148. Návrh Poslanecké sněmovny na volbu kandidátů na člena Rady Ústavu pro studium totalitních režimů Usnesení volební komise číslo 99 ze 7. prosince máme k dispozici a předávám slovo panu předsedovi volební komise Kolovratníkovi.
Děkuji, je to poslední volební bod. Tady je situace malinko odlišná, protože do Rady Ústavu pro studium totalitních režimů ty kandidáty nevolí přímo Sněmovna, Sněmovna pouze vybírá své návrhy pro Senát, pro horní komoru Parlamentu, a Senát poté bude hlasovat, hlasováním vybírat z návrhů předložených námi, Poslaneckou sněmovnou. Kolegové senátoři v souladu se zákonem na to jedno neobsazené místo, které bude volné od 19. března 2019, takže s předstihem, poslali nám sem do Sněmovny výzvu, abychom ty své návrhy podali do 31. ledna 2019. Volební komise tedy v souladu s touto výzvou vyhlásila lhůtu do 7. prosince tady pro poslanecké kluby. Sedmého prosince jsme v usnesení per rollam číslo 99 konstatovali následující podané nominace za jednotlivé kluby: pan Zdeněk Bárta - navržen KDU-ČSL, pan Lukáš Jelínek - navržen sociální demokracií, pan Pavel Kugler - navržen ODS, pan Jiří Padevět - navržen hnutím STAN a pan Mikuláš Pešta - navržen poslaneckým klubem Pirátů. Zvláštní zákon způsob volby nestanoví, volební komise opět navrhuje volbu tajnou - ale pozor, konzistentně i s předchozím volebním obdobím navrhujeme, aby ta volba byla pouze jednokolová s tím, že jak jsem řekl, my nevolíme, ale pouze tedy kandidáti procházejí určitým sítem Poslanecké sněmovny a postupujeme je poté k výběru do Senátu. Navrhujeme jako volební komise způsob, kterým jsme postupovali i při předchozích volbách v tomto případě, nebo u tohoto orgánu, že Sněmovna postoupí Senátu všechny kandidáty, kteří získají v té volbě nadpoloviční počet hlasů. To znamená, i vy jako poslanci můžete vybírat teoreticky žádného, ale jednoho až všech pět kandidátů, je to na vás a na rozhodnutí vašich poslaneckých klubů, a jak jsem řekl, Sněmovna poté do Senátu postoupí buď jednoho, dva, tři, čtyři nebo teoreticky i pět kandidátů, pokud by získali nadpoloviční počet hlasů a nebude tedy provedeno to takzvané zúžení do toho druhého kola. To je tedy návrh volební komise. Nyní prosím opět o otevření rozpravy a poté o hlasování o navrženém způsobu volby.
Děkuji. Otevírám rozpravu. Přihlášený je pan poslanec Žáček, s přednostním právem pan předseda Stanjura.
