Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 105 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutna 133 narodna poslanika. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika. (Miladin Ševarlić: Po Poslovniku.) Po Poslovniku ne može. Nismo ni počeli sednicu. Narodni poslanik Vojislav Šešelj. Redom čitam.
Dame i gospodo narodni poslanici, imam prvo pitanje za ministra unutrašnjih poslova, Nebojšu Stefanovića – da li je napokon profunkcionisala veza između ministra i direktora policije i da li je direktor policije stigao u međuvremenu da obavesti ministra Stefanovića o svim kriminalnim radnjama ministra LJajića, Rasima LJajića, o kojima policija ima urednu evidenciju? Šta će ministar povodom toga preduzeti? To je toliko mnogo kriminalnih radnji i prikrivanja kriminala drugih, zloupotrebe funkcije itd, da jednostavno celu Vladu dovodi u pitanje ukoliko Vlada ne reaguje i ne krene na rekonstrukciju. Zatim, nedavno su bili izbori za Savet Bošnjačke nacionalne manjine. Na tim izborima su učestvovala tri politička subjekta. Ni jedan nije dobio apsolutnu većinu. Iako se u toku izborne kampanje Sulejman Ugljanin otvoreno svrstao u najgore neprijatelje Srbije, pozivao na destrukciju Srbije kao države, politički subjekti iza kojih stoji Rasim LJajić, koji valjda još nije organizovan kao stranka nego politička organizacija, pod nazivom „Vakat“, stupio je u koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom. Znači, potpredsednik Vlade Srbije i ministar trgovine i telekomunikacija Rasim LJajić direktno je u koaliciji sa Ugljaninom. Za predsednika Bošnjačkog nacionalnog saveta izabran je Esad DŽudža, čovek koji je do nekada imao lepo prezime – DŽudžević, starinsko, lepo, zvučno, na – ić. Odjednom mu je palo napamet da promeni prezime i da se preziva DŽudža ili DŽudžo, kako već, nije bitno. Značenje je isto. Pogledajte na turskom jeziku, pogledajte na srpskom jeziku. Značenje je – čovek bez morala, bez velike pameti, primitivan, bez ikakvog ukusa itd. To je DŽudža ili DŽudžo ako ćemo bliže originalnom turskom. Taj čovek sada kroji Srbiju i izdvaja centar Srbije, Vojvodinu, Sandžak i Kosovo. On uživa podršku Rasima LJajića. Da nije Rasima LJajića on nikada ne bi bio izabran na to mesto. Ovo je pitanje za Anu Brnabić – dokle će ona Rasima LJajića da trpi u Vladi Srbije? Šta to znači – da li Vlada cela stoji iza Rasima LJajića, iza njegovog kriminala, korupcije i protivdržavne delatnosti? Da vas upozorim, celi svet već 15 godina i više zna za kriminalne rabote Rasima LJajića. Oni među vama obrazovaniji sigurno su čuli za časopis „Defence and Folling Strategic Policy“. (Muamer Bačevac dobacuje.) Šta je, Bačevac, nisi nikada čuo? Sada ćeš čuti. Taj časopis je još 2004. godine objavio naučni članak Gregori Koplija o terorizmu na Balkanu i on na jednom mestu kaže, na internetu možete naći članak Gregori Koplija i na srpskom jeziku, postarali smo se da se prevede i da bude i na srpskom … (Narodni poslanik dobacuje: Vreme.) Nije još isteklo.
Sada je isteklo vreme. Hvala vam.
Dobro pozicionirani …
Hvala. Sada je isteklo pet minuta.
Meni piše tri minuta. Samo jednu rečenicu.
Ne piše dobro.
Uvek si bila tolerantna.
Znam, ali onda dobijem, ispadne da sam ja posebno prema vama tolerantna.
Uvek si bila tolerantna, Majo, prema svima.
Nemojte molim vas. Hvala puno, ali sada ne može. (Vojislav Šešelj: Samo jednu rečenicu o Rasimu LJajiću i njegovom bratu, kako koristi svoj kabinet za kriminal.) Sledeći poslanik koji dobija reč je Jovan Jovanović. Prijavite se, niste u sistemu.
Hvala. Tri nedelje kako Skupština nije zasedala bile su ispunjene događajima koji su ogoleli vlast u Srbiji i letentizam na spoljnopolitičkom planu, nesposobnost, bahatost, nasilje i klijentalizam na unutarpolitičkom . Tako smo iskusili poniženje u Parizu na proslavi 100 godina od završetka Prvog svetskog rata. Sticajem okolnosti ja sam taj dan bio tamo na Pariskom mirovnom forumu na kojem je učestvovalo 65 šefova država i vlada, ali našeg predsednika tamo nije bilo. Zatim, blago rečeno intervju predsednike Vlade za „Dojče Vele“ iz kojeg smo saznali da članstvo u EU praktično nije više strateški cilj Vlade, kao i da Srbija ne priznaje presude međunarodnih sudova, onda njen pokušaj da minimizira ubistvo Olivera Ivanovića, zatim neprimerena proslava još jedne tzv. pobede na međunarodnom planu, kao i skandalozne doskočice ministra spoljnih poslova u vezi sa tim, posle kojih se građani Srbije i Srbi na Kosovu nalaze u još goroj poziciji, mučko prebijanje političkih protivnika, uključivanje osuđenog ratnog zločinca u emisiju na televiziji sa nacionalnom frekfencijom, nepravilno finansijsko poslovanje svih lokalnih samouprava, trgovina naoružanjem u kojoj učestvuje otac ministra, obustavljanje saobraćaja na pruzi Beograd-Bar. Moja pitanja se odnose na prethodno navedene događaje, ali sva ta pitanja mogu da se podvedu pod jedno ključno, kakvo društvo želimo da izgradimo, odnosno na kojim vrednostima bi to društvo trebalo da se zasniva? Da li želimo društvo u kojem će se ceniti i podržavati obrazovanje, nauka, kultura, pristojnost, savestan rad, poštovanje zakona, društvo koje će se zalagati za zaštitu životne sredine i buduće generacije ili će prioritet imati bezbednosne strukture, sumnjivi poslovni partneri vlasti i verske zajednice kao što to pokazuje i predloženi budžet? Prvo pitanje upućujem predsednici Vlade – da li je Vlade posle katastrofalnog tretmana Srbije u Parizu preduzela neke korake da promeni predstavu o našoj zemlji ili je takav tretman bio usmeren samo lično protiv predsednika pa možda zato kao država nema za šta da brinemo? Drugo pitanje, takođe predsednici Vlade – zašto su stale evropske integracije koje su glavno proklamovani spoljno-politički cilj? Nedavni interni izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije govori da nema napretka u ključnim oblastima poput reforme pravosuđa, borbe protiv korupcije, ratnim zločinima i slobodi medija. Posle intervjua koji je dala „Dojče Vele“, a u kojem je izjavila – ako mene pitate da EU sada kaže da sutra možemo da se pridružimo, ja bih rekla ne, jer još nismo spremni i jasno je da članstvo u EU nije više, ako je ikada i bilo, strateški cilj Vlade. Stoga, vladajuća većina bi trebalo ili da smeni premijerku zbog nepoštovanja programa na kojem je izabrana, odnosno očiglednom neuspehu u njegovom ostvarivanju ili da ona ili neko drugi predstavi novi program. Podsećam, Hrvatska je završila pregovore sa EU za manje od šest godina, a u januaru će biti već pet godina kako Srbija pregovara a nije otvorila ni polovinu poglavlja, a o zatvaranju bolje i da ne pričamo. Inače, ovaj intervju „Dojče Vele“ samo pokazuje šta se dešava kada se naviknete na nameštene intervjue i godinama izbegavate debate, odnosno koristite propagandnu mašineriju pa počnete i sami da verujete u ono što govorite, iako to nema veze sa realnošću. Sve prethodno navedeno samo navodi na zaključak da ova vlast želi da nastavi u sivoj nedefinisanoj zoni u kojoj najveću korist imaju lovci u mutnom koji su joj bliski. I, čini se da su baš ti poslovni i politički partneri, koji su neretko proistekli iz kriminalnih krugova, razlog zbog kojih je premijerka pokušala da minimizuje ubistvo Olivera Ivanovića posle intervencije kosovskih bezbednosnih snaga u severnoj Mitrovici, sledećim skandaloznim rečima – nekakva istraga za nešto što se desilo pre 11 meseci, pa su odjednom se sada setili da na taj način nešto istražuju. Pitam predsednicu Vlade – da li se još seća izjave predsednika Vučića iz januara da je ubistvo Ivanovića teroristički akt, te da će njegove ubice biti pronađene, koja i kako je bila skrušena na grobu Olivera Ivanovića zajedno sa Markom Đurićem? Pitanje za ministra za lokalnu samoupravu – šta namerava da učini po pitanju nalaza DRI prema kojima nijedna lokalna samouprava u Srbiji nije dobila pozitivnu ocenu o finansijskom poslovanju, a dobro znamo ko je na vlasti u gotovo svim opštinama u Srbiji? Sledeće pitanje za ministra odbrane – da li je tačno da je Branko Stefanović, otac ministra policije, bio jedan od predstavnika firme koja je učestvovala u sklapanju poslova prodaje oružja između srpske firme „Krušik“ i kupaca iz Saudijske Arabije? I, ukoliko jeste, šta ga je kvalifikovalo da dobije takav posao? Konačno, pitanje za ministarku Mihajlović u vezi sa još jednim skandalom u njenom resoru. Naime, saobraćaj na barskoj pruzi između Užica i crnogorske granice nekoliko dana je bio u prekidu zbog zamašćenih šina, a i sinoć je ispalo nekoliko teretnih vagona na pruzi kod Svilajnca i to pri brzini od 20 kilometara na čas. Da li će neko, konačno, da odgovara za ovaj i druge propuste u njenom resoru? Hvala.
Hvala. Reč ima Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem predsednice. Postavljam pitanje ministru unutrašnjih poslova, ministarki pravde i gospodinu Aleksandru Vučiću, a u svetlu onoga što se dogodilo u petak, pre tri dana, kada je mučki, kukavički prebijen jedan od lidera Saveza za Srbiju, Borko Stefanović. Gospodin Borko Stefanović je, možda poslednji u nizu koji je prebijen od batinaških odreda SNS, a podsetiću vas i na neke slučajeve koji su se dešavali ranije. Godine 2013. u Vrbasu, Danilo Bobić i Ine Stravica su izjavili sledeće – Zoran Milojević Zelja me je prvo udarao po ulici, a zatim me je odvezao u sedište SNS u Vrbasu gde je nastavio da me tuče i davi. Godine 2014. Mionica, Milan Gavrilović, kandidat DS za predsednika opštine Mionica – „lada niva“ valjevskih registarskih tablica preprečila mi je put ispred, a drugi automobil je stao iza mog. Izašao sam, predstavio se i najnormalnije, najpristojnije, kad je bar 10 ljudi nasrnulo na mene i počelo da me bije. Nije bilo šanse da se odbranim od toliko napadača. Godine 2018. u Bujanovcu, tokom izbora za savete mesnih zajednica na biračkom mestu Kuštici aktivisti SNS koji nisu glasači na tom biračkom mestu su ušli i želeli da ometaju proces. Nakon upozorenja usledila je rasprava, a kasnije je Sašu Arsića jedan od njih udario, a drugi posekao nožem. Godine 2018. u Vranju se dogodilo da su Đorđe Ristić i Dragan Pavlović brutalno pretučeni od grupe huligana iz SNS i to Božidara Popovića, Miloša Antića i dva NN lica protiv kojih je Narodna stranka podnela krivične prijave. NJihova izjava je – prvo su nas vređali, psovali, dobacivali nam, pa potom obišli ogradu i počeli da nas udaraju. Bacili su Dragana, a ja sam se nakon nekoliko minuta izvukao i izmakao da pozovem policiju. Na kraju, ovo što se dogodilo u petak kada je pretučen Borko Stefanović i Boban Jovanović koji je bio sa njim – ulazio sam na vrata mesne zajednice gde je bila jedna grupa momaka u senci u mraku sa crnim kapuljačama i u nekoj tamnijoj odeći. Moja tri, četiri saradnika su išla malo iza mene. Prošao sam pored njih i naivno izgleda rekao „Dobro veče“, nakon čega sam dobio snažan udarac u potiljačni deo glave i izgubio svest. Bio sam u lokvi krvi i to nije bilo sve, jer dok sam ležao na betonu zadobio sam još nekoliko udaraca u predelu glave i tela. Ovo su izjave koje su policiji dali ljudi koji su brutalno napadnuti za nešto što je zajedničko za sve njih, a to je da su opozicija Aleksandru Vučiću i ovom režimu, da misle svojom glavom i da su medijski satanizovani i svi napadnuti kukavički od strane čopora gde su troje, četvoro ili petoro njih napali jednog ili dvojicu. Podsećam vas da manje od godinu dana je prošlo od kada je ubijen Oliver Ivanović, kome su pre toga zapalili automobil, zapalili kancelariji, upadali u stan i na kraju ga kukavički ubili sa šest metaka u potiljak. Dakle, pitam ministra unutrašnjih poslova, pitam ministarku pravde, pitam Aleksandra Vučića – dokle se stiglo sa svakom od ovih istraga i šta je epilog pojedinačno svakog od ovih slučajeva? Pitam – da li Srbija za koju se vi zalažete je Srbija podele, mržnje, medijske satanizacije, agresije, linča, nasilja, Srbija u kojoj se u jednom danu, kao juče, dogodi ubistvo u Pirotu, ubistvo u Nišu, pokušaj ubistva na Bežanijskoj kosi? Dakle, u ovakvoj atmosferi i u ovakvom ambijentu pitam vas – koji je sledeći opozicioni političar koji će biti pretučen od vaših kriminalno batinaških organizacija koje imate po celoj Srbiji? I, da li je to način na koji ćete se zalagati za demokratiju, slobodu mišljenja i vladavinu pravde i instituta u Srbiji?
Hvala. Vreme. Hvala. Zahvaljujem. Reč ima Muamer Bačevac.
Uvaženi narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije i uvažena predsedavajuća Narodne skupštine Republike Srbije, mi se nalazimo u domu koji donosi zakone i brine se o zakonitosti i sprovođenju zakona u ovoj državi, pa vas najljubaznije predsednice Skupštine, gospođo Majo Gojković podsećam, da obzirom da ste vi u strukturi države Republike Srbije drugi po važnosti i da reprezentujete ovu državu na pravi način, a pre svega i ovu Skupštinu koja je najviše zakonodavno telo i još jednom ponavljam, brine se o zakonitosti rada u celoj državi, najtoplije vas molim da sazovete Administrativni odbor i da se konstatuje prestanak mandata samozvanom vojvodi Šešelju, obzirom da je po članu Zakona o izboru narodnih poslanika, član 88. stav 3. on jasno označen kao neko kome automatski prestaje mandat, obzirom da je optužen za najteže ratne zločine i da je reč o ratnom zločincu koji sedi ovde sa nama. Još jednom vas podsećam da ne postoji parlament u Evropi u kojem sedi jedan ratni zločinac. Moram vam preneti zabrinutost građana Novog Pazara i Sandžaka, a moram vam naglasiti i zbog ostalih građana Srbije da sam dobio podršku i da je za mene glasao ogroman broj Srba, srpske nacionalne manjine i da u Novom Pazaru sam zaista imao mnogo poziva i mnogo zaustavljanja od njih. Oni su zabrinuti za bujanje nacionalizma i još jednom kažem, fašizacije koju predvodi gospodin Šešelj. Gospodo, reč – homogenizacija je prvi put uvedena u 18. veku, pa je onda lepo socijal-demokratija nemačka, odnosno gospodin Himler uspostavio u tom sistemu, a ona je značila i ona znači, obilato su je koristili, ona znači čišćenje jednog terena od jedne nacije, deportacija određenih stanovnika određene nacije, njihovo proterivanje i ubijanje. Gospodo, gospodin samozvani vojvoda Šešelj je upravo za te stvari u najvišem međunarodnom sudu osuđen i on je ratni zločinac i molim vas, nije dobro za Republiku Srbiju da jedna osoba ovakve prošlosti, ovakvih manira, ovakve kulture sedi u Skupštini Republike Srbije. Zaista, moram da vam prenesem, da su mi građani srpske nacionalnosti iz Novog Pazara, mnogo toga preneli da kažem gospodinu Šešelju, a i oni su mu poslali poruke na „youtube-u“, može da pogleda šta građani Novog Pazara misle o njemu. Naime, ja ću vas podsetiti gospodo, da ovaj, samozvani vojvoda, je bio veliki ratno huškač u najtežem vremenu i podsticao je ljude na najteže i najgnusnije zločine, i to je nešto što se ne sme zaboraviti. Na kraju, ocrnio je najviše jedan pozitivan trend i pozitivnu tradiciju koja je postojala u srpskom narodu. Podsetiću vas, da je obzirom da se danas sećamo, ovih dana, Prvog svetskog rata, da je general Stepa Stepanović u bici na Ceru, dobio najvišu titulu vojvode, obzirom da je pobedio, i to je bila prva pobeda saveznika protiv Nemačke. Čime je to zaslužio gospodin Šešelj? Lažima, nanošenjem velike štete svom narodu i svim onim čime se ne bi podičio nijedan čovek na zemaljskom šaru. Stoga, vas još jednom najtoplije molim da se ovom ratnom zločincu uskrati mesto u Skupštini Republike Srbije i da mu se oduzme mandat po presudi najvišeg suda, a podsetiću vas da je međunarodno pravo iznad nacionalnog prava i da je Srbija ta koja se najčešće poziva na standarde međunarodnog prava. Ovom zločincu međunarodnom nije mesto među predstavnicima… [[Isključen mikrofon]]
Vreme. Sve je u redu, samo pitanje, gospodine Bačevac, niste postavili. Nisam htela da vas prekidam, a jednu intervenciju moram da imam kao predsednik parlamenta da vam kažem da Srbi nisu nacionalna manjina u Srbiji. To su svi primetili da ste rekli da su za vas glasali građani Srbi, nacionalna manjina. (Muamer Bačevac: Lapsus je to bio gospođo.) Da, prihvatam da je lapsus, morala sam da reagujem. Prihvatam. Reč ima Nada Lazić. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovane kolege narodni poslanici, ja želim da postavim pitanje Ministarstvu poljoprivrede u vezi izdavanja u zakup poljoprivrednog zemljišta. Ja se izvinjavam, gospodine Šešelj, može li malo tiše, pošto ja ni sebe ne čujem. Naime, pitanje se odnosi na to kada će se preispitati i izmeniti uredba o davanju u zakup poljoprivrednog zemljišta na 30 godina? Naime, ratari smatraju da je to rak rana njihovom poslovanju, ali ne samo onima koji tu zemlju obrađuju, već i građanima koji restitucijom potražuju oduzeto zemljište. Podsetiću vas da sam još 2015. godine, postavila pitanje Ministarstvu poljoprivrede i životne sredine, tada životne sredine, u vezi dolaska nemačke kompanije „Tenis“, koja planira izgradnju 20 farmi svinja u Srbiji od čega za početak je bilo planirano pet farmi u Vojvodini, odnosno u Banatu, Zrenjaninu, Vršcu, Kovinu, Kikindi i Pančevu i tada je potpisan Memorandum o razumevanju između Vlade Republike Srbije i ovog nemačkog proizvođača svinjskog mesa. Gde smo danas? Javnost još uvek ne zna pod kojim uslovima ta kompanija namerava da podiže farme po Vojvodini, i koje su ekonomske i ekološke posledice koje će to izazvati. Mi iz LSV sve vreme smo insistirali da se ne dozvoli… Gospođo predsedavajuća, ja vas molim, da li možete da… dižem ruke. Naime, mi iz LSV sve vreme insistiramo da se ne dozvoli zakup vojvođanske zemlje na 30 godina bez jasnog ugovora sa kojim će javnost biti detaljno upoznata. Ova nemačka kompanija, čiji se dolazak najavljuje još od 2015. godine, u avgustu prošle godine dobila je dozvolu od državne Komisije za zakup zemljišta u Kikindi od 3.000 hektara i 2.400 hektara u Zrenjaninu. Odobrenje se još čeka od lokalnih samouprava u Plandištu, Vršcu i Sečnju, ali „Tenis“ još nije ušao u zvaničan zakup zemljišta u Srbiji, odnosno nije krenuo u izgradnju farmi i ponovo je pomerio na godinu dana dolazak u Srbiju, pa su neke opštine ovu zemlju koje je rezervisano zemljište, u zakup dali domaćim ratarima. Postavljam pitanje, zašto je ministarstvo odobrilo ovo odlaganje, uzimajući u obzir da se radi o nekoliko hiljada hektara rezervisanog zemljišta, dok u isto vreme za domaće ratare nema raspoložive državne zemlje i to će direktno dovesti do gašenja sela i do potpune nesigurnosti poljoprivrednih proizvođača? Naime, ne znaju se još ni detalji ovog projekta ali i njihove namere. Bilo je reči da im treba 15 hiljada hektara zemlje i da će se baviti preradom. Ništa od svega toga još uvek nema, zato tražimo odgovor od Ministarstva poljoprivrede, kada će i da li će uopšte doći ovaj veliki proizvođač svinja i dokle će čuvati zemlju za njega, odnosno najkvalitetnije oranice prve i druge klase? Ratari traže pravdu preko suda, jer smatraju da država najbolju zemlju čuva za investitore. Oni smatraju da postoji politička namera da se maksimalno oteža položaj malih i srednjih gazdinstava na račun korporativne poljoprivrede što domaše, što strane i nije „Tenis“ jedina firma koja na ovaj način dobija zemlju. Naime, ratarima se maksimalno otežava raznim monopolima sa ciljem praktično da nestanu, da li namerno ili ne, to se ne zna. Uredbom o dodeli poljoprivrednog zemljišta pogođeni su i naslednici poljoprivrednog zemljišta, jer su velike površine zemljišta izuzete iz vraćanja. One su rezervisane za velike kompanije, kao što je „Tenis“, dok se za restituciju nudi zemljište pod teretom ili njive lošijeg kvaliteta zbog čega je prema informacijama koje imamo došlo do zastoja u restituciji. Kada će ministarstvo rešiti ovaj problem, a da bude u interesu naših građana, kojima se zemlja vraća? Drugo pitanje koje želim da postavim Ministarstvu privrede i Vladi Republike Srbije o sudbini preduzeća Luka Novi Sad, u ime malih akcionara. Naime, tender za privatizaciju Luke je objavljen u septembru i u medijima je objavljeno da je bilo dosta zainteresovanih, međutim niko se nije javio. U novembru je produžen tender do 21. novembra, 23. je trebalo da bude otvaranje ponuda. Međutim, niko se nije javio na ovaj tender, pa je predmet tendera samo bio biznis Luke, kranovi, dizalice, magacin i slično dok je zemljište u lučko zemljište, infrastruktura ostala u svojini države. Tražim odgovor od Ministarstva privrede i Vlade Republike Srbije, koji su njihovi planovi u vezi Luke Novi Sad nakon propalog tendera za njenu privatizaciju? Hvala.
Hvala. Reč ima Đorđe Vukadinović.
Moje prvo pitanje ide na adresu Ministarstva spoljnih poslova. To je ministarstvo za čiji rad sam ja u prethodnom imao i po neke reči hvale i posebno kada je reč o ovoj aktivnosti na povlačenju priznanja nezavisnosti tzv. republike Kosovo i u nekim drugim situacijama. Nažalost, ovoga puta nemam i ne mogu da imam nikakvu, ne samo hvalu, nego ni razumevanje i moje pitanje se tiče incidenta, mada rekao bih da je to mnogo više od incidenta, nego skandala prilikom obeležavanja stogodišnjice završetka Prvog svetskog rata u Parizu i svega onoga što se dešavalo u vezi sa tim, i onoga što se ne može zvati drugačije nego poniženje za srpsku delegaciju i srpsku državu i srpski narod, koje se dogodilo prilikom te proslave, odnosno tog jubileja u glavnom gradu Francuske. Moje pitanje glasi, i za predsednicu Vlade takođe, ali pre svega za Ministarstvo spoljnih poslova, da li su znali šta su učinili da spreče taj skandal, da se ne dogodi, tu ne mislim samo na tretman predsednika Srbije prilikom obeležavanja tog jubileja koji je bio skandalozan i sraman, nego mislim na još skandalozniju činjenicu isticanja zastave tzv. republike Kosovo u Notr Damu u Parizu. Dakle, smatram da je već nakon toga srpska država i srpska diplomatija bila dužna da uputi oštar demarš Francuskoj, da traži uklanjanje te zastave, kao i adekvatan tretman srpske delegacije. To se nije dogodilo i sam Aleksandar Vučić je rekao, a i Ivica Dačić takođe – mi to ne možemo da uradimo zato što bi to ugrozilo Makronovu posetu Srbiji, i da otprilike zbog toga, tog demarša nije bilo. Onda, kao što to obično biva u životu, stigao je novi šamar u vidu istaknute i počasne uloge koju je Hašim Tači imao na toj proslavi, dok je predstavnik i predsednik Srbije bio zabačen prekoputa na sporednoj tribini. Dakle, kada se to dogodilo, da li je ministarstvo utvrdilo odgovorne za taj incident, odgovorne na našoj strani, kada je reč o Francuskoj, tu nema šta da se priča, da li je utvrđeno da je greška do ambasade, do protokola našeg, do ambasade u Parizu, da li je greška u Ministarstvu spoljnih poslova ili je greška učinjena u kabinetu predsednika Republike? Skandalozno je da za tako važan događaj srpska strana ne zna gde sedi predstavnik Srbije i da oćuti takav šamar, kao što je zastava tzv. republike Kosovo u Parizu. Dakle, zahtevam informaciju u vezi sa tim, pre svega od Ministarstva spoljnih poslova i zašto sada nakon svega nije upućen demarš Francuskoj, a verovatno nije iz istih razloga zbog kojih nije pre toga upućen povodom te zastave albanske, odnosno kosovske u Notr-Damu. Moje druge pitanje ide na adresu Ministarstva unutrašnjih poslova i tiče se brutalnog napada, praktično pokušaja ubistva Borka Stefanovića, kao i njegovih saradnika, jer Borko Stefanović nije napadnut sam, i izjava i gestova koji su se dogodili nakon toga. Naime, imena napadača su objavljena sa inicijalima, što je formalno ispravno, iako je to princip koji se vrlo često krši u mnogim drugim slučajevima, ali moj zahtev od Ministarstva unutrašnjih poslova i predsednika Vlade ide u pravcu zahteva da se utvrde nalogodavci, jer svi u Kruševcu znaju ko su te osobe pod inicijalima, svi znaju da je reč o sitnim kriminalcima vezanim za jednog malo krupnijeg igrača na kruševačkoj sceni, a koji je poslovni partner svima nam znanih i poznatih široj srpskoj javnosti biznismena sa severa Kosova poput Zvonka Veselinovića i Milana Radojičića, koji se takođe pominjao mnogo u poslednje vreme. Dakle, ne inicijali kao da je reč o devojčicama i maloletnicama napadača na Borka Stefanovića, nego imena onih koji stoje iza, a ne da se oni skrivaju i ostanu otprilike tih nekoliko žrtvenih jaraca na vetrometini za koje svi u Kruševcu znaju ko su i zato nema razloga da se pod inicijalima objavljuju njihova imena, tim pre što sam predsednik države koliko juče objavljuje kako je pomenuti gospodin Radojičić, prošao poligraf, što je takođe nešto što je stvar koja ne bi trebala da bude poznata javnosti, niti bi trebalo da bude nešto što objavljuje predsednik Republike. Onda bismo možda mogli znati ko su imena onih napadača na Borka Stefanovića.
Hvala. Reč ima Hadži Milorad Stošić.
Uvažena predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, imam poslaničko pitanje za ministra za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja, kao i za predsednicu Vlade gospođu Anu Brnabić. Moje poslaničke pitanje biće u vezi reforme penzijskog i invalidskog sistema. Partija ujedinjenih penzionera Srbije ocenila je da je nužna hitna reforma penzijskog sistema, jer je sve nepovoljniji odnos između broja penzionera i broja zaposlenih. Negativan prirodni priraštaj, odlazak mladih u inostranstvo su samo neki od faktora koji negativno utiču na mogućnost redovne isplate penzija. Dodatan problem je sve veća automatizacija i robotizacija proizvodnog procesa. Obavezno penzijsko osiguranje, kako danas funkcioniše u Srbiji, osmišljeno je kao međugeneracijska solidarnost, tj. kao proces u kome trenutno zaposleni plaćaju sredstva u penzioni fond, kako bi se mogle isplaćivati penzije. Da bi ovaj sistem funkcionisao, neophodno je da odnos između broja zaposlenih i broja penzionera bude najmanje tri prema jedan. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, trenutno ima 2.576.138 zaposlenih lica, a prema podacima Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje ima 1.716.274 penzionera, što predstavlja odnos jedan i po prema jedan. Zbog toga je PUPS pokrenuo društveni dijalog o nužnosti reforme penzionog sistema i očekujemo da bude prihvaćen. Nudimo predloge, ne i konačna rešenja. Verujemo da ćemo do rešenja doći u konstruktivnoj, zdravoj atmosferi, to je razgovor koji ne može da zaobiđe reprezentativne sindikate, udruženja penzionera, nevladin sektor, stručnu javnost, predstavnike Vlade i relevantne političke partije. Sadašnja generacija penzionera je uvek bila uz svoju državu i uvek su bili tu da pomognu kada to treba, što je slučaj i 2014. godine. Fiskalna konsolidacija deluje ohrabrujuće. Odluka o prestanku umanjenja penzija je veoma dobra i ona otvara prostor da uđemo u nešto što se zove ozbiljna reforma penzionog sistema. Ta reforma, normalno mora da biti etapna. Prvi korak su održiva zakonska rešenja koja će regulisati tu problematiku. Takva rešenja, sveobuhvatna i stabilna, potpuno će isključiti bilo kakav uticaj pojedinca, grupe, partije, ali i opravdanu brigu ljudi koji će i pod kojim uslovima otići u penziju. Takođe, Fiskalni savet i Međunarodni monetarni fond se slažu da je neophodna reforma penzionog sistema i uspostavljanje zakonskih rešenja kako u nalaženju finansiranja Fonda PIO, tako i u delu usklađivanja penzija. Posebno je zanimljivo i razmišljanje profesora Vladimira Goatija, koji je u intervjuu za „Telegraf“ govorio o ovim pitanjima i kaže – bilo bi veoma korisno da se šira javnost uključi u raspravu o reformama penzijskog i invalidskog sistema. On navodi da javnost mora da učestvuje u raspravi koliko zbog sadašnjih, toliko i zbog budućih penzionera. Goati dalje konstatuje – PUPS se već duže vreme, pre Monetarnog fonda i Fiskalnog saveta gotovo jedini na političkoj sceni Srbije zalaže za uspostavljanje reda u oblasti penzijskog i invalidskog osiguranja i za dogovor o pravilima koja regulišu visinu iznosa penzija. Tu verovatno treba tražili razloge što ta partija insistira na pokretanju široke javne rasprave o reformi PIO sistema, sa svoje strane PUPS predlaže formulu 3P, odnosno penzije prate plate. Možda će u predstojećoj raspravi biti predložene i bolje solucije, ali iznete formula je, po mom uverenju, jednostavna i prihvatljiva. Tako se izbegavaju razmišljanja da li je ispravna metodologija izračunavanja cene potrošačke korpe, koliki je stvarni rast cena na malo, da li je rast BDP-a preko 4% ili nije i drugo. U PUPS-u smatraju da je predložena formula prihvatljiva za najveći broj penzionera, koja može biti dopunjena ili promenjena, naglašava Goati. Predlozi PUPS-a, PUPS ima svoju koncepciju reforme i predloge kako bi sistem bio održiv. Jedan od predloga je da kompanije sa tehnološkim intenzivnim procesom rada pokrenu inicijativu za formiranje tzv. fonda tehničko-tehnološke solidarnosti za isplatu penzija.
Hvala, vreme. Sledeći govornik je Boško Obradović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, kolege narodni poslanici i uvaženi građani Srbije, pomaže Bog svima. Moje prvo pitanje ide prema predsedniku Narodne skupštine Republike Srbije gospođi Maji Gojković. Naime, poslanička grupa Srpskog pokreta Dveri iznova je predala zahtev za održavanje posebne, a rekao bih i vanredne sednice Narodne skupštine Republike Srbije na temu Kosova i Metohije. Ovo je treći put za ove tri godine ovoga saziva Narodne skupštine da predlažemo posebno zasedanje Narodne skupštine na najalarmantniju i najvažniju nacionalnu i državnu temu i tog zasedanja još uvek nema. Svi smo svesni koliko je teška situacija trenutno na Kosovu i Metohiji i neverovatno je da o tome raspravljaju svi u svetu, izuzev Narodna skupština Republike Srbije. Kada tome pridodate sve naslovne strane dnevnih novina danas, kao recimo ovu „Blica“, gde veliki prijatelj predsednika Srbije Aleksandra Vučića Edi Rama podržava formiranje velike Albanije, zajedno sa tzv. nezavisnim Kosovom, onda bi i tu temu trebalo da obradimo na toj posebnoj sednici na temu Kosova i Metohije, gde bismo analizirali koji je učinak diplomatije Aleksandra Vučića i dejstava njegovih prijatelja poput Edija Rame, koji želi da napravi veliku Albaniju na teritoriji Republike Srbije. Drugo pitanje ide takođe prema predsedniku Narodne skupštine gospođi Maji Gojković – kada će zakazati posebnu sednicu na više nego aktuelnu temu pokušaja ubistva jednog opozicionog lidera, konkretno fizičkog premlaćivanja i pokušaja ubistva Borka Stefanovića, lidera Levice Srbije i jednog od 10 lidera Saveza za Srbiju, kao najveće opozicione grupacije u Srbiji u ovom trenutku? Podsetiću javnost, da je pored Borka Stefanovića, fizički najbrutalnije prebijeno još dvojica ljudi iz Levice Srbije i policajac koji je bio na službenoj dužnosti, obezbeđivanja skupa, odnosno tribine Saveza za Srbiju, u mesnoj zajednici Rasadnik u Kruševcu. Dakle, kriminalci bliski vlasti, ne samo da su krenuli u fizički obračun sa liderima opozicije i političkim protivnicima, nego i sa policajcima na službenoj dužnosti. Pa, vi sada možete videti kakvo je bezbednosno stanje u Srbiji i koliko se kriminalna ekipa otrgla, čak i od vaše vlasti kojoj služi. Takođe bih zatražio da znamo identitet ovih batinaških nasilnika, a ne samo inicijale, da ne biste mogli za ovih nekoliko dana da obrišete sve njihove veze na internetu sa SNS i sa vama, kao verovatnim nalogodavcima ovog fizičkog prebijanja ili makar da otkrijete ko su onda nalogodavci i ne vidim, ako nemate vi ništa skriveno iza toga, zašto ne bi bila posebna sednica na ovu, i te kako aktuelnu temu, jer gde se u Evropi, u ovom trenutku prebijaju lideri opozicije, izuzev u Srbiji? Takođe, pitanje predsedniku Vlade Republike Srbije, Ani Brnabić, da li je potrebno da kao u Francuskoj svi stavimo žute prsluke i krenemo na ulice Beograda, da biste konačno smanjili cenu goriva, da bi ste konačno smanjili akcize i PDV na gorivo, da bi ste omogućili ljudima u Srbiji da žive normalno, sa normalnom cenom dizel goriva, pre svega poljoprivrednicima, prevoznicima, ali i svim drugima? Dakle, da li je potrebno da svi obučemo žute prsluke i izađemo na beogradske ulice, da li su potrebni sukobi sa policijom, kao u Francuskoj, da biste se vi prizvali pameti i prestali da pljačkate građane Srbije? Takođe, želim da obavestim javnost, odnosno postavljam pitanje predsedniku Srbije, Aleksandru Vučiću, da sam prihvatio njegov poziv za direktan televizijski duel koji je zakazao sinoć gostujući u emisiji „Oko“ na RTS, da kao lider jedne od parlamentarnih poslaničkih grupa opozicije prihvatam poziv na ovaj direktan televizijski duel i očekujem od RTS da se taj duel hitno zakaže na osnovu obećanja predsednika SNS, Aleksandra Vučića. Na kraju, jedna važna stvar, takođe pitanje predsedniku Srbije, Aleksandru Vučiću, da li će nas obavestiti o bekstvu nemačke kompanije „Serfud“ iz Smedereva koja posle dve godine rada iznenada isparila i nestala, a bila je velika investicija koja je ključeve u ruke uručio lično Aleksandar Vučić kao tadašnji premijer. Naime, ovoj nemačkoj kompaniji grad Smederevo izgradio je celu halu za rad u vrednosti od trista miliona dinara, uzimavši kredit za to. Aleksandra Vučić je lično otvorio ovu nemačku kompaniju. Obećano je trista radnika, zaposlilo se samo 60, na kraju 25, na kraju na viber grupi obavešteni da je sve zakatančeno i da su nemački investitori nestali i pobegli iz Srbije. Da li je to sudbina svih velikih Vučićevih investicija koje su samo na štetu naše države i našeg domaćeg ekonomskog interesa? Da li će svi pobeći?
Reč ima Tatjana Macura. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Moje prvo pitanje je isto u vezi sa Smederevo, dakle, upućujem prvo pitanje ministru za zaštitu životne sredine, gospodinu Trivanu, radi se o fabrici „Železara Smederevo“ i o tome što su građani, smederevci ovih dana prekriveni praktično jednom vrstom, jednom crvenom prašinom koja je poreklom upravo iz ove fabrike. Odbornička grupa koja funkcioniše u Skupštini grada, koja se naziva „Budimo Smederevo“ je u nekoliko navrata ukazivala na ovaj problem i odradila jednu ozbiljniju analizu za razliku od ministra za zaštitu životne sredine koji se očigledno ovim pitanjem nije ozbiljnije bavio i upozorio građane Smedereva na ono što se dešava. Tako su oni 8. oktobra na svojoj Fejsbuk stranici upitali građane da li danas uživaju u čistom vazduhu i tog dana je kvalitet vazduha u centru Smedereva po kategoriji kako je definisan, bio jako zagađen. Najveće zagađenje je poticalo od ogromne količine suspendovanih čestica grubih koji su veličine oko deset mikrometara i kojih je tog dana u dvanaest časova bilo oko 210 mikrograma po metru kubnom i finih čestica koja se u promera dva i po mikrometra a koji je tog dana u isto vreme bilo oko 180 mikrograma po metru kubnom. Ova faktografija ne služi nikoga da impresionira, već da prosto upozori na ovo i oni su isto to na svojoj stranici učinili i rekli su da i jedne i druge čestice spadaju među najopasnije zagađivače vazduha, jer se deponuju u najdubljim delovima respiratornih organa, izazivaju ili osnažuju astmu, bronhitise ili druga oboljenja pluća, a samim tim smanjuju ukupnu otpornost organizma. Čestice koje su fine, koje su promera dva mikrometra, mogu da izazovu negativne efekte i pri kratkim izlaganjima, na primer od samo jednog dana. Ovo su uputstvo za građane Smedereva oni okačili 8. oktobra na svojoj Fejsbuk stranici. Ništa se nije promenilo u međuvremenu, Ministarstvo za zaštitu životne sredine nije upozorilo fabriku, „Železaru Smederevo“ da postavi odgovarajuće filtere, kako ne bi se ovo događalo više i opet su 18. oktobra došli u situaciju da upozoravaju građane u Smederevu, upravo zbog prisustva ove crvene prašine, koja izuzetno šteti građanima i između ostalog su napomenuli, ljudi sa srčanim ili plućnim bolestima, stari i deca treba da izbegavaju teži fizički napor na otvorenom, svi ostali treba da skrate vreme izlaganja i težinu fizičkih aktivnosti na otvorenom, ne preporučuje se učestvovalo provetravanje zatvorenih prostorija. Da li je normalno da u 21. veku vi dobijete ovakvo upozorenje za građane jednoga grada, praktično je prosto neverovatno? Pitamo ministra za zaštitu životne sredine kada i šta planira da preduzme povodom ovog problema u Smederevu? Što se tiče Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, ja i dalje imam veliki problem sa njegovom primenom i ovog puta pitam ministra za rad, kako smo došli do toga da jedna nadoknada isključuje drugu i koja su to u stvari sredstva namenjena, kao podrška porodicama koje žele da imaju treće dete, s obzirom da kada one, jel ostvare to, odnosno prošire svoju porodicu, dobiju treće dete automatski gube pravo na dečiji dodatak? Jedna nadoknada je praktično isključila drugu, što znači da u budžetu nisu obezbeđena određena i dovoljna sredstva za primenu ovog zakona. Što se tiče mog poslednjeg pitanja, njega upućujem ministru finansija. Bliži nam se rasprava o budžetu, mi na žalost nemamo završni račun, odnosno nemamo izvršenje budžeta za prethodnu, kao ni za niz prethodnih godina, s obzirom da imamo novog ministra finansija, pitam ga kada ćemo dobiti izvršenje budžeta za sve prethodne godine koje nedostaju? Hvala.
