеги, прошу підтримати. [[16:27:18]] За-180 По фракціях покажіть, будь ласка. Колеги, зараз я поставлю на повернення. Якщо не буде голосів, потім буду пропонувати повернути в комітет на доопрацювання. Будь ласка, прошу зайти в зал і зайняти робочі місця, прошу зайняти робочі місця. Отже, колеги, прошу зайняти робочі місця. Я поставлю на повернення, якщо не буде, буду пропонувати на повторне в комітет. І я ставлю на голосування пропозицію, що проект Закону 5361-д повернутися до його розгляду в голосуванні за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати повернення до розгляду в голосуванні за основу, голосуємо. [[16:28:50]] За-195 Рішення не прийнято. Нема голосів. Колеги, пропозицію в комітет підтримуємо, так? Давайте тоді зараз я поставлю, колеги, пропозицію, яка наступна є по Регламенту, це направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Готові так? Добре, я скажу так під стенограму, за участі Національного банку. Колеги, прошу приготуватися до голосування, щоб ми даремно не тратили час. Будь ласка, і я ставлю пропозицію, що проект Закону 5361-д депутатський направити до комітету для підготовки на повторне перше читання за участі Національного банку. Прошу проголосувати, прошу підтримати, голосуємо, прошу підтримати. [[16:29:52]] За-197 Ставлю наступну пропозицію, щоб проект Закону 5361-д повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Колеги, я хочу вам сказати, до речі, у мене питають, де коаліція, сьогодні два блоки комітетів, які очолюють представники опозиції. І коаліція, і "Блок Петра Порошенка", і "Народний фронт" голосує системно, підтримуючи опозицію. Тому кажу, у мене прохання, змобілізуйте свої сили, тому що коаліція сьогодні показує приклад солідарності і підтримки, показує коаліція. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію, щоб проект Закону 5361-д повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання за участю Національного банку. Прошу підтримати, прошу проголосувати, колеги, голосуємо. Прошу підтримати. [[16:31:01]] За-205 Рішення не прийнято. Проект Закону 5361-д відхилено. Наступний: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів) (номер 5592-д). [[Шум у залі]] Колеги, людей в залі є достатньо, людей в залі є достатньо. Дві фракції не беруть участь в голосуванні, ми маємо 205. "Опозиційний блок" і частина "Батьківщини", дуже просто. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію, розглянути за скороченою процедурою 5592-д. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо за скорочену процедуру, прошу підтримати. [[16:32:11]] За-161 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань фінансової політики і банківської діяльності Різаненка Павла Олександровича. Будь ласка, пане Павло.
Вітаю, шановні колеги! Народний депутат Різаненко, голова підкомітету з питань цінних паперів та фондового ринку. Вашій увазі пропонується розглянути законопроект реєстраційний номер 5592 доопрацьований від 20.04.2017 року. 14 березня цього року проект 5592 передано на доопрацювання в комітет, тобто направлено на повторне перше читання, за це проголосувало. було віддано 227 голосів. Законопроект був доопрацьований робочою групою в Комітеті з питань фінансової політики і банківської діяльності спільно з НКЦПФР, з експертним середовищем, з урахуванням пропозицій та зауважень, що були висловлені ГНЕУ, а також тих, що були виголошені під час розгляду на пленарному засіданні Верховної Ради 14 березня 2017 року. Під час розгляду законопроекту в першому читанні депутатом були висловлені певні зауваження, частину з яких було враховано в доопрацьованому варіанті. Так, наприклад, були зауваження народного депутата Яценка щодо поняття "іноземний емітент", який може включати емітентів з країни-агресора. Це було доопрацьовано і пропозиція була врахована відповідно. Також були зауваження пана Левченка. Уніфіковано, змінні поняття "пайові цінні папери" в Цивільному кодексі України та Закону України "Про цінні папери та фондовий ринок", доопрацьовано. Були зауваження ГНЕУ. виключено дублювання відповідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо підвищення рівня корпоративного управління". Тобто два законопроекти дублювали один одного. Також. щодо вилучення із повного найменування акціонерного товариства визначення його типу, що пропонується у змінах до частини четвертої статті Закону про акціонерні товариства. Доопрацювання членами робочої групи виключені зміни до законів України, Земельного кодексу України, Господарського кодексу України, законів України про дозвільну систему у сфері господарської діяльності, про дозвільну діяльність у сфері використання ядерної енергії, про телекомунікації, про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, про оренду землі, про державну реєстрацію речових прав, про Державний земельний кадастр. Вилучені норми, пов’язані.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Також вилучені норми, пов’язані зі створенням правових засад для функціонування альтернативних фондових торгівельних майданчиків, так званих БТС. Відповідно уточнена та узгоджена термінологія по всьому тексту законопроекту. Законопроект 5592 є важливим для акціонерних товариств в частині розкриття інформації на фондовому ринку зі світовими стандартами. Крім того, законопроект дозволить всім емітентам стати такими, що не здійснюють публічну пропозицію цінних паперів, крім емітентів, які будуть знаходитися у лістингу станом на 01.01.2018 року.
Дякую вам.
[[Не чути]]
Добре. Тридцять секунд, завершити.
Прошу народних депутатів України підтримати проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів) (номер 5592-д) в першому читанні за основу.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Ляшко Олег Валерійович, будь ласка
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, шановні громадяни України! Я хочу привернути вашу увагу до надзвичайно важливого факту. Минулого тижня на засіданні уряду був затверджений проект бюджетної резолюції на 2018 рік. Рішенням уряду встановлено, що в новому 2018 році мінімальна зарплата буде три тисячі 700 гривень. Нагадаю, зусиллями нашої команди із нинішнього року мінімальна зарплата піднята вдвічі і становить три 200. В новому році уряд хоче зробити три 700. Ми такими темпами будемо йти до Європи тисячу років. Тому що якщо ми розказуємо, що маємо жити в Європі, значить, це не тільки безвіз, а це робота і достойна зарплата, яка дасть можливість людям користуватися перевагами безвізу, годувати свої сім’ї і заробляти собі на прожиття. Тому ми вважаємо, що ці принизливі подачки – 500 гривень на рік, це ображає кожного українця, 4 мільйони людей сьогодні в Україні отримують мінімальну зарплату. Влада хоче підняти пенсійний вік. Але від підвищення пенсійного віку не збільшиться пенсія. Тому, щоб у людей була нормальна пенсія, треба робити одне – піднімати зарплати, бо саме внески і зарплати потім становлять основу пенсії. Тому ми вимагаємо від уряду переглянути свої бюджетні резолюції і встановити мінімальну зарплату з 1 жовтня нинішнього року на рівні 5 тисяч гривень на місяць, і з нового року добавити ще 1,5 тисячі гривень для того, щоб люди отримали достойну зарплату і мали можливість годувати свою сім’ю. Ми вимагаємо від уряду радикальної зміни політики, підвищення доходів українців і створення робочих місць.
Від "Блок Петра Порошенка" Македон Юрій Миколайович.
Передаю слово Руслану Демчаку.
Шановні колеги! Члени нашого комітету не тільки вимагають підвищення заробітної плати, а дають саме механізм, як це зробити. У нашій країні зовсім не працює фондовий ринок. Абсолютно. Ми сьогодні хочем вас всіх повернути до суті нашого обговорення, до того процесу, який дасть можливість взагалі відновити і створити ринок акцій в Україні. У нас сьогодні є багато відкритих акціонерних товариств, але в результаті ринок не працює. Чому він не працює так, як в Німеччині, як в Сполучених Штатах? Об’єм цього ринку може відповідати об’єму банківського сектору. Я дивлюся, сьогодні у багатьох у вас нема зацікавленості про це говорити. Є більше такі популістичні настрої проговорити про те, що і так нам всім зрозуміло. Давайте повернемося до механізму. Цей законопроект дає можливість захистити інвесторів. Інвестори, які будуть купувати акції українських підприємств, вони будуть інвестувати нашу українську економіку. Це закрутить процес відновлення нашої економіки. Ми сьогодні відаємо ініціативу комісії. Національної комісії з цінних паперів і фондового ринку, які займають таку активну позицію і допомагають нам разом із членами нашого комітету, авторами цього законопроекту, дати поштовх для розвитку економіки України. Тому давайте сконцентруємось на суті, проголосуємо сьогодні за цей законопроект, до другого читання ми його доопрацюємо і ми створимо таку основу для розвитку економіки країни. І зарплати будуть значно більші, чим у два рази. Я думаю, що українці заслуговують абсолютно на європейські заробітні плати. Ми до цього йдемо і таким чином ми впроваджуємо в цьому законопроекті саме європейські директиви.
