Доброго ранку, шановні народні депутати та гості Верховної Ради України! Насамперед я перепрошую, що ми всі затрималися, тому що в нас була анонсована зустріч лідерів політичних фракцій і груп з міністром оборони і з Головнокомандувачем, і тому ми обговорили ці питання. Я думаю, що ваші колеги повідомлять вас про нашу зустріч. Шановні колеги, я прошу вас підготуватися до електронної реєстрації. Нагадую, що після початку реєстрації необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до кінця реєстрації. Шановні колеги, прошу приготуватися до реєстрації. Готові реєструватися? Прошу народних депутатів реєструватися. [[10:06:42]] У залі зареєстровано 181 народний депутат. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні у нас день народження Президента України Володимира Олександровича Зеленського. Давайте привітаємо. [[Оплески]] Шановні колеги, і сьогодні день народження у нашої колеги, народної депутатки України Роксолани Андріївни Підласої, "Слуга народу". Давайте привітаємо. [[Оплески]] Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій та груп для внесення пропозицій, оголошення заяв і повідомлень. Тому прошу представників фракцій і груп записатися на виступи. Слово надається народному депутату України Загородньому Юрію Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя". Юрій Анатолійович, будь ласка, Бойко.
Шановний пане спікер, шановні народні депутати, я впевнений, що сьогоднішня ситуація. вперше за 30 років незалежності України наша країна має так багато викликів: військовий конфлікт на сході, енергетична небезпека, зростання цін, боротьба з епідемією – все це ми маємо сьогодні. А головне, що ми маємо абсолютно неадекватну владу, випадкових і непрофесійних людей при владі, які живуть власним життям у власних фантазіях і повністю відокремились від потреб суспільства. Головна загроза сьогодні в країні – це військовий конфлікт на сході. Сьогоднішня влада і діючий Президент, йдучи на вибори, обіцяли принести в країну мир. Що сьогодні ми бачимо після двох років правління? Ми бачимо повністю заблокований процес Тристоронньої контактної групи, практично в нас не працює Нормандський формат, вісім років триває конфлікт, ми втрачаємо людей, зупиняється економіка, а при спалахах конфлікту інвестори просто тікають з країни, забираючи гроші. Діючий Президент, його міністри, з одного боку, закликають західних партнерів надати допомогу, з іншого – допускають зневажливе висловлювання на їх адресу. Я впевнений, що головне завдання сьогоднішнього парламенту – це принести мир в країну. Наша фракція зареєструвала Постанову Верховної Ради по невідкладному втіленню в життя імплементації Мінських угод і припиненню бойових дій. Це відповідальний політичний крок, який зразу дозволить зменшити напругу і в країні, і зовні. Якщо цей парламент не здатний на такі політичні кроки, яких чекає вся країна, то треба просто мати політичну та й просто людську совість саме розпуститись і надати можливість народу України обрати новий склад парламенту, нових депутатів, які будуть виконувати свої обіцянки привести країну до миру і ділом докажуть це суспільству. Це справедливо, це чесно і це є наша політична позиція. Дякую за увагу.
Юрій Камельчук, фракція "Слуга народу", будь ласка. Камельчук, будь ласка.
Прошу передати слово Давиду Арахамії.
Будь ласка, Давид Арахамія, "Слуга народу", будь ласка.
Шановні друзі, шановні колеги, вітаю вас з першим сесійним днем! Будемо сьогодні. мій виступ стосується ситуації, яка зараз є на кордоні України. Всіх нас турбує, всіх вас, ваших друзів, ваших рідних, ваших виборців турбує одне питання – питання безпеки нашої держави, питання безпеки наших родин. Ви знаєте, що з 2014 року в нас фактично йде війна з Російською Федерацією і всі до цього вже звикли. Але війна гібридна, і всі розуміють, що це така цікава назва "гібридна війна", мені здається, що з жовтня цього року ми почули і відчули, що таке гібридний компонент, саме інформаційний компонент. Така інформаційно-психологічна спецоперація давно не була в Україні, ви знаєте, як нагнітається паніка і як багато людей на це реагують, і як цьому умовно, в лапках "допомагають" зараз відомі світові видання. Тому наше з вами завдання як народних депутатів і як парламенту – це слідкувати і рухатись фактично в тому, як це роблять наші військові. Наші військові зараз демонструють стійкість, демонструють холодний розум, готуються до можливих всіх сценаріїв – але жодної паніки, жодної дестабілізації і таке інше. Інакше, якщо це спрацює, якщо українці піддадуться цим панічним настроям, ми фактично ризикуємо підставити під загрозу всю економіку України. І навіть якщо не буде жодної ескалації і жодної агресії, Росія фактично виконає своє завдання, і люди почнуть забирати депозити з банків, почнуть переставати купувати житло, переставати витрачати гроші, і таким чином зупиниться економічний розвиток в країні. Тому я всіх застерігаю від таких сценаріїв, хочу, щоб ми, незважаючи на те, які в нас з вами політичні програми, з якої ми політичної партії, зосередитись на тому, щоб допомагати нашій армії, нашим військовим і конкретно розповідати нашим виборцям, всім виборцям, що не треба панікувати, не треба робити ніяких зараз маніпуляцій, слідкувати за подіями. У нас сьогодні о 9-й ранку була закрита зустріч з керівництвом Міністерства оборони, ми отримали всі необхідні відповіді. Тому зберігаємо спокій і працюємо. Слава Україні! Дякую.
Героям Слава! Слово надається народній депутатці України Совсун Інні Романівні, фракція політичної партії "Голос". І я так розумію, що передає. Рудик Кіра, будь ласка.
Доброго дня! Я, Кіра Рудик, лідерка партії "Голос". За останні декілька місяців українці почали звертати увагу на політиків, і сьогодні, я впевнена, багато з них дивиться засідання Верховної Ради, щоб за нашими виступами, за нашими словами, щоб, читаючи між рядків, отримати для себе відповідь на питання, а що ж буде далі, чи буде ескалація і, головне, чи ми готові. Люди згадують про те, за кого вони голосували, щоб зрозуміти, а чи здатні ми виконати ту єдину задачу, яка зараз перед нами стоїть: укріпити нашу обороноздатність та захистити і зберегти нашу країну. Ця задача одна в незалежності від того, ми у владі чи ми в опозиції. Тому що єдиний розумний, єдиний дорослий крок українського політика зараз – це відкинути всі можливі політичні амбіції і протиріччя і працювати на виконання цієї єдиної задачі. Так, в неї включається і інформація, щоб запобігти паніці. Так, в неї включаються законопроекти, які ми вносимо для того, щоб посилити нашу армію, для того, щоб посилити наших військових. Так, в неї вкладаються і інші задачі, щоб протистояти іншим кризам, про які ми зараз набагато менше говоримо. Сьогодні кожен український політик повинен приймати рішення, базуючись на двох критеріях. Перший – це об’єднує чи роз’єднує суспільство. І ми повинні всі працювати на об’єднання. Другий – це посилає нашу країну чи послаблює. І кожен з нас повинен працювати тільки на посилення, тому що знову ж політичні амбіції зараз мають набагато менше значення ніж збереження нашої держави. Сьогодні, окрім питання ескалації з боку Росії, у нас зберігаються і нікуди не ділися три кризи. Перша – це економічна. Бо ми всі бачимо підвищення цін і ми бачимо, як потерпає кожен українець і малий, і середній бізнес. Партія "Голос" вносить податковий законопроект для того, щоб у людей залишилося більше грошей в кишені. Друге – це енергетична криза, яка стосується того, що щороку до нас опалювальний сезон приходить несподівано, і партія "Голос" має відповідь і на це питання, ми будемо презентувати наші законопроекти цього тижня. Третє питання – це загроза COVID. Я впевнена, зараз у кожного є все більше знайомих, все більше людей, які захворіли знову. І тому закликати до вакцинації.
Дякую. Слово надається народному депутату України Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Юлія Володимирівна Тимошенко, будь ласка.
Прошу передати слово Юлії Тимошенко.
Шановні колеги, я не буду нагадувати вам, тому що ви добре знаєте, з якої думкою і з якими страхами, застереженнями, турботами живе сьогодні кожна родина в нашій країні. Я думаю, що сьогодні немає інших розмов в жодній родині, на жодній кухні, крім як про війну. І мені здається, що люди, які були заведені у вкрай тяжку ситуацію економічну і соціальну, сьогодні отримали ще один удар: страх, невизначеність, нерозуміння, що відбувається навколо кордонів України. Сьогодні вранці відбулася зустріч лідерів фракцій з міністром оборони України і з іншими високопосадовими військовими, які мали розповісти лідерам фракцій про те, наскільки є серйозною загроза повномасштабного військового вторгнення. Зараз ми почули заспокійливі слова, але це нічого не означає. Нічого не означає тому, що ми як країна не маємо права покладатися на випадок, на авось, на те, підуть чи не підуть, гадати на кофейній гущі, буде повномасштабне вторгнення чи ні. Нам потрібно було давно, а особливо зараз готуватися по всім напрямкам, як захищати Україну. І перше, що ми сьогодні побачили і, власне, ми це і знали, що наша армія фундаментально недофінансована, починаючи від того, що отримають наші військові в якості грошового забезпечення і як взагалі армія забезпечена всім необхідним. І коли повстало сьогодні питання на зустрічі, де брати фінансові ресурси для того, щоб забезпечити армію, то ми почули відповідь від влади, що у нас же є необхідність ремонтувати дороги і будувати і тому армія у нас вторинна. Дорогі друзі, мова йде сьогодні не про корупцію, яку сьогодні всі розуміють, відбувається на будівництві доріг, а мова йде про захист країни – пріоритет абсолютний. І те, що сьогодні ми бачимо у фінансах, в економіці, в інфляції, в тарифах, в енергетиці, – це все страшно. І тому наша команда вийшла з ініціативою створення уряду національної єдності, не бла-бла-бла приєднання, а реальне єднання з конкретною програмою дій для країни, для людей, для оборони, для місцевого самоврядування. Поки ми тут будемо хаос терпіти всередині країни, нам важко буде захистити наші кордони. Сьогодні я звертаюсь з відкритим звернення до Президента.
Будь ласка, Арешонков Володимир Юрійович, група "Довіра". Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Погоджуюсь з думкою тих наших колег, які вже виступали, про те, що новий політичний рік розпочинаємо в дуже непростих умовах: з одного боку, дійсно ускладнення економічного характеру, загрози стабільного функціонування сектору енергетики при зростанні цін на продукти та товари, з іншого боку, ситуація з посиленням концентрації поруч з нашими кордонами багатотисячної російської армії, зростання інформаційних та кібератак на Україну. І все це, на жаль, на тлі чергового політичного загострення всередині країни. Тому наша депутатська група "Довіра" вчергове звертається також до представників і керівників всіх політичних фракцій і груп у Верховній Раді дійсно припинити з’ясування своїх спорів, чвар і об’єднатися навколо ідеї, яка є надзвичайно важливою сьогодні – нормальні, спокійні умови для життя країни, створення безпеки. Сьогодні ми маємо говорити про те, щоб підсилити свої кордони, забезпечити всім необхідним нашу армію, створити дієві сили територіальної оборони. Якраз у цьому контексті нарада, яка зараз відбулася під головуванням Голови Верховної Ради України, на якій були присутні керівники політичних фракцій і груп, говорять про те, що ми всі розуміємо, чим сьогодні потрібно займатися, які законодавчі акти необхідно приймати для того, щоб забезпечити стабільну ситуацію у країні. Я хочу вам сказати, що останній час уже навіть діти школярі в школах починають говорити про загрозу вторгнення. Тому це серйозні речі. Звертаю увагу нашої депутатської групи "Довіра" на ті питання, які ми будемо розглядати цього тижня. Законопроект 5289, який спрямований на те, щоб спростити процедуру закупівель для закладів соціальної сфери, шкіл, дитячих садків і лікарень. Цей законопроект чекають територіальні громади, і, безперечно, я прошу колег його підтримати. Ми готові попрацювати над законопроектом 5090, в якому йде мова про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо регулювання бюджетних відносин під час реалізації договорів. Це може спонукати до заключення інвестиційних нових проектів і залучення коштів. Ну і, безперечно, питання перегляду державного бюджету, виділення коштів для нашої української армії. Дякую. Бажаю всім плідної роботи.
Будь ласка, слово надається народному депутату Лабазюку Сергію Петровичу, група "За майбутнє". Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Як казав Вінстон Черчилль, який успішно боровся з двома імперіями – нацистською і червоною, будь-яка криза – це нові можливості. Головне, щоби ми самі не породжували у себе дома цю кризу. Тому наша депутатська група "За майбутнє" постійно і вкотре звертається до усіх політичних сил, які є в парламенті і поза парламентом, звертається з потребою єдності політичних еліт і політичних партій, необхідності відкинути свої амбіції, думати про Україну і заради України, заради простих громадян, а не себе. І не лише в контексті нещодавнього святкування, безумовно, Дня Соборності. Ми переконані, що можлива агресія Російської Федерації, про яку ми зараз чуємо, зумовлена ще й тим, що Україна в свідомості Росії ніколи вже не стане Росією і ніколи не повернеться в лоно нового Радянського Союзу, якщо хтось марить відновленням такого. Ми знаємо, що Росія повністю стала на шлях диктатури і потурання міжнародного права, яке вона демонструє останні роки. Тому ми сповідуємо два різних світогляди формування світової історії в цивілізованому світі. Ми сповідуємо мир і демократію і сподіваємося, що ми маємо надійних міжнародних партнерів, які теж не лякаються і теж разом з нами хочуть опанувати цьому військовому агресору, а не, власне, звертатися до своїх посольств з пересторогами щодо того, щоби евакуйовувати своїх співробітників. Ми сподіваємося, що наші міжнародні партнери стабільні і впевнені в собі, так само, як ми, українська нація, впевнена в собі, в тому, що ми можемо подолати свою внутрішню роздробленість. І тому наше звернення сьогодні: подолати внутрішній вождізм, бажання тягнути ковдру на себе, егоїзм і стати пліч-о-пліч. І тут важлива місія українського парламенту. Ми повинні шукати додаткові можливості, фінансові кошти, щоби підтримати українську армію, щоби підтримати військовослужбовця. Ми почули запевнення від Міністерства оброни про необхідність додаткових 2,7 мільярда на підсилення територіальної оброни. І я вважаю, що ми негайно маємо зібратися і прийняти відповідні зміни до Державного бюджету України. Головний внутрішній ворог сьогодні – це паніка. І не даймо підстав сьогодні поширення цього негативного явища. Думаймо про Україну, працюймо заради України – і перемога буде за нами! Слава Україні!
Героям слава! Слово надається народній депутатці України Іоновій Марії Миколаївні. Політична партія. А, будь ласка, Княжицький.
Шановні колеги, партія "Європейська солідарність" і наш лідер Петро Порошенко твердо вимагають від українського парламенту негайно виділити 50 мільйонів гривень на підтримку української армії. Армія просила 39 мільйонів в бюджеті, цього не було зроблено. Ми вимагаємо негайно припинити політичні переслідування і негайно зробити все, щоб Україна утвердилася як демократична країна. У зв’язку з цим наша партія "Європейська солідарність" підтримує звернення Національного круглого столу під егідою Київського безпекового форуму, який було скликано за ініціативи Фонду Арсенія Яценюка. Зокрема, зачитаю пункти цього звернення. "Закликаємо керівництво України виявити тверду волю й об’єднати весь український народ на захист нашої держави, зміцнити союзництво з іншими демократичними країнами задля оборони нашої незалежності і спільної свободи. На всі злочинні вимоги Путіна Україна має сказати категоричне "ні". Закликаємо владу і все суспільство усвідомити, що головним захисником нашої незалежності є українські воїни – чоловіки і жінки – і зосередити всі національні сили на підтримку Збройних Сил, їхнє пріоритетне фінансування, впровадження сучасних засобів стримування ворога. Закликаємо здійснити історичну місію нашого часу і завершити втілення необхідних перетворень й вимог для вступу в НАТО, Європейський Союз. Вимагаємо неухильного дотримання демократичних цінностей і свобод нашого народу, припинення будь-яких незаконних переслідувань національної опозиції, замахи на свободу слова і вільне волевиявлення. Закликаємо негайно зупинити спроби підриву антикорупційних інституцій і якнайшвидше завершити судову реформу. Закликаємо забезпечити умови для вільного економічного розвитку в Україні, зупинити неприхований наступ на малий, середній і великий бізнес, іноземних інвесторів, гарантувати рівні, прозорі, конкурентні правила для всіх, незалежно від наближеності до влади. Закликаємо гарантувати курс на повну енергетичну незалежність від Росії, Білорусі. Закликаємо забезпечити неухильне дотримання законодавства про захист української мови як державної. Закликаємо забезпечити систему боротьби з російською пропагандою і агентурою. Запрошуємо до діалогу Президента України. І водночас закликаємо до співпраці зацікавлені політичні партії, громадських активістів по всій країні. Настав час об’єднувати сили українських патріотів, створювати спільні мережі дій, допомагати територіальній обороні і разом захищати державу. Закликаємо весь вільний світ підтримати свободу і боротьбу демократії." Це звернення київського круглого столу Національного безпекового форуму, який підтримує "Європейська солідарність". Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Шановні колеги, у нас є заява від двох фракцій про перерву із заміною на виступ. Слово надається народній депутатці України Тимошенко Юлії Володимирівні.
Шановні колеги, ми взяли перерву і замінили її на виступ тільки з однією метою – нагадати всім народним депутатам і особливо тим, які представляють сьогоднішню владу, що навколо парламенту сьогодні зібралися мікропідприємці, малі підприємці з усієї країни. Їх там десятки тисяч. Ви вийдіть, подивіться, що там відбувається: перекриті дороги, оточений парламент, заблоковані входи. Я хочу просто трошечки освіжити в пам’яті депутатів, чому люди з усієї країни, на руках яких тримається сьогодні зайнятість людей, які самі собі створили робочі місця, а зараз у них ці робочі місця забрали. Я хочу нагадати, що приїхали вони тому, що замість того, щоб партія влади дала їм можливість підтримки, якихось ще послаблень під час епідемії коронавірусу, згадали, що на середньому класі тримається кожна країна світу, і дали їм можливість працювати. Замість цього у них забрали життя, у них забрали роботу, забрали можливість годувати їх дітей і їх робити, забрали можливість жити в Україні. Частина з них вже просто покинули Україну, проклинаючи той момент, коли вони проголосували за цю владу. А ті, хто залишилися, ті, хто не хоче бігти з України, вони сьогодні під парламентом в холод стоять і на колінах благають ту владу, яку вони обрали, згадати про їх життя, про їх існування, і вони просять вас відмінити ваші нелюдські рішення проти малого бізнесу, повернути їм нормальну можливість працювати. Запросити зараз їх ініціативну групу в будинок народу, який називається парламентом, а не сидіти і не ухмилятися ситими посмішками, дивлячись у вікно на те, як вони стучаться у ваші двері, які ви зачинили перед народом. Ми вимагаємо негайно їхніми вустами, прийняти їхню делегацію, зараз негайно послухати лідерам фракцій. Друге, законопроект 5866 чи 66-1 поставити як невідкладний сьогодні на розгляд і розглянути, і прийняти, дати можливість людям, по яким і так вдарили локдауни, жити, працювати, забезпечувати свої родини, купувати хліб, мати робочі місця. Я наполягаю, щоб ви зараз поставили на голосування питання негайного розгляду, невідкладного, 5866-1 і послухали підприємців.
Шановні колеги, переходимо до роботи. Перелік питань, що пропонується для обговорення і прийняття рішень сьогодні, вам надано. Переходимо до розгляду питань. Першим питанням сьогоднішнього порядку денного є проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 15.12.2021 про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону "Про ефективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і (або) суміжних прав" щодо забезпечення збору доходів від прав організаціями колективного управління. Я доповідаю, що відповідно до Регламенту це питання розглядається за скороченою процедурою та без голосування про включення до порядку денного пленарного засідання відповідно до частини дев’ятої статті 48 Регламенту України. Шановні колеги, ми переходимо до розгляду цього питання, і я запрошую автора цієї постанови народну депутатку України Буймістер Людмилу Анатоліївну. Будь ласка. Я перепрошую, немає авторки постанови? Такий у нас інтерес до блокуючих постанов, колеги. Я надаю слово голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Сергію Віталійовичу Кальченку. Будь ласка, Сергій Віталійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет на своєму засіданні розглянув проект Постанови Верховної Ради про скасування рішення Верховної Ради України від 15 грудня 2021 року про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону "Про ефективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і (або) суміжних прав" щодо забезпечення збору доходів від прав організаціями колективного управління, реєстраційний номер Закону 5572, внесений народним депутатом Буймістер. Реєстраційний номер проекту постанови 5572-П. Цим проектом постанови пропонується скасувати відповідне рішення парламенту про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону, реєстраційний номер 5572, оскільки, як вказує автор проекту постанови, цей закон було прийнято з порушенням Регламенту Верховної Ради України, зокрема статті 32. Регламентний комітет, розглянувши це питання, ухвалив висновок на проект Постанови (реєстраційний 5572-П) і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України визначитися шляхом голосування щодо прийняття або відхилення цього проекту постанови. Дякую.
Дякую, Сергій Віталійович. Шановні колеги, є необхідність обговорити цю постанову? Тому що, якщо вона не цікавить навіть автора цієї постанови, я думаю, обговорювати немає. Тому, з вашого дозволу, ставлю цю постанову на голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 15.12.2021 про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону України "Про ефективне управління майновими правами правовласників у сфері авторського права і (або) суміжних прав" щодо забезпечення збору доходу від прав організаціями колективного управління (реєстраційний номер проекту 5572-П). Готові голосувати? Шановні колеги, прошу голосувати. [[10:38:10]] За-18 Рішення не прийнято. Постанова відхилена. Шановні колеги, наступна теж блокуюча Постанова 6055-П. Переходимо до її розгляду. Це проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 16.12.2021 року про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку (реєстраційний номер постанови 6055-П). Відповідно до Регламенту ця постанова розглядається за скороченою процедурою та без голосування про включення до порядку денного пленарного засідання відповідно до частини дев’ятої статті 48 Регламенту. Шановні колеги, я запрошую до слова автора цієї постанови народного депутата України Ярослава Івановича Железняка. Будь ласка, Ярослав Іванович.