Hvala vam. Primili ste poštovani poslanici ostavke narodnih poslanika Dušana Pavlovića, mr Jasmine Nikolić i dr Ratka Jankova na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj nadležnog odbora povodom razmatranja ovih ostavki koje je utvrdio da je podnošenjem ostavki nastupio slučaj iz člana 88. stav 1. tačka 2) Zakona o izboru narodnih poslanika i predlaže da Narodna skupština konstatuje prestanak mandata ovim narodnim poslanicima. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2) i stav 3. i 4. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na predlog Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje su izabrani narodni poslanici Dušanu Pavloviću, mr Jasmini Nikolić i dr Ratku Jankovu danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavnje upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini. Sledeći govornik je Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dame i gospodo, postavljam pitanje ne predsedniku Republike, ne predsednici Vlade Republike već javnom tužilaštvu Republike Srbije. Pre više od pola godine ubijen je Oliver Ivanović. Tada je rečeno da će se za nekoliko dana reći ko ga je ubio. To je rekao predsednik Republike Srbije u javnom obraćanju. Do sinoć nismo imali prilike da čujemo nijednu jedinu reč kako teče istraga, ali smo zato čuli da je istraga definitivno okončana što se tiče jednog od ljudi koji su se u javnosti pominjali kao osumnjičeni, u pitanju je gospodini Radojičić. Osumnjičio ga je Oliver Ivanović javno pred medijima, javnošću još dok je bio živ. Ono što je zaprepastilo mnoge koji su završili, na primer, pravni fakultet, jeste što je rečeno da je on pristao da bude na poligrafu, da je prošao poligraf i da smo sa sigurnošću utvrdili da on definitivno nije ni na koji način uticao u tom krivičnom delu. Poligraf nije dokaz na sudu, i to je ono što je istina. To građani treba da znaju. Poligraf nije dokaz na sudu. Nakon toga, u petak, 23. novembra, prošli petak, izvršen je pokušaj ubistva na Borislava Stefanovića, jednog od lidera Saveza za Srbiju. Doktori su rekli da je samo nekoliko centimetara niži udarac bio u predelu potiljka, da bi na mestu ostao mrtav. Čekali su ga ljudi organizovani ispred sale gde je trebalo da se održi tribina, neko ih je organizovao, neko im je rekao gde će Borislav Stefanović proći, sačekali su ga i umalo ga nisu ubili. Podsetiću vas da je Marko Parezanović kao visoki načelnik BIA, a to smo upućivali već nekoliko meseci, govorio o tome da smo mi pretnja za Srbiju, da je deo opozicije pretnja za Srbiju, da je deo medija pretnja za Srbiju, da je deo nevladinog sektora i sindikata pretnja za Srbiju. I sada, nakon ubistva Olivera Ivanovića, kao jednog od opozicionih lidera u Srbiji, izvršen je pokušaj ubistva na Borislava Stefanovića, lidera levice i jednog od lidera Saveza za Srbiju. Dogodila se u međuvremenu još jedna stvar – da su zvanično, jedan poslanik Srpske napredne stranke, poručio na društvenoj mreži Vuku Jeremiću da će završiti kao Zoran Đinđić. To je pretnja životom, takođe jednom od opozicionih lidera u Srbiji. Dakle, između ubistva Olivera Ivanovića, pokušaja ubistva Borislava Stefanovića, pretnji smrću Vuku Jeremiću, i toga šta je rekao visoki čelnik BIA Marko Parezanović, postoji veza, između toga što pričaju mediji, između medijske i političke podrške koju ovaj režim pruža ovim krivičnim delima. Nekada na Olivera Ivanovića, zatim, poslednjih nekoliko dana, na Borislava Stefanovića, na Vuka Jeremića, nedeljama, govori o tome da niko nije više bezbedan u Srbiji. Pozivam tužilaštvo da razume da je ovo stvar koja se isključivo tiče njih, njihovog posla. Od njihovog delovanja u budućnosti zavisi da li će još neko izgubiti glavu ili ne. Nemamo dilemu da je neko organizovao ovaj napad na Borislava Stefanovića. Nemamo dilemu da su Gašićevi najbliži saradnici, koji su načelnici sektora bezbednosti u Kruševcu, znali za te ljude iz kriminalnog miljea, znali njihova kretanja, znali to ko su, šta su, kakva su krivična dela u prošlosti radili. Ne možete da nas uverite u to da je u Srbiji danas sve normalno. Ne pričamo o onome šta se dešavalo poslednjih šest godina Demokratskoj stranci – prebijanja, pretnje, hapšenja, čerečenja, razaranja. Ne pričamo o tome. Pričamo o ovome što se dešava drugima. Pričam o tome šta se dešava Borku Stefanoviću… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. Zahvaljujem. Reč ima Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je autobiografsko delo Balše Božovića i Boška Obradovića, zove se „Baron Minhauzen“. Nije čudo što je štampano na žutom. Ne znam zašto se Boškić žuti toliko ljuti danas. Dame i gospodo narodni poslanici, prvo mali uvod. Za ovog što je promenio naciju da bi došao u Skupštinu, od njega očekujem i da promeni pol sledeći put, pa da prođe na ovom malo manje zastupljenom polu… (Vojislav Šešelj: Na koga misliš?) … Đorđe Vukadinović, koji je promenio nacionalnost, da bi se dokopao Skupštine. Dakle, dame i gospodo, nije Francuska ošamarila Srbiju. Francuska je ošamarila samu sebe, želeći da događaj iz Prvog svetskog rata prevede u današnje okolnosti, da izvrši reviziju, ona je Srbiju i srpskog predstavnika, na toj proslavi i obeležavanju, predstavila kao krivce. Nije Francuska ponizila i ošamarila Srbiju, već je zvanična Francuska ošamarila samu sebe. Nije Francuska samo Makron, Francuska je i onaj oficir Binel, koji je Srbima dostavljao informacije. Francuska je i Gujon, a ne samo Makron. I ja bih na mestu ovoga što je promenio naciju, a verujem da će promeniti i pol, bio pažljiv u osudi Francuske. Dame i gospodo, moja pitanja su sledeća. Kao neko ko je bio žrtva političkog nasilja, koji je 2008. godine pretučen u Beogradu kao predsednički kandidat, uz prisustvo novinara Sarape koji je tada radio u gradskoj televiziji „Studio B“, snažno sam osudio nasilje koje se desilo nad političkim protivnikom Borkom Stefanovićem. Mada on nasilje, ni on, ni Tadić, ni Jeremić, ni Đilas, nisu osudili nasilje. Oni nisu poslali policiju da otkrije, već da prikrije. Oni nisu slali policiju da štiti, već da bije. Dok danas, mi pokazujemo i u praksi, da ne ličimo na njih. Ali, s obzirom da su oni postali posluga Šiptara sa Kosova, ja ih pitam – ako oni misle da su Srbi ubili Olivera Ivanovića i traže da se otkriju ubice, ja sa punim pravom tražim da se otkriju ubice dece u Goraždevcu na Bistrici, koji su ubijeni za vreme njihove vladavine, da mi kažu ko su počinioci tog gnusnog dela. Ja ne mislim da su Srbi. Takođe, da mi odgovore zašto prikrivaju ko je digao autobus na Zadušnice, 2002. godine, u Podujevu, sa 12 poginulih i 43 ranjena. Ukoliko oni pitaju šta se na Kosovu desilo pre nekoliko vremena, i moje je da pitam šta se desilo sa ubistvom tih ljudi, budući da očigledno sa Haradinajom imaju izuzetnu saradnju u rušenju države Srbije. Dalje pitam – ko je ubio novinara Pantića? Kada ste otkrili počinioce za to ubistvo u Jagodini? Nadalje – ko je ubio Ranka Panića? Zašto ste prikrivali pet-šest godina ubistvo jednog demonstranta na mirnim demonstracijama, koga ste vi ubili, odnosno poslali policiju da to učini, a pri tome ste tukli opozicione lidere? Još jednom podvlačim – ko je prebio Velju Ilića kao političkog protivnika 2009. godine u njegovom stanu? Ko je prebio Velju Ilića sa tetovažom Zorana Đinđića na ruci na javnom skupu u Knez Mihajlovoj? Ko je pobio sve te ljude? Najvažnije, 2004. godine, za vreme vlasti Tadića, Jeremića, Đilasa, Borka Stefanovića ko je ubio dva vojnika gardista na „Karašu“ na Banjici, u vojnom objektu „Karaš“? Ko ih je ubio? Zašto niste otkrili počinioce? Zašto je vojni objekat bio štek za vaše prijatelje narkodilere sa 1,5 tona droge? Nikada niste otkrili ubice vojnika na „Karašu“. Mi nećemo da ličimo na vas. Mi nećemo da prikrivamo kao što ste vi prebijanje kandidata i novinara u centru Beograda pod video-nadzorom prikrivali. Mi hoćemo da svako ko vrši nasilje bude otkriven. Nećemo da ličimo na vas, a vi, kućna posluga Ramuša Haradinaja, vama savetujem, budite protiv nas, budite protiv vlasti, ali nemoj da budete protiv svoje države. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, juče je u NJujorku počelo suđenje Patriku Hou, bivšem ministru policije Hongkonga i bliskom saradniku i velikom prijatelju Vuka Jeremića. Naime, on je optužen za razna krivična dela, između ostalog pranje novca, korupciju, ali i za ilegalnu trgovinu oružjem sa mnogim zemljama – Katar, Libija i Južni Sudan. Ono što je nama ovde posebno interesantno je da danas u tom postupku svedoči upravo Vuk Jeremić, njegov prijatelj i saradnik koji je godinama dobijao ogromne svote novca upravo od Patrika Hoa. Mislim da će ovo biti idealna prilika da Vuk Jeremić konačno objasni sve o odnosu koji je imao sa Patrikom Hoom, da saznamo konačno prirodu njihovog odnosa, da do detalja saznamo kakve je sve veze Vuk Jeremić imao sa njim i zašto je dobijao ogromne količine novca od njega. Moje pitanje je upućeno Tužilaštvu za organizovani kriminal – da li su otpočeli istragu protiv Vuka Jeremića, imajući u vidu novonastale okolnosti i njegove finansijske aranžmane sa Patrikom Hoom? Mediji mesecima pišu da je Vuk Jeremić godinama dobijao ogromne svote novca, dakle, samo od 2013. do 2015. godine, 764.000 dolara je uplaćeno na račun firme Vuk Jeremić PR Agencija za konsalting. Zatim, 2014. godine je uplaćeno milion dolara na račun Centra za međunarodnu saradnju i održivi razvoj. Dakle, to je ta njegova nevladina organizacija. Ovo sve budi osnovanu sumnju da je i sam Jeremić upleten u ovu aferu koja trese skoro ceo svet i mislim da je neophodna istraga koju treba da sprovede Tužilaštvo za organizovani kriminal, ne bi li se utvrdilo da li je Jeremić uključen u međunarodni kriminal. Posebno je simptomatično to da, kako mediji navode, da je Jeremić angažova preskupog advokata, američkog advokata, koji je poznat po tome da ne radi za manju sumu od milion dolara, to današnji mediji prenose, da ga je platio milion dolara da ga zastupa u ovom slučaju. Čega se to Vuk Jeremić boji? Čega se plaši kada je morao najskupljeg advokata da angažuje i da ga plati milion dolara? Podsetio bih i da Vuk Jeremić duguje odgovore na pitanje – da li je dobio 200.000 dolara od ambasade Katara u Berlinu? Da li je dobio, i u koje svrhe je dobio taj novac? Moje drugo pitanje se odnosi na drugog tajkuna među političarima, a to je Dragan Đilas, a u vezi sa njegovom imovinom. Da li je istina da su tokom trajanja gradonačelničkog mandata njegove firme, povezane firme, prihodovale 300 miliona evra, a računajući i prethodni period kada nije bio gradonačelnik, ali kada je takođe vršio vlast da li je prihodovao ukupno 500 miliona evra? Da li je istina da je za to vreme Dragan Đilas, bio, ili je još uvek, vlasnik ili suvlasnik čak 26 kompanija? Da li je njegova imovina, samo u nekretninama, da li njegova imovina iznosi 24 miliona 375 hiljada evra? Ako je sve ovo istina, a ove ne kaže Aleksandar Vučić, ovo ne kaže niko iz SNS, ovo su podaci KRIK-a, ovo je izvađeno iz imovinske baze KRIK-a, dakle, ako je ovo sve istina, da li će neko istražiti kako je ovo moguće? Da li će neko postaviti pitanje odakle ti toliki novac? Odakle ti tolike nekretnine? Odakle toliki stanovi? Odakle tolika imovina? Kako baš u doba, kada je vršio vlast, kada je njegova stranka na vlasti, kada je on lično bio ili direktor ove narodne kancelarije ili ministar, ili gradonačelnik Beograda, pogotovo gradonačelnik Beograda, da njegove firme ostvaruju tolike prihode, enormne prihode? On umesto da odgovori na ta pitanja opet napada strane investitore. Skoro da ne prođe ni jedan dan, a da se ne obruši na strane investitore. Eno, i pre neki dan je pretio stranim investitorima, kaže kad oni dođu na vlast da će im oduzeti imovinu. Kakva se poruka šalje time? Kakva se poruka šalje? Nećemo strane investitore, nećemo ekonomski rast, nećemo priliv investicija, nećemo stabilnost, nećemo nova radna mesta. Da li je to politika koju zastupa?
Hvala, vreme. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici, a to je Marija Videnović. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenog članom 86. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Narodna skupština što pre pristupi razmatranju predloga dnevnog reda. Dostavljen vam je zapisnik sednice Desetog vanrednog zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Desetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 11. sazivu, održane 21, 24, 25, 26, 27, 28. i 29. septembra 2018. godine. Zaključujem glasanje i konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik sednice Desetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 11. sazivu. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda. Prvo se utvrđuju zakoni po hitnom postupku, a onda prelazimo na dopune. Stavljam na glasanje predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Projekat tehničko-putničke stanice Zemun – Faza 2) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, po hitnom postupku. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 129 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade NRK o obezbeđenju Republici Srbiji koncesionalnog zajma NRK. Da ne ponavljam, po hitnom postupku utvrđivanje dnevnog reda, to je suština glasanja. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 139 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o državnom koncesionalnom zajmu za projekat izgradnje obilaznice oko Beograda na autoputu E70/E75, deonica: Most preko reke Save kod Ostružnice – Bubanj Potok (Sektori 4, 5 i 6) između Vlade Republike Srbije, koju predstavlja Ministarstvo finansija, kao zajmoprimca i Kineske eksport-import banke, kao zajmodavca. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 138 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje, po hitnom postupku, da se na dnevni red stavi Predlog odluke o davanju saglasnosti na odluku o izmenama finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2018. godinu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 132 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje da se, po hitnom postupku, uvrsti u dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o privremenom uređivanju osnovica za obračun i isplatu plata, odnosno zarada i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo 132 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasao 131 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudskim taksama, po hitnom postupku. Zaključujem glasanje: za – 131 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, po hitnom postupku. Zaključujem glasanje: za – 130 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o Fondu za nauku Republike Srbije, po hitnom postupku. Zaključujem glasanje: za – 132 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni i dopunama Zakona o privrednim društvima. Zaključujem glasanje: za – 132 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje da se stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Zaključujem glasanje: za – 131 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje da se stavi na dnevni red Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Societe General Banke Srbije a.d. Beograd, Komercijalne banke a.d. Beograd, Banke Poštanska štedionica a.d. Beograd, OTP banke Srbija a.d. Novi Sad i Vojvođanske banke a.d. Novi Sad po zaduženju Javnog preduzeća „Srbijagas" Novi Sad, po osnovu ugovora o kreditu za izgradnju gasovoda na teritoriji Republike Srbije od granice sa Republikom Bugarskom do granice sa Mađarskom i drugim susednim zemljama sa Republikom Srbijom. Zaključujem glasanje: za – 130 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o komunalnim delatnostima. Zaključujem glasanje: za – 132 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Banca Intesa a.d. Beograd, za izmirivanje obaveza Javnog preduzeća „Srbijagas" Novi Sad po osnovu Ugovora o kreditu za izgradnju razvodnog gasovoda Aleksandrovac - Brus - Kopaonik - Raška - Novi Pazar - Tutin (II faza). Zaključujem glasanje: za – 133 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o patentima. Zaključujem glasanje: za – 130 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o republičkim administrativnim taksama. Zaključujem glasanje: za – 130 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Zaključujem glasanje: za – 130 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, da se uvrsti na dnevni red po hitnom postupku. Zaključujem glasanje: za – 131 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Zaključujem glasanje: za – 130 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu. Zaključujem glasanje: za – 128 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Zaključujem glasanje: za – 129 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o sticanju prava svojine na zemljištu, objektima i vodovima Rudarsko-topioničarskog basena RTB Bor d.o.o. Bor. Zaključujem glasanje: za – 131 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Aneksa broj 1 Finansijskog ugovora Železnička pruga Niš – Dimitrovgrad, od 31. januara 2018. godine, između Republike Srbije i Evropske investicione banke. Zaključujem glasanje: za – 129 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o carinskoj službi. Zaključujem glasanje: za – 129 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju. Zaključujem glasanje: za – 132 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o duvanu. Zaključujem glasanje: za – 132 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Zaključujem glasanje: za – 129 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana. Zaključujem glasanje: za – 131 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o platama zaposlenih u javnim agencijama i drugim organizacijama koje je osnovala Republika Srbije, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave. Zaključujem glasanje: za – 131 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o platama službenika i nameštenika u organima autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave. Zaključujem glasanje: za – 130. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o platama državnih službenika i nameštenika. Zaključujem glasanje: za – 130. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru. Zaključujem glasanje: za – 129. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje da se stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Zaključujem glasanje: za – 129. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje da se na dnevni red stavi Predlog zakona o izmenama Zakona o zaposlenima u javnim službama. Zaključujem glasanje: za 129. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje da se na dnevni red stavi Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave. Zaključujem glasanje: za – 131. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Zaključujem glasanje: za – 130. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2019. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2019. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2019. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2019. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2019. godinu. Zaključujem glasanje: za – 131. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o radijacionoj i nuklearnoj sigurnosti i bezbednosti. Zaključujem glasanje: za – 131. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radnom vremenu posade vozila u drumskom prevozu i tahografima. Zaključujem glasanje: za – 130. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ulaganjima. Zaključujem glasanje: za – 129. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis. Zaključujem glasanje: za – 127. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje da se uvrsti u dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i pribavljanja dokumentacije radi realizacije izgradnje sistema za transport prirodnog gasa „Južni tok". Zaključujem glasanje: za – 130. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o inspekcijskom nadzoru. Zaključujem glasanje: za – 130. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog zakona o naknadama za korišćenje javnih dobara. Zaključujem glasanje: za – 129. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, koji je predložio Visoki savet sudstva 9. novembra ove godine. Zaključujem glasanje: za – 131. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru predsednika sudova, koji je predložio Visoki savet sudstva 9. novembra ove godine. Zaključujem glasanje: za – 131. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo da se uvrsti u dnevni red Predlog autentičnog tumačenja odredbe člana 22. Zakona o opštem upravnom postupku („Službeni glasnik RS", broj 18/16). Zaključujem glasanje: za – 130. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo da se na dnevni red uvrsti Predlog autentičnog tumačenja odredaba člana 37. st. 1-3, stav 4. tačka 4) i člana 147. Zakona o radu („Službeni glasnik RS" br. 24/05, 61/05, 54/09, 32/13, 75/14, 13/17- US i 113/17). Zaključujem glasanje: za – 129. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Agencije za energetiku Republike Srbije za 2019. godinu. Zaključujem glasanje: za – 130. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Regulatornog tela za elektronske medije za 2019. godinu. Zaključujem glasanje: za je glasao 131 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na izmene pojedinih rashoda bez promene ukupnih rashoda finansijskog plana Regulatornog tela za elektronske medije za 2018. godinu. Zaključujem glasanje: za je glasalo 130 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog Odbora za pravosuđe i državnu upravu i lokalnu samoupravu da se na dnevni red sednice uvrsti Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Vrhovnog kasacionog suda. Zaključujem glasanje: za je glasalo 132 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje Predlog Državnog veća tužilaca da se na dnevni red stavi Predlog odluke o izboru zamenika Javnog tužioca od 23. novembra ove godine. Zaključujem glasanje: za je glasao 131 poslanik. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog narodnih poslanika Srđana Noga i Zorana Radojičića da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nestanak vojne i državne dokumentacije iz Arhiva Ministarstva odbrane Republike Srbije. Zaključujem glasanje: za je glasalo šest poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog poslaničke grupe Dveri da se na dnevni red, po hitnom postupku, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Zaključujem glasanje: za je glasalo pet poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Prelazimo na dopune dnevnog reda. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Da li želite reč? Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Izvinite, možete li da mi ponovite, vojska ili odbrana? Odbrana. Dobro. Ovo je izuzetno važan zakon kao što je i sistem odbrane izuzetno važan sistem, kako i za nas, tako i za čitavu državu, tako i za okruženje u kojem živimo. Odmah da kažem da ne očekujem da SNS prihvati predložene izmene i dopune Zakona o odbrani, jer je jasno kakav odnos SNS ima prema sistemu bezbednosti u celini, a samim tim i u sistemu odbrane kada je za ministra odbrane mogla da postavi dezertera, tj. Aleksandra Vulina. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbi člana 97. stav 1. i u tačkama 4, 6. i 9. Ustava Republike Srbije, kojim se predviđa da Srbija uređuje i obezbeđuje bezbednost svih njenih građana bez obzira na versku, nacionalnu i političku pripadnost, i to bi moglo da stoji ispred poslanika vladajuće većine da znaju da nije važna politička, verska i nacionalna pripadnost i da se na taj način ophode prema svih građanima jednako. Zakon o odbrani je, pre svega, nedovoljno obuhvatan i ne pruža odgovore na suštinska pitanja. Jedan od razloga je i zastarelost osnovnih strateških dokumenata, ali i zanemarivanje aktuelnih bezbednosnih procena kako na teritoriji naše države, tako i na teritoriji čitavog regiona i u globalnom i regionalnom okruženju. Nužno je, pre svega, uspostaviti sklad sa drugim kompatibilnim zakonima, a pre svega uspostaviti sklad sa Zakonom o vanrednim situacijama, jer nije dobro za državu, nije normalno, na kraju krajeva, da nemamo kompatibilnost između Zakona o odbrani i Zakona o vanrednim situacijama. Ovim izmenama i dopunama smo predložili, pre svega, izmenu osam članova zakona. To je, pre svega, dobro ne za jednu političku partiju, već za sistem odbrane u celini. Zahvaljujem se generalima, i Radojičiću i Malinoviću, koji su nam pomogli da dostavimo ove izmene i dopune Zakona o odbrani. Zaista bih voleo da objasnite građanima i pripadnicima Ministarstva odbrane – zašto ne prihvatite izmene i dopune Zakona o odbrani? Ako je problem to što predlažem ja ili neko iz poslaničke grupe DS, nemamo problem da se odreknemo. Predložite ga vi, ali sam siguran da su ove izmene i dopune Zakona o odbrani dobre za sistem bezbednosti u celini, a možete da pitate i ljude koji rade u sistemu odbrane. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo pet poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave.
Hvala. Uvažena predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani i građanke, DS predlaže izmene i dopune zakona o lokalnoj samoupravi zato što nam je podjednako važno kako žive ljudi i u Surdulici i u Subotici i u Novom Sadu i u Beogradu i u Osečini, za razliku od vas iz SNS koji brinete o građanima periodično i u skladu sa tim gde imaju izbore. Trenutno su vama najvažniji građani Lučana, trenutno su vam najvažniji građani Kladova, Doljevca i Kule zato što se u tim opštinama odvijaju pod patronatom SNS još jedni izbori u kojima vi maltretirate, tučete, proganjate i kupujete glasove, što je vaš manir poslednjih sedam godina, koliko ste na vlasti. Zato DS predlaže da se lokalnim samoupravama vrati pet milijardi dinara, koliko im je oduzela Ana Brnabić kao prethodni ministar državne uprave i lokalne samouprave i pošto se pozivate konačno i vi na Evropu da pogledate malo kako je to u evropskim zemljama. Evropska povelja koju je Srbija ratifikovala 2007. godine, protiv koje ste vi tada, presvučeni u dresove radikala, bili, garantuje svim lokalnim samoupravama političku, administrativnu i finansijsku nezavisnost. Nijedna lokalna samouprava nema ni političku, ni finansijsku nezavisnost. Znam da o finansijskoj i političkoj nezavisnosti lokalnih samouprava bar u okrugu iz kojeg ja dolazim, a to je Podunavski, odlučuje nekakav Branko Malović koji se nije kandidovao na izborima, koga građani nisu birali. Vi unižavate smanjenjem transfera gradonačelnike i predsednike opština. Oni ne odgovaraju svojim građanima koji ih biraju i kojima treba da odgovaraju, već odgovaraju partijskim jurišnicima poput Zelje i poput Branka Malovića i vaših jurišnika iz SNS, što unižava sistem demokratije u celini. Evropska unija ima malo drugačije principe. U EU polovina ukupnih prihoda ide lokalnim samoupravama, a polovina ide Vladi Republike Srbije, dok u našoj državi samo 10,2% ukupnih budžetskih prihoda ide lokalnim samoupravama. Vi to radite namerno, 50 milijardi ste uzeli lokalnim samoupravama. Uzeli ste im mostove, uzeli ste im puteve i onda vi njima dajete iz tekuće budžetske rezerve. Ko vam je poslušan vi mu date novac, ko nije poslušan partijskoj diktaturi SNS ne date mu novac iz budžeta i proglasite ga za nesposobnog gradonačelnika.
Stavljam na glasanje Predlog. Zaključujem glasanje: za – pet. Konstatujem nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, moram pre svega, da saopštim vest, vama preko puta da je vlast promenljiva, i to ćete videti vrlo brzo na nekim predstojećim izborima, i molim vas da usvojite Zakon o javnom informisanju i medijima. Ne verujem i da meću vama čak postoji jedan jedini poslanik koji veruje da u Srbiji postoji već sedam godina objektivno, novinarstvo, čast izuzecima, 99% medija je pod direktnom kontrolom Vlade Republike Srbije, vaših ministara, Aleksandra Vučića i njegovih poslušnika. Svako ko drugačije govori, svako ko ima hrabrosti da kaže nešto protiv sistema i o vladavini SNS dobija naslovne strane. Ja se time ponosim što dobijam naslovne strane od vaših režimskih medija, ljudima se maltretiraju porodice, ljudi se prozivaju najpogrdnijim imenima, i to nije dobro. Ako želite stvarno demokratiju, za koju se zalažete, usvojite zakon o informisanju, otvorite medije, izađite na TV duele, da građani Srbije mogu da vide argumente kojima vi raspolažete, a to su laži, i argumente kojima raspolažemo mi iz DS. O vašoj vladavini i pritiscima na medije govori podatak da ste tokom 2013. godine, je zabeleženo 23 napada na novinare, a onda ste brže, jače bolje, 2017. godine, smo imali 54 napada na novinare. Niste rasvetlili ni slučaj napada na novinare na inauguraciji predsednika Republike. Unakazili ste medijski prostro Srbije, koji još dugo godina neće moći da se oporavi od vas. Smanjili ste ovim budžetom davanje za kulturu, ali ste tamo stavili da ćete dati novac Tanjugu, i drugim agencijama koje su direktno pod vašom kontrolom. To takođe, nije dobro. Želite da predstavite građanima Srbije, gde je nenormalno da se ima „Utisak nedelje“, u Srbiji, gde je nenormalno da postoje „Vranjske novine“, a da je Srbija Lav Pajkić. Nikada se DS neće složiti sa tim da je normalno novinarstvo Lav Pajkić i njihova sramna emisija koja govori samo laži o pripadnicima opozicije i građanima koji ne misle kao vi iz SNS.
Molim vas, samo da se mi kao Skupština ogradimo od vašeg napada bilo kog novinara u ovoj državi. Znači, vaš odnos prema nekome vam se sviđa ili ne sviđa, ali novinare nemojte ovde da napadate. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan- niko. Konstatujem, da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan u odredbi člana 97. tačka 8. Ustava Republike Srbije i predlažemo tri konkretne stvari koje će poboljšati život, pre svega učenika čiji roditelji ne rade. Predlažem da se svim učenicima čija oba roditelja ne rade obezbedi novac iz budžeta Republike Srbije, besplatan prevoz, besplatna užina i besplatan udžbenik. Voleo bih da znam, pošto piše da je osnovno obrazovanje obavezno, kako će roditelji koji ima dva deteta, a komplet knjiga košta 12, 15 ili 20 hiljada dinara da obezbedi svojoj deci knjige, a osnovno obrazovanje je obavezno. To je kontradiktornost. Oko 50 hiljada dece, koji su obuhvaćeni osnovnim i srednjim obrazovanjem, svakoga dana je gladno, a imali smo i najnovije podatke koji govore u prilog ovome, nažalost. Niko ne može da se raduje ovoj činjenici bez obzira iz koje stranke dolazi. Pedeset hiljada dece je svakoga dana gladno, dok vi iz SNS nameštate tendere vašim tajkunima, vašim kriminalcima i trpate pare u vaše džepove, pomoću raznih mafijaša i raznih kombinacija. To nije Srbija kakvu želi DS. Imamo primer i dečaka iz Mola, o kome sam govorio, koji je prvo napustio treći razred srednje škole iz Bečeja, zato što nije imao novca za prevoz od kuće do škole. Znamo, kako se nažalost, taj tragičan slučaj završio. U 2015. godini, je udeo dece u ukupnoj populaciji Srbije bio samo 17,3%, danas je još niži, i to su poražavajuće činjenice. Ne znam zašto ne prihvatite ove izmene i dopune zakona? Demokratska stranka predlaže da Ministarstvo finansira besplatnu vantelesnu oplodnju za sve ljude koji ne mogu da se ostvare kao roditelji. Srbija je lider u regionu, ali nažalost, samo po stopi rizika od siromaštva. Prva smo zemlja u regionu po riziku stope od siromaštva. Nadam se da ćete usvojiti ove izmene i dopune zakona. Možemo mi graditi mostove i graditi puteve, ali ne smemo dozvoliti da nam deca koja su budućnost svake zemlje i naše, budu gladna. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti, vezanih za afere povezanih sa bivšim predsednikom Skupštine opštine Smederevska Palanka, Radoslavom Milojičićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Da li neko želi reč? Reč ima Aleksandar Marković.
Zahvaljujem predsedavajuća. Iz samog naslova je sasvim jasno da postoji potreba da Narodna skupština utvrdi preko anketnog odbora epilog, ali i se afere i sva nepočinstva, koje je vršio prethodni govornik Radoslav Milojičić dok je obavljao funkciju predsednika Opštine Smederevska Palanka. Epilog njegove vlasti u tom gradu su bili minusi, gubici i dugovi. Ukupni dugovi tog grada u trenutku kada je prethodni govornik otišao sa vlasti bili su više od tri milijarde dinara. Dakle, potpuno uništio grad, razorio u svakom smislu, ostavio taj grad i bez struje i bez vode i sa nagomilanim dugovima. Ja ću vam ovom prilikom dati samo jedan primer kako je to izgledalo u njihovo vreme. Opštinska vlast u Smederevskoj Palanci, dok je on obavljao funkciju kupi zemljište, odnosno Dom vojske od Ministarstva odbrane, kada je ministar bio Dragan Šutanovac za 33 miliona i 165.000 dinara. Opština potom plati još preko dva miliona dinara starim vlasnicima na ime otkupa zemljišta, pa onda na sve to plate još četiri miliona 835.000 dinara na ime rušenje objekata na tom zemljištu. Dakle, ukupno preko 40 miliona dinara ulože u ceo taj projekat. Onda sve to lepo zajedno, genijalno uzmu, pa prodaju firmi „Deleze Srbija“ za 26 i po miliona dinara i time na najdirektniji način oštete budžet za preko 13,5 miliona dinara. Dakle, kupe nešto za 40 miliona dinara, prodaju ga za 26 i po miliona dinara. Tako su oni vodili Srbiju, tako su vodili opštine i gradove. Ovo je bio samo jedan u nizu primera kako je konkretno Radoslav Milojičić upravljao tim gradom. Imamo milion primera. Dakle, sećamo se kako je za jednu noć pio 343 piva u kafiću, u kome je inače voleo da obavlja svoju funkciju, osim što je trebao u zgradi opštine da vrši funkciju predsednika opštine, on je imao jedan lokalni kafić u kome je sedeo i u kome je popio za jednu noć 343 piva. To su sve platili građani Smederevske Palanke, dakle, preko računa opštine. Sećamo se kada je tamo tukao ljude, napadao ljude na ulici. Bio je jedan slučaj koji je ga je optuživao direktno i njega i neke njegove prijatelje, koji su inače bili poznati u tom gradu kao Kenini tigrići, to je znala čitava Smederevska Palanka. Zato mislim da bi Narodna skupština morala da utvrdi sve afere čiji je vinovnik bio upravo Radoslav Milojičić. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. Izvolite.
Drago mi je da je baš sada izmena i dopuna Zakona o policiji i pozivam policiju da uzme iskaz od prethodnog govornika, tj. poslanika Aleksandra Markovića o Domu vojske, i ako sam ja potpisao bilo koji papir podnosim ostavku na mesto narodnog poslanika, ako nisam potpisao, pozivam gospodina Markovića da podnese ostavku na mesto narodnog poslanika. No, dobro, laž je sastavni deo politike SNS i mi iz DS želimo da predložimo konkretnu meru kako bismo omogućili boljitak pripadnicima MUP. Predložene izmene i dopune Zakona o policiji su potrebne s obzirom na stanje u kojem se nalaze pripadnici MUP. Stanje je takvo da im je smanjena, pre svega plata, od strane SNS, a onda su im pripadnici SNS smanjili i dnevnice. Dnevnica za policajce, vojnike, ljude koji rizikujući svoj život obezbeđuju nas i našu državu je 150 dinara. Za tih 150 dinara mogu da kupe čašu jogurta i kiflu i ništa više. Mi predlažemo dve ključne izmene i dopune Zakona o policiji. Prva je da Ministarstvo mora da odredi potrebe sistema i da u skladu sa tim školuje kadrove na Policijskoj akademiji. Ne smemo da dozvolimo da mladi, školovani, obrazovani ljudi u koje je država ulagala, koji završe veoma specifičnu školu, to je veoma specifična delatnost, i završe Policijsku akademiju, da ostanu na ulici, da ih država ne prihvati i da država ne obezbedi da one koje je školovala, da im obezbedi radno mesto. Druga konkretna tačka je da se odredbom člana 172. tačka 2. Zakona o policiji, ruši prezumpcija nevinosti, te predlažem njeno brisanje i to su dve konkretne stvari koje DS predlaže. Ne smemo da dozvolimo da mladi školovani i obrazovani ljudi koji završe Policijsku akademiju ostanu na ulici, a da Martinović i Orlić imaju po sedam plata.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona Vojsci Srbije.
Sa velikim razočarenjem moram da konstatujem da ste uspeli Vojsku da upropastite. Ono što nikome nikad nije uspelo, uspelo je vama iz SNS. Predlažemo konkretno izmenu i dopunu 18 članova Zakona o Vojsci. Nadam se da će bar neko pročitati ove predložene izmene i dopune. Znam da je vama iz SNS smešno, ali nije smešno da nemamo usaglašen Zakon o Vojsci i Zakon o odbrani. Znam da je vama iz SNS smešno, vi ste promenili pet ministara za sedam godina vaše bahate i korumpirane vladavine i svaki ministar iz SNS je lošiji od svog prethodnika u Ministarstvu odbrane. Znam da je vama smešno, gospodine Orliću i Martinoviću, jer imate po sedam plata, dok 80% pripadnika Vojske Srbije ima nižu zaradu nego što je prosečna zarada u Republici Srbiji. Sedamdeset posto civila, gospodo Orliću i Martinoviću, pošto je vama smešno, u Vojsci Srbije ima zaradu od 22.000 dinara, dok vi imate po šest, sedam, ne znam ni sam koliko više plata, 72% pripadnika Vojske Srbije koji su napustili Vojsku Srbije, uradili su to na lični zahtev. Ne vidim da je tu bilo šta smešno. Srđan Ristić, koji je Ginisov rekorder, momak kojim treba da se ponosimo, je napustio Vojsku Srbije, zbog malih primanja. Znam da je vama to smešno, jer sedite u blindiranim automobilima, u kožnim foteljama, ne razmišljate kako vojnici krpe kraj sa krajem. Osamsto profesionalnih vojnika je napustilo zemlju i napušta zemlju svake godine, računajući od 2014. godine, osamsto profesionalnih vojnika. LJudi koji su stručni, obučeni za delatnost kojom se bave i vama je to smešno. Ne vidim da je bilo šta smešno, a još je manje smešno ljudima koji rizikujući svoj život, obavljajući najteže moguće poslove za našu državu, dođu kući i dobiju, ili dobiju telefonsku poruku da ne mogu detetu da obezbede užinu, da ne mogu detetu da kupe patike za školu, da ne mogu da mu kupe knjige, dok vi iz SNS imate po sedam ili osam plata, dok svakoga dana sve više i više kradete od građana Srbije, od vojnika, od policajaca, od medicinskih sestara, od nastavnika, od običnih radnika i običnih poljoprivrednika. Treba da vas je sramota.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane Vojno-bezbednosne agencije, koja je bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere sindikata i pojedine sudije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom SO Smederevska Palanka Radoslavom Milojičićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Želite reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, da ne bude prevare, u ruci mi je dopis Javnog tužilaštva iz Smedereva u kome kažu da je pred Višim javnim tužilaštvom u Smederevu u toku pretkrivični postupak, koji se odnosi na prijavljene zloupotrebe prilikom kupovine i prodaje zemljišta i objekata bivšeg doma JNA u Smederevskoj Palanci. Takođe, drugi dopis iz policije, gde se tvrdi da je policijska uprava u Smederevu postupala po više zahteva itd, Osnovnog i Višeg tužilaštva, u vezi zloupotreba SO Smederevska Palanka, itd. Zašto taj predmet još čuči u fioci Tužilaštva u Smederevu? To nije odgovor za mene i ne bi trebalo da vršim pritisak, ali s obzirom da sam dobio ove odgovore, dužan sam da obavestim javnost da je u toku predkrivični postupak u Višem tužilaštvu u Smederevu i Osnovnom javnom tužilaštvu u Smederevu u vezi zloupotreba koje je izvršio gospodin Milojičić, koji je poznatiji kao hajne Kena, zbog zloupotreba izvršenih u opštini Smederevska Palanka? Naime, ja sam pristalica da deca ne budu gladna, ali kada to kaže neko ko je iz opštinskog budžeta za jedno veče popio 470.000 dinara, ili 4.700 dečjih doručaka, onda je to, po meni, licemerno. Kada neko ko se zalaže za vojsku, kada neko za to veče popije jedan tenk, jer njegov partijski saborac je prodavao tenkove za 5.000 evra, a upravo tolika je suma koju je on popio za jednu noć. Dakle, to je osoba koja je kao predsednik opštine uspeo da popije jedan tenk za jedno veče. Dakle, kada neko tvrdi za to, a ovde kod mene je više predmeta i zloupotreba za ukupno tri do četiri budžeta opštine Smederevska Palanka, a njega lično terete u obrađenim dokumentima o kojima sa govorio za zloupotrebe vredne 459.110.885 dinara. To je bio iznos kada sam dobio podatke pre šest meseci, verujem da to sa kamatama izlazi daleko više i samo to da pretvorimo u te doručke dobićemo da je to 4.500.000 doručaka za decu. I kada neko govori o tome da naša deca gladuju, treba i to da kaže da su lični dohoci porasli.
Vreme. Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ješić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ješić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Nataša Vučković, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Nataša Vučković, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su prethodile i dovele do Odluke o izručenju turskog državljanina kurdskog porekla DŽevdet Ajaza Turskoj, kao i utvrđivanje odgovornosti svih nadležnih organa u ovom slučaju. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri. Nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje Predlog odluke Maje Videnović o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaje koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodne poslanice Vesne Marjanović da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Dragoljuba Mićunovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima. Zaključujem glasanje: za – pet. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Veroljuba Stevanovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „Takovo osiguranja“. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Dejana Nikolića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Dejana Nikolića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o trgovini. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, ovo je jedan od zakona koji predlažem već neko vreme, a pre svega cilj je da se uspostavi pravednija regionalna i pre svega socijalna raspodela u Srbiji. Predlog ovog zakona je jednostavan. Ovaj saziv je doneo odluku, na predlog ministra privrede, da se poveća stopa poreza na dobit pravnih lica sa 10 na 15%, a ovim predlogom ja predlažem da se stopa poreza na dobit pravnih lica učini varijabilnom i da iznosi 10-30%, u korelaciji sa prosečnom neto zaradom po zaposlenom, prema statističkim teritorijalnim jedinicama. Cilj ovog predloga je pre svega motivacija poslodavaca i vlasnika preduzeća da stimulišu svoje radnike i da plate učine legalnim i na takav način će se podstaći i veća platežna moć radnika, veća kreditna moć, time će se podstaći i pre svega tržište u građevini i, naravno, u maloprodajama. Cilj je da se svi oni koji isplaćuju prosečnu zaradu u rangu između 80 i 150% zadrže na ovoj stopi od 15%, a da svi poslodavci koji isplaćuju zaradu manju od 80% od proseka zarada u statističkom regionu budu u obavezi da plate neto dobit od 30%. Time bi bili destimulisani da podižu taj deo svoje dobiti i da plate isplaćuju na ruke radnicima, a time se ne plaćaju niti doprinosi i time su i manji poreski prihodi za državu. Za one koji isplaćuju više od 150% od proseka u svom statističkom regionu bi stopa poreza na dobit bila stimulativna i ona bi bila niža od ovih 15%, dakle, iznosila bi 10%. Još jednom, to je jedan od jednostavnih predloga, jedan od predloga koji može da ide ka putu smanjenja socijalnih razlika u Srbiji, ka putu motivacije vlasnika preduzeća, poslodavaca i mnogih onih koji su sada stimulisani od države time što imaju subvencije, a vidimo da se veliki nivo subvencija planira i u ovom budžetu koji je sada pred nama i ovim skupštinskim zasedanjem, a da isplaćuju minimalne plate i mislim da je to nešto što je nedopustivo, a ovo je jedan od modela i načina da ispravimo tu nepravdu prema radnicima koji ulažu svoj rad i koji bi, siguran sam, bili mnogo motivisaniji ukoliko bi imali veće i legalno isplaćene zarade.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo pet poslanika, te konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana. Da li želite reč? (Da) Izvolite.
Suština ovog zakona je, takođe, smanjenje socijalnih razlika. Motiv je da se uključe prihodi od dividendi u prihode podložne obračunu godišnjeg poreza na dohodak građana. Na ovaj način bi se ublažila socijalna nejednakost kod građana i svakako pravednije vertikalno i horizontalno oporezivanje. Mislim da smo dužni da u ovom domu razgovaramo o trenutnom socijalnom statusu najvećeg broja stanovništva u Srbiji. Malo se govori o siromaštvu, a videli smo da i u javnosti sadašnji ministar finansija govori o tome i predsednica Vlade, da je ovo budžet koji će biti naša tema narednih dana, sa jakom socijalnom komponentom. Nažalost, vidimo da je milijardu manje planiranih sredstava za pokrivanje socijalnih potreba onih najugroženijih u Srbiji. To ćemo videti već u narednoj raspravi. Ali, kada pođemo od podataka koji su vrlo retko dostupni našoj javnosti, a pogotovo mi ovde malo govorimo o tome kolika je u ovom trenutku prosečna potrošačka korpa, iznosi 71 hiljadu dinara, a uveo se i termin minimalne potrošačke korpe koja iznosi 37 hiljada dinara, dakle, minimalno 37 hiljada dinara je potrebno po statistici porodici da sastavi kraj sa krajem, od 1. do 31. u mesecu. Granica siromaštva, prema zvaničnim podacima, je 11.500 dinara po stanovniku, a 31.500 dinara za četvoročlanu porodicu sa decom mlađom od 14 godina. Jasno je kada uporedite ove podatke da je minimalna potrošačka korpa 37.000 dinara, a da je ta granica siromaštva definisana sa 31.500, da je 8% stanovništva ispod minimalne granice siromaštva. Dakle, 8% je 560 hiljada građana u Srbiji, koji su ispod te granice. Koliko je u toj margini od 31.500 do 37.000, koliko je minimalna potrošačka korpa? Dakle, taj broj i procenat značajno, značajno raste. To potvrđuje i podatak da je skoro 40% građana Srbije u velikom riziku od siromaštva, blizu ove granice od 37 hiljada dinara potrebnih za minimalnu potrošačku korpu. Znači, 40% stanovništva je ogroman broj i zbog toga ovaj zakon zaslužuje našu pažnju i ja vas molim da podržite ovakve izmene. Bilo bi važno da o tome u ovom domu govorimo.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo 12 poslanika, te konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poštovani poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18 časova, zbog potrebe da Skupština danas usvoji dnevni red predloga ove sednice. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Da li želite reč? (Da) Izvolite.
Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku je jednostavan i predlog podrazumeva da se u članu 58. ovog zakona doda stav 2. koji glasi, pročitaću ga i biće jasnije šta znači suština ovog predloga: „Podzakonskim aktom se formira poseban organizacioni deo u poreskoj upravi, sa posebno obučenim kadrovima koji bi u saradnji sa ostalim državnim organima, MUP-om, katastrom, Narodnom bankom Srbije, Upravom carine, Centralnim registrom hartija od vrednosti, APR-om, Upravom za trezor, Upravom za sprečavanje pranja novca itd, vršio obradu podnetih prijava kao proveru obveznika koji nisu podneli prijavu“. Cilj ovog zakona i osnovna ideja je da se izvrši efikasnije upoređivanje imovine fizičkih lica sa njihovim prijavljenim prihodima. Po sadašnjem stanju stvari, u najvećoj meri se može zaključiti da u poreskoj upravi niko ne radi na ovim poslovima, niti se podnosi informativna prijava. Namera je da se ostvari veća naplata poreskih prihoda i postigne veći stepen socijalne pravde, a u narednom koraku omogući harmonizacija poreskih zakona sa Zakonom o poreklu imovine, čija je izrada u toku, makar po svim najavama. Dakle, mnogi političari u Srbiji ili skoro svi, govore o Zakonu o poreklu imovine i ovo je jedna od načina, jednostavnijih načina da sa postojećim mehanizmima koji imaju sve ove institucije koje sam naveo, da ispitaju poreklo imovine ljudi koji ne mogu da dokažu svoje prihode, svoja primanja, a to se može utvrditi kroz analizu poreskih obaveza koje su imali prema ovoj državi. Jasno je i ja sam više puta govorio o tome da je najpoštenije u tom smislu pođemo sami od sebe ovde u Skupštini, ali pre svega od ljudi koji su na javnim funkcijama, od predsednika države, predsednice Vlade, svih ministara, svih poslanika, i naravno svih onih ljudi koji nose odgovornost za javni život u Srbiji. Potrebno je prikazati svoje prihode u toku radnog života i dokazati imovinu koju imate i poreklo te imovine. Jedan od primera je, ukoliko ste ušli u Narodnu skupštinu Republike Srbije 90-te godine, bavite se politikom i imate prosečnu platu, a to je lako dokazivo, pošto je nekada od 1993. godine prosečna plata iznosila oko 5 evra, sada je naravno značajno viša oko 700 evra. Maksimalni iznos prosečne plate od 90-te do recimo 2012. godine bi iznosio oko 500 evra, prosečne plate. Za dvanaest meseci to je šest hiljada.
Hvala vam. Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Hvala. Zaključujem glasanje: za je glasalo pet poslanika, te konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopunu tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Da li želite reč? (Da)
Cilj ovog zakona je svakako ravnomerniji regionalni razvoj i pošto je ovo uvod u sednicu na kojoj ćemo razgovarati o budžetu treba reći i informisati građane Srbije, a mislim i da ste se vi informisali iako je bilo kratko vreme za upoznavanje sa budžetom i svim razdelima, da i u ovoj godini je planirano 33 milijarde upravo onoliko koliko je planirano i za prošlu godinu za potrebe lokalnih samouprava u transferima prema građanima gde se rešavaju konkretni problem. Svi mi dolazimo iz različitih krajeva Srbije i siguran sam da bi bilo potrebno da se založimo više za redistribuciju državnog novca i načina da ljudi koji žive u svojim sredinama odlučuju o tom novcu. Nije logično da se sve vreme u donošenju ovih zakona zakidaju lokalne samouprave, da se smanjuju transferi, a s obzirom na projekciju budžeta za 2019. godinu i uzimanje u obzir rasta BDP, proporcija koja bi bila potrebna u tom smislu prema lokalnim samoupravama je, umesto 33 milijarde, 47 milijardi po svim proračunima. Dakle, 14 milijardi manje u odnosu na ono što su projekcije u drugim razdelima. Zbog toga ja ovde imam vrlo jednostavan predlog i to ja najlakše uraditi, a to je da pripadajući porezi od 74% poreza na zarade, koji se plaća prema prebivalištu zaposlenog, se tiču samo lokalnih javnih komunalnih sistema, lokalnih javnih preduzeća i, naravno, svih osnovnih privrednih subjekata, a da se onaj porez i deo poreza od javnih sistema, koji funkcionišu na nivou čitave države, javni sistemi u vlasništvu Republike, a to su i MUP, i pripadnici Vojske, i EPS, i „Telekom“, i „Pošta“ i svi drugi radnici koji rade na nivou države i, pre svega, imaju svoje obaveze i plaćaju te poreze i pune budžet najvećih centara, urbanih centara, da je ovaj predlog podrazumevao raspodelu tih sredstava ravnomerno na sve građane Republike Srbije i sve opštine i gradove. To bi podrazumevalo oko 300 miliona evra na godišnjem nivou, a značilo bi 43 evra po stanovniku i time bi značilo da bi jedan grad od 10.000 stanovnika imao 430 hiljada evra većih prihoda. Time bi moglo da reši probleme koje ima u školskoj infrastrukturi, u zdravstvenoj infrastrukturi i u mnogim drugim stvarima koji se tiču ekologije, koje se tiču snabdevanja zdravom pijaćom vodom, tretmanom… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Ovo je najjednostavniji Predlog zakona i mislim da bi bilo logično da ga podržite i siguran sam da se svi slažemo oko toga kada razmišljamo o zdravoj logici, a ne samo o tome ko je na čelu institucija Narodne banke Srbije, jer je to princip koji treba uvesti i za sadašnje rukovodstvo Narodne banke, ali i za sva buduća rukovodstva, jer je to važno za našu državu. Dakle, Predlog ovog zakona je da se član 86b obriše, a član 86b glasi: „Narodna banka Srbije, guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova Narodne banke Srbije, osim ako se dokaže da nisu postupali u dobroj veri. Za štetu iz stava 1. ovog člana zaposleni iz tog stava ne mogu odgovarati ni nakon prestanka radnog odnosa u Narodnoj banci Srbije, odnosno prestanka vršenja funkcije. Narodna banka Srbije snosiće troškove zastupanja lica iz stava 1. ovog člana u sudskim i upravnim postupcima pokrenutim u vezi sa poslovima iz tog stava. Narodna banka Srbije snosiće troškove iz stava 3. ovog člana i licima kojima je prestao radni odnos“. Dakle, Narodna skupština Republike Srbije, mi, ovde poslanici, većina koja je glasala za ovakav zakon, a mi smo upozoravali da je ovo neprihvatljivo rešenje, je praktično prihvatila da se odrekne svake mogućnosti za kontrolu odgovornosti ljudima kojima je poverena velika odgovornost i velika nadležnost. Dakle, svako ko ima velike nadležnosti mora da ima još i veće odgovornosti i prema Narodnoj skupštini, naravno prema svim građanima Republike Srbije i mislim da je ovo rešenje nedopustivo iz razloga pre svega velikih mogućnosti, velike odgovornosti za vođenje fiskalne, monetarne politike, za stabilnost cena, za standard građana u Srbiji, a ukoliko povlačite poteze koje ugroze sve ove važne ciljeve, vi ne snosite apsolutno nikakvu odgovornost, a tu odgovornost očekujemo od onih ljudi koji vode svoje firme sa jednim zaposlenim ili porodične firme sa petoro zaposlenih, a kamoli neki veći sistemi koji na ovakav način utiču na život u čitavoj Republici Srbiji. Dakle, videli smo i sada smo ovde čuli da se predlaže Zakon i o javnom dugu, da se uvodi mogućnost da eksterne agencije upravljaju javnim dugom… [[Isključen mikrofon.]]