Já bych chtěl navrhnout, aby i tato volba nebo nominace byla dvoukolová, abychom byli schopni poslat několik kandidátů k výběru Senátu a při počtu pět je poměrně malá pravděpodobnost, že se nám to povede už v prvním kole. Tak abychom aspoň jednoho, případně dva kandidáty byli schopni poslat. Čili navrhuji, aby v tomto případě platilo všechno, co říkal pan předseda volební komise, ale abychom měli dvě kola a postoupili do Senátu ty, kteří v prvním nebo druhém kole získají nadpoloviční většinu vydaných hlasovacích lístků. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Žáček v obecné rozpravě. Pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, za chvíli budeme rozhodovat o kandidátovi na člena Rady Ústavu pro studium totalitních režimů. Abychom si byli všichni vědomi, v jaké kritické situaci se tato důležitá paměťová instituce nachází, případně co nového člena rady při výkonu jeho veřejné funkce čeká, ocituji vám nedávné prohlášení Aleše Cimbaly, mluvčího Městského státního zastupitelství v Praze, které se bezprostředně týká osob ve vedení této důležité paměťové instituce. Cituji: "Byly zahájeny úkony trestního řízení. Věc je vedena pro podezření ze spáchání trestných činů porušení povinnosti při správě cizího majetku, sjednání výhody při zadání veřejné zakázky, při veřejné soutěži a veřejné dražbě a poškození finančních zájmů Evropské unie, to vše ve spolupachatelství." Tolik stručný citát z článku Jana Horáka publikovaného 26. listopadu na serveru Lidovky.cz. K tomu mohu dodat, že z dalších novinářských článků otištěných o této smutné kauze v posledním půl roce vyplývá, že trestní řízení vede příslušné oddělení Národní centrály proti organizovanému zločinu Služby kriminální policie a vyšetřování, které se, pro vaši informaci, zabývá vyšetřováním trestných činů s odhadovanou škodou vyšší než 150 milionů korun. Pro jistotu opakuji - nad 150 milionů korun. Tento tristní stav jsme nedávno, 3. prosince tohoto roku, dokonce zde na půdě Poslanecké sněmovny probírali na zvláštním semináři. Položme si otázku, jak je možné, že vedení této instituce je vyšetřováno v tak závažné kriminálně trestné činnosti. Odpověď je jednoduchá - členové Rady Ústavu pro studium totalitních režimů neplnili řádně svoji řídicí a kontrolní úlohu stanovenou zákonem, a to přesto, že nesou za výkon své veřejné funkce zodpovědnost, řekl bych až do výše svého majetku. Za vrchol absurdity proto považuji, že dva členové rady, jeden stávající a druhý bývalý, přímo zodpovědní za nezvládnutí kontrolních funkcí při nakládání s přidělenými finančními prostředky a správě cizího majetku, resp. vytvoření a udržování korupčního prostředí, jež současnému vrcholnému managementu umožnilo masivně porušovat platné zákony, až to ohrožuje samotnou existenci nejenom Ústavu pro studium totalitních režimů, ale také jemu podřízeného Archivu bezpečnostních složek, jsou opětně nominováni za kandidáty Poslanecké sněmovny do Rady ÚSTR. Za této situace navíc nelze vůbec vyloučit - a upřímně řečeno, vůbec bych se tomu nedivil - že Policie České republiky bude prověřovat také trestní odpovědnost jednotlivých radních a jejich bezprostřední podíl na řízení ÚSTR. Pro uvedení do širších souvislostí uvádím, že vyšetřování orgánů činných v trestním řízení se zejména týká finančních prostředků z kapitoly státního rozpočtu číslo 355, o jejichž navýšení v souvislosti s tzv. opravou opláštění budovy Ústavu pro studium totalitních režimů rozhodl bývalý vicepremiér Sobotkovy vlády a ministr financí Andrej Babiš a následně i jeho nástupkyně paní ministryně Alena Schillerová. To říkám včas, v dostatečném předstihu před volbou nového člena rady, aby nevznikly nějaké pochyby, že by představitelé hnutí ANO mohli být zapojeni do machinací s veřejnými prostředky, které prováděli a zjevně stále ještě provádějí vedoucí představitelé ÚSTR, najmenovaní do svých funkcí z popudu tehdejší sociálně demokratické většiny v Senátu, resp. za asistence jejich zelených spojenců v Radě Ústavu pro studium totalitních režimů. Aby nebylo žádné mýlky, anebo aby nebylo dotčeno dobré jméno dalších navržených kandidátů, o nichž budeme nyní rozhodovat, uvádím, že se tato moje informace uvádějící do souvislosti pozadí nadcházející tajné volby netýká těchto kandidátů: pana Pavla Kuglera, pana Jiřího Padevěta a pana Mikuláše Pešty, kteří až dosud členy rady ústavu nebyli. Chci vás všechny v této souvislosti požádat: z těchto kandidátů vybírejme a pouze těmto kandidátům dejme své hlasy. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Faktickou poznámkou bude reagovat pan místopředseda Sněmovny Pikal. Prosím, máte slovo.