Доброго дня, шановні колеги! Я не буду дуже довго розповідати про цей закон, зачитаю тільки один абзац із висновку юридичного управління: "Окремі положення проекту суперечать Конституції України, не враховують юридичних позицій Конституційного Суду, не узгоджуються з положенням чинного законодавства і не містять достатніх і завершених правових механізмів". Я б дуже хотів би, щоб у залі Верховної Ради ми хоча б з цього року закінчили практику голосування відверто антиконституційних законів. Я впевнений, що ви зараз провалите цю постанову, тому дуже довго свого часу витрачати на неї не буду. Але я хочу звернутися на більш важливе питання – це порушення Регламенту, яке, на жаль, стало практикою в цій залі, а не окремими навіть випадками. Я пам’ятаю, у вересні місяці тут один із кандидатів, а потім і Перший заступник Голови парламенту, так яскраво жалівся, що в нас погано працює Регламент і треба парламентська реформа. На жаль, немає пана Корнієнка, я хотів би в нього запитати, а як там відбувається зараз парламентська реформа? Що у нас з Регламентом новим, який нам тут обіцяли, що підготують разом з європейськими партнерами? Як так сталося, що телеканал "Рада" передали в ручне керування Офісу Президента? Як так сталося, що збираються голови фракцій на нараді, а потім Офіс Президента повністю відміняє всі рішення. І студія там же залишається, і окремі експерти або ведучі залишаються, хоч це обіцяли. Як так сталося, що ми повністю втратили парламентський контроль, і міністри перед звільненням не хочуть навіть звітувати? Ну, взагалі, як так сталося, що з цієї трибуни нам обіцяли, що щось змінять по парламенту, а залишилося все, як є або стало ще гірше, навіть на багато гірше. На жаль, пана Корнієнка немає, тому, сподіваюся, він коли прибуде в залу, відповість на ці запитання. Постанову можете провалювати. Дякую.
Запрошую до слова співдоповідача голову Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченка Сергія Віталійовича. Будь ласка, Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засідання розглянув проект Постанови Верховної Ради України про скасування рішення парламенту від 16 грудня про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку, який внесений народним депутатом Железняком (реєстраційний номер проекту постанови 6055-П). Цим проектом постанови пропонується скасувати рішення парламенту від 16 грудня про прийняття в другому читанні та в цілому проекту відповідного закону, оскільки, як вказує автор цього проекту, закон було прийнято з порушенням Регламенту, зокрема частини першої статті 117. Регламентний комітет за підсумком розгляду цього питання ухвалив висновок на проект Постанови реєстраційний 6055-П і прийняв рішення рекомендувати парламенту визначитися шляхом голосування щодо його прийняття або відхилення. Дякую.
Дякую, Сергій Віталійович. Шановні колеги, є необхідність обговорити цю постанову? Є. Будь ласка, запишіться тоді: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Каптєлову Роману Володимировичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Павлу Фролову.
Павло Фролов, будь ласка.
Доброго дня, шановні народні депутати! Сьогодні ми знову розглядаємо постанову про скасування рішення Верховної Ради і ми знову фактично блокуємо роботу Верховної Ради. Дивіться, в сьомому скликанні за все скликання було зареєстровано всього 40 таких постанов. В минулому скликанні за майже п’ять років роботи Верховної Ради було зареєстровано 117 таких постанов. В цьому дев’ятому скликанні, шановні колеги, увага, ми працюємо лише два роки і кілька місяців, вже 167 постанов. Ну, навіщо ви їх реєструєте? Ви їх реєструєте тільки для того, щоб не дати Верховній Раді працювати. Це є сама, що ні на є парламентська обструкція, тому що жодна постанова не набирає голоси. За десять років останніх, більш ніж десять років Верховної Ради жодна така постанова не була прийнята, не була проголосована. Навіщо ви блокуєте роботу Верховної Ради. Ви маєте конституційні можливості скасувати рішення, прийнятий закон Верховної Ради, звернення до Конституційного Суду, вето Президента або новий законопроект про скасування прийнятого закону. Такої процедури про скасування рішення Верховної Ради немає в жодному, в жодному парламенті світу. Ну, в що ви перетворюєте Верховну Раду? Я вважаю, що ми маємо внести зміни до цієї 48 статті Регламенту і скасувати цю можливість. Ну, це абсурдна ситуація. Про що ми розглядаємо? Був час, ви переконували "за", "проти" закону. Прийнятий закон, будь ласка, дайте працювати цьому парламенту. Дякую.
Слово надається народній депутатці України Совсун Інні Романівні, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати слово Ярославу Железняку.
Ярослав Іванович Железняк, будь ласка.
Хочу дати відповідь на деякі запитання мого шанованого колеги Павла Фролова. Шановний колего, ви знаєте, що найменш ця постанова дозволяє вам зараз зібрати голоси в залі. Тому що 181 народний депутат в залі після майже 40 днів відпочинку, це якось виглядає погано. Я боюсь, що інші закони ви теж сьогодні будете провалювати. Я б дуже хотів би зрозуміти, чому нам треба поспішати. Відкрийте порядок денний. Для того, щоб приймати сьогодні зменшення податків на гральний бізнес? Чи потім голосувати боротьбу з поправочним спамом і обмеження прав народних депутатів? Чи в четвер проголосувати правки для табачных монополій? Що саме ми хочемо встигнути на цьому тижні прийняти? Якщо б ви сформували хоча б якийсь достойний порядок денний, я б відповідно міг би відкликати цю постанову. Тепер щодо наявності цих постанов. Я розумію, що іноді плохим танцюристам щось може заважати. Але парламент є парламентом, і такі правила прописані, і вони працюють. В нашому залі є ексспікер парламенту Андрій Володимирович Парубій. І якось в минулому скликанні навіть наявність постанов і навіть менша кількість коаліцій не заважала приймати реформу ProZorro, медичну реформу, фінансові реформи, інші речі, якими в тому числі ви зараз пишаєтеся. Тому, шановані колеги, дуже просто жалітися на правила, коли вони працюють проти вас. Нічого страшного, те, що ви розглядаєте тут постанови, не сталося і не станеться. Дуже радив би всім, перш ніж почати якісь реформи, особливо щодо реформи парламенту, почитати рекомендації тих європейських колег, на які ви так пылко посилалися, коли звільняли ексспікера. Там багато розумних речей, але точно там немає рекомендацій про зміну цього розділу щодо постанов. Дякую.
Слово надається народному депутату України Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, перше, щодо електронних комунікацій радіочастотного спектра і надання послуг поштового зв’язку. Питання, безумовно, актуальне, але колега і доповідач під час свого першого виступу звернув увагу на те, що окремі положення цього закону базового, який ми голосували ще в минулому році, суперечить окремим положенням Конституційного Суду і є відповідні роз’яснення. Це раз. На це необхідно було би звернути увагу або хоча би внести зміни до головного закону. Але не можу не відповісти, два попередні виступаючі задали дуже хороший тон дискусії. А щодо ефективності роботи парламенту, щодо того, чим ми тут займаємося, і головне, який від цього економічний і соціальний ефект. Ну, дивіться, Рада працює вже більше двох років, залишилось один рік дев’ять місяців до кінця каденції Верховної Ради дев’ятого скликання. Що ми залишили? Точніше, уряд, який працює на сьогоднішній день і, в принципі, вся влада. Плюс 13 мільярдів доларів державний борг. Тобто ми заходили з одними цифрами, сьогодні віддали плюс 13 мільярдів доларів. Ефективно працюємо? М’яко кажучи, не дуже. Другий момент. Чому не вирішуються питання, які стосуються подолання дефіциту бюджету Пенсійного фонду і загального бюджету України, 189 мільярдів гривень? Необхідно вирішувати? Необхідно. Чому цих питань немає? Я не проти того, щоб ми десь ігнорували певні речі і не завжди наполягали на виступах і на інших речах. Але я глибоко переконаний в тому, що та адженда, яку ви пропонуєте з 23 питань порядку денного, м’яко кажучи, жодним чином не корелює з тими викликами, які сьогодні є в суспільстві. Де питання енергетики, де питання регулювання конфлікту на Донбасі? Де ряд інших моментів, які на сьогоднішній день є життєво неважливими, що стимулюють зайнятість тощо? Ми, безумовно, не будемо приймати участь у голосуванні за цю постанову. Але я хочу звернути увагу, що порядок денний має відповідати викликам часу і потребам суспільства. Дякую.
Слово надається, ще просить народний депутат Ар’єв Володимир, фракція "Європейська солідарність", і після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, фракція "Європейська солідарність" утримається від голосування за цю постанову, хоча це таке компромісне рішення, бо недоліків в ухваленому законопроекті, який має стати законом, достатньо. Проте хочу зосередити увагу на двох речах. Перше. Давайте через такі постанови не будемо чіпати Регламент. Тому що це, по-перше, знищує права опозиції і не тільки опозиції, а кожного народного депутата, який сумнівається в тому, що законопроект був прийнятий в нормальному порядку. Не чіпайте Регламент, ви і так його вже перелопатили так, що і самі скоро не зможете розібратися. І другий момент. Комісія має, регуляторний орган, має почати працювати. Тому що те, що сьогодні відбувається в кібербезпеці і, зокрема, питання того, що Рада національної безпеки і оборони так і не зібралася після того, як була здійснена кібератака на державні сайти, в той час, як європейські партнери збиралися, це ганьба і бездіяльність нинішньої влади. Дякую.
Шановні колеги, ми обговорили це питання, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 16.12.2021 року про прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку (реєстраційний номер постанови 6055-П). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:51:49]] За-25 Рішення не прийнято. Постанова відхилена. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що ми відхилили цю постанову, я хочу внести таку пропозицію. Цей законопроект, він повинен був бути прийнятий і вступити в дію з 1 січня. Водночас у зв’язку з блокуванням цієї постанови ця норма залишилась. Якщо я, використовуючи 131 статтю, запропоную виправити недоліки і вступити з дня наступного. Що ні, в мене є таке право, колеги. Шановні колеги, якщо є така можливість, давайте підтримаємо, щоб ми мали чистоту закону цього. Шановні колеги, 18 січня 2022 року до мене звернувся Комітет Верховної Ради України з питань цифрової трансформації з пропозицією усунути відповідно до вимог статті 131 Регламенту Верховної Ради України редакційну неточність у прийнятому 16 грудня 2021 року Законі України "Про Національну комісію, що здійснює регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку". Згідно з частиною другою статті 131 Регламенту питання щодо усунення неузгодженостей чи редакційних неточностей у прийнятому законі розглядається Верховною Радою без попереднього включення його до порядку денного пленарного засідання у день винесення його Головою Верховної Ради України. Пропозиції щодо усунення неузгодженостей вам надано на підставі рішення Комітету Верховної Ради України з питань цифрової трансформації від 18 січня 2022 року (протокол № 62) щодо необхідності усунення неузгодженостей стосовно набрання чинності вказаним законом вноситься пропозиція: пункт 2 розділу ІІІ Закону України "Про Національну комісію, що здійснює регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку" викласти в редакції: "Цей закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування". Шановні колеги, я, з вашого дозволу, ставлю цю пропозицію на голосування і прошу її підтримати для того, щоб ми отримали юридичну чистоту цього закону. Шановні колеги, ставлю цю пропозицію на голосування, прошу народних депутатів голосувати. [[10:54:16]] За-239 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Так, йдемо далі, неузгодженість виправлено. Наступне питання, яке ми маємо розглядати відповідно до порядку денного, це проект Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань перевірки можливих фактів порушення Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини присяги. Шановні колеги, відповідно до Регламенту це питання не потребує включення до порядку денного і розгляд його проводиться за скороченою. Але для розгляду за скороченою процедурою нам треба прийняти відповідне рішення. Шановні колеги, я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою, для прийняття цього рішення нам необхідно 150 голосів. Шановні колеги, прошу голосувати. [[10:55:25]] За-185 Рішення прийнято. Я запрошую до слова народного депутата України Максима Євгеновича Дирдіна. Будь ласка, Максим Євгенович.
Шановні колеги, до голів депутатських фракцій і груп Верховної Ради надійшли заяви від громадян України щодо порушення питання про звільнення з посади Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Людмили Денісової на підставі судових рішень. Судовими рішеннями визначено протиправну відмову Уповноваженого щодо розгляду електронних звернень заявника та зобов’язано омбудсмена повторно розглянути електронні звернення. Станом на дату написання своїх заяв, а саме серпень 21-го року, заявник вказує, що рішення вищевказаних судів так і не виконано. Перевищення проблематики судовими рішеннями проти Офісу Уповноваженого стало відомо, що є не тільки рішення за заявами заявника, а й інші, які ставлять під сумнів належність виконання Уповноваженим своїх обов’язків відповідно до присяги. Враховуючи це, мною зареєстровано у Верховній Раді проект Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань перевірки можливості фактів порушення Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини самої присяги. Мною було направлено листи про створення ТСК до усіх депутатських фракцій та груп, проте пропозиції щодо участі надійшли тільки від фракцій "Слуга народу", "Батьківщина", від депутатської групи "Довіра". Від депутатських фракцій політична партія "Опозиційна платформа - За життя", "Європейська солідарність", "Голос" та депутатської партії "За майбутнє" пропозиції не надходили. Хочу зазначити, що після реєстрації проекту Постанови до мене почали надходити звернення, заяви та повідомлення з інших питань стосовно діяльності Уповноваженого. Проект Постанови, який зараз виноситься на голосування, дозволить здійснити попередній розгляд питання щодо наявності або відсутності підстав для звільнення Уповноваженого. Шановні колеги, прошу підтримати дану ініціативу. Дякую за увагу.
Слово надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Сергію Віталійовичу Кальченко. Будь ласка, Сергій Віталійович.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув проект Постанови Верховної Ради про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань перевірки можливих фактів порушення Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини присяги, внесений народним депутатом Дирдіним (реєстраційний номер проекту Постанови 6322). Згідно з пропозиціями парламентських фракцій і депутатських груп, які надійшли до ініціатора внесення, пропонується обрати до персонального складу цієї Тимчасової спеціальної комісії, депутатів, які представляють фракції партії "Слуга народу", партії "Батьківщина" і депутатської групи "Довіра". Інші парламентські фракції і групи не запропонували своїх кандидатур. Регламентний комітет дійшов висновку про необхідність редакційного уточнення, а саме в пункті 3 проекту постанови, в якому визначається, що кількісний склад Тимчасової спеціальної комісії становить 9 народних депутатів України, виходячи з практики норми проектування, в частині вживання числівників, менших за 10, цифра 9 має бути записана прописом. Отже за підсумком розгляду цього питання регламентний комітет рекомендує Верховній Раді України розглянути цей проект постанови з урахуванням редакційного уточнення нашого комітету, який вказаний у висновку, і прийняти рішення відповідно до частини третьої статті 138 Регламенту. Дякую.
Дякую, Сергій Віталійович. Шановні колеги, є необхідність обговорити це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату України Дануці Олександру Анатолійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово колезі Дирдіну.
Будь ласка, народний депутат Дирдін Максим Євгенович.
Дякую. Колеги, є питання щодо проголосувати, тому що після реєстрації даної постанови було звернення безлічі людей, і письмові, і усні, щодо розгляду даного питання, його важливості. Це не те, що буде зареєстровано, буде створена ця ТСК і буде прийнято рішення, ми маємо його перевірити, ті факти, або підтвердити, або спростувати і все. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату Рудику Сергію Ярославовичу, "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Дмитру Валерійовичу Лубінцю.
Лубінець Дмитро Валерійович, будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Депутатська група "Партія "За майбутнє" не буде підтримувати і голосувати за цю постанову. Ми категорично проти такої ініціативи. Я як голова Комітету з прав людини зараз звертаюся до ініціатора. Скажіть мені, будь ласка, чому ці факти не були надіслані до нашого комітету, який займається в тому числі моніторингом діяльності Уповноваженого? Зараз все, що тут відбувається, це просто цирк: на підставі однієї заяви, одного громадянина України, на якого відкрито кримінальне провадження, який звертався постійно до всіх органів, і таке було враження, що він постійно щось шукає, до чого причепитися. Ви можете собі уявити, людина, яка в день пише більше ніж 50 заяв і постійно вимагає, щоб в десятиденний строк йому надіслали відповіді. Ця людина займалась просто провокацією, направленою на дискредитацію діяльності Уповноваженого Верховної Ради з питань прав людини. Тому я закликаю народних депутатів: якщо ви хочете розбиратись, будь ласка, приходьте до нашого комітету, надсилайте свої заяви, приходьте, ми робимо неодноразово засідання, в тому числі разом з Уповноваженим. Я можу навести єдині цифри, які показують довіру українського суспільства до омбудсмена. В рік збільшилось на 40 відсотків звернень до Денісової. Це 60 тисяч людей, і один виявився, який проти цього. Тому, шановні народні депутати, якщо хочете розбиратись, приходьте до нашого комітету. А зараз за це не можна голосувати. І ми просимо не підтримувати дану постанову. Дякую.
Слово надається народному депутату Крульку Івану Івановичу, фракція "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Зараз парламент розглядає достатньо серйозне питання, на мою думку, із звинуваченням Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, що нібито вона порушила присягу, і створення відповідної тимчасової спеціальної комісії. У зв’язку з цим я хотів би зазначити кілька моментів. Перше – це створення тимчасової спеціальної комісії, а не тимчасової слідчої комісії. Тому для прийняття позитивного рішення потрібно 226 голосів народних депутатів, не менше цього. Друге: якщо лунають такі серйозні звинувачення, то потрібно було б побачити факти. Я уважно ознайомився з проектом постанови, але, вибачте, звинувачення в тому, що Уповноважена не відповіла на якийсь один електронний лист, чи два електронні листи, - це що, порушення присяги? Так, шановні народні депутати, за таким принципом можна звинуватити в порушенні присяги кожного народного депутата, який якомусь громадянину не відповів на якийсь лист. Ну, це ж правда. Тому я вважаю, що в тій ситуації, в якій знаходиться Україна, з порушенням прав людини, особливо на тимчасово окупованих територіях, в Криму і на Донбасі, коли знущаються над громадянами України, ми як парламент маємо підтримати Уповноваженого з прав людини, тому що це єдиний орган в державі, який займається захистом прав людини. Давайте не розхитувати цей орган, який працює. А рівно через рік зійде п’ятирічний термін, на який обирали Уповноваженого з прав людини. Ось тоді всі питання, які є у народних депутатів, можна буде Уповноваженому з цього питання задати. Але зараз, мені здається, треба посилювати органи, які займаються охороною прав людини, а не розхитувати їх і не знищувати. Тому "Батьківщина" не буде голосувати за цей проект постанови.
Почекайте, ще у нас записаний Мамка. Будь ласка, Мамка Григорій Миколайович, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, на відміну від інших наших колег "Опозиційна платформа – За життя" підтримає даний проект постанови. Я вам приведу кілька чітких прикладів, чому позиція і діяльність Уповноваженого Верховної Ради з прав людини є неприйнятною. Вона, в принципі, не вкладається в ту логіку і вона не виконує свої базові обов’язки, які мають бути. Перше. В країні запроваджувалися незаконні, неконституційні санкції щодо громадян України. Де позиція Уповноваженого Верховної Ради з прав людини? Її немає. Якщо ви хочете факти, подивіться медіамоніторинг будь-який. Немає жодної заяви, жодного повідомлення, навіть виступу. Далі йдемо. В незаконний спосіб закриті п’ять незалежних інформаційних телеканалів: NewsOne, ZIK, "112 Україна", UKRLIFE і "Перший Незалежний". Де наш Уповноважений Верховної Ради з прав людини? Чому права журналістів порушуються в цинічний спосіб? Цього також немає. Далі дивимося. Політична партія "Опозиційна платформа – За життя", здійснюються політичні репресії щодо лідера нашої партії, голови політради партії Віктора Медведчука. Десять місяців домашнього арешту. Десять! Де заява Уповноваженого Верховної Ради з прав людини? І так далі, і так далі, і так далі. Тому цей список можна продовжувати дуже довго. Але те, що інститут Уповноваженого Верховної Ради з прав людини не працює – це факт. І це лише тільки ті поодинокі приклади, які я зараз вам навів. Тому, перше, ми підтримаємо створення ТСК. Друге. Предмети відання мають бути розширені, тому що бездіяльність такого фундаментального інституту, який має відстоювати права громадян України, він на сьогоднішній день повністю декласований, повністю нівельований. І тому, на наш погляд, взагалі цей інститут потребує повного перезавантаження. Я дякую за увагу і прошу підтримати даний проект. Дякую.
Слово надається народній депутатці України Геращенко Ірині Володимирівні. Будь ласка, Ірина Володимирівна, з місця.
Дякую, шановні колеги. Виходячи з того, що не всі фракції навіть подали своїх представників до цієї так званої ТСК, ми бачимо очевидну політизацію цього питання. Права людини потребують серйозної уваги Верховної Ради України: право на працю, право на безпеку, право на освіту, право на свободу зібрання, право на свободу слова, сьогодні ці фундаментальні права українців порушуються і нам так само хотілось би більш активної позиції шановної Уповноваженої з цих питань. Але ми бачимо сьогодні вибіркове правосуддя не лише в кримінальних провадженнях проти опозиції, а і розгляд цього питання. Власне, влада намагається зачистити всіх нелояльних, мстити всім, хто не виконує волю Банкової, і ще хтось один із "кварталу" залишився не працевлаштованим, тому все це робиться. За цим голосуванням уважно стежить світ, тому що інститут омбудсмена має бути максимально незалежним, не грайтеся з цим. І, власне, хотілось би почути позицію пана Железняка, який нерідко підігрував.
Слово надається народній депутатці Устіновій.