Vreme. Hvala vam. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine Republike Srbije. Da li želite reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Vjerice Radete sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine Republike Srbije. Da li želite reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, 60 poslanica i poslanika iz više poslaničkih grupa je podržalo ovaj predlog i ja ću vam ga pročitati zbog toga što smo ga na takav način i uskladili. Dakle, čuli ste – Predlog za razrešenje Vjerice Radete sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine. Obrazloženje je sledeće: „Nedopustivim govorom mržnje, kojim je prekršen član 49. Ustava Republike Srbije, kojim se zabranjuje izazivanje rasne, nacionalne i verske mržnje svirepim vređanjem žrtava Srbrenice, Vjerica Radeta je ugrozila ugled i narušila dostojanstvo Narodne skupštine Republike Srbije. Relativizacija zločina, revizija istorije i atmosfera mržnje ne mogu se tolerisati, a još manje podsticati od strane nosilaca najviših političkih funkcija u državi. To posebno važi za instituciju Narodne skupštine, koja je demokratska i koja predstavlja sve građane Republike Srbije. Zbog nedopustivog govora mržnje, monstruoznih uvreda i bola koji je Vjerica Radeta kao potpredsednica Narodne skupštine nanela porodicama nedužnih žrtava, tražimo hitnu i jasnu reakciju narodnih poslanika i razrešenje Vjerice Radete sa mesta potpredsednice Narodne skupštine Republike Srbije.“ Dakle, ovo je naš predlog koji je bio upućen svim poslaničkim grupama u ovom sazivu parlamenta i jedan dobar deo poslaničkih grupa, dakle 60 poslanica i poslanika, su ga i podržali. Predsednica parlamenta Maja Gojković je reagovala na ovaj čin i osudila ga. Predsednik Srbije je takođe to učinio i učinio neizvesnim da li će poslanička grupa SNS i većina u ovoj republičkoj Skupštini podržati ovaj predlog. Ja vas pozivam da se izjasnimo i iskažemo jasan stav prema ovom našem zahtevu i time ćete pokazati i svoju spremnost da se borimo protiv govora mržnje u ovoj Skupštini. Svedoci smo, a to je manje važno za nas poslanike, navikli smo da poslanici opozicije trpe velike pritiske, velike napade i nasilje, kako smo videli prema našoj koleginici Aleksandri Jerkov, prema Tomislavu Žigmanovu, prema mnogim drugim poslanicima, ali je najopasnije kod takvog ponašanja i naša nespremnost da osudimo takav način i verbalne agresije i govora mržnje, da se to izliva na ulice u Srbiji i da imamo takve vrste napada kakav smo imali prošlog… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim gradonačelnikom Beograda Draganom Đilasom i nenamenskim trošenjem sredstava. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, postoji ogromno interesovanje javnosti u Srbiji da se otkrije kako se obogatio Dragan Đilas. Dragan Đilas je šef prethodnom govorniku i celoj ovoj tužnoj skupini preko puta nas, iako se to ne dopada Bošku Obradoviću koji je koordinator poslaničkih grupa koje podržavaju taj Savez za Srbiju. Zašto ovo pitam, mislim da bi anketni odbor bio idealna prilika da se otkrije na koji način se obogatio Dragan Đilas, a obogatio se do enormnih granica. Dakle, ako uzmemo u obzir to da kada je postao gradonačelnik Beograda imovina mu je bila automobil, 70.000 evra i nekakva ženina kuća, a kada je otišao sa vlasti, otišao sa funkcije gradonačelnika Beograda, imovina mu je 24 miliona, više od 24 miliona evra samo u nekretninama, ljudi. Samo u nekretninama više od 24 miliona evra, kako? Na koji način? Na koji način je neko sposoban da zaradi za kratko vreme 24 miliona evra samo u nekretninama? NJegove firme su prihodovale 300 miliona evra. U celokupnom periodu kada je vršio vlast, dakle, ne samo gradonačelničku funkciju, prihod je bio preko 500 miliona evra. Ali, nas u ovom trenutku zanima samo taj period kada je obavljao funkciju. Zašto? Zato što je u to vreme, taj period Beograda, beleže jedino i isključivo afere čiji je vinovnik upravo bio Dragan Đilas. Dakle, imamo sijaset afera. Imamo aferu rekonstrukcije bulevara Kralja Aleksandra, gde je grad oštećen sa šest miliona evra. Dakle, tu je bilo i hapšenja, njegov najbliži saradnik je uhapšen tom prilikom u toj aferi. Imamo aferu vezanu za podzemne kontejnere, čuvena afera, Beograđani znaju, preko šest miliona evra je oštećen budžet. Imamo aferu „Pazov-grad“, imamo aferu nabavke tramvaja, velika afera 53 miliona evra je koštala građane Beograda. Ovo su ozbiljni iznosi. Imamo aferu „Bus Plus“. Na kraju krajeva, imamo onu ogromnu aferu „Mosta na Adi“. Čitav Most na Adi je bio zapravo jedne velika afera koja je zaista enormno koštala budžet Beograda i građane Beograda. Ostavio je Beograd u dugu od preko milijarde evra, 1,2 milijarde evra je dug Beograda bio. Iako on negira pa je nekom drugačijom matematikom dolazio do cifre od 400 ili 500 miliona evra, što je takođe ogroman iznos, ali je zaboravio da uključi i dugove javnih komunalnih preduzeća i ustanova čiji je grad osnivač i gradskih opština, što sve ukupno dovodi do cifre od 1,2 milijarde evra. Tako da, imamo situaciju, dok je grad zaduživan, dok su građani siromašeni, Dragan Đilas se naglo bogatio i zato mislim da bi Skupština morala da formira anketni odbor.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam poslanika, protiv – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Gordana Čomić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, poštovani građani, predalžemo da se u godini koja nije izborna u Beogradu, promeni Zakon o glavnom gradu i da se omogući građanima glavnog grada da znaju za koga glasaju na sledećim beogradskim izborima, ko je kandidat za gradonačelnika Beograda. Dakle, poslednji put 2004. godine Beograđani su mogli da glasaju za svog kandidata i tada je Nenad Bogdanović pobedio Aleksandra Vučića na neposrednim izborima za gradonačelnika Beograda. Dakle, veoma je važno da znamo koga biramo, da znamo kome verujemo i kome dajemo to poverenje. Građani i ovako glasaju za Aleksandra Vučića, onda u Beogradu dobiju Vesića, ni to nije fer, ni to nije pošteno. Verujem da mnogi birači SNS, na primer u Beogradu, nisu glasali za to da gradonačelnik Beograda bude Goran Vesić. Iz tog razloga je važno da se ova debata u celoj Srbiji pokrene i kada su u pitanju gradovi i opštine širom zemlje, veoma je važno da imamo ljude koji su odgovorni građanima na najvažnijim pozicijama, ne samo u državi nego i u lokalnoj samoupravi. Ti ljudi moraju da znaju kome odgovaraju, kome snose svoje račune, a ne da se na ovaj način upravlja celokupnim državnim sistemom gde imate samo jednog kandidata za sve funkcije u zemlji, a da sa druge strane taj posao obavljaju oni za koje građani nisu glasali, bili oni birači SNS, DS ili bilo koje druge stranke u Srbiji. Veoma je važno da imamo one koji odgovaraju građanima, a ne one koji odgovaraju Aleksandru Vučiću ili nekim drugim partijskim liderima. Iz tog razloga, ovaj predlog zakona je veoma hrabar i ako ga budete podržali, onda ćete moći da proverite na sledećim beogradskim izborima vašu snagu, odnosno snagu vaših kandidata koje ćete kandidovati za gradonačelnike Beograda. Da li će to da bude, a pretpostavljam da hoće, Goran Vesić, hajde onda da izmerimo koliko SNS u Beogradu, na primer, ili njihov gradonačelnik Goran Vesić, ima podršku građana Beograda. Smatram da je to negde fer i pošteno i da se vi nećete uplašiti pa da neće staviti ovaj predlog zakona na dnevni red. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Izvolite.
Zahvaljujem. Veoma mi je žao što ste odbili prethodni predlog da stavite na dnevni red. Ovo je sada predlog koji se tiče života vojnika i života ljudi koji rade na odbrani naše zemlje. Oni su u katastrofalnom materijalnom položaju, a sa druge strane se troše ogromna sredstva za nabavku teškog naoružanja, a pri tome ne postoji čak ni kadar koji bi upravljao određenim naoružanjem koje smo platili stotine i stotine miliona evra. Dakle, sa jedne strane nismo napravili reforme ili nastavili reforme u sektoru odbrane koje je započela DS, vratili smo se sa ministrom Vulinom u devedesete godine, zveckanjem oružja, govoreći da vojskom upravlja predsednik, da od njega zavisi da li ćemo sutra ući u rat ili ne i to sve zbunjuje ne samo građane Srbije, zbunjuje ceo svet, zbunjuje region. Prave se velike tenzije, politika koju vi sprovodite, politika zveckanja oružjem je politika koja je unazadila ovu zemlju, unazadila Srbiju. Ona je na kraju proizvela milijarde i milijarde štete iz rata koji smo vodili 1999. godine. Proizvela je to da smo ostali i bez Kosova i Metohije kao dela teritorije Republike Srbije. Proizvela je to da smo se kao građani sa takvom političkom elitom i takvom politikom obrukali u ratovima devedesetih godina i u Hrvatskoj, Bosni i u Sloveniji. Ono što je veoma važno jeste da to ne sme da se ponovi, ali ta retorika vama očigledno kao vladajućoj većini odgovara zato što je danas puna štampa raznih pretnji, raznih najava ratova u regionu, najava sukoba, najava nasilja, dok se vrši enormna pljačka državne imovine i državnih resursa i dok se pojedinci, samo pojedinci, jedan mali krug ljudi bogati sve više i više. I vojska, odnosno običan vojnik i narod žive sve lošije i lošije. Iz tog razloga je ovaj predlog zakona, zato što smatramo da je on u interesu vojnika Vojske Republike Srbije, a ne ministra Vojske Republike Srbije, koji se s jedne strane bogati, a s druge strane daje neodgovorne izjave i zvecka oružjem u 21. veku na Balkanu i preti ne samo okolnim narodima, nego i kršenjem Ustava i zakona ove zemlje.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 12 poslanika. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ponovo izražavam žaljenje što niste usvojili prethodni predlog. Ono što je sledeći predlog jeste da se izmeni Krivični zakonik u onoj meri u onom delu koji govori o tome da nasilnici u porodici, koji imaju legalno stečeno oružje, dakle, koji imaju oružje po zakonu, da se njima to oružje oduzme kada se registruju kao nasilnici u porodici. Zašto? Zato što je preko 50 žena od kada smo predložili ovaj zakon do danas izgubilo život, na način na koji su njihovi muževi imali legalno stečeno oružje, vršili su nasilje u porodici, došla je policija, privela ih, oni su dali iskaz, evidentirani su kao nasilnici u porodici. Međutim, nije im oduzeto oružje, vratili su se u kuću i usmrtili svoje supruge. Dakle, u ovakvim slučajevima je potrebno da se oduzme legalno stečeno oružje onima koji vrše nasilje u porodici, ukoliko to oružje imaju, da im se to oružje uzme, i ništa više. To je Predlog zakona. Po ko zna koji put ga stavljamo na dnevni red i po ko zna koji put vam govorim šta će se dogoditi. Ponovo će 50 žena u budućnosti, ako se ovako nastavi, izgubiti život zato što vi ne želite da pritisnete zvonce, pa da se glasa za ovaj predlog zakona, za koji sam vam rekao da ga neću obrazlagati, vi ga usvojite kao da je vaš, samo da spasimo nečiji život. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Izvolite.
Zahvaljujem. Izražavam žaljenje što niste prihvatili predlog i spasili ubuduće nečiji život. Sada je predlog koji se tiče saradnje Srbije i UAE. Kada smo predlagali ovaj predlog zakona i kada smo predlagali da ga stavite na dnevni red, namere su nam bile kao i danas, da se taj sumnjivi kapital zaustavi i da se taj protok sumnjivog kapitala između UAE i Srbije zaustavi. Dakle, danas tek shvatamo da je ovo novac koji fantomske firme iz UAE ulažu u Srbiju, da je to novac koji je ispumpan iz državnog sektora Republike Srbije, dakle, koji se kriminalno pljačka. On se izvozi u UAE. Tamo se osnivaju firme. Vi u Skupštini glasate za sporazum, sporazum predviđa olakšice prilikom ulaganja firmi iz UAE u Srbiju i tako se pere novac koji je ukraden u Srbiji. Te firme ne postoje, te firme pod povoljnim uslovima dobijaju čak i subvencije iz budžeta, da bi stvar bila još više smešna, a s druge strane im se dodeljuje zemlja po najjeftinijoj ceni koju seljaci u Srbiji više ne mogu da dobiju, ne, ona se deli nekim fantomskim firmama koje vode ljudi iz Srbije koji su se obogatili za vreme vaše vlasti, koji su opljačkali zemlju za vreme vaše vlasti. Dakle, ono što je nekada Slobodan Milošević radio preko Kipra, vi danas umesto Kipra imate UAE i to je danas vaš novi Kipar. Dakle, iznošenje novca, i onda investiranje pod povoljnim uslovima i posebnim uslovima u Srbiju. Dakle, to je jedna kriminalna organizovana grupa koja na ovaj način pljačka ovu zemlju i pere novac preko fantomskih preduzeća iz UAE. Mi želimo da se taj međudržavni sporazum prekine, da ne može više da se to radi. Naravno da će odgovarati svi oni koji su taj novac svih ovih godina krali i koji su ga iznosili u UAE i da ćemo utvrditi tačan protok novca i tok novca i da će ti ljudi odgovarati, makar oni bili najviši funkcioneri u ovoj zemlji. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o radu. Izvolite.
Zahvaljujem. U susret budžetu Republike Srbije za narednu 2019. godinu, predložili smo zakon o zapošljavanju mladih ljudi. Znam da to nije u skladu sa politikom i vizijom SNS. Dakle, 597.000 ljudi je napustilo Srbiju od kada ste došli na vlast, dakle, skoro 600.000 ljudi je trajno napustilo Srbiju. To kaže OECD. To su zvanični podaci OECD za Srbiju u proteklih šest godina, dakle, prosečno 100.000 ljudi godišnje. Ono što je više nego strašno, ne samo da smo ostali bez šest velikih gradova, strašno je to što niste uradili apsolutno ništa da ljude sačuvate koji su iz struke, koji imaju znanje i energiju, da ih sačuvate u ovoj zemlji. Preko 27 medicinskih sestara je napustilo Novi Sad samo prošle nedelje, 27 medicinskih sestara je otišlo za Nemačku prošle nedelje, ne u poslednjih godinu dana, nego samo u nedelji dana. Dakle, ono što je skandalozno jeste da to vama odgovara. Onda dođu ovde vaši ministri i govore kako se zaposlenost povećala, odnosno nezaposlenost smanjila. Pa, to je to, tih 600.000 ljudi koje ste svojom politikom, nebrigom oterali iz Srbije i onda ih prikazujete kao neki statistički podatak koji vama ide u prilog. To je 600.000 građana Srbije koji su nešto znali, koji su bili hrabri, koji smatraju da mogu da se snađu u najrazvijenijim delovima sveta. To su lideri ove zemlje. Oni vama smetaju. To su nečiji unuci i unuke, to su nečiji sinovi i ćerke. Veoma je zabrinjavajuć odnos ove vladajuće većine prema budućnosti ove zemlje. Ukoliko se ovako nastavi, vi, naravno, nećete uraditi ništa, ali ukoliko se ovako nastavi, nestaćemo za narednih 20 godina, nestaćemo, sa svim konfliktima koje Srbija danas ima u regionu i nerešenim pitanjima i odnosima, apsolutno nas više neće biti u pojedinim delovima ove zemlje. Ne idu samo ljudi iz Beograda. Naprotiv, idu iz svih delova ove zemlje, svi koji nešto znaju da rade, koji imaju neki zanat u svojoj ruci, koji imaju neku energiju, koji imaju neku viziju života i budućnosti, oni žele da odu tamo gde postoji vladavina prava a ne kriminal, gde postoji poštenje, a ne lopovluk. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je, takođe, zakon o zapošljavanju mladih. Smatrali smo da svaki mladi čovek koji završi prvo srednju školu, a onda i fakultet ima određenu subvenciju prilikom zapošljavanja, jednu olakšicu u privatnom i državnom sektoru. Dakle, da se smanje doprinosi koje poslodavac plaća za obavezno socijalno osiguranje. Mi smo proverili ovu meru. Ova mera funkcioniše i radi, ne samo u Holandiji gde je primenjena i gde uspešno proizvodi nove mlade kadrove, već i u Srbiji. Kada je u pitanju privatni sektor, imali smo jedan veliki projekat koji je finansiran od strane Fridrih Ebert Štiftung fondacije, koji je pokazao da je privatni sektor zainteresovan za ovu meru, zato što je neko mlađi, to je na tržištu radne snage jeftiniji, do 30. godine. Nakon 30. godine svi imaju istu stopu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje. Ko od 15 godina, kada može da krene da radi, do 30 godine završi na vreme svoju školu, završi na vreme svoje obrazovanje, završi i pošteno stekne svoju diplomu, što je veoma važno da se podstiču mladi na jedan takav način rada, oni su jeftiniji i primamljiviji, prijemčiviji za poslodavce, naravno, i sektor države. To se odnosi i na državna preduzeća, na državne fabrike gde će se plaćati jeftinije taj radnik i biti, dakle, nekom poslodavcu sigurno primamljiviji zato što neće stvarati tolike troškove kada su u pitanju doprinosi za obavezno socijalno osiguranje. Ova mera, ponavljam, radi u jednoj od zemalja EU. Dakle, Holandija koja je ovu meru sprovela u delo obezbeđuje i jedan vid toplog obroka, prevoza, džeparca za one koji idu na praksu u državna i privatna preduzeća. Na taj način su dali mogućnost mladim ljudima i jednaku šansu prilikom zapošljavanja i završetka svog školovanja. Da se ne zapošljavaju samo deca funkcionera na vlasti, deca direktora, deca predsednika raznih, itd, ne, ovde je poenta u jednakoj šansi za sve mlade ljude u Srbiji. S obzirom da oni u najvećem broju i napuštaju i ovu zemlju, mislimo da je ova mera i više nego dobrodošla da bi se takav trend zaustavio. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem. Sa žaljenjem konstatujem da niste usvojili predlog zapošljavanje mladih. Ovo je sada novi predlog koji se tiče Beograda na vodi. Ovo je obećanje predizborno iz 2012. godine Aleksandra Vučića, koji je došao na vlast obećavajući jedan veliki razvojni projekat u Beogradu koji se zove „Beograd na vodi“. Od samog početka, pa do kraja bili smo jedini koji su bili protiv toga, u svim varijantama. Dakle, ne samo da smo bili protiv tog prljavog kapitala, nego smo bili i protiv narušavanja kulture i kulturne baštine Srbije i grada Beograda, zato što ovaj projekat menja identitet glavnog grada. On poništava Pobednika u Beogradu, on poništava istoriju Beograda. Sve što je do tada Beograd stekao u svojoj istoriji, poništava se Vučićevim projektom „Beograd na vodi“. Mi smo od početka, sa ponosom to izgovaram, do kraja bili jedini koji su bili protiv toga, i to kažem sa ponosom zato što nije bilo lako suprotstaviti se u pojedinim momentima, u poslednjih šest godina, vašem režimu koji je na svaki mogući način korumpirao mnoge, i u ovom Domu i van ovog Doma, koji nisu baš imali hrabrosti, čast izuzecima, da govore o ovako pogubnom projektu za budućnost Beograda i Srbije. Ovo je projekat koji menja, ponavljam, identitet Beograda, identitet Srbije i zato je poguban po naše građane i našu zemlju. Protiv njega smo zato što je pljačkom, pretnjama, ucenama i silom donesen kao leks specijalis u ovoj Skupštini. Tada smo vam govorili – zadužili ste svako novorođenče u Srbiji za 3.500 evra ovim projektom. Ovo će sve plaćati građani Srbije. To ruglo, tu rugobu od projekta koja postoji isključivo u nekom Abu Dabiju i Dubaiu, pošto je to vaš ideal razvoja države: sa jarbolima, sa soliterima koji nemaju apsolutno duha, niti su u bilo kakvoj blizini sa kulturnim identitetom glavnog grada. Dakle, ono što je za vas „Beograd na vodi“, to je za nas pretnja po identitet Beograda i građana koji žive u njemu. Mi smo bili i ostaćemo zauvek protiv njega. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite, kolega Božoviću.
Biću kratak. Dakle, u periodu kada Srbiju napušta najveći broj ljudi i najveći broj radno sposobnog stanovništva, umesto da se takmičimo po znanju sa regionom i Evropom, mi uvodimo, tj. vi ste uveli dualno obrazovanje, protiv kojeg smo mi bili, da bi pravili prekarijat, najsiromašniji sloj u ovoj zemlji koji će biti na najnižim mogućim poslovima, na trakama, u pelenama, koji će raditi 50 sati dnevno, neće smeti da idu u toalet itd. Dakle, vi ih na neki način lišavate prava na obrazovanje i prava da znaju, jer ih od najnižih razreda negde i na neki način izdvajate i terate da postanu robovska radna snaga. To nije način na koji se razvijaju moderna društva u Evropi. Ono što je dualno obrazovanje za neku Nemačku ili za neku drugu zemlju u Evropi ne može da bude implementirano u Srbiji i ne treba da bude implementirano u Srbiji. Dakle, tamo postoji ogroman broj onih koji ne znaju nemački jezik, a negde moraju da rade, pa je taj dualni sistem izmišljen za njih, a vi to želite da sprovedete na građanima Srbije, na deci koja nemaju jednake šanse za školovanje. Vi prethodno osiromašite njihove roditelje da ne mogu da im kupe udžbenike, ukinete besplatne udžbenike, oni su loši u osnovnoj školi i vi ih onda uzimate, izdvajate ih kao decu koja ne mogu dalje da nastave da prate obrazovanje i onda od njih pravite jeftinu robovsku radnu snagu. Za koga? Za vaše investicije iz UAE, za pare koje ste ukrali, koje ste izneli u UAE, pa ih preko fantomskih firmi vraćate u Srbiju, pa vam onda treba ta jeftina radna snaga da vam neko sedi i stoji na traci 10 sati u pelenama, pa se onda hvalite sa investicijama. Dakle, to je taj zatvoren krug vaše vizije razvoja Srbije, a protiv čega smo mi, sa obe ruke podignute. Mi ne želimo da, naravno, ne samo da učestvujemo u tome, nego ćemo to prvom prilikom promeniti i izmeniti i vratiti obrazovanje u Srbiji, dostojno mladog čoveka koji želi svoju budućnost da gradi u ovoj zemlji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv - niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Balšom Božovićem i povezanim licima u aferi kupovine nekretnina u „Beogradu na vodi“. Izvolite, kolega Rističevuću.
Dame i gospodo narodni poslanici, čuli smo barona Balšu Minhauzena, pa s tim u vezi tužno je što je DS posle Davidovća, Grola, Mićunovića, Đinđića, Nikole Miloševića, Vojislava Koštunice spala na Balšu Božovića. Balša Božović je ovde pričao o zveckanju oružja. U njihovo vreme nismo imali čime da zveckamo. I da smo hteli 2012. godine, nismo imali čime da zveckamo, nismo imali ni, avijaciju ni vojsku, 700 tenkova su pretopili i oklopnih vozila, što pretopili, što prodali. Nikakve opreme ni naoružanja nije bilo. Imali smo ne vojno neutralnu Srbiju, već vojno neutralisanu Srbiju. Kada on priča o zveckanju oružja, nisu se ni namrštili 2008. godine kada su Albanci proglasili nezavisnost na našoj teritoriji. Čak šta više, svojim rezolucijama, odlukama, svojim činjenjem su učestvovali u izgradnji KiM, divlje države na KiM, lažne države. Zato ja predlažem da se Balši Božoviću i njegovoj ekipi Đilas, Jeremić i Borko Stefanović, negde podigne spomenik na Jarinju, spomenik srama, a verujem da će Albanci, pored samog onog Klintona, i kome su već podigli spomenik, podići i pomenutoj gospodi spomenik, spomenik zahvalnosti, zato što su učestvovali u izgradnji divlje države. Balša Božović sve najgore priča o Beogradu na vodi, a sa povezanim licima trguje stanovima u Beogradu na vodi. To je jedan licemer koji hoće da vodi državu, a njegova stranka, DS, je preko hiljadu dana u blokadi. Četiri godine im je stranka u blokadi, a oni bi da vode državu koju su do 2012. godine gurnuli u blokadu, gurnuli u finansijsku nemoć i od nje napravili nemoguću državu, neodrživu državu. Tako da nije bilo promena više u Srbiji ne bi bilo zaposlenih. Balša Božović priča o Beogradu na vodi, a sa povezanim licima je suvlasnik na čuvenoj zgradi na pašnjaku na Vračaru, sa gospodinom Šutanovcem, sa kojima su zajedno razoružavali vojsku, uništavali Srbiju. On priča o nekim Emiratima itd. On, čija stranka je po izveštajima međunarodnih organizacija iznela iz zemlje do 2011. godine 54 milijarde dolara. Nisu se oni borili protiv siromašnih, za koje se zalaže, navodno, već protiv siromašnih su se borili, ne za siromašne. Dakle, Balša Božović treba da odgovara i anketni odbor treba da utvrdi sve činjenice vezane za ovog licemera. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv - niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Sa velikim žaljenjem konstatujem da niste usvojili predlog vladajuće većine da se oformi anketni odbor protiv mene. Ja sam glasao za vaš predlog, ali vi niste glasali za svoj, zato što govorite neistinu naravno, zato što se plašite tog anketnog odbora koji vi predlažete. Dakle, kada je u pitanju ovaj predlog zakona, on je, između ostalog, tu da bi omogućio onim ljudima koji žive od upravljanja taksi vozilima mnogo lakši način kako da dođu do kola, mnogo lakši način kako da taj posao bude profitabilan. Taksisti u gradovima po Srbiji su ljudi koji su obično iz tih mesta, iz tih gradova. Znaju dobro gradove, opštine, ulice. Neki to rade ceo život. Neki to rade silom prilika. Neki iz razno raznih razloga. Neki zato što vole, neki zato što ne vole, a moraju. U svakom slučaju, tretirati ih na jedan nepošten način nije u redu. Smatram da im treba priznati automobil koji voze kao osnovno sredstvo za rad i samim tim da imaju na neki način olakšice prilikom kupovine i zamene novih automobila. Vidim da to vas ne dotiče mnogo, ali imam prilike, neke od njih i poznajem, i u razgovoru sa nekim taksistima iz Beograda sam došao na ideju da predložimo ovaj Predlog zakona. On se tiče, između ostalog, i načina na koji se upravlja drumskim saobraćajem u glavnom gradu i ostalim gradovima širom zemlje i opštinama širom zemlje. I kada je u pitanju Beograd na vodi koji ne može da bude ničije privatno vlasništvo, niti privatna parcela, koja zabranjuje sutra taksistima da dolaze i voze građane iz jednog dela centra Beograda zato što će tu moći da stoluju isključivo vozila preduzeća „Beograd na vodi“ koje vodi SNS. Ne samo da govorite neistine, ja sam vam hiljadu puta rekao da laži i klevete apsolutno mene ne dotiču i nećete me naravno dotaći sa tim glupostima, ali ono što je važno jeste da vas pozivam po ko zna koji put do sada – zaustavite taj projekat, krenite da ga sklanjate, krenite da ga rušite, ja ću vas podržati prvi u tome. Nema potrebe da izmišljate i da se krijete iza lažnih uvreda i kleveta. Ni vi sami ne verujete ni u taj projekat, ni u ono što se dešava u Beogradu na vodi, na kraju, mnoge stvari za koje vi ovde glasate, na zvonce u celoj zemlji. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica i odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata. Izvolite kolega Božoviću.
Dakle, brojali su se glasovi te 2016. godine parlamentarnih izbora. Te večeri su vladajuća partija i njeni lideri organizovali rušenje u Savamali zato što su tamo postojali određeni objekti koji su smetali projektu Beograd na vodi. Dozvolila je policija da se to dogodi, policija koju je privatizovao u međuvremenu gospodin Stefanović i koja je postala paravojska stranke i režima Aleksandra Vučića. Čast izuzecima, časnih i odgovornih ljudi u policiji koji pošteno i časno rade svoj posao. Ovde je bruka nastala za policiju koja nije izašla kada su građani koji su vezivani od strane razbojnika i fantoma, koji su tučeni i prebijani, nije izašla da ih zaštiti. Dakle, obrukali ste srpskog policajca i srpsku uniformu i ono što je važno jeste da se organizuje, da evo ja sada predlažem anketni odbor, pa ako imate hrabrosti glasajte za njega, anketni odbor za Savamalu da vidimo kako i na koji način su najviši funkcioneri SNS uticali na to da policija ne dođe na lice mesta, da komunalna policija takođe se ne odazove pozivu, ko je naručio to rušenje, kakva je uloga određenih kriminogenih struktura u Srbiji u tom rušenju, koje građevinske firme su morale da daju potrebnu opremu, bagere i ostala vozila da se to sruši i zbog čega je i na osnovu kog akta Goran Vesić kao tadašnji menadžer glavnog grada organizovao čišćenje tog područja, čime su se uklonili naravno i pojedini dokazi koji su mogli da dovedu do toga ko je učestvovao ili koja građevinska firma je davala određena vozila za to rušenje. Ono što je bitno za vas jeste da nećemo nikada odustati od ovoga. Ovo je sudski postupak koji vas čeka prvog dana kada padnete sa vlasti i naravno da će oni koji su tada vršili glavnu ulogu, ne samo u Gradu Beogradu, nego i u Republici Srbiji, naravno da će odgovarati za to što je ukinuta država, zakon i Ustav na području Savama Male, te noći izborne, kada su se brojali glasovi parlamentarnih izbora. Dakle, to što ste uradili, to što ste vezivali, hapsili, maltretirali i kidnapovali građane, to što ste bespravno rušili, verujte mi, na dugogodišnje kazne zatvora ići neki koje vi vrlo dobro poznajete. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih nema. Konstatujem da Narodna skupštine nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija SNS, kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine, i predsedničkih izbora 2017. godine. Izvolite, Božoviću.
Dakle, novac koji uplaćujete na stranačke izborne račune, nije čist novac, to je prljav novac, vi ga delite licima koja ili nisu zaposlena, ili su primaoci socijalne pomoći, dakle oni nisu mogli u tim trenucima da imaju npr. 50.000 dinara kod sebe. To ste uradili sa preko hiljadu ili nekoliko hiljada adresa. Dakle, građani koji su primaoci socijalne pomoći, njima date u kešu 50.000 dinara, oni to uplate na vaš račun, vi imate onda najveći broj bilborda, spotova itd. i kao pobedite na izborima. Nažalost, to tako nije po zakonu i zato i predlažem ovaj anketni odbor da bi se utvrdila odgovornost ljudi koji se bave, naravno, finansijama u SNS. Ne može SNS da se ponaša mimo zakona, koliko god vi mislili da sada u ovom trenutku to možete i da vam se može. Dakle, možete kako hoćete, to jeste istina, ali ne dokle hoćete. Opet vam kažem, anketni odbori jesu pretnja, možda ne za vas koji sedite ovde, pretpostavljam da niste imali baš mnogo veze sa tim, ali ljudi koji vode vašu partiju, ljudi koji su šefovi vaših izbornih štabova, kako da vam kažem, niko ih nije terao da krše zakon. Ja vam kažem samo šta će da se dogodi. Ne vidim da neko od vas treba da bude nervozan ako nije kriv. Dakle, ja vam kažem šta će da se dogodi i kažem da to opet nema veze ni samnom, niti treba da mislite da vas neko mrzi ili ne voli itd. itd. Uopšte se ne radi o tome. Radi se da ste prekršili zakon i radi se da će tužilaštvo jednom prilikom u Srbiji proraditi i da će se to tužilaštvo zapisati kako i na koji način se vi finansirate. Kada se to dogodi, kako da kažem, ne bih vam baš bio u koži. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila marke „Škoda“ MUP. Izvolite, Božoviću.
Zahvaljujem. Zamolio bih vas samo da utvrdimo kvorum predsedavajući, pošto nisam siguran da je u redu da se glasa o mojim predlozima, ali ja ne znam…
Samo nastavite kolega Božoviću.
… da li bi čak možda i neki poslanik SNS meni dao glas. Dakle, ako možemo da utvrdimo kvorum zato što nije u redu da ima ispod sto poslanika u sali, a mi radimo na jedan, rekao bih, neregularan način koji nije u skladu sa Poslovnikom.
Kolega Božoviću, hoćete li da nastavite sa obrazlaganjem vaših predloga u vezi dopune dnevnog reda?
Ja bih zaista prvo da glasamo pa da nastavimo.
Hoćete da nastavite ili nećete?
Hoćete da glasate bez kvoruma ili ne?
Kolega Božoviću, em što nemate pravo da tražite kvorum, em sad vas upozoravam, nemate pravo, em vas sad upozoravam da vaše proizvoljne procene ne iznosite ovde. Sa stend poslanicima smo završili kada su bili u Bodrumu i Solunu, a sada molim vas, hoćete li da obrazlažete vaš predlog za dopunu dnevnog reda ili ćete… Izvolite, kolega Božoviću.
Dakle, nemojte pogrešno da me shvatite, ja samo brinem o dostojanstvu Narodne skupštine. Vi mene upozoravate, prejake su reči.
Kolega Božoviću, ja sam za to zadužen sada, a vi nastavite sa predlogom za dopunu dnevnog reda.
Dakle, ja ne znam da li ću ja dobiti dovoljan broj glasova ako nema poslanika u sali. Samo mi je to tema.
Izričem vam opomenu, kolega Božoviću.
Opomenu zato što tražim kvorum. Ne razumem.
Nemate pravo, upozoreni ste na to.
Nemam pravo. Dobro.
U Poslovniku piše, nemojte da mi dobacujete.
Znate šta, ja nisam primio celu platu ne pamtim od kada. Jednostavno neka se ta tradicija nastavi.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi, odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije Trga Slavija i izgradnje muzičke fontane. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine Arsiću. Dakle, ne bih da moji predlozi za anketni odbor proizvode vašu nervozu. Vi se ljutite na mene zato što sam poslanik koji drži do dostojanstva, prvo svog ličnog, a onda i ovog doma. Ovo je centralna politička institucija i ja bih vas zamolio da mi omogućite da radim kao narodni poslanik. Ako mi neomogućavate da radim, onda mi recite – vi ne možet ovde da dolazite, da nisam ovde dobro došao, da mi irzičete opomene, možete i da me udaljite sa sednice, neće biti prvi put, ali imamo problem, ako nema dovoljan broj poslanika u sali, to je bruka za sve nas i za vas.
To se vama kolega Božoviću pričinjava. Kao kada ste prošli put tražili utvrđivanje kvoruma, pa ste pokušali da pobegnete iz sale. Znači, molim vas, preostalo vam je još dva minuta za obrazlaganje predloga za dopunu dnevnog reda po ovom predlogu, te vas molim da nastavite sa obrazlaganjem predloga za dopunu dnevnog reda. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je predlog za sve narodne poslanike i za one koji nisu u sali, a čije su kartice u sistemima. Dakle, svaku pljačku koju ste organizovali u poslednjih šest godina, mi smo sistemski istraživali i o svakoj aferi koju ste napravili, mi pravimo anketni odbor. Dakle, na sajtu „alibabe“, fontana koja je na slaviji košta 600.000 evra, a vi ste je platili dva miliona evra. Opet vam kažem, ne bih bio u koži onog koji je negde omogućio da se toliki novac građana u ovom slučaju iz budžeta potroši na nešto što ne košta toliko. Kažem vam, u jednom trenutku, glasali vi sad ili ne i ovi stend poslanici ili ne, koji nisu u sali, a koji su navodno u sali, dakle, jednog dana će tužilaštvo da počne da radi svoj posao. Kada tužilaštvo počne da radi svoj posao, kada se prvi tužilac bude ohrabrio, on ne samo da će dobiti podršku građana, ne samo da će izazvati oduševljenje građana zato što neko ima hrabrosti da časno radi svoj posao, nego će dobiti i zaštitu od tih građana, kao što je bilo u Rumuniji, na primer. Onda će takvo tužilaštvo, hrabro tužilaštvo u Srbiji, za neki od vas da traži kazne zatvora na nekoliko godina, možda i desetina. Dakle, toliko se kralo u poslednjih šest godina, da će ako to korespondira sa brojem godina zatvora, to biti, kako da vam kažem, hiljadu godina ili 15 hiljada godina zatvora za sve one koji su krali u poslednjih šest godina. Tako je, pitanje je i da li će biti mesta u zatvoru za sve, zato treba graditi nove zatvore.
Zahvaljujem kolega Božoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Srbije, gospodin Aleksandar Vulin, stekao stan u Beogradu od 107 metara kvadratnih u vrednosti od 244.620 evra. Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem. Ovo je ovaj veliki nacionalista i veliki ministar odbrane, koji je kupio stan za keš, a nije rekao odakle mu novac, pa mu je onda neki advokat savetovao da kaže da ima tetku u Kanadi ili neko već, njegova žena ili ko već, pa mu je tetka u nekih 30 puta prenosila avionom novac do Beograda. Stvarno, očigledno žena ima mnogo novca, pošto je samo na karte potrošila preko 100 hiljada evra. Ono što je smešno, jeste što je on mislio da će to proći tako nezapaženo. On je, takođe jedan od onih koji će odgovarati za novac koji nema svoje poreklo, koji je prljav novac, crn novac. Tim novcem je kupio sebi stan i ne samo on, da se razumemo, dakle, mnogi su u poslednjih šest godina na taj način stekli svoju imovinu, pa će kako da vam kažem, proveravati tužilaštvo sve redom, ko je koliko stanova kupio u „Beogradu na vodi“, ko je koliko kupio u Belvilu, ko je koliko kupio u Bloku A, ko je koliko kupio, napravio hotela, ko je koliko sebi napravio vila, kuća, onih koji se danas grade, a u pitanju su čak i neki direktori javnih preduzeća koji grade na desetina hiljada kvadrata. Opet vam kažem, to su sve stvari, prenesite im vi, zapravo prenesite im vi da ne potroše sav novac, neka štede za dobre advokate, biće im potrebni verujte mi. Nemilosrdan je sistem u kojem vlada vladavina prava. Nemilosrdan prema korupciji, pljački, prema lopovluku. To je sistem koji postoji da bi napravio pravedno društvo, društvo u kojem se građani osećaju sigurno, u kojem oni koji kradu završe u zatvoru. U tom smislu, i poreska uprava je naravno tu, koja će utvrditi kako to sa 800 evra ili 900 evra plate, neki ministar može sebi da priušti toliki stan ili predsednik ili ne znam ko već, funkcioner, direktor javnog preduzeća itd. Svaki dinar, da li tako što je pošteno radio kao i ostali građani Srbije ili tako što je za razliku od građana Srbije koji rade pošteno i ne mogu da sastave kraj sa krajem od 1. do 30. u mesecu, oni sa istim tim primanjima imaju na desetine hiljada kvadrata imovine, kola, mercedese, avione, kamione itd. To je posao naravno za tužilaštvo, hrabro tužilaštvo, koje će, ponavljam, dobiti podršku građana kada se ohrabri da pokrene postupke u ovim slučajevima. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredu između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata. Izvolite, kolega Božoviću.
Zahvaljujem. Dakle, najveću zemlju su firme fantomske, vaše firme, koje su fantomske, iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, dobile zemlju. Najveću zemlju su dobile u Vojvodini. Najkvalitetniju zemlju koju Srbija ima dali ste njima. Na toj zemlji, koja se ne tretira na način na koji treba, apsolutno se ništa ni ne dešava, pola te zemlje se i ne obrađuje. Dakle, u pitanju je bilo samo dugoročni zakup da bi sutra neko mogao to i da otkupi kada vi budete to dozvolili. Hoću da vam kažem da je situacija sledeća. Porodice koje se, na primer, u Vojvodini desetinama godina bave poljoprivrednom proizvodnjom, više ne mogu da konkurišu za najbolju i najkvalitetniju zemlju koju su do sada obrađivali. To možete da radite očigledno samo vi i vaše fantomske firme i vaši fantomski partneri. Dakle, to su te lažne investicije koje vi nekako navodite i koje vi dovodite u Srbiju, a zapravo ste vi vlasnici svega toga, vi stojite iza svega toga. To je još jedna od stvari koju smo rekli da ćemo istražiti. Tražimo anketni odbor i ako ne krijete ništa, glasajte za njega. Pretpostavljam da krijete ili ne smete da glasate, to je već stvar vašeg ličnog dostojanstva. Ono što je bitno i važno, jeste da ste onemogućili mnoge u Vojvodini da nastave da tu zemlju obrađuju onako kako se domaćinski obrađivala u poslednjih 10, 20, 50, 100 godina. Vi na taj način onemogućavate razvoj poljoprivredne proizvodnje. Paori u Vojvodini više ne mogu da budu to zato što vi uvozite neke svoje fantomske paore. Kako da vam kažem, to je sve problem generalno vaš odnos prema obradivoj zemlji u Srbiji i nije takav sa čime možete da se ponosite. Odnos prema Vojvodini, na kraju, nije takav kakav dolikuje AP. Sve ovo što radite u poslednjih nekoliko nedelja, kada je u pitanju proslava i falsifikovanje istorije, ide naravno u prilog ovoj mojoj tvrdnji. Mi predlažemo anketni odbor, da se utvrdi sve ono zbog čega ste osiromašili seljake u Srbiji, osiromašili paore, osiromašili one koji su se decenijama bavili porodičnom poljoprivrednom proizvodnjom, a vi danas to dovodite u znak pitanja i stavljate neke svoje prijatelje, partnere i funkcionere SNS da, krijući se iza fantomskih firmi, zapravo se dokopaju najplodnije zemlje u Srbiji. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu u vezi sa potpisivanjem ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči. Da li kolega Božović želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Kada je u pitanju Vinča, u pitanju je i upravljanje otpadom u glavnom gradu, koje je veoma neodgovorno. Dakle, deponija u Vinči se bukvalno kao jedan breg odvojila od ostatka, ide ka reci i preti da napravi ekološku katastrofu. Čak je i stao taj vaš poguban projekat kada je u pitanju spalionica i upravljanje otpadom. On se zaustavio zato što je došla nova gradska vlast. Mi smo bili protiv tog projekta, ali i tako loš projekat ne možete da sprovedete u delo. Došla je nova gradska vlast, umesto vaše stare gradske vlasti. Ova nova je još nesposobnija nego ona prethodna. Očigledno je da neke stvari ne mogu da se dovedu u red, taj sistem ne funkcioniše, sekretarijati ne funkcionišu i sada smo došli u situaciju da imamo ekološku katastrofu na deponiji koja preti da se odlomi. O tome postoje zapisnici, čak i od ovih vaših poslovnih partnera, koji su sa veoma velikom zabrinutošću govorili o upravljanju otpadom u Beogradu, koji se ne radi na način koji je propisan pre svega uredbama, a onda i odlukama gradskim i zakonom. Veliko je pitanje na koji način ćemo doprineti tome da zaštitimo životnu sredinu, ako se dogodi ova ekološka katastrofa i za to naravno da neko mora da odgovara, a za to neko su ipak oni koji su potpisivali te ugovore, kao najviši organi gradske vlasti SNS. Dakle, mi smo za to da se ovo istraži. Bolje sada, da ne bude posle kasno. Tražimo anketni odbor jer je, ponavljam, moguća ekološka katastrofa na deponiji u Vinči. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora za Projekat „Beograd na vodi“. Da li kolega Božović želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je sada potpisivanje ugovora o izgradi „Beograda na vodi“. Zorana Mihajlović, kao ministarka Vlade Republike Srbije, koja uvek pokušava da se predstavi kao deo Vlade Srbije koji naginje negde nekim evropskim integracijama itd, to kod nas ne može da prođe, te prevare i laži ne mogu da prođu, ona je potpisala, imenom i prezimenom, ugovor o „Beogradu na vodi“. Evo, ovde je i gospodin Mrkonjić, koji može da potvrdi koliko je opravdana izgradnja tog projekta „Beograd na vodi“, koliko je besmisleno mnogo novca ulagano da bi se teren sam pripremio, pošto taj teren nije za gradnju. Objavljivali smo snimke da se dnevno 25 hiljada evra plaća za ispumpavanje te vode koja konstantno, podzemna voda, kvasi temelje i temelji se veoma sporo suše, itd, itd, da je preduzeće koje je utvrđivalo da li je zemljište pogodno za gradnju ili ne ubacivalo šipove na 30 metara dubine, pa su onda propadali dole, u pitanju je mulj, gospodine predsedavajući, a ne zemljište na kojem može da se gradi…
Nemojte to meni. Ja se slabo razumem, ali znam da to plaća investitor, a ne grad ili država. Ali, vi to ne znate.
Dakle, Zorana Mihajlović, koja je potpisala taj ugovor, ja sam lično podneo krivičnu prijavu protiv nje. Krivična prijava je završila u Tužilaštvu za organizovani kriminal Republike Srbije i ja sam rekao da se radi o jednom organizovanom kriminalu u Srbiji, da je ona izmenama i dopunama zakona koji se tiču sistemskih zakona planiranja i izgradnje došla u mogućnost da omogući izgradnju „Beograda na vodi“, kako bi se određene parcele, što se danas i dešava, određeni javni objekti, poput hotela „Bristol“, poput Železničke stanice, poput Autobuske stanice, poput „Lastine“ stanice, predale u vlasništvo preduzeću „Beograd na vodi“, gde je zapravo Alabar, taj partner vašeg predsednika Republike i onda je to neki biznis između njih dvojice. Dakle, njemu u vlasništvo i rekao sam da nije normalno da mi plaćamo ili dajemo tri ili četiri milijarde evra, a da Alabar otvara firmu sa 100 dinara osnivačkog kapitala, da on ima 68% u zajedničkom preduzeću, a mi 32%. Dakle, to nije normalno i zato će Zorana Mihajlović, zato što je potpisala taj ugovor, odgovarati pred zakonom ove zemlje. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – petoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Balšom Božovićem i povezanim licima kod kupovine nekretnina u „Beogradu na vodi“. Izvolite, kolega Markoviću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, javnost u Srbiji je zainteresovana da se rasvetle sve okolnosti i činjenice povezane sa prethodnim govornikom, Balšom Božovićem i povezanim licima kod kupovine nekretnina u „Beogradu na vodi“. Vidite, predsedavajući, ovo licemerstvo. Balša Božović, koji je najglasniji u kritikama na račun „Beograda na vodi“, dugi niz godina već, a onda se ispostavilo da mu tadašnja devojka ili verenica, šta već, prodaje stanove u „Beogradu na vodi“. Dakle, s jedne strane Božović „Beograd na vodi“ naziva prevarom, kriminalom, itd, a s druge strane ne smeta mu da mu devojka prodaje stanove u okviru Projekta „Beograd na vodi“. On je ovde govorio kako nema ništa od toga, kako nikada neće biti izgrađen „Beograd na vodi“, evo, ja bih želeo da ga pozovem da izađe iz Skupštine, da se prošeta malo gradom i da se na licu mestu sam uveri do kog stepena je već izgrađen „Beograd na vodi“. Podsetio bih i javnost da još nismo dobili odgovor na pitanje odakle novac za čuvene Maldive, koliko je koštalo čuveno zimovanje na Maldivima prethodnog govornika, ko je to platio, kako sa poslaničkom platom neko može da priušti zimovanje na Maldivima, koje po svim mogućim procenama košta oko 15.000 evra. Gledao sam tamo imovinsku kartu prethodnog govornika, tamo je prijavljena poslanička plata, kaže – nema ušteđevine, četvrtina nekakvog stana. Dakle, kako sa poslaničkom platom neko može da priušti zimovanje od 15.000 evra? Dakle, to su neka pitanja na koja moramo da dobijemo odgovore. Međutim, šta on radi, jeste li primetili, predsedavajući? On ovde sve što predlaže, predlaže uglavnom predloge iz domena lokalnih tema, ono što je u domenu lokalnog parlamenta, ono što je u domenu gradske skupštine. E sad, ja znam da on nije gradski odbornik i ja znam da njegova stranka nije prešla cenzus. On i njegova stranka na beogradskim izborima nisu uspeli ni 5% glasova da osvoje, pa samim tim on nije više gradski odbornik i sad ovde Narodnu skupštinu zamara ovim temama koje su čisto lokalnog karaktera. Želim samo da kažem da kada Balša Božović bude podneo ostavku zbog katastrofalnog rezultata koji je ostvario na prethodnim izborima, onda ćemo ga uzeti za ozbiljno, tada ćemo ga shvatiti ozbiljno. Kada bude podneo ostavku zbog svega onoga što je Đilas radio, zbog svih pljački i krađa koje je Đilas radio dok je vršio vlast, a deo te vlasti je bio i Božović, tada ćemo ga shvatiti ozbiljno. I još jedna stvar. Kada bude podneo ostavku, zbog svih laži koje ovde izgovara, a za šta nema dokaze i što se posle ispostavi da je bila laž, tada ćemo ga shvatiti ozbiljno. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije Kosova i Metohije, tzv. „Žuta kuća“, koju je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li kolega Božović želi reč? Izvolite, kolega Božoviću. Zahvaljujem.