Кулініч передає слово Яценкові. Будь ласка.
Шановні колеги, цей закон також дуже цікавий, як і попередній, бо під красивою назвою "щодо спрощення ведення бізнесу", "залучення інвестицій" закладено деякі такі цікаві речі, от відразу згадується "12 стульев" (фільм такий радянський був), коли свечной заводик свій. Що я маю на увазі? Комісії по цінним паперам вводиться норма, повноваження, що вона зобов’язана робити авторизацію всіх осіб, які мають намір надавати інформаційні послуги на фондовому ринку, і веде відповідний реєстр і їх також авторизує і вносить вимоги до програмно-технічних комплексів. Тобто фактично вводиться штучне регулювання і адмінбар’єри для вільного ринку. По-друге, вводиться такий собі інформаційний посередник – особа, яка буде проводити діяльність з оприлюднення регульованої інформації від імені учасників фондового ринку. Багато є юридичних незручностей і, насамперед, проаналізувавши заяви відомих компаній, аналітики фондового ринку вбачають також ризик того, що з ринку можуть піти міжнародні інформагентства такі, наприклад, як Thomson Reuters, Bloomberg, для яких така авторизація може бути взагалі неприйнятною. Тому велике прохання до колег дуже уважно до цього закону поставитися. І вважаю, що у кращому випадку на повторне перше читання. "Відродження" не буде цей закон підтримувати також. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Кужель Олександра Володимирівна.
Сьогодні таке відчуття, цілий день приймаємо закони, які, мабуть, для Марса або для Венери, но не для наших громадян, які сьогодні живуть з відпущеними цінами, страшенними тарифами, з відсутністю роботи і страшенними силовими структурами, які їх перевіряють, особисто бізнес. Даний законопроект, він дуже поганий. Є деякі непогані уточнення. Але в більшості я дуже коротко, пунктирно їх позначу. По-перше, стаття 78 "Надання акціонерним товариствам інформації". Ця стаття дасть більшості акціонерних товариств стати частными акціонерними товариствами. Це логічно. Але тоді виникає питання, куди будуть йти сотні тисяч міноритарних акціонерів ЧАО, які совершенно непонятно, они по сути будут не мати можливості отримати, влиять на дії свого акціонерного товариства і мати інформацію. Данный шаг знаменует завершення першого етапу приватизації в Україні. Далі. Цінні папери, фондовий ринок, стаття 6. Предполагается лишить акционеров, послухайте уважно, преимущественного права купить акции в процессе эмиссии, якщо так вирішать загальні збори акціонерного товариства. Ну, такого у нас ще за 20 років не пропонувалось. Крім того, є можливість, коли міноритарні акціонери могут стать жертвами банального размытия своей доли. Це внесені в закон зміни про акціонерні товариства. Крім того, це дуже неприємно, особисто коли це дасть засторогу тим, хто буде купувати наші акції в ході РРО. А ведь и комиссия, и закон повинні стимулювати появу.
30 секунд, будь ласка.
В законі, наприклад, збори акціонерів впливають менше, ніж наглядова рада. Повірте, це 8 сторінок тільки зауважень, які погіршують сьогодні можливість міноритарних акціонерів і дають неможливі повноваження Комісії з цінних паперів, переважні повноваження, які погіршують, дають їм свободу тлумачення, дають кожному встановлювати власні строки, що дає корупційні ризики. Цей закон.
Дякую. Колеги, зараз буде від "Опозиційного блоку" Гусак і від "Самопомочі" Лаврик. Дві хвилини, і ми переходимо до прийняття рішень. Я ще дам голові комісії слово теж, одну хвилину. І через три хвилини ми перейдемо до прийняття рішень. Отже, будь ласка, від "Опозиційного блоку" депутат Гусак. Включіть мікрофон.
Шановні колеги, реальне підвищення зарплат неможливе без економічного зростання, а економічне зростання неможливе без інвестицій та нормального фінансового ринку. І саме фондовий ринок має буди одним з основних джерел фінансування для українських підприємств. Я коли готувався до розгляду цього законопроекту, подивився, яка зараз капіталізація фондового ринку України, і, відверто кажучи, я був просто шокований. На сьогодні ця капіталізація менше 500 мільйонів доларів. Для порівняння, капіталізація фондового ринку Польщі 200 мільярдів доларів, а капіталізація фондового ринку Росії після всіх санкцій 500 мільярдів доларів США, в тисячу разів більше ніж в Україні. Цей законопроект містить позитивні норми щодо вдосконалення порядку емісії цінних паперів. Можна ще?
30 секунд, будь ласка, додайте.
Цей законопроект містить позитивні норми щодо вдосконалення порядку емісії цінних паперів, щодо розкриття інформації, бо прозорість – це наше все. І тому наша фракція підтримає цей законопроект у першому читанні.
І Лаврик, будь ласка, одна хвилина. Включіть мікрофон Лаврику. Лаврику, "Самопомочі", включіть мікрофон.
Олег Лаврик, "Об’єднання "Самопоміч". Справді, в цьому законопроекті є багато цікавих речей і щодо оприлюднення інформації, розповсюдження, подання звітності. Вже акціонерним товариствам не треба буде друкуватися в "Голосі України" стоси інформації про свою діяльність, а все це буде робитися на сайтах комісії чи самого емітента. Є багато цікавих пропозицій щодо виплати дивідендів і так далі. Але кого ми збираємося дурити? В законопроекті забиті норми, які повністю розмивають права міноритарних акціонерів. І рішеннями загальних зборів акціонери, які володіють менше 25 відсотків акцій можуть втратити своє право на додаткову емісію. За таких умов фракція "Самопоміч" підтримувати цей закон однозначно не буде. Тому ми пропонуємо, щоб статтю 27 параграф четвертий замість 75 відсотків прийняття рішення загальними.
30 секунд.
Замість 75 відсотків прийняття рішення загальними зборами акціонерів щодо додаткової емісії виправити на 95 відсотків. Це дасть змогу не втратити шанс міноритарним акціонерам права додаткової емісії, а значить права залишитися акціонером тих підприємств. Тільки за таких умов ми готові. Ми проговорили це питання з авторами законопроекту, вони погодилися з такою.
Добре. Я перед голосуванням ми спитаємося в автора і в комітету, чи вони згодні з вашою поправкою, якщо згодні, я з нею поставлю на голосування. Я можу сказати з поправкою, яку під стенограму сказав Олег Лаврик? Можу так сказати. Ви сказали коректно і правильно текстово. Добре. Тоді, будь ласка, ще позицію Тимур Хромаєв, голова Комісії з цінних паперів та фондового ринку. Включіть мікрофон, одну хвилину.
Доброго дня, шановні депутати! Дякую за можливість розказати вам про фінансові наші законопроекти. Але кожного разу як ми намагаємося, на жаль, не достає ні бажання, ні уваги. Хотів би привернути вашу увагу до того, що зараз фінансовий ринок України, а саме ринок цінних паперів це суто схеми, це суто оптимізації, об’єм 70 мільярдів доларів. Він існує, він існує поки не приймаються закони такі, які впроваджують європейські норми. Зазначений законопроект повністю позбавляє нас існування таких фіктивних, відкритих, акціонерних товариств, які зараз у нас торгуються. Ми фактично перетворюємо всі акціонерні товариства у приватне акціонерне товариство, і починаємо будувати наш ринок з нуля. Це впровадження євродиректив, це покращення інформатизації процесів, відмови від печатних видань і забезпечення адекватного рівня інформування інвесторів в Україні. Ми, до речі, теж підтримуємо коментар пана Лаврика і згодні з всіма змінами. Дякую.