Шановні колеги, кожен раз, коли я чую слово "політичні переслідування" чи "репресії" стосовно когось, я дивлюся на доброчесність цієї людини. Ви знаєте, я колись особисто про пані Денісову писала розслідування, про те, як вона була фігуранткою кримінального провадження, коли заробляли на ендопротезах для хворих людей інвалідів в той час, коли вона очолювала міністерство, тоді її покрили. Потім, я вам скажу, зараз, коли вона була призначена, ми всі читали і слухали "плівки Вовка", на яких прямим текстом казали, що "яйця Уповноваженої у нас". Нагадаю вам, що ця людина займається не лише правами людини, а вона призначає членів Кваліфікаційної комісії прокурорів і туди призначили суддів, які забирали права в автомайданівців, суддів, які відмазували "бухих" суддів. Тому вибачте, будь ласка, в нас правами людини мають займатися люди з кришталевою репутацією, для яких права людини в першу чергу, а не заробляння грошей і політичні різні розборки. Тому ми будемо підтримувати цю постанову. І я вважаю, що ми маємо розібратися, чи насправді ця людина займається правами.
Шановні колеги, ще, будь ласка, одна хвилина, Железняк, бо його згадала Ірина Володимирівна, як право на репліку. І після цього переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Ярослав Іванович.
Я просто хочу всім нагадати, що попередній виступаючий не представляє позицію партії "Голос", представляє, напевно, позицію Офісу Президента. І хочу пояснити, звідки взялася ця постанова. Шановні колеги, тут багато апелювали до фактів, якихось елементів, які згадувались в тому поданні. Ні, дуже просто. Пані Денісова знайшла в собі сміливість направити на ще попереднього голову парламенту звернення, щоб законопроект про піар на олігархах відправили у Венеційську комісію. Це дуже не сподобалося Офісу Президента, як і не сподобалася позиція багатьох фракцій, які підтримали цю ідею. І саме тому Офіс Президента вирішив таким чином, через парламент, звільнити пані Денісову, про що, до речі, достатньо відверто говорять спікери від влади на всіх ефірах. Тому це виключно політична історія і, звичайно, партія "Голос" цю маячню підтримувати не буде. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету проект Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань перевірки можливих фактів порушення Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини присяги (реєстраційний номер проекту 6322). Шановні колеги, готові голосувати? Готові? Прошу голосувати. [[11:11:35]] За-202 Рішення не прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. [[Шум у залі]] По фракціях покажіть. Наступне питання – це проект Постанови про внесення змін до порядку денного шостої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер проекту 5893-18). Шановні колеги, можемо його голосувати чи проведемо обговорення за скороченою процедурою відповідно до Регламенту? Прошу фракції записатися: два – за, два – проти. Це питання розглядається за скороченою процедурою. Реєстраційний номер проекту 5893-18. Будь ласка. Слово надається народному депутату України Приходьку Борису Вікторовичу, депутатська група "Довіра". Будь ласка. Бакунець Павло. Будь ласка.
Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Дорогий український народе! На наших з вами очах, шановні колеги, руками, діями і розумом кожного свідомого українця будується успішна проєвропейська Україна. І ця прірва, яку не лише ви тут в залі, а кожен свідомий українець, зробили протягом останніх років своєю діяльністю. Ця прірва між Україною і Московією вже ніколи не буде назад повернута. І, звичайно, що Кремль чітко усвідомлює і розуміє, що міф про єдині народи вже абсолютно розвіяний, що українці обрали проєвропейський шлях. Кремль розуміє, що позицію українського народу назад не розвернути. Тому агресор вдається до цього міжнародного шантажу. Він шантажує міжнародну спільноту, він намагається загнати в паніку і нас з вами, українців. І цим вже нищить нашу економіку. Однак Кремлю це не вдасться. Тому сьогодні Верховна Рада України звертається до парламентів іноземних держав, аби все ж таки неприйнятним був цей військовий шантаж з боку агресора. Ми закликаємо всіх у цьому залі підтримати дане звернення і цим голосуванням показати, що ніякий військовий шантаж Росії ніколи в житті не заперечить проєвропейського курсу, проєвропейського вектору української держави.
Шановні колеги, слово надається Федині Софії Романівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово колезі Артурові Герасимову.
Шановні українці, чи буде "Європейська солідарність" голосувати за цей проект постанови? Категорично ні. Тому що там немає ключових законів, які на сьогодні потрібні нашій державі. Ви знаєте, коли ми сьогодні говоримо про ймовірний широкомасштабний напад з боку країни-агресора, ключове питання не тільки і не стільки в тому, нападе чи не нападе, а в тому, наскільки ми готові для того, щоб відбити цю атаку російських окупантів. І ми маємо розуміти, що ключова гарантія нашої безпеки, ключова гарантія безпеки українців і всіх наших дітей – це українська армія. І от тепер у мене питання. А чому на Погоджувальній раді саме команда Зеленського завалила законопроект 6542 про виділення додаткових мільярдів гривень українській армії? Відкрию вам один з моментів, які сьогодні були на зустрічі з міністром оборони: армії потрібні гроші, Збройним Силам України потрібні гроші, і вони це відкрито сьогодні сказали нам. Саме тому питання сьогодні не про політику – питання сьогодні про безпеку держави. І я закликаю всіх об’єднатися, якщо треба, давайте перепишемо цей законопроект, давайте разом від керівників і лідерів всіх фракцій і груп його подамо. Але сьогодні гроші треба не закатувати в крадівництво, а гроші треба виділяти на армію, і це є наше першочергове завдання. Ось, що треба включати в порядок денний, а не те, що ви хочете розглядати: про бджоли, з усією до них повагою, і казино, які сьогодні стоять в порядку денному на середу. Дякую.
Слово надається народному депутату України Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Будь ласка.
Шановний пане Голово, я прошу передати слово народному депутату Шуфричу Нестору Івановичу. Дякую.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, наша фракція не буде голосувати за проект цієї постанови, тому що, скажу відверто, немає за що голосувати. Скажіть, будь ласка, сьогодні всі говорять про одне – треба зняти напругу на лінії розмежування. Одні говорять – війна буде, другі говорять – війни не буде, сьогодні нас переконували, що її не буде, в інтерв’ю говорять, що буде. Вже всі заплутались. Вчителі іноземці біжать, дипломати вже біжать з країни, інвестори біжать, економіка зупиняється. Рішення цієї проблеми одне – прийняти постанову, яку пропонує сьогодні наша фракція щодо готовності розгляду тих законопроектів, які передбачені комплексом дій щодо реалізації Мінських угод. Якщо побачать, що Україна як держава і Верховна Рада України розуміють відповідальність і здатні взяти на себе ініціативу по реалізації Мінських угод і встановленню миру в нашій країні, повернення наших громадян, то, повірте мені, напруга спаде сама собою. Ми вже рік живемо в очікуванні: нападуть – не нападуть, поедут танки – не поедут танки. Це маразм і повна безвідповідальність! А що робиться в цей час, коли фактично зупиняється економіка, ділки на газу, дев’ять людей – дев’ять, заробляють до 500 мільйонів доларів в місяць, тому що у нас спотова ціна, яка є в Європі, стала ринковою. Ринкова ціна газу в Європі – 370 доларів сьогодні, це 12 тисяч гривень для промисловості. А ми їм продаємо за 50-60 тисяч, і на 60 відсотків піднялись товари промислового споживання. Оце відповідальність і реальний злочин проти.
Слово надається народному депутату України Железняку Ярославу Івановичу, фракція "Голос", будь ласка.
Шановні колеги, якщо дуже коротко, за цю постанову партія "Голос" голосувати не буде. Якщо більш дослівно, а давайте почитаємо, що ж такого важливого ми включаємо в порядок денний після 38 днів відпочинку українського парламенту. Можливо, там є військові закони? Майже немає. А в цьому порядку денному точно немає. Можливо, є економічні закони? Їх також немає. Відповіді на виклики – ні. По коронавірусу один закон, щоб дати можливість РНБО приймати, коли у нас впроваджується карантин. Чудова ініціатива, тільки не б’ється з Конституцією і логікою. В цьому ж порядку денному є закони про економічний паспорт, але тільки половина, іншу половину забули. До речі, шановні колеги, в першу чергу "слуги народу", зараз особливо підкреслю, в цьому порядку денному, який ви хочете зараз голосувати, є включення в наш розгляд всіх законів щодо подвійного громадянства. Впевнений, що ви це питання ще не проговорювали, єдиної позиції у вас тут немає. Ви знаєте, мені виглядає так, що у нас парламент трішки відірвався від реальності: коли в порядку денному 128 законів на цей тиждень і тільки два військових, коли в порядку денному знову пхають зменшення податків для грального бізнесу, коли найвеличнішою проблемою українського суспільства зараз є те, що нам треба боротися з поправочним спамом. І саме ці закони ставляться першочергово в порядок денний. Тому давайте відхилимо цю постанову, парламент це не заблокує, роботу нам не зупинить, давайте дослухаємося до інших комітетів. Від Комітету податкової політики взагалі нуль законів тут подали. І потім разом будемо працювати. А за цю маячню партія "Голос" голосувати точно не буде. Дякую.
Слово надається народному депутату Івченку Вадиму Євгеновичу, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, після цього будемо голосувати, прошу народних депутатів зайняти свої місця.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Колеги, ви щойно повернулися з регіонів, ви щойно спілкувалися з виборцями. Невже не можна зробити адекватний порядок денний для країни? Колеги, у нас закінчилась пандемія? А законопроекти по COVID? Колеги, територіальна оборона, на сьогоднішній день потребують закони щодо вдосконалення законодавства з цього питання. Колеги, Міністерство оборони, а де збільшити бюджет на соціальний захист тих людей, які нас захищають, які стоять там на передку? І такі законопроекти "Батьківщина" запропонувала. Колеги, я скажу більше, а де законопроекти по педагогам? Нам вже давно потрібно було перерахувати освітню субвенцію. "Батьківщина" запропонувала цілий перелік законопроектів – тільки три ви поставили в порядок денний. Тому ми не голосуємо за неадекватний порядок денний такий.
Шановні колеги, ми обговорили це питання. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. І я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти в цілому проект Постанови про внесення змін до порядку денного шостої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер проекту 5893-18). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[11:23:39]] За-215 Рішення не прийнято. Переходимо до наступного питання. По фракціях покажіть. Наступне питання – це проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Організації Об’єднаних Націй, Європейського Парламенту, урядів та парламентів іноземних держав та парламентських асамблей міжнародних організацій стосовно неприйнятності військового шантажу відносно України з боку Російської Федерації, який вона здійснює з метою недопущення реалізації європейських та євроатлантичних прагнень України (реєстраційний номер проекту 6543). Шановні колеги, нам спочатку треба провести ряд голосувань для того, щоб включити в порядок денний. Я спочатку ставлю пропозицію проголосувати про включення до порядку денного сесії зазначену постанову, проект Постанови реєстраційний номер 6543. Шановні колеги, прошу голосувати. [[11:24:59]] За-273 Рішення прийнято. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію проголосувати аd hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні, для голосування потрібно 226 голосів. Шановні колеги, я прошу голосувати. [[11:25:30]] За-274 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:25:55]] За-236 Рішення прийнято.
Шановні колеги, до слова запрошується для доповіді народний депутат України Голова Верховної Ради України Руслан Олексійович Стефанчук.
Шановні колеги! Вашій увазі пропонується для розгляду проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Організації Об’єднаних Націй, Європейського Парламенту, урядів та парламентів іноземних держав та парламентських асамблей міжнародної організації стосовно неприйнятності військового шантажу відносно України з боку Російської Федерації, який вона здійснює з метою недопущення реалізації європейських та євроатлантичних прагнень України (реєстраційний номер 6543). Нічим не виправдані агресивні геополітичні амбіції Російської Федерації, яка в порушення всіх міжнародних домовленостей намагається силовими методами задовольнити свої імперські апетити на пострадянському просторі, стала реальною загрозою мирному поступальному демократичному розвитку суверенітету та територіальній цілісності України та інших країн колишнього Радянського Союзу і прямою загрозою країнам Центрально-Східної Європи, в усьому світі. Тому цим проектом постанови пропонується схвалити звернення Верховної Ради України, визнати, що вимоги Російської Федерації до міжнародних партнерів щодо недопустимості реалізації європейських та євроатлантичних прагнень України є порушенням цілої низки міжнародних договорів та принципів міжнародного права. А також невідкладно надіслати текст звернення до Організації Об’єднаних Націй, Європейського Парламенту, урядів та парламентів іноземних держав та парламентських асамблей міжнародних організацій. Запропоновані проектом постанови заходи сприятимуть консолідації міжнародних правових зусиль з метою недопущення розширення агресивних дій від Російської Федерації проти України і всієї Центрально-Східної Європи. Шановні колеги, я думаю, що це має стати серйозним закликом Верховної Ради України, який має бути почутий у світі, тому що дуже важливо про це говорити і формувати позицію. І я вдячний всім представникам політичних фракцій і груп в парламенті, які майже одноголосно підписали цю постанову. Тому прошу підтримати цю постанову, шановні колеги. Дякую. Слава Україні!
Шановні колеги, слово надається співдоповідачу, заступнику голови Комітету з питань зовнішньої політики та міжнародного співробітництва Марині Олегівні Бардіній, будь ласка.
Дякую. Дорогі українці, парламентарі! Сьогодні ми продовжуємо виборювати європейське майбутнє нашої країни. З безпеки України починається безпека Європи, і це чудово розуміють наші міжнародні партнери. Сьогодні у часи, коли в країні восьмий рік триває військова агресія Російської Федерації, продовжується тимчасова окупація Криму та частини території на сході України, а тисячі людей страждають від наслідків цієї агресії, рівень міжнародної підтримки стає все переконливішим: це продовження та посилення санкцій, це допомога в обороноздатності нашої країни. Я хочу наголосити на тому, що ми прагнемо досягти миру саме дипломатичним шляхом, тому говоримо винятково про спроможності нашої країни оборонятися. Ми продовжуємо наполягати на європейському та євроатлантичному майбутньому нашої країни, адже це наш спільний вибір, вибір українського народу в першу чергу. Прагнення українців бути членами Європейського Союзу та НАТО відображені в нашій Конституції. Сьогодні у часи, коли Російська Федерація всіляко намагається завадити євроатлантичним прагненням нашої країни, хочу нагадати, що ми, незалежна, суверенна держава, яка самостійно вирішує, де, в яких альянсах, союзах та у партнерстві з ким нам бути. Важливо, що таку ж позицію поділяють міжнародні партнери. Підтвердженням цьому, зокрема, стали результати січневих самітів з питань безпеки. НАТО підтвердило, що не обмежуватиме право держав на вступ до Альянсу, так само, як і Сполучені Штати Америки стали на захист політики "відчинених дверей" НАТО. Сьогодні ми з вами, колеги, вкотре маємо стояти разом на захисті європейського майбутнього та підтримати цю постанову і звернення, яку одноголосно підтримали на профільному комітеті. Дякую.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти, будь ласка, колеги. Слово надається народному депутату України Швачку Антону Олексійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Яременку.
Яременко Богдан, будь ласка. Включіть, будь ласка.
Богдан Яременко, політична партія "Слуга народу". Шановні колеги, слід перш за все подякувати автору Руслану Стефанчуку за пропозицію зрозумілого і конкретного способу, в який парламент може долучитися на сьогоднішньому етапі до оборони України. Юридично виважений і грамотний текст постанови має дуже просту і зрозумілу канву. Воля українського народу самостійно вирішувати питання в союзі з ким бути не є предметом для торгу. За вибір українського народу ми будемо боротися юридично, політично, дипломатично, економічно. Але якщо на це буде воля сусідньої держави і буде потреба, ми будемо захищати наш вибір зі зброєю в руках. Ті народи, до яких ми звертаємося і парламенти, ми не просимо їх воювати за нас, ми не просимо воювати на нашій території, ми здатні захистити себе самі. Але якщо наші друзі і партнери готові захищати принципи міжнародного права, готові захищати принцип свободи волевиявлення народу, в історії і в серцях українського народу ті, хто нам допоможуть у військово-технічному плані, допоможуть у політичному плані чи інший тиск на Росію подальший, залишаться друзями в серцях і в історії нашого народу. Колеги, я прошу проголосувати і підтримати цю постанову.
Дякую, Богдан Васильович. Слово надається народному депутату Саврасову Максиму Віталійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Іонова Марія, будь ласка.
Прошу передати слово Марії Іоновій.
Шановні колеги, в такі важкі відповідальні часи ми маємо бути чесними як ніколи: чесними перед собою, чесними перед суспільством. А ми демонструємо таку чесність? Ні. Тому що 38 днів парламент відпочивав. Президент чому не скликає Раду безпеки ООН? Чому Зеленський досі не підписав закон, який дозволяє допуск іноземних військ на територію України, чому була заблокована ініціатива "Європейської солідарності" щодо позачергової сесії стосовно безпекових питань і щодо змін до бюджету – 50 мільярдів для армії. Давайте підтримаємо керівництво Міноборони, тому що вони сьогодні якраз погодилися з необхідністю збільшення цього фінансування. А порядок денний який сьогодні? Для вас пріоритети – це гральний бізнес, "Велике будівництво", тютюнові правки. Для вас що, не прийшов ще час підняти зарплати військовослужбовцям? Чи ще не прийшов час запустити заводи, які зараз працюють по один, два дні, і реанімувати виконання проваленого ДОЗу? Армії сьогодні потрібно 50 мільярдів, і вони в нас є, тому що ви знайшли 11 мільярдів на "Велике будівництво" минулого тижня. Не треба заколихувати суспільство, чітко покажіть план дій, і готуватися до захисту кожну хвилину. На наших кордонах неадекватний кривавий російський маніяк, і тому адекватне керівництво мало б два роки працювати і посилюватися, а ми бачили інфантильність і легковажність. Час прокинутися. Суспільство буде набагато спокійнішим, коли буде бачити, що влада готує країну до супротиву, а не вдає, що не бачить пожежу. Покірний уряд і глухонімий парламент підігрують інфантильному Президенту. Тому вкрай важливо посилити парламентську дипломатію: маємо підготувати план дій, їхати в усі столиці, запрошувати їх в Україну, говорити про превентивні санкції. І Президент так само має цим займатися. Працювати над впровадженням конституційної норми, яка була закріплена Президентом Порошенком щодо євроатлантичної інтеграції. Давайте прокидатися. Сьогодні так само, колеги, від вас дуже багато залежить. Слава Україні!
Героям слава! Слово надається народному депутату України Бурмічу Анатолію Петровичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – за життя".
Прошу передати слово Олександру Колтуновичу.
Олександр Сергійович Колтунович, будь ласка.
Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги! Я вам скажу відверто, я, коли бачу такі декларативні постанови, я завжди заглядаю на сайт Державної служби статистики України подивитися, як він же ж корелює з реальністю і взагалі що відбувається в нас в реальному житті. Ми ж з вами на сьогоднішній день, да, звертаємося до окремих організацій і так далі, але у нас, з одного боку, оце відбувається, а з іншого – Президент Зеленський, якого ми всі тут слухали, виходив на цю трибуну і роз’яснював про те, що він виступає за прями перемовини з Російською Федерацією. А в мене тоді задається запитання. А як це корелює з тією постановою, яку ви сьогодні приймаєте? Як буде здійснюватись цей діалог? Це раз. Друге. Я коли вам кажу завжди про економіку, я дивлюсь дані, які на сьогоднішній день є. Наприклад, у нас в цьому році експорт в Росію зріс на 24 відсотки, а імпорт звідти зріс на 31 відсоток, тобто на третину збільшились обсяги імпортованих товарів. Двосторонній товарообіг більше 8,5 мільярда доларів. Вугільна галузь, яка дуже у нас на слуху: 62 відсотки вугілля йде з Російської Федерації. Це головний зовнішньоекономічний і один із найбільших торгово-економічних партнерів за обсягом двостороннього товарообігу. Згадайте питання транзиту газу, транзиту нафти через нафтопровід "Дружба", докапіталізацію банків, відповідних дочок в Україні, перекази коштів трудових мігрантів. У нас надзвичайно великі економічні, політичні і інші зв’язки. Тому, на мій погляд, повертаючись до того, про що казав сьогодні, не сьогодні, а в свій час, тут Президент Зеленський, необхідно переходити до прямих перемовин з Російською Федерацією: на парламентському вимірі, на вимірі урядів, на вимірі Президента. Тоді з цієї точки зору ми будемо мати ефективну комунікацію, врегулюємо ряд питань, які у нас є в двосторонніх відносинах. І не потрібно розпалювати паніку і насаждати її всередині країни. Дякую за увагу.
Слово надається народній депутатці України Констанкевич Ірині Мирославівні, "Партія "За майбутнє". Будь ласка. Тарас Іванович Батенко, я так розумію. Будь ласка.
Ми дякуємо за ініціативу Голову Верховної Ради пана Руслана Стефанчука щодо цього звернення до парламентарів іноземних держав і міжпарламентських організацій. Логічно, що весь склад парламенту, всі фракції і групи, крім однієї фракції, прийняли рішення щодо включення в порядок денний. І це говорить про те, що конституційна більшість від складу парламенту є. І це говорить про те, що парламент фактично рішуче налаштований до відповідних заяв з приводу нарощування військового потенціалу Росії біля наших кордонів. Ми нагадуємо про те, що у нас дуже жваві зараз відносини по лінії Міністерства оборони з європейськими країнами і євроатлантичними, по лінії Міністерства закордонних справ, і, очевидно, мабуть, трохи бракує, власне, цього міжпарламентського діалогу. Але треба пам’ятати про те, що цей міжпарламентський діалог не тільки просто повинен нарощуватися, ми повинні закликати парламентарів не тільки щодо України з точки зору військового потенціалу, але й щодо фінансово-економічної стабільності, якої зараз державі бракує. Тому що якщо ми будемо мати фінансово-економічну стабільність в цій непростій ситуації, то я вважаю, що ніякий ворог нас не здолає. Тому що будь-яка нестабільність у нас прямо пропорційна удару по українській економіці, по українській промисловості, по банківській системі, по грошових вкладах наших громадян, по нарощуванню чи відтоку іноземних та внутрішній інвестицій, зростанню інфляційних процесів і так далі. І тому ми цього не хочемо допустити. І це є по суті головна мета Кремля сьогодні – фінансово та економічно знекровити і проковтнути нашу державу. Тому я вважаю, що парламент – це один з головних майданчиків для такої дискусії і для консолідації зусиль в цьому напрямку в українському суспільстві. Ми підтримуємо ініційоване керівництвом парламенту звернення і закликаємо весь парламент проголосувати за нього. Дякую.