Sa žaljenjem konstatujem da niste usvojili predlog gospodina Markovića i SNS da se osnuje anketni odbor kada su u pitanju neka letovanja, to su se opet gluposti, kažem vam. Ono što je važno jeste da ovim anketnim odborom vi pokažete da li ste za to da se otkrije ko je, kako i na koji način trgovao organima Srba, Roma, nealbanskog stanovništva u ratu na Kosovu 1999. godine i nakon završetka tog rata. E, sad da li ćete vi da glasate za predlog koji je uperen protiv vašeg koalicionog partnera gospodina Haradinaja, gospodine Markoviću, vama lično postavljam ovo pitanje? Da li ćete gospodina Haradinaja koji je izvršio monstruozne zločine, o čemu postoje dokazi u Tužilaštvu za ratne zločine Srbije, da predate međunarodnom tribunalu? Zašto ih čuvate u fioci? Zašto ga politički podržavate na Kosovu? Zašto vi, Orliću, sada govorite da se protivite tome da Haradinaj na kraju završi u zatvoru zbog onog što je radio? E, to je pitanje i to je sramota, to je ta vaša nacionalna i patriotska politika koju vodite poslednjih šest godina. Ne poslednjih šest godina, da se ispravim, od 1990. godine do danas, kroz razne stranke, SRS, četničke pokrete, a danas SNS. Dakle, sve je to isto, ali Haradinaju pružate podršku i većinu u kosovskoj vladi. Sram vas bilo za to. Haradinaju, koji je optužen za ratni zločin. Dokazi postoje u Tužilaštvu za ratne zločine Srbije, ali ga štitite. Nećete tribunalu da predate te dokaze. E, to je suština vaše politike. Ne treba ništa nikad više niko o vama da kaže osim ovog. Sve te afere, sve je besmisleno pored ovog. Čovek koji je optužen, a Orlić se smeje, za trgovinu organima…
Kolega Božoviću, nemojte da gubite živce, ja vas molim. I ja sam ljut kada ću braćama Zreko, i svi ostali zločinci pušteni iz srpskih zatvora dok ste vi bili na vlasti, pa ovde nikog od vas ne optužujem za to. Još 30 sekundi, izvolite.
Zahvaljujem. Ne gubim živce nego sam ljut gospodine Arsiću.
I, ja sam kolega Božoviću, što su 1.400 terorista pušteni iz srpskih zatvora za vreme Vlade Zorana Đinđića, pa vas ne optužujem za to.
Dakle, ako imate hrabrosti glasajte za ovo. Nikada nisam bio za to da se pusti ni jedan terorista, ali teroristu za koga vi podržavate u vladi Kosova nećete da podržite predlog da on završi u zatvoru.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice i okolnosti koje su dovele do paljenja ambasade SAD i Savezne Republike Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornosti kako bivših tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija, koje je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog? Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom kineske kompanije „Mei ta“ u Bariču. Da li kolega Božović želi reč? Izvolite, kolega Božoviću.
Tamo je utvrđeno da radnici rade na traci, da savijaju neke kablove, da imaju 18.000 dinara primanja, zato što je nekom vlasniku neke fabrike iz Kine jeftinija radna snaga u Srbiji, nego u Kini, i to je onaj deo kada pričamo o ekonomskoj politici Vlade Republike Srbije. To je deo koji se tiče vaše vizije budućnosti ove zemlje, da budu svi robovi i da rade za 18.000 dinara bez zdravstvene zaštite, kada pada u nesvest od rada, da onda po povoljnijoj ceni ih taksi prevozi u urgentni centar ili hitnu pomoć. Dakle, to nije Srbija u kojoj bilo ko želi da živi sem vas koji se enormno bogatite i koji pljačkate ovu zemlju, koji živite na račun poreskih obveznika i građana koji pošteno žive od svog rada. Pa, na kraju i na leđima te sirotinje koja radi u toj „Mei ta“. Kada sam rekao da je sramota ta investicija za Srbiju, vi ste se izvinjavali kineskom ambasadoru. Evo, i sada vam kažem da je sramota, pa mu se izvinite opet. Sramota je za Srbiju koja pretenduje da bude, makar mi pretendujemo da bude moderna zemlja, da je vi vraćate u 17. vek i da od nje pravite robovsko društvo. Uvek smo bili protiv takvih investicija i bićemo. Ne radi se o tome da li neko gubi živce, radi se o tome da sam isključivo ljut zato što me te stvari pogađaju zato što ne mogu da podnesem, kao i neke kolege, takav odnos prema ljudima zato što i vi građane ne smatrate ljudima nego robovima koji moraju da glasaju za vas, koji moraju da rade u vašim fabrikama privatnim, u lažnim fantomskim fabrikama koje dolaze, onda se enormno bogatite. Subvencije činovske, stotine miliona evra dajete tim preduzećima. Sve to odlazi u budžet nekih vaših partnera ili vas lično. Dakle, to su sve stvari koje veoma pogađaju one koji se bave politikom da bi govorili u ime građana, u ime građana Srbije. LJudi u Srbiji su ljuti. LJudi u Srbiji su besni. Došli ste u situaciju da se obraćate opoziciji, jer mislite na građane. Nismo mi ti koji smo problem. Građani su vaš problem, njima to govorite što govorite nama. NJima se smejte na „žutu kuću“ na Kosovu, treba da vas bude sramota. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke fabrike IMK „14. oktobar“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. Da li kolega Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine. Da li kolega Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa ugovorom Republike Srbije i firme Al Rawafed International Investment,koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. Da li kolega Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koji je izazvao veliku materijalnu i nematerijalnu štetu Republici Srbiji 2013. godine. Da li kolega Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem Ugovora između Vlade Srbije i „Etihad Airways“ u vezi sa osnivanjem preduzeća za avio-saobraćaj „Air Serbia“, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li kolega Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru Železare Smederevo 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou. Da li kolega Božović želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Samo kratko. Želim da obećam da ćete kad-tad odgovarati za ovu korupciju kada je u pitanju Železara i svi ostali anketni odbori koji su pročitani poslednjih nekoliko minuta. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o postojanju privatnih prislušnih centara, a koji su u službi najviših nosilaca državnih funkcija u Republici Srbiji. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Pre šest meseci, kada je ubijen Oliver Ivanović, Oliver Ivanović je dao iskaz Bezbednosno-informativnoj agenciji. Takođe je dao iskaz i kosovoskoj policiji. Govorio je da mu stižu pretnje iz određenih cenatra moći sa severa Kosova. Imenovao je ljude. Bezbednosno-informativna agencija ništa nije uradila po tom pitanju. Poslednju u nizu izjava je dao nekoliko nedelja pre nego što je ubijen. Dakle, šta je tačno i konkretno Bezbednosno-informativna agencija uradila u tom slučaju? Šta je konkretno Agencija uradila u slučaju pokušaja ubistva na Borka Stefanovića? Šta je uradila kada su u pitanju pretnje smrću Vuku Jeremiću? Šta je uradila kada su u pitanju pretnje ostalim delovima opozicije nevladinog sektora i medija, kada su u pitanju progoni novinara koji slobodno i profesionalno izveštavaju? Da li Bezbednosno-informativna agencija prisluškuje ovde nas, opozicione poslanike? Da li prisluškuje opozicione lidere članove određenih opozicionih stranaka? Da li prisluškuje ili ne i na osnovu čega je onda Marko Parezanović koji je visoki čelnik BIA izjavio da smo mi pretnja po Srbiju, da smo mi kao opozicija, kao predstavnici građana ti koji smo pretnja po nacionalnu bezbednost, u društvu premijerke koja se smeje na to, koja se kikoće. Ona kaže – jao, to nije smešno, predsednik Srbije je rekao da će proveriti pa se više nikada nije javio. Ministar policije kaže da će da proveri sa tzv. Batom Gašićem, pa se nikada više nije javio. Koliko će još pokušaja ubistava da bude u Srbiji i do koje mere je privatizovana Bezbednosno-informativna agencija kada može da prisluškuje i prati opoziciju, medije, sindikate? Koliko još krvi treba da padne? Koliko još krvavih košulja treba da bude? (Nada Kostić: I da niko ne odgovara.) Da, apsolutno Tužilaštvo, sem onih koji su počinili, ali ne i onih koji su organizovali to. Da li će Tužilaštvo da pokrene istragu o političkoj pozadini pokušaja ubistva Borka Stefanovića, pretnji smrću Vuku Jeremiću, ubistvo Olivera Ivanovića… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o načinu na koji je guvernerka Narodna banke Srbije, gospođa Jorgovanka Tabaković stekla četvorosoban stan u Novom Sadu od 144 metara kvadratnih za koji je 30. novembra 2012. godine preduzeće „Telekom Srbija“ preuzelo na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77.700 evra. Da li kolega Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa Nacionalnim SOS telefonom, koji je namenjen ženama žrtvama porodičnog nasilja. Da li kolega Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB. Da li kolega Božović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom Skupštine opštine Inđija, Goranom Ješićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Da li kolega Rističević želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, da mogu Davidović Grol, Zoran Đinđić, Nikola Milošević danas da ustanu i da vide Balšu Božovića, barona Minhauzena kako zastupa DS, ja mislim da bi se dobrovoljno vratili u grob. Da mogu kojom srećom da ožive i da mogu da prisustvuju tiradi koju nam ovde priušti Balša Božović, ja verujem da bi oni dobrovoljno umri i još kada bi videli Dveri, to bi bio kraj. Dame i gospodo, čuli smo rečenicu – naš tužilac. Naš tužilac treba da se pozabavi u Inđiji zamenom poljoprivrednog zemljišta koje je njegov rođak Miodrag Kostić, a on zna da su rod… (Marko Atlagić: Čiji rođak?) Balša Božović zna da su rod i to veoma blizak. Dakle, zamenili 1200 hektara najlošije zemlje, koju je kupio u privatizaciji, za 1200 hektara najbolje državne zemlje i sa nekoliko hektara pokrio kupovinu „Agrounije“. Rekao je – naš tužilac. Tužilac je, koliko ja znam, Zagorka Dolovac, isti onaj tužilac koga su oni izabrali, a Zagorka Dolovac je poznata kao i Pajtićeva kuma. Kažete da naš tužilac nema hrabrosti? Pa, što ste birali Zagorku Dolovac, Pajtićevu kumu, ako ste znali da nema dovoljno hrabrosti? Ja se bojim da ona odavno nije imala dovoljno hrabrosti da proveri šta sve vi radite, a Balša Božović upravo uteče. Da imate hrabrosti mogla bi vrlo lako da proveri kako neko sa 1000 evra plate može da letuje na Maldive u sred zime za 30.000 evra, da toliko potroši. Odakle mu taj novac? Lako bi mogla da proveri da „Al Dahru“, koju on spominje, i Arape, koji su kupili Šarićeve kombinate, koje je prodala DS, a Balša Božović je sastavni deo toga, lako bi se moglo utvrditi da su njihovi investitori bili narkodileri. Lako bi se utvrdilo da je Miodrag Kostić sa još nekoliko tajkuna, sa njih četiri, kupio 100 hiljada hektara od ukupno 130 hiljada hektara društvene zemlje. To bi se dalo lako istražiti i uvideti da je 15 hiljada tona šećera Vlada Mirka Cvetkovića kupila za 13 miliona evra, što je iznad cene za sedam miliona evra. Lako je tako biti bogat, kada imaš rođaka, kada imaš Balšu Božovića preko koga ostvaruješ sve u Vladi Republike Srbije. Dame i gospodo, posle tirade Balše Božovića mogu zaključiti sledeće – nemaju ni stida, ni srama. Boga se ne boje, ljudi se ne stide. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 152 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO, koji je podneo Narodnoj skupštini 5. maja 2017. godine. Izvolite.
Zahvaljujem. Od 5. maja prošle godine do danas ovaj predlog deklaracije razmatran je više puta i, nažalost, nije dobio podršku poslanika u Narodnoj skupštini, iako 250 poslanika, tačnije 240 koji žive na teritoriji centralne Srbije i Vojvodine, gde je aktivnost u vezi sa Deklaracijom o GMO sprovođena od 2013. do 2016. godine, na području 136 opština i gradova koji su jednoglasno usvojili Deklaraciju o GMO živi, odnosno stanuje 223 poslanika. S tim u vezi, postavlja se pitanje koga mi poslanici u Skupštini predstavljamo, da li predstavljamo građane u opštinama i gradovima na čijoj teritoriji živimo ili predstavljamo, odnosno ispunjavamo zahteve samo partiokratskih lidera, bez obzira da li se radi o pozicionim ili opozicionim poslaničkim grupama i partijama? To upućuje na potrebu da dobro promislimo da li nam treba i promena izbornog zakona. Istovremeno, predložio bih, ako smo dostojni potomci predaka od pre 100 godina, a nismo nikakvu aktivnosti u Skupštini sproveli povodom 100 godina pobede u Prvom svetskom ratu, da minutom ćutanja odamo poštu za 1.250.000 poginulih vojnika i građana Kraljevine Srbije u periodu od 1914. do 1918. godine. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 153 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Izvolite.
Zahvaljujem. Još jednom ponavljam predlog da ako smo dostojni potomci naših predaka od pre 100 godina, jednim minutom ćutanja odamo poštu za 1.250.000 vojnika i građana Kraljevine Srbije koji su svoje živote ugradili u temelje ove države, koju mi ne uspevamo dostojno da sačuvamo. Verovatno većina poslanika nije obaveštena da je sud u Strazburu prihvatio da razmatra prvu tužbu koju je jedno udruženje penzionera poslalo iz Srbije posle iscrpljivanja svih institucionalnih mogućnosti u Republici Srbiji. To nije za pohvalu, pre svega, Republici Srbiji, da unutar pravnog sistema Republike Srbije nije bilo razumevanje za osnovane navode u toj tužbi, a ima očigledno osnovanih navoda za evropski sud u Strazburu. To pitanje je danas posebno značajno, jer u okviru 62 tačke objedinjene rasprave na ovoj sednici, imamo i Predlog zakona o budžetu Republike u 2019. godini. Postavlja se pitanje – ukoliko sud u Strazburu prihvati predlog tužbe i donese pozitivno rešenje, kako će se to odraziti na budžet Republike Srbije u narednoj godini ili u narednim godinama? Istovremeno, poseban problem jeste urušavanje čitavog penzionog sistema i prepuštanje Vladi da van sistema propisanog zakonom može donositi odluke o tome kada i koliko će isplaćivati penzije. To stvara jednu potpunu neizvesnost za ogroman broj građana, uključujući i one koji su izuzetno siromašni. Treće, mi smo izmenama i dopunama Zakona o PIO izmenili član 155. tako da upravni odbor Fonda ima manji broj članova i uglavnom dominiraju predstavnici Vlade, a ovim se predlaže da upravni odbor Fonda ima 15 članova koje imenuje i razrešava Vlada Republike Srbije, ali ravnomerno zastupljenih iz pojedinih interesnih grupa, pet članova iz redova korisnika prava, pet članova iz … [[Isključen mikrofon.]]
Hvala, profesore. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključuje glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa poslovanjem kompanije „Tenis“ i davanjem prvenstva zakupa zemljišta ovoj kompaniji, koju su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. septembra 2018. godine. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovim predlogom predlaže se osnivanje anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije da bi se sagledale činjenice i okolnosti u vezi sa dolaskom kompanije „Tenis“ u Srbiju, koja se najavljuje već nekoliko godina, a ne realizuje se ništa od predviđenih dogovora, dok istovremeno, velike površine zemljišta ostaju rezervisane za njega. Postavlja se pitanje – šta je razlog ne dolaska kompanije „Tenis“ u Srbiju? Da li je to naša neodgovornost prema sopstvenim građanima i sopstvenoj poljoprivredi da ne eliminišemo problem svinjske kuge i zbog čega praktično ne možemo imati ni pravog prometa svinja i neprerađenih proizvoda od svinjskog mesa preko teritorija evropskih zemalja kojima smo okruženi, a kamo li da zadovoljimo druge interese i zahteve koje kompanija „Tenis“ postavlja? Istovremeno je vrlo značajno da vidimo ko je na osnovu kog zakona i kakve procene odobrio kompaniji „Tenis“ zakup od 2.420 ha u opštini Zrenjanin, kao i šta se sve planira da se uradi sa ostalim zemljištem koje je namenjeno kompaniji „Tenis“, a bilo je potrebno se o tome donesu odluke do 1. novembra 2018. godine, koji je prošao? Ovo pitanje otvara i širi problem zemljišne politike, imajući u vidu da smo mi izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu omogućili tzv. velikim investitorima da zakupljuju do 30% državnog zemljišta u pojedinim lokalnim samoupravama, pa bi bilo dobro da jednom dobije Skupština izveštaj ko su ti investitori, koliko su zemljišta dobili u pojedinim opštinama i kolika sredstva su preuzeli obavezu da investiraju i koliko su do sada investirali imajući u vidu da je ovo druga godina realizacije tog programa. Hvala.
Hvala, prof. Ševarliću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 155. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezanih sa Miladinom Ševarlićem, „Star“ projektom i nenamenskim trošenjem sredstava iz budžeta Ministarstva poljoprivrede, koji je podneo Narodnoj skupštini 4. oktobra 2018. godine. Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, profesor, penzioner malo kraće pamti. Moje pamćenje je malo duže, pa ću da evociram uspomene. Ni jedna od tema, koje je izneo do sada, ga se nije ticala u vreme dok su DS i DSS vladali ovom zemljom. Kad je iz „Star“ projekta, koji je bio namenjen za oživljavanje stočarstva na Staroj planini, dobio 61.000 evra, nije mu bilo bitno što Ivana Dulić Marković uvozi sačmu od genetski modifikovane soje. To je onda bilo u redu. Nikakvu aktivnost u tom smislu nije pokazao. Kada dovoljno novca nabacite na njegovo Udruženje agrarnih ekonomista, on onda zaboravi da postavi pitanje. Nije postavljao ni pitanje kako su Miodrag Kostić, kako su Matijević, kako su Nicović, kako su Mišković kupili preko 100.000 hektara zemlje i kombinate, stočare otpustili, stoku prodali, izazvali siromaštvo. Nije mu smetalo ni kad su penzioneri dobijali penzije iz kredita, ni kad su iz budžeta izdvajane znatne sume. Nije mu smetala ni seljačka penzija od 10.000 dinara. Sve je to bilo u redu dok su DS i DSS vršile vlast i na njegovo Udruženje agrarnih ekonomista nabacivali određenu količinu novca u džepove, pa i samog Ševarlića. Dame i gospodo, njemu nije smetalo ni kada se ta prodaja kapitala završila, onda se prešlo na tzv. investicione, ne programe, nego investicione saglasnosti. Nije mu smetalo što su ogromne površine određenim prijateljima DS i DSS izdavane u zakup na 30 godina. Pazite, na 30 godina bez ikakvog investiranja. Znači, ukoliko ste sadili, voćnjak, vinograd, itd, od DS dobijete na 30 ili 40 godina zemljište i ne morate ništa da investirate, ne morate nikog da uposlite i ne morate da imate nikakvu preradu. Sada mu smeta ukoliko neko želi da stočarstvo unapredi i da oživi preradu poljoprivrednih proizvoda, jer to su investicioni programi, pa je to i onaj „Tenis“ o kome je on ovde pričao. Dakle, nisu mu smetali ni Mišković, ni Matijević, ni Ivana Dulić Marković, ni genetski modifikovana soja, ni Miodrag Kostić, niko mu nije smetao u vreme kad je dobijao taj novac. Sada mu smetaju investitori koji treba da podignu preradu i da zaposle neke od onih koje su vlasnici kombinata u divljoj predatorskoj privatizaciji otpustili. Hvala.
Hvala, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine, koji je podnela Narodnoj skupštini 13. decembra 2016. godine. Izvolite, dr Jerkov.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Zaista pozivam kolege da glasaju da dnevni red dopunimo ovim Predlogom zakona koji nisam pripremila sama. Pripremila ga je Pokrajinska vlada, pripremili su ga oni ljudi koji se bave svim onim nadležnostima koje AP Vojvodine treba da finansira i koji znaju šta sve to Republika Srbija treba Vojvodini da prenese, nadležnosti koje bi Vojvodina iz izvornih prihoda mogla da finansira. Neki od vas su bili na navodnoj proslavi prisejidinjenja Vojvodine Kraljevine Srbiji i prisustvovali toj jednoj nacionalističkoj histeriji koju smo imali prilike da vidimo pre dva dana u Novom Sadu, a koja je imala samo jedan jedini cilj – da pokaže da postoje teritorije koje je Srbija osvojila u ratu, a koje je zadržala u svom sastavu. Činjenica je bila da su je organizovali,da su glavni glumci te predstave bili upravo ono čija je pogubna politika u prethodnim decenijama dovela do toga da Srbija izgubi sve teritorije koje je ranije osvajala u ratovima u kojima su, naravno, ginula tuđa deca, u politici koju ste vi podržavali, koju i danas podržavate, a koja je dovela do toga da hiljade ljudi izgubi svoje živote, da desetine hiljada ljudi ostane bez krova nad glavom i da se godine i decenije izgube u svim zemljama regiona, pa i u toj Srbiji i u toj Vojvodini koju ste, navodno, ova dva dana, u Novom Sadu slavili. Naravno, meni je jasno da su i radikali i nacionalisti oduvek bili protiv Vojvodine. U onim vekovima u kojima Vojvodina postoji ona je najpre smetala mađarskim nacionalistima, nakon toga srpskim nacionalistima, danas smeta onim nacionalistima koji trenutno vode i Srbiju i Vojvodinu, a baš kao što je smetala radikalima koji su i 1918. godine smatrali da ona treba da prestane da postoji onog momenta kada je ušla u sastav Kraljevine Srbije, danas smeta onim radikalima koji Vojvodinu trenutno vode, koji se možda malo drugačije zovu, ali taj radikalsko-nacionalistički šinjel, makar kada je u pitanju Vojvodina, a i kada su u pitanju druge stvari očigledno niti mogu, niti su u stanju, niti žele da skinu.
Hvala, koleginice Jerkov. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema, od 151. Konstatujem da Narodna Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Izvolite, dr Jerkov.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Kao što je poznato, ja predlažem već nekoliko godina da se u Krivični zakonik unese samo jedna jedina izmena, a to je da se među krivična dela koja ne zastarevaju unese i krivično delo trgovine ljudima radi usvojenje, odnosno kolokvijalno nazvano – krađa beba. Postoje razna udruženja roditelja i neka smatraju da ne treba doneti poseban zakon o nestalim bebama, neka smatraju da treba, neki smatraju da Komisija koju je Vlada osnovala rešenje za njihove probleme, neki smatraju da je to samo zloupotreba i da na taj način zamajavate ljude koji pokušavaju da dođu do istine šta se to desilo sa njihovom decom, u nekim slučajevima pre nekoliko desetina godina, a u nekim slučajevima i vrlo skoro. Ono oko čega se svi slažu jeste da ovu izmenu Krivičnog zakonika treba učiniti zato što se veoma često desi da ljudi kojima nestanu deca u porodilištu, kojima se kaže da im je dete umrlo, tek nakon nekoliko godina shvate da u proceduri nešto nije bilo u redu, da nisu upoznati sa svim činjenicama, da su im poturili da potpišu razne papire, a da oni u tom momentu nisu ni bili svesni šta potpisuju. Onda kada krenu da traže pravdu ispostavi se da je već kasno i da ne mogu to više da učine. Zaista ne znam koji je razlog zbog kog vi ne želite da krivično delo - krađe beba postane krivično delo koje ne zastareva. Ako je problem u tome što to predlaže neko iz opozicije, ja sam spremna da razgovaramo, da se tog predloga ja odreknem, nije ni moj da bi ga se odrekla, da to predloži neko iz vladajuće koalicije, da to predloži predsednica, vidim da njeni predlozi zakona idu i na javna slušanja, a dolaze i na dnevni red Skupštine. Dajte samo da ovim ljudima pomognemo, jer oni stvarno proživljvaju stvari koje mi ne možemo ni da zamislimo. Nemojte da još i Narodna skupština bude dodatni kamen u ovoj državi o koji se oni spotiču, koji ih sprečava da saznaju istinu o svojoj deci. Dakle, jedina izmena u Krivičnom zakoniku koju ja predlažem i koju tražim jeste da se među krivična dela koja ne zastarevaju, pored onih dela koja se sad tamo nalaze, uvrsti i krivučno delo - krađe beba. Molim predsedavajućeg da zvoni, ukoliko je to jedini način da vi reagujete, ali dajte da ovu izmenu Krivičnog zakonika usvojimo.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Izvolite, dr Jerkov.
Zahvaljujem. Kada smo usvajali Zakon o poljoprivrednom zemljištu mi smo ukazivali, a na to je ukazivala i tadašnja Pokrajinska vlada, da u njemu postoji nekoliko veoma spornih odredaba koje se, pre svega, odnose na izdavanje u zakup državnog poljoprivrednog zemljšta, budući da je zakon formulisan tako i odredbe koje se upravo na ovo odnose su formulisane tako, da trećina zemljišta u svakoj lokalnoj samoupravi u Srbiji može mimo zakona, mimo tendera, mimo bilo kakvih javnih procedura, mimo kriterijuma, biti dodeljena privredniku ili biznismenu ili tajkunu ili kako se kasnije u primeni ispostavilo, funkcioneru stranke na vlasti po slobodnom izboru predsednika opštine i Ministarstva poljoprivrede. Mi smo tada upozoravali na to da će to biti zemlja koja će biti najboljeg kvaliteta u tim opštinama, jer niko od vaših poslovnih partnera nije hteo da uzima zemlju koja će biti lošijeg kvaliteta. Upozoravali smo na to da će ta procedura biti netransparentna, da će to zemljište dobijati ljudi koji su bliski vašoj stranci. Nismo ni slutili doduše tada da će to čak ići do tih razmera da vi tu zemlju direktno dodeljujete sopstvenim odbornicima, pa je tako u Zrenjaninu najbolje poljoprivredno zemljište u državnom vlasništvu dobila firma odbornika, koji je za tu odluku, uzgred budi rečeno, i sam glasao, koja je osnovana tri dana pre nego što mu je ta zemlja dodeljena. Upozoravali smo na to da u Vojvodini postoje desetine hiljada poljoprivrednika koji žive isključivo od toga što obrađuju zemlju u državnom vlasništvu. Upozoravali smo na to da su ti ljudi uzeli kredite, da su se zadužili, da su ulagali u to što obrađuju tu zemlju i da ćete vi time što ćete tu zemlju, koju su do sada oni obrađivali, dati svojim privrednim partnerima, njima onemogućiti da se bave poljoprivredom, da ćete ih oterati ili u to da prestanu da se bave poljoprivredom ili da rade kao nadničari na zemlji koju ste poklonili svojim poslovnim partnerima. Tada smo vas upozoravali, a sada vas opet upozoravamo – to što poklanjate svojim tajkunima nije vaše. Ta zemlja nije SNS, ta zemlja nije vaših tajkuna. Tu su zemlju vojvođanski paori oteli od močvara i kad tad će im biti vraćena, a vaši ugovori će biti raskinuti.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 153 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 11. oktobra 2018. godine. Izvolite, dr Jerkov.
Zahvaljujem. Naravno, radi se o tome da poslednji put kada smo usvajali izmene i dopune Zakona o visokom obrazovanju, a to se dešava, ja bih rekla, jednom u nekoliko meseci, izmene su bile vrlo čudnovate. Iz onoga što u zakonu piše se videlo da jedini razlog zbog kog mi usvajamo izmene i dopune Zakona o visokom obrazovanju u toj formi kako je ministar predložio, a ova Narodna skupština usvojila, jeste taj da bi jedan od naših kolega, koji je sticajem okolnosti, a na predlog i uz podršku SNS i predsednik Odbora za prosvetu, nauku i tehnološki razvoj, mogao da akredituje svoj univerzitet koji već deset godina ne može da akredituje. Naime, tim izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji su tada usvojeni, predviđeno je da izvršna vlast kroz ministra lično direktno ima uticaja na proces akreditacije. Time su donekle oslobođeni svi oni ljudi koji su u tom periodu od deset godina odbijali da akredituju i jedan studijski program univerziteta našeg kolege muftije Zukorlića, budući da su pritisci kojima ih je on izlagao bili zaista neviđeni i u Prvostepenom odlučivanju i u Drugostepenom mislim da nema osobe koja u tom procesu akreditacije je učestvovala a da nije bila izložena zastrašivanjima, pritiscima i pretnjama od strane našeg kolege, predsednika Odbora za prosvetu, obrazovanje i naučni razvoj. Tako da očigledno je da ministar Šarčević će sada omogućiti kolegi Zukorliću ono što mu nijedna institucija u ovoj zemlji koja je nadležna za akreditaciju studijskih programa nije do sad omogućila. Jasno je bilo iz predloženih izmena da je jedini razlog zašto smo taj zakon usvajali upravo ta, a ja vas pozivam drage kolege da sada ovim izmenama, koje ja predlažem, to sve poništimo, da odlučivanje o akreditaciji univerziteta vratimo onim organima koji su za to stručni, a ne onima koji će pod političkim ili drugim pritiscima, zaista ne mogu da ulazim u vaše odnose sa kolegom Zukorlićem, o tome donositi odluku. Mislim da nam je svima obaveza da se staramo o tome da nivo obrazovanja koji naši studenti, koji naši učenici, koji naša deca dobijaju bude na nekom odgovarajućem nivou i pozivam vas da glasamo i da ispravimo to što je ministar Šarčević predložio, a vi dozvoliti prethodnim izmenama zakona.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Aleksandrom Jerkov i vezom sa stranim obaveštajnim agencijama i špijunskim službama, koji je podneo Narodnoj skupštini 4. oktobra 2018. godine. Izvolite, prof. Atlagiću.
Hvala, gospodine potpredsedniče. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, sećate li se Alekse Žunića, sreskog špijuna odnosno legendarnog Nušićevog lika u satiričnoj komediji „Sumnjivo lice“? Prost, kakav je bio, ipak je shvatio da se ondašnjem srpskom društvu najbolje profitira na cinkarenju. Aleksa Žunić, svoje cinkarenje sreskog špijuna i nije krio, nego je otvoreno, tako i predstavljao se. Postavlja se pitanje – da li je to bila želja i uvaženog narodnog poslanika dr Aleksandre Jerkov, kada je pisala svoju biografiju na najvećoj internet enciklopediji. U spomenutoj biografiji, na „Vikipediji“ uvaženog narodnog poslanika, dr Aleksandre Jerkov, stoji, citiram – da je prošla nekoliko obuka kao i više neformalnih oblika obrazovanja, seminara i treninga CIA o političkom angažmanu, završen citat. Možda uvaženi narodni poslanik dr Aleksandra Jerkov, zaista ima želju da bude danas naš Aleksa Žunić. Poštovani građani Republike Srbije, da li možete zamisliti američki kongres ili senat u kojem sedi kongresmen ili senator u čijoj biografiji piše da je prošao nekoliko neformalnih oblika obrazovanja, seminara i treninga u ruskoj, federalnoj ili spoljnoj službi bezbednosti. Takav ne bi dobio priliku da se kandiduje za kongres ili senat, već bi ga, verovatno američke službe uhapsile i bio bi procesuiran, ili obrnuto, da li je moguće da se zadesi ruski deputat u Dumi, koji je politički trenirao CIA? Takav bi verovatno posle političkog treninga bio sproveden u federalnu službu bezbednosti ili bi bio možda čak i na robiji. Poštovani narodni poslanici, nema te države na ovome svetu koja bi dopustila da joj narodni poslanik bude osoba poput dr Aleksandre Jerkova, da se javno hvali poput Aleksa Žunića, sreskog špijuna u svojoj biografiji, da je prolazila političke obuke u nekoj inostranoj obaveštajnoj službi. Postavlja se pitanje – koja je namera CIA da obučava jednog srpskog političara i obrnuto, koji je motiv našeg uvaženog narodnog poslanika dr Aleksandre Jerkov, da ide na obuku i treninge u CIA, ako se zna da je namera CIA da te političare usmeri ka radu za američke obaveštajne službe? Zato je obrazovanje anketnog odbora izuzetno važno i odgovor na pitanje i prigovor za proslavu u Novom Sadu, dat je sada u ovom mom pitanju. Hvala.
Hvala, prof Atlagiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje – za 12, protiv – dva, uzdržanih nema, od 152 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj vaš predlog. Narodni poslanik dr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. novembra 2017. godine. Izvolite, dr Jerkov ima reč.
Zahvaljujem. Jako mi je žao što nije usvojen ovaj predlog prof. Atlagića, uvaženog kolege. Nadam se da ćete na jednoj od sledećih sednica ipak prihvatiti taj njegov predlog. I na ovoj sednici koja treba da počne ćemo najverovatnije usvojiti dnevni red tako da ćemo objediniti 64 tačke dnevnog reda, da će jedna od njih biti upravo izmene i dopune Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja i da, po običaju, niko o tome neće govoriti, niti ćemo stići o tome da pričamo. I ovaj zakon, kao i svi drugi iz obrazovanja koji su u prethodnih pet godina došli u Narodnu skupštine neće onoj deci koja se nalaze u školama, neće onim nastavnicima koji rade u školama i neće onim roditeljima koji su zabrinuti za kvalitet obrazovanja, koja im deca dobijaju, doneti ništa novo i doneti ništa što je potrebno. Mislim da ćemo se svi složiti oko toga da je našim školama potrebno da se modernizuju. Našim školama je potrebna reforma, našoj deci je potrebno pravo znanje, našoj deci su potrebne savremene tendencije u nastavi, našoj deci je potreban prekid sa onom starom metodom nastave, kako smo svi mi išli u školu, a to je da sedite 45 minuta, slušate šta nastavnik ispriča, pa sledeći put dobijete ocenu u zavisnosti od toga koliko ste dobro interpretirali to što je nastavnik pričao ili ono što u knjizi piše. Našoj deci su potrebni nastavnici koji će biti pošteno i dostojanstveno plaćeni za onaj posao koji rade, jer verujem, a i znam da mnoge kolege ovde isto tako misle, da oni rade najvažniji posao u našoj državi. Našoj deci su potrebni nastavnici koji neće biti više na ulici, nego u učionicama, a na ulici su zato što ne da mrze decu ili zato što ne vole da rade sa decom, jer da je to slučaj oni se ne bi ni opredeljivali da budu nastavnici, nego su na ulici zato što ne mogu pristojno, ne mogu dostojanstveno da žive od svog rada, zato što su po ko zna koji put sada opet prevareni. Danas su bili u Narodnoj skupštini na sastanku za koji mnogi od članova Odbora za obrazovanje su saznali tek nakon što je sastanak počeo, jer ne znaju više kome da se obrate. Da se razumemo, to nisu ljudi koji su željni para, koji su željni bogatstva, oni da su željni bogatstva, ne bi rešili da budu nastavnici i učitelji u životu. Oni bi se verovatno bavili nekim biznisom. NJima je samo želja da našu decu obrazuju onako kako treba, a naša obaveza je da im to i omogućimo.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema od 155. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine je predložila da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u ulozi odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Novom Sadu, u vezi sa privatizacijom ATP „Vojvodina“ i izgradnjom međumesne autobuske stanice u Novom Sadu, koju je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra, 2017. godine. Izvolite, dr Jerkov ima reč.
Zahvaljujem potpredsedniče. Moram da kažem zbog čega predlažemo obrazovanje ovog anketnog odbora. Ovo nije moj hir, ovo nije nešto što sam pročitala na internetu, nešto što sam pročitala u „Vikipediji“ ili bilo kom režimskom ili antirežimskom tabloidu. Ovo što ću sada reći piše u presudi VKS. Presuda je doneta 9. maja 2013. godine, u sporu koji se protiv Grada Novog Sada vodi za nešto što se desilo u vreme dok je predsednica naše Skupštine, Maja Gojković bila gradonačelnica Novog Sada. Veoma je bitno da utvrdimo šta se tačno desilo prilikom sklapanja posla koji je za sada Novosađane koštao četiri miliona evra, a sva je prilika da će ta cifra biti mnogo veća, budući da u istom ovom predmetu postoji još nekoliko sporova, da svi idu u istom pravcu, da je u svim argumentacijama ista, a da je kada je Vrhovni sud presudio presudu jednom od ovih slučajeva, ovaj novac od četiri miliona evra već skinut sa računa Grada Novog Sada i to su pare kojima su građani Novog Sada platili poslove Maje Gojković sa preduzećem ATP „Vojvodina“. Naime, u ovoj presudi drage kolege, veoma je važno da čujete, piše da su parničari u sporu pri sačinjenju i prihvatanju ponude, a potom i zaključenju ugovora, bili nesavesni. Nesavesni zato što su znali da ugovaraju nešto što je nedopušteno. Na strani 10. presude piše - ugovor koji su zaključili parničari je u očiglednoj suprotnosti sa određenim društvenim normama i načelima obligacionog prava i u suprotnosti sa dobrim poslovnim običajima. Na strani 11. presude piše - kriva su oba ugovornika i njihova krivica je jednaka. Da vas podsetim, jedan ugovornik je Maja Gojković. Ovo proizilazi iz zajedničke volje, namere i cilja ugovaranja, proizilazi da su oba ugovornika u tom smislu bila na, tzv. istom zadatku, iz dosadašnjeg izlaganja, vezanog za savesnost, motiv, lošu nameru, nedozvoljen predmet nesumnjivo proizilazi da je odgovornost ugovornika ista, jednaka. To podrazumeva da postoji podeljena odgovornost za nastalu štetu u jednakoj srazmeri. Vrhovni kasacioni sud je utvrdio da Maja Gojković ima podjednaku odgovornost za nastalu štetu u sporu koji je Novosađane koštao… [[Isključen mikrofon.]]
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet,2 protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj vaš predlog. Narodni poslanici dr Aleksandra Jerkov, Balša Božović i Maja Videnović, na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju, koji su podneli Narodnoj skupštini 4. decembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj vaš predlog. Narodni poslanik dr Aleksandra Jerkov, na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. aprila 2018. godine. Da li koleginica Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj vaš predlog. Narodni poslanik Marjan Rističević, na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Aleksandrom Jerkov i vezom sa stranim obaveštajnim organizacijama i špijunskim službama, koji je podneo Narodnoj skupštini 4. oktobra 2018. godine. Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, kada vas obučava CIA, kada narodnog poslanika obučava CIA, a ne BIA, kada to urade Amerikanci koji su toliko osetljivi za kontakte sa drugim stranim službama, da čak i predsednika hoće da pozovu, samo ako utvrde da je imao bilo kakav kontakt, pa makar i preko društvenih mreža, sa recimo Rusijom i Federalnom službom bezbednosti. Ta ista Amerika obučava naše narodne poslanike. Obučava ih da lažu, valjda ih obučavaju da rade u interesu svih onih koji su protiv Srbije. NJima je CIA i mama i tata. Pa, da vidite kako to izgleda, kada poznata paorica, Aleksandra Jerkov, neće da kaže da je za vreme njihove vlasti prodato 300 hiljada društvene i zadružne zemlje za 200 evra hektar. Toliko se danas plaća zakup. Kada neće da kaže da su Šariću, narko dileru, prodavali kombinate. Neće to da kaže, a ona se tobože zalaže za paore. Sada mi je jasno zašto naskače na izbore u Popincima, po biračkim mestima, ja sam mislio da je to zbog izbora, a ona izgleda prema ljubavi prema paorima. Ali, šalu na stranu, ona je pustila ovaj tvit – smrt fašizmu. Aludira da je Srbija fašistička. Valjda su je u CIA-i podučili da to radi. Srbija nije fašistička. Interesantno da to radi osoba čija je stranka u koaliciji sa Dverima, sa ljotićevcima, koji su jedini bili simpatizeri fašista, koliko se ja sećam, u Srbiji. Ona je u stranci koju je Đilas gurnuo u dužničko ropstvo. Taj isti Đilas je Rome pakovao u kontejnere da bi Miško izgradio zgradu. Dakle, ona priča o fašizmu, a kreće se u društvu koje se vrlo lako može okarakterisati kao takvo. Nadalje, gospođa Jerkov je pustila ovaj tvit – građani danas masovno, spontano dolaze da vide spomenik kralju, koji će danas prvi put videti Novi Sad, falsifikovani Novosađani, za falsifikovanu istoriju. Gospođa Jerkov treba da zna, nije se ujedinio Novi Sad i Srbija, ujedinili su se Srem dan ranije, a 25. novembra Banat, Bačka i Baranja. Nije se ujedinio Srem u današnjim granicama, već Srem sa Vukovarom. Srem sa Vukovarom, gospođo Jerkov. Takođe, Baranja vam fali, gospođo Jerkov. I nisu se ujedinili Srbi i Novosađani i valjda Srbi koji su se ujedinili sa Banatom, Bačkom, Baranjom i Sremom imaju pravo da vide Novi Sad ili fašistički mislite da oni to pravo nemaju. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. maja 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Aleksandra Čabraja, Marinika Tepić, Sonja Pavlović i Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji su podneli Narodnoj skupštini 17. novembra 2017. godine. Da li neko želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. novembra 2016. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2016. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. oktobra 2016. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja, koje je podnela Narodnoj skupštini 25. oktobra 2016. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko, od 154 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. jula 2016. godine. Kolega Živkoviću, izvolite.
Hvala lepo. Kao što znate, ima sedam-osam zakona koje uporno predlažem i neka četiri su vezana za pitanja zdravlja. Naravno, to je važno u svakoj državi, i super razvijenoj i manje razvijenoj, pa i kod nas ovde. Prvi iz te grupe zakona je dopuna Zakona o Vladi, gde se traži da se u Vladi iznad člana 11. i član 11. se menjaju i glasi: „zdravstvena sposobnost, nespojivost i sukob interesa“, pa kaže član 11: „Pre izbora Vlade, svaki predloženi član Vlade mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima“. Dalje u tom tekstu piše i ovo što se tiče sukoba interesa i nespojivosti funkcija. Ja sam već govorio ovo pre godinu i po dana, ali, da ponovim još jednom, možda će još neko da čuje. Suština je u tome da ljudi koji žele da budu članovi Vlade, a i onaj ko želi da ih predloži na jedno takvo mesto, mora da bude siguran da su oni sposobni da obavljaju funkcije, da rade, da se zaposle, u državnim organima. To inače, takvo uverenje lekarsko, mora da ima svako ko želi da se zaposli u Vladi, u službama Vlade, bilo da je u pitanju sekretarica, kafe kuvarica, neko ko radi IT sektoru, neko ko vozi, ko obezbeđuje, svi oni moraju da imaju zdravstveno uverenje o tome da su sposobni da rade u državnim organima, osim onih koji će biti i koji su do sada bili kandidati, a bogami neki i izabrani za ministre. Tako, na primer, imamo jednog ministra, jednog od tri varijante ministra odbrane, koji skače padobranom sa visine od pola metra. Za to postoji i foto dokumentacija, koja je objavljena. I onda je to normalno. Ili, imate ministra unutrašnjih poslova, koji osim što falsifikuje diplome, doktorate i… [[Isključen mikrofon.]]
Kolega Živkoviću, ovo je stvarno nedopustivo da tako govorite. Znam da predlažete zakon, možete vi u kojoj god želite formi da to zapakujete i da uradite, ali, nemate pravo da tako govorite, o bilo kome, ne samo o ministrima u Vladi. Da li se radi o ministru odbrane ili ministru unutrašnjih poslova, nema smisla sa takvim nepoštovanjem i na takav, slobodno mogu da kažem, primitivan način vređate ljude. Izvolite, nastavite.
Znači, o skakanju sa pola metra postoji fotografija. Mogu da citiram sve što ću da vam kažem. Ministar unutrašnjih poslova poistovećuje tragičnu sudbinu jednog demonstranta iz 2008. godine sa pokušajem ubistva jednog predsednika jedne opozicione partije. To nikako ne može da se izjednači, a posebno to ne sme da uradi neko ko je ministar unutrašnjih poslova, ako je normalan. Ili da vam predsednica Vlade kaže za neki događaj. Taj događaj od pre 11 meseci, taj događaj je ubistvo Olivera Ivanovića. Ili da vam ministarka za saobraćaj, ili šta već beše, kaže da mora da se pomeri jedno brdo, jer hoće da nasrne na Koridor 10 u Grdeličkoj klisuri. Ili vas ubeđuje da firme koje rade na koridorima rade non-stop, i noću i danju, a kad odete tamo, tamo nema žive duše. To su sve razlozi da se usvoji moj predlog zakona i ja vas pozivam da glasate za to, a u istorijskoj praksi Srbije se to desilo 2000. godine, odnosno 2001. godine, kada je formirana prva demokratska, a liči kao i da je jedina demokratska Vlada Zorana Đinđića, srpska i demokratska.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko, od 152 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. decembra 2016. godine. Kolega Živkoviću, izvolite.