Дякую вам. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайняти робочі місця. Зайти в зал і зайняти робочі місця. Колеги, які знаходяться в лоджії, до вас окреме прохання. Запросіть. Будь ласка, заходимо в зал і переходимо до голосування. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів (№ 5592-д), (депутатський), за основу з пропозиціями, які під стенограму озвучив народний депутат України Олег Лаврик. Прошу проголосувати, прошу підтримати (5592-д) за основу. Голосуємо, колеги, прошу підтримати. Голосуємо. [[16:52:04]] За-231 Рішення прийнято. Колеги, у нас останнє питання з питань фінансової політики, це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення довіри між банками та їх клієнтами (6027). Я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою, колеги, прошу проголосувати. [[16:52:45]] За-169 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань фінансової політики і банківської діяльності Довбенка Михайла Володимировича.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону (номер 6027) внесений народними депутатами членами профільного комітету. Хочу сказати, що сьогодні в Україні існує системна проблема, яка стосується того, що якщо ми хочемо нарощувати пожвавлення економіки, ми маємо думати, яким чином маємо нарощувати кредитування нашої економіки і тут ми бачимо є кілька складових дуже серйозної цієї проблеми. Найперше, сьогодні в банківській системі 57 відсотків проблемної заборгованості. Це значить, що 57 відсотків всіх кредитів не обслуговуються 90 і більше днів, а значить доходів не може бути. Друге. Я хочу сказати, що якщо банки не можуть отримати відповідно доходи процентні, то ми маємо сьогодні вже більше 90 банків збанкрутілих, а значить, ми не можемо сьогодні забезпечити повернення громадянам України і юридичним особам, підприємствам і фірмам тих коштів, які були в цих банках. Це те, що сьогодні в залі ми з вами переживаємо: а що з кожного законопроекту мають конкретні люди? Отут ми бачимо інтерес наших українців. Третє, що я хочу сказати, якщо банки не вмотивовані нарощувати кредити, то ми бачимо, що не можуть бути нарощуватися і економічні потуги держави. Я хочу сказати, що і останнє – це те, що за останнім рейтингом Doing Business Україна має лише 8 із 12 індекс-рівня захисту кредитних операцій. Тому на завершення хочу сказати, Національний банк підтримує законопроект і вважає його актуальним, хоча Головне науково-експертне управління у своєму висновку зазначає, що законопроект доцільно повернути на доопрацювання і врахувати зауваження, і пропозиції. Ми в комітеті вважаємо, що до другого читання ми це можемо зробити.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
І насамкінець хочу сказати, що і Кабінет Міністрів, і Міністерство фінансів підтримують прийняття законопроекту з врахуванням висловлених зауважень, які ми готові теж врахувати до другого читання. Дякую.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Веселова Наталія Василівна.
Прошу передати слово Семенусі Роману.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, ринок кредитування в Україні сьогодні є дуже хитким. Довгострокові кредити у великих сумах та іпотечні програми сьогодні є ризиковані як для самих банків так і для їх клієнтів. Іпотечні програми, наразі можу собі дозволити, в країні лише близько п’яти банків і відсоток річних при цьому коливається на межі 22-23 відсотка. Натомість в провідних країнах Європи цей показник складає менше 2 відсотків. Тому фракція "Об’єднання "Самопоміч" буде підтримувати будь-яку законодавчу ініціативу, яка покращує ситуацію на банківському ринку. Водночас, ми звертаємо увагу на суттєві два зауваження, які мають бути категорично усунуті у підготовці до другого читання. Перше, це зміна до статті 39 Закону України про іпотеку, а саме видалення словосполучення "шляхом проведення прилюдних торгів", бо це призведе до того, що рішення не буде зазначати спосіб реалізації майна і надаватиме свободу діям, що не завжди буде добре. Друге, абсолютно недоречною є пропозиція вилучити норму, яка передбачає, що у разі застосування змінювальної процентної ставки в кредитному договорі повинен визначатися максимальний розмір збільшення процентної ставки. Це також порушує баланс між боржником та кредитором. Але найголовніше. Якщо ми сьогодні хочемо говорити про справжнє відновлення довіри на банківському секторі, то відновлення довіри таке має починатися з притягнення до відповідальності злочинців, недобросовісних власників українських банків, які призвели до значних збитків, які покриваються за рахунок платників податків. Я наведу лише декілька цифр, які обійшлися платникам податків. Сьогодні "ПриватБанк", це близько 200 мільярдів гривень збитків. Банк "Фінанси і кредит" – 17,5 мільярдів гривень. "Імексбанк" – 8 мільярдів гривень. З останнього, 1 мільярд з банку – з "Діамантбанку". Я звертаю увагу, що сьогодні жоден акціонер з зазначених банків не притягнений до відповідальності і не був покараний або притягнутий через його майно. Я закликаю правоохоронні органи, справді боротись.
Будь ласка, 30 секунд.
Я закликаю правоохоронні органи боротися зі справжніми злочинцями, які і руйнують сьогодні довіру на кредитному банку. Бо сьогодні створюється уява, що сьогодні для держави, для правоохоронних органів Андрій Садовий, "Самопоміч" – ворог номер один. Так от я хочу, щоб ви нарешті притягнули тих олігархів, які внаслідок злочинного рефінансування і призвели до того, що сьогодні платники податків зі своєї кишені розраховуються за ці злочини. Дякую.
Дякую вам. Від "Відродження", Гуляєв Василь Олександрович.
Прошу передати слово Антону Яценко.
Шановні колеги, цей закон, насправді, направлений на односторонній механізм захисту прав якраз банків-кредиторів, при цьому не враховуються інтереси позичальників-боржинків. І тут багато змін вносять в закони. Тому треба цей закон, на нашу думку, також направити на повторне перше читання. Дякую.
Соболєв Сергій. Передає Іванові Крульку.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я хотів би в першу чергу звернутися до українських громадян. Безумовно, є дуже правильною ініціатива стосовно того, щоб підвищувати довіру між банками і клієнтами банків. Це похвально. Але за рахунок чого? За рахунок того, щоб посилити і так можливості банків і послабити можливості клієнтів. І саме це зауваження зазначає науково-експертне управління в своєму висновку, відповідно до якого науково-експертне управління пропонує відправити цей законопроект на доопрацювання. Бо не може бути ситуації, коли є однобокість. З одного боку, ми посилюємо і так серйозні можливості банків, а, з другого боку, послаблює можливості клієнтів, боржників цих банків. Якщо ми, дійсно, хочемо підвищувати довіру до банківського сектору, то, перше, що треба зробити, це звільнити врешті-решт Гонтареву і притягнути її до відповідальності за те, що були обвалені 80 банків в Україні. За те, що українські громадяни, які вкладали свої кошти в банки, які мали кошти на рахунках, юридичні особи, які мали кошти на рахунках, ці кошти втратили. Але, якщо ти в банку позичив кредит, то в незалежності від того, обвалився банк чи ні, ти мусиш його повернути. То де ж справедливість, де довіра до банківської системи? Тому, насправді, не такими законами така довіра посилюється. А довіра посилюється тим, що буде стабільність на банківському ринку, що якщо ти знаєш, якщо ти приніс в банк кошти, то вони будуть в повній мірі збережені і ті кошти, які були на рахунку, буде можливість ними користуватися. Тому давайте почнемо з того, що вирішимо кадрові питання. І ті, хто вчинили злочини у банківській сфері, будуть притягнуті до відповідальності за свої дії і в першу чергу діюча поки що голова Нацбанку Гонтарева. Дякую. А "Батьківщина" не буде голосувати за цей законопроект.
Від "Блоку Петра Порошенка" , Каплін Сергій Миколайович.
Соціал-демократична партія, я і мій колега Олександр Сугоняко принципово відмовляється голосувати за цей проолігархічний, антинародний, антиконституційний законопроект. До розслідування злочинів шайки олігархів, які були і є власниками найбільших українських банків, до розслідування злочинної співпраці олігархів з усіма без винятку урядами, до мафіо. до розслідування дій мафіозного спруту, який 27 років наживався на долі простих пересічних українців, грабував українців, робив це разом з Міжнародним валютним фондом, за наказом якого було в кратну кількість разів девальвовано українську гривню, жодних законопроектів подібного характеру Верховна Рада України приймати не може. Спочатку розслідування, жорстокі довічні посадки бандитів, потім врегулювання подібних питань. Друге. Разом із тим, перед українським урядом і парламентом постають серйозні виклики фінансового характеру: де взяти гроші? Хочу сказати, що відповіді на ці запитання на поверхні, зокрема, діяльності Верховної Ради. Кожному депутату України, а вони чи ви про це мовчите, сьогодні і вчора прийшли листи від Апарату Верховної Ради з проханням підписати заяву про відпустку, а відтак народний депутат України за 45 днів відпустки, пляжу отримує подвійну заробітну платню. Я закликаю всіх нардепів, які при пам’яті, які стоять на сторожі інтересів простих людей, відмовитися від цієї ганебної оборутки і повернутися до простих людей обличчям. З нас починається.