Дякую, Тарас Іванович. Слово надається Костенку Роману Васильовичу. Після цього Павло Бакунець, і після цього народний депутат Немиря Григорій Михайлович. Будь ласка, Костенко.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, партія "Голос" буде підтримувати цю постанову, в першу чергу, тому, що ми розуміємо, наскільки зараз важлива підтримка наших партнерів. Її потрібно розбудовувати і потрібно ще раз показати, що Верховна Рада дає цей заклик до всього світу, щоб всі розуміли, яку агресію зараз веде Російська Федерація проти нас. Але я хочу сказати, що потрібно системно підходити до питань безпеки і оборони, тому що коли ми говоримо зараз про підвищення зарплат військовослужбовцям (і це дуже важливо), ми забуваємо про військовослужбовців Прикордонної служби, Національної гвардії, які недофінансовані в цьому році. Ні на гривню не збільшувалося їх фінансування на розвиток. Прикордонна служба не може до 50 тисяч доукомплектуватися, тому що немає фінансування. Тому потрібно згадувати не тоді, коли війна на порозі, а тоді системно підходити до всіх питань національної безпеки. Дякую.
Слово надається народному депутату Бакунцю Павлу Андрійовичу, після цього Немиря Григорій Михайлович, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Павло Андрійович.
Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Сьогодні цією постановою, цим зверненням Верховної Ради України до парламентів іноземних держав ми закликаємо підтримати нашу країну в наших одвічних прагненнях. Адже, дорогі українці, ваші батьки, дідусі, бабусі боролися за те, аби ми жили у вільній демократичній державі, їх нищили, їх вивозили з земель. А сьогодні у війні з агресором нищать ваших сусідів, що гірше – братів, батьків, синів. І тому ми звертаємося до міжнародних партнерів про те, що ми вільні люди, що Україна є незалежною, з проєвропейським вектором, і ми просимо допомогти нам в захисті наших європейських демократичних цінностей, і в захисті своєї землі від агресора. Ми не одні, ми сильні, у нас.
Дякую. Слово надається народному депутату Немирі Григорію Михайловичу, фракція "Батьківщина" і після цього переходимо до голосування, шановні колеги.
Шановні колеги, партія "Батьківщина" є одним із співавторів цієї постанови і буде за неї голосувати. Але хочу нагадати всім, що за час минулого парламенту і цього парламенту подібних заяв і постанов було прийнято вже біля сорока. Хочу також опустити багатьох на землю і звернути увагу на такий факт – жоден на сьогодні міжнародний партнер України не готовий надати свої збройні підрозділи у випадку найгіршого сценарію. Тому це означає, що ми маємо не лише зробити вибір, а і його захистити. Вчора Юлія Тимошенко офіційно звернулася до Президента Зеленського з пропозицією створити уряд національної єдності. Пройшла доба, ми не почули жодної відповіді. Сьогодні з цієї трибуни "Батьківщина" ще раз звернулася до Президента Зеленського з пропозицією створити уряд національної єдності. За вами слово, пане Президенте.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів приготуватися до голосування. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Організації Об’єднаних Націй, Європейського Парламенту, урядів та парламентів іноземних держав та парламентських асамблей міжнародних організацій стосовно неприйнятності військового шантажу відносно України з боку Російської Федерації, який вона здійснює з метою недопущення реалізації європейських та євроатлантичних прагнень України (реєстраційний номер проекту 6543). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:44:24]] За-282 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення положень стосовно вчинення нотаріальних та реєстраційних дій в процесі набуття прав на земельні ділянки (законопроект № 6199). Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є, так. Чи, може, проголосуємо, в нас. Шановні колеги, тоді давайте спочатку, я пропоную, вношу пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:45:25]] За-226 Рішення прийнято. Шановні колеги, ще раз, будемо обговорювати це питання? Будемо, да. Тоді я запрошую до слова голову підкомітету Комітету з питань аграрної та земельної політики Артема Сергійовича Нагаєвського. Будь ласка, Артем Сергійович.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! На ваш розгляд внесено проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення положень стосовно вчинення нотаріальних та реєстраційних дій в процесі набуття прав на земельні ділянки (реєстраційний номер 6199). Метою законопроекту є вирішення проблем, які виникають при здійсненні нотаріальних та реєстраційних дій, які стосуються переходу права власності на земельні ділянки сільськогосподарського призначення. Встановлена на сьогодні процедура набуття права власності на земельні ділянки сільськогосподарського призначення є доволі складною, адже передбачає проведення перевірки нотаріусом набувача такого права численним вимогам закону. В середньому така процедура займає біля тижня-двох. Особливо серйозною ця проблема є для покупців невеликих земельних ділянок, для садівництва та земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства, розташованих в межах населених пунктів. Підвищені витрати, які вимушені сплачувати сторони договорів, створюють для них суттєві незручності. Для вирішення цієї проблеми законопроектом пропонується встановити, що перевірка нотаріусом набувача земельної ділянки сільськогосподарського призначення не здійснюється при набутті права власності земельних ділянок для ведення садівництва до 0,25 га, земельних ділянок для ведення особисто селянського господарства, розташованих в межах населених пунктів площею до 2 га. Законопроект передбачає, що набувач таких земельних ділянок при вчиненні правочину про перехід права власності заявляє про дотримання встановлених вимог шляхом подання нотаріусу відповідної заяви. Законопроектом також пропонується, зокрема, удосконалити механізм відмови від реалізації переважного права купівлі земельної ділянки сільськогосподарського призначення. Головне науково-експертне управління висловлює зауваження до поданого законопроекту. Комітет з питань аграрної та земельної політики на своєму засіданні 15 грудня 21-го року розглянув законопроект і вважає його таким, що заслуговує на підтримку, і рекомендує Верховній Раді України прийняти його за основу. Разом з тим комітет прийняв рішення про доцільність при підготовці законопроекту до другого читання врахувати внесення пропозицій і правок щодо виправлення уточнень, усунення помилок та суперечностей у тексті.
А ви і від комітету? Будь ласка, ще 2 хвилини від комітету дайте, будь ласка.
А також інших структурних частин законопроекту або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні, з метою системного врегулювання процедури набуття права власності на земельні ділянки сільськогосподарського призначення та узгодження цих положень з іншими законодавчими актами, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Просимо підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання, тому прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, слово надається народному депутату Брагару Євгену Вадимовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Євгеній Брагар, "Слуга народу". Прошу передати слово Миколі Сольському.
Микола Тарасович Сольський, будь ласка.
Шановні колеги, про що цей закон? Цей закон. Земельна реформа вже діє, вступила в силу більше як пів року. За цей час накопилися при застосуванні норм, які були прийняті Верховною Радою, різні питання, які потребують коригування. Якого роду коригування? В першу чергу земельна реформа, коли запустилася, вона віддала багато прав нотаріусам. І це правильно, тому що вони оформляють право власності на нерухомість, у тому числі і земельну ділянку. Об’єм. інформація, яка передбачена земельною реформую, яку необхідно перевіряти, досить суттєвий, це займає час і здорожчує сильно угоди. В першу чергу це стосувалося тих земельних ділянок, які невеликі по об’єму, це в межах села садівництво, ОСГ, які раніше і не були обмежені мораторієм і підпали також під ці обмеження. Тому в деякій частині, виходячи з позицій нотаріусів і сторін відносин цих, які на практиці виконують цей закон, є звернення, яке відображене в цьому законі, спростити процедури, а в деякій частині, як, наприклад, речі, пов’язані з переважним правом, з відмовою, додатковим оформленням, воно навпаки підсилює регулювання, оскільки це необхідно для зловживання запобігань різного роду рейдерським спробам. Тому максимально прошу підтримати цей законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Кириленку Івану Григоровичу, фракція "Батьківщина". Івченко Вадим Євгенович.
Я прошу передати слово Івченку.
Будь ласка, Вадим Євгенович.
Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, ви все вдосконалюєте ринок землі. Подивіться, будь ласка, останню пресконференцію фермерів. Скільки фермерів беруть участь у купівлі-продажу землі? Колеги, 3 відсотки. Три відсотки – це нечувано для європейської країни, де ми маємо формувати фермерський лад, щоб тільки 3 відсотки фермерів були здатні купувати землю. З різних причин, колеги, з різних причин вони не можуть сьогодні навіть викуповувати землі постійного користування, які ми їм дали право на викуп, протягом семи років, не працююча фінансова система, корумповані місцеві органи самоврядування. І для кого ми це вдосконалюємо? Так ось я вам скажу, аналітична світова агенція Land Matrix, вона чітко Україну поставила поряд з Папуа-Новою Гвінеєю і Ефіопією, вона чітко вказала, що 30 відсотків українських чорноземів використовуються іноземними корпораціями і прибутки отримує не український фермер і не український селян, а корпорації, які на сьогоднішній день за рахунок української землі багатіють. Тут потрібна зовсім інша аграрна політика. Ми з вами вже бачимо нечуваний ріст цін, ми муку почали завозити з Туреччини замість того, щоб використовувати український Аграрний фонд і форвардні закупівлі, щоб наша хлібопекарна галузь змогла тримати ціни на хлібобулочні вироби. Ось до чого призводить непродуманий ринок землі, а ви його все вдосконалюєте. "Батьківщина" не буде голосувати за даний законопроект і хочемо, щоб ви дослухались до фермерів, які кажуть, що вони сьогодні не мають змоги бути учасниками того ринку, який ви запропонували.
Шановні колеги, без однієї хвилини 12. Оголошую перерву на 30 хвилин. Але одночасно повідомляю, шановні колеги, у кулуарах третього поверху презентується художня виставка "Натхненні Пінзелем в Годовиці", що триватиме до 28 січня. Всіх запрошую приєднатися до мистецтва. [[Шум у залі]] 11:59 у мене. Шановні колеги, я перепрошую, можете подивитись, у мене показує 11:59. Я вже оголосив перерву, друзі. Давайте тоді, давайте. Я перепрошую, але Апарат прошу перевірити, в нас в президії у всіх 11:59. Вибачте. Все, я перепрошую.
Шановні колеги, продовжуємо розгляд питань порядку денного. Нагадую, що ми находимося в розгляді законопроекту реєстраційний номер 6199, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення положень стосовно вчинення нотаріальних та реєстраційних дій в процесі набуття прав на земельні ділянки. Ми зараз в обговоренні цього питання, наступний Німченко Василь Іванович. Ну, я, наскільки розумію, передає слово Шуфричу Нестору Івановичу. Так чи ні? Будь ласка, Німченко Василь Іванович. Будь ласка.
Німченко Василь Іванович, "Опозиційна платформа – За життя". Прошу передати слово Нестору Івановичу.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую, шановний пане головуючий. Ну, нібито непогана законодавча ініціатива, нібито. Питання: при чому тут санкції? Ну, от у вас або Росія – або санкції. Санкції відносно цього. У нас вводять санкції проти контрабандистів, за фінансування тероризму. Ну, з контрабандистами ви вже домовилися, вони як жили, так і добре живуть, носили в один бік, зараз носять в інший бік. Політики нікому платити не будуть. Звинувачувати порядних людей у фінансуванні тероризму, коли нема чого фінансувати. Дійсно, в січні, якщо не помиляюся, 2015 року зверталась Верховна Рада до всього світу визнати так звані "ДНР" і "ЛНР" терористичними організаціями. Відповідь – нуль. Як у відомому фільмі: "И тишина – только мертвые с косами стоят". Пам’ятаєте. Так от, якщо весь світ не визнає так звані "ДНР" і "ЛНР" терористичними організаціями, якщо нема жодного українського рішення, яке би вступило в законну силу, є заява про звернення, все. Так, є окремі рішення судів, де окремі акти визнані актами тероризму. Вони були в Києві, це були замахи на вбивство, і це, до речі, і був напад на 112-й канал, визнаний актом тероризму. Але це акти тероризму і їх треба притягувати до відповідальності безпосередніх замовників і виконавців. Так звані "ДНР" і "ЛНР" не є терористичними організаціями. В інший спосіб Рада безпеки Організації Об’єднаних Націй ніколи б не затверджувала Мінські угоди, підписані саме з представниками так званих "ДНР", "ЛНР". Тому прошу вас, давайте сьогодні діалог заради миру, а не ускладнювати ситуацію. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату України Забродському Михайлу Віталійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Михайла Віталійовича немає, да? Будь ласка, тоді Тарас Іванович Батенко. Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали, тому що будемо голосувати. Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Дякую, Руслан Олексійович. Я хочу сказати, що якщо говорити по темі стосовно цього законопроекту і без популізму, то, в принципі, все до нас сказав один із співавторів пан Сольський. Але я говорю про те, що наша депутатська група, нагадую про те, що наша депутатська група була проти ринку землі, відкриття ринку землі, і ми б мали дочекатися рішення Конституційного Суду. Але попри те ми розуміємо, що життя ж рухається, і у зв’язку з відкриттям ринку землі все-таки є якісь певні вже перші результати, які треба поправляти. І це стосується якраз спрощення роботи нотаріусів, на яких було покладено значний тягар при реєстрації правочинів із земельними ділянками, зокрема звільнення нотаріусів від обов’язку проводити перевірку потенційних покупців сільськогосподарського призначення і так далі. Тому наша депутатська група підтримує даний законопроект, але наполягає тільки за основу його з доопрацюванням до другого читання. Прошу зал підтримати. Дякую.
Дякую, Тарасе Івановичу. Будь ласка, Железняк Ярослав Іванович. Шановні колеги, і після цього переходимо до голосування і прийняття рішення. Будь ласка, Ярослав Іванович Железняк.
Колеги, партія "Голос" точно виступала за ринок землі, і ми всіляко підтримуємо, і вважаємо, що це одна із єдиних, напевно, реформ, яка була створена в цій залі дев’ятого скликання. І хочу ще раз наголосити, що цей законопроект спрощує, умовно, людям купити землю, юридичні процедури, нотаріальні і здешевлює в тому числі купівлю. Я дуже вдячний колегам з інших політичних фракцій і груп, які, навіть не голосувавши за ринок землі, зараз підтримують цю дерегуляцію. Ми точно в першу чергу робимо краще для наших фермерів, для людей, які хочуть або передати землю, або її купити, або зробити інші юридичні дії. Тому в першому читанні точно можемо голосувати. Дякую.
Дякую, Ярослав Іванович. Шановні колеги, прошу приготуватись до прийняття рішення. Це справді дуже важливий законодавчий акт, попри свою таку ніби поверхову технічність він надзвичайно важливий для наведення ладу в чинному законодавстві, зокрема в частині реєстрації нотаріусами відповідних правочинів. Тому прошу народних депутатів зайняти свої місця, ми переходимо до голосування. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення положень стосовно вчинення нотаріальних та реєстраційних дій в процесі набуття прав на земельні ділянки (реєстраційний номер проекту 6199). Шановні колеги, готові голосувати? Готові голосувати? Прошу голосувати. [[12:40:55]] За-249 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка, колеги. Йдемо далі. Наступний законопроект у нас 5490, це друге читання. Це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо повноважень вищих спеціалізованих судів з розгляду справ про адміністративні правопорушення (реєстраційний номер проекту 5490). Шановні колеги, є хтось, хто буде наполягати? А, ми вже увійшли, після нього, давайте, добре? Олександра Юріївна, після нього я тоді оголошу, я перепрошую, бо поки відійшов щось, так. Є хтось, хто буде наполягати? Добре. Тоді я запрошую. [[Шум у залі]] Добре, я почув. Будь ласка, голова Комітету з питань правоохоронної діяльності Сергій Костянтинович Іонушас, запрошую вас за трибуну. Так, йдемо тоді по правках. 1 поправка, Бакунець. Не наполягає. 2 поправка, Бакунець. Не наполягає. 3-я, Німченко. Не наполягає. 4-а, Мамка. Не наполягає. Наполягає? Будь ласка, 4 поправка, Мамка.
Шановні народні депутати, ми по суті тут зібралися не для того, щоб щось десь робити в ручному механізмі чи в ручному режимі, а все-таки внормувати законодавство. Цей закон чітко граничить з Законом "Про судоустрій та статус суддів" і до частини третьої статті 17 судова гілка влади базується і формується з місцевих судів, апеляційних судів, Верховного Суду, а по деяким категоріям спеціалізовані суди. Ми вносимо і розписуємо в цей законопроект і кажемо про те, що. і вказуємо в цьому законопроекті, згадуємо районні, районні в місті, міськими чи міськими міськрайонними судами. Ну, районних судів уже не існує. Давайте все-таки зміни робити базово, системно і врахуємо мою правку, де вказується вже згідно нового Закону про статус суддів і судоустрій.
Позиція комітету, будь ласка.
Позиція комітету: ця правка відхилена. Вона відхилена, виходячи з того, що, дійсно, Григорій Миколайович Мамка зазначив щодо Закону України "Про судоустрій та статус суддів", однак зміни до цих законодавчих актів повинні вноситися окремими законами. Тому і не пропонується вносити будь-які зміни в Кодекс України про адміністративні правопорушення, оскільки це потребує зміни Закону України "Про судоустрій та статус суддів". Тому перейменування передбачає комплексні зміни, і тут вони недоцільні. Дякую.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні, да, Григорій Миколайович? Добре. Я ставлю на голосування 4 поправку народного депутата Мамки. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати [[12:44:22]] За-58 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 5, Цимбалюк. Будь ласка, Михайло Михайлович Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, моя правка стосується переліку судів щодо поширення цього законопроекту. Я пропоную доповнити пункт 4 статті 213 після слів "апеляційними судами" доповнити словами "Вищим антикорупційним судом". Насправді команда "Батьківщини" підтримує в цілому цей законопроект, але ми маємо казати, чи відбулася взагалі суддівська реформа. Сьогодні в місцевих судах майже 2 тисячі вакансій, сьогодні громадяни не мають рівного доступу до правосуддя. Утворені нові райони, а суди залишилися по старій саме поширеності, територіальності – от про що ми маємо казати, що цей законопроект сугубо технічний. Його треба ухвалювати і дальше працювати над реальною суддівською реформою. Прошу поправку поставити.
Дякую. Позиція комітету коротко.
Позиція комітету: відхилено. Ця пропозиція суперечить положенням частини четвертої статті 125 Конституції України та частині третій статті 17 Закону України "Про судоустрій та статус суддів". Наразі в системі судоустрою передбачено створення двох вищих спеціалізованих судів – Вищий антикорупційний суд та Вищий суд з питань інтелектуальної власності. Тому обмежувати дію статті 213 виключно ВАКСом є недоречним. А взагалі дякуємо за загальну підтримку цього законопроекту. Пропозиція комітету: відхилено.
Дякую. Ви наполягаєте поставити? Не наполягаєте. Дякую, Михайло Михайлович. 6 поправка, Припутень. Не наполягає. 7-а, Німченко. Не наполягає. 8-а, Мамка. Будь ласка, Григорій Миколайович Мамка, 8 поправка.
Шановні народні депутати, ну, ми ж усі розуміємо, що крім Адміністративного кодексу існує ще й Кримінально-процесуальний кодекс. От як мені можна зрозуміти як юристу, як правнику, що в Кримінально-процесуальному кодексі – місцеві суди, а в Адміністративному – районні. У нас щось міняється під кримінальні провадження і адміністративні провадження? На мою думку, необхідно все-таки системно підходити і хоча б в цих змінах, які ми робимо, називати речі своїми іменами: не районних, яких не існує по закону, а місцеві. Уже зміни відбулися, уже закон працює. Це знову тільки з однієї мети: який суд включити щодо виконання і наділення повноважень, але по старим нормам, які по суті своїй просто суперечать іншим законодавчим актам. Ну, яким же чином.
Дякую. Позиція комітету.
Позиція комітету: відхилено, насправді з тих самих же причин, оскільки потрібні комплексні зміни і вносити зміни потрібно окремим Законом "Про судоустрій та статус суддів". Щодо цієї конкретної правки, місцеві загальні суди – це окружні суди, які замінюють звичайні нам районні міські суди. Їх повноваження визначаються статтею 221 КУпАП, а не 221. Тому вносити зміни до статті 221.1 чи прим. є помилковим. Позиція комітету: відхилено. Дякую.
Григорій Миколайович. Може, не будемо ставити? Будемо, да, добре. Я ставлю на голосування 8 поправку народного депутата Мамки. Комітет пропонує її відхилити, 8 поправка. Тому прошу визначатися та голосувати. [[12:48:28]] За-64 Рішення не прийнято. Далі, 9 поправка. Цимбалюк, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, для того, щоб реформувати в Україні суддівську систему, то слід розглядати це питання в комплексі. Це реформа органу адвокатури, правоохоронну систему і тоді, власне, суди, адже ці три структури працюють спільно на кінцевий результат. А сам же суддівський корпус має отримати незалежність і діяти самоврядно. Ми згадаємо, що суддівська реформа почалася ще у 2016 році. На папері це виглядає досить позитивно, але втілення реального воно в життя ще не принесло. Це Вища рада правосуддя. Гляньмо, що відбувається у Вищій кваліфікаційній комісії: по-новому перезавантаження, а результат ми бачимо, я вже згадував, майже дві тисячі вакансій суддів. Через те я прошу цю правку не ставити на.
Дякую. Дякую, Михайло Михайлович. Не будемо ставити на голосування. Наступна, 10 поправка, Німченко. Не наполягає. 11-а, Цимбалюк. Михайло Михайлович, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Ця поправка стосується доповнення частини третьої: після слів "вищої інстанції" доповнити словами "а постанови Вищого антикорупційного суду до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду". Взагалі чому так сталося, що зараз судді вищих спеціалізованих судів, на відміну від решти судів, не мають повноважень вирішувати питання по притягненню винних осіб до адмінвідповідальності за неповагу до суду, порушуючи порядок судового засідання тощо? Тому що внесення зміни ще в 2017 році в 185-у частини третьої КУпАПу, вищезгадані суди ще не були створені. І тому даний законопроект є сугубо технічним. Просимо його ставити на голосування. Дякую.