Glasanje za ovaj predlog zakona je pitanje časti, pitanje humanosti, pitanje patriotizma, pitanje čovečnosti. Predlažem da se u Zakonu o radu, poslednja izmena je bila u 2014. godini, u članu 187. stav 1. menja i glasi: „Za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti na rad duže od 30 dana, poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu“. Znači, ovo nema nikakve veze sa ministrima koji skaču sa pola metra, sa ovom ili onom strankom, sa 90-im, 2000-im, ovom ili onom koalicijom. Ovde je pitanje da li ste vi, kolege iz svih poslaničkih grupa, a posebno oni koji su najbrojniji ovde, spremni da glasate za to da poslodavac ne može da otpusti zaposlenu ako se to dešava u vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta, odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti na rad duže od 30 dana? To je pitanje, ponavljam, humanosti, čovečnosti, normalnog gledanja na život. Očekujem da bez zvona i Pavlovljevog efekta glasate za ovaj predlog zakona i da time stvorimo uslove da investitori koji dolaze u ovu zemlju i domaći investitori, siguran sam da većina to i radi kako valja, ali da i oni koji to ne rade budu naterani da poštuju osnovne principe Evrope 21. veka, a to je da kad se neko razboli ili ne dao Bog kad mu se dete razboli ili ne dao Bog kad mu se dete posebno mnogo, da ne mora da se plaši za svoj bedni posao od 200 evra, gde ne sme da ode do toaleta za te pare i da ne mora da očekuje da SMS porukama humani ljudi treba da finansiraju život tog deteta. Pola miliona ljudi je otišlo iz ove države od kada je ova koalicija na vlasti, to su međunarodni podaci. Garantujem da je bar polovina otišla zato što postoji i ovakav Zakon o radu i ovakav odnos prema ljudima u ovoj državi. Glasajte za i pokažite da postoji humanost, bar u tragovima.
Hvala, kolega Živkoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike, koji je podneo Narodnoj skupštini 1. novembra 2016. godine. Izvolite, kolega Živkoviću.
Još smo u toj grupi zakona koji se tiču zdravlja ovoga puta Predlog zakona glasi – u Zakonu o izboru predsednika Republike „Službeni glasnik“ taj i taj u članu 11. stav 3. posle tačke 2) dodaje se tačka 2a) koja glasi: „lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima“. Znači, kao što, rekao sam malopre, kandidati za člana Vlade treba da budu u obavezi da imaju to lekarsko uverenje, to treba da imaju i kandidati za mesto predsednika, i mislim da je to potpuno logično, kao što sledeći Predlog zakona se odnosi na poslanike, a to znači da ne smemo da dopustimo sebi da nam se makar među kandidatima, a kamoli kod izabranog predsednika pojavi neko ko nije sposoban za rad u državnim organima, i to ne iz fizioloških razloga, nego iz nekih drugih razloga koje savremena medicina definiše kao „F“ dijagnoze. To imamo očigledan primer. Imamo situaciju da neko kaže da će da napravi fabriku čipova, pre šest godina. Ništa od toga. Imamo situaciju da neko kupi na buvljoj pijaci lažni znak Mercedesa, da ga zalepi na autobus „Ikarusa“ i da kaže, evo, investicije. Imate nekoga ko vam dovede „Tenis“, neku firmu iz Nemačke, koja kolje svinje, pošto Srbi nemaju pojma da kolju svinje, jeste da je nešto Karađorđe izvozio za Austrougarsku, odnosno carevinu i Miloš Obrenović i još mnogi drugi, ali sad će da vas nauči Nemac kako se kolju svinje i onda on kaže da je to civilizacijski napredak. Ili, vam neko kaže da u stanovima preko četvrtog sprata ne mogu da se prave deca, i da je to podatak koji je važan za izgradnju stanova na severu KiM, ili da vam kaže da ima da napravimo, naravno uz Kineze, kanal Dunav-Morava-Vardar, pa da onda ta voda ide u koje more Egejsko ili Crno more? Pošto Vardar ide u Egejsko more, a Dunav ide u Crno more, a voda ne može da ide u dva smera, ili ide u jedno ili drugo. I, to ne treba da budete genije pa da znate, to se uči iz poznavanja prirode i društva ako ste normalan čovek, ili vam obećava pola decenije da će plata od sutra da bude 500 evra, a onda sad kaže, i ponovo slaže da će od januara da bude 470. Moramo to da sprečimo, svi na pregled pre nego što dođu na neku funkciju.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema od 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. januara 2017. godine. Izvolite.
Nije kasno da iako ovaj predlog traje već skoro dve godine, da se sad usvoji. Evo, očigledno da nam je svima mandat pred kraj, tako da nije opasno, vi koji ste izabrani, mi koji smo izabrani, nećemo da budemo korisnici ove izmene zakona, ali bi bilo dobro zbog mnogih primera koje smo videli ne samo u poslednje dve godine, jer u poslednjih 20 godina, pa i više od kad je višestranačje u Srbiji, a i pre, samo što pre to nije bilo interesantno, da je neophodno da ljudi koji se kandiduju za poslanike moraju da imaju lekarsko uverenje o sposobnosti za rad u državnim organima, što bi ovde bila izmena člana 44. stav 2. posle tačke 1) bila bi dodata tačka 1a) koja bi glasila: „lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima“, radi o zakonu o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Da se to desi, recimo, da smo imali takav zakon, ne bi se desilo da imamo situaciju da neki koji optužuju druge da su bili u obuci kod CIA ili ne znam gde, oni izgledaju kao da su bili na obuci u jednoj instituciji u Nišu koja se zove Centar za obuku i deo je Vojske Srbije. Ima za obuku jedne specijalne vrste, kako bih rekao, organizama koji služe vojsku. Vidim po glasanju za prva tri predloga, da iz razloga koji bi bili sankcionisani da postoji ovakvo pravilo u zakonu, da zbog toga nećete glasati za ovaj predlog zakona, ali ja vam garantujem da će prva normalna, zdrava demokratska vlast izabrana voljom naroda da uvede to, a to znači da će retko ko moći da se pohvali da će još jednom biti izabran za mesto poslanika.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema od 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. godine do 1922. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Izvolite.
Obnovljeno je možda 2016. godine, inače postavljeno je prvi put još 2015. godine, tada je bilo sto godina od početka genocida nad Jermenima koji je izvršeno od strane Osmanskog carstva u periodu od 1915. godine do 1922. godine. Zašto bi srpski parlament doneo rezoluciju o osudi genocida. Ako to treba da objašnjavam u parlamentu Srbije onda još više mislim da onaj prethodni zakon za koji niste glasali mora da bude usvojen. Preko 20 država među kojima su Rusija, Grčka, Belgija, Francuska, Kanada, Kipar, Italija, Švajcarska, Argentina, Urugvaj, Švedska, Liban i mnoge države SAD su priznale i osudili genocid nad Jermenima koji je izvršen, rekao sam u kom periodu. Imajući u vidu, da je privrženost Republike Srbije međunarodnim načelima i pravilima o sprečavanju i osudi genocida već izražen u Zakonu o osnivanju muzeja žrtava genocida, bilo bi potpuno normalno da se donese rezolucija koja bi imala za cilj da se osudi genocid Osmanskog ili Osmanlijskog carstva prema jednom narodu koji nije zaslužio niti bilo ko od njih, niti kolektivno taj genocid, a to su u ovom slučaju Jermeni. Mislim da građani Srbije bilo koje nacije, a posebno Srbi, a posebno oni koji o sebi misle da su veliki Srbi iz bilo kog razloga, treba da budu prvi koji će podržati ovakav predlog rezolucije. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema od 154 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine.
I, ovaj zakon se ne toliko direktno, ali indirektno tiče i bavi se zdravljem. Šta je predlog? Predlog je da se u zakon o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika promeni, da se doda član 49a koji bi glasio – zabranjeno je iznajmiljvanje termina u svim elektronskim medijima koji se emituju na teritoriji Republike Srbije podnosiocima izbornih lista za prenošenje predizbornih skupova, političkih poruka i reklama. Šta to znači? To znači da budu zabranjene reklame na televiziji za bilo koju političku stranku, za bilo koju grupu kandidata, bilo da ih predlaže koalicija, pojedinačna stranka, grupa građana ili bilo ko, jer se u tom procesu troši negde između 50 i 100 miliona evra kad su izbori, kad su opšti izbori u jednoj godini, što je ogromna cifra i sa tom cifrom bi apsolutno mogli da rešimo to bolno, teško i neprevaziđeno pitanje lečenja i dece i odraslih od bolesti, gde lečenje nije moguće u našoj državi. Ukupan nivo para potreban za tu namenu je negde preko 50 miliona evra i sigurno bi usmeravanje tih para, a to nisu pare članova stranaka, njihovih birača ili sponzora, nego to su pare građana Srbije koje se na direktan ili indirektan način pošteno ili kriminalom prebacuju u džepove vrhova političkih stranaka, da se time pomogne da se reši pitanje zdravlja dece i odraslih, a da zaštitimo opet zdravlje građana Srbije od svega onoga što možemo da vidimo na televiziji kad su izborne kampanje. Ne samo laži, ne samo bolesne laži, nego to je, već sam govorio i ponoviću još jednom, estetski, moralno, politički, pravno neprihvatljiva forma. Za one koji se pitaju a šta ćemo, kako će građani da saznaju šta nudi koja politička stranka, koja izborna lista, koji kandidat, postoji, ja moram da vam otkrijem nešto što je zaboravljeno u poslednjih sedam-osam godina u Srbiji, a to su dueli, dueli političkih konkurenata na televiziji. Evo jedan što se predstavlja kao predsednik Srbije sinoć je ponudio da bude u duelu sa deset ljudi iz opozicije. Ja sam odmah rekao – tu sam, pa da vidimo ko će sad da laže, da li ja koji mu to predlažem već sedam-osam godina, dok je još bio mali potpredsednik Vlade ili on koji je to predložio sinoć. Pozivam sve televizije koje mi plaćamo da omoguće takav susret nekoga ko se predstavlja kao predsednik države i nas, njegovih političkih oponenata, pa da vidimo ko laže i koliko laže.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, ukupno - 157. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Vinograd“ i imovinu bivšeg premijera Zorana Živkovića, koji je podneo Narodnoj skupštini 4. oktobra 2018. godine. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima kolega Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, javnost u Srbiji je zainteresovana da saznamo kako se Zoran Živković obogatio. Zato sam predložio formiranje anketnog odbora koji bi utvrdio sve činjenice i okolnosti vezanih za aferu „Vinograd“, a čiji je akter prethodni govornik, bivši premijer Zoran Živković. To će biti idealna prilika, ako usvojite predlog za obrazovanje anketnog odbora, idealna prilika da dobijemo širu i potpunu sliku o tome kako je bivši premijer uspeo da se obogati u vreme kada su građani Srbije naglo siromašili. To je bilo vreme pljačkaških privatizacija, to je bilo vreme kada su zatvarane i gašene firme i fabrike, to je bilo vreme kada su radnici ostajali bez posla, ali, eto, nije svima loše bilo to vreme. Neko je uspeo i da se obogati, poput prethodnog govornika, ali građani Srbije imaju pravo da znaju istinu na koji način se obogatio. Građani Srbije imaju pravo da znaju kako je dobio bespovratne subvencije od 41 milion dinara ili po tadašnjem kursu 525.000 evra i to bespovratnih subvencija. Dakle, treba da dobijemo širu sliku o tome da li je bilo trgovine uticaja, da li je bilo zloupotrebe službenog položaja, da li je on uticao na nekoga da mu omogući da dobije toliki novac. Šta je zatim uradio sa tim novcem? Šta je bilo na kraju sa tim vinogradima? Ja se bojim, a anketni odbor bi trebalo da to istraži, da je od svih subvencija, od svih vinograda, na kraju ostao samo ogroman stan na Vračaru, dupleks na Vračaru. Informacije kojima mi raspolažemo govore u prilog tome da je ozbiljna korupcija i ozbiljan kriminal, jer znamo sa kim imamo posla. Imamo posla sa čovekom koji je dugo u politici. Nije se Zoran Živković juče pojavio ovde, pa da mu verujemo na reč. Znamo ga još dok je bio savezni ministar unutrašnjih poslova, u vreme kada su puštani na slobodu teroristi iz tzv. OVK i braća Mazreku i Aljbin Kurti i Fljora Brovina itd. On je tada obavljao funkciju saveznog ministra unutrašnjih poslova. Znamo ga još dok je bio gradonačelnik Niša, kada je pozivao građane Niša da ne plaćaju račune za komunalne usluge, pa na kraju kada je ušao u vlast, onda ih je ostavio na cedilu, onda je zaboravio da su palili u buradima, teatralno onako, račune za struje. Znamo ga i dok je obavljao funkciju premijera, kada je zaveo vanredno stanje, kada je hapsio ljude, zaveo strahovladu, teror, cenzuru, medijski mrak i sve ostalo. Zato mislim da Skupština treba da... [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Reč ima kolega Živković. Izvolite.
Imali smo očigledan primer zašto treba uvesti lekarski pregled za kandidate za poslanike. Evo, da ga obavestim da nemam dupleks na Vračaru. Žao mi je. Voleo bih da imam, ali nemam. Što se tiče subvencija, reč „subvencija“ znači nepovratna sredstva, ali to bez lekarskog uverenja teško da se shvati. Konačno, tu su lepe stvari, da je 41 milion tada bilo pola miliona evra. To znači da je kurs bio 30% bolji nego danas, a u vreme kada sam ja bio premijer i kada sam uhapsio samo 12.000 kriminalaca, a malo je bilo, tada je kurs bio 67...
Kolega Živkoviću...
Ali, kada bi se vratili na Zakon...
Niste valjda vi hapsili?
... o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, on se bavi, drugim delom, zakonske regulative koja bi trebalo da spreči bezobrazne, primitivne, korumpirane kampanje na televiziji u vreme izbora. Da vas podsetim na još jednu stvar. Ovaj zakon zabranjuje komercijalno predstavljanje političkih stranaka u vreme kada nisu izbori, van kampanja. Za sada ja predlažem da se ukine i kada su kampanje, ali kada nema izbora, kada nema onih 40 dana, koliko traju obično kampanje, nema komercijalnih emisija, prenosa, direktnih ili odloženih, političkih skupova stranaka. Televizija Pink se nekoliko puta ogrešila o to prenoseći skupove SNS. Ja pozivam za to nadležne organe da se pozabave time i da podnesu adekvatne prijave u tom smislu. Prema tome, da ukinemo sve reklame za političke stranke, predstavnike izbornih listi, kandidate, bilo da su pojedinci, bilo da su u grupi i da se taj državni novac, koji je u stvari novac građana Srbije, koji se uzima preko poreza, a deli političkim strankama delimično legalno, a mahom kriminalno, usmeri na lečenje dece i odraslih koji ne mogu da nađu lek u našoj državi.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Atlagić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za privatizaciju Duvanske industrije i umešanosti u to tadašnjeg državnog vrha, na čelu sa tadašnjim premijerom Zoranom Živkovićem. Da li narodni poslanik Marko Atlagić želi reč? (Da.) Reč ima kolega Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče, gospodine Arsiću, evo čuli smo gospodina Živkovića i on nas iz SNS, kako ste čuli, poziva na patriotizam. Poštovani građani, to je čovek koji je izražavao patriotizam na način da je predložio da se svi radnici iz Železare Sisak pošalju kući, Železara zatvori, u emisiji na N1 (CIA). (Marijan Rističević: Smederevo, Smederevo.) Smederevo. To je čovek čiji je predsednik stranke, a on se nije odrekao, pozivao da se bombarduje naša zemlja i da se ubijaju naša deca. Nadalje, to je čovek koji je oštetio budžet za 563.000 evra samo zato što je kalemio vinovu lozu na travu. Po opštoj oceni, privatizacija za vreme DOS bila je pljačkaška. Po mišljenju Majkla Hadsona, urednika Međunarodnog konzorcijuma za istraživanje novinarstva iz Srbije je izneto, kako je kolega Rističević napomenuo, 51 milijarda dolara od privatizacijske pljačke. Prilikom privatizacija, Duvanska industrija Niš je oštetila budžet za 387 miliona evra. Prema izjavama bivših radnika Duvanske industrije, „Filip Moris“ nikada nije uplatio 387 miliona evra na račun budžeta Republike Srbije, za koliko je kupio Duvansku industriju. Tvrde da je fabrika prodata ispod cene i da su po raznim osnovama oštetili za 160 miliona evra. Poštovana gospodo, 2003. godine Mirko Cvetković potpisao je ugovor o prodaji 66,45 društvenog kapitala, u ime Vlade Republike Srbije prisustvovao je Zoran Živković, Aleksandar Vlahović i gle čuda Božidar Đelić. Stvarna vrednost Duvanske industrije bila je 1,1 milijardu evra. Sumnja se da je Zoran Živković duboko zaronio prste u te malverzacije, da je uzeo visoku proviziju nakon čega mu je znatno uvećana i imovinska karta, danas kaže da nema imovinu, a ima dupleks u Nebojšino ulici na Vračaru. Evo, neka kaže, neka ustane, ima ili nema? Sumnja se da je omastio brke i njegov stranački kolega, Božidar Đelić, jedan od najvećih evropskih pljačkaša koji je uništio bankarski sistem Srbije, a posebno Beobanku, Beogradsku banku, Invest banku i Jugo banku. Zato je vrlo važno, gospodine potpredsedniče, da ovaj anketni odbor formiramo, da ispitamo malverzacije koje je učinio gospodin Zoran Živković i njegovi ostali satrapi. On danas aludira da nama svima treba lekarski pregled, njemu ne treba lekarski pregled, njemu nešto drugo treba. NJemu ludnica treba.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih –nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Izvolite.
Naravno, pomenuta je Ulica Nebojšina u Beogradu, gde navodno ja imam dupleks. Nemam dupleks, rekao sam već, ali verovatno kolega ne zna šta znači dupleks, pošto ne zna šta je Smederevo, Sisak, da li je bio Tuđmanov poslanik, da li je bio i čiji, odakle se dovukao, šta predaje, nema veze. U svakom slučaju, za Duvansku industriju Niš dva podatka. Pre mesec dana je tamo bila predsednica Vlade i oduševljena time što je „Filip Moris“ uradio, 850 miliona je ukupna investicija za ovih 15 godina. Drugo, Siniša Mali je vodio tender za prodaju Duvanske industrije Niš, pa pitajte njega sutra kada dođe ovde o svim detaljima. Siniša, dr Mali je vodio prodaju Duvanske industrije Niš, Beopetrola, Duvanske industrije Vranje, itd. Što se tiče zakona, ovaj zakon je u tekstu koji sam vam već dao, već bio usvojen 2003. godine kada je u Srbiji bila jedna, neću da kažem poslednja, ali jedna dobra Vlada, nije poslednja dobra, nego da kažemo dobra, koja se bavila time da se recimo divlja gradnja, kao što se recimo dešava u Nebojšinoj 12, ako se ne varam, gde sam upozoravao nekoliko puta, gde se gradi po dozvoli za podzemnu garažu objekat koji ima tri sprata, gde dan danas kada prođete videćete da sa bandere ide kabl u nivou metar i po od zemlje direktno kroz ulazna vrata objekta i tako se to napaja strujom. Tako da, deca, odrasli ili bilo ko kada prođe tamo može da izvrši samoubistvo kad hoće, a može i da pogine ne svojom voljom i to tako stoji godinu dana i o tome je obaveštavan i opštinski inspektor, gradski inspektor i ministarka Zorana Mihajlović i poslaničkim pitanjem, dopisom. Ima pet rešenja o rušenju tog objekta i gradi se i dan danas. To je slika. Naravno, pored najveće bespravne gradnje u istoriji čovečanstva, nakon piramida u Egiptu, to je „Beograd na vodi“ imamo i ovaj slučaj. U vreme kada je ovaj zakon bio važeći, krivično delo je bilo počinjanje gradnje bez dozvole za gradnju, a njoj prethodi urbanistička dozvola, građevinska dozvola, dozvole za priključke. To je bilo krivično delo da ako dođete na livadu i nemate dozvolu za gradnju, sa ašovom i zabodete ašov, idete u zatvor. Danas mi imamo ne cirkus, nego svinjariju od gradnje. Pogledajte Mirijevo. Bio sam tamo skoro, pa pošto ne znam baš taj deo grada, uzmem da na gugl vidim, 16 ulica se zove Vojvode Bojovića. Šesnaest ulica istih.
Zahvaljujem, kolega Živkoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad A.D. za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Izvolite.
Pre nekoliko godina privatno osiguranje, kuća koja je pomenuta u predlogu za formiranje anketnog odbora „Takovo“ je našla kupca u inostranstvu. Da bude jasno, tu nema, u „Takovu“ nije bilo državnog vlasništva, vlasništva fondova, bilo čega, to je bilo privatno vlasništvo. Jedna druga velika kuća koja je kupila za male pare državne osiguravajuće kuće u Srbiji u periodu pre ovoga o čemu govorim, tu se uplašila od konkurencije i ubedila guvernerku NBS i sve one koji tamo treba da dižu na zvonce ruku ili da nešto drugo rade kada čuju zvonce, da nađu načina kako da spreče tu kupovinu tako što će „Takovo“ da bude oterano u stečaj. Prekršili sve moguće zakone da bi došli do toga i da bi omogućili da jedna strana osiguravajuća kuća ne dobije konkurenciju, a ta konkurencija bi dovela do toga da se smanje cene osiguranja, bilo da se radi o životnom osiguranju, od ove ili one opasnosti, osiguranju nekretnina, automobila ili bilo čega. Zato je neophodno kada već državni organi koji su za to zaduženi, recimo državni tužilac, za koju niko ne zna gde je, još smo našli gde je ovaj potpredsednik Srpske liste i još neki drugi, ali gde je državni tužilac, to niko ne zna. Ćuti, ne daje znake od sebe, znam pouzdano da je hvala bogu živa i zdrava, ali negde je nestala, pa bi možda ovaj anketni odbor doveo do toga da vidimo gde nam je državni tužilac i što je mnogo važnije, gde nam je pravo i pravda u ovoj državi.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da.) Izvolite.
Zakon bi se izmenio tako što bi se u članu 4. posle tačke 1. dodala tačka 1a) koja glasi – akademska čestitost, a posle člana 5. bi došao 5a) koja bi glasila – akademska čestitost se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Ali, ja sam potpuno sprečen da dalje objašnjavam pitanje akademske čestitosti, pošto većina prisutnih ne bi mogli da razumeju ni jednu od ove dve reči, tako da, odustajem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Vinograd“ i imovinu bivšeg premijera Zorana Živkovića. Da li narodni poslanik Marijana Rističević želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo, mi koji smo slušali njega akademski čestitog, valjda je tu akademsku titulu stekao kupujući diplomu srednje škole u Makedoniji, u Bitolju. Dakle, da citiramo Konfučija. On je rekao da nam je priroda dala dva oka, dva uha i jedan jezik, da možemo više gledati, više slušati, a manje govoriti, jer se nikada ne može izreći mudrosti koliko se može prećutati gluposti. Dakle, to je rekao Konfučije, a verovatno je mislio na Zorana Živkovića. Ne znam da li je danas pomešao pića, a mnogo toga je rekao. Rekao je da subvencije može da dobije, jer su to subvencije, sad da mi objasni gde mu je taj vinograd za koji je dobio podsticaj? Nema ga. Prodao ga odmah. Da li je tačno da je zasadio vinograd na zemljištu koje je zakupio u novembru, a vinograd zasadio te iste godine u martu? Kao Hudini. On u martu sadi vinograd na parceli koju od države zakupi te iste godine, ali u novembru mesecu. Znači, on pre roka, zasadio ga u vazduhu. Takođe, ta parcela je bila predmet restitucije. On kao bivši premijer je imao kao dosovac ugovor sa narodom da se to zemljište vrati prethodnim vlasnicima. On je uleteo u to zemljište i sada mi moramo da platimo još 500.000 evra da bi nadoknadili štetu za restituciju, jer zemljište koje je bilo predmet restitucije je on uzurpirao. Dakle, to je istina o toj aferi. I, može on pričati šta hoće i očigledno da je ta pića ozbiljno pomešao, jer je još nešto rekao – da je Vlada Zorana Đinđića jedina demokratska Vlada, što znači da njegova nije bila, kao što nije ni išao na lekarski pregled, jer nije bio Đinđićev ministar. Kad je on postao premijer, ukinuo je lekarske preglede. Onda je pobrljavio načisto i rekao je da je kurs za vreme ove vlasti otišao 50%. Netačno. Godine 2012. i ove godine kurs je ostao isti. To je uradila Vlada Mirka Cvetkovića, ona ista Vlada koja ti je dala vinograd, ona ista Vlada koja je, dok je tebi davala novac, otpustila 400.000 ljudi. I, zato treba da bude anketni odbor i zato treba da odgovaraš. I, nemoj ti da se pozivaš za tužioca. Tužilac je Pajtićeva kuma i ti to dobro znaš, zato što tvoja žena radi sa njom. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama. Kako ona nije tu, stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona zaštiti životne sredine. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o energetici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Jovan Jovanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o glavnom gradu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Jovan Jovanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Jovan Jovanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj saomoupravi. Izvolite.
Zahvaljujem. Predlažem ovaj zakon već godinu i po dana, a tiče se usaglašavanja Zakona o učeničkom i studentskom standardu sa Zakonom o lokalnoj samoupravi. Dakle, ovim zakonom bi ste samo omogućili predsednicima opštine i gradonačelnicima da ne krše zakon kada žele da pomognu svoje nadarene đake, đake koje treba stipendirati. Nažalost, vi nećete da stavite ovo na dnevni red. Ja sam predlagao vama da vi predložite ovaj zakon, jer se tiče puke forme, usaglašavanja dva postojeća zakonska predloga. S obzirom da se u ovoj Skupštini dešava da za godinu dana po tri ista zakona usvajate, po tri puta isti zakon usvajate i menjate, smatram da ne bi bio problem ni da se ovaj predlog zakona usvoji. To mi je obećao i ministar Šarčević u jednoj od raspravi koju sam vodio sa njim. Nažalost, evo, i dalje ja predlažem, a vi odbijate. I, ponovo ću vas pozvati da vi predložite ovaj zakon, jer se tiče budućnosti Srbije, tiče se naših najboljih đaka, naših najboljih studenata, tiče se njihovih porodica koje trebaju da finansiraju njihovo školovanje u jednom opštem siromaštvu u koje ste vi doveli ovu Srbiju. Zbog tog takvog opšteg siromaštva koje vlada evo već sedmu godinu u Srbiji, 600.000 ljudi je napustilo zemlju u prethodnih pet godina. Kako reče vaš predsednik Vučić, 107 ljudi dnevno napušta Srbiju, vaš predsednik partije je rekao da 107 ljudi dnevno napušta Srbiju. Naravno, ne vidite vi to ni u ovom budžetu, pa ste za učenički standard u budžetu za 2019. godinu smanjili za četiri miliona dinara davanja za učenički standard, ali ste zato ostavili Tomislavu Nikoliću za svoju Kancelariju za saradnju sa Rusijom i Kinom 41 milion dinara, što bi bilo daleko bolje da je prebačeno u Fond za mlade talente. Dakle, oni koji nisu vaša ciljna grupa u smislu biračkog tela i učenici koji ne predstavljaju kapilarne i sigurne glasove SNS, za vas nisu ciljna grupa i zato ne treba da vas čudi kada u istraživanjima i anketama 35% mladih ljudi u Srbiji danas kaže da ne želi da živi u Srbiji, već da posle završenog školovanja ide da živi i radi u nekim uređenim zemljama, u zemljama u kojima imate vladavine prava, u kojima imate pravde, u kojima imate posla i budete plaćeni dovoljno za onaj posao koji obavljate. Stoga vas pozivam po ko zna koji put da glasate za predlog ove tačke da se nađe na dnevnom redu ovog zakona ili predložite vi, ja ću se sa time složiti vrlo rado.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 2, protiv – niko, uzdržan – niko. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o opštem upravnom postupku. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan. Nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan. Nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan. Nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodi poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama id dopunama Zakona o javnom okupljanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan. Nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Predložio sam da se formira anketni odbor da bismo mogli da utvrdimo kakvo je stanje u medijima i kakvo je stanje u napretku slobode izražavanja u Srbiji, jer od trenutka kada ste usvojili set medijskih zakona u Srbiji je nastao mrak. Mrak za sve one građane Srbije koje svojim režimskim tabloidima svakoga dana, 24 časa dnevno dovodite u zabludu, govoreći neistine i laži o nekakvog blagostanju, napretku Srbije, ugledu Srbije itd. Svakoga dana, evo, već sedam godina, ljudi slušaju od vas priče da će im biti bolji životni standard, da će im biti veće plate, da će Srbija biti u EU, da smo mi priznati u svetu, imamo veliki broj prijatelja – Rusija, Kina, da će biti bolje penzionerima, zaposlenima, mladima. Nažalost, u realnom životu je sve suprotno od onoga što mogu da vide u medijima. Ono što je poseban razlog za formiranje ovog anketnog odbora jeste način na koji se troše novci svih građana Republike Srbije, jer je vaše projektno finansiranje medija ništa drugo nego koruptivni mehanizam za finansiranje medija koji su bliski režimu. Dakle, vi parama građana Srbije, koje se slivaju u budžet Republike Srbije, koje se slivaju u budžete lokalnih samouprava, javnih preduzeća itd. Finansirate medije nad kojima imate apsolutnu finansijsku kontrolu i time što ste kobajagi izašli iz vlasničke strukture medija zapravo ste samo zamenili finansijskom kontrolom medijama i tabloida. Možete videti da je i ove godine u Beogradu na konkursu od 90 miliona dinara, koliko je opredeljeno za medije, najveći deo uzeo „Studio B“, „Informer“, „Srpski telegraf“, „Alo“ i drugi mediji koji krše kodeks novinarstva i Zakon o medijima i informisanju svakog dana barem jednom. Takođe, finansirate „Pink“ koji je dobio od Agencije za finansiranje izvoza AOFI 10 miliona evra za tri godine, 10 miliona evra i niko da odgovori šta je to „Pink“ izvezao za tolike novce. Naravno, taksa za RTS predviđate da podignete građanima Srbije, pošto je vrlo uredan i revnostan, jer je Vučić u ovoj godini 3.523 priloga imao na RTS, 10.893 minuta, 181 sat ili sedam i po dana non-stop. Normalno da ćete podići i finansirati te vaše medije, jer ove fotografije prebijenog Borka Stefanovića i snimke ni jedan od vaših režimskih tabloida nije preneo, ni jedna dnevna novina, a bogami ni RTS.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - tri. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Ovo je, takođe, jedan od zakona koji predlažem već po ko zna koji put, a tiče se obaveznosti formiranja mesnih zajednica na teritorijama svake lokalne samouprave, kako na gradskom, tako i na seoskom području. Bez obzira na to što gotovo u svim mesnim zajednicama ili u najvećem broju danas upravljaju kadrovi SNS, vi ne želite da usvojite ovaj predlog zakona, jer on u jednom svom delu podrazumeva i finansijsku decentralizaciju, odnosno omogućavanje mesnim zajednicama da budu finansijski nezavisne od volje predsednika opštine ili nekog ministra, već da se jedan deo poreza na imovinu, koji se stvara u toj mesnoj zajednici, koji plaćaju građani koji žive u toj mesnoj zajednici mogu da odlučuju sami kako će i na koji način trošiti. Nažalost, postoji jako mali broj lokalnih samouprava koje su samoinicijativno tako nešto uradile, poput grada Šapca ili Trstenika, dok je neka druga vlast tamo bila kroz program participativnog budžetiranja. Nažalost, vama fiskalna decentralizacija, u stvari, predstavlja gubljenje moći. Na ovaj način sve su pare kod vas, sve što uzmete od građana Srbije slije se u centralnu kasu kod jednog čoveka koji posle svojim pomoćnicima Siniši Malom, premijerki Brnabić i ostalima daje instrukcije kako da se ti novci troše i onda građane Srbije ne treba da čuti to što se, recimo, u Vranju rupe krpe šljunkom, ali zato ovde gradimo Beograd na vodi, zato što Zrenjanin nema zdravu pijaću vodu, ali ovde u Beogradu, kitimo grad u avgustu i septembru mesecu, dok polovina Srbije gasi u 12 sati uličnu rasvetu zato što opštine nemaju pare da plate struju EPS-u. Prošetajte malo noću u 12 sati kroz Srbiju, pa ćete videti da li ima gradova koji van gradskog jezgra imaju uličnu rasvetu. Nemaju. To je dokaz vaše politike prema Srbiji, prema lokalnim samoupravama, prema građanima Srbije. Srbi žive u mraku i taj mrak je krenuo za vreme vaše vladavine i sve je drugačije od onoga što vi govorite. Zato vas pozivam da usvojite ovaj Predlog zakona, da malo pokažete i na delu ono što govorite u vašim režimskim tabloidima, a to je da kobajagi brinete za građane Srbije i njihove interese, što se ne podudara sa onim što je u realnom stanju i realnom životu građana Srbije, koji su iz godine u godinu sve siromašniji pod ovim vašim režimom. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan poslanik. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju.
Zahvaljujem. S obzirom da su mala porodična poljoprivredna gazdinstva u Srbiji najveći poslodavac. U njima radi između milion i po i dva miliona ljudi i živi od tog svog rada u poljoprivredi 638.000 poljoprivrednih gazdinstava imamo u Srbiji, bilo bi potpuno prirodno i normalno da jedna država koja svoj razvoj treba da zasniva, između ostalog, i na poljoprivredi koja treba da bude jedna od centralnih privrednih grana, to i pokaže na delu. Nažalost, od dolaska na vlast SNS sa partnerima, poljoprivreda je devastirana, poljoprivrednici osiromašeni i jedva sastavljaju kraj sa krajem. Ja ću vas podsetiti da 2012. godine, kada je SNS dolazila na vlast, ste u svom programu napisali da je ekonomsko i političko opredeljenje da poljoprivreda bude strateška privredna grana. Agrarni budžet će se značajno povećavati i njegova visina treba da iznosi minimalno 5% ukupnog budžeta u 2012. godini, sa minimalnim povećanjem od 1% u svakoj narednoj godini. Danas smo u 2018. godini, ako me matematika ne vara, budžet za poljoprivredu, po vašem obećanju bi trebao da bude ove godine 11% budžeta Republike Srbije, a on je, pazite čuda, ispod 5% i kažete, ove godine, smo dostigli povećanjem od sedam milijardi 4,8% budžeta. Time kršite zakon o podsticajima u poljoprivredi i kršite ono što ste obećali poljoprivrednicima, a to je da ćete im dati veće pare. Ne dajte nikome ništa, ne pomažete poljoprivrednike, već samo uzimate od njih i to posebno kada dođu predizborna kampanje, pa kada zađete po Srbiji da obećavate kule i gradove seljacima. Čini mi se da više ta priča neće proći koja je prolazila i zato se, nažalost, u Srbiji između 700 i 800.000 hektara obradivog poljoprivrednog zemljišta danas ne obrađuje, jer vi ne bazirate poljoprivredu na našem seljaku, pa da mu podignete subvencije i podsticaje, pa da mu pojeftinite dizel gorivo, pa da mu date zemljište da obrađuje u Vojvodini, nego to dajete „Tenisu“, to dajete Arapima, to dajete bratu Aleksandra Vučića, Andreju, koji je takođe postao poljoprivrednik. Prodajete PKB sa 17.000 hektara zemljišta u gradu Beogradu, 17.000 krava itd. za 104 ili 105 miliona evra, a onda za 58 miliona evra iz budžeta platite otpremnine za te iste radnike i obećavate našim poljoprivrednicima da ćete razvoj po rečima predsednika Vučića, u poljoprivredi zasnivati na izvozu svinjskih glava, papaka i pilećih nogica Kinezima.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja nad akcionarskim društvima iz sistema „Prva petoletka“ Trstenik. Izvolite.
Ovo je tipičan primer korupcije i svog lopovskog lica ovog vašeg režima. Zato sam i predložio odluku o formiranju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja nad „Prvom petoletkom“ u Trsteniku. Dakle, ugasili ste firmu tako što ste kao razlog za stečaj prevarili radnike da se sami prijave za otpremninu, odnosno socijalni program, jer nije bilo drugog načina za uvođenje stečaja, jer firma nije imala nikakvih komercijalnih dugovanja, osim prema državi, odnosno Fondu za razvoj Republike Srbije. Ako država nije htela da pokrene stečaj, niko drugo nije to mogao. Onda ste radnicima rekli – uzmite otpremnine, fabrika mora u stečaj, to od nas traži MMF i Svetska banka, a mi ćemo onda napraviti novu i vratiti vas na posao. Radnici su to uradili, a vi ste onda napravili novu privatnu firmu. Tu privatnu firmu vode isti kadrovi koji su vodili „Petoletku“ dok nije otišla u stečaj. Kadrovi SNS, jedan od njih je visoki funkcioner, potpredsednik opštinskog odbora u Trsteniku i onda iskoristili, napravili ugovore sa novom privatnom firmom, sa istim kupcima za 70% izvoza svega što je izvozila „Prva petoletka“ i prodavala i te iste proizvode sada prodaje privatna firma pod kontrolom SNS i to tako što u bescenje kupuje sve ono što je ostalo na zalihama, u repro materijalu gotovih proizvoda i poluproizvoda stare „Petoletke.“ Dakle, ovo je tipičan primer lopovluka i korupcije na liniji Ministarstva privrede, Agencije za licenciranje stečajnih upravnika, stečajnog sudije i rukovodstva „Prve petoletke“ u Trsteniku. Zato vas pozivam, ako sam ja bilo šta rekao neistinito sada, da usvojite ovaj predlog anketnog odbora i da dokažete da ovo nije ovako kao što ja govorim. Ako nemate čega da se plašite, ako ste transparento „Petoletku“ gurnuli u stečaj i ugasili je, ajde da barem usvojite ovaj anketni odbor, pa da o tom razgovaramo u okviru institucija. U suprotnom, priznajete da se počinili neviđenu pljačku i zločin prema građanima koji su ostali bez posla, njih 2.000 i da se i dalje tamo pljačka. Pune dve godine nema rezultat o toku stečajnog postupka, niti kako će lokalna samouprava da namiri svoja potraživanja, niti šta će biti sa radnicima koji su ostali bez posla i koji su brutalno slagani od ovog vašeg režima. Pozivam vas da glasate o predlogu anketnog odbora, da biste mogli da ovo o čemu govorim, dokažete da je suprotno. Ukoliko zaista jeste, a znam da nije…
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Aleksić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenje objekata u Beogradu, u delu grada poznat kao Savamala, 25. aprila 2016. godine.
Zahvaljujem predsednice. Ovo što se dogodilo sa rušenjem objekata u centru Beograda, u Savamali, predstavlja vrh bahatosti i kriminalno-mafijaškog lica ove vlasti koja danas upravlja Srbijom. Dakle, kada u jednoj državi koja treba da bude demokratski uređena država, država u kojoj postoji vladavina zakona i vladavina prava, pod okriljem noći neko sa bagerima poruši nečije objekte koji su u privatno vlasništvu i da niko ne odgovara već dve i po godine za to što se dogodilo, da ne znamo ko je to uradio u centru Beograda, da predsednik države u jednom trenutku kaže da su to uradili kompletni idioti iz vrha beogradske vlasti, da će vrlo brzo reći ko je odgovoran za to. I to vrlo brzo evo čekamo godinama. I dalje ne znamo ko je bagerima rušio objekte, vezivao građane Republike Srbije, lišavao ih slobode, pod fantomkama. Dakle, vi ste fantomke uveli u institucije sistema i one su ogledalo vaše vlasti. Da ste malo hteli da pokažete da zaista niste to, a jeste kriminalno mafijaška vladavina, vi biste ovde pronašli odgovorne i kaznili ih za to. Kada pošaljete takvu poruku, vašim batinaškim odredima širom Srbije, da se u Srbiji mogu raditi i sprovoditi krivična dela, bez da iko odgovara, ne treba da vas čudi ni to što je pokušano ubistvo nad Borkom Stefanovićem, ne treba da vas čudi ni to što je ubijen Oliver Ivanović kukavički, ne treba da vas čudi ni to kada vaši članovi nasrnu na članove Narodne stranke u Vranju i brutalno ih prebiju njih četvorica i mnogo drugih takvih primera. Vi vašim ponašanjem šaljete poruku da je anarhija na delu u Srbiji, da oni koji su odgovorni neće snositi nikakve sankcije. Tužilaštvo, policija, sudovi su deo jedne mafijaško kriminalne hobotnice koji su pod apsolutnom kontrolom vladajućeg režima. U Srbiji nema slobode, u Srbiji nema demokratije. Želite da proizvedete strah, misleći da ćete tako duže vladati. E, pa gospodo draga, budite potpuno sigurni u to, da kada se građani oslobode tih okova straha imaće kome da se okrenu, a to ste vi, i danas razmišljajte šta ćete raditi sutra kada ne budete bili više na vlasti. Taj dan nije mnogo daleko. Dočekaćete svi vi taj dan, pa tada razmišljajte šta ste radili dok ste bili na vlasti i kako ste se ophodili prema građanima Republike Srbije.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za - dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru.
I ovo je jedan od zakona koji predlažemo mnogo puta i jasno mi je zašto ga ne usvajate, jer sve što treba da se uređuje sistemski u ovoj državi, vama ne odgovara. Vama ne odgovara da funkcioniše institucija sistema, ne odgovara vam da funkcionišu zakoni, vama treba anarhija, vladavina političke moći pojedinaca ili jednog čoveka i tako vi možete vaš autokratski režim da razvijate u pravom smislu. Stoga, kada govorimo o sistemu plata, pa mislim da građani Srbije najbolje treba da cene to šta su dobili, a šta ste im obećali kada ste došli na vlast pre sedam godina. Dakle, sedmu godinu ste na vlasti, obećavali kule i gradove, obećavali bolji život, od svega toga čini mi se da je ostala samo prazna priča i dim. Zato što su danas građani Srbije među najsiromašnijima u Evropi. Plaćeni su skoro najmanje u Evropi, prosečna zarada u septembru po današnjem izveštaju Zavoda za statistiku Republike Srbije, 405 evra. Mnogo daleko od onih famoznih 500 koje obećava Aleksandar Vučić od 2014. godine, četiri godine, svake godine, evo samo što nije. Dočekaćete to, dočekaćete tih 500 evra, ali ne znam kada. Evo i ove godine ih nemamo, neće ih biti, pa sada kažu biće 2019. godine, pa biće verovatno neke 2025, ali se nadam da to nećete biti vi tada, jer vi niste u stanju da podignete i obezbedite veći životni standard i bolje plate građanima Srbije. Tako ste penzionerima pričali, da će dočekati nikada veće penzije, da će penzije sada koje im isplaćujete u ovoj godini biti veće od 8% do 13% u odnosu na one koje su poslednje primili pre smanjenja 2014. godine. Oni koji su imali više sreće, su primili isti iznos, a oni sa manjim su primili čak po hiljadu ili dve hiljade dinara manje, ali treba da budu srećni, jer im je predsednik poslao pismo i rekao - hvala što ste mi dali pare, hvala što sam ukrao od vas novac da bih mogao da se bahatim i da te pare trošim na svoje projekte, fontane, Beograde na vodi, “Kip lajt“ i raznorazne druge projekte korupcionaške koje realizujete u ovoj zemlji, a penzionerima ste ukrali 800 miliona evra. Zato, kada nemate sistem za plate, zato i nemate kadrove koji će ostati da vode Srbiju, nego odlaze da rade u drugim zemljama. Oni u koje je ulagala Srbija, u koje su ulagali naši građani, plaćali njihovo školovanje, danas odlaze i rade po svetu. Svake godine nam ode između 50 i 80 hiljada ljudi širom Evrope i sveta. To je početak i kraj svake vaše priče o boljem životu i vašim uspesima u vladavini u Srbiji.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom.
Znate, ozbiljne države definišu prioritete, definišu planove, ali pre toga utvrde trenutno i aktuelno stanje. Da ste to uradili, da se ne bavite samo medijima, propagandom i lažima zarad ostanka na vlasti i dovođenja u zabludu građana Srbije, shvatili biste da u Srbiji danas ne postoji veći problem od demografske slike. Dakle, gospodo draga, 600 hiljada ljudi je manje u Srbiji za šest godina vaše vladavine, što onih koji su otišli iz Srbije zarad svoje egzistencije i boljeg života u uređenim društvima, što manje rođenih u odnosu na one koji su umrli. Svake godine, po osnovu negativnog prirodnog priraštaja, Srbija izgubi jedan grad veličine 35 do 40 hiljada stanovnika. To je alarm, to trebate da shvatite, da ta ekonomija, pogrešna koju vodite ovih sedam godina, je u najvećoj meri kriva za ovakve trendove i ovakvo stanje. Onda, kada u jednom trenutku kažete, slavodobitno Aleksandar Vučić, da će za svako prvo dete 100 hiljada dinara da se da iz budžeta, deset hiljada mesečno dve godine za treće dete ili 12 hiljada u toku deset godina, za četvrto 18 hiljada evra, kao da to daje iz svog džepa, Pa, onda kažete građanima – evo, Vučić dao. Ne daje Vučić ništa. To su naše pare. To su pare svih nas. Ali, na žalost, nije ih ni dao, jer ste usvojili zakon, zakon kojim ste diskriminisali porodilje i trudnice na porodiljskom bolovanju. Smanjili ste im iznos nadoknade koje su pre usvajanja tog zakona imale. Kako mislite da podignete natalitet? Kako mislite da popravite tu sliku negativnog prirodnog priraštaja u Srbiji? Tako što ćete otežavati roditeljima da dođu do dečijeg dodatka, roditeljskog dodatka, tako što ćete trudnicama i porodiljama uzimati novac. Ništa vama to nije problem i vi ćete i dalje da se kobajagi u medijima zalažete za rešavanje tih problema, a u praksi će građani Srbije ili da odlučuju da imaju što manje dece ili da beže iz Srbije, i onda da se suočimo sa time da će nas za deset godina vladavine pod vama biti milion manje. To je rezultat vašeg rada. Pogledajte se u oči svi, nema onog ko je manje odgovoran, a podržava ovu vlast. Svi koji podržavate ovakvu politiku ste odgovorni što će nas biti milion manje za deset godina pod vama.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama.