Колеги, від Радикальної партії Ляшко, дві хвилини. І, колеги, щоб я розумів, так, від "Опозиційного блоку" ще буде виступ і від позафракційних буде ще Левченко, щоб орієнтувалися по часу. Через 4-5 хвилин переходимо до голосування, запрошую депутатів в зал. Будь ласка, Олег Валерійович.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні українці, задумайтесь над такою цифрою, за останні два роки Фонд гарантування вкладів виплатив 87 мільярдів гривень, 87 мільярдів гривень Фонд гарантування вкладів виплатив вкладникам банків, які були знищені. В результаті політики, яку проводе голова Національного банку Гонтарева в Україні було знищено більше 80 банків. Значна частина цих банків могла б жити. В усьому світу в цивілізованих країнах ці банки рятують, коли є найменша можливість для цього. Тому що це не просто вивіска, це вклади людей, це обігові кошти юридичних осіб, це заставне майно. Нещодавно ви чули історію. Одного із представників Фонду гарантування вкладів затримали на хабарі в 5 мільйонів доларів. Ця жінка, яку затримали, отримала 5 мільйонів доларів хабара за те, щоб продати за безцінь заставне майно. Так це затримали одну, а скількох не затримали! І якщо хабарі беруть по 5 мільйонів доларів, то скільки мільярдів цих хабарів вони набрали. Тому я звертаюся до Президента Порошенка. Кілька місяців тому пролунала заява голови Нацбанку Гонтаревої про відставку. Я прошу Президента внести подання до Верховної Ради про звільнення Гонтаревої з посади голови Нацбанку. Ми викликаємо сюди голову Нацбанку Гонтареву на звіт. Перед звільненням вона має прозвітувати про результати своєї роботи. Чому вони надавали рефінансування банкам, які потім переводили їх в готівку в доларову, виводили за кордон, і сьогодні з державного бюджету ми платимо 200 мільярдів за "Приват", мільярд – за "Банк "Михайлівський", і таких прикладів можна навести десятки. Чому українці мають платити за власників банків? Тому що, очевидно, Гонтарева перебувала з ними в змові і отримала свій процент від розкрадених коштів. Це має бути розслідувано.
Від "Опозиційного блоку" Долженков, одна хвилина. Включіть мікрофон, будь ласка, Долженкову.
Шановні колеги! Шановні українські громадяни! Зараз законопроект розглядається, який покликаний унормувати кредитні взаємовідносини між банком та клієнтами. Не потрібно говорити, що банки є злом, який. відповідно, вимагає певні кредити, проблемні кредити, які серед громадян. При цьому ми розуміємо ситуацію, в якій опиняються громадяни України, які сам. віч-на-віч залишилися перед проблемами зі своєю заборгованістю з банками. Але яка причина цих обставин? Причина полягає в тому, що держава проводила неправильно грошово-кредитну політику, тому що стимулювали споживче кредитування замість стимулювання кредитування підприємств, які створюють базис економіки. Через перенасиченість проблемних споживчих кредитів виникає така ситуація, адже банки не можуть, наприклад, не платити за кредитами в інші фінансові установи, материнські компанії і при цьому не стягувати заборгованість. А, звичайно, надбанням цієї влади є суттєва девальвація гривні, оскільки переважна частина споживчих.
30 секунд, будь ласка.
Переважна частина споживчого кредитування саме виражена в іноземній валюті і через те, що виникла така 300-відсоткова девальвація завдяки надбанням саме чинної влади, на жаль, у людей виросли заборгованість, саме кредитний портфель, адже неможна кредитуватися в тій валюті, яку не отримуєш у повсякденному житті. І взагалі потрібно заборонити кредитування споживчих кредитів в іноземній валюті. Дякую.
Дякую вам. Колеги, зараз заключний виступ. Через хвилину ми переходимо до голосування, я прошу усіх зайти в зал, зайняти робочі місця і прошу повідомити депутатів, що через хвилину ми переходимо до прийняття рішень. Будь ласка, Левченко, одна хвилина.
Левченко, "Свобода", 223-й округ, місто Київ. Ви знаєте, про цей закон можна дуже багато говорити і за одну хвилину не впишешся, тому я хотів би коротко спробувати узагальнити. Питання полягає в тому, що цей законопроект є одностороннім і спрямований на захист інтересів банків без гарантування прав боржників. Боржники є більш слабкою стороною у відносинах з банком і їх права мають бути гарантовані в першу чергу в порівнянні з банками. А тут складається враження, що всі боржники, їх поручителі і спадкоємці тощо зобов’язані виконувати дії для забезпечення майнових інтересів банків, а самі банки не повинні вживати заходів задля забезпечення своїх інтересів. І такий підхід є абсолютно неприйнятний. Крім цього, в цьому законопроекті є явно якісь маячливі такі положення, які взагалі не мали б у ньому прописуватися, не стосуються предмету. Наприклад, написано. є зміни Закону про іпотеку, де пропонується встановити, що самочинне будівництво вважається частиною предмету іпотеки, якщо воно здійснено біля предмету іпотеки. Тобто цей законопроект, який має стосуватися. Будь ласка, дайте 10 секунд завершити. Цей законопроект, який мав би стосуватися.
Будь ласка, 30 секунд.
Цей законопроект, який мав би стосуватися виключно банківської сфери, створює механізм для, ще один механізм для узаконення для легалізації самочинно збудованого майна, для незаконних забудов. І це абсолютно неприйнятно, це можна тільки через суд робити, а не таким чином, як тут пропонується. За цей законопроект в такому вигляді не можна голосувати навіть в першому читанні. Дякую.
Дякую. Отже, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, займіть робочі місця. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення довіри між банками та їх клієнтами (номер 6027) за пропозицією комітету за основу. Всі пропозиції і правки ми зможемо внести до другого читання. Прошу проголосувати. Прошу підтримати 6027 за основу. Голосуємо, колеги. [[17:10:34]] За-207 Голосів недостатньо. Я раз поставлю на повернення. Якщо не буде, буду пропонувати в комітет на доопрацювання. Отже, колеги, змобілізуйтесь. Я поставлю на повернення до голосування за основу. Прошу змобілізуватись, зайняти робочі місця. І я ставлю пропозицію повернутись до голосування за проект Закону (6027) за основу. Хто підтримує цю пропозицію, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[17:11:26]] За-209 Недостатньо – 209. Колеги, а підтримаєте, якщо я поставлю в комітет на доопрацювання? Буде підтримано? Буде підтримано, так, колеги? Тоді я ставлю наступну пропозицію, яка передбачена по регламенту. Я прошу її підтримати. І я ставлю на голосування, щоб проект Закону (6027) направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Прошу підтримати, прошу проголосувати, колеги. Давайте ми підтримаємо, щоб не втратити законопроект. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[17:12:20]] За-237 Рішення прийнято. Колеги, ми домовлялись до обіду, що питання "включення в порядок денний сесії" розглянемо після обіду, бо ми почали розглядати перед самим обідом, голосів не було. Тут є пропозиції від різних фракцій. І я нагадаю, що вони були вже тиждень як на сайті Верховної Ради. І я переконаний, що кожна фракція поставила вже собі і експертні групи, хто підтримує, а хто не підтримує включення в порядок денний сесії. І я пропоную зараз їх швидко пройти. Є згода, так? Давайте приготуємося, я буду називати, а ви просто виясняйте, чи ваша фракція підтримує чи ні. Отже, перший, який я вже ставив до обіду, – це проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України у зв’язку з ратифікацією Третього додаткового протоколу та Четвертого додаткового протоколу до Європейської конвенції про видачу правопорушників (№6149). Всі зорієнтувались? Займіть робочі місця, будь ласка. І я ставлю на голосування пропозицію включити 6149 в порядок денний сесії. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо! [[17:13:52]] За-232 Рішення прийнято. Наступний – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" щодо діяльності вищих навчальних закладів на території Донецької та Луганської областей (№ 6548). Прошу підтримати включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[17:14:31]] За-243 Рішення прийнято. Наступний. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" щодо добровільного приєднання територіальних громад сіл, селищ до територіальних громад міст обласного значення (номер 6466). Зорієнтувались, можемо голосувати? Прошу підтримати включення в порядок денний сесії 6466. Голосуємо, колеги, злагоджено і відповідально. Прошу підтримати. Голосуємо. [[17:15:21]] За-201 Є якісь тому політичні причини? Ну, очевидно, є. Відкладаємо. Наступний. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про фізичну культуру і спорт" (щодо уточнення деяких положень) (номер 6120). Прошу підтримати включення в порядок денний сесії. Підтримаємо фізичну культуру і спорт. Прошу проголосувати включення в порядок денний сесії. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:16:03]] За-211 А, що не так з спортом? Але, колеги, ми не будемо починати обговорення законів. Я наголошую ще раз, задум полягає в тому, що ми їх тиждень наперед вивішуємо і, що принаймні експертні групи фракцій мають поставити "плюс-мінус". І на момент голосування ви вже повинні по кожному з них мати свою позицію. Але, якщо я почну обговорення, це займе годину, бо я не можу дати одній фракції. Тоді я повинен дати всім. І ми в безконечний розгляд зайдемо. Давайте ще раз поставлю, пройде, пройде, не пройде, не пройде. Отже, колеги, прошу змобілізуватись. Я ще раз ставлю на голосування пропозицію, що проект Закону про внесення змін до Закону України про фізичну культуру і спорт (6120) включити в порядок денний сесії, тільки включити. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:17:14]] За-215 215. Немає голосів. Наступний: проект Закону про внесення змін до статті 133 Податкового кодексу України (щодо забезпечення внесення пенсійних фондів до Реєстру неприбуткових установ та організацій) (№6534 і 6534-1). Прошу підтримати, прошу проголосувати включення в порядок денний сесії. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо. Прошу проголосувати. [[17:17:58]] За-219 Я ще раз поставлю. Колеги, займіть робочі місця, я поставлю ще раз. Бракує небагато голосів, але ви просто попросіть колег зайняти робочі місця під час голосування. Готові? Для тих, хто кричить, що немає людей, хочу наголосити. У нас було п’ять хвилин тому голосування 242. Отже, я ще раз ставлю на голосування проект Закону (6534 і 6534-1) включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати, і прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо уважно, кожен голос має значення. [[17:18:51]] За-218 Наступний: проект Закону про внесення зміни до Закону розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до Митного кодексу України та Закону України "Про розвиток літакобудівної промисловості" щодо підтримки літакобудівної галузі" (номер 6538). Прошу проголосувати, прошу підтримати включення в порядок денний сесії. Голосуємо. [[17:19:37]] За-204 Поставлю ще раз на голосування, прошу зайняти робочі місця. Я поставлю ще раз на голосування проект Закону про внесення зміни до розділу ІІ "Прикінцеві положення" (6538). Прошу підтримати включення в порядок денний сесії, прошу проголосувати, прошу підтримати. [[17:20:10]] За-196 Рішення не прийнято. Наступний: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності Розрахункового центру з обслуговування договорів на фінансових ринках (номер 6539). Прошу проголосувати, прошу підтримати включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати. [[17:20:47]] За-158 Рішення не прийнято. Наступний: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху (номер 5314). Прошу проголосувати, прошу підтримати включення в порядок денний сесії. Прошу голосувати. [[17:21:24]] За-207 Я поставлю ще раз, прошу змобілізуватись. Отже, я ставлю ще раз на голосування пропозицію включити в порядок денний сесії проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху (5314). Прошу проголосувати, прошу підтримати, прошу проголосувати. [[17:22:10]] За-204 Рішення не прийнято. Колеги, надійшла заява від двох фракцій про перерву, вони готові замінити її виступом від трибуни, від "Народного фронту", Радикальної партії Ляшка. І я надаю слово для виступу Максиму Бурбаку, голові фракції "Народного фронту". Будь ласка, пане Максим.
Шановні колеги, доброго дня, я звертаюся до всіх вас, які в п’ятницю по закінченню сесії сядуть в літаки і полетять додому, які будуть їх використовувати, коли будуть їхати на відпочинок, як зараз використовують мільйони громадян України. Хочу вам повідомити, що кількість пасажирів у 2026 році зросла в півтори рази у порівнянні з 2015 роком, що нарешті наші громадяни почали використовувати середньо-магістральні і літаки внутрішньої авіації між містами, і обласними центрами України. Можу сказати, що з відкриттям і наданням в Україні безвізу з країнами ЄС лоукост-компанії зайдуть врешті-решт на ринок України. Попри шалений супротив, але врешті-решт наші громадяни зможуть літати за 15, 20, 30 євро між столицями Європи. А тому прошу вас, пане Голово, поставити ще раз до включення в порядок денний законопроект номер 6538, який дозволяє відстрочити введення 20 відсотків ПДВ на лізинговий флот, який ввозиться в Україну. Тому що так нам треба допомагати вітчизняному літакобудуванню, так перевізники, особливо вітчизняні, готові брати в лізинг вітчизняні літаки. Але коли вони будуть зроблені? А з 1 січня вводиться, 2018 року, вводиться 20 відсотків ПДВ. І це все ляже тягарем на внутрішніх пасажирів, на всіх наших громадян, на всіх наших виборців, які нас сюди обирали. Тому, шановні колеги, коли зараз ще раз спікер Верховної Ради за вимогою фракції "Народного фронту" поставить це питання на голосування, то кожен з вас проголосує, підтримавши цей законопроект до включення в порядок денний, щоб надати можливість нашим пасажирам літати за нормальними цінами. Дякую.
Дякую, пане Максим. Я врахую пропозицію "Народного фронту", щоб поставити ще раз на голосування. І до мене підійшли голови комітетів, колеги, з проханням, щоб ми повернулись до трьох законопроектів, послухайте мене уважно, будь ласка. Це 5314, який регулює безпеку дорожнього руху, жодної політики і це лишень включення в порядок денний сесії. Це той, про який говорив Максим Бурбак, 6538, а також 6534, по якому ми не добрали, буквально, кілька голосів. У мене є до всіх звернення. Ми, коли формували порядок денний сесії, ми включили всі законопроекти, які були зареєстровані, і я це ініціював. Це було чесним, це було правильним, щоб ці законопроекти були включені, а потім працювали комітети. Є нечесним, коли ми блокуємо невключенням в порядок денний сесії. Тому я попрошу всіх народних депутатів, підтримати зараз, я ще раз поставлю цих три проекти закону. Ми не обговорюємо, "Фронт" взяв перерву, вони взяли перерву від двох фракцій і ви можете взяти, будете мати слово. Давайте, колеги, я ще раз поставлю, і я прошу всіх підтримати. Це лишень включення в порядок денний сесії. З якого починаємо? Починаємо з 6538, так? Я прошу змобілізуватись і підтримати один одного, це тільки включення в порядок денний сесії. І я ставлю на голосування пропозицію включити в порядок денний сесії проект Закону про внесення зміни до розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до Митного кодексу України" та Закону України "Про розвиток літакобудівної промисловості" (щодо підтримки літакобудівної галузі) (6538). Колеги, прошу підтримати, прошу проголосувати. Підтримайте, колеги. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:27:12]] За-186 Наступний: 6534. Ні, давайте 5314: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху (5314). Прошу підтримати включення у порядок денний сесії. Прошу проголосувати. Прошу проголосувати. [[17:27:51]] За-192 Рішення не прийнято. І ще один я ставлю 6534 і 6534-1: проект Закону про внесення змін до статті 133 Податкового кодексу України. Прошу підтримати включення в порядок денний сесії 6534 і 6534-1. Прошу проголосувати. Голосуємо. [[17:28:28]] За-191 Рішення не прийнято. Колеги, ми завершили частину законопроектів, ми включили у порядок денний, частину не включили. Тепер ми переходимо до блоку інформатизації. І, колеги, хочу вам повідомити, ми так затягнули робочий день, що зараз проект Закону про електронні довірчі послуги ми просто не встигнемо розглянути. Тут 500 правок, і комітет попросив його зняти, бо ми просто не встигнемо його розглянути. І тому ми переходимо до першого читання, ми зможемо перше читання розглянути два законопроекти, які є об’єднуючі з блоку інформатизації. Перший з них – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо посилення відповідальності за пошкодження телекомунікаційних мереж) (номер 4497). Я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[17:29:37]] За-177 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Семенуху Романа Сергійовича.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановний пане Голово! Вашій увазі пропонується дуже простий законопроект 4497 щодо посилення відповідальності за пошкодження телекомунікаційних мереж. Насправді, це вже третя редакція цього законопроекту, який враховує всі попередні зауваження, але проте актуальність цього законопроекту лише продовжує зростати. На сьогодні можна впевнено констатувати, що крадіжки, пошкодження засобів телекомунікацій постійно зростають, набувають все більш системного і організованого характеру, спостерігається суттєве загострення криміногенної ситуації. Ми фіксуємо створення цілих кримінальних центрів, які крадуть і дальше постачають це обладнання. І показники в цих містах в рази перевищують аналогічні цифри по інших містах. Це, насамперед, Дніпро, Харків, Запоріжжя. Важливо зазначити, що сьогодні страждають, насамперед, не телеком-оператори, а страждають люди. Внаслідок таких крадіжок операторам все складніше надавати безперервно послугу громадянам. Інтернет та інші види комунікацій сьогодні стали засобом виробництва в сучасній економіці та складовою в усіх секторах економіки. Пошкодження телекомунікаційних мереж має серйозні наслідки як для юридичних осіб, так і фізичних осіб - підприємців. Власне кажучи, колеги, законопроектом пропонуються зміни в статтю 360 Кримінального кодексу України. А саме, уточнюється понятійний апарат, де приводиться у відповідність до базового в галузі законопроекту про телекомунікації, збільшується покарання за пошкодження або руйнування технічних засобів, добавлено положення про покарання за ті самі дії, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб. Законопроектом також вносяться зміни в статтю 147 Кодексу України про адміністративні правопорушення, де збільшується розмір штрафів за порушення правил охорони технічних засобів. Колеги, прийняття цього законопроекту надасть більше можливості, повноважень, але водночас і відповідальності органам правопорядку для того, щоб ефективно захищати інтереси держави і, насамперед, людей. Прошу підтримати в першому читанні за основу. Дякую.