Дякую, Михайло Михайлович. Ви теж не наполягаєте на цій поправці. Дякую вам. В нас залишилося дві поправки, по яких, я так розумію, не наполягають колеги. Це 12-а і 13-а за авторством народного депутата Бакунця. Не наполягаєте, так? Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, з вашого дозволу, я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо повноважень вищих спеціалізованих судів з розгляду справ про адміністративні правопорушення (реєстраційний номер проекту 5490). Готові голосувати, шановні колеги? Шановні колеги, прошу голосувати. [[12:52:12]] За-281 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги! Шановні колеги, перед тим, як перейти до наступного питання, надійшла заява від двох фракцій з перервою з заміною на виступ. До слова запрошується народний депутат України Шараськін Андрій Андрійович. Будь ласка. [[Шум у залі]] "Слуга народу" і "Голос". Поки ви йдете, дуже слушно. Шановні колеги, я прошу на майбутнє, коли ви подаєте заяви, пишіть, які фракції. Тому що коли тільки підпис лідера, не завжди можна розшифрувати, від якої це фракції. Я дякую вам за слушну пропозицію. Будь ласка, Андрій Андрійович.
Дай, Боже, здоров’я! Шановні колеги, ми в першій частині не мали можливості сказати про наступне, а саме: що восьмий рік у нас війна, і багато нагальних питань ми не бачимо, аби робилися прямо зараз. Я від самого початку хочу заспокоїти, звертаючись так само від своїх побратимів, ветеранів, від себе особисто, що ми, ветерани, точно, підемо у випадку агресії воювати. За нами не заржавіє. Але, на жаль, як і в 2014 році, цивільне населення не знає, що йому робити. На жаль, органи вищої влади і місцеві органи не можуть забезпечити ні навчання, ні доступ до інфраструктури. Тому ми маємо тут великі проблеми. Я би хотів звернути увагу вашу на наступне. Ми зареєстрували Постанову 6545 від Верховної Ради, і прохання за неї проголосувати, де звертаємося до органів виконавчої влади, до органів місцевого самоврядування по певному переліку заходів, там вони всі детально розписані. Але що дуже ще важливо? Це те, що ми зайдемо скоро у розгляд знову питання про обіг зброї і там є важливий пункт про зброю самозахисту, це проект закону 5708-1 альтернативний, який ми вважаємо безальтернативним. Головнокомандувач Збройних Сил України Валерій Залужний сьогодні підтвердив – якби станом на зараз законослухняні громадяни мали можливість мати зброю самозахисту, це стало би дуже серйозною превентивною мірою відносно агресора. Тому прошу не відкладати в довгий ящик консультації і таки визначитись позитивно стосовно надання нашим співгромадянам права на самозахист, в тому числі і зі зброєю в руках. Ми консолідовано виступаємо за те, щоб перед лицем агресії, звісно, нам не потрібно сіяти паніку, але ми мусимо дуже відповідально відноситися до своїх співгромадян, не вважати їх такими, які не заслуговують на інформацію, достовірну інформацію, і нагадаю головне правило – готуватись до найгіршого сценарію. Слава Україні!
Героям слава! Шановні колеги, тепер переходимо до наступного питання. Це законопроект реєстраційний номер 6287, це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо стимулювання розвитку українського книговидання і книгорозповсюдження, це у нас перше читання. Шановні колеги, я вношу пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати, будь ласка. Прошу голосувати. [[12:56:39]] За-213 Рішення прийнято. Я запрошую до слова голову Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Микиту Руслановича Потураєва. Чотири хвилини від авторів і від комітету. Я правильно розумію, Микита Русланович? Чотири хвилини, Микита Русланович, да? Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Я спробую вкластися в менший час. Отже, стан читання, книговидання і книгорозповсюдження в Україні є, без перебільшення, катастрофічним і стрімко погіршується: лише 8 відсотків українців читають книжки щодня. Значно важливішими чинниками нечитання є відсутність розвинутої культури читання, неможливість придбати книгу відповідно до своїх потреб, недоступність книгарень і сучасних бібліотек. Ринок книги в Україні дуже невеликий як на 40-мільйонну країну. Якщо німець купує в середньому 5,5 книжки на рік, поляк 2,5 книжки на рік, то в Україні цей показник становить лише 0,57 відсотка книги до початку пандемії COVID, після чого ще більше впав. На жаль, на час пандемії ситуація стала ще гіршою: припинили свою діяльність 343 видавництва і 48 книгарень. На понад 40-мільйонну країну залишилося лише близько 200 книгарень. Колеги, вдумайтесь, 200 книжкових магазинів на всю країну. В 91-му році в Україні було 3 тисячі 600 книгарень. Зараз у співставній з Україною за населенням і територією Франції 3 тисячі 300 книгарень. Заходи державної підтримки галузі, податкові пільги, публічні закупівлі, гранти тощо мали лише обмежений ефект і не призвели до сталого розвитку інфраструктури книжкового ринку. Позитивний ефект від патріотичного піднесення з 14-го року, послаблення впливу Росії на українські видавництва та книготорговельні мережі, а також запровадження у 2017 році дозвільного порядку ввезення книг з Росії вичерпалися ще у 18-19-му роках. У продовж останніх 2-3 років на книжковому ринку України спостерігалася стагнація, яка з 20-го року після запровадження карантину змінилася падінням, що триває і досі. З метою стимулювання розвитку українського книжкового ринку як важливого фактору гуманітарного розвитку та національної безпеки проектом Закону № 6287 пропонується внести зміни до законів України "Про видавничу справу", "Про державну підтримку книговидавничої справи в Україні", запровадивши надання державної субсидії для відшкодування кваліфікаційних витрат на найм, оренду нерухомого майна, що використовується суб’єктом видавничої справи як спеціалізований магазин для торгівлі книгами. Суб’єкти видавничої справи, які відповідатимуть визначеним цим законопроектом вимогам, зокрема продаватимуть книги українською мовою та/або мовами ЄС і мовами корінних народів України, з використанням РРО в книгарнях, отримають гарантоване право на державну субсидію для відшкодування кваліфікаційних витрат на оренду приміщення. Сума субсидії не може перевищувати вартість оренди, а також не може бути більшою за 20 відсотків суми доходу, отриманого з продажу книг у відповідній книгарні. Така субсидія надаватиметься щоквартально, починаючи з І кварталу 23-го року. Також пропонується передбачити надання громадянам України натуральної допомоги у вигляді сертифікату на придбання книг на визначену законопроектом суму, а це 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Також сертифікат надаватиметься при отриманні свідоцтва про народження, а також при отриманні громадянином України, який досяг 14-річного віку, паспорта громадянина України. Сертифікат зможе бути використаний виключно для придбання книжкових видань державною мовою у розповсюджувача видавничої продукції, що відповідає встановленим законопроектом вимогам. Видача сертифікату відбуватиметься з 1 січня 23-го року. На своєму засіданні, 1 грудня 21-го року, Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону реєстраційний номер 6287 прийняти за основу з урахуванням пропозицій, висловлених у висновку комітету. Завершуючи, колеги, хочу вам сказати, що на прикладі тисячі, яку запропонував Президент Зеленський, підтримала Верховна Рада і уряд, ми побачили, який великий попит у українців на сучасну українську книжку. Отже, давайте зробимо умови.
Дякую, Микита Русланович. Ви хотіли вкластися в менше – не получилося, тому що коли говоримо про книжку, можна говорити вічно. Дякую. Займіть, будь ласка, своє місце. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання, так? Будь ласка, давайте запишемося: два – за, два – проти. Будь ласка, слово надається народному депутату України Лунченку Валерію Валерійовичу, депутатська група "Довіра".
Прошу передати слово Ларисі Білозір.
Лариса Білозір, будь ласка.
Шановні українці, шановні колеги, дійсно, дуже потрібний законопроект, який допоможе нам підтримати книговидання, адже книга є головним продуктом, культурним продуктом, і читання книги є необхідною умовою формування дійсно зрілих людей і розвинутого суспільства. Дійсно, стан читання сьогодні у нас катастрофічний. До пандемії в середньому українець купував лише 0,5 книги, витрачав 60 гривень. І насправді український книжковий ринок давно потребує потужного поштовху для збільшення його розмірів. Дійсно, 1000 на вакцинацію мала. саме лідером серед покупок була книга. І насправді потрібно дійсно сприяти книговиданню, книгорозповсюдженню. Тут вже говорилося про те, що буде виділено біля 80 мільйонів на компенсації саме книгорозповсюджувачам, магазинам на оренду, і біля 400 мільйонів на сертифікати при отриманні свідоцтва про народження та при отриманні дитиною в 14 років паспорта. Звичайно, група "Довіра" буде підтримувати цей законопроект. Але хотіла зазначити, що сьогодні процвітає контрабанда, контрафактний передрук, піратський контент. І поки це не буде подолано, я думаю, що і цей законопроект, який потребує величезних витрат, не буде ефективним, тому що сьогодні контрафактний ринок зріс книжок в десятки разів у порівнянні з 2013 роком, і це приблизно 8-12 мільйонів примірників, і обсяг тіньового ринку складає мільярди.
Дякую, Лариса Миколаївна. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат України Ар’єв Володимир Ігорович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Володимиру В’ятровичу.
Володимир В’ятрович, будь ласка,
Шановні колеги, нації, які не читають, не мають майбутнього. Держави, де не приділяється належна увага книгорозповсюдженню і книговидавництву, приречені бути державами третього світу. Те, що ми сьогодні розглядаємо цей законопроект, дає велику надію, що Україну мене ця доля. Руйнівний вплив Росії, карантинні обмеження, навала контрафакту, про який вже згадували, призвели до обвального падіння тиражів книжок і масового закриття книгарень, яких у нас лишилося в десятеро менше ніж в сусідній Польщі. Але цей законопроект, який внесли спільно 64 депутати, практично з усіх фракцій і груп, дає нам шанс не просто зупинити катастрофу, а створити потужний український книжковий ринок. Проект передбачає, по-перше, відшкодування витрат на оренду книгарням, які продаватимуть книги українською мовою і працюватимуть прозоро. І, по-друге, надання сертифікатів на придбання книжок при народженні дитини і при досягненні 14-ліття. Той факт, що кожну третю гривню єПідтримки українці витрачають на книжки, наочно спростовує міф про те, що у нас буцімто немає книгочитання. Попит є. Але потрібна підтримка інфраструктури національного книжкового ринку, його захист від російської експансії. Розрахунки свідчать, що за два роки дії цього закону число книгарень в Україні може подвоїтися, а за 5-7 років зросте в п’ять разів. Обсяг книжкового ринку зросте приблизно втричі, асортимент – вдвічі. По всій Україні переважатиме купівля і читання книг українською мовою. Я щиро вірю, що підтримка української книги об’єднає нашу сесійну залу і закликаю всіх проголосувати за цей законопроект. Я дуже втішений, що сьогодні ми приймаємо законопроект, який спрямований на захист української культури. Я дуже сподіваюсь, що незабаром ми будемо розглядати так само законопроекти, які будуть спрямовані на посилення тих, хто захищає українську культуру, Збройних Сил України. Давайте-таки проголосуємо зміни до бюджету. Давайте надамо додаткових 50 мільярдів на зміцнення української обороноздатності. Дякую.
Слово надається народному депутату України Загородньому Юрію Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, шановний Руслан Олексійович. Я прошу передати слово моєму колезі, народному депутату України Нестору Івановичу Шуфричу.
Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую, пане Голово. Дякую за можливість висловити свого роду протест щодо законодавчої ініціативи, яка вчергове буде розколювати наше суспільство. Все ж таки, і це свідчать останні соцопитування, майже половина українців говорить і читає російською мовою. І ці обмеження, які передбачені цим законом, точно не сприяють єдності в нашому суспільстві. Але ви знаєте, я думаю, що скоро такі питання, що які мови будуть мовою друку, відпадуть, тому що друкарні просто закриються. Зараз ціна на електроенергію вже більше 5 гривень за кіловат, а на газ – 50 гривень за куб. Друкарні просто будуть закриватися. І що відбувається в цю хвилину, поки ми тут з вами засідаємо? З 11 години до 18 години знову Білорусь нам надає аварійну допомогу – 150 мегават. Це те, що ви, "слуги", вже напанували. Знову нашій електростанції нашої потужності не вистачає, щоб забезпечити нашу енергетичну систему. І хто нам допомагає? Отой Лукашенко, якого влада не визнає, але який сказав: я допоможу українцям. Тому, шановні колеги, я хочу виправити чергову вашу помилку і на білоруській мові сказати: Бацька Лукашэнка – сапраўдны прэзідэнт, дзякуй за дапамогу. І прошу, давайте подякуємо за допомогу нашим білоруським сусідам. Дякую!
Нестор Іванович, з глибокою повагою до вас ставлюся, але я дуже прошу вас і всіх доповідачів виступати по закону, я думаю, що це буде більш цікаво всім, хто присутній в цій залі. А я думаю, з бацькаю розберуться там. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, йдемо далі. Слово надається народному депутату України Чайківському Івану Адамовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє". Констанкевич Ірина Мирославівна, будь ласка.
Шановні народні депутати, група "За майбутнє", звичайно, підтримає даний законопроект, оскільки ми є навіть і співавторами даної законодавчої ініціативи. Тому що вважаємо, що даний законопроект, він не тільки виправляє оту критичну ситуацію, про яку уже було сказано, – це криза читання, гуманітарна криза, проблеми із книгодрукуванням, це законопроект спрямований ще й на те, щоб змоделювати наше майбутнє. Про що йдеться? Йдеться про те, що брак книг, на жаль, приводить до інтелектуальної та естетичної кризи. І якщо Україна як держава хоче мати майбутнє, нам потрібно виховувати дітей, які читають. Лише ті, хто вміє читати, ті, хто вміє генерувати знання, матимуть майбутнє. І тому це питання не лише захисту книгарень української книги – це питання захисту України. І правильно колега наголошував, що нам потрібно захищати Україну не лише зброєю, нам потрібно захищати Україну інтелектом. Тому ми підтримуємо даний законопроект. Просимо, щоб усі проголосували в першому читанні "за". А тим колегам, які говорять про розкол України, я раджу прочитати памфлети Миколи Хвильового, зокрема, там, де сказано, що нам треба бути геть від Москви і від російського культурника. Дякую.
Шановні колеги, хто ще бажає виступити? Будь ласка, Іван Іванович Крулько. Після цього, я бачу, Совсун Інна Романівна. Ще хтось буде виступати? Якщо більше ніхто не буде виступати, після цього ми перейдемо до прийняття рішення. Будь ласка, Іван Іванович Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Серед співавторів цього законопроекту є представники фракції "Батьківщина" Олена Кондратюк, Олександр Абдуллін, також я є співавтором цього законопроекту. Я вважаю, що саме такі законопроекти, вони об’єднують сесійний зал і вони демонструють, хто насправді не на словах, а на ділі підтримує розвиток української мови. Цей законопроект, його основна мета – це надати державну субсидію для видавників, які мають спеціалізовані магазини, спеціалізовані книгарні, для того, щоб вони могли отримати допомогу від держави і додаткові можливості для торгівлі книгами, які розповсюджуються і видаються українською мовою. Крім того, цей законопроект дає можливість отримати спеціальну допомогу для українців, яку вони зможуть витратити виключно для купівлі книг. Такі законопроекти збільшать можливість для видавників, збільшать кількість людей, які будуть читати.
Дякую, Іван Іванович. Будь ласка, Совсун Інна Романівна, фракція "Голос".
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, я, звичайно, дуже втішена чути єдність залу довкола цього законопроекту. Адже ми дуже добре розуміємо, що саме спільно прочитані книжки роблять нас єдиною, об’єднаною, успішною, креативною нацією, адже книжки допомагають нам осмислювати, переживати спільний досвід, книжки допомагають подолати паніку і тривогу, а ще книжки допомагають подолати ворога, в тому числі того, який найбільше зараз загрожує Україні – Володимира Путіна. Нам потрібно максимально підтримувати українське книговидання не тільки тут, в залі парламенту. Я би зараз хотіла звернутися до уряду з тим, аби уряд зрештою прийняв стратегію читання, стратегія, яка давно розроблена, але рік не може бути погоджена в різних міністерствах та відомствах. Для того, аби сформувати читацькі навички, для того, аби українці читали, нам необхідно приймати не тільки закони, але так само потрібна злагоджена робота уряду. І я ще раз закликаю прийняти стратегію читання, аби доповнити ті всі ініціативи, які зараз прийматиме парламент. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. І я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з першою частиною статті 116 Регламенту проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо стимулювання розвитку українського книговидання і книгорозповсюдження (реєстраційний номер проекту 6287). Шановні колеги, готові проголосувати? Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:14:37]] За-277 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. Є необхідність скоротити строки, колеги? Є, да? Шановні колеги, тоді, з вашого дозволу, я ставлю пропозицію: відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і поправок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 6287). Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо стимулювання розвитку українського книговидання та книгорозповсюдження. Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:15:37]] За-278 Рішення прийнято. Дякую. Дякую, шановні колеги. Йдемо далі. Наступний законопроект 6528 – це проект Закону про внесення зміни до пункту 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України" щодо вдосконалення електронної форми документообігу у Верховній Раді України. Шановні колеги, цей законопроект потребує декількох голосувань, тому попрошу одразу підготуватися до голосування. Я ставлю пропозицію щодо включення до порядку денного зазначеного законопроекту 6528. Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:16:45]] За-226 Рішення прийнято. Шановні колеги, прошу вас. вношу пропозицію визначити законопроект невідкладним та скоротити строк внесення альтернативних законопроектів до дня проведення пленарного засідання 25 січня 2022 року. Шановні колеги, давайте, будь ласка, підтримаємо, тому що це нагальне для Ради питання. Будь ласка, прошу голосувати. [[13:17:26]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги, я вношу пропозицію проголосувати ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні щодо даного законопроекту. Шановні колеги, будь ласка, прошу підтримати та проголосувати. [[13:17:55]] За-237 Рішення прийнято. І ще одне процедурне голосування: я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:18:23]] За-225 Рішення прийнято. Шановні колеги, є необхідність обговорювати, чи, може. Є необхідність обговорювати. Давайте тут законопроект. Є необхідність обговорювати. Добре.
Для доповіді запрошується народний депутат України Голова Верховної Ради України Руслан Олексійович Стефанчук. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, вашій увазі пропонується надзвичайно простий проект Закону про внесення зміни до пункту 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України" щодо вдосконалення електронної форми документообігу. Як відомо, Верховна Рада України дев’ятого скликання готувалася тривалий час для використання єдиної автоматизованої системи документообігу у Верховній Раді як єдиного засобу опрацювання всіх документів, що створюються в парламенті, і дотепер здійснювалася дослідна експлуатація зазначеної автоматизованої системи, виходячи з вимог Регламенту. Водночас я прошу звернути увагу на дві речі. Насамперед, створено робочу групу з підготовки комплексних законодавчих пропозицій щодо внесення змін до законів України у сфері парламентського права, яка опікується системними змінами до Регламенту. І друге. Саме в цей період, коли ми з вами говоримо, ми мали зустріч з нашими силовиками, і ми так попередньо дійшли згоди, що на цей період залишати електронну форму як єдину форму провадження діяльності Верховної Ради, ну, є ще допоки передчасним. Тому пропозиція надзвичайно проста: відтермінувати на один рік введення електронної форми як єдиної форми, щоб ще цей рік в нас була можливість попрацювати так, як ми працювали – паралельно: при наявності електронної форми документообігу і паперової форми документообігу. Шановні колеги, кожний законопроект спрямовано на створення умов для повноцінного ведення промислової експлуатації єдиної автоматизованої системи роботи з документами, тому з огляду на вищезазначене прошу шановних депутатів підтримати цей законопроект. Він внесений, до речі, усією президією Верховної Ради України. Тому прошу також зважити на це і підтримати нас в тому, щоб ми мали відповідні запобіжники від будь-яких речей, пов’язаних із діяльністю Верховної Ради України. Дякую, шановні колеги.
Дякуємо, Руслан Олексійович. Для співдоповіді від комітету запрошується голова Комітету з питань Регламенту та депутатської етики Сергій Віталійович Кальченко. Будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув проект закону (реєстраційний 6528) про внесення зміни до пункту 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України про внесення змін до Регламенту Верховної Ради щодо вдосконалення електронної форми документообігу, внесений народними депутатами Стефанчуком, Корнієнком, Кондратюк, в якому запропоновано в пункті 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" закону слова "сьомої сесії" замінити словами "дев’ятої сесії". Регламентний комітет підкреслив, що, виходячи із практики застосування новел Регламенту щодо впровадження електронної форми документообігу відтермінування повного переходу до такої форми документообігу є доцільним. До речі, і науково-експертне, Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку щодо законопроекту реєстраційний 6528 також відзначає, що управління не має заперечень щодо його прийняття, оскільки приписи цього проекту мають суто технічний характер і не викликають зауважень щодо його суті, змісту. У підсумку розгляду цього питання наш комітет ухвалив висновок на проект Закону (реєстраційний номер 6528) і рекомендує Верховній Раді в порядку частини четвертої статті 102, пункту 1 частини першої, частини другої статті 114 Регламенту Верховної Ради України за результатами розгляду цього законопроекту в першому читанні прийняти його за основу та в цілому. Дякую.
Дякую, Сергій Віталійович. Шановні колеги, оскільки ми говорили, що є необхідність обговорити, прошу, шановні фракції і групи, записатися на виступи в форматі: два – за, два – проти. Будь ласка. Слово надається народному депутату Бондарю Віктору Васильовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє". Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Ну, як ви пригадуєте, колеги, на зорі цього скликання парламенту ми прийняли, взяли за прапор слово "діджиталізація", створили собі проблему на рівному місці, тепер кожного року героїчно цю проблему долаємо, такий невеличкий гордіїв вузол. Тому, приймаючи прогресивне рішення свого часу про переведення роботи нашого парламенту в електронний формат, ми не врахували, безумовно, те, що частина документації не може з природних причин невідкладно бути переведена сто відсотків на цифру. І тут виникає ризик втрати чутливої інформації, персональної, з якою працюють Управління кадрів, бухгалтерія. Ніхто про це не думав, тому що ми всі захопилися словом "діджиталізація". Тому відповідно при прийнятті відповідного рішення не було почуто раціональні пропозиції, в тому числі нашої депутатської групи "За майбутнє", перебачити можливість паралельного існування паперової та електронної документації у низці сфер діловодства Верховної Ради України. І завдяки такому рішенню ми щороку збираємося і змушені відтерміновувати повну діджиталізацію, в черговий раз ми цим займаємося сьогодні. Тому ми вчергове закликаємо український парламент в цей непростий для України час наступного разу при прийнятті рішення про залишення паралельного існування двох форм документообігу дати можливість перейти до повної цифровізації нашої роботи. Давайте не баламутити самих себе і облишити цю дурну справу, і спокійно працювати в паралельному обігу: і паперовому, і цифрі. І не робімо проблем на рівному місці. Дякую вам.