Ovo je zakon koji se tiče akciza, tiče se u jednom delu zdravlja. Dakle, predlog je da se uvedu akcize na gazirana bezalkoholna pića koja imaju negativne efekte na zdravlje građana Srbije, na zdravlje naše dece i mislio sam na, pošto je kolega Đurišić to predlagao godinu i po dana unazad, da ćete to i prihvatiti, jer u jednom trenutku je čak i ministar zdravlja rekao da je to korektan predlog. Ali, eto, sve što dolazi od opozicije, valjda nije dovoljno dobro da bi skrenulo vašu pažnju. Kada govorimo o ovom zakonu o akcizama, sa druge strane, vi ne planirate da smanjite akcize na ono što pogađa džepove građana Srbije. Kao što nećete da uvedete na ovo što se tiče zdravlja, tako nećete da skinete akcize na gorivo, pa ste potpuno osiromašili poljoprivrednika i ostale građane koji plaćaju najskuplje gorivo u regionu. Niste hteli i bili spremni da smanjite akcize na naftne derivate u trenucima kada je cena nafte na svetskim tržištima drastično padala, nego ste tada punili kasu i trljali ruke kako uzimate pare od ovog jadnog i osiromašenog naroda u Srbiji. Onda kada je cena goriva na svetskim tržištima krenula da skače, vi niste bili spremni nijednog trenutka da korigujete tu akcizu i da kažete – dobro, pošto je sada cena skočila, hajdemo da amortizujemo taj skok našim građanima tako što ćemo se mi odreći jednog dela akcize. Ne, nego ste poslali policiju na one građane koji su protestvovali protiv cene goriva, pisali im prekršajne prijave i opet ste ih silom rasterali i naplaćujete od njih kazne zato što su blokirali puteve, kao što se danas to dešava i u mnogo uređenijim evropskim zemljama, poput Francuske, gde građani protestuju i protiv vlasti i predsednika i premijera i svih ostalih. A vi ste ovde slali iste one batinaše koji su pre neki dan u Kruševcu prebili Borka Stefanovića da rasteruju građane sa blokada. To su vaši specijalni kriminogeno-mafijaški odredi koje šaljete od opštine do opštine da učestvuju u izbornim kampanjama, da zastrašuju građane, da im prete, koji razbijaju blokade i koji napadaju svakoga ko je spreman da misli svojom glavom i da se pobuni protiv ovog vašeg režima. Ali, takvom diktaturom nećete stići daleko. Niko nije u istoriji, pa nećete ni vi. Stoga vas pozivam da promenite politiku i da smanjite akcize na gorivo.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva poslanika. Narodni poslanik Miroslav Aleksić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Izvolite.
Kada govorite o privredi i preduzetništvu u Srbiji, treba da krenete od početka, a to je – na koji način se država odnosi prema njima. Najavljivali ste raznorazne olakšice, zakonske i svakojake, olakšice za naše privrednike u Srbiji, domaće preduzetnike, da će oni dobiti bolji tretman od stranaca, da će se razvijati domaća privreda. Nažalost, sve je to ostalo u vašim ružičastim medijima i vašim tabloidima. U praksi je nešto sasvim drugo. Stoga danas ne treba da vas čudi situacija što u BDP-u Srbije naša domaća preduzeća učestvuju sa svega 30-ak procenata, dok je prosek u Evropi 60%, u razvijenim zemljama Skandinavije to ide i do 70%. Naravno, u Srbiji se to neće desiti sa ovakvom pogubnom ekonomskom politikom, jer vama privredna društva u Srbiji i naši preduzetnici služe samo onda kada treba da im ode poreska inspekcija, da ih teroriše i da im naplati ono što je zacrtano da treba na određenoj teritoriji filijale poreske uprave da se ubere, kako bi se slilo u budžet Republike Srbije, da vi posle te novce trošite kako vama padne napamet. I poreski postupak je važan, zato što poreske inspekcije se ponašaju kao haračlije, zato što ih vi na to terate. Terate te ljude da idu i da reketiraju privrednike u Srbiji, da niko ne sme da kaže jednu jedinu reč. Ima primera gde idu u kampanju. Poreski inspektori skupljaju sigurne glasove za SNS, pod pretnjama da će privrednicima donositi rešenja, kažnjavati ih, itd. Nema preventive, nema upozorenja pod vašom autokratskom vladavinom, nego odmah po džepu. Kao što uzimate pare od građana Srbije, penzionera, vojnika, poljoprivrednika, zdravstvenih radnika, radnika u obrazovanju, tako uzimate i od privrednika u Srbiji. I oni su za vas takođe žrtva, meta, koje trebate da pljačkate, kao što ih pljačkate zadnjih sedam godina. Da nije tako, uradili biste bar nešto što ste obećavali u proteklom periodu. Od svega toga, vi ste promenili četiri ili pet ministara privrede. Svaki od njih je u prvi plan stavljao strance. Strancima dajete desetine hiljada evra za otvoreno radno mesto pletača kablova, gde se plata daje u iznosu od 25 hiljada dinara do maksimalno 30 i mislite da ćete na taj način pokrenuti privredu Srbije. Pa, naravno da nećete. Zato i jesmo na začelju. Dok se ceo svet razvijao u proteklih pet godina sa 23% kumulativno, Srbija se razvila sa 5% BDP-a. To je rezultat vaše ekonomske politike.
Hvala. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo dva poslanika. Narodni poslanik Miroslav Aleksić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Ovaj zakon podrazumeva da se poništi onaj štetni zakon koji ste vi doneli, kojim ste jedinicama lokalne samouprave, odnosno opštinama i gradovima u celoj Srbiji uzeli 4,8 milijardi dinara od poreza na zarade koji je pre toga ostajao ljudima koji žive širom Srbije. I vi, poslanici koji ste glasali za to da vaši gradovi i opštine iz kojih dolazite imaju manje para u budžetima, ste direktno odgovorni za to i vi pokazujete da ovde u ovom parlamentu ne zastupate interese vaših građana i vaših gradova iz kojih dolazite, jer da je tako vi ne biste glasali za ovakav skandalozan zakon i ne biste glasali protiv interesa vaših gradova i opština iz kojih dolazite, nego biste zastupali interese građana, a ne interese vaših partijskih šefova i vaših partijskih centrala i glasali protiv onoga za šta se zalažu vaše opštine i gradovi. Ovo je skandal za jednu zemlju koja teži da bude članica Evropske unije. Dakle, ispod 10%, 9% ukupnih prihoda koji se stvore u Srbiji, svega ide lokalnim nivoima. Praksa u zemljama EU je da je to daleko preko 30%, u zemljama Skandinavije preko 50%, ali to je zato da bi građanima bilo jasno, zato što vi želite da gospodarite svima, ne odgovara vam sistem, ne odgovara vam to da svi budu isti, i one opštine i gradovi u kojima vladaju opozicione stranke i one u kojima su na vlasti stranke režima na republičkom nivou, nego jednostavno sve to je kod vas. Onda onaj koji je podoban, koji vas sluša, vi mu date malo više, onaj ko nije iz SNS-a, njemu ne date ništa, poput Šapca, Paraćina i drugih gradova, a ove vaše iz SNS-a disciplinujete, pa ako neće da posluša slučajno partijsku centralu i ne ponaša se u skladu sa vašim partokratskim sistemom, vi njemu date malo manje, ali, naravno, onom poslušnom ko ljubi ruku, njemu date više. Tako ste u jednom danu 2017. godine 40 miliona evra, bez ikakvih kriterijuma, prebacili jedinicama lokalne samouprave za tekuću budžetsku likvidnost. Tako se to iz godine u godinu ponavlja, jednostavno nema nikakvog sistema, uzimate pare svojih građana kod vas, a onda te pare trošite za vaše političke aktivnosti i za propagandu koju treba da sprovode lokalni nivoi vlasti. Zato vam ne odgovara da se promeni izborni zakon, ne odgovara vam da građani Srbije biraju imenom i prezimenom svoje predstavnike, već postavite na svaku banderu u Srbiji i svaku opštinu i mesnu zajednicu Aleksandra Vučića, a vi se sakrijete iza njega, jer ne smete sami da izađete na izbore.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana. Izvolite.
Pa, pokušali ste nešto da uradite sa ovim zakonom i evo ga kao jedno od 62. tačke dnevnog reda koji će se naći na ovoj sednici i raspravljaćemo u narednim danima o nečemu, ne znam o čemu, u okviru velikog broja tačaka, ali ovo jeste jedna važna stvar, s tim što to u vašem Predlogu zakona ste skinuli za svega 1% taj porez, a i te kako i po onome što je mišljenje Fiskalnog saveta, a i drugih stručnih ljudi iz oblasti ekonomije u Srbiji je jasno da se taj namet mora smanjiti kako bi se olakšao i stvorio bolji privredni ambijent u Srbiji, pre svega za privatne kompanije, a sa druge strane, kako bi se smanjila i nezaposlenost u Republici Srbiji. Kod vas je sve statistika, i kod vas važi ono „statistika naša dika sve što kaže što naslika“ i vi se igrate sa time i vi fingirate i iznos BDP-a i procenat stope nezaposlenosti i mislite da će to sve proći nekažnjeno. Pa, ne možete dragi prijatelji, kad ne usvajate ovakve zakone da imate rast BDP-a. Ne možete da ga zasnivate na Juri, Leoniju i ostalim pletačima kablova. Ne možete da očekujete da pada javni dug kad neme privredne aktivnosti, kad nema rasta BDP-a. Vi lažete građane Srbije. Govorite kako je javni dug pao sa 61% na 55%, a on je bio u junu mesecu ove godine 24,4 milijarde, sada je u septembru, odnosno oktobru ove godine 24,3 milijarde. Dakle, on nije smanjio u apsolutnom iznosu, ali ste se vi dosetili, pa ste rekli – aha, sad ćemo mi da promenimo metodologiju, pa Republički zavod za statistiku sa jedne strane napravi za period 2015/2017. godine nove procene za rast BDP-a, Ministarstvo finansija takođe revidira procenu BDP-a za ovu godinu i kažete – opa, veći je za 2,5 milijarde BDP i imaćemo manji javni dug, to je igra statistikom i građanima Srbije. Kao što danas govorite da je nezaposlenost u Srbiji 12%, tu ne podrazumevate verovatno sve one ljude koje skidate sa biroa, ako se u roku od tri meseca, ne jave na evidenciju da obnove to, a niko se više ne javlja jer niko više nigde ni ne zove i naravno one koji odlaze iz Srbije trajno, iseljavaju se tako da normalno da nema onih koji su radno sposobni, a u Srbiji nemaju šta da traže njihova država njih u sistemu ne prepoznaje. Mi smo jedina država, izgleda u svetu, u kojoj se smanjuje procenat nezaposlenosti, a ne povećava se procenat zaposlenih ljudi. Toliko o vašoj iskrenosti i onome što vi govorite građanima Srbije.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom Skupštine opštine Trstenik Miroslavom Aleksićem i Fondom za unapređenje resursa građana. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Aleksić je izrekao nekoliko krupnih laži. Može da se takmiči sa baronom Minhauzenom u tome ko koliko govori neistinu. Samo trenutak, da mi ne pobegne. Gospodin Aleksić se ovde žalio na subvencije, rekao je da mi pljačkamo seljake. Pa, ovako, poljoprivrednici su 2012. godine, kad se Jeremić bahatio i on zajedno sa njim, kao podsticaj, ukupno, a isti kurs evra je bio, dobili 19 milijardi 945 miliona. Sad gospodin Aleksić lije krokodilske suze nad subvencijama i podsticajima koje ove godine, za sledeću je planirano 41 milijardu 580. Ne treba biti puno pametan i utvrditi da za podsticaju poljoprivredni ova Vlada, za razliku od one njegove, Jeremićeve bahate izdvaja 115% više. Umesto 19 milijardi 945 miliona, mi izdvajamo 41 milijardu i 580 miliona. Razlika je u sledećem, ja za vreme njihove vlasti, kao poljoprivrednik nisam dobio ništa, a kamoli traktor. On za vreme naše vlasti je dobio traktor, podsticaj. Ja vas pitam, da li bi neko iz SNS ili ja koji sam bio opozicija za vreme žutih mogao da dobijem podsticaj? Naravno, da ne, ali mi ne vršimo diskriminaciju i sve što je rekao govori o njemu, a ne o nama. Ja vidim da uz duboke probleme koje su oni ostavili moramo da savladamo i plitke ljude. Pa, da krenemo od Fonda za unapređenje ljudskih resursa. Evo, kako se gospodin Aleksić bahatio sa Vukom Jeremićem. Osnovao je udruženje građana kojima je Dinkić preko Nacionalne službe za zapošljavanje Trstenik, gde je šef bio njegov tast, prebacivao se na udruženje od tri člana, gde su bili on, tast i tašta. Fonda za unapređenje ljudskih resursa prebacivao je novac za skupljanje, recimo, lišća u februaru, za negovanje starih osoba, njih troje je negovalo stare osobe, a još nije pronađena stara osoba koja je negovana. Pa, 17. aprila 2012. godine četiri miliona 277 hiljada, pa 12. aprila 2012. godine 11 miliona 876 hiljada, 28. februara 2012. godine četiri miliona 537, 4. maja dva miliona i 60 hiljada, 29. aprila tri i 900, 15. juna 947, ukupno 55 miliona.
Hvala vam. Stavljam na glasanje ovaj predlog za osnivanje anketnog odbora. Zaključujem glasanje: za – osam poslanika, te nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo i uticaja koje je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg ministra inostranih poslova Vuka Jeremića. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, i dok se gospodin Aleksić bahatio sa 55 miliona o čemu je zavedena prijava sa deset stavki u februaru 2016. godine koji će verujem anketni odbor ispitati, Vuk Jeremić je išao po ambasadama i pri tome lobirao da Boris Tadić ponovo bude predsednik Republike i tražio od američke ambasade da Albanci odlože proglašenje nezavisnosti sve dok Boris Tadić ne bude izabran za predsednika Republike Srbije. To se i desilo. Boris Tadić je položio zakletvu februara meseca, čini mi se 14, a 17. februara su Albanci proglasili nezavisnost. Ovde držim nekoliko depeša Vikiliksa, vidim da se ovi iz Dveri smeju zato što su sada na istim talasnim dužinama, imaju istog gazdu u ambasadi SAD, 27. oktobra 2006. godine, broj depeše 06-7806. Jeremić je na sastanku sa Žakom Širakom tražio podršku za Borisa Tadića i tako dalje, stavio do znanja da su za ulazak u EU i NATO, njihovi najviši prioriteti. Pa, onda ulazak u EU i NATO ponovo. Jeremić je rekao da Srbija želi punopravno članstvo u alijansi kao da to isto želi i Boris Tadić. Petog oktobra 2007. godine depeša, 7. januar 2008. godine, Jeremić i australijski ambasador Piter Volkot, a Jeremić je rekao da bi on i Tadić više voleli da je sastanak otvoren za medije iz domaćih političkih razloga jer bi to pomoglo protiv Tome Nikolića i da bi oni uveli Hašima Tačija u Savet bezbednosti. Dakle, potpuno je jasno da je Vuk Jeremić vodio izdajničku politiku. Verujem da ova država ukoliko ima volju, da može, ukoliko tužilac bude rešio da radi svoj posao da može posle povrataka Vuka Jeremića da pokrene postupak zbog veleizdaje zemlje jer isti čovek zajedno sa Tadićem, Đilasom, Borkom Stefanovićem, promenio rezoluciju UN, eliminisao Rusiju, Kinu i uveo EU u pregovore. Isti čovek je tražio mišljenje Međunarodnog suda pravde iako je znao da tamo sede sponzori kosovske nezavisnosti. Isti čovek je stavio granicu na Brnjaku i Arinju između Srba i Srba. Zato verujem da po povratku iz NJujorka, gde je umešan u korupcionašku aferu koja je teška 7,7 miliona evra, gde je prodavao zemlju za novac i fotelju. Dakle, verujem da preko anketnog odbora možemo da skupimo dovoljno materijala da se Vuku Jeremiću, Borisu Tadiću, Borku Stefanoviću i Draganu Đilasu sudi za veleizdaju. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanice LJupke Mihajlovske da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje predlog poslanika Vladimira Đurića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije na ime umanjenja penzije po osnovu Zakona o privremenom načinu utvrđivanja isplate penzije. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Nenada Božića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje predlog poslanika Nenada Božića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o budžetskom sistemu. Zaključujem glasanje: za – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Aleksandra Stevanovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru. Zaključujem glasanje: za – jedan. Stavljam na glasanje predlog poslanika Aleksandra Stevanovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje predlog poslanika Đorđa Vukadinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti ubistva gospodina Olivera Ivanovića, predsednika Građanske inicijative Srbije „Demokratija i pravda“, počinjenog u Kosovskoj Mitrovici dana 16. januara 2018. godine. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje predlog poslanika Đorđa Vukadinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje predlog poslanika Đorđa Vukadinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o presađivanju ljudskih organa. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje predlog poslanice Sande Rašković Ivić da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti i sagledavanja stanja u kome se trenutno nalazi Projekat „Beograd na vodi“. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Stavljam na glasanje predlog poslanika Slaviše Ristića da se na dnevni red sednice stavi – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti zbog kojih je došlo do dramatičnog porasta nasilja nad Srbima i nealbanskim stanovništvom na severu AP Kosovo i Metohija u periodu od 2013. godine do danas. Zaključujem glasanje: niko nije pristupio glasanju. Narodni poslanik Enis Imamović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu u Srebrenici. Reč ima narodni poslanik Enis Imamović. Izvolite.
Hvala, uvažena predsednice. Mi smo predložili da se u dnevni red današnje sednice uvrsti i rezolucija o genocidu u Srebrenici, koju smo predložili Skupštini Srbije na usvajanje. Smatramo da je zbog društva u Srbiji izuzetno važno da se u ovom parlamentu razmatra i usvoji ova rezolucija koja je prvi korak i prvi odgovor na jedno od najvećih otvorenih pitanja na kome se lomi i lomiće se svaki početak izgradnje poverenja, pomirenja i saradnje između srpskog i bošnjačkog naroda i između dve države. Kao predstavnici Bošnjaka, naroda nad kojim je počinjen genocid, upravo koristeći zakonski okvir, mi predlažemo ovo rešenje kao adekvatan mehanizam po kojem će se u Srbiji zaustaviti širenje fašizma i slobodno mogu reći ohrabrivanje novih genocida koje smo u poslednjem slučaju videli čak i od premijerke. Prva posledica premijerkinih izjava bilo je direktno uključenje osuđenog ratnog zločinca Ratka Mladića u jutarnji program televizije sa nacionalnom frekvencijom i to sve uz prećutnu saglasnost Ministarstva i REM-a. Šta je sledeće? Kakvu pravnu sigurnost i jednakost pred zakonom mogu očekivati Bošnjaci u Srbiji kada premijerka i Vlada na najgrublji način krše i negiraju presude međunarodnih sudova? Na osnovu čega možemo očekivati od države Srbije da će rešiti i druge zločine počinjene nad Bošnjacima Sandžaka ukoliko znamo da je upravo Ana Brnabić kao ministarka u ime ove Vlade sve te zločine izbacila iz Akcionog plana? Neophodno je da država Srbija prihvati činjenice, ali i presude međunarodnih sudova, izveštaje UN da osudi genocid nad Bošnjacima u Srebrenici i zabrani negiranje tog genocida. Najvažnije od svega je oslobađanje mladih ljudi, budućih generacija Srba i Bošnjaka ovog tereta, jer buduće generacije ne smeju biti taoci vaše nespremnosti da prihvatite činjenice da je nad Bošnjacima počinjen genocid u Srebrenici i da je to učinio neko, skrivajući se iza imena srpskog naroda i države Srbije. Ja sam siguran da velika većina Srba ne prihvata da se ratni zločinci kriju iza njihovog imena i imena Srbije, isto tako kao što sam i siguran da ne prihvataju da se osuđeni ratni zločinci nalaze u ovim skupštinskim klupama...
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – četiri, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Žika Gojković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu. Da li narodni poslanik Žika Gojković želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Žika Gojković. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovana predsednice, dame i gospodo poslanici, evo, posle bezbroj predloga o anketnim odborima, piramidama, Jermenima i drugim prioritetima, dobio sam priliku da govorim o izmeni i dopuni postojećeg Zakona o radu. Namera je da se postigne što veća produktivnost zaposlenih, očuva zdravlje zaposlenih i smanje troškovi poslodavca. Zato Pokret obnove Kraljevine Srbije predlaže skraćenje radnog dnevnog i nedeljnog radnog vremena, kao i prekovremenog rada. To će imati direktnog uticaja na zaposlene, jer će na posao dolaziti odmorniji i svežiji, a time biti efikasniji u radu, precizniji u izvršavanju svojih radnih zadataka i bolji u komunikaciji sa klijentima. Poboljšanjem uslova rada u pogledu skraćenja radnog vremena direktno će uticati na očuvanje zdravlja zaposlenih, jer će isti biti kraće izloženi opterećenjima nastalim usled fizičkih i psihičkih napora pri radu. Podsticanjem očuvanja zdravlja zaposlenih neće benefite ostvariti samo zaposleni, nego i poslodavci, jer će uštedeti na troškovima koje bi imali zbog odsustvovanja zaposlenih sa posla posle bolovanja, a samim tim ne bi imali ni potrebe za eventualnim angažovanjem nove radne snage. Pošto imam malo vremena, ja ću navesti samo nekoliko odredbi. To je da, recimo, u članu 51. puno radno vreme, umesto dosadašnjih 40 časova nedeljno, iznosilo bi 30 časova nedeljno. Zatim, zaposleni ne može da radi duže od 10 časova dnevno, uključujući i prekovremeni rad, što bi bila dupla satnica. Radni dan po pravilu bi trajao šest časova, a u slučaju da zaposleni može da radi najduže do 10 časova dnevno, to znači da bi zaposleni mogao da radi nedeljno najduže od 10 časova dnevno, što bi bilo 38 časova nedeljno, uključujući i prekovremeni rad. Donošenjem predloženog zakona ostvarili bi se ciljevi koji se žele postići istim, a to su produktivniji rad zaposlenih, očuvanje zdravlja zaposlenih i umanjenje troškova poslodavaca. Hvala.
Hvala kolega Gojkoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Žika Gojković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o PDV, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. oktobra 2018. godine. Da li želite reč kolega Gojkoviću? (Da.) Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. U ime Pokreta obnove Kraljevine Srbije, predlažem dopuni Zakona o PDV. Tačnije, predlog po kojem bi bio ukinut PDV za bebi opremu. Ovo bi bio jedan od sistemskih zakona koji se nadovezuju na državnu strategiju borbe protiv bele kuge. Država je donela određene mere koje nesumnjivo daje rezultat i funkcionišu, mislim na podsticaj i finansijski program za porodice koje imaju više dece, ali same te mere nisu dovoljne. Ovaj naš predlog dopunjuje te mere i daje podsticaj samoj strategiji. Razlog zbog kojeg se predlaže dopuna postojećeg Zakona o PDV jeste namera da se poboljšaju uslovi za zadovoljavanje osnovnih potreba dece, kroz finansijsku podršku porodici sa decom, te poboljšanje materijalnog položaja roditelja, a samim tim i podsticanja rađanja dece. Hranom i opremom za bebe smatralo bi se mleko za odojčad, kašica, krevetac, kolica, stolica za hranjenje, stolica za kola i pelene. Treba dodati i to da za sprovođenje ovog zakona nije potrebno obezbediti dodatna sredstva u budžetu Republike Srbije i da je zakon usklađen sa propisima EU. Ja bih samo još i dodao, kada govorimo o bebama, verujem da je konačno sazrelo vreme da se država obračuna sa sistemskom krađom beba iz porodilišta koje se dešavalo 80-tih, 90-tih godina. Mislim da je to izazov za ovu Vladu da učini nešto od čega su sve ostale vlade bežale do sada, a neke i taj problem trpale pod tepiš. Siguran sam da će tada borba za porodicu dobiti pun smisao. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nemanja Šarović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa ubistvom i političkom pozadinom ubistva Zorana Đinđića, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. decembra 2016. godine. Da li Nemanja Šarović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nemanja Šarović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa pritiscima na državne organe i kršenje zakona tokom izbora za narodne poslanike u Narodnoj skupštini održanih 2016. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li Nemanja Šarović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Božidar Delić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o pravima boraca i porodica poginulih i nestalih boraca, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. novembra 2017. godine. Izvolite gospodine Deliću.
Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, zakon, odnosno Predlog zakona o pravima boraca i porodicama poginulih i nestalih boraca je vrlo važan. Dvadeset sedam godina se čeka na donošenje takvog zakona. Sve zemlje u okruženju već imaju takav zakon, pa čak i ova kvazi država „republika Kosovo“. U ovom predlogu zakona precizno je definisan i pojam borac i vremenski od 1990. do 1999. godine kako po vremenu, tako i po teritorijama gde su se nalazi pripadnici JNA Vojske Jugoslavije, a isto tako precizirani su i pojmovi, pojam borac i pojam veteran. U ovoj oblasti, gospodo, vlada može se slobodno reći haos, jer u Republici Srbiji postoji preko 1.000 boračkih i veteranskih udruženja. Jasno je da vlast do sada nije želela da ima jedno republičko reprezentativno udruženje, pa se onda manipuliše tako da imamo pored opštinskih udruženja, već imamo i saveze veteranskih i boračkih udruženja i sabore veteranskih i boračkih udruženja. To su neki snalažljivi pojedinci koji u svojim savezima ili u saborima imaju i po 50 opštinskih organizacija, a one upravo služe da za svoje lične interese ili za interese samo određenog broja pojedinaca uzimaju sredstva iz budžeta, a radi se i o desetinama miliona dinara. Ta sredstva nikada ne dolaze do pravih boraca. Dalje, ovim zakonom je, ovim predlogom zakona je regulisano da se uspostavi jedinstvena evidencija svih boraca od 1990. do 1999. godine, kao i to da ti borci dobiju ono što u stvari oni i traže, nacionalno priznanje u vidu spomenice „Branioci otadžbine 1990-1999. godine“. Isto tako, i samu tu spomenicu u kojoj bi pisalo vreme u kome su oni bili angažovani na odbrani svoje otadžbine. Hvala.
Hvala generale Deliću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni porodičnog zakona, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, u javnosti se u poslednje vreme, rekla bih čak i poslednjih godina mnogo polemiše o problemima, te se pominju ukradene bebe, te se pominju razne malverzacije nadležnih organa, socijalnih službi pre svega sa uzimanjem dece od njihovih roditelja, dodeljivanjem u hraniteljske porodice, usvajanje, itd. Sve je to nekako pod ozbiljnom sumnjom, na žalost. Ono što je posebno u javnosti prisutno, izaziva nezadovoljstvo građana jeste činjenica da socijalne službe iz njima znanih razloga decu od siromašnih roditelja uzimaju zato što kažu ne mogu roditelji da ih hrane, pa onda tu decu daju u hraniteljske porodice, a te hraniteljske porodice na ime toga dobijaju 30.000 dinara mesečno. Dakle, potpuno nelogično, umesto da tih 30.000 mesečno dobiju ti roditelji koji su siromašni, pa da sami hrane i gaje svoju decu. Zašto se sve to radi? Zato što, nažalost, jedan broj dece iz Srbije završava na usvojenju u inostranstvu. I, kada je usvajan, donošen ovaj zakon, mi srpski radikali smo tada bili oštro protiv toga da se naša deca daju na usvojenje u inostranstvo i zato smo danas i predložili da se taj član porodičnog zakona briše. To je člana 103, zato što se davanje na usvajanje dece u inostranstvo uglavnom radi na osnovu korupcije i malverzacija centara za socijalni rad i ostalih koji su uključeni u taj proces. S druge strane, zakonska je obaveza da ti centri prate dete u toj porodici u kojoj je usvojeno, da vide kako se adaptiralo, kako o njemu vode računa, itd. Kada dete ode u inostranstvo, takva mogućnost više ne postoji. Uostalom, Vlada Republike Srbije, i ovo bi trebalo da bude doprinos, usvajanje ovog Predloga koji smo mi dali, doprinos i borbi Vladi Republike Srbije, bar deklarativno, za povećanje nataliteta u Srbiji. Nema potrebe da pri tako lošem stanju u populacionoj politici, da se odričemo i one dece koja su rođena u Srbiji. Ako su ih se odrekli njihovi roditelji, Srbija ne sme da ih se odrekne i ta usvajanja sva moraju da se završe upravo u Srbiji. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Izvolite, koleginice Radeta.
Ukoliko želimo da vratimo ugled i dostojanstvo Narodnoj skupštini i da vratimo parlamentarni duh i parlamentarnu demokratiju u Narodnu skupštinu, moramo menjati Zakon o izboru narodnih poslanika. Preletačevići su nešto što zaista gadi Narodnu skupštinu i parlamentarni život uopšte, ne samo nama ovde, nego i celokupnoj javnosti. Građanima se ne mili da izlaze na izbore. Kažu – šta da glasam, ja glasam za nekoga da on bude poslanik jedne stranke za koju ja želim da glasam, on dođe u parlament, ode u neku drugu ili petu stranku. Imali smo to i u prošlosti više puta, a to je na izvestan način ozakonjeno odlukom Borisa Tadića, a izvođač radova mu je bila Gordana Čomić, kada su izvojevali od Ustavnog suda odluku da mandati pripadaju poslanicima i tada su na to ime ukrali mandate SRS i napravili stranku koja predstavlja današnju vlast, koja, takođe, danas, bar ono što čitamo i čujemo u javnosti, nemaju više simpatije prema preletačevićima, i dobro je da je tako. Na svojim greškama se najbolje uči. Ali, mi danas imamo situaciju da završimo radni dan sa određenim brojem poslaničkih grupa, sutra dođemo ovde na posao, promenio se broj poslaničkih grupa, promenili se članovi poslaničkih grupa. Onaj je došao na jednoj listi, u međuvremenu je otišao u drugu stranku, pa u treću poslaničku grupu. Prosto, ne mogu takve ljude ni da nazovem narodnim poslanicima, jer oni su bruka i za narodne poslanike i za ovaj parlament. Zato mislimo da je neophodno da zakon izmenimo u tri člana. Prvi je, odnosno ovaj koji je najbitniji, jeste da se zapravo u zakon unese odredba člana Ustava koji reguliše ovu materiju, gde Ustav kaže da narodni poslanik može svoj mandat da poveri stranci, odnosno listi sa koje je izabran. I, naravno, ako bismo usvojili ovaj zakon, niko normalan ne bi dozvolio nekome ko unapred to ne uradi da mu bude na listi, jer zašto bi neko ulagao sredstva, energiju, itd. da nekoga promoviše za poslanika, a taj mu ode, pa odavde pređe tamo na ovu stranu. Znate, kad pogledate, zaista, ne znamo ko više kome pripada. Ima ih ovde i pripadaju i Vuku Jeremiću i Saši Jankoviću i Marku Markoviću, ko zna ko sve ne. Moramo, ljudi, ovo da zaustavimo, a ovo je ustavno i zakonito što predlažemo. Predložili smo i da poslanici ne mogu i ne treba da se biraju sa unapred utvrđenih lista, nego da te liste određuje onaj ko je, odnosno lista sa koje su izabrani. Ali, evo, vidim da ističe vreme. Nadam se da ću i sledeći put o tome govoriti, ali bih zaista zamolila da se glasa za ovo. Ako ste iskreni u tome, evo završavam, ako ste svi iskreni u tome da treba da raščistimo sa preletačevićima, da budemo ozbiljan parlament, glasajte za ovo i to ćemo završiti. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o stavljanju van snage Zakona o radu, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Poslanica Vukajlović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržan – jedan, od 154 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o državljanstvu Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, neophodno je da se promeni član zakona koji će omogućiti našim sunarodnicima iz Republike Srpske da im se u roku od šest meseci, onima koji to žele i koji su dali izjavu da priznaju državu Srbiju kao svoju maticu, izda državljanstvo Republike Srbije. Već 50.000 Srba iz Republike Srpske podnelo je zahtev za državljanstvo Republike Srbije. Oni to nisu uradili ni iz kakvih pragmatičnih razloga, zato što već specijalni odnosi koje ima Republika Srbija sa Republikom Srpskom omogućava mladim ljudima da se ovde obrazuju, onima koji su u nekim godinama da se leče na našim kako VMA, tako i drugim zdravstvenim ustanovama. Ali, ovo je za njih veoma važno, zato što je to priznanje da se identifikuju sa svojom maticom, sa Srbijom koju neizmerno vole. Zato je neophodno da MUP Republike Srbije ovaj postupak skrati. U ovom članu zakona za koji sam tražila izmenu nije definisan rok u kojem Ministarstvo odobrava i rešava pozitivno po zahtevu bilo kog Srbina iz Republike Srpske. Nekada se nerazumno dugo na to čeka, ne samo 50.000 njih koji su u proceduri, već i oni koji su dobili državljanstvo posle nekoliko godina, a nekima je to na kraju i neophodno ne samo zbog te identifikacije sa maticom Srbijom, već iz razloga što neke životne statuse rešavaju sa delom svoje porodice koja živi ovde, kao što su u pitanju, na kraju krajeva, i bračni statusi, roditelji i deca i mnogi drugi slučajevi koji zaista te ljude onemogućavaju da funkcionišu na način na koji oni to žele, a sve njihove oči i njihova srca su uprta u Srbiju i gledaju u Srbiju kao nešto najvrednije što je u njihovim srcima i gde iskreno pripadaju. Morate da znate da su Srbi iz Republike Srpske, od stvaranja i početka tog jedinstvenog prostora koji je zaokružen stvaranjem Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, kada su se objedinili na jednom prostoru Srbi pravoslavne, muslimanske i katoličke veroispovesti, dali veliki doprinos u razvoju zemlje i, na kraju krajeva, u poslednjim otadžbinskim ratovima za odbranu naših gradova i područja zapadno od Drine i ovo bi bilo neophodno. Zato vas molim da prihvatite ovaj predlog kako bi oni u roku od šest meseci dobili pozitivan odgovor i kako bi imali državljanstvo Republike Srbije.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ružica Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama zakona o presađivanju ljudskih organa, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Izvolite, koleginice Nikolić.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, za današnju sednicu, kao dopunu dnevnog reda, podneli smo izmene Zakona o presađivanju ljudskih organa, i to izmenu člana 23. Naime, ovim članom je uvedena pretpostavljena saglasnost kojom automatski postajemo donori organa ako ne kontaktiramo nekog iz Uprave za biomedicinu i izjasnimo se da ne želimo da budemo donori. Ovim zakonskim rešenjem građanima Srbije preti opasnost da će u slučaju moždane smrti njihovi organi biti presađeni bez njihove volje. Izmene Zakona o presađivanju organa predlažu se sa ciljem ukidanja pretpostavljene saglasnosti svakog punoletnog građanina Republike Srbije. Pretpostavljena saglasnost ostavlja i ogroman prostor za zloupotrebu i može da dovede do trgovine organima, iako je to ovim zakonom izričito zabranjeno i tretira se kao krivično delo. Takođe, jedan od negativnih efekata pretpostavljene saglasnosti koji može da nanese veliku štetu jeste sam odnos pacijent-doktor, odnosno poljuljano je poverenje između doktora i pacijenata. Zakonom se propisuje da se organi uzimaju sa umrlog lica, ukoliko se to lice pre smrti nije usprotivilo usmeno ili pismeno. Na taj način ne postoji garancija da će takvo lice u tom momentu ikome preneti informaciju da ne želi da bude donor. Takođe, još jedno diskutabilno pitanje jeste i pitanje moždane smrti, jer čovek u fazi moždane smrti je živ, jer organi ne mogu da se uzimaju sa lica koja nisu živa. Srpska radikalna stranka je podnela inicijativu za ocenu ustavnosti člana 23, jer je članom 23. prekršen član 25. Ustava Republike Srbije koji kaže da fizički i psihički integritet je nepovrediv, niko ne može biti izložen mučenju, nečovečnom i ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju, niti podvrgnut medicinskim ili naučnim ogledima, bez svog slobodno datog pristanka. Zato bi bilo dobro da se ovaj predlog zakona, odnosno da se izvrši promena člana 23, jer i Ustavni sud ne može da donese nikakvu drugu odluku sem da proglasi ovaj član zakona neustavnim.
Hvala, koleginice Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Filip Stojanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o graničnoj kontroli, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Izvolite, kolega Stojanoviću.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli i tražim da se on uvrsti u dnevni red današnje sednice. Svima je poznato da su najvažnije karakteristike svake zemlje njene međunarodno priznate granice kojima je ona odvojena od drugih zemalja odnosno od svojih suseda. Država Srbija ima definisane i međunarodno priznate granice prema svojim susedima. Granice države Srbije prema svom južnom susedu, odnosno Albaniji definisane su Rezolucijom 1244, koju je doneo Savet bezbednosti UN. Nažalost, Srbija je jedna od retkih zemalja kojoj je nasilno otet deo teritorije od strane 19 država NATO pakta, te kao i neke druge države koje žele da legalizuju stanje okupacije i da granice AP KiM prema ostatku Srbije proglase kao međudržavne granice. Mi u SRS smo svesni okolnosti pod kojima je došlo do ovoga. Mi ne krivimo aktuelni režim zbog situacije u kojoj se našlo KiM, ali krivimo ga zbog nečeg drugog. Naime, rukovodeći organi Republike Srbije moraju neprestano insistirati na Rezoluciji 1244 koja garantuje celovitost državne teritorije Republike Srbije. Međutim, do sada nismo videli da ovaj režim insistira na Rezoluciji 1244, i to smatramo nedopustivim. Podsećam vas da po toj Rezoluciji Srbija ima pravo da na granici prema Albaniji rasporedi hiljadu pripadnika svojih snaga bezbednosti. Kao čovek koji je rođen na KiM, koji je do nasilnog egzodusa dole proveo ceo svoj život, uvek ću tražiti od svih režima da insistira na poštovanju Rezolucije 1244. Ovo tim pre što se međunarodne okolnosti polako menjaju u našu korist i ubeđen sam da nećemo dugo čekati dan kada će KiM ponovo biti integrisano sa ostatkom Republike Srbije. Oko državne teritorije ne bi smelo da bude nikakvih kompromisa dok se o svim drugim temama može razgovarati sa Albancima koji žive na KiM. Vidite da i Republika Hrvatska pokazuje ne skrivene aspiracije prema delu naše teritorije koja se nalazi na levoj obali reke Dunav. Po ovom pitanju režim mora biti beskompromisan, ne pristajući ni na kakve pregovore ili dogovore na ovu temu. Zato smatram da će usvajanjem ovakvog zakona, koji sam ja predložio, stvoriti jasne pretpostavke o neophodnosti što skorijeg stavljanja okupiranog dela naše teritorije pod našu punu kontrolu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 154. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tomislav LJubenović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Izvolite, kolega LJubenoviću.
Hvala, predsedavajući. Podneo sam Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Republika Srbija poslednjih decenija suočava se sa velikim demografskim problemima, a jedan od najvećih demografskih problema je nedovoljan broj novorođene dece. Broj novorođenih je mnogo niži od broja preminulih, što je dovelo do negativnog prirodnog priraštaja. Evidentan je veliki broj mladih ljudi koji napuštaju zemlju, pa je izuzetno povećan udeo starog stanovništva u ukupnom broju stanovništva. Ekonomska situacija u Republici Srbiji je sve lošija, pa se veliki broj porodica suočava sa nedostatkom finansijskih sredstava, što se direktno odražava na rađanje i podizanje dece. Imajući u vidu ove činjenice, neophodno je da država hitno preduzme sve mere kojima bi se stvorili uslovi za poboljšanje finansijskog položaja porodica sa decom i omogućila sigurnost u pogledu davanja države budućim roditeljima. Usvajanjem predloženih izmena i dopuna Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom, uticalo bi značajno u meri na rešavanje jednog od najvećih demografskih problema, a to je nedovoljan broj novorođene dece. Finansijska podrška porodicama sa decom, u vidu stvaranja prava iz ovog zakona doprinela bi poboljšanju uslova za zadovoljavanje osnovnih potreba dece u porodicama sa decom koja nisu u mogućnosti da to samostalno postignu a broj takvih porodica je sve veći. Usvajanjem predloženih izmena i dopuna bile bi stavljene van snage diskriminatorske odredbe važećeg zakona, kojima je definisano da se pravo na dečiji i roditeljski dodatak ostvaruje samo za prvo, drugo, treće i četvrto dete. Svako dete, bez obzira na red rođenja mora biti ravnopravno tretirano svim pravnim propisima Republike Srbije. Produženje vremenskog perioda isplate roditeljskog dodatka i to za treće dete do navršene 18 godine života, umesto dosadašnjih 10 godina života, za četvrto dete do navršene 18 godine života, umesto dosadašnjih 10 godina života, za peto i svako naredno dete za koje se do sada nije moglo ostvarivati pravo na roditeljski dodatak do navršene 18 godine života obezbedilo bi delimično finansijsku sigurnost porodicama sa više dece. Što se tiče finansijskih sredstava, potrebno je sprovođenje ovog zakona. Stav SRS je da treba napraviti trajnu preraspodelu sredstava u budžetu Republike Srbije i to tako što će se konačno prestati sa finansiranjem raznih nevladinih organizacija i taj novac opredeliti za isplatu dečijeg i roditeljskog dodatka, na način kako SRS predlaže ovim izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom.
Hvala, kolega LJubenoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 153 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dubravko Bojić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Izvolite, profesore Bojiću.
Hvala, gospodine predsedavajući. Zakon o psihoaktivnim supstancama je veoma važan zato što se ovim zakonom regulišu pitanja koja su od izuzetnog značaja za zdravlje i sigurnost građana Republike Srbije. Kako opojne droge ili narkotici deluju primarno na nervni sistem izazivajući halucinacije, slabljenje motornih funkcija i druge patološke i funkcionalne promene centralnog nervnog sistema, dotle ove nove droge koje se svakodnevno, ali bukvalno svakodnevno sintetišu, nepoznatog su sastava i veoma su opasne. Pored halucinacija, veoma štetno deluju na rad srca, podižu telesnu temperaturu i do 42 stepena i izazivaju opasna unutrašnja krvarenja. Biljke iz kojih se dobijaju ove supstance gaje se danas na terasama, u podrumima, u garažama, baštama, njivama. Droga se prodaje na svakom koraku. Najgori su oni prodavci droge koji za ciljnu grupu imaju školsku populaciju koja u potrazi za sopstvenim svojim identitetom, često nije u stanju da odoli ovom socijalnom pritisku i proba i tako postane zavisnik. Država ne radi dobro niti dovoljno na suzbijanju ovog zla. Kada uhvate nekog dilera umesto da ga kazne kao za pokušaj ubistva, oni mu stave neku nanogicu, a on zajedno sa sve svojim elektronskim nakitom i dalje koordinira i organizuje posao samo što nije na terenu. Samo da vas podsetim da je Margaret Tačer za 24 sata rešila pitanje nasilja na sportskim terenima širom Engleske. Građani vide i osećaju ovu nesposobnost države da se obračuna sa ovim zlom, pa tako potežu za samoorganizovanjem. Poznat je primer građana Lazarevca i najnoviji protesti okupljanja građana Aranđelovca. Dame i gospodo, situacija je vrlo alarmantna i ako nećemo da postanemo bolesno društvo, moramo shvatiti da droga ne može biti stvar gde se reaguje na slučaj, već zahteva jednu ozbiljnu široku kampanju čitavog društva. Možda bi Vlada trebala da razmisli da formira neko stalno telo u borbi protiv ovog poroka. Na kraju, želim da iskoristim priliku da uputim jedan apel svima onima koji o ovome odlučuju, a to je da se na nekom TV kanalu sa nacionalnom frekvencijom u redovnom terminu, organizuje emisija u kojoj će se govoriti o svim aspektima ove galopirajuće pošasti 21. veka. Hvala.
Hvala profesore Bojiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 153 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Despotović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, imajući u vidu trenutnu ekonomsku, demografsku i organizacionu situaciju u ruralnim sredinama, možemo konstatovati da su nam sela već prazna, da u njima više nema života, da su mnoga domaćinstva napuštena, a brojna sela ostala bez ijednog stanovnika, dok ono malo življa čini uglavnom staračka populacija. Radno sposobne mlađe generacije masovno odlaze u gradska mesta i u inostranstvo, kako bi bar obezbedili pristojan i normalan život, kakav u Srbiji nažalost nisu u mogućnosti da priušte. Na to ih primorava nizak standard, nemogućnost pronalaska posla, loš kvalitet života. Tendencija pada kvaliteta života ljudi u ruralnim sredinama traje već dugi niz godina. Srpska radikalna stranka je podnela Predlog zakona o podsticajima u poljoprivredi kome bi resorno ministarstvo trebalo krajnje ozbiljno da pristupi i da ga sa razlogom prihvati. Razlog da donošenje ovog zakona je taj što bi država trebala da povećanjem novčanog iznosa premije za mleko stimuliše proizvođače, kako bi se konkretnim potezima popravio položaj poljoprivrednika. Takođe je neophodno da se donja granica količine mleka po kvartalima na koju se ostvaruje premija smanji, naročito tamo gde su uslovi za poljoprivredne potrošače otežani, a proizvodnja skoro na minimumu. Iz tog razloga bi donja granica premije za kravlje mleko po kvalitetu umesto dosadašnjih 1.500 litara, smanjilo na 1.000 litara, kako bi i oni poljoprivrednici sa otežanim uslovima proizvodnje mogli da ostvare pravo na premiju. U istom članu 15. stav 4. Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju predlažemo da se povećanje iznosa premije za mleko sa dosadašnjih sedam dinara po litru poveća na 10 dinara po litru. Zatim se u članu 15. stav 1. Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju menja iznos osnovnih podsticaja za biljnu proizvodnju, tako što se postojeće rešenje koje predviđa da iznos podsticaja po hektaru iznosi najviše 6.000 dinara, poveća na najmanje 9.000 dinara. Koristim priliku da postavim pitanje gospodinu ministru poljoprivrede, a isto može da se odnosi na Ministarstvo finansija – zašto se ne reši pitanje kratkoročnih i dugoročnih poljoprivrednih kredita iz 2004, 2005. godine, gde su domaći poljoprivredni u nezavidnom položaju, jer su im za vratom sudski izvršitelji koji globe njihovu imovinu? U tom periodu krediti su bili jedini vid pomoći države, jer drugih subvencija nije bilo. Ti krediti su najčešće odobreni u rasponu od 40.000-240.000 dinara u zavisnosti od veličine gazdinstva.
Hvala kolega Despotoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, poriv – niko, uzdržanih – nema, od 153. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sreto Perić, na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o stavljanju van snage Zakona o izvršenju i obezbeđenju, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Izvolite, gospodine Periću.