Дякую вам. Від Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності запрошується Паламарчук Микола Петрович. Будь ласка, Микола Петрович.
Шановний Андрій Володимировичу! Шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за пошкодження телекомунікаційних мереж (реєстраційний номер 4497). Законопроектом пропонується викласти в новій редакції статтю 360 Кримінального кодексу України та статтю 147 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Якими відповідно встановлюється відповідальність за умисне пошкодження телекомунікацій, мереж та порушення правил охорони технічних засобів, споруд, телекомунікаційних мереж, якщо ці дії призвели або могли призвести до порушень нормальної роботи цих мереж. Так, за умисне пошкодження або руйнування технічних засобів, споруд, телекомунікаційних мереж статтею 360 Кримінального кодексу України встановлюється відповідальність у вигляді штрафу від 200 до 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а це на сьогодні від 3400 до 8500 гривень або виправних робіт на строк до 2 років, або обмеження волі на строк до 3 років за такі ж діяння, вчинені повторно або за попередньою змовою осіб, які загальнонебезпечним способом. штрафом від 500 до 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а це від 8500 до 17 тисяч гривень або ж позбавлення волі на строк від 3 до 5 років. А за вказані дії, якщо вони спричинили загибель людей або інші тяжкі наслідки, позбавлення волі на строк від 8 до 12 років. При обговоренні законопроекту члени комітету відмітили, що розгляд цієї норми позитивно вплине на сталість телекомунікацій інфраструктури країни, покращить безпеку життєдіяльності суспільства та національну безпеку держави і ухвалили рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект 4497 в першому читанні за основу. Зазначений законопроект також підтримує Комітет з питань інформатизації та зв’язку, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері зв’язку та інформатизації, "Телекомунікаційна палата України", Інтернет Асоціація України та Український союз промисловців і підприємців. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Будь ласка. Діденко Ігор Анатолійович.
Прошу передати слово Олександру Данченко.
Шановні колеги, я прошу підтримати всіх цей надважливий законопроект для держави, тому що питання йде не просто в пошкодженні ліній електрозв’язку або не просто в пошкодженні кабелю, не просто в пошкодженні обладнання, це питання національної безпеки. У 2008 році була декриміналізована стаття 188, по якій було кримінальне провадження за пошкодження ліній електрозв’язку. Що зараз відбувається? З одного боку, комусь здається, що просто крадуть кабель і здають його на металолом на мідь, але, з іншого боку, залишаються без зв’язку цілі райони, залишаються без зв’язку прифронтові території, без зв’язку залишаються частини нашої армії. Таким чином це кібербезпека держави. Що робить зараз ворог, якщо хтось не розуміє. Пошкоджуючи лінії електрозв’язку, за які всього лиш зараз покарання 180 чи 200 гривень, вони таким чином розвідують, як працюють системи зв’язку наших хлопців в АТО і Міністерства оборони. Тому я дуже прошу підтримати цей законопроект, це питання не просто якихось там 500-1000 гривень пошкоджень у телекомоператорів, це питання національної безпеки. Я дуже прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Від "Блоку Петра Порошенка" – Сугоняко Олександр Леонідович.
Прошу передати слово Сергію Капліну.
Сам по собі цей законопроект, на думку правників, зокрема правників-народних депутатів, є аномальним, оскільки передбачає, що кабель, який раптом впав вам під ноги, а стан мережі, ви знаєте, в якій знаходиться ситуації, так от, за це будете ви нести кримінальну відповідальність. Разом з тим, ми занепокоєні тим, що така мала кількість народних депутатів зацікавлена виступити з цього приводу і наголосити на необхідності модернізації української енергетики, модернізації української науки. Наприклад, китайці у 2030 році планують взагалі розвивати і створити мережу квантового зв’язку і можливості квантової телепортації з Землі до Космосу. У цьому році запускають квантовий супутник. "Народний фронт" сміється разом з іншими членами коаліції. Але за ці кілька років, доки ви у владі, ви мали всі можливості поставити "з колін на ноги" українську науку, українську освіту, дати простим українцям новий освітній, науковий і модернізаційний курс. Таким чином розвивались всі, без винятку, країни Європи. Без цієї важливої складової не буде нової сучасної України. Тому Соціал-демократична партія закликає діючу коаліцію, уряд і Президента активізувати, максимально активізувати зусилля для того, аби дати країні нові сучасні наукові девайси, нові рішення в економіці, в промисловості, в енергетиці. Поставити країну на нові "рейки" модернізації і розвитку. Це стане справжнім каталізатором реформ і розвитку нашої держави. Дякуємо.
Дякую. Тільки я нагадаю, що в законі зазначено, умисне пошкодження кабелю, умисне пошкодження кабелю. [[Шум у залі]] Зараз від "Батьківщини" Олена Шкрум передає Сергію Євтушку. Будь ласка, пане Сергій. Я дам потім, так. Включіть мікрофон Сергію Євтушку, Україна чекає слово від Сергія Євтушка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Дякую, пане Голово. Я одразу скажу, шановні колеги, що фракція "Батьківщина" буде підтримувати даний законопроект. І що в даному проекті акту є? Значить, є вдосконалення норм законодавства, які визначають відповідальність за порушення як охорони технічних засобів, ну, і звичайно так і їх пошкодження. Мова йде про ті кабелі. Я одразу хочу навести статистику за останні роки. Боротьба з крадіжками кабелю. Протягом 2014 року в державі зафіксовано (вдумайтесь) 6578 крадіжок кабелів електрозв’язку, це на 12,1 відсотка більше ніж у 13-му році. Отже, викрадено 688 кілометрів кабелю. Це в часи, коли ми маємо війну фактично від агресії Російської Федерації. І я хочу сказати, що порушення функціонування телекомунікаційних мереж є одним із пріоритетних завдань цих терористичних груп, які діють на нашій території. В даному законопроекті пропонується збільшити розмір штрафів за умисне пошкодження або руйнування технічних засобів, споруд телекомунікаційних мереж, якщо ці дії призвели або могли призвести до порушення нормальної роботи цих мереж, передбачається штраф від 200 до 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Тобто збільшується. Також карається штраф додану пропозицію про те, що ті самі дії вчинені повторно караються штрафом від 500 до тисячі неоподаткованих мінімумів або позбавленням волі на строк від 3 до 5 років. Тому "Батьківщина" розуміє складність і важливість цього законопроекту. Тому ми його підтримуємо.
Дякую. Колеги, зараз два виступи і через дві хвилини ми переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, від Радикальної партії Ігор Мосійчук і Максим Бурбак від "Народного фронту". Пане Ігор, будь ласка, включіть мікрофон.
Радикальна партія Олега Ляшка буде підтримувати цей законопроект. Ми вважаємо, що дійсно необхідно боротися в часі війни з цими диверсіями, які відбуваються проти телекомунікаційних мереж. Але не меншою диверсією являється функціонування кремлівського пропагандистського рупору у вигляді телеканалу "Інтер". І наша фракція закликає створити тимчасову слідчу комісію і перевірити як цей рупор Кремля і різні маріонетки на зразок нардепа Чапліна обливають українців брудом з цього телеканалу, як ведеться пропаганда російська, "русского мира". Це все має бути розслідувано, господарі притягнуті до відповідальності, а телеканал "Інтер" націоналізований.
Дякую. І голова фракції "Народного фронту" Максим Бурбак.