Дякую, Тарас Іванович. Слово надається народному депутату України Швачку Антону Олексійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Фролову.
Будь ласка, народний депутат Фролов Павло Валерійович.
Шановні колеги, майже два роки у нас в парламенті працює електронний документообіг. Завдяки вчасному переведенню роботи парламенту у цифровий формат ми з вами зустріли світову пандемію ковіду у всеозброєнні і змогли зберегти працездатність заради прийняття важливих законів. На сьогодні у Верховній Раді вже більше 90 відсотків процесів відбувається в електронній формі. Ви знаєте, що канцелярія вже не приймає паперові звернення, листи, поправки. Вони все одно мають бути подані у якості відсканованих електронних копій. Апарат Верховної Ради отримав від Держспецзв’язку атестат відповідності про те, що комплексна система захисту інформації єдиної автоматизованої системи документообігу у парламенті забезпечує належний рівень захисту. Вже за тиждень, з 1 лютого має розпочатися використання електронної форми документів у якості єдиного засобу документообігу. Натомість нині ми маємо складну ситуацію, у тому числі і на зовнішніх кордонах України, що вимагає від нас бути у всеозброєнні і мати відповідь. мати гарантовану дієздатність парламенту на випадок будь-якого розвитку подій. До того ж зараз робота Верховної Ради відбувається в особливих умовах, спричинених поширенням коронавірусної хвороби, які суттєво відрізняються від звичайної роботи законодавчого органу. За такої ситуації законопроектом 6528 пропонується продовжити на рік можливість проходження дуже обмеженої кількості документів у паперовій формі, які, нагадую, нині становлять всього лише до кількох відсотків. За умови стабілізації ситуації ми одразу зможемо з вами з радістю запропонувати законодавчу ініціативу щодо переведення парламенту повністю у цифровий формат. Прошу підтримати. І дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату України Бурмічу Анатолію Петровичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Будь ласка.
Дякую. Прошу передати Нестору Івановичу Шуфричу слово.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Ну, що називається, додіджиталізирувалися! Скажіть, будь ласка, рік тому ми перенесли дію цього закону на рік. Курси проплачені пройшли, планшети всім видали. Скажіть, оголосіть список, кому не зайшло. Хто з цим не впорався? Чому ми ще на рік переносимо? І це, безумовно, найважливіше питання, яке зараз треба розглядати. Оце питання номер один! П’ять тижнів відпочивали або чотири з половиною, приперлися, і це треба розглянути. Шановні колеги! Я наполягаю, щоб ми починали розглядати законопроекти, які передбачені Мінськими угодами. До речі, я не можу не згадати 2015 рік, саме з цього місця виступав на той час віцепрезидент Сполучених Штатів Джо Байден. І він звертався до народних депутатів України проголосувати ті закони, які передбачені Мінськими угодами. І я хочу сказати: thank you, mister President, for your position, which you declared in 2015 from here, from this place.
Нестор Іванович, будь ласка, якщо можна, державною, не всі розуміють англійську.
Пане Руслане, ви проти американців, ви проти того, щоб я дякував американському Президенту його рідною мовою? Зал підтримує, до речі, пане Голово. Я розумію, що це не бацька, тобто коли я говорив білоруською мовою, тут підірвалося пів зали, але коли я дякую англійською мовою, язики кудись ділися.
Нестор Іванович, дякую. Нестор Іванович, я дуже дякую, ви просто вкотре демонструєте, наскільки ви поліглот є, для зали великий приклад, ваша англійська просто вражає. Дякую, Нестор Іванович, це блискуче. Шановні колеги, це дуже приємно, що народні депутати демонструють таке володіння блискуче іноземними мовами, але давайте все будемо в нашому парламенті говорити українською мовою, я думаю, що це ближче кожному з нас і нехай світ також долучається до вивчення нашої мови. Я дуже дякую, шановні колеги. Я запрошую до слова, я так розумію, замість народного депутата Макарова буде Ярослав Іванович Железняк, фракція "Голос", будь ласка.
Шановні колеги, за що ми голосуємо? Два роки тому парламент прийняв правильне рішення перейти до електронної форми і ми всі з вами, більшість, проголосували, і вже третій раз ми переводимо це впровадження з різних причин: то не встигли, то не те закупили, то зараз говорять про питання безпеки. А скажіть мені, будь ласка, я добре пам’ятаю осінь 2021 року, пане Корнієнко, ви ж тут розповідали нам про діджиталізацію, смарт-парламент. Ми будемо далі це слухати чи реформи закінчились на тому, що ми телеканал "Рада" передали в Офіс Президента? Саме тому, шановні колеги, я особисто вважаю, що цей законопроект має бути відхилений і голосувати за нього не буду. Але з великою повагою до Апарату Верховної Ради України, який, я впевнений, не винен в тому, що деякі реформатори не почали свої реформи обіцяні, а тільки зайняли посади, ми маємо, напевно, якийсь дати час для впровадження електронного обігу, сподіваюся, останній. Маючи розмову з головою парламенту, я розумію і ризики, які, на жаль, стоять перед українським парламентом, як і перед всією Україною, щодо роботи під час військової агресії. Саме тому ми не будемо блокувати від партії "Голос" прийняття цього законопроекту ані за основу, ані в цілому, але голосувати за це точно не маємо за потрібне. І, маючи ще 30 секунд часу, я хочу сказати, що, шановні колеги, давайте нарешті, якщо ми щось обіцяємо з цієї великої трибуни, потім втілювати, тому що, на жаль, поки що від реформи парламенту ми бачимо тільки, ще раз, зміну кулуарів, яка дуже часто заважає потім і журналістам, і іншим народним депутатам. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, хто ще? Так. Арешонков Володимир Юрійович. Перепрошую. Арешонков народний депутат.
Шановний пане Голово, шановні колеги, наша депутатська група "Довіра" буде голосувати і підтримає ще відтермінування на якийсь певний період запровадження виключно електронної форми. Але я хочу, як і частина моїх колег, звернути увагу на те, що коли ми запроваджуємо якісь новації, потрібно все продумувати до кінця. Можливо, іноді не потрібно настільки поспіхом приймати рішення, показати, що ми дуже сучасні, дуже круті, можливо, попереду навіть якихось інших, там, значить, парламентів. Потрібно все ретельно готувати, щоб після цього в нас не було ніяких збоїв. Але, враховуючи ситуацію, безперечно, цей законопроект потрібно приймати, тому депутатська група "Довіра" буде голосувати за нього. Дякую.
Дякую, Володимир Юрійович. Шановні колеги, зараз я ще надам слово Князевичу Руслану Петровичу, і після цього ми будемо голосувати. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Я передаю слово Руслану Петровичу Князевичу. Будь ласка, Руслан Петрович.
Дуже дякую, Руслан Олексійович. Шановні колеги, мені здається, що це великий сором для парламенту, коли щороку вся президія змушена подавати відповідний законопроект, Голова Верховної Ради змушений виходити на трибуну і пояснювати, чому нам ще на рік треба ту ініціативу, яка не вносилась і не ними вносилась, відтермінувати як таку, яка є не продуманою і недолугою. Я тоді, коли вона приймалася, попереджав, що ніякі пів року це зробити неможливо. І зробити це треба буде тільки тоді, коли Україна буде в повній інформаційній безпеці взагалі. Можливо, ніколи. І останні кібератаки тільки доказали нашу правоту. Ви не свої сертифікати тут показуйте про безпеку, тому що ці сертифікати мали всі ті органи, які впали в один день. Це немає жодного значення для тих, хто має наміри, і далі продовжувати кібератаки на Україну. Ви говорили про робочу групу, пане Голово. Ця робоча група, на жаль, не про це думає, щоб вдосконалити регламент, а як би ще обмежити нашу опозицію в її правах в сесійній залі. Якщо вона справді про це думає, то давайте сідати.
Дякую. Шановні колеги, ми обговорили цей законопроект. Я хочу нагадати, що є пропозиція прийняти його за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками. І я так розумію, що ця пропозиція сприймається, але я буду ставити її почергово. Дякую. Шановні колеги, з вашого дозволу, прошу приготуватися до голосування. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення зміни до пункту 3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України" щодо вдосконалення електронної форми документообігу у Верховній Раді України (реєстраційний номер проекту 6528). Шановні колеги, готові голосувати? Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:36:00]] За-239 Рішення прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення зміни до пункту 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України" щодо вдосконалення електронної форми документообігу у Верховній Раді України (реєстраційний номер проекту 6528). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:36:40]] За-233 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, шановні колеги. Покажіть по фракціях, будь ласка. Ідемо далі. Наступне питання, це друге читання, проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України (щодо оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) у міжнародних поштових та експрес-відправленнях). Законопроект 4278. Я запрошую на трибуну для доповіді по цьому законопроекту голову підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Сову Олександра Георгійовича. Будь ласка, Олександре Георгійовичу. Шановні колеги, є ті, хто будуть наполягати на своїх поправках? [[Шум у залі]] Ви на всіх будете наполягати? На одній. На двох. Це ваші поправки чи ви на підтвердження будете? На підтвердження. Добре. Ми в кінці поставимо на підтвердження. Ви теж будете на підтвердження чи будете свої наполягати? Своя. Який номер? 15-а. Зараз, одну секундочку, я. 15-а і 41-а. Зараз, одну секундочку, я знайду їх. Будь ласка, слово надається народному депутату Чорному. Поправка номер 15. Будь ласка.
Шановні колеги, Віктор Чорний, "Опозиційна платформа – За життя". З приводу поправки. Я вважаю, що надзвичайно важливо у цей скрутний для багатьох час зменшити податкове навантаження на людей та дати їм змогу купувати товари за кордоном, не переплачуючи. І суть моєї поправки саме в цьому. Підвищення мінімальної вартості товару, на яку не розповсюджуються митні платежі, сприятиме підвищенню доступності іноземних споживчих товарів для широких верств населення країни, таким чином підвищуючи реальну купівельну спроможність населення України в цілому. Тому я пропоную підвищити базу оподаткування, яка є частиною їх митної вартості або частиною їх сумарної фактурної вартості, що перевищує еквівалент 200 євро з урахуванням мита, що підлягає сплаті. А якщо простіше, то сьогодні, коли людина замовляє товари з-за кордону, вона сплачує мито, якщо вартість товару перевищує 100 євро. Я пропоную 200 євро. Дякую.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету.
Запропоновані зміни в частині підвищення граничної межі неоподаткованої вартості не підтримуються Міністерством фінансів через значні втрати до бюджету. Правка була відхилена комітетом.
Дякую. Шановні колеги, ви почули позицію автора поправки, позицію комітету. Тому, з вашого дозволу, я ставлю на голосування 15 поправку народного депутата Чорного. Комітет пропонує її відхилити. Будь ласка, прошу визначатись та голосувати. [[13:39:52]] За-116 Рішення не прийнято. І казали ви 41-а. Зараз, одну секундочку. 41-а, народний депутат Чорний, будь ласка.
Шановні колеги, я ще раз хочу звернути увагу на суть цього законопроекту і насправді на суть поправок. Справа в тому, що сьогодні українці мають змогу замовляти товари з-за кордону, ну, наприклад, це AliExpress, такі, Play Маркет, які можна використовувати для того, щоб зменшити навантаження на сімейний бюджет. Я хочу нагадати, що ще декілька років тому ця вартість складала 300 євро. Тобто якщо людина замовляла більш ніж на 300 євро, то вона сплачувала податок додатковий. Сьогодні пропонується 150 євро. Я ж запропонував 200 євро, щоб людина могла купити хоча б бюджетний смартфон за кордоном і при цьому не переплачувати. Тому я прошу проголосувати за мою поправку. Дякую.
Дякую. Позиція комітету, будь ласка.
З тієї ж причини правка була відхилена комітетом.
Дякую. Шановні колеги, 41 поправка народного депутата Чорного. Комітетом вона відхилена, аргументи ви почули. Тому прошу визначатись та голосувати. [[13:41:25]] За-93 Рішення не прийнято. Шановні колеги, хтось ще буде наполягати на своїх поправках? На своїх ніхто. Дякую. Тоді я запрошую, будь ласка, Ярослав Іванович Железняк, він хоче виступити по поправках, 7-а, да. Будь ласка, включіть Железняк.
Шановні колеги, поправка 7, 8, я не буду ставити її на підтвердження, там вони враховані частково, просто хочу пояснити ситуацію. Цей законопроект справді дуже позитивний. Всі, хто замовляє в інтернеті якісь товари з-за кордону, зараз отримують зиск від цього законопроекту. Тому що ми, по-перше, справді збільшуємо ліміти до 150 євро, по-друге, спрощуємо значно отримання цих відправлень. І за це дякую комітету, колегам, які працювали над цим законопроектом. Я просто хочу пояснити, чому цей законопроект так довго затягувався. В цьому законі є така чудова правка, була – 56, одного відомого представника коаліції, зараз не буде його згадувати, яка стосувалась зменшення податків на тютюн. І дякую членам комітету, які потім переглянули це рішення. Тому я б дуже хотів би, щоб ми більше не поверталися до практики, коли відверто лобістські правки заходять відверто в позитивні законопроекти. Дякую.
Ви не будете наполягати і ставити їх на підтвердження, ви просто. Я зрозумів. Шановні колеги, ми пройшли цей законопроект. Прошу народних депутатів приготуватись до голосування. А я ставлю пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України (щодо оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) у міжнародних поштових та експрес-відправленнях) (реєстраційний номер проекту 4278). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:43:37]] За-274 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Наступна законодавча ініціатива – це теж друге читання. Законопроект номер 4279, це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України (щодо оподаткування митними платежами товарів, що переміщуються (пересилаються) у міжнародних поштових відправленнях, міжнародних експрес-відправленнях та порядку їх декларування). Доповідач вже за трибуною. Шановні колеги, хто буде наполягати на своїх поправках? Спочатку на своїх. Ніхто не наполягає, так? Єдине, в мене є звернення народного депутата Мар’яна Заблоцького, який хоче поставити на підтвердження 35 поправку. Я правильно розумію? Будь ласка, народний депутат Заблоцький Мар’ян.
Шановні колеги, незважаючи на позитивні законопроекти, є правка, яка нівелює весь позитивний ефект цього закону для людей, вона де-факто забороняє поштомати та суттєво ускладнює взагалі закупівлі онлайн. Вона говорить про те, що посилки можна передавати з рук в руки і тільки при тому, що той, хто доставляє, зніме копію паспорта і коду отримувача. Такого немає в жодній країні, причому стосується це взагалі посилок будь-якої вартості, навіть 1 євро. Цій поправці насправді вже доволі багато років, вона сильно підтримується тими, хто продає товари вроздріб, і їм дуже не подобається, що українці, а особливо українки, замовляють товари більше онлайн. Укрпошта та Нова пошта категорично проти цього, вони, на жаль, будуть змушені демонтувати всі поштомати при отриманні міжнародних відправлень, і це доволі буде негативно сприйнято нашими громадянами. На комітеті ми спеціально винесли цю правку окремо, зважаючи на її контраверсійність, тому прошу її відхилити. Дякую.
Дякую. Значить, колеги, мова йде про 35 поправку. Я надаю слово комітету для обґрунтування, і тоді ми маємо прийняти рішення. Будь ласка.
Я погоджуюся з колегою, що ця правка викликала бурхливе обговорення в комітеті і не було однозначного рішення, тому я пропоную на розгляд зали дану правку. Комітет підтримав цю правку. 35-а.
35 поправка. Шановні колеги, я ставлю, 35 поправка, авторства народного депутата Гетманцева, вона комітетом врахована. Водночас народний депутат Заблоцький, він просить поставити цю поправку на підтвердження. Тому, шановні колеги, прошу голосувати. [[13:46:51]] За-161 Рішення не прийнято. Будь ласка, народний депутат Гетманцев.
Шановні колеги, у зв’язку з тим, що ми не підтримали цю поправку для того, аби закон був прийнятий саме і виконав ті цілі, які ми перед ним ставили, необхідно поставити на підтвердження та підтримати 36 поправку. Вона є таким самим текстом, тільки без врахування проведення ідентифікації отримувачем посилок. Дуже важливо, це дуже важлива поправка, якщо ми не підтримаємо зараз, то закон сенсу не буде мати. Там нема ідентифікації. Підтримайте, будь ласка.
Шановні колеги, зрозуміла ситуація, 35-а тільки що була провалена. Водночас народний депутат Гетманцев, він просить поставити на врахування свою поправку 36, яка ідентична, але без тих питань, які викликали суперечності в залі. Так? Шановні колеги, 36-а, я ж сказав. 36-а, народний депутат Гетманцев. 36-а, Гетманцев. [[Шум у залі]] 36-а. 36. Одну секундочку, колеги, будь ласка, не розходьтесь, бо ми зараз будемо голосувати. Шановні колеги, 36 поправка народного депутата Гетманцева. Я думаю, що заперечень немає, інакше закон, я так розумію, втратить сенс. Тому, шановні колеги, я ставлю на врахування 36 поправку народного депутата Гетманцева. Прошу голосувати, будь ласка, шановні колеги, прошу голосувати. [[13:49:05]] За-225 Шановні колеги, це те, про що ми завжди говоримо, все-таки бажано під час робочого часу знаходитись на робочих місцях, тому що це наше робоче місце приймати ті закони, які є. Я йду далі. Тому я ставлю пропозицію та, яка висловлена в комітеті, якщо вона не буде підтримана далі, будемо направляти на повторне друге. Дивіться. Шановні колеги, тоді є така пропозиція, я ставлю пропозицію комітету, якщо вона не буде підтримана, ми відправимо на повторне друге і комітет вже прийме ту поправку, яка має бути, щоб ми тут в залі не гралися і не виконували роботу комітету. Домовились? Шановні колеги, тому я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України (щодо оподаткування митними платежами товарів, що переміщуються (пересилаються) у міжнародних поштових відправленнях, міжнародних експрес-відправленнях та порядку їх декларування) (реєстраційний номер проекту 4279). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:50:53]] За-237 Рішення прийнято. Можна й так. Покажіть по фракціях. Можна й так. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Йдемо далі, шановні колеги. Шановні колеги, наступний законопроект – це законопроект, друге читання теж, реєстраційний номер 6084. Це проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо встановлення відповідальності за підробку документів, що стосуються проведення профілактичних щеплень. Я запрошую до трибуни голову Комітету з питань правоохоронної діяльності Іонушаса Сергія Костянтиновича. Будь ласка, Сергій Костянтинович. Шановні колеги, хтось буде наполягати. Йдемо тоді по номерах. Я правильно розумію? Давайте, 2 поправка, народний депутат Мамка. Будь ласка. А, перша, а вона врахована частково, одну секундочку. Я перепрошую, Григорій Миколайович, 1 поправка, у мене є лист від народного депутата Бакумова, який замість своїх п’яти поправок просить спочатку 3 хвилини, а потім замість ще своїх поправок просить ще 3 хвилини. Я правильно розумію, Олександр Сергійович? Дайте, будь ласка, 3 хвилини народному депутату Бакумову Олександру Сергійовичу.
Шановний головуючий, шановні колеги! Я рідко до вас звертаюся з приводу поправок, але я хочу довести до вас у цьому питанні істину. Даний законопроект запропонований Міністерством охорони здоров’я, я все ж таки та людина, який є приверженец того, що законопроект має готувати професіонал, хоча б Мін’юст, Офіс Генпрокурора чи Нацполіція, яка ці закони використовує. Тут мається на увазі Кримінальний кодекс, ми додаємо відповідно окремий склад злочину по підробці сертифікатів, ковідних сертифікатів і їх використанню. Станом на минулий рік в нас вже було зареєстровано понад 2 тисячі кримінальних проваджень, в основному вони розслідуються Національною поліцією. Кримінальний кодекс України на сьогоднішній день повністю справляється з тими викликами, які є у суспільстві. У нас є стаття 358 – підроблення документів, по ній кваліфіковано 1604 факти або більш ніж 90 відсотків правопорушень станом на 2021 рік. Є стаття 190 – шахрайство; 362-а – несанкціоновані дії з інформацією, внесені до автоматизованих систем; 361-а – несанкціоноване втручання в роботу комп’ютерів. Я просто вам хочу сказати, що на сьогоднішній день кримінальне законодавство повністю справляється з викликами, немає потреби в тому, щоб ухвалювати ці зміни до Кримінального кодексу. Тепер далі по основному. Верховний Суд зазначає: законопроект доцільно відхилити, оскільки запропоновані зміни носять казуїстичний характер та переобтяжують Кримінальний кодекс. Міністерство внутрішніх справ не підтримує вказаний законопроект. Зазначає у своєму висновку, що тема є актуальною, однак не підтримує зазначений законопроект. Національна поліція висловлює ряд зауважень до законопроекту. Шановні колеги з антикорупційного комітету, увага: Національне агентство з питань запобігання корупції зазначає, що встановлення положень, які пропонуються проектом закону, є необґрунтованими та позбавленими легітимної мети, а також створює підґрунтя для зловживань, що дає змогу констатувати наявність у проекті закону корупціогенних фактів. Крім цього, проект закону не відповідає принципу юридичної визначеності, який є складовою принципу верховенства права та спрямований на утворення корупціогенних норм. Ґрунтуючись на зазначеному, НАЗК категорично висловлює про неприйнятність ухвалення цього законопроекту. У мене як у члена профільного комітету немає жодного позитивного висновку по цьому законопроекту. Я вас всіх закликаю зараз підходити до цього питання відповідально і не підтримувати вказаний законопроект. У своїй другій доповіді, мені ще дадуть 3 хвилини по моїх поправках, я ще скажу пару тез, які обґрунтують вказану позицію. Дякую вам.