Dame i gospodo narodni poslanici, obrazlažući ovaj predlog zakona, moram da iznesem jednu konstataciju i nekoliko činjenica. Činjenica je naravno mnogo, ali vreme ne dozvoljava o svima njima da pričam, ali konstatacija, ja mislim da ovaj zakon građanima Srbije koji je inače kod njih poznatiji kao Zakon o privatnim izvršiteljima, naneo više zla i problema nego Krivični zakon u kome je u pravnom sistemu u Srbiji bila predviđena i smrtna kazna. To je znači jedna konstatacija, a činjenica koliko problema građani Srbije imaju zbog ovog, ću sada pokušati u ovom vremenu. Znači, etički kodeks o javnim izvršiteljima je donet 2016. godine i on je definisao neke ciljeve i pravce u kojem bi trebali da se ponašaju, odnosno da kreću privatni izvršitelji. Oni podižu veštački troškove i oni nadmašuju, troškovi izvršenja nadmašuju mnogo, nadilaze sam osnovni dug. Zbog čega je to tako? Pa, poznato je da je prvi Zakon o izvršenju i obezbeđenju donet 2011. godine, donela ga je DS. Znalo se tada da određen broj sudija neće, odnosno njihovih istaknutih funkcionera neće više biti u vlasti, pa su pokušali da im obezbede na taj način radna mesta i priča se da je u pretprodaji jedno mesto privatnog izvršitelja koštalo i do 50 hiljada evra. Oni su u početku, da bi što pre svojim gazdama vratili taj iznos, uveli visoke takse za naplatu i realizaciju, to im je kasnije ostalo, kada ima se novac osladio, oni su kasnije nastavili sa tako visokim naknadama da rade. Vrlo često privatni izvršitelji ne dostavljaju rešenja dužnicima. Kače na oglasnim tablama u sudu, tako da građani nisu u prilici ni da vide i ne mogu blagovremeno da intervenišu, odnosno da podnesu prigovore. Izvršitelji umesto materijalne odgovornosti i sudske odgovornosti sankcionisani su samo prekršajnim kaznama, odnosno disciplinska odgovornost koju vodi Komora. To je zaista besmisleno. Razrešenje izvršitelja nema uticaja za dužnika, znači ukoliko je on napravio grešku i ukoliko bi bio razrešen, to nije uopšte od značajnog uticaja za dužnika. Šta je dalje veoma važno da vas podsetim. Samo na neke naslove koji su u poslednje vreme bili vrlo često prisutni u našoj štampi, a to je - izvršitelji im prodali kuću, decu izbacili napolje na hladnoću, u Kragujevcu kuća od 170 kvadrata prodata za 5.500 evra, dug od 5.000 evra, ovo su vrlo često, odnosno odnos dužnika prema banci narastao na 70.000 evra, u Nišu za 14.000…
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 152. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nikola Savić, na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Kolega Savić nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 153. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu član 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici poslaničke grupe Dveri 13. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Vesović želi reč? Izvolite, dr Vesoviću.
Hvala gospodine predsedavajući. Kada pogledam sada u salu ovog visokog doma, vidim da po mom mišljenju ovde, gotovo da nema osoba koje ne bi ovu deklaraciju trebale da podrže. Ne bi trebalo da je, mislim trebalo bi da je podrže bar prema onome kako se javno deklarišu, jer Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika je nešto što je obaveza svih onih koji za sebe hoće da kažu da u svom političkom delovanju imaju nešto što je desno ili nacionalno, sasvim svejedno. Međutim, potpuno sam svestan činjenice, koliko god puta da vam pričam o nečemu što je osnovni interes srpskog naroda, nažalost iz nekih razloga koji meni ostaju po prilično nejasni, neće biti podržano. Narodna skupština Republike Srbije izražava stav da su sva književna i naučna dela nastala na srpskom jeziku deo srpske, duhovne i kulturne baštine, što uključuje i dela naučnika i umetnika nesrpske nacionalnosti nastala na srpskom jeziku, dela Srba svih veroispovesti nastala na srpskom jeziku, kao i dela naučnika u rasejanju. Ja zaista u ovom prvom stavu deklaracije o zaštiti srpskog jezika ne vidim nešto što može da bude sporno ma kome u ovoj sali. Ako tome dodamo da smo skoro imali izjavu i predsednika države, gospodina Vučića, da treba kao država ozbiljno da radimo na zaštiti srpskog jezika, moje čuđenje će tim pre da postane još veće. Svedoci smo da u zemljama u okruženju, pa i onim koje su nekada bile srpske, dolazi do strahovitog progona srpskog jezika. Ja vas molim, kolege, prođite od Pive do Nikšića, od Nikšića do Podgorice, da li ćete naći jedan jedini natpis na ćiriličnom jeziku? Hoćete, restoran Ognjište, neposredno ispred Podgorice. Tvrdim vam dogovorno, jer sam išao to i gledao. U isto vreme, bez obzira što je u Ustavu, član 10, da je srpski jezik zvaničan jezik, mi koji smo građani Srbije imamo ozbiljne probleme da dokumente koji su u svakodnevnoj upotrebi imamo na ćirilici i srpskom jeziku. Zašto će nama gospodo, vozačka dozvola na latinici? Zašta će nam pasoš na latinici? Zašto? Zato što nemamo snage da kao poslanici Narodne skupštine jednu ovakvu deklaraciju izglasamo. Hvala.
Hvala dr Vesoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 150. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici poslaničke grupe Srpskog pokreta Dveri 13. oktobra 2017. godine. Izvolite, dr Vesoviću.
Hvala gospodine predsedavajući. Na početku da se zahvalim kolegama koji su u nikad većem broju podržali onu deklaraciju. Ja ću biti uporan i istrajavaću na onome za šta mislim da je interes svih nas ovde, a ova deklaracija je gotovo nešto što se naslanja na onu prvu deklaraciju. Dakle, zaštita ćirilice i očuvanja književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Izađimo samo kolege iz ovog znanja Narodne skupštine i pođimo na bilo koju stranu naše prestonog grada Beograda, pogledajmo reklame, pogledajmo natpise i šta ćemo videti? Da pismo koje je očuvalo identitet srpskog naroda kroz vekove, biva iz nama nepoznatih razloga potpuno skrajnuto. Pa, zar je moguće da Makedonija može da ima dokumente na ćirilici? Pa, zar je moguće da Bugarska, Rusija, pišu „Mekdonald“ na ćirilici, a mi u Srbiji, čija je kulturna baština na ćirilici, čija je jedna od ključnih nacionalnih determinanti ćirilica, se te ćirice odričemo. Mi kažemo danas, i onaj ko je čitao ovu deklaraciju je mogao to da vidi, da u njoj naglašavamo da u vremenu tehnologije, informacione, zaboga, pošto je to sad neki trend, naša omladina ne koristi ćirilicu. Posebno smo obratili pažnju na one koji su najmlađi deo naše populacije, da očuvaju svoj nacionalni identitet, svoje pismo, jer nema ničega u onome što je danas u tom savremenom tehnološkom jeziku predviđeno a da ne možemo da prilagodimo ćirilici. Koliko je ćirilica bitna i koliko drugi poistovećuju ćirilicu sa nama govore bestijalni napadi u nama susednoj hrvatskoj državi, kada stotine hiljada njih ustaje u borbu protiv ćirilične table. Dakle, oni znaju da smo to mi, a mi ne nedonošenjem jedne ovakve rezolucije, nećemo da kažemo šta smo i ko smo. Dakle, lakše je dobiti ćirilični pasoš u Crnoj Gori, za koju sam malo pre naveo kao primer da ćirilicu proganja, nego u Republici Srbiji. Hajdemo, kolege, da pokažemo ozbiljnost i da zaštitimo ono što jesmo mi. Hvala vam.
Hvala, doktore Vesoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržan – niko, od 153 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu, koju su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici članovi poslaničkog kluba Srpskog pokreta Dveri, 16. oktobra 2017. godine. Doktore Vesoviću, želite reč? (Da) Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Na nekoj od prethodnih sednica, kada sam obrazlagao Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti, obećao sam vam da ću u svakom od mojih izlaganja da vam pričam o jednom svetlom primeru iz srpske istorije osoba koje nisu bile srpske nacionalnosti, a koji su uradili mnogo za našu otadžbinu. Prošli put sam vam pričao o Šemsi Midoviću, Fehimu Musikadiću, o svim onima koji su bili muslimanske vere a u odredima vojvode Dovezenskog, a danas ću da vam pričam o tri Ciganina, jer su sebe tako nazivali, iz Leskovca, Ahmedu Ademoviću, Rustemu Sejdiću i Ametu Ametoviću, trojici boraca u Prvom svetskom ratu i o trojici velikih ljudi, koji su imali retku i veliku čast da na svoja prsa okače Karađorđevu zvezdu. I zaista, bilo mi je teško kog od njih trojice da odvojim, ali sam onda doneo odluku, eto, možda po slabosti, da vam danas pričam o Rustemu Sejdiću, Ciganinu trubaču, koji je svojim herojskim delom u istom danu dobio odlikovanje od regenta Aleksandra i od francuskog generala Franša Deperea. To je, doduše, ono doba kada su nas Francuzi osećali bratom i braćom, za razliku od ovog doba današnjeg, kada tako nešto u svojoj kratkovidoj današnjoj politici proklizavaju. Dakle, jedne kišne noći, kada je bila grmljavina, Rustem Sejdić i Ilija Ivić i Buksan Strugoprutić presecaju bodljikavu žicu, ulaze iza linija bugarskog fronta kao pripadnici gvozdenog puka. Rustem Sejdić na svojoj trubi prvo svira bugarsko povlačenje, a potom srpski juriš i linija fronta se dramatično pomera u srpsku korist, 1917. godine. Imamo li mi veću i preču dužnost da se osobama kao što su Rustem, Ahmed ili Amet, odužimo? Zahvaljujem se gradu Leskovcu, odakle su sva trojica, koji je napravio spomenik i dostojno obeležje, ali mi, kao Narodna skupština, moramo da donesemo ono što predlažemo u deklaraciji, a što se zove – dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva, kao državni praznik, kao vezu koja će da spoji ono što treba da nas spaja, i nas koji smo većinski srpski narod i one koji nisu Srbi, a Srbiju kao svoju otadžbinu osećaju. Hvala.
Hvala, doktore Vesoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko, od 152 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Boško Obradović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa stanjem u Javnom preduzeću „Pošta Srbije“, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici, članovi poslaničke grupe Srpskog pokreta Dveri. Izvolite, kolega Obradoviću.
Hvala, predsedavajući. Do sada je vladajuća većina, od početka ovog utvrđivanja dnevnog reda, odbila 141 predlog za dopunu dnevnog reda od strane opozicije, i to nije, naravno, samo sada slučaj, već pune dve i po godine nijedan od preko 200 predloga opozicije za dnevni red nije došao na dnevni red, i to ne da vi to usvojite, nego da omogućite uopšte da se nađe na dnevnom redu da se o tome raspravlja, pa ako to ne zaslužuje da bude usvojeno, može da bude odbačeno voljom vladajuće većine i nakon rasprave. Ali, za vas je posebno bitno da ništa od tema koje kandiduje opozicija dve i po godine u Narodnoj skupštini Republike Srbije ne može da dođe na dnevni red. Sada ćemo mi, ostali poslanici u poslaničkoj grupi Srpskog pokreta Dveri, pokušati da vam približimo zbog čega bi još neke od tema trebalo da se nađu na dnevnom redu, pa tako i obrazovanje anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa stanjem u Javnom preduzeću „Pošta Srbije“. Već smo utvrdili da nije do kraja sproveden javni konkurs za izbor direktora „Pošte Srbije“, koji je raspisan još 10. marta 2017. godine, i pod kojim uslovima i čijom odlukom Mira Petrović još uvek obavlja funkciju vršioca dužnosti direktora, iako joj je davno istekao mandat. Da li samo zato što je koalicioni partner SNS, pa joj je sve dozvoljeno, ili ima neko drugo obrazloženje? Tu je, naravno, i niz spornih ugovora o šest miliona evra sa „Junajted medija grupom“, zatim sa firmom „Ineks plus“, tu su protesti radnika Javnog preduzeća „Pošte“ koji neprestano traju, suspenzija 47 radnika zbog protesta itd. Ovome imam da dodam još dva razloga zbog čega bi trebalo ovaj anketni odbor formirati. Prvi je ovo pismo predsednika SNS svim penzionerima u Srbiji koja su došla na adresu svih penzionera u Srbiji, a da nije utvrđeno otkud predsedniku SNS adrese svih penzionera u Srbiji. Dakle, ko je zloupotrebio lične podatke građana Srbije, ko je predsedniku Srbije, odnosno SNS, dao sve adrese svih adresa u Srbiji, da li je to uradila „Pošta Srbije“ ili je to uradio PIO fond ili već ko je delovao ovde protivzakonito i omogućio da se lični podaci građana Srbije dostave predsedniku SNS da im on pošalje pismo? Prosto, postoje građani Srbije koji su sa mukom primili ovo pismo, jer iza ovog pisma stoji pljačka 850.000 penzionera za 850 miliona evra za ove četiri godine. Druga stvar, evo, ovo je predizborni letak PUPS-a koji su poštari u opštini Lučani stavljali u svako poštansko sanduče, zloupotrebljavajući „Poštu Srbije“ i koristeći državne i javne resurse za predizbornu propagandu jedne stranke vlasti. Eto još jednog razloga zašto mora da se smeni Mira Petrović, zašto nam je potreban ovakav jedan anketni odbor. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ova predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Boško Obradović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neisplaćenim dnevnicama za ratne vojne veterane, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici, članovi poslaničke grupe Srpskog pokreta Dveri. Reč ima Boško Obradović, izvolite.
Poštovane kolege narodni poslanici zaista smatram da postoje teme u vezi sa kojima ne treba da se delimo na vlast i opoziciju, da zaista postoje opšte narodne i opšte državne teme u kojima uopšte nije bitno ko što od nas ovde misli i ideološkom, političkom ili svakom drugom stranačkom smislu. Jedna od takvih tema, siguran sam, i položaj svih učesnika ratova od 1991. do 1999. godine, koji još uvek nije regulisan. Zato sam javno ovde podržao, zajedno sa kolegama iz poslanike grupe Dveri i predlog koji je dao kolega, general Božidar Delić, da se jednim zakonom reguliše status ratnih vojnih veterana, jer je nedopustivo da je jedino država Srbija država koja nije rešila zakonski tretman ratnih vojnih veterana, porodica poginulih u otadžbinskim ratovima od 1991. godine i uopšte ratnih vojnih invalida i svih drugih koji bi trebalo da imaju zakonski tretman. Mi, predlažući ovaj anketni odbor, predlažemo da se zapravo utvrdi stanje kako je došlo do toga da je određenim ratnim vojnim veteranima isplaćene ratne dnevnice, a nekima drugima nisu isplaćene ratne dnevnice. Da li je to normalno da vršimo takvu diskriminaciju naših građana koji su podjednako učestvovali u odbrani naše otadžbine? Zato postavljamo pitanje kojim treba da se bavi anketni odbor, kako je došlo do umanjenja izdatih prava iznosa za isplatu boraca, vojnih invalida i porodica palih boraca. Da proverimo primenu Pravilnika o ortopedskim pomagalima, da vidimo šta je bilo sa izgradnjom stanova iz japanske donacije i sredstava NIP-a, da utvrdimo kriterijume za finansiranje boračko-invalidskih udruženja, da vidimo šta je sa neostvarivanjem prava na zdravstveno osiguranje jednog dela boraca. Da utvrdimo i donesemo kodifikovani zakon iz oblasti boračko-invalidske zaštite. Da onemogućimo korišćenje ličnih podataka od strane trećih lica i dospevanje tih podataka u javnost i naravno da ispunimo i tu osnovnu ulogu isplate svih ratnih dnevnica za učesnike ratova, pre svega 1999. godine. Ono što sam stekao kao utisak u razgovoru sa brojnim ratnim veteranima i njihovim udruženjima širom Srbije jeste sledeća stvar. Ne traže oni na prvom mestu novac i nije njima novac prioritet da im bude isplaćeno ono što im se duguje. NJima je prioritet da ih neko uopšte primeti sa vrha države, da oni postoje, da su oni bili spremni da daju svoj život za ovu otadžbinu da bismo mi danas živeli u miru i u nekom relativnom normalnom životu. Dakle, šta je problem da donesemo taj zakon? Šta je problem da istaknemo ulogu svih učesnika otadžbinskih ratova od 1991. do 1999. godine. Oni pre svega traže poštovanje, oni pre svega traže priznanje, oni traže da se njihova država ne zaboravi, ako je moguće ne u jednoj, nego u više kalendarskih godina da se nađe mesto u budžetu. Kada već kažete da su tako dobre državne finansije zašto se onda ne izađe u susret i reši problem svih ratnih vojnih veterana kojima još nisu isplaćene ratne dnevnice.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenice i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 4. oktobra 2018. godine. Kolega Markoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Javnost je uznemirena i postoji potreba da se utvrdi, da se formira anketni odbor koji bi utvrdio činjenice i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju kada je reč o pokretu Dveri, pokretu prethodnog govornika koji je državni novac koji je dobio za sprovođenje izbora trošio na skupa odela, trošio po poznatim prestoničkim restoranima. Dakle, izvlačio novac iz privatnih firmi, ali i preko advokata koje je navodno plaćao i po nekoliko miliona dinara, a koji su posle te pare vratili njemu u kešu. Dakle, ovo je jedna afera koju je uznemirila javnost i ja bih želeo da se formira anketni odbor koji bi ovo potanko utvrdio i dao jednu širu sliku o tome kako se zloupotrebljava državni novac. Imamo situaciju da je Obradović na ime pokreta Dveri samo u jednom prestoničkom klubu, februara prošle godine napravio ceh od čak 501 hiljadu dinara. Dakle, više od 500 hiljade dinara je potrošio u kafani. Nije se štedelo, pa je popijeno između ostalog čak 91 čaša vina Šardone, preko 1200 flaša piva, dakle, on je nadmašio i Kenu po broju popijenih piva iako je to teško. Onda, 53 koktela Plava Laguna, 64 koktela Mai Tai, 163 flašice vode, 297 Koka-kole, 43 Red bula, pa flaša viskija Balantaj, „DŽek Denijels“ i tako dalje. Ne razbacuje se na provod Boško Obradović samo u Beogradu, pa je tako u jednom čačanskom restoranu „Top spid“ potrošio 93 hiljade dinara na četiri bureta piva, preko stog gaziranih sokova i isto toliko negaziranih, zatim, 24 energetska pića, šest flaša rakija, nekoliko vrsta viskija i tako dalje. Dakle, on za izbornu kampanju dobije pare od države i te pare onda potroši u kafani. Potroši tako što kupuje nekakva odela, pa ne znam, imamo ovde tri sakoa, dvoje pantalona, jedan kaput i tako dalje. To je sve koštalo 109 hiljade dinara. Postavljam pitanje kakav je to sako od 109 hiljade dinara. Mi nosimo sakoe domaće proizvodnje sa nekom umerenom cenom, dakle, ne plaćamo sako 109 hiljade dinara. Na spisku troškova koje pokrivaju Dveri su i advokatske usluge za koje je tokom 2017. godine plaćeno čak 700 hiljade dinara čak. Dakle, možete li da zamislite predsedavajući, završavam, kako bi tek trošio novac kad bi bio na vlasti, ne daj bože.
Hvala vam. Stavljam na glasanje ova predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Boško Obradović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti u vezi sa radom RTS, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici, članovi poslaničke grupe Srpskog pokreta Dveri. Reč ima Boško Obradović, izvolite.
Hvala predsedavajući. Meni je drago da građani Srbije imaju priliku, nadam se da imaju priliku da vide kako vladajuća većina odbija više od 140 predloga za dopunu dnevnog reda iz redova opozicije, ali verovali ili ne odbijaju da stave na dnevni red i sopstvene predloge kao što je bio i ovaj predlog da se ispita finansijsko poslovanje Dveri. Mi iz Dveri glasamo za da se ispita finansijsko poslovanje Dveri. To je genijalna stvar i to govori o….
Govorite o svom predlogu, gospodine Obradoviću.
Šta kažete gospodine predsedavajući, vi ste novi predsedavajući, nisam primetio da ste u međuvremenu zamenjeni, bio je neki drugi kada sam ja započeo da govorim, a sada vidim vas.
Rekoh kolega Obradoviću, govorite o svom predlogu za proširenje dnevnog reda.
Predlažemo još jedan anketni odbor od najvećeg verovatno značaja i interesa građana Srbije, a to je funkcionisanje RTS kao TV Bastilje SNS i televizije to jest javnog medijskog servisa koji plaćaju svi građani Srbije, a koji služi isključivo interesima vlasti. Dakle, došlo je vreme postavimo pitanje zašto mi plaćamo RTS i zašto RTS traži povećanje pretplate sa 150 na 220 dinara da bi Aleksandar Vučić svako veče gostovao sat i po bez ikada i jednog direktnog televizijskog duela i bez ijednog ozbiljnog pitanja ili odgovora na jednu ozbiljnu aferu koja je otvorena u vezi sa SNS. Dakle, zašto Radio Televizije Srbije, kao javni medijski servis, ne dozvoljava debate? Zašto niko iz opozicije nema priliku da odgovori na ono što smo prozivani od strane aktuelne vlasti? Kada ćemo, recimo, mi moći da gostujemo sat i po, kao Aleksandar Vučić sinoć u „Oku“, i da odgovorimo na sve prozivke lidera opozicije koje su tamo mogle da se čuju? Jedna veoma važna stvar koju bi ovaj anketni odbor mogao da utvrdi - da li je Aleksandar Vučić ikada čovek od reči, da li on ume da izgovori istinu? Evo, sinoć je ponovo rekao da je spreman da izađe na direktno sučeljavanje sa liderima opozicije i posebno apostrofirao parlamentarnu opoziciji. Evo, ja sam danas odgovorio. Evo, odgovaram na poziv Aleksandra Vučića - spreman sam da izađem na direktan televizijski duel i pozivam RTS da jedan takav duel organizuje ili će ovo biti još jedno od 1500 do sada zabeleženih lažnih obećanja Aleksandra Vučića za šest godina vlasti? Dakle, kako je moguće da RTS, koju svi mi plaćamo, prenosi samo ono što govori vlast, a ne dozvoljava da se čuje glas opozicije, iako i građani koji podržavaju opoziciju plaćaju TV pretplatu? Ne zaboravite, oni koji vodite RTS i mi i svi oni koji su za opoziciju i protiv ove vlasti plaćaju TV pretplatu i žele da na RTS vide svoje predstavnike i čuju glas opozicije.
Privodite kraju, kolega Obradoviću. Upravo ste sve to rekli u direktnom prenosu preko RTS-a. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Boško Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu. Da li narodni poslanik Boško Obradović želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Obradoviću.
Kao što sam već rekao, i ponoviću, postoje teme oko kojih bih trebalo, bez obzira na naše ovde podele na vlast i opoziciju, da postignemo konsenzus i da zajednički delujemo. Jedna od takvih tema je nesumnjivo i Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu. Želim da vas podsetim da je jedna od prvih odluka kada je na vlast došla SNS bila da se rasformira Ministarstvo za Srbe u regionu i dijaspori. Nakon toga je formirana Kancelarija za Srbe u regionu i dijaspori Vlade Republike Srbije, pa je i ona ukinuta, da bi danas postojala Uprava pri Ministarstvu spoljnih poslova za Srbe u regionu i rasejanju, koja inače ne radi ništa, koja ne može da izabere direktora već tri godine i koja, zapravo, ne vrši svoju osnovnu funkciju. Zato mi predlažemo da Narodna skupština Republike Srbije da jednu novu dinamiku odnosima sa Srbima u regionu i rasejanju i da praktično učestvuje u kreiranju odnosa države Srbije prema svim državama bivšim koje su proistekle iz bivših jugoslovenskih republika koje imaju katastrofalan odnos prema Srbima, srpskim nacionalnim zajednicama i srpskim nacionalnim manjinama koje u njima žive. Znači, mi insistiramo na zaštiti ličnih i kolektivnih prava naših sunarodnika. Tražimo da im se omogući očuvanje verskog, nacionalnog i kulturnog identiteta, kao što je to slučaj sa nacionalnim manjinama u Srbiji. Tražimo takođe da se svetska javnost upozna sa genocidom koji je izvršen nad Srbima u 20. veku. Tražimo naše kulturne i prosvetne integracije na Balkanu. Tražimo kulturno informativne centre srpskog naroda na Balkanu. Tražimo, takođe, da se pomogne svim izbeglim, prognanim, raseljenima, da se reše problemi državljanstva, biračkog prava, restitucije, otvaranje arhiva i tajnih dosijea i svega onoga što je od značaja za srpski narod. Tražimo, takođe, da država Srbija kroz jedan poseban fond ulaže u region i u rasejanje, da pomogne i podrži povratak i uključenje Srba iz rasejanja u život matice i da stvori uslove da i oni ovde investiraju i da imaju makar onakav tretman kakav imaju strani investitori u Srbiji. Tražimo, naravno, podršku srpskim ključnim institucijama u rasejanju i u regionu i tražimo dopunske škole srpskog jezika, tražimo olakšano biračko pravo za Srbe koji žive van Srbije. Tražimo da se formiraju i ojačaju i postojeće i nove institucije, poput skupštine Srba u regionu i rasejanju, koja je takođe ukinuta od kada je na vlast došla SNS. Jednom rečju, tražimo da se ozbiljno bavimo ulogom matice svih Srba koji žive van Srbije, a očito je da je SNS zanemarila tu ulogu i taj zadatak i da u tom smislu se ne može nazvati državotvornom strankom, već očito strankom koja brine isključivo o ličnim i stranačkim interesima, a ne o Srbima u regionu.
Hvala. Vreme. Stavljam na glsanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Boško Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata. Izvolite. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje. (Boško Obradović: Tražio sam reč.) Pa, niste se javili. (Boško Obradović: Isključili ste me.) E baš sam vas isključila. Niko nije glasao, te konstatujem da nije prihvaćen predlog. (Boško Obradović: Kako možete ovo da radite?) Da li se vama svađa sa mnom? Meni se ne svađa. (Boško Obradović: Ne razumem zašto ovo radite? Ceo dan sedimo i čekamo sedam sati da bi dobili reč i pričali tri minuta. Ne možete da sačekate.) Šta da čekam? Da se snađete u paprima ili šta? (Boško Obradović: Ne razumem u čemu je problem?) Pa ni ja ne razumem šta je problem, ali nemojte da pokazujete svoju prirodu. Još malo budite jagnje u vukovoj koži. Da li mogu da nastavim da radim? (Boško Obradović: Ceo dan sedimo sedam sati i čekamo.) Pa, vaša je obaveza da radite. (Boško Obradović: Tražio sam reč, a vi mi ne date.) Dobro, hoćete li i dalje da me maltretirate ili mogu ja da radim? (Boško Obradović: Ja vas maltretiram, a vi meni ne date reč?) Narodni poslanik Boško Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa efektom subvencionisanja stranih preduzeća u Republici Srbiji. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Poštovana predsedavajuća, ja ne mogu da verujem da mi niste dozvolili da obrazložim Predlog rezolucije o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata? Šta je tu bilo sporno, ne znam, ali to vi znate. Evo, sada da se okrenem ovoj temi. Predložili smo formiranje anketnog odbora koji bi ispitao jednu od najvećih fama, da ne kažem laži ili misterija, aktuelne vlasti, a to su strani investitori. Pošto vi tvrdite da su strani investitori spasioci Srbije, da oni donose samo boljitak i blagostanje srpskom narodu, evo, mi predlažemo da se formira jedan anketni odbor koji bi utvrdio da li je to istina, pa da vidimo koliko su ukupno sredstava oni dobili za ovih šest godina vaše vlasti iz budžeta države Srbije, jer kako izgleda vaše finansijsko poslovanje? Vi sa jedne strane opljačkate sopstveni narod, smanjite plate i penzije, povećate poreze, takse i akcize, povećate porez na imovinu, povećate cenu goriva, a onda to što uzmete sopstvenom narodu date stranim kompanijama koje dolaze u Srbiju i tvrdite da je to još dobro za nas i za našu ekonomiju. Hajde da vidimo koliko ste para za šest godina vlasti do sada dali stranim kompanijama, a koliko domaćim, koliko domaćoj privredi i poljoprivredi. Hajde da vidimo popis svih tih preduzeća i da li su svi zaposlili onoliko radnika koliko su obećali. Hajde da vidimo koliko njih prikazuje svoje poslovanje u Srbiji sa gubitkom i iznose profit u inostranstvo lažnim knjigovodstvenim računima kako ne bi platili porez na ostvarenu dobit u Srbiji. Hajde i to da ispitamo i da vidimo šta rade vaši prijatelji strani investitori. Hajde da vidimo koliki je broj novozaposlenih lica u tim preduzećima, kakva su im prosečna primanja u tim preduzećima i da vidimo kako izgleda raspon tih finansijskih podsticaja po okruzima, da vidimo da li je čitava teritorija Republike Srbije podjednako podržana. Dakle, ključno pitanje svih pitanja glasi: da li će nam se desiti ono što se desilo u Smederevu kada je jedna velika nemačka kompanija posle dve godine pobegla iz Srbije, zakatančila svoju halu, koju je inače izgradio grad Smederevo za 300 miliona dinara koje je uzeo na kredite, gde je obećano 300 radnika, a zaposleno jedva 60, na kraju radilo 25, a onda njih 25 obavešteno preko Viber grupe da nemačka kompanija više neće raditi, sva oprema spakovana i izneta, a oni ostavljeni na ulici posle dve godine finansiranja i subvencionisanja od strane Vlade Republike Srbije? Ne zaboravite ovu nemačku kompaniju u Smederevu, lično je otvorio Aleksandar Vučić i uručio im ključeve, a danas ga nema da obiđe ovih 25 radnika i da vidi kako oni žive, ostavljeni od ove nemačke kompanije kojoj su bile date naše pare iz našeg budžeta, opljačkane od našeg naroda.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica vezanih za privatizacije banja, izvora pijaće vode i imovine PIO fonda. Izvolite.
Još jedan anketni odbor koji predlaže poslanička grupa Dveri da bismo utvrdili okolnosti kako uopšte dolazi do rasprodaje naših prirodnih i privrednih bogatstava. Evo bez obzira na koju vlast, da li sadašnju, da li neku prethodnu, hajmo da vidimo kako je došlo do rasprodaje naših prirodnih i privrednih bogatstava. Stvar je veoma jednostavna. Ako nemate šta da krijete kao aktuelna vlast, vi ćete podržati formiranje jednog ovakvog anketnog odbora, pa da vidimo kako je došlo do prodaje naših rudnih bogatstava su slučaju RTB Bor, kako je došlo do prodaje našeg poljoprivrednog zemljišta u slučaju PKB, da vidimo kako je došlo do prodaje naših rečnih tokova u slučaju nekih famoznih investitora mini hidrocentrala ili recimo do prodaje izvora čiste pijaće vode. Dakle, vi ste prva vlast u istoriji, a volite da budete prvi u istoriji, posebno Aleksandar Vučić voli da bude prvi u istoriji i on zaista jeste prvi u istoriji koji prodaje rudna bogatstva, izvore čiste pijaće vode, rečne tokove i poljoprivredno zemljište. To zaista niko do tada nije radio ili ako je radio, hajmo zajednički da utvrdimo ko je i kada rasprodavao naša prirodna i privredna bogatstva. Posebna tema je imovina PIO fonda. Sudske instance su već u više navrata utvrdile da ne možete da raspolažete imovinom PIO fonda i da je rasprodajete, a pre svega mislim na lekovite banje u Srbiji. To je imovina PIO Fonda, koji je PIO Fond u svoje vreme izgradio, napravio i kojom treba da raspolaže i čiji profit treba da se sliva zapravo u PIO Fond. Nema pravo Vlada Republike Srbije da otme imovinu PIO Fonda i da je ponudi na nekoj privatizaciji. Sve to može da bude predmet ovog anketnog odbora. Uostalom, ovde mi konstatujemo da su PIO Fond punili građani Republike Srbije uplatama u Fond, da su građani nominalni vlasnici Fonda, u čijem interesu je izvršeno podržavljenje imovine PIO Fonda. Dakle, nemoguće je da jedan PUPS ili jedan SNS gazduju PIO Fondom ili gazduju bilo čime što je vlasništvo građana Srbije ili da ga otuđuju i privatizuju. U tom smislu je veoma važno da jedan anketni odbor dokaže i pokaže šta se dešava sa prirodnim i privrednim bogatstvima Srbije. Da li je, primera radi, jedan Aerodrom Beograd ili Aerodrom Niš, jedno naše prirodno i privredno bogatstvo, da li to treba privatizovati? Da li to treba da dođe u vlasništvo stranaca? U Srbiji je posle vaših rasprodaja u našem vlasništvu trenutno ostala samo Komercijalna banka i nju želite da privatizujete i na kraju EPS i Telekom. Kada prodate na kraju i EPS i Telekom, više ništa u Srbiji neće biti vlasništvo ovoga naroda i svi ćemo se pretvoriti u roblje kod stranog gazde, u jeftinu radnu snagu kod vaših prijatelja i stranih kompanija.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo pet poslanika. Nije prihvaćen predlog. Poslanik prof. dr Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za posete Narodnoj skupštini Republike Srbije određenih ekstremističkih organizacija i pojedinaca. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Uvažena predsednice Narodne skupštine Republike Srbije, poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, upravo sam ovih zadnjih nekoliko minuta dobio SMS poruke i građani me pitaju zašto gospodin Boško Obradović stalno iznosi neistine u ovom visokom domu, citiram – lupa kao Maksim po diviziji. Moj odgovor glasi – on je profesor srpskog jezika, izmislio osmi padež „lupeti“. Idemo dalje. Bugarska ekstremistička stranka zvana „Ataka“ hoće da otme deo Republike Srbije i pripoji je Bugarskoj. Ta bugarska ekstremistička stranka „Ataka“ podnela je zahtev bugarskom parlamentu pre četiri godine da Bugarska u zamenu za podršku evroatlantskih integracija Srbiji dobije područje oko Bosilegrada, Dimitrovgrada i Strumice. Poštovani građani Republike Srbije, tu ekstremističku bugarsku stranku ugostio je Boško Obradović, lider Srpskog pokreta Dveri i koordinator saveza za drugu pljačku Republike Srbije. Možda i nije čudno što je Boško Obradović ugostio bugarsku ekstremističku stranku „Ataka“ koja hoće da otme istočni deo naše zemlje, ako se zna da je Boško Obradović sa svojim Dverima nastavljač LJotićeve fašističke politike. Od takve politike fašizma Srbi su stradali kao malo koji narod u Evropi. LJotićevci, za čiju politiku se založio i zalaže Boško Obradović su zajedno sa Nemcima učestvovali u streljanju građana Kragujevca, a posebno u streljanju đaka Kragujevačke gimnazije. Dakle, Boško Obradović ugošćuje delegaciju „Ataka“ u domu Narodne skupštine Republike Srbije, koja delove Republike Srbije oko Dimitrovgrada, Bosilegrada smatra svojom zapadnom bugarskom pokrajinom. Postavlja se pitanje da li je uvaženi narodni poslanik Boško Obradović sišao sa uma kada je ugostio tu bugarsku ekstremističku organizaciju „Ataka“ koja se zalaže za to da istočni deo Republike Srbije pripoji Bugarskoj? Boško Obradović je ugostio Ivana Pernara, zastupnika u Hrvatskom saboru koji je izjavio da su Srbi, citiram – genocidan narod i da Srbi iz Republike Srpske Krajine nisu proterani, nego da su sami otišli. Završen citat. Nenad Čanak je predsednik Odbora za evropske integracije pozvao na međunarodni skup u ovaj visoki dom predstavnike Katalonije i Prištine. Uvažena predsednica Narodne skupštine, Maja Gojković je sprečila to, inače bi izbio skandal neviđenih razmera. Zato smatram … [[Isključen mikrofon.]]
Hvala, vreme. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za su glasala četiri poslanika. Narodni poslanik Boško Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodice u Srbiji.
Poštovani građani Srbije, evo bez ikakvog mog komentara, samo ću pročitati predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodice u Srbiji, koji je predložila poslanička grupa Dveri, a građani će sami najbolje proceniti zašto vladajuća većina nije spremna da jednu ovakvu deklaraciju stavi na dnevni red. Tačka 1. – porodica utemeljena u bračnoj zajednici muškarca i žene je prirodna i osnovna jedinica društva, starija od svake ideologije, religije i državnog uređenja i kao takva ima pravo na zaštitu države i društva. Tačka 2. – porodica je najvredniji resurs Republike Srbije i prirodna sredina u kojoj se deca rađaju, podižu i vaspitavaju. Kao takva, porodica je garant nacionalnog opstanka, osnovna ekonomska jedinica i zajednica bez koje nema održivog razvoja i napretka društva i države, gde populacija predstavlja najveću opasnost za dugoročni opstanak naroda i države, prioritet rada Narodne skupštine i Vlade Republike Srbije, stoga mora biti sistematsko i sveobuhvatno rešavanje ovog problema kroz sprovođenje proporodične i pronatalitetne prilike. Država će štititi institucije braka i porodice sveobuhvatnom proporodičnom politikom. Proporodična politika treba da bude odvojena od socijalne politike. Država će ohrabrivati bračne parove da imaju veći broj dece, posvećenost bračnih parova stvaranju višedetne porodice ne sme biti razlog za osiromašenje porodice. Država će merama direktne i indirektne finansijske pomoći, poreskim reformama, kreiranjem mera za prepoznavanje roditeljstva kao zanimanja, merama koje će omogućiti lakše sticanje porodičnog doma i razvojem proporodičnog obrazovanja i kulture sprovoditi zaštitu porodice. Prioritet pri planiranju budžeta Republike Srbije biće izdvajanje za pomoć i podršku porodici. Država će podržavati preduzeća i kompanije koje će primenjivati proporodične principe u svom poslovanju. Država će stimulisati medijske sadržaje koji promovišu vrednosti porodičnog života i roditeljstva i istovremeno strožije regulisati medijske sadržaje koji su u suprotnosti sa tradicionalnim porodičnim vrednostima građana Republike Srbije. Država će promovisati obrazovno-vaspitne programe koji poštuju tradicionalne, kulturne, etničke, religijske vrednosti građana Srbije koji su u bliskom odnosu sa porodičnim vrednostima uvažavajući fundamentalno pravo roditelja da odlučuju o vaspitanju i obrazovanju svoje dece. I, pod 10, u cilju dugoročnog ostvarenja zaštite porodice u Srbiji potrebno je ovo pitanje uvrstiti u Ustav Srbije, formirati ministarstvo za porodicu u Vladi Republike Srbije i uvesti instituciju zaštitnika porodice. Verovali ili ne, poštovani narodni poslanici iz redova vladajuće većine, i ministar zdravlja u Vladi Republike Srbije, gospodin Zlatibor Lončar, dao je pozitivnu ocenu ovog predloga deklaracije o zaštiti porodice i ne vidim razlog zašto vi to ne biste podržali da se ova deklaracija nađe na dnevnom redu i da svi zajedno stanemo iza zaštite.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri narodna poslanika. Narodni poslanik Boško Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa radom REM-a u toku izbornih kampanja 2014, 2016, 2017. i 2018. godine.
Poslanička grupa srpskog pokreta Dveri smatra da jedno od najlošijih, najnekvalitetnijih, najneozbiljnijih i, kako da se izrazim, najkatastrofalnijih nezavisnih regulatornih tela koja imamo u ovoj državi jeste nesumnjivo REM, odnosno Republička agencija za elektronske medije. Smatramo da je poslednji trenutak došao da se formira jedan anketni odbor i da utvrdi šta taj REM uopšte radi. Mi ovde tražimo da se ispita da li je REM uopšte vršio monitoring medija i nadzor nad primenom Pravilnika o obavezama pružalaca medijskih usluga tokom izborne kampanje u izbornim kampanjama od 2014. do 2018. godine. Republička agencija za elektronske medije je jedino regulatorno telo u Srbiji nadležno za takav nadzor, što znači za rad medija uopšte, i jako je bitan za funkcionisanje demokratskih procesa i obezbeđivanje demokratskih uslova u izbornim kampanjama i bez njegovog nadzora, praktično, moguće je da vladajuća klika na vlasti ima 99% vremena na medijima, a čitava opozicija zajedno da ima 1% vremena na medijima, kako van izborne kampanje, tako i za vreme izborne kampanje. Dakle, neverovatna je stvar da mi imamo jedno regulatorno telo koje ne radi svoj posao, a prima platu. Neverovatno je stvar da na svim velikim medijima u Srbiji, šest velikih televizija sa nacionalnom frekvencijom, šest dnevnih novina sa najvećim tiražem, možete da vidite samo vlast i nikada i nigde ni reč o opoziciji. Kako je moguće da veliki mediji mogu 24 sata dnevno da napadaju, klevetaju i lažu o liderima opozicije, a da isti ti prozvani lideri opozicije ne mogu apsolutno nigde da se pojave i da se čuje i druga strana? Ono što je posebno bolno i najvažnije jeste što REM, da tako kažem, dozvoljava, odnosno trpi, odnosno ne sankcioniše skandalozno ponašanje određenih televizijskih emitera koji kroz rijaliti šouove promovišu i kič i šund i sve vidove prostitucije i nasilja i vređanja svega što su naše tradicionalne vrednosti. Neverovatno je da REM još uvek nije oduzeo nacionalnu frekvenciju televiziji „Pink“. Neverovatno je da REM još uvek nije zabranio rijaliti šouove u Srbiji, iako je ministar kulture Vladan Vukosavljević imao neke ideje u tom pravcu, ali su ga odmah, naravno, poklopili ostali ministri u Vladi Republike Srbije, a pre svega ministri odbrane i ministri unutrašnjih poslova, koji su očito spremni da tenkovima brane „Pink“, jer je „Pink“ srce sistema aktuelne vlasti SNS i Aleksandra Vučića. Vi ćete biti spremni da izdate Kosovo, ali vi nikada nećete izdati „Pink“. Vama je „Pink“ poslednja linija odbrane. Zato je važno da ispitamo šta taj REM radi i zašto Željko Mitrović još uvek nije u zatvoru.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri narodna poslanika. Narodni poslanik Boško Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije. Da li želite reč? Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Naime, kada ste donosili Zakon o zabrani diskriminacije, niste razmišljali o tome da, štiteći određene socijalne kategorije od diskriminacije, možete diskriminisati nekoga drugog. Mi smo želeli ovim izmenama trenutnog Zakona o zabrani diskriminacije da tačno preciziramo šta ta diskriminacija znači, na koga se odnosi i da mnogo više pažnje posvetimo, recimo, deci, osobama sa invaliditetom ili drugim istinski ugroženim kategorijama stanovništva u našoj državi, a ne nekim izmišljenim kategorijama stanovništva koji traže hleba preko pogače i koji traže neka izmišljena ljudska prava koja nikada nisu postojala. Naša je obaveza da zaštitimo posebno roditelje od diskriminacije, jer postojeći zakoni protiv diskriminacije pokušavaju da roditeljima ograniče mogućnost vaspitanja sopstvene dece, pre svega mislim na religiozne roditelje i roditelje koji smatraju da svoju decu treba da vaspitavaju onako kako ih uče tradicionalne verske zajednice u Srbiji. Ne mislim samo na pravoslavlje, nego i na druge tradicionalne verske zajednice u Srbiji, koji žele da svoju decu vaspitavaju tradicionalno i onako kako ih uči naša vera. Dakle, Zakon o zabrani diskriminacije dovodi, da kažem, u pitanje da li mi kao roditelji imamo pravo da vaspitavamo našu decu, da li mi kao roditelji imamo pravo da ih učimo ono što uči naša vera, primera radi, po pitanju promocije homoseksualizma ili tome sličnih izvitoperenja, koja nema sumnje da se sada nameću kao nešto normalno, moderno, savremeno, što treba da učimo, što treba da uđe u naše udžbenike, u naše zakone, na naše medije i da se nameće našoj deci. Naime, u jednom od predloga izmena i dopuna Zakona o zabrani diskriminacije mi jasno tražimo da se zabrani promocija homoseksualizma maloletnim osobama i izlaganja dece sadržajima koji nisu primereni njihovom uzrastu. Time zapravo mi samo zabranjujemo promociju homoseksualizma u javnosti u skladu sa čl. 43, 64. i 65. Ustava Republike Srbije. Već sam rekao i ponoviću, svako ima pravo na svoje lično opredeljenje, pa i seksualno opredeljenje, ali nema pravo da promoviše homoseksualizam i da ga nameće našoj deci, niti mi možemo biti kažnjeni nekakvim zakonima protiv diskriminacije zato što promovišemo učenje naše vere i zato što iznosimo naš stav, recimo, koji je protiv promocije homoseksualizma maloletnim licima. Dakle, došlo je vreme da zaista vidimo šta je diskriminacija, a šta nije diskriminacija. Nije diskriminacija kada mi govorimo ono što mislimo i ono što nas uči naša vera.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 4 poslanika. Narodni poslanik Boško Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine, od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora.
Hvala. Evo jedne teme za koju je teško reći zašto izbegavate da je stavite na dnevni red. Kada je odmah nakon izbora 2016. godine lično Aleksandar Martinović, predsednik poslaničke grupe SNS, zatražio da se formira anketni odbor i da se utvrdi šta se zaista desilo na izborima 2016. godine. Pa, evo, i mi to isto tražimo što traži i predsednik poslaničke grupe SNS, da se utvrdi šta se zaista desilo na izborima 2016. godine i ko je onaj ko je naložio direktoru Statističkog zavoda Srbije Miladinu Kovačeviću da pokrade glasove, da pokrade izbore i da namešta onu statističku nebulozu o tome da su Dveri ostale ispod cenzusa, pazite, ne za jedan glas, ne za 1%, ne za 0,01%, ne čak ni za jedan jedini glas, nego za 0,75 od jednog glasa. To je namestio legendarni gospodin koji je na čelu Statističkog zavoda i koji je po nalogu SNS imao obavezu da četiri dana broji ispod 1% glasova da bi dokazao da su Dveri, odnosno koalicija Dveri-DSS ispod cenzusa. Zamisliste kolika je bila problematika vladajuće SNS da ne dozvoli ulazak Dveri u Narodnu skupštinu Republike Srbije, da su četiri dana brojali kako bi namestili da Dveri budu ispod cenzusa, pa nisu uspeli. Ako ima nešto sporno, što nećete sada da glasate, da se napravi jedan anketni odbor i da ispitamo ko je krao na izborima 2016. godine, da ispitamo šta je radio Miladin Kovačević u RIK i po čijem nalogu je radio, jer znamo šta je Aleksandar Vučić javno obećao Dverima još pre više meseci kada je rekao da Dveri više nikada neće ući u Narodnu skupštinu Republike Srbije. Zamislite predsednika države koji obećava jednoj poslaničkoj grupi da ona više nikada neće ući u ovaj dom Narodna skupštine. Šta to znači? Da ćete ponovo da kradete izbore? Da ćete ponovo kao 2016. godine da pošaljete Miladina Kovačevića da namešta rezultate izbora i da četiri dana broji 1% biračkog materijala? Ako ja nešto grešim, ako ja nešto nisam u pravu, zašto vi ne glasate za sopstveni predlog koji je predložio svojevremeno Aleksandar Martinović da se ispita šta se desilo na parlamentarnim izborima 2016. godine, pa zato što nešto krijete, zato što ne dozvoljavate da javnost sazna kako ste krali izbore, zato što ne dozvoljavate da se vidi kako kontrolišete medije, kako kupujete glasove, kako pretite ljudima da će ostati bez posla ako ne glasaju za vas, kako šaljete vaše batinaše širom lokalnih izbora u Srbiji, pa tako i sada u Dragačevu, gde je više stotina naprednjaka smešteno u hotelu.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju.