Шановні колеги, фракція "Народного фронту" буде підтримувати даний законопроект, особливо, коли він стосується щодо умисного пошкодження кабелів. А цього юного ленінця треба, врешті-решт, довести до суду за навмисне пошкодження дверей в Полтавській міськраді. І, до речі, коли ця Московська, Кремлівська, Льовочкінська консерва, перебуває в лавах коаліції, то треба, врешті-решт, звернутися до нашої молоді, що вони, врешті-решт, вигадали цю телепортацію, і цій людині, яка знаходиться в прострації, переслати назад до Кремля. Дякую.
Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайти в зал, зайняти робочі місця. Будь ласка, заходіть в зал. Ще одна хвилина Семенуха. Одна хвилина, Роман Сергійович Семенуха, поки заходять в зал, і прошу займати робочі місця, колеги. Будь ласка.
Шановні колеги. В цьому законі немає жодного слова про політику. В цьому законі є інтерес людини, інтерес національної безпеки, зокрема, об’єктів критичної інфраструктури. І я переконаний, що саме такі закони мають об’єднувати зал. Друге. Я хочу розвіювати побоювання окремих наших колег, що можна ненавмисне якесь пошкодження призведе до кримінальної відповідальності. Ще раз хочу зачитати статтю Кримінального кодексу до якої вносяться зміни: стаття 360 "Умисне пошкодження телекомунікаційних мереж". Тому в будь-якому випадку тут не порушуються права, інтереси, звичайних громадян, а навпаки, це дасть можливість правоохоронцям більш ефективно протидіяти даним видам злочину, порушувати справу саме за цією статтею і захищати інтереси людей. Дякую.
Дякую вам. І переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за пошкодження телекомунікаційних мереж (№ 4497). Колеги, прошу підтримати, прошу проголосувати. Це справді закон не про політику, і він має об’єднати весь зал. Прошу підтримати, прошу проголосувати, голосуємо, колеги. [[17:44:51]] За-213 Я поставлю на повернення. Будь ласка, я бачу, що не встигли, займіть час. займіть місця. Будь ласка, займіть місця і зайдіть в зал. Отже, колеги, я прошу зайняти робочі місця і ставлю на голосування пропозицію повернутись до проекту Закону (4497). Прошу проголосувати за повернення, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо. [[17:45:45]] За-209 Ще менше, ніж було. Давайте по фракціям. Включіть по фракціям, щоб ми вияснили, в чому річ. Колеги, на повторне в комітет буде підтримано в залі? Я ставлю наступну пропозицію законопроект направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Так підтримується? Я прошу підтримати пропозицію проект Закону 4497 направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:46:37]] За-224 Колеги, будь ласка, займіть місця, зараз ми повернемося і направимо в комітет. Будь ласка, займіть робочі місця. Я ставлю першу пропозицію на голосування, повернутися до розгляду 4497, а потім поставлю на повторне. Прошу проголосувати за повернення до 4497. Прошу проголосувати, прошу підтримати, голосуємо. Підтримайте, щоб ми не втратили законопроект. [[17:47:16]] За-226 Повернулися, 226. Колеги, я поставлю зараз на повторне перше в комітет. Давайте підтримаємо цю пропозицію, колеги, давайте змобілізуємося. І я ставлю пропозицію, проект Закону 4497 направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Прошу проголосувати, прошу підтримати, голосуємо, колеги, кожен голос має значення. Прошу підтримати, голосуємо, прошу підтримати. Так, повторне перше в комітет. [[17:47:56]] За-222 Не встигли, я ще раз поставлю. Але я прошу, колеги, якщо це політична позиція, повідомте. Я прошу зараз зайняти робочі місця, я ще раз поставлю на повернення, а потім це є повторний в комітет направлення, це не є прийняття навіть за основу. І я ставлю на голосування пропозицію, проект Закону, повернутись до проекту Закону 4497. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:48:41]] За-226 Повернулись, 226. Тепер я ставлю комітет на доопрацювання, не виходьте з залу, ви ж бачите кожен голос має значення. Для чого? Я ставлю на голосування пропозицію проект Закону 4497 направити в комітет для підготовки на повторне перше читання. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати, прошу проголосувати. [[17:49:22]] За-228 Рішення прийнято. Колеги, ми встигаємо ще один законопроект розглянути, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну підтримку розвитку індустрії програмної продукції" (номер 6160). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[17:49:53]] За-172 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді заступника міністра економічного розвитку і торгівлі Бровченка Юрія Петровича. Юрій Петрович, будь ласка, до трибуни, тільки попрошу.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Представлений законопроект передбачає забезпечення якісного виконання визначених завдань, планів заходів з підтримки розвитку індустрії програмної продукції України шляхом розроблення трирічних планів заходів розвитку індустрії програмної продукції України. Проект вносить зміни до Закону України "Про державну підтримку розвитку індустрії програмної продукції" в частині запровадження розроблення трирічних планів заходів розвитку індустрії програмної продукції замість однорічних, уточнення центрального органу виконавчої влади, відповідального за підготовку форм державної підтримки та планів заходів з підтримки розвитку індустрії програмної продукції України. України. Прийняття законопроекту дасть змогу перейти на середньострокове планування та досягти ефективного розвитку індустрії програмної продукції шляхом своєчасної підготовки обговорення та виконання запланованих заходів. Прошу підтримати законопроект.
Дякую дуже вам. До співдоповіді запрошується Данченко Олександр Іванович. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Це дуже простий законопроект, але дуже важливий. Всі ми знаємо, що Україна рухається по напрямку до сучасної економіки. Всі ми говоримо про цифрову економіку. Для того, щоб рухатися разом з усім світом і будувати нову економіку, нам потрібно змінювати наше законодавство. Любий інноваційний технологічний проект, він не може бути менше трьох років. Що в нас відбувається зараз? В нас є річний план, по цьому плану приймається гарний законопроект, який може виконуватися на протязі 3-5 років, не законопроект, а технологічний проект. Фінансування встановлюється на один рік, витрачаються кошти, після цього або змінюються чиновники, на жаль. Тому що ви знаєте, чому в нас в Україні інноваційні проекти не впроваджуються? Тому життя нашого чиновника, воно значно менше, ніж життя цього інноваційного проекту. І на наступний рік ми змінюємо, знову проводимо нові тендери, змінюємо політику. І таким чином кошти, які були витрачені в першому році, вони у 80 відсотках губляться, нічого не виконується, ми проводимо новий технологічний проект, витрачаємо нові кошти і таким чином жоден проект не виконується до кінця, кошти використовуються неефективно, вони просто ідуть у пісок. З цим потрібно щось робити. І саме середньострокове планування, а тут ми говоримо про трирічне планування, дає змогу ефективно використовувати кошти і мати реально впроваджені проекти в державі. Я дуже прошу підтримати цей законопроект. Прошу підтримати, це дуже важливо. Дякую.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Євтушок Сергій передає Альоні Шкрум, будь ласка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, це, дійсно, дуже простий законопроект. Мені дивно бачити від Кабінету Міністрів законопроект буквально на дві строчки, де змінюється дві речі: перша – змінюється річний план на трирічний і змінюється, уточнюється назва самого органу. Да. Колеги, ну от коли ми говоримо про державну підтримку, якусь стратегію розвитку індустрії програмної продукції України, ну хіба оцей законопроект він допоможе стратегічно розвивати нашу індустрію програмної продукції? Ну коли я бачу законопроекти від Кабінету Міністрів України, на які працюють цілі департаменти, які пишуться юристами, ну хіба це не має бути комплексний законопроект з комплексною стратегією, який буде змінювати якісь засадничі речі для того, щоб розвивати наші інновації в державі і розвивати цю стратегію повноцінно? Ну хіба допоможе нашим інноваціям і програмній продукції України зміна з однорічного плану на трьохрічний? Колеги, я спеціально підняла, бо мене дуже зацікавив цей законопроект, підняла і подивилася, коли були прийняті плани ці, і яке було ефективне чи неефективне їх виконання. Так от План на 2015 рік було прийнято 8 квітня 2015 року. Про яке виконання плану може йти річ? План на 2016 було прийнято 8 вересня 2016 року, тобто чотири місяці було на виконання. Ну, ви думаєте, що це реформа, якщо змінити однорічний темп на три роки і зробити план на роки? Так це комплексна проблема в бюрократії, в реформі державної служби, в реформі Кабінету Міністрів, взагалі в стратегії і у відсутності стратегічного бачення, а не в тому, щоб змінити дві цифри в законі. Тому ми це підтримувати зараз не будемо. Ми чекаємо комплексний законопроект. Дякую.