Дякую, Олександр Сергійович. Будь ласка, 2-а. Ми домовились, що ви не наполягаєте на голосуванні. Так, Олександр Сергійович? Дякую. 2 поправка, Мамка Григорій Миколайович. Будь ласка.
Дайте 4 хвилини по всім поправкам, я виступлю.
Будь ласка, Григорій Миколайович, замість цих поправок – 4 хвилини. Будь ласка.
Шановні народні депутати, ну, це є прямим прикладом, що краще нічого не робити і залишити так, як все є. Унормування, дійсно, попередній автор сказав і я звертаю увагу, почнемо з назви. Назва статті говорить сама про себе: про підробку або використання, або збут COVID-сертифікатів. Що я маю на увазі, яка різниця на даний час? Підробка, передбачена відповідальність статтею 358, 366-ю, вона існує, по якій Національна поліція вносить відомості до ЄРДР, розслідує, і зверніть увагу, справи до суду скеровує, і від цієї статті – абсолютно ніякої різниці немає, що це документ електронний, що ті документи, передбачені іншими статтями, закінчили, різниці не існує. Я намагався даже при цьому законопроекті вияснити і зробити для держави набагато кращий механізм. Цю процедуру під час карантину або надзвичайного стану визнати як підробка особливо важливих документів. І тут ще міжнародні партнери кажуть, що багато COVID-сертифікатів підроблених, ми б знали, що є особливо важливі документи, що під час інфекційних хвороб, інфекційних щеплень існує процедура, яка визначається Кабміном, Кабмін приймає рішення, і є відповідальність спеціалізована за цією статтею. Але, на жаль, ні комітет, ні офіси, ніхто не послухав моєї ініціативи, щоб вирівняти ситуацію і зробити для Кримінального кодексу, для законодавства кращий новий механізм, який би держава могла використовувати. Але ключовим моментом є внесення відомостей до інформаційної медичної бази, яка на даний час діє і з’являються, через цю базу попадають COVID-сертифікати до нашої відомої там, гарантованої, забезпеченої безпекою, Дії. А ви розумієте, що в базу заноситься інформація, яка зовсім не називається як відомості? А якщо ці відомості не передбачені законом і базою, є неспівпадіння, то закон працювати не буде. Необхідно все-таки звертати увагу до статті 362, до якої на даний час от останні публікації були щодо затримання людей, осіб, пред’явлення підозр. Ну, це існує, всі працюють правоохоронні органи. Ну, невже політика повинна керувати законом? Хтось проснувся, йому придумалося внести зміни, по-дебільному їх назвати, які мають повністю ідентичні ті об’єктивні сторони, які прописуються, на даний час відповідальність за які вже існує, просто назвати своїм іменем. Потім отримати корупційну складову, як хочеш – так і кваліфікуй, тому що ковід-сертифікати – це тільки перша стадія. Завтра хтось в Кабміні придумає обов’язковість щеплень від грипу, за що отримаємо сертифікати. Це попадає під відповідальність цієї статті? Ну, ніхто не розуміє. Тоді необхідно додаткові зміни. А я пропонував своїм рішенням і своїми змінами до цього закону все-таки надати повноваження Кабінету Міністрів до уніфікованої статті, яка б внеслася не в той розділ по сильнодіючим. Ну, ви уявляєте, підробка сертифікату знаходиться в розділі по сильнодіючим речовинам! Ну, такого ж не буває. Я розумію, що з цією Радою можна все, але не на часі робити такі революційні і нікчемні дії, які будуть передбачені.
Дякую, Григорій Миколайович. Йдемо далі. 4 поправка, Демченко. Не наполягає. Мамка зняв свої поправки. Йдемо далі. 11-а, Крулько. Не наполягає. 13-а, Івченко. Будь ласка, Івченко Вадим Євгенович.
Шановні колеги, ми б могли сформувати порядок денний більш якісними законами. Просто ви іноді чуйте своїх колег. Вам тільки що депутат Бакумов чітко вказав, у нас є стаття 358. У нас на сьогоднішній день більше 2 тисяч вже справ, 505 тисяч – тільки від початку карантину. 19 людей було затримано безпосередньо при перетині кордону в новорічні свята. У нас є все законодавство задля того, щоби карати по Кримінальному кодексу відповідні категорії людей, які підробляють паспорти вакцинації. Але на сьогоднішній день у нас є виклики, колеги, загрози, виклики ковідних безпосередньо питань, які сьогодні стоять перед суспільством. У нас сьогодні ФОП, колеги, стоять. Перед ними виклики взагалі виживання. Ось такі питання потрібно ставити в порядок денний.
Ви наполягаєте на голосуванні своєї поправки? Ні? Дякую, Вадим Євгенович. Йдемо далі. 15-а. Цимбалюк Михайло Михайлович. Будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, в продовження виступів. Страшно, коли зміни в Кримінальний кодекс вносять не юристи, а, вибачте, профани з Міністерства охорони здоров’я, які вже побороли COVID, які вже провели реформу, які вже закрили лікарні, які мають працювати. І вони вирішили вносити зміни в Кримінальний кодекс. Насправді, нині є стаття щодо підробки документів. Вже називали статистику: 2 тисячі 100 кримінальних проваджень минулого року. Більшість – це накладання штрафів, але є і притягнення шляхом відповідальності реальних мір покарання. Правда, з відстрочкою. Що ще потрібно? Хто цей законопроект представляє.
Будь ласка, позиція комітету. Ви наполягаєте, до речі, Михайле Михайловичу? Не наполягаєте. Тоді не потрібно. 17-а. Радуцький. Наполягаєте? Не наполягає. Бакумов, окремо. 19-а, Крулько. Наполягаєте? Будь ласка, Іван Іванович Крулько, 19 поправка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я абсолютно солідарний з моїми колегами по фракції "Батьківщина", які абсолютно справедливо вважають, що замість посилення кримінальної відповідальності, потрібно проводити роботу серед українців стосовно того, щоб доносити їм правдиву інформацію про потребу щеплення, про необхідність використовувати засоби особистого захисту, про те, що кожна людина, яка потребує допомоги, вона може отримати адекватну медичну допомогу в лікарнях. Ми маємо давати додаткові кошти для того, щоб працював спеціальний фонд бюджету для подолання COVID, який ініціювала в свій час "Батьківщина", але який в цьому році абсолютно не створений. Ось такі речі потрібно робити для ефективної боротьби і протидії COVID. Ми за це будемо голосувати, а за подібні.
Дякую, Іван Іванович. Ви не наполягаєте, так? Дякую. Далі, 21-а, Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". В продовження виступу. У кожної проблеми в державі є прізвище, ім’я, по батькові і дуже важливо, щоб Прем’єр-міністр України, бо саме Кабінет Міністрів є ініціатор цього законопроекту, провів хоча би одну нараду з цього приводу – хто готує такі законопроекти? Що за профан написав в пояснювальній записці, що в діючій редакції Кримінального кодексу України відсутня кримінальна відповідальність за підроблення документів, що стосується проведення вакцинації? Мабуть, профани ще не всі на самокатах поїхали з цього уряду. Шановні колеги, це неприпустимо, коли в період, коли під Верховною Радою десятки тисяч фопівців вимагають включення в порядок денний законопроектів, щоб працювати і платити податки, ви в порядок денний включаєте такий законопроект, де є правовий нігілізм і хамство.
Не наполягаєте, Михайло Михайлович, ні? Дякую. Йдемо далі. Шахов. Не наполягає. Наполягає? Да, бачу. Будь ласка, Вельможний, 25 поправка.
Сергій Вельможний, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, ми розглядаємо надзвичайно важливий законопроект, адже підроблення документів – це умисний суспільно небезпечний злочин. Але для того, щоб уникнути випадків поголовної кримінальної відповідальності, держава повинна забезпечити більше інформації про вакцинацію, про її безпечність та необхідність, а також про наявну кримінальну відповідальність за підробку сертифікатів. Поки не проведена необхідна роз’яснювальна робота, такі явища будуть існувати. Після цього вже необхідно вводити відповідну кримінальну відповідальність за умисне підроблення. Дякую за увагу.
Ви не наполягаєте на тому, щоб голосувати, ні? Не наполягаєте? Дякую. Так, далі, 27-а, Цимбалюк. Наполягаєте? Будь ласка, Михайло Михайлович.
Дякую, пане Голово. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, мене дивує, як комітет, до складу якого входять більшість правників, декого я з них знаю особисто і поважаю як юристів, міг пропустити таку нісенітницю юридичну. Більше того, ви гляньте, що пропонує цей проект – це посилення відповідальності адміністративної на осіб, які користуються підробним документом, навіть якщо вони про це не знають, від 17 до 34 тисяч або обмеження волі до двох років. Шановні колеги, вакцинація – це річ, яку взяла на себе, її проведення, влада, а таку відповідальність встановлювати – користуйтеся тими статтями Кримінального кодексу, які вже діють. За таку нісенітницю ми голосувати.
Так, 28-а, Кулініч. Не наполягає. Далі. Далі 37-а, Цимбалюк. Наполягаєте, Михайло Михайлович? Не наполягаєте. Дякую. 43-я, Цимбалюк. Не наполягаєте, так? Дякую. Далі, Бакумов. 49-а, Радуцький. Не наполягає. Дякую. 51-а, Крулько. Не наполягає. 53-а, Цимбалюк. Будь ласка, Цимбалюк, 53 поправка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Ну, я все-таки надіюсь, що за цей проект закону голосів не знайдеться у сесійній залі. Але я би хотів звернутись до представників Кабінету Міністрів. Бо я бачу, що там все-таки хтось присутній. Хто зможе від Кабінету Міністрів представити цей законопроект? Пояснити обґрунтування і необхідність його ухвалення? Це є дуже важливо. Тому що сесійні, пленарні засідання спостерігають громадяни України, багато з яких не мають коштів на лікування від COVID. Ми бачимо, що сьогодні знову пішла хвиля. Що вже одна область в "червоній" зоні і інші. Сьогодні громадян України цікавить, чи є достатня кількість медикаментів і чи все це буде за кошти державного бюджету, який ухвалила Верховна Рада ще минулого року. Це турбує громадян України, а не кримінальна відповідальність.
Дякую. Не наполягаєте на голосуванні. 64-а, Вельможний. Наполягаєте? Не наполягає. Наступна. Радуцький. Не наполягає. 65-а, Ляшенко. Не наполягає. 68-а, Радуцький. Не наполягає. 74-а, Кулініч. Не наполягає. 76-а, Демченко. Не наполягає. 77-а, Бакумов. Ще 3 хвилини, будь ласка, Олександр Сергійович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, ще раз до вас звертаюсь і кажу, що завданням Кримінального кодексу є охорона прав і свобод людини і громадянина, а також превенція від кримінальних правопорушень. І з цими завданнями Кримінальний кодекс на сьогоднішній день повністю справляється по тій задекларованій темі, стосовно якої ми зараз з вами проводимо дискусію. Сотні обвинувальних актів по різних складах правопорушень спрямовані до суду і розглядаються вже судами України. А, отже, зазначені зміни є неактуальними, і ми зараз витрачаємо з вами гроші платників податків наших просто так, аби поговорити. Друге – про комітет. Я хотів би звернути увагу Голови Верховної Ради України та Апарату Верховної Ради, що таблиця до другого читання, яка переглядалася комітетом на другому засіданні, не була затверджена в цілому до другого читання, і звернути на це увагу, і дослідити. Тому що комітет повернувся до її розгляду, однак своїм новим рішенням не затвердив таблиці до другого читання. Шановні колеги, в цій залі є багато юристів, заслужених і не дуже заслужених, доцентів, професорів, правників, магістрів, бакалаврів. Я до всіх вас звертаюся, не займайтеся речами, які розбалансують наш кримінальний закон, які завтра створять умови для того, щоб Національна поліція і Офіс Генерального прокурора не знали, що їм робити і як їм кваліфікувати дії правопорушників. А тому закликаю, будь ласка, шлях у цього законопроекту тільки один – його відхилити. Однак я зроблю невеличку новелу і попрошу головуючого поставити на голосування мою правку номер 77, яка є такого змісту: цей закон не набирає чинності, оскільки кримінальна відповідальність за вказані дії вже встановлена Кримінальним кодексом України. Дякую за увагу.
Я надаю слово, відповідь комітету, будь ласка. І після цього ви будете вимагати 77-у поставити на голосування, так я зрозумів, Олександре Сергійовичу? Будь ласка, позиція комітету.
Ця правка відхилена. Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу, що ніколи в світі такої ситуації, як зараз у пандемію, ще не було. І ця норма вводиться саме тому і є спеціальною до загальної норми 358 (підробка документів), що наслідки пандемії, на жаль, тривають і зараз. І саме тому ця норма передбачає іншу відповідальність за підробку СOVID-сертифікатів, тому що ми виглядаємо не тільки внутри країни, а і за її межами дуже погано, коли в нас немає конкретної відповідальності за це суспільно небезпечне діяння. Отже, підробка документів для реєстрації ФОПу – це не підробка документів стосовно сертифікатів COVID. Тому, оскільки суспільна небезпека інша, прошу підтримати цей законопроект, а за цю правку не голосувати. Дякую.
Дякую. Ну, Олександр Сергійович попросив поставити. Шановні колеги, я ставлю на врахування 77 поправку народного депутата Бакумова. Комітет пропонує відхилити. Будь ласка, прошу визначатись та голосувати. [[14:13:49]] За-102 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми провели обговорення цього законопроекту. Тому я вношу пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо встановлення відповідальності за підробку документів, що стосуються проведення профілактичних щеплень (реєстраційний номер проекту 6084). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:14:37]] За-186 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію повернути комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання. Готові голосувати? Ставлю таку пропозицію, прошу голосувати. [[14:15:16]] За-192 Рішення не прийнято. Шановні колеги, законопроект вважається відхиленим. Дякую. Ідемо далі. Наступне питання – це 6103, це законопроект. Проект Закону про внесення змін до розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про житлово-комунальні послуги". Шановні колеги, перед тим, як перейти до його розгляду, ми маємо проголосувати декілька таких голосувань. Законопроект № 6103, насамперед він потребує голосування про включення його до порядку денного. Шановні колеги, готові голосувати? Будь ласка, я ставлю пропозицію включити до порядку денного проект Закону про внесення змін до розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про житлово-комунальні послуги" (реєстраційний номер проекту 6103). Готові голосувати, шановні колеги? Прошу голосувати. [[14:16:39]] За-259 Рішення прийнято. Далі. Я ставлю пропозицію проголосувати ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні саме законопроекту 6103. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:17:06]] За-263 Рішення прийнято. І також я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:17:33]] За-233 Рішення прийнято. Я запрошую до слова заступницю міністра розвитку громад та територій Хоцянівську Наталію Володимирівну. Будь ласка, Наталія Володимирівна, 2 хвилини.
Шановна президія, шановні народні депутати, на сьогодні "Прикінцевими та перехідними положеннями" Закону України "Про житлово-комунальні послуги" встановлено обов’язок виконавчого органу місцевих рад оголосити і провести конкурс з призначення управителя багатоквартирним будинком до 1 травня 2021 року. Однак враховуючи, що Закон України 1060 набрав чинності саме з 1 травня 2021 року, виконання вказаного положення стало неможливим. Проектом закону пропонується продовжити строк щодо оголошення та проведення конкурсу з призначення управителя багатоквартирного будинку по будинках, в яких не створено об’єднання співвласників багатоквартирного будинку та мешканці багатоквартирних будинків не визначилися з формою управління, і раніше не було проведено і оголошено такий конкурс, з 1 березня 2022 року. Прийняття Закону України є необхідним для завершення перехідного періоду до надання послуг з управління багатоквартирним будинком, адже станом на 1 жовтня 2021 року мешканці майже 48 тисяч багатоквартирних будинків живуть за попереднім законодавством. Прошу підтримати, шановні народні депутати. Дякую за увагу.
Дякую. Я запрошую до слова співдоповідача, голову підкомітету Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Євгена Павловича Пивоварова. Будь ласка, Євген Павлович.
Дякую вам, шановний пане Голово. Шановні народні депутати, Комітетом Верховної Ради з питань енергетики та житлово-комунальних послуг на своєму засіданні було розглянуто від 15 грудня 2021 року урядовий законопроект щодо внесення змін до розділу VI "Перехідних положень" Закону України "Про житлово-комунальні послуги" (№ 6103). Проектом пропонується перенесення встановленого законом терміну з 1 травня 2021 року до 1 березня 2022 року обов’язків щодо виконавчих органів міських влад щодо оголошення та проведення конкурсу з обрання управителів багатоквартирними будинками у разі, якщо до того часу вони не були оголошені та співвласники багатоквартирних будинків не обрали інший орган управління. Головним науковим управлінням від 10 грудня 2021 року було рекомендовано Верховній Раді щодо прийняття даного проекту закону. Після розгляду Комітетом Верховної Ради з питань енергетики рекомендовано Верховній Раді щодо прийняття Закону "Про житлово-комунальні послуги" (6301) до порядку денного поточної сесії та прийняття його за розглядом після першого читання за основу. Шановні колеги, прошу вас підтримати. Дякую вам за увагу.
Дякую, Євгене Павловичу. Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект, тому, будь ласка, запишіться: два – за, два – проти. Будь ласка, все по Регламенту. Будь ласка, народний депутат Кривошеєв Ігор Сергійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Олександру Горенюку.
Будь ласка, Олександр Горенюк.
Вітаю, шановні колеги! Законопроект 6103 передбачає для виконавчого органу місцевого самоврядування обов’язок щодо оголошення проведення конкурсу з визначення управителя багатоквартирного будинку до 1 березня поточного року у разі, якщо це не було зроблено минулого року. Проект має на меті завершення переходу на нові моделі відносин між співвласником багатоквартирних будинків та управителем. Там, де співвласники поводять себе пасивно і не визначають для себе модель утримання будинку – ОСББ чи то керуюча компанія, за них це прийматиме орган місцевого самоврядування на базі конкурсу. Я вважаю, що необхідно посилити інформування громадян про проведення конкурсу, адже це призведе до посилення конкуренції між керуючими компаніями. В Одесі, наприклад, дуже велика частина послуг, які надаються колишніми ЖКС, зовсім неякісні. Одесити масово незадоволені, і в мою приймальню майже кожного дня приходять люди саме з цього питання. Тому я пропоную підтримати цей законопроект в першому читанні, проголосувати "за", бо він суттєво підвищить конкуренцію між керуючими компаніями та дозволить громадянам України, одеситам отримати більш якісні житлово-комунальні послуги. Дякую.
Дякую. Слово надається Олексію Юрійовичу Кучеренку, фракція "Батьківщина".
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина", голова Спілки власників житла України. Шановні колеги, зараз я вам просто хочу пояснити, чому "Батьківщина" не може голосувати, при всій повазі до пані заступниці міністра, до міністра Чернишова, за цей закон. Бо, на жаль, шановні "слуги народу", ще до вас в 15-16-му роках був обраний хибний шлях реформування житлової сфери. Вся мета законів, які були прийняті, це 417-й Закон про особливості здійснення права власності, Закон про ЖКП, це мета перекласти проблему капітальних ремонтів і утримання, і модернізацію житла саме на мешканців, на власників. Слава богу, ви тепер зрозуміли, що це не реалізована мета. Але треба сідати і спокійно переглядати ту хибну реформу, так звану ліберальну, яку зробили попередники, в тому числі і ваша перша, пані міністерка, яку ви нам подарували в 19-му році, для того, щоб зрозуміти, як вийти на державну програму капітальних ремонтів, на державну програму модернізації. І зрозуміти, звідки ми візьмемо гроші, зрозуміти, що це не можна покласти на мешканців і тільки на муніципалітети, зрозуміти, що для цього треба фахово підійти, і зробити, мабуть, все ж таки відповідальними муніципалітети, органи місцевого самоврядування за той же житловий фонд, який вони експлуатували багато років і який дали недолугим законом їм списати з балансів і просто скинути на так званих ефективних власників. Та немає цих ефективних власників і не скоро будуть без потужної державної підтримки. Тому ми його не підтримуємо. Але, якщо ви його приймете, будемо дуже суттєво доробляти на друге читання разом з народом. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, далі народний депутат Кулініч Олег Іванович.
Прошу передати слово Павлу Бакунцю.
Будь ласка, Павло Бакунець.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, особливо, шановні українці, котрі проживають в квартирах! Ми з вами проживаємо у ХХI столітті, і потрібно усвідомити, що ті люди, котрі мають у власності квартири, несуть відповідальність і за сходові клітки, і за горища, і за підвали, і за всю будівлю. Так, звичайно, сьогодні в країні, особливо по районних центрах не всі будинки створили об’єднання співвласників, і це катастрофа. Катастрофа є в тому, що органи місцевого самоврядування мало комунікують з людьми, потрібно більше працювати, особливо профільним заступникам по новостворених громадах, збирати людей і пояснювати, що відповідальність для власників квартир за будинки лежить на них. Тому потрібно створювати об’єднання співвласників, а в інакшому випадку законодавець дає можливість органу місцевого самоврядування призначити вашому будинку управителя, і цей управитель буде обслуговувати вас утридорога, що буде відзначатися на родинних гаманцях. Тому краще створити об’єднання співвласників, взяти на себе відповідальність за це майно і за ці будівлі, в яких ви проживаєте. А держава вам в цей час також гарантує відповідні дотації. Наприклад, програма термодернізації, котра є на кілька мільярдів гривень. Кожне об’єднання співвласників може нею скористатися і привести свої будинки до відповідних норм для того, аби економити знову ж таки свої родинні бюджети за оплату за тепло і за інші послуги. Тому шановні українці, хто живе в квартирах, об’єднуйтеся. Інакшого шляху немає.
Дякую. Слово надається народному депутату Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція "Опозиційна платформа - За життя".