Já tady nebudu reagovat s faktickou poznámkou, ale využiji faktickou poznámku k přednesení procedurálního návrhu, a to pokud tedy budeme hlasovat o té proceduře, jak jsem pochopil, že jsou tady různé návrhy na způsob hlasování, tak bych chtěl požádat, aby se o tajnosti té volby hlasovalo odděleně. Je mi jedno, jestli předtím, co se vybere, procedura, nebo potom, ale abychom se mohli zvlášť vyjádřit k tajnosti volby. [[Místopředseda Pikal debatuje mimo mikrofon s poslancem Kolovratníkem.]] Já vím, že jsou oboje dvoje navržené jako tajné, ale my nechceme hlasovat tajně o těchto věcech a vždycky - abychom nemuseli současně hlasovat o způsobu volby a o tom, že je tajná. Abychom...
Pane místopředsedo, já vám rozumím. Jenom konstatuji, že jak v návrhu volební komise na jednokolovou volbu, tak v protinávrhu pana předsedy Stanjury na dvoukolovou volbu se v obou případech předpokládá volba tajná. Takže i protinávrh předpokládá tajnou volbu, i ten návrh volební komise předpokládá tajnou volbu. Takže nemusíme mít třetí hlasování. V obou případech bude naplněno to, že rozhodujeme o tajné volbě.
V tom případě asi musím protinavrhnout, abychom hlasovali obě dvě ty možnosti volby, ale jako veřejné. Čili dva protinávrhy.
Ale já se omlouvám, jenom na vysvětlenou. Pokud neschválíme tu tajnou volbu, tak budeme hlasovat veřejně. Tak to je. My hlasujeme o návrhu volební komise na tajnou volbu. V případě, že tento návrh neprojde, budeme hlasovat veřejně. Je to v souladu skutečně jak s pravidly volební komise, tak s tradicí. Pan předseda Stanjura s přednostním právem. Potom, pane místopředsedo [[k poslanci Pikalovi]], určitě budete mít také slovo. Prosím, pane předsedo.
Já bych to zjednodušil, abychom se dlouho nehandrkovali. První hlasování by mohlo být, jestli ta volba proběhne tajně, nebo veřejně, a druhé hlasování pak, jestli bude jednokolová, nebo dvoukolová. A máme to. Ať nehlasujeme čtyřikrát.
Pan místopředseda Pikal.
Já děkuji panu předsedovi Stanjurovi, že to vyřešil.
Prosím, pane předsedo.
Já asi mohu, pokud se ještě nacházíme v rozpravě... [[Předsedající: Jsme stále v rozpravě.]] Tak se v rámci rozpravy, tedy jako předseda volební komise, hlásím. Děkuji panu předsedovi Stanjurovi, ten to vlastně rozsekl. Můžeme se tedy dohodnout a v uvozovkách vybruslit z toho tím způsobem, že nejdříve rozhodneme, pokud to pan místopředseda Pikal formuloval jako protinávrh, že Piráti žádají o volbu veřejnou, aklamací, o tom můžeme hlasovat. A pokud to nebude přijato, pak přistoupíme k druhému kroku a budeme rozhodovat o způsobu té tajné. Jenom k tomu návrhu pana předsedy Stanjury chci říci jednu věc. Jak Senát ve svém usnesení v požadavku na Sněmovnu, tak zákon nespecifikují, neříkají, kolik kandidátů tam máme vyslat. My můžeme předjímat, že se volí jedno jméno, to znamená, v tom druhém kole bych mohl dovozovat, že tedy budeme zužovat na dva, na dvojnásobek, ale také můžeme tam vyslat dva nebo tři nebo čtyři. A pak nevím, neumím si odpovědět, podle jakého klíče bychom v tom druhém kole měli zužovat. Takže to prosím o vysvětlení nebo doplnění toho vašeho protinávrhu. A jinak si dovolím, a není to myšleno ve zlém, stát si za návrhem volební komise. To znamená, dohodnout se na volbě tajné jednokolové, je to i v souladu tedy s tradicí, respektive s předchozím stejným krokem, který Sněmovna provedla v březnu 2014 v předchozím volebním období. Děkuji.
Pan předseda Stanjura.