Дякую вам. "Самопоміч", Лаврик Олег Васильович.
Прошу передати слово Роману Семенусі.
Будь ласка, можна від трибуни, так.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, якщо ми говоримо про справжню підтримку ІТ-галузі в Україні і хочемо, щоби ця галузь стала справжнім драйвером сучасної економіки нашої країни, я хочу, користуючись нагодою присутності представників уряду, парламенту, з цієї високої трибуни сказати прості наступні речі, які б справді посили ІТ-галузь. Перше – це припинити будь-який тиск сьогодні на ІТ-галузь. Бо, вибачте, за нової влади, яка хотіла жити по-новому, тиск на ІТ-бізнес лише посилився. Ми маємо десятки фактично справ щомісяця, коли в незаконний спосіб брутально відбуваються наїзди на ІТ-компанії, вилучаються сервери. І найкращим захистом для ІТ-галузі було б прийняття законопроекту про значне обмеження вилучення серверів та іншої техніки в ІТ-галузі. Друге – освіта. Нам необхідно переглянути принципи освіти, підготовку кадрів для ІТ-галузі. Для порівняння. Сьогодні в маленькій Естонії, де населення 1 мільйон 300, в ІТ-галузі працює трохи менше 100 тисяч людей. В Україні при 40-мільйонному народові у нас сьогодні в ІТ-галузі з фрілансерами задіяно лише 125 тисяч. Вихід лише один – це протягом 4-5 років значно, в рази, хоча б до 250 тисяч збільшити працівників галузі в ІТ лише, вірніше, насамперед за рахунок збільшення державного замовлення у вищих навчальних закладах. Наступне, про що просять айтішники на кожній зустрічі, це забезпечити сталість податкового законодавства, насамперед те, що стосується заробітних плат. Бо кожного бюджетного процесу, кожної бюджетної ночі їх лихоманить від тої нестабільності, яку ми маємо. Наступне – це реформа з регулювання прав передачі прав інтелектуальної власності, бо саме це дасть можливість для доданої вартості і створення справжніх продуктів в Україні. І останнє. Це створення справжніх умов для функціонування приватно-державного партнерства. От, саме перелік цих заходів справді забезпечить сталий розвиток ІТ-галузі. А якщо ще коротше: чим менше держави буде в ІТ-бізнесі, тим кращий буде ІТ-бізнес. Дякую.
Дякую. Від "Блоку Петра Порошенка" Каплін Сергій.
З сумом наша Соціал-демократична партія заявляє, що привид урядового популізму броде Верховною Радою України. Так, поєднання стратегії європейського постіндустріального ренесансу разом із цифровою економікою є безальтернативною платформою для економічних реформ в нашій державі. Разом з тим, плануючи відповідні масштабні, глобальні системні кроки, уряд повинен враховувати ті засади, які проголошував Президент України, обираючись на цю посаду, і Прем’єр-міністр України, коли ми тут його обирали – проектний підхід. Соціал-демократична партія вимагає, щоб уряд, профільне міністерство принесли нам сюди спочатку стратегію розвитку галузі, потім концепцію її розвитку, програму її розвитку, чіткі проекти з видатками і відповідальними за розвиток відповідної галузі. Ми маємо знати і чітко усвідомлювати, а головне – доповісти простим людям, який буде графік відповідних реформ у галузі і скільки грошей платників податків буде витрачено на відповідний інформаційний прорив, науковий прорив у цій сфері, у цьому секторі економіки. Відповідаючи на закиди лідера однієї з фракцій, членів коаліції, хочу сказати: для того, аби Сергій Каплін і Олександр Сугоняко покинули лави коаліції, для цього просто потрібно члену вашої партії, одному з лідерів вашої партії, Голові Верховної Ради зачитати заяву, яка вже протягом року лежить у нього на столі. Ми готові йти у самостійне плавання. Каплін буде обиратися у Президенти, ми йтимемо в парламент.
Треба тільки визначитись, з якої країни. Колеги, зараз 6-а година, я продовжую засідання. Зараз ще два виступи "Опозиційний блок" і "Народний фронт", після того переходимо до прийняття рішення. Отже, через 2-3 хвилин прошу всіх зайти в зал і приготуватись до голосування. Будь ласка, Долженков Олександр Валерійович, "Опозиційний блок".
Шановні українські громадяни, на жаль, те, що зараз відбувається в залі, воно схоже більше на балаган, депутатів, які обговорюють достатньо важливий для країни законопроект, який пов’язаний з розвитком індустрії програмної, вони перетворюють це на якийсь шабаш, на якісь шутки з приводу якихось політичних розборок. Але, що стосується суті законопроекту. На жаль, чим більше законопроектів надходять від чинної коаліції щодо реформування всіх галузей суспільного життя краще жити не становиться українським громадянам. Це уде стосуватися і медичної реформи, пенсійної реформи, земельної реформи. Зараз пропонують реформувати індустрію програмної продукції. На жаль, цей законопроект є свідченням відсутності системного та далекоглядного бачення влади щодо розвитку цієї надважливої галузі. Що стосується основних механізмів, які б можна було б запропонувати замість цього трирічного плану, який, по суті, нічого, в принципі, не змінить. І ми повинні визнавати, що цей законопроект навіть його прийняття зараз краще не зробить ситуацію в цій галузі. Що стосується освіти – можливо. Що стосується корупційного якось тиску на суб’єктів індустрії програмної продукції – можливо. Але за моїм великим переконанням основним заходом, який повинен бути вжитий невідкладно чинною владою, є суттєве кардинальне реформування системи оподаткування суб’єктів програмної індустрії. Зараз говорять про те, що необхідно її реформувати, необхідно розвивати, а чому ж тоді, ви ж скасовували зазначений спеціальний режим оподаткування. 5 відсотків ПДФО, 0 відсотків податок на прибуток – це ті податкові стимули, які є необхідним для розвитку відповідних суб’єктів господарювання в цій галузі.
Будь ласка, 10 секунд. Ви розумієте, 18.05, люди просто зараз розійдуться. 10 секунд, завершіть.
Дуже багато програмістів зараз емігрують в інші країни не через те, що в них відсутні якісь базові знання, а через те, що не створила держава умов для ведення зазначеного бізнесу, зокрема, проведення податкових, лібералізації податкових умов.
Дякую вам. Отже, заключний виступ, я нагадую, що я продовжив на 15 хвилин засідання, зараз заключний виступ Максим Бурбак і за хвилину переходимо до голосування, запросіть всіх в зал. Будь ласка, Максим Бурбак.
Шановні колеги, хотів би сказати, що фракція "Народного фронту" буде підтримувати даний законопроект. І хотів би доповнити класиків, які казали, що привид комунізму бродить по Європі, то цей привид завітав і в цей зал, це привид Льовочкіна, Фірташа і всіх його спонсорів. І коли він вимагає уряд щось надати сюди, то ми звертаємось до наших колег по коаліції, врешті-решт відпустіть цю людину, яка зрадила простих людей, перекинувшись до червоного прапору. Відпустіть його до Москви, де сидять два його хазяї, один лежить в Мавзолеї, а один сидить в кабінеті рядом з ним і навіть там балотуються на Президента, відпустіть людину, яка живе в прострації через телепортацію. Дякую.
Отже, переходимо до прийняття рішення, колеги, прошу зайняти робочі місця, приготуватися до прийняття рішення. Готові, так? Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України про державну підтримку розвитку індустрії програмної продукції щодо розроблення трирічних планів заходів в підтримки розвитку індустрії програмної продукції номер 6160 за основу, за основу, колеги. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо 6160 за основу. Хоч комітет пропонує за основу і в цілому, я поставлю за основу спочатку. Голосуємо, колеги, прошу підтримати. [[18:05:53]] За-190 Я поставлю наступну пропозицію направити в комітет для підготовки на повторне перше читання. Отже, ставлю на голосування пропозицію проект Закону 6160 направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[18:06:26]] За-193 І остання пропозиція повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону 6160, прошу проголосувати, прошу підтримати. [[18:06:54]] За-187 Рішення не прийнято. Проект закону 6160 відхилено. На тому. На тому, колеги, вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. У нас був важкий день, емоційно виснажливий, але ми прийняли важливі рішення для країни. Завтра о 10-й годині ми продовжимо наше засідання тут, у Верховній Раді. Тому прошу всіх завтра о 10-й годині прибути в зал для продовження нашої роботи. Дякую.