Dame i gospodo narodni poslanici, pre mene je govorio Boško levoručica. To je onaj što se zakleo u Hilandaru na ikoni Trojeručice da neće praviti stranku, uzeo pet hiljada evra, prevario Hilandar, prevario sveštenike i osnovao stranku. Dame i gospodo, to je Boško levoručica. Danas je pripadnik saveza mutibarića, varajića, pelješanovića i ljotićevaca. Danas je govorio o svemu. Govorio je o pljački, govorio je o zloupotrebama. Ako neko ko ima 100 hiljada dinara platu, ako neko ko je dobro situiran, ako neko iz sredstava za izbornu kampanju kupi odelo i plati ga 103 hiljade dinara, ja moram da mu poručim - gospodine Obradoviću, vi ste ušli u društvo lopuža i prevaranata sa dobrim preporukama, ne valja vam to, ne ceni se čovek po odelu već po delu. Vas i gospodina Đilasa će ceniti po nedelu. Vi ste kućna posluga Dragana Đilasa, onog istog koji je zaradio 500 miliona evra, dok je bio na javnoj funkciji. Onaj isti Đilas, a sada ću vam to i reći, koji kod DŽenifer Braš kaže ovako, depeša, slušajte pažljivo, otvoreno, DŽenifer Braš je pohvalila Đilasa kao pouzdanog saradnika u smanjenju ruskog uticaja u Srbiji, gde je Dragan Đilas rekao da posebno ne podnosi tadašnjeg ambasadora Konuzina i još kaže DŽenifer Braš da je on pouzdani zaštitnik najavljene homoseksualne parade. Dakle, ništa sveto nije gospodinu Obradoviću. NJemu ništa nije sveto do Skota, Đilasa, Šolaka, pa oni su ga ubacili. On priča o rezultatima izbora, pa ti si prošao na ponovljenim izborima. Da je SNS poštovao pravila i da nije poštovao Skota, trebao je da prihvati rezultate na problematičnim mestima, to radikali znaju, nula, sve je trebalo da bude nula i tvoja stranka je trebalo da bude ispod cenzusa. Ti si skočio sa balkona. Ti si izvršio nasilje. Ti si zavrnuo ruku pripadnici RIK. Ti si preko Skota došao u ovu Skupštinu. Ti si se udružio sa ovima. Ti si se udružio sa Aleksandrom Jerkov, koja kaže da je proslava 100 godina ujedinjenja Srema, Banata i Bačke i Baranje falsifikat, da oni koji dolaze u Novi Sad nemaju pravo da dođu i da se poklone svom kralju ujedinitelju. Ti si sa njima. Ti si isti kao i oni i zato treba anketni odbor da ispita sve tvoje malverzacije sa sredstvima kojima se bavi Tužilaštvo.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 21. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red senice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Miladinom Ševarlićem, Star projektom i nenamenskim trošenjem sredstava Ministarstva poljoprivrede.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, iz naslova ovog predloga se vidi potreba da se obrazuje anketni odbor koji bi utvrdio sve okolnosti i činjenice koje su dovele do nenamenskog trošenja u predizbornoj kampanji,a gospodin Ševarlić je poslanik koji je izabran na listi DSS – Dveri. Opet, kao i malopre, dolazi do toga da, gde god su Dveri u pitanju, tu imamo nenamensko trošenje, zloupotrebu u trošenju budžetskih sredstava. Moram da podsetim javnost da je Boško Obradović, lider tog lažnog patriotskog pokreta Dveri trošio državni novac na razne žurke, na žurke u Beogradu, na žurke u Čačku, po skupim restoranima, gde su točili litre i litre alkohola najrazličitijeg, pa ćemo navesti samo jedan primer. Dakle, u jednom prestoničkom klubu, februara 2017. godine, napravio je ceh od čak 500 hiljada dinara. Pet stotina hiljada dinara je potrošio na alkoholna i bezalkoholna pića, pa imamo 91 čašu vina šardone, preko 1.200 flaša piva, 53 koktela Plava laguna, 64 koktela Mai Tai, 163 flašice vode, 297 Koka-kole, 43 flaše Red bula, pa flaša Balantajnsa, flaša DŽek Denijelsa, kao i još stotine vrsta vina, sokova i alkoholnih bića. Dakle, dobije novac za sprovođenje predizborne kampanje, a onda ga on potroši na žurke i na pijančenje. Drugi deo novca su trošili na šoping, tako da su tri sakoa, dvoje pantalona i jedan kaput platili 109 hiljada dinara. Državne pare koje su bile opredeljene za sprovođenje predizborne kampanje potroši na sako, pantalone. To je stil te lažne patriotske organizacije Dveri, i to nije prvi put. Setimo se da ga je Dragan Đilas finansirao godinama, dok je bio gradonačelnik Beograda, a kada su ovi glumili nekakvu desničarsku organizaciju. Setimo se samo kako su se Dveri godinama finansirale u Kolubari, u godinama kada je Kolubara bila jedan od najvećih gubitaša, kada je beležila ogromne gubitke, samo su u jednoj godini dobili 4,2 miliona dinara, a u vreme kada je DSS vodio Kolubaru. Setimo se kako ga je opština Inđija finansirala, a kada su imali onaj ugovor sa Ninamedijom. Dakle, to je njegova poslanica danas u njegovom poslaničkom klubu. Tako ih je Goran Ješić finansirao godinama. Ovo sve govorim, jer Dveri ne biraju gazdu. Dveri rade za onoga ko ih plati, bio to Dragan Đilas, bila to DS, danas je opet Dragan Đilas. Dakle, ko ih plati, oni su svuda.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 14. Nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Boško Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa radom RTV-a.
Poštovani građani Srbije, RTV kao javni medijski servis ponaša se isto kao RTS, tj. krši zakone i o elektronskim medijima i o javnim medijskim servisima i praktično na svojim programima u 99% prikazuje isključivo aktivnosti vlasti, a možda u 1% aktivnosti opozicije. Zato je potrebno formirati jedan anketni odbor da bismo utvrdili zašto mi uopšte plaćamo te pretplate i zašto plaćamo iz budžeta dodatna sredstva ovim javnim medijskim servisima kada oni ne vrše svoj posao i kada su oni obična propagandna glasila vlasti? Naime, da ti javni medijski servisi zaista rade svoj posao, onda bismo svi mi koji smo ovako besomučno prozivani od strane predstavnika vlasti, valjda jednom dobili priliku da odgovorimo na sve ove napade. Vidite šta je zanimljivo. Mi iz opozicije glasamo da se naprave anketni odbori, da se ispita sve ovo što vi govorite o nama, a vi ne glasate za sopstvene predloge i ne želite da se ispita to što govorite o nama zato što znate da je sve laž. Laž je da smo opljačkali Hilandar, jer nas iguman Hilandara prima svake godine, najmanje po tri puta i rado smo viđeni gosti svih monaha na Hilandaru. Laž je da smo prebijali žene jer to nikada i nigde se nije desilo. Laž je da smo plaćali neke stvari, ne znam iz izborne kampanje za nešto što je neprilično, pa i sami govorite različite cifre i ovde u dva izlaganja iznosite potpuno različite podatke i toliko govori o tome koliko je to sve istina. Znači, neverovatno je koliku gomilu laži vi ste spremni da iznesete o opoziciji a da nikada ne dozvolite opoziciji da kaže svoje mišljenje...
Molim vas o Radio televiziji Vojvodine.
Tako je, RTV bi trebala takođe da radi svoj posao kao i RTS, pa da saznamo npr. kako je u svoje vreme Zoran Milojević Zelja kidnapovao opozicionare na lokalnim izborima u Vrbasu, prebijao ih, kao što danas ordinira na lokalnim izborima u opštini Lučani. Dakle, nemoguće je da RTV ne javi vest da je prebijen brutalno, fizički i da je pokušano ubistvo jednog od lidera opozicije Borka Stefanovića. Da li je normalno da se o tome ne javi vest na RTV? Da li je normalno da se o tome ne napravi jedna specijalna emisija? Da li je normalno da se ne pozove onaj koji je prebijen da se pita za mišljenje? Dakle, o čemu se radi? Radi se o medijskom mraku, o medijskoj cenzuri, a građani Srbije praktično ispada da finansiraju medijski mrak i da finansiraju medijsku cenzuru koju vrše i RTS i RTV. Dakle, neophodno je da ispitamo njihovo poslovanje i da građani Srbije znaju šta plaćaju, a ne kao sada da nam se traži povećanje pretplata i novo zadiranje u džepove građana Srbije, da bi se finansirao Aleksandar Vučić svako veče na RTS i RTV, pa dozvolićete, to nije normalno i to nema smisla.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Da, samo vi vršite pritisak sad na novinare da oni rade emisije kakve vi naručujete. Nema smisla, posle pišu izveštaj iz Evrope o nama da vršimo pritisak, a vršite vi. Zaključujem glasanje: za – 4 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Marijom Janjušević i vezom sa tajnim društvima. Da li želite reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, svi se sećate ovog dvorskog sluge Dragana Đilasa, koji se zove Boško Obradović. Svi se sećate koliko je prilikom izbora Vlade osuđivao masone i govorio da u Vladi Republike Srbije postoje dva masona. Ne znam da li je to dobro ili loše, ta tajna društva. Možda je loše, možda je dobro, ali Boško Obradović je tvrdio da je to veoma loše. Onda se ispostavilo da sve vreme sa njegove desne strane sedi Marija Janjušević, velika majstorica ženske masonske lože u Srbiji, majstorica treći stepen i predsednica suda časti velike ženske lože u Srbiji. To govori dovoljno o kredibilitetu Boška Obradovića koji je navikao, priznajem da na to nikako nisam navikao, koji je čas govorio jedno, čas govorio drugo. Evo ovako, malopre je pomenuo neko nasilje nad Borkom Stefanovićem. Mi smo to osudili, počinioci su uhvaćeni, ali Boško Obradović nema snage da pita Borisa Tadića, Dragana Đilasa, Jeremića, Stefanovića ko je ubio dva vojnika gardiste? Ko ih je ubio na Topčideru 2004. godine? Da li je u kabinetu Borisa Tadića bio Vuk Jeremić? Da li je tačno da su u Karašu ubijena dvojica gardista zbog šteka njihovih narko dilova od jedne i po tone? Na sramotu i Bošku Obradoviću koji je sa njima, ali i na sramotu Borisu Tadiću, Draganu Đilasu, koji su mlade vojnike predstavili kao ubice i samoubice. Nema veće sramote u pravoslavnom svetu, a on se zalaže za pravoslavlje, druži se sa masonima koje je srpska crkva anatemisala. Nikada ne znamo za čega je Boško Obradović. Čas je za jedno, čas je za drugo. Sedi sa Borkom Stefanovićem koji je u američkoj ambasadi rekao, pošto je blizak predsedniku Tadiću, rekao je da – predsednikov reizbor 2008. godine je od kritične važnosti za ostvarenje DS cilja, uspostavljanja snažne veze između SAD i Srbije. U tom smislu, Stefanović je uporno molio SAD, svetionik slobode, da odlože priznanje Kosova do okončanja drugog kruga predsedničkih izbora. Odlaganje kosovske deklaracije omogućilo bi Tadiću da izbegne poraz. Zato je danas Kosovo nezavisno, nisu se ni namrštili. Oni se nisu ni namrštili, a ti si pobegao u čačansku biblioteku, nisi bio maloletan. Boris Tadić je pobegao u Rumuniju, a ti si sve vreme kao knjiški moljac sedeo u čačanskoj biblioteci i tebi je stalo do Kosova. Pa ti sediš sa izdajnicima Kosova, ti sediš sa onima koji su stvorili granicu na Jarinju i Brnjaku, između Srba i Srba. Zato treba osnovati anketni odbor, ispitati sva ta tajna društva sa kojima se ti družiš. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 17 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere, povezano sa Marijom Janjušević i vezom sa tajnim društvima. Izvolite.
Uvažena predsednice Narodne skupštine Republike Srbije, cilj anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije bio bi da utvrdi sve činjenice i sve okolnosti vezane za aferu uvaženog narodnog poslanika Marije Janjušević i njenom vezom sa masonerijom. Naime, Marija Janjušević je visoko pozicionirani pripadnik masona, sa rangom majstorice trećeg stepena. U Republici Srbiji postoji 21 pripadnik tog ranga. Ona je osnovana i rukovodila ložom Knjeginja Milica i ima čin oficira u Velikoj loži Srbije i predsednik je suda časti Velike ženske lože Srbije. Šef masonerije u Republici Srbiji je gospodin Takir Hasanović, koji je povezan sa engleskom službom MI6, čiji je agent. Neki smatraju da je uvaženi narodni poslanik Marija Janjušević povezana sa MI6. Ono što nije dobro, a to je da je narodni poslanik Marija Janjušević za potrebe masonske lože obezbedila uvid u medijske baze „Nina“ medija tako da su masoni imali na uvidu usluge ministarstava Republike Srbije, državnih organa, organa lokalnih samouprava, javnih preduzeća, ambasada, privatnih kompanija i političkih odluka pokreta Dveri i drugih organizacija. Ako se Dveri predstavljaju kao hrišćanski pokret i pozivaju na hrišćanstvo, a u prepisci Marije Janjušević se govori o masonskim obredima koji uključuju i masonske svete regalije, mrtvačke lobanje, ritualne mačeve kojima se bockaju u obredima prilikom prijema novih članova za koji je bila zadužena uvaženi narodni poslanik Marija Janjušević. Zato je poštovana predsednice Narodne skupštine izuzetno važno da osnujemo ovaj anketni odbor, da se utvrdi sa kojim obaveštajnim službama, preko masonerije ima Marija Janjušević veze, a tvrdi se da je ušla u ovaj visoki dom i ona i Boško Obradović na predlog obaveštajne engleske službe da bi vršili uticaj u ovom visokom domu. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - pet. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Boško Obradović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa privatizacijom Studija B.
Hvala. Tako je, potreban nam je anketni odbor da utvrdimo ko je privatizovao Studio B, ko ga je kupio i ko ga je stavio u funkciju 24 sata dnevno promocija Aleksandra Vučića i SNS. Anketni odbor bi trebao da ispita sledeće stvari: na koji način i pod kojim okolnostima je sprovedena privatizacija Studija B? Da li je u skladu sa zakonom privatizacija preduzeća koja nema rešene imovinske odnose, jer još uvek nije završen sudski spor koji su pokrenuli deoničari, koji su 28. februara 1992. godine otkupili 80% Studija B putem deonica, a kojima nakon poništavanja rešenja i vraćanja Studija B Skupštini grada nije vraćen kapital? Činjenice u vezi sa pomenutim sudskim postupkom i da li novi vlasnik Studija B, „Maksim Medija“ poštuje ugovorne obaveze, kao i da li će Studio B biti onaj koji će dobiti ovu preostalu nacionalnu frekvenciju, pa će tako SNS zaokružiti da kontroliše sve televizije sa nacionalnom frekvencijom i da 24 sata dnevno, kroz rijaliti šouove, mimo rijaliti šoua može da promoviše Aleksandra Vučića kako na „Pinku“, tako i na „Hepiju“, ali evo, uskoro, i na Studiju B, ako je tačno da će Studio B dobiti preostalu nacionalnu frekvenciju. Ovde je veoma važno pitanje, dakle kako, ako se ovako odnosi aktuelna vlast prema medijima, da zatvara one koji drugačije misle, a kupuje i stavlja u funkciju klasične režimske propagande, preostale medije, može da postoji jedna demokratija, sloboda mišljenja, debata, razmena misli i sučeljavanja vlasti i opozicije? Da mi navedete primer kada je poslednji put u poslednjih nekoliko godina bilo ko iz opozicije gostovao na Studiju B? Ne postoji taj slučaj. Nikada i niko iz opozicije poslednjih godina nije gostovao na Studiju B, jer jednostavno Studio B samo mesni odbor SNS, koji 24 sata dnevno promoviše Aleksandra Vučića i pljuje po Vučićevim protivnicima iz opozicije, a da im nikada ne daje priliku da oni kažu nešto u svoju odbranu. Pazite, ta vrsta propagande, to je nešto što je zaista nezamislivo i nezabeleženo u ovom obnovljenom, višestranačkom sistemuj da vi imate televiziju kao što je Studio B, koja 24 sata dnevno vređa političke protivnike vlasti, laže i kleveće opozicione lidere i slavi najvećeg sina svih naših naroda i narodnosti Aleksandra Vučića. Dakle, da vidimo ko je i kako privatizovao Studio B, da vidimo ko je i kako sada njime upravlja, da vidimo da li je tu sve bilo po zakonu ili je još jedna pljačkaška privatizacija u pitanju, nakon drugih pljačkaških privatizacija iza kojih stoje ljudi bliski SNS.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za - tri. Poslanik Aleksandar Marković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za stečajnu aferu povezanom sa bivšim ministrom privrede Sašom Radulovićem. Želite reč?
Zahvaljujem, predsedavajuća. Saša Radulović je jedan od bivših partnera prethodnog govornika Boška Obradović. Znate, kod njega se nikada ne zna, on te partnere političke menja, što bi narod rekao, kao čarape. Ali, kada je reč o Studiju B, moram da priznam da sam lično gledao nekoliko puta, prethodnog govornika, kako gostuje na Studiju B u kampanji za beogradske izbore. Nekoliko puta sam ga lično gledao kako gostuje tamo i priča koje kakve gluposti. Ali, on neka najbolje pita svog sadašnjeg šefa, neka pita Đilasa za Studio B, on mu je prava adresa. Pitaj Đilasa, on će ti sve reći, on sve zna o Studiju B. Dok je Đilas bio gradonačelnik niko, apsolutno niko iz SNS, ni sekunda jednog, nije smeo da bude na Studiju B, bila je apsolutna zabrana, ni sekunda jednog niko iz SNS nije smeo da gostuje. Da se vratimo mi na temu finansiranja Dveri, dakle ono što malopre nisam rekao, tu je Ministarstvo dijaspore. Ministarstvo za dijasporu je 2009. godine dalo 300 hiljada dinara lažnoj patriotskoj organizaciji Dveri. Godine 2008. Ministarstvo vera 400 hiljada dinara je uplatilo lažnoj patriotskoj organizaciji Dveri. Onda imamo 2008. godine opet Ministarstvo za dijasporu isto 300 hiljada dinara. Sve ukupno milion dinara su dobili od Ministarstva za dijasporu i Ministarstva vera u toku jedne godine za svoj rad. Imamo i inostrane sponzore, pazite sad ovako, Drago Kovačević kaže – Dveri su u Moldaviji bile na političkom skupu zajedno sa Željkom Markić iz hrvatske organizacije „U ime obitelji“. Ta Željka Markić inače je poznata kao neko ko se zalaže da se Srbima u Hrvatskoj zabrani da mogu uopšte da glasaju o izboru Vlade i o donošenju budžeta. E, sa takvima Dveri rado sarađuju, zajedno putuju po belom svetu, zajedno učestvuju na kojekakvim seminarima i organizacijama. Vrlo lako nađu zajednički jezik, verovatno i tu ima nekog novca, verovatno i od njih dobijaju neke pare. Kada je reč o nasilju i kada je reč o tome kako Boško Obradović ne napada žene. Evo, ja ću navesti četiri primera, Gordana Uzelac, Mara Dragović kao novinarka „Pinka“, Maja Pejčić u RIK-u, Maja Gojković kao predsednica Skupštine i to ovde u Narodnoj skupštini. Dakle, četiri slučajeva, četiri napada na žene. Gde god se Boško pojavi, tu imamo nasilje, a danas nas optužuje za nekakvo nasilje, a nikad se nije oglasio povodom ubistva Ranka Panića koga su ubili ovi njegovi sa kojima je on danas na vlasti. Oni su ga ubili. Isti oni koji danas prete vešanjem, silovanjem i ubistvom i premijeru i predsedniku.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Obradović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja ispravnosti stranih vakcina.
Poštovani građani Srbije, u ime svih onih zabrinutih roditelja koji opravdano, rekao bih, izražavaju svoju bojazan sa kakvim se to vakcinama vakcinišu njihova deca, mi smo predložili formiranje anketnog odbora radi utvrđivanja ispravnosti stranih vakcina. Dakle, ništa unapred ne tvrdimo. Tražimo samo da se ispita ispravnost stranih vakcina. Zašto to tražimo? Zato što su roditelji zabrinuti. Nisu bili zabrinuti dok smo imali domaće vakcine, dok je radio naš Institut „Torlak“ niko nije sumnjao i svi su vakcinisali svoju decu i svi smo mi kao deca vakcinisani protiv zaraznih bolesti. Od kuda sada najedanput tolike sumnje roditelja prema vakcinaciji svoje dece? Zato što nemamo više domaće vakcine, zato što se uvoze strane vakcine i što mi nismo sigurni u ispravnost tih stranih vakcina. Zato tražimo anketni odbor i evo šta bi bili zadaci tog anketnog odbora. Zadatak anketnog odbora je da sagleda činjenice vezane za rad Instituta za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“ i ispravnost stranih vakcina i utvrdi sledeće: odakle se strane vakcine nabavljaju? Čime se garantuje njihova ispravnost i u kojim količinama su nabavljene u periodu od 2012. godine do danas? Da li i na koji način Institut za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“ vrši kontrolu i utvrđuje ispravnost vakcina inostranog proizvođača, koji se koriste za obaveznu imunizaciju dece, po Zakonu o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti? Da li u okviru Instituta za virusologiju, vakcina i seruma „Torlak“, postoji referentna laboratorija koja ispituje uzorke uvoznih vakcina za imunizaciju dece? Iz kojih razloga Instituta za virusologiju, vakcina i seruma „Torlak“, čiji je osnivač Vlada Republike Srbije, ne proizvodi sve vakcine namenjene imunizaciji dece, već se većim delom sprovođenju imunizacije oslanja na uvezene vakcine inostranog proizvođača? Na kraju, kolika je realna opasnost od širenja zaraznih bolesti protiv kojih se deca vakcinišu, s obzirom da se iz godine u godinu povećava broj vakcina i vrsta zaraznih bolesti koje te vakcine treba da spreče? Dakle, smatram da postoji opravdana bojaznost roditelja koji su zabrinuti, šta stoji i kakva je ispravnost stranih vakcina. Da bi se stvar u mnogome promenila, kada bi se „Torlak“ vratio proizvodnji domaćih vakcina ili kada bi makar imao referentnu laboratoriju za otkrivanje, da kažem, i proveravanje ispravnosti stranih vakcina. Dakle, nismo protiv vakcinacije naše dece, to je jedna civilizacijska medicinska tekovina, ali imamo pravo da sumnjamo koja je ispravnost stranih vakcina i da li ti proizvođači daju jedne vakcine svojoj deci u inostranstvu, a druge vakcine našoj deci ovde u Srbiji. Opravdano sumnjamo i smatramo da je jedini lek za ovaj problem… [[Isključen mikrofon.]]
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo četiri poslanika. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za izjave Sande Rašković Ivić o Srebrenici i „Oluji“. Izvolite.
Uvažena predsednice Narodne skupštine Republike Srbije, dame i gospodo narodni poslanici, uvažena narodna poslanica dr Sanda Rašković Ivić je marta 2014. godine izjavila za jedan dnevni list da je, citiram: „Srebrenica bila genocidni zločin, a ne humanitarna akcija, poput „Oluje“.“ Završen citat. Ovo je šokiralo ne samo većinu građana Republike Srbije, nego i široku naučnu javnost, pošto je dr Sanda Rašković Ivić doktor nauka i univerzitetski profesor. Očito da je ovom izjavom htela da oblati srpski narod, ali da je tu izjavu dala možda iz neznanja. Uvažena narodna poslanica bi trebalo da zna, pošto se radi o univerzitetskom profesoru, da bi se zločin proglasio genocidom, mora ispunjavati tri osnovna uslova. Prvo, mora postojati jedna specijalna namena, „dolus specijalis“. Drugo, potrebno je dokazati pripremne mere, kulturni genocid, uništavanje crkva, džamija, sinagoga, jezika, pisma itd. i plan izvršenja same akcije. Moram da kažem da Srebrenica nije imala te elemente, posebno Srebrenica nije imala postojanje jedne namere. Malo je vremena da o tome ovde sada raspravljamo, zato što nije to stvar čak ni suda, nego je stvar nauke. Zločin je izjaviti da je „Oluja“ bila humanitarna akcija. Uvaženi profesor filozofije, dr Žarko Puhovski, koji je inače Hrvat, rekao je za „Oluju“, citiram - „Oluja“ je bila etničko čišćenje ne samo na nivou katastra, nauke i umetnosti, nego na nivou toponomastike i onomastike. Nije ni čudno što uvaženi narodni poslanik dr Rašković Ivić govori o „Oluji“ kao humanitarnoj organizaciji, ako se zna da je ona dodelila sebi honorar oko milion dinara dok je bila u Vatikanu ambasador. Ona je ostala ambasadorka i posle nego što je njezina stranka ostala na vlasti i to govori o njenom moralu uopšte, i kao narodnog poslanika, ali i kao žene i kao majke. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za je glasao jedan poslanik. Narodni poslanik Boško Obradović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica vezanih za prebijanje novinara na dan polaganja predsedničke zakletve. Izvolite.
Poštovani građani Srbije, do sada je vladajuća većina u Narodnoj skupštini Republike Srbije odbila 160 predloga za dopunske tačke dnevnog reda koji su došli iz redova opozicije. Za dve i po godine, nije prihvaćen ni jedan jedini predlog opozicije da se neka tema koju predloži opozicija nađe na dnevnom redu skupštinskog zasedanja. To najbolje govori o odnosu ove vlasti prema parlamentarnoj debati. Meni je ostalo da predložim još jednu tačku dnevnog reda. Naime, anketni odbor koji bi ispitao šta se zaista desilo na dan polaganja predsedničke zakletve, Aleksandra Vučića, ovde, ispred Doma Narodne skupštine, kako je došlo do prebijanja novinara, koji su zabeležile sve kamere i svi foto-aparati, i to se zaista desilo, za razliku od onoga što ovde pričaju Marijan Rističević, Marko Atlagić ili Aleksandar Marković, koji čak ne smeju ni da glasaju za sopstvene predloge da se nešto o Dverima što su oni rekli utvrdi. A mi koji smo optuženi za razne njihove priče, mi glasamo za i kažemo – da, ajmo da se sve to ispita, a oni ne smeju to da ispitaju. To je interesantno i to govori o tome da je sve to što oni pričaju zapravo najobičnija laž, inače bi glasali da se to ispita. A mi se ne plašimo, koji smo optuženi, da budemo ispitani. Biće da nešto ipak nije u redu. To isto nije u redu, naravno, i kada su u pitanju ova prebijanja novinara na dan predsedničke zakletve Aleksandra Vučića i kako je započeo taj mandat predsednika, tako i dan-danas batinaške falange SNS prebijaju građane širom Srbije... [[Isključen mikrofon]]
Ne možete tako da govorite. Ne možete da vređate partiju jednu, vladajuću stranku i tim izrazima da govorite o SNS. Znate da obrazložite svoj predlog ili se samo takmičite o tome koliko ćete uvreda izgovoriti u tri minuta? (Boško Obradović: Nemam prava da govorim?) Nemate prava da vređate. To sigurno nemate pravo.
Zahvaljujem. Dakle, da li je činjenica da je stranačko obezbeđenje SNS obezbeđivalo onaj događaj prilikom polaganja predsedničke zakletve Aleksandra Vučića? Da. Da li su ljudi koji su bili u tom stranačkom obezbeđenju prebijali novinare? Da. Da li su zabeležile kamere i fotoaparati kako iznose maltretirajući novinare i fotoreportere sa tog događaja? Da. Da li to znači da SNS prebija građane? Zašto ne otkrijete identitet ovih ljudi koji su prebili Borka Stefanovića u Kruševcu? [[Isključen mikrofon]]
Isteklo vam je vreme. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje predlog. Ako se neko seća šta je bio predlog. Zaključujem glasanje: za – tri poslanika Dveri. Nije prošao predlog. Hvala. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom SO Inđija Goranom Ješićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Da li želite reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, među svim sumnjivim poslovima gospodina Ješića u Inđiji je svakako i jedan ugovor. U pitanju je ugovor između opštine Inđija, dok je predsednik bio Goran Ješić, i „Ninamedia kliping“ preduzeća, a na čelu tog „Ninamedia klipinga“ se nalazi upravo poslanica Dveri, opet Dveri, Marija Janjušević. Evo, dolazimo do jedne zakonomernosti. Gde god je nenamensko trošenje sredstava, gde god je nekakva mućka sa novcem, odmah dođemo do toga da su u pitanju Dveri i Boško Obradović. Moram da kažem da pre izvesnog vremena kada je Uprava za sprečavanje pranja novca u redovnom postupku kontrolisala finansijsko poslovanje lažne patriotske organizacije Dveri, Boško Obradović je odmah na sav glas zakukao kako je u pitanju politički napad, kako je u pitanju napad na njega, čak je to nazvao nekakvim državnim udarom na Dveri. Konferencije za štampu, odmah je zakukao. Evo šta su državni organi otkrili. Evo šta nam Boško Obradović nije rekao. Dakle, državni organi su vrlo transparentno otkrili kako Srpski pokret Dveri na ime nekakvih fiktivnih faktura silne milione dinara uplaćuje određenim firmama na ime prometa robe i usluga. Dakle, ovde postoji čitav jedan tabelarni prikaz, čitava šema kako je to organizovano. Zatim, te firme taj novac pretvore u keš, a onda u kešu vrate Bošku Obradoviću taj novac i onda imamo kako su četiri miliona i 200 hiljada 23. marta 2017. godine iz Dveri prebacili preduzeću „Mintel“ iz Borče, Verica Cvijanović je vlasnik. Dakle, onda je ta Verica Cvijanović dalje kroz neke transfere to pretvorila u novac, njemu vratila naravno taj keš. Pa, onda imamo 23. marta iste godine „Futskon“ iz Borče takođe, pazite sad, vlasnik Ivan Cvijanović, nije Verica, nego Ivan Cvijanović, pa onda imamo preduzeće „Veluks“ d.o.o. Beograd 24. maja 2017. godine tri i po miliona dinara, pa je u pitanju opet Ivan Cvijanović, dakle, u pitanju je jedna porodica, a posle kada smo se raspitali ko su ti ljudi, to su sve aktivisti Dveri, to su kandidati za odbornike Dveri. E, tako oni posluju. Državni novac prebace nekakvim sumnjivim firmama, oni to pretvore u keš, onda Bošku Obradoviću vrate u kešu, onda Boško Obradović organizuje žurke, troši taj novac na pića, na žurke, na provode, na odela, na kapute, na pantalone, itd, itd.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Srđan Nogo predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodnoj skupštini Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,9 biračkih mesta. Izvolite.
Posle održanih predsedničkih izbora 2017. godine u Srbiji su se desile najveće demonstracije za šest godina koliko je na vlasti SNS. Studenti i omladina počeli su te demonstracije, njima su se približile desetine hiljada građana koji su iz dana u dan izlazili na ulice Beograda i u povorkama se kretale prestoničkim ulicama. Sve se to završilo jednim velikim mitingom koji su predvodili vojno-policijski sindikat kada su desetine hiljada ljudi izašli, iskazali svoje nezadovoljstvo i vlašću SNS i vlašću Aleksandra Vučića, ali i celokupnim stanjem u državi, izbornim sistemom sa kojim se suočava. Čitav taj izborni proces pratio je veliki broj sumnjivih radnji. Na kraju smo mi podneli krivičnu prijavu protiv Ane Brnabić zato što je ona kao nadležni ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu na nezakonit način izdavala izvode iz biračkih spiskova, što niko pre nje nije uradio, da je neverovatno da žena ne zna šta kao ministar mora da uradi. Generalno smo optuživali, kao i celokupna javnost i opozicija, SNS za malverzacije na tim izborima i da ta pobeda ne da nije čista, nego da se lopovu ne čestita na krađi. I, evo, zbog toga mi ovde predlažemo osnivanje jednog anketnog odbora koji bi trebao da utvrdi činjenice i okolnosti. Pozivam SNS da ako ona smatra da je ceo taj izborni rezultat iz 2017. godine čist da oni pristupe osnivanju tog anketnog odbora, jer će svakako imati većinu u anketnom odboru i prosto moći će sa sebe da skinu jedan ozbiljan prst sumnje, jer ne zaboravite da građani nemaju poverenja ni u političare, i na vlast i na opoziciju, ali ni ovaj izborni sistem. Četrdeset posto ljudi nam izlazi na izbore. Zahvaljujući nepravilnom biračkom spisku, manipulacijama se dolazi do onih 50 i nešto posto jer svaka vlast je imala oko 900.000 ljudi na raspolaganju, fantomskim biračem u biračkom spisku, znači, ima ih preko milion i po, ali do 900 hiljada sa kojima može da vrši izborne malverzacije. U Srbiji ne postoje čisti izbori. Ne postoje izbori koji su bili pravi i pošteni. Generalno nikad se ovde nije nešto rešavalo izborima. Ako želimo da vratimo veru u politički sistem mi moramo da osnujemo ovaj anketni odbor koji će da utvrdi zaista stanje u biračkom spisku, koliko imamo glasača, koji će da utvrdi zašto se ne poštuju zakoni i pravila o medijskom predstavljanju, pa imamo situaciju da se vladajuća garnitura uvek može da zloupotrebljava. To su radili ovi pre vas, vi to pravilno konstatujete kada kažete da je vlast DS, koja je vladala pre vas, isto to radila sa medijima, ali vi to isto radite kao i oni. Znači, vi ste dobili 2012. godine podršku da prekinete sa tom politikom, a ponašate sa na isti ili na gori način nego oni vaši prethodnici, koje bi trebalo da ispita i finansijske malverzacije, jer ne zaboravite da je šest hiljada građana uplatilo identičnu sumu od 40.000 dinara Aleksandru Vučić gde ima i socijalnih slučajeva. Tu ima brojnih zloupotreba i anketni odbor bi mogao da utvrdi istinu o tom činjeničnom stanju.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri poslanika, te nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice i okolnosti vezanih za posete Narodnoj skupštini Republike Srbije određenih ekstremističkih organizacija i pojedinaca. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, postojao je nekada narodni predstavnik Pernar, on sada ima unuka. Unuk je ponosan na dedu zato što je deda u parlamentu Kraljevine Jugoslavije pitao pošto je srpska krv. Dakle, njegovo unuk koji ništa manje ne misli loše o Srbima, rekao je da su Srbi u Vukovaru izvršili genocid nad vukovarcima. Takođe, taj isti Ivan Pernar, unuk svoga dede, koji je pitao pošto je srpska krv, koji je ovde toplo primljen od Boška Obradovića kao veliki prijatelj srpske organizacije Dveri, a to srpske pod znacima navoda, poodavno, rekao je, da Srbi treba da priznaju genocid u Srebrenici i u Vukovaru, da su Srbi kroz JNA izvršili veliko srpsku agresiju. Dakle, to je društvo Boška Obradovića, s kim si, s njim si. On danas nariče na malo tv vremena. Molimo RTS da proveri koliko je Boško Obradović u živo, u živom programu u prenosu, ponavljam u prenosu. Vi iz RTS, koliko se puta i koliko vremena Boško Obradović uživo na RTS1 i na RTS2 obratio svojim biračima, koliko puta, koliko vremena, u koliko emisija RTS-a uživo, a u koliko sam emisija bio ja, odnosno koliko je predsednik Republike imao uživo kao najvažniji funkcioner u zemlji koliko je imao uživo tog istog vremena na toj istoj državnoj televiziji. Doći će do poraznog rezultata. On je recimo, na RTS kao poslanik za dve, tri godine bio osam puta uživo u emisijama, ja nijednom, bio sam u jednoj nasnimljenoj. On danas krokodilske suze lije, nad Boškom Pernarom, nad Atakom, nad Đilasom, pa da nam kaže koliko televizija ima Đilas? Ko je vlasnik SBB? Ko je bio vlasnik ADS? Da li im je to platio Soroš? Dakle, s kim si, onakav si. S kim si, s njim si. Politika Boška Obradovića može se svesti na sledeće, što stražnjici godi, obrazu ne smeta. Ja njemu dugujem izvinjenje. On je navikao da igra kako dugi svira. Ja nemam sluha i nisam navikao da igram kako Đilas svira, a on neka nastavi, završiće onako kao što je završio Đilas – porazom.
: Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, te konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Srđan Nogo predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom sprovođenja izbora za odbornike Skupštine grada Beograda održanih 4. marta 2018. godine od dana raspisivanja do dana objavljivanja konačnih rezultata.
Jedan anketni odbor bi pomogao građanima da shvate kako izbori funkcionišu. Na izborima se vrše brojne manipulacije. To nije specifično samo za Srbiju, pa setite se da je i Hilari Klinton ukrala 11 miliona glasova prema nekim procenama i opet nije uspela da pobedi nego je izgubila izbore od Donalda Trampa. Znači, to radi aktuelna vlast. To su radili i prethodne vlasti. To radi i vlasti u okruženju. Znači, na izborima vlast ima veliku mogućnost da vrši izborne manipulacije zahvaljujući neurednom biračkom spisku, zahvaljujući dostupnim podacima da recimo može da zna koje se osobe nalaze trenutno u inostranstvu i u postupku su readmisije, a ovde su prijavljeni, naravno i upisani u birački spisak, pa oni i ako su trajno u tim zemljama nije izvršena readmisija i znaju da sigurno neće glasati. Oni zaista glasaju ovde. To vam je onaj slučaj fantomskih brojnih birača koji se iznenada prijavljuju na kućnim adresama, naročito u višespratnicama u Beogradu i u takvim sredinama. Zahvaljujući kontroli medija vi imate apsolutnu neravnopravnost u predstavljanju. Zahvaljujući zloupotrebama i mogućnosti zloupotreblja u finansiranju vi imate ogromnu finansijsku prednost u odnosu na vaše protivkandidate. Zato građani i ne izlaze na izbore. Zato su građani digli ruke od politike. Znam da vi na sledećim izborima opet možete da pribegnete nekim začkoljicama. Recimo, u Beogradu je 40% građana glasalo na tim izborima 2018, a sve preko je veštački izazvano i na ovaj način ubacivano u glasačke listiće. Vi možete, znači, na nekim sledećim izborima ponovo tome da pribegavate, ali ne možete da pobegnete od činjenice da su građani digli ruke od politike i to je jedan ogroman problem. Taj problem kad-tad eksplodira u lice. Zato moramo da napravimo jedan anketni odbor, anketni odbor koji sve ove stvari i činjenice može da dokaže. To može da se dokazuje, naravno, i na druge načine, ali u ovom trenutku kao narodni poslanici najbolje bismo to dokazali kroz anketni odbor Narodne skupštine. Evo, ako ja nisam u pravu, a inicirao sam ovaj anketni odbor, ja odmah da podnesem ostavku i napustim ne samo mesto narodnog poslanika, nego da napustim politiku. Jedan izazov za vladajuću većinu da prihvati ovaj anketni odbor. Ako nema razloga i ako moje reči nisu tačne, vi onda prihvatite ovaj izazov. Pazite, mi smo podnosili i krivične prijave i protiv ljudi iz sadašnje vlasti i protiv ljudi iz prethodne vlasti. Godine 2012. smo podneli i krivičnu prijavu i protiv Borisa Tadića, Mikija Rakića i celog vrha tadašnje Demokratske stranke, zato što smo tada opet svedočili i započeli celu priču o izbornoj krađi, koju je tadašnja SNS takođe prihvatila, jer smo dokazali da su Dveri pokradene na izborima. Dokazali smo da, recimo, G 17 i LDP nisu imali cenzus, nego da su veštački ubačeni u parlament. To se isto i kasnije i ponavljalo. To se ponavljalo i pre ove vlasti. Nikada niko nije u Srbiji došao na vlast izborima, pa ni 2000. godine nisu se na izborima dogodile promene, ni 2012. godine vi niste došli izborima, nego čestitkom iz Brisela koja je stigla u četiri, pet, popodne, kojom se Tomislavu Nikoliću čestita pobeda, iako izbori nisu okončani. Hoćemo da vratimo poverenje u izbore, da vratimo vlast narodu, zato anketni odbor.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Aleksandar Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Lutrija Srbije“, povezanu sa Đorđem Vukadinovićem. Da li želite reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Predsedavajuća, Đođre Vukadinović je još jedan od koalicionih partnera prethodnog govornika i Boška Obradovića iz te lažne patriotske organizacije Dveri. Isto je u pitanju jedan sumnjiv posao vezan za isisavanje novca iz jednog državnog preduzeća. U pitanju je „Lutrija Srbije“, ali to je već manir. Meni je drago što je i građanima Srbije jasno da gde god su Dveri, tu je nenamensko trošenje sredstava, tu je neka zloupotreba položaja i tu je neko isisavanje novca iz različitih državnih preduzeća. Želim samo zbog javnosti da pročitam kako je glasio ugovor između Gorana Ješića, odnosno Opštine Inđija i ove njihove perjanice ovde Marije Janjušević, poznate kao „Nina medija“. Dakle, član 1. tog ugovora je od 21. februara 2005. godine tretirao zajednička prava i obaveze između naručioca i izvršioca, ali član 5. je zanimljiv. Kaže: „Naručilac priznaje izvršiocu usluge naknadu za usluge iz ovog ugovora za ukupne troškove u visini od“, pazite sad, „toliko itoliko“, namerno neću cifru da pominjem, „toliko itoliko evra“, pa onda slovima „toliko itoliko evra za praćenje 307 štampanih i 42 elektronska medija“. Mislim da prvi put u životu vidim ugovor koji je zaključen, a da se u njemu spominje cifra u evrima, dakle u devizama. Kada je reč o prethodnom govorniku, govorniku koji je malopre komentarisao beogradske izbore, ja ne znam zašto je on pristao na očigledan zadatak koji je dobio od svog šefa Boška Obradovića, pristao da komentariše beogradske izbore. Pa, upravo na beogradskim izborima su Dveri doživeli potpuni debakl. Njihov debakl na izborima je upravo bio u Beogradu. Najočigledniji je bio u Beogradu. Dva posto nisu dobili, dakle. Boško se posle izbora izvukao, na Nogu se slomila kola, pa je morao da bude smenjen sa mesta predsednika beogradskog odbora ili koju je već funkciju obavljao. Ako tada Srđan Nogo nije shvatio da Boško Obradović prodaje svoje prijatelje, da izdaje svoje stranačke kolege, onda verovatno nikada neće ni shvatiti. Dakle, Boško Obradoviću je bitan samo novac. On radi za onoga ko mu da novac, bio to Đilas, bio to bilo ko. Predsedavajuća, ostavku njegovu svakako ćemo prihvatiti. Ostavku koju je pominjao malopre svakako prihvatamo, ali iz drugog razloga – zato što je gnusno pozivao na ubistvo predsednika i premijera i na sve njihove laži, predsedavajuća, koje slušamo o nekakvom nasilju na nekim skupovima, ja želim samo jednu istinu da kažem – Ranka Panića je ubila čizma Borisa Tadića, Vuka Jeremića, Dragana Đilasa, ali i Boška Obradovića, koji je danas s njima u koaliciji.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Srđan Nogo predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nerešavanje problema građana Republike Srbije zaduženih kod poslovnih banaka kreditima indeksiranim u švajcarskim francima. Reč ima narodni poslanik Srđan Nogo. Izvolite.
Srbija je crna rupa na karti Evropi u slučaju rešavanja problema zaduženih ljudi sa indeksiranom valutnom klauzulom u švajcarskim francima. I Evropski sud pravde i brojne druge države, pa čak i nedavno i sud u Splitu, valutnu klauzulu i sam ugovor su proglasili ništavim. Jedino u Srbiji nemamo rešenje za ljude u problemu. Ko je prvi rešavao poput Mađarske, to je rešavala država. Kasnije su sasvim opravdano sudovi rešavali zato što su takvi ugovori i nelegitimni i nelegalni. Tako je i u Srbiji prema našim pravnim propisima, međutim naše pravosuđe još uvek odbija da reši takvu situaciju. Naše pravosuđe služi interesima banaka, a ne služi interesima građana. Čak i zakonodavac i Vlada Republike Srbije često služe interesima banaka, pa smo na prošloj sednici usvajali izmene Zakona o parničnom postupku upravo sa obrazloženjem da bi se olakšalo bankama. Pa dokle ćemo više u ovoj državi izlaziti u susret bankama koje nesmetano pljačkaju i državu i građani?Kada ćemo početi da vodimo računa o narodu? Ukoliko sudovi ne rade svoj posao zato što imaju VIP ugovore, mi smo to ovde javno pokazivali na sednici na kojoj je Aleksandar Vučić biran za predsednika Vlade, i on je sam rekao da nezna da li je to zakonito, ali svakako zna da nije legitimno i nije normalno. Znači, sudije imaju status VIP klijenata i trebaju te iste sudije da sude bankama, a banke jednostrano mogu da im promene nivo kamatne stope. Da li je to moguće i da li je to normalno? Ukoliko mi nemamo registar gde bi sve sudije, svi tužioci prijavljivali, i oni i sa njima povezana lica, ugovore sa bankama i kreditna zaduženja, mi ne možemo da znamo i da tražimo izuzeće tih sudija. Zato Narodna skupština kao kontrolni organ, kada pravosuđe ne funkcioniše, mora da preuzme tu ulogu i da ona osnuje anketni odbor i da istera sudove u roku od 120 dana na čistac, da ih mi nateramo da rade po zakonu, jer to što je pravosuđe nezavisno ne znači da je neodgovorno i da može da se ponaša kako hoće. Da nema pravosuđa dokaz je današnja sednica Narodne skupštine. Toliko optužba se čulo na današnjoj sednici i od strane vlasti i od strane opozicije. Ja se samo pitam da li mi imamo tužioce, šta rade ti tužioci, zašto ne pozivaju narodne poslanike da kažu kakva saznanja imaju o izvršenjima krivičnih dela? Da li tužioci u Srbiji ništa ne rade? Čak kad vlast optužuje za nešto opoziciju, pa to nije pritisak da tužioci ne rade, nego ih upravo poziva ili to nama tužioci kažu da ljudi iz vlasti su lažovi i da im ne veruju. Ovo je jedan veliki problem koji mora da se reši. Što se tiče Ranka Panića, kolega Markoviću, Boško Oboradović i ja smo govorili na tom mitingu i bili 20 metara od incidenta kada je Ranko Panić brutalno ubijen, a ja znam da ste vi bili prisutni kao redar na tom mitingu, tako da Ranka Panića nama ne možete da spočitavate.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i nenamenskim trošenjem sredstava. Da li želite reč?
Zahvaljujem uvažena predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, pa Šutanovac dok je bio na čelu DS je zdušno pomagao Dveri, kao i Dragan Đilas, kao i Goran Ješić u Inđiji, o čemu smo sve pričali. I ovde je još jednom jasno da Dveri ne biraju za koga će da rade, odnosno biraju samo na osnovu kriterijuma, a to je novac. Ko im da više oni onda rade za njega. Želeo bih da iskoristim priliku da podsetimo šta je nekada Boško Obradović pisao i pričao za Dragana Đilasa. Kaže Boško Obradović – Dragan Đilas je lako i brzo prešao put od studentskog lidera do tajkunskog medijskog magnata. Dakle, ovo je Boško Obradović, ovaj isti Boško Obradović danas koga gledamo ovde Đilasov udarni jurišnik, najbolji plaćenik Đilasov u Skupštini Srbije. To je nekada pričao za tog istog Đilasa. Kaže – Dragan Đilas je ušao u posao sa medijima u vreme režima Slobodana Miloševića, kada su to mogli ili strani agenti, poput njegovog kompanjona s početka B92