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, ну, дивіться, щодо досвіду призначення управителів у багатоквартирних будинках, він, м’яко кажучи, не однозначний. Хто сумнівається, подивіться досвід Одеси, подивіться, яка там політика в тарифоутворенні, наданні послуг, і скільки люди реально сплачують. І цю проблему дійсно необхідно вирішувати. Безумовно, ми не будемо приймати участь у підготовці до другого читання даного законопроекту, тому що, на наш погляд, фундаментальна політика тарифоутворення і ціноутворення на енергоносії в Україні має бути відмінною. Чому? Я нагадаю, обіцяли ж вдвічі зменшити тарифи і ціни на газ, наприклад, для населення і так далі, приводили певні економічні розрахунки тощо. Що маємо по факту? По факту маємо суттєве збільшення нарахувань за житлово-комунальні послуги. Приведу кілька розрахунків, дані Державної служби статистики України, які свідчать, що в листопаді місяці за житлово-комунальні послуги по країні нарахували 23 мільярди гривень. Що було в листопаді 2019 року? 15 мільярдів гривень, плюс майже 55 відсотків. Ось як у нас не змінюються тарифи і нарахування за них на житлово-комунальні послуги. Інший момент, візьмемо жовтень місяць. Так само нараховували 16,4 мільярди гривень, а було 7 два роки назад, тобто плюс 131 відсоток за житлово-комунальні послуги. Ось як у нас не змінюється платіжка, ось що відбувається у політиці тарифоутворення. Тому, на наш погляд, коли ми з вами піднімаємо питання і вносимо зміни до Закону "Про житлово-комунальні послуги", як він у нас звучить, це урядовий документ, я нагадаю, що ми зверталися до уряду щодо відновлення пільгового тарифу на електроенергію, щодо відновлення тієї справедливої ціни з урахуванням ціни на газ власного видобутку і інших моментів. Тоді тарифна політика в країні буде справедливою і платіжка буде підйомною для більшості громадян України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ще слово просить народний депутат Бондар Михайло, і після цього ми будемо переходити. А, бачу, ще Анна Скороход, і після цього будемо переходити до голосування. Запросіть народних депутатів до залу. Поки Михайло Бондар, потім Анна Скороход, прошу.
Дякую. Михайло Бондар, "Європейська солідарність". "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект, але я впевнений, і вся фракція, що від комітету мали бути би в теперішній час не ті законопроекти. В час, коли ми імпортуємо електроенергію з Білорусі і Росії, коли в 2021 році 62 відсотки імпортованої вугільної продукції це є Російська Федерація, ми мали би приймати закони, які забезпечили би енергобезпеку нашої держави і захистили би власного виробника і генеруючі компанії, і вугледобувні компанії. Тому в першу чергу мали би розглядатися ці закони. І якраз Зеленський несе відповідальність за втрату якраз енергетичної безпеки нашої держави, підписуючи закони, які дозволяють імпортувати.
Будь ласка, Скороход Анна Костянтинівна. І після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" підтримує в першому читанні цей законопроект, адже він абсолютно технічний, і він просто пролонгує термін на проведення конкурсу для призначення управителя багатоквартирного будинку місцевою владою. Але давайте будемо відвертими, він не вирішує жодних житлово-комунальних проблем. І, дійсно, правильно сказав мій колега, він просто таким чином, коли ми все перевели на ОСББ і повішали всі проблеми на ОСББ, ми знімає відповідальність з місцевої влади, з центральної влади і перекладаємо всі ці проблеми на місцевого жителя, перекладаємо на власників майна. Цього не має бути, оскільки люди до цього сплачували комунальні послуги, і вони сплачували в тому числі за капітальні ремонти свого житла, які просто-на-просто не виконувалися. А тому, дійсно, треба змінювати повністю підхід до цієї системи і.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про житлово-комунальні послуги" (реєстраційний номер проекту 6103). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:33:46]] За-261 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Йдемо далі. Наступний законопроект. Це перше читання, це проект Закону про внесення змін до деяких законів України (реєстраційний номер 5450). Шановні колеги, спочатку давайте я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:34:24]] За-229 Рішення прийнято. Я запрошую до слова заступницю міністра освіти і науки Рогову Віру Борисівну. Віра Борисівна, поки ви йдете, я розумію, може, це не стосується вас, але я хотів би, щоб і Міністерство освіти і науки, і Кабінет Міністрів врешті-решт відмовилися від цієї ганебної практики називати законопроекти як проект Закону про внесення змін до деяких законів України. З закону має бути зрозуміло, про що цей закон і які суспільні відносини він буде регулювати. Дякую. Це я вже вкотре звертаюся до Кабінету Міністрів. Тому, будь ласка, зверніть увагу на це. Будь ласка, я надаю слово заступнику міністра освіти і науки Роговій Вірі Борисівні. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Розвиток системи позашкільної освіти, орієнтування її на цінності, підвищення якості, формування ефективної мережі закладів і розширення доступу до позашкільної освіти є одним з ключових пріоритетів реформування освітньої галузі. В сучасних умовах на позашкільну освіту покладаються нові функції. В першу чергу, це формування лідера, патріота, успішної конкурентоспроможної особистості. Зазначення, а також потреба узгодження термінології Законом України "Про освіту" урядом внесено на розгляд Верховної Ради України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України. Законами України "Про позашкільну освіту" та "Про освіту" позашкільна освіта визначена однією з складових системи безперервної освіти, що спрямована на розвиток здібностей здобувачів освіти, задоволення їх інтересів і потреб у професійному визначенні. На сьогодні функціонує понад 1350 закладів позашкільної освіти, у яких навчається більше 1 мільйона 200 дітей. Проект акта урегульовує важливі питання функціонування та розвитку закладів позашкільної освіти, зокрема: забезпечення якості позашкільної освіти, розмежування повноважень у сфері позашкільної освіти між органами виконавчої влади, права та обов’язки учасників освітнього процесу, включення до критеріїв здобувачів позашкільної освіти осіб, що здобувають фахову передвищу та вищу освіту, створення безпечного освітнього середовища і конкурсного відбору на посаду керівника закладу позашкільної освіти. Представлений проект закону двічі виносився на громадське обговорення та допрацьований за участю міжнародної асоціації позашкільної освіти. Прийняття закону.
Дякую. Дякую, Віра Борисівна. [[Шум у залі]] Віра Борисівна, все, час вийшов. Не хочу вас розстроювати. Я запрошую до слова співдоповідача, голову Комітету з питань освіти, науки та інновацій Сергія Віталійовича Бабака. Будь ласка, Сергій Віталійович.
Доброго дня, шановні колеги! Закон 5450, справді, внесений Кабінетом Міністрів. Комітет його дуже уважно опрацював з усіма стейкхолдерами. Більшість з них його підтримують з незначними зауваженнями, які комітет доопрацює разом з усіма нами до другого читання. Тому на своєму засіданні комітет рекомендував законопроект 5450 прийняти за основу з подальшим доопрацюванням до другого читання. Дякую, колеги, і прошу підтримати.
Дякую, Сергій Віталійович, блискуча доповідь, коротка. Дякую. Шановні колеги. Коротка, як назва цього законопроекту, дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати, прошу записатися два – за, два – проти, будь ласка. Будь ласка, слово надається народному депутату Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово Івану Кириленку.
Іван Григорович Кириленко, будь ласка.
Іван Кириленко, фракція "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановні колеги, удосконалюючи правове поле в сфері освіти, уряд, на жаль, вніс не зовсім досконалий законопроект, про це свідчать численні зауваження науково-експертного управління. По-перше, правова визначеність багатьох термінів вимагає чіткості, зрозумілості і однозначності, інакше ряд норм залишаться тільки добрими намірами. Зокрема, а що це таке "неякісні послуги з харчування" або що таке "безпечність освітнього середовища з використанням кіберпростору"? Окремі норми закінчуються взагалі неприпустимим для закону терміном "тощо", зрозуміло, що це канал, за яким все, що завгодно. По-друге, новела щодо формування у здобувачів позашкільної освіти української громадянської ідентичності, це дуже сильно, актуально, але що це? Треба однозначно розкрити і зміст, і сутність. По-третє, джерела фінансування цієї важливої структурної складової освіти. Вони широкі, всеохоплюючі і це добре, але ж треба унормувати цю вседозволеність в залежності від статусу закладу і це логічно, бо є норми Бюджетного кодексу. По-четверте, деякі норми законопроекту відсилають до виконавця, яким є держава. Так ні, друзі, це ж норми Конституції, а не закону, який і покликаний чітко визначити адресного виконавця, а саме орган, центральний орган виконавчої влади або органи місцевого самоврядування. Ми підтримаємо в першому читанні з урахуванням того, що ці недоліки можна виправити до другого читання. Дякую.
Дякую, Іване Григоровичу. Слово надається народному депутату України Батенку Тарасу Івановичу, "Партія "За майбутнє". Будь ласка. Констанкевич Ірина Мирославівна, будь ласка.
Шановні колеги, безперечно, даний законопроект треба підтримати, оскільки йдеться про врегулювання складних питань, які стосуються позашкілля. І група "За майбутнє" буде його підтримувати, так як профільний комітет визначив, що потрібно технічні правки ці підтримати. Але, перше, на жаль, ми давно уже чекаємо від уряду Закону про позашкілля, власне, так як це було передбачено Законом "Про освіту" ще в 2018 році, що потрібно підготувати окремі профільні закони, які б врегулювали дошкільну освіту, позашкільну освіту, професійну освіту і таке інше. І якби у нас був уже цей закон, який ми чекаємо від уряду, то, напевно, не потрібно було б сьогодні точково врегульовувати питання термінології, понятійної якоїсь системи, механізмів і такого іншого. Тому прошу залу підтримати даний законопроект, оскільки він направду є технічним, але при цьому наступний крок – це позашкілля, де будуть чітко виписані соціальні гарантії для працівників позашкілля, збільшення зарплати, як для усіх інших педагогічних працівників, а не тільки для середньої школи, належне фінансування не тільки з місцевого бюджету. І якщо оцей соціальний пакет для працівників позашкілля буде гарантований державою, то я думаю, що у нас позашкілля буде так само в пріоритеті, як і середня освіта. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Забродському Михайлу Віталійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Будь ласка.
Прошу передати слово Артуру Герасимову.
Артур Володимирович Герасимов, будь ласка.
Шановні колеги, шановні українці! Ви знаєте, от назва цього закону це як квінтесенція непрофесійності влади Зеленського, яка і є головною причиною, яка довела країну до того, де ми зараз знаходимося і в економіці, і в енергетиці, і в оборонній сфері. Бо ви вдумайтеся, закон про закон. Ну, слухайте, і це не питання тільки до Міністерства освіти і науки. Бо якщо ці нездари не знають, питання, що виникають, тут є юристи, до Міністерства юстиції, яке давало погодження на цей закон. І взагалі-то питання виникає до рівня Прем’єр-міністра і до рівня Кабінету Міністрів, які голосували за цей закон перед тим, як він потрапив в український парламент. Але на відміну від Кабміну Зеленського в "Європейській солідарності" закони читають. І це дійсно закон, який регулює досить важливі питання позашкільної освіти, він має бути прийнятий. Так, в ньому ще багато недоліків. Але "Європейська солідарність" буде підтримувати цей закон в першому читанні, з урахуванням того, що ми щиро сподіваємося, що до другого читання в комітеті, який є набагато більш професійним ніж Кабінет Міністрів, який продукує ці безглузді назви, всі речі будуть враховані. І, дійсно, на виході українська освіта отримає закон вже, який буде в собі мати ті норми, які реально позашкільній освіті допоможуть, а не будуть заганяти її в ситуацію, в яку заганяють по багатьом іншим напрямкам влада Зеленського цю країну. Дякую за увагу.
Слово надається, в мене написано: народний депутат Рахманінов, але я так розумію, що ви передаєте Інні Романівній, да? Будь ласка. Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, партія "Голос". Шановні колеги, звичайно, що цей законопроект, попри деяку абсурдність його назви, треба підтримувати. Позашкілля – це важливий елемент розвитку дитини, і, звичайно, необхідно зробити все можливе, аби позашкільну освіту можна було здобувати максимально в вільний спосіб. Цей законопроект намагається вирішити цю проблему. Але я хотіла би звернути увагу на інші питання, які стосуються зараз теперішньої ситуації в українській освіті. У вересні 2022 року до п’ятого класу підуть дітки, які пішли в Нову українську школу, це дітки, які вчилися за новими програмами, за новими підходами і які зараз повинні піти в п’ятий клас. Це означає, що вони повинні отримати нових вчителів-предметників, яких треба перенавчити, в яких треба інвестувати час і гроші. Нам конче необхідно прослідкувати, аби реформа Нової української школи не померла при переході з початкової школи до базової школи. На превеликий жаль, на сьогодні ми не бачимо активного руху і роботи з боку Міністерства освіти і науки України в цьому напрямку. Відверто кажучи, я так само дуже сумніваюся, чи може Міністерство освіти і науки України, яке призначає очільником профільного директорату людину Табачника, рухати реформу Нової української школи. На жаль, реалії і загрози зараз є дуже страшними. Я би дуже хотіла зараз, користаючись нагодою, звернутися до профільного комітету з проханням провести комітетські слухання, скористатися нашою можливістю парламентського контролю і відслідкувати, яким чином зараз відбувається підготовка до п’ятого класу Нової української школи. Давайте заслухаємо всіх, хто до цього залучені. Давайте проговоримо про те, які є ризики, щоб потім ми про це говорили не влітку 2022, коли вже буде пізно, а зараз, коли ще є шанс виправити і зробити все можливе, аби українці продовжували вірити в реформу освіти, яка принесе кращу освіту нашим дітям. Дякую.
Слово надається народному депутату України Павленку Юрію Олексійовичу. Будь ласка, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний пане Голово, шановні колеги! Без сумніву, важлива тема є в цьому законопроекті, спрямована на врегулювання низки положень, які стосуються розвитку діяльності позашкільної освіти. Разом з тим даний законопроект не дає головної основної відповіді, а як же буде фінансуватися позашкільна освіта, фінансуватися викладач у позашкільній освіті? Як буде відбуватися система оновлення позашкільної освіти? На жаль, в процесі реалізації реформи так званої децентралізації ми просто забули про дітей і зараз намагаємося наздогнати ті провали, які відбуваються в процесі формування, існування і діяльності територіальних громад. І, на жаль, цей законопроект знову не дає відповіді, як в умовах децентралізації буде існувати позашкільна освіта. Тому я підтримую колег, які говорять про необхідність ґрунтовного доопрацювання до другого читання даного законопроекту.
Будь ласка, Роман Грищук, і після цього переходимо до голосування, шановні колеги. Запросіть народних депутатів. І Білозір. І після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, позашкілля важливе, знаєте, від того, ким працює і ким стане людина, багато залежить те, куди вона ходила в гурток або чим займалася в позашкільний час. Ми, на щастя, з вами маємо дуже сильну систему позашкільної освіти, маємо надзвичайно талановитих викладачів. Проте, у системи позашкільної освіти є виклики, один з цих викликів – це процес децентралізації, закриття, оптимізація багатьох закладів позашкільної освіти. Я хочу звернутися до всіх представників ОТГ, не скорочуйте викладачів, не закривайте заклади позашкільної освіти, позашкілля – це фундамент нашої освіти. Щодо цього законопроекту, в першому читанні прошу всіх підтримати, до другого ми комітетом опрацюємо. Дякую.
Дякую. Будь ласка, завершальне слово надаю народній депутатці Білозір Ларисі Миколаївні, і переходимо до голосування.
Колеги, а що ми зробили, щоб не закривали позашкілля в громадах? Насправді, от я дивлюся, що крім. Тут дійсно законопроект уточнює окремі питання забезпечення позашкільної освіти, але я не бачу тут окрім моніторингу, аудиту, ліцензування, обов’язків, які визначає цей закон, розширення управління з боку КМУ, я тут не бачу, а що ми робимо для того, щоб люди не поневірялись і не отримували ці мізерні зарплати, і що ми робимо для того, щоб не закривалися заклади позашкілля, будинки дитячої творчості та юнацтва. Сьогодні 90 відсотків дітей позашкілля отримують освіту тільки в містах, сільські діти втрачають цю можливість. І тому в своїй законотворчій діяльності уряд, в принципі, і депутати упускають дошкілля комплексне та позашкілля з поля зору і применшують його важливість. Такі закони, вони є не, знаєте, неґрунтовні і.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, єдине, що справедливості заради треба сказати, що такі назви були у парламентах всіх скликань, і це практика, з якою треба завершувати. [[Шум у залі]] З процедури? Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України (реєстраційний номер проекту 5450) Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:50:45]] За-269 Рішення прийнято. Дякую, колеги, за підтримку цього законопроекту. Наступне, у нас два законопроекти. У нас залишається 10 хвилин, але я продовжую одразу час щодо завершення цього законопроекту, якщо встигнемо – наступного, тому що там немає поправок, це друге читання. Ми не встигаємо. Я вас дуже прошу, у нас 10 хвилин залишилося. Ми переходимо до розгляду питання реєстраційний номер проекту 5461, 5461-1. Це проект Закону про внесення змін до Закону України “Про освіту” щодо встановлення відповідальності за передачу академічних творів із порушенням принципів академічної доброчесності. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. [[14:51:45]] За-227 Рішення прийнято. Я запрошую до слова автора першого законопроекту Совсун Інну Романівну, це законопроект 5461, будь ласка.
Інна Совсун, партія "Голос". Шановні колеги, вашій увазі пропонується законопроект, розроблений мною спільно з іншими авторами. В тому числі окремо хочу подякувати Юлії Гришиній з партії "Слуга народу", які долучились до розробки законопроекту з дуже складною і, я думаю, не до кінця зрозумілою назвою. Законопроект називається "щодо посилення відповідальності за порушення принципів академічної доброчесності". Пори складну назву, ідея цього законопроекту максимально проста. Я звертаюсь до тих, хто нас зараз слухає, і до колег в залі. Візьміть телефони, наберіть в гуглі дуже просте словосполучення: дисертація на замовлення. Ви знайдете сотні сайтів, які пропонують таку послугу. На превеликий жаль, на сьогодні це є проблемою не просто для української освіти, в міжнародному академічному полі Україна зараз є відомою як одна з країн, яка чи не найчастіше продукує написання академічних текстів на замовлення. Ось це "дисертація під ключ" – це є порушення, "курсова на замовлення" – це порушення. І це порушення, яке не може виявити окрема викладачка. Я як викладачка в університеті я можу перевірити на плагіат, але у випадку, якщо людина замовила і оплатила окремо написану працю, перевірити викладачка цього не може. Тому що пропонує цей законопроект? Він насправді пропонує дуже просту річ: визначити це як тип порушення для того, аби вже в подальшому розвивати законодавство. І є дискусія з Комітетом правоохоронної діяльності, аби зрештою ми могли карати за це правопорушення в першу чергу компанії, які на цьому заробляють мільйони, заробляють на тому, щоб обманювати, заробляють на тому, щоби продавати фактично дипломи. Це не складний законопроект, він вирішує дуже точкову проблему, але дуже важливу, він відновлює справедливість, він відновлює довіру до системи української освіти. І я спільно з іншими авторами дуже прошу його підтримати. Дякую.
Дякую. Слово надається автору альтернативного законопроекту народному депутату України Лукашеву Олександру Анатолійовичу. Будь ласка, Олександр Анатолійович.
Доброго дня, шановні колеги! Лукашев Олександр. Хотів би представити на ваш розгляд альтернативний законопроект щодо внесення змін до Закону України “Про освіту” в частині посилення відповідальності за порушення принципів академічної доброчесності (реєстраційний номер 5461-1). Шановні друзі, наш український парламент чи не найперший в світі за своїм науковим потенціалом, оскільки за кількістю кандидатів і докторів наук ми значно випереджаємо наших колег по світу і по Європі. Але тут є інша проблема, яка є предметом і основного законопроекту, підтриманого комітетом, і нашого альтернативного, який ми розробили спільно з колегами. Нам необхідно позбавитися цього суспільного і наукового зла, яким є академічна недоброчесність, а саме подання здобувачами наукових ступенів текстів, авторами якими вони не виступають і не є. Тому ми закликаємо колег підтримати саме наш законопроект, оскільки ми пропонуємо запровадити термін "академічний текст", який на сьогодні використовується в Постанові Кабінету Міністрів, що регулює діяльність Національного репозитарію академічних текстів. І, крім того, наш законопроект підтриманий і Міністерством освіти і науки України, і, крім того, Інститутом законодавства Верховної Ради України, а також Національною академією педагогічних наук України. Тому сподіваємося на вашу підтримку і продовження фахової дискусії. Дякую.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань освіти, науки та інновацій Сергію Віталійовичу Бабаку. Будь ласка, Сергій Віталійович.
Доброго дня, ще раз, шановні колеги! Закон справді потрібний і він тільки починає регулювати сферу, у якій у нас, на жаль, є певні проблеми. Комітет розглянув обидва закони – і основний, і альтернативний, і рекомендує прийняти за основу проект Закону 5461. Тому що це по суті комітетський закон, над ним працювала більша частина комітету. Тому прошу підтримати за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити? Немає необхідності обговорювати. Шановні колеги, тоді, з вашого дозволу, приготуйтеся до голосування. Я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу законопроект № 5461, це проект Закону про внесення змін до Закону України “Про освіту” щодо встановлення відповідальності за передачу академічних творів із порушенням принципів академічної доброчесності. Шановні колеги, готові голосувати? Готові? Прошу голосувати. [[14:57:49]] За-250 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. Колеги, і ми домовлялися, що завершальним сьогодні буде голосування в другому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" щодо оприлюднення щорічного звіту керівника закладу вищої освіти та цільових показників діяльності закладу вищої освіти (реєстраційний номер проекту 5685-д). Я запрошую Сергія Віталійовича. Будь ласка, Сергій Віталійович, голова Комітету Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій. Шановні колеги, наскільки мене повідомили, ніхто не буде ставити свої поправки. Ніхто. Ми можемо голосувати? Дякую. Шановні колеги, прошу, займіть свої місця. Я ставлю пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" щодо оприлюднення щорічного звіту керівника закладу вищої освіти та цільових показників діяльності закладу вищої освіти (реєстраційний номер проекту 5685-д). Готові голосувати? Шановні колеги, прошу голосувати. [[14:59:16]] За-262 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, пленарне засідання Верховної Ради оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу о 10 годині. Дякую.