Vysvětlím. Pan předseda volební komise má pravdu. Můj návrh zní, aby v prvním kole volby kandidovali ti, kteří získají nadpoloviční většinu hlasů. Do druhého kola postoupí všichni ostatní. A v druhém kole budou zvoleni pouze ti, kteří dostanou nadpoloviční většinu v druhém kole. Já rozumím návrhu volební komise, to je protinávrh, který podle mě dává větší šanci, abychom měli alespoň nějakého kandidáta. Rozsekneme to hlasováním.
Děkuji. Ještě se někdo hlásí do rozpravy? Nehlásí. Já jenom, abychom byli v souladu s jednacím řádem a s pravidly, já budu respektovat požadavek pana místopředsedy Pikala, abychom hlasovali o tom, zda volba bude tajná, nebo veřejná. Nemohu nicméně dát hlasovat o veřejné volbě, protože jednací řád stanoví, ve kterých případech se hlasuje tajně, a v těch ostatních se hlasuje tajně, pouze pokud se na tom usnese Sněmovna. Takže budeme hlasovat o návrhu, abychom v tomto případě rozhodovali tajnou volbou. To bude první hlasování. Druhé hlasování bude o protinávrhu, který přednesl pan předseda Stanjura, to znamená, abychom rozhodovali ve dvou kolech. A třetí hlasování případně bude o tom, že budeme rozhodovat v jednom kole, tak jak to navrhla původně volební komise. Je prosím s tímto postupem souhlas, nebo má někdo nějaký jiný návrh, námitku? Ne, takže můžeme postupovat podle tohoto návrhu. Nejprve hlasujeme o tom, že volba kandidáta na člena Rady Ústavu pro studium totalitních režimů proběhne tajně. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování pořadové číslo 130: přihlášeno 190 poslanců, pro 151, proti 21. Rozhodli jsme o tom, že volba bude tajná. Nyní budeme rozhodovat o návrhu, že volba má být dvoukolová, tak jak ho přednesl pan předseda Stanjura. Já zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování pořadové číslo 131: přihlášeno 190 poslanci, pro 137, proti 13. Rozhodli jsme o dvou kolech této volby. Myslím, že jsme se vyrovnali se všemi návrhy, a nyní předávám ještě slovo panu předsedovi komise, aby nás informoval o lhůtách a způsobu volby.
Tak děkuji za to hlasování. Budeme tedy vycházet z toho, že je volba dvoukolová, ta poslední. Nyní prosím o přerušení tohoto bodu. Volební lístky vyplnit bude tentokrát časově náročnější, takže dávám 19 minut a volební místnost bude otevřena do 13 hodin, teď už 16 minut, takže do čtvrt na dvě, a výsledek bych oznámil ve 14.30 hodin na začátku odpolední části jednání. Děkuji.
Děkuji. Přerušuji projednávání tohoto bodu na provedení volby. Připomínám, že jednání Poslanecké sněmovny bude pokračovat ve 14.30 hodin projednáváním státního rozpočtu, a současně připomínám, že organizační výbor se sejde ve 13.10 hodin.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, než budeme pokračovat v dnešním programu, prosím předsedu volební komise poslance Martina Kolovratníka, aby nás seznámil s výsledky voleb. Jedná se o bod 145 - Návrh na volbu člena dozorčí rady Státního fondu dopravní infrastruktury, bod 146 - Návrh na jmenování člena Rady pro rozhlasové a televizní vysílání a bod 147 - Návrh na jmenování člena Kontrolní rady Grantové agentury České republiky. Také se jedná o bod 148 - Návrh Poslanecké sněmovny na volbu kandidátů na člena Rady Ústavu pro studium totalitních režimů. Takže pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Dobré odpoledne, kolegyně, kolegové. Já vás seznámím s výsledky volebních bodů. Mohu v úvodu svého vystoupení konstatovat en bloc, že Sněmovna v uvozovkách nebyla v těch volbách úspěšná, a to v tom smyslu, že ani v jedné volbě jsme nakonec nikoho nezvolili, a vždy tedy kandidáti budou postupovat do druhých kol. A teď konkrétně k jednotlivým volbám. První je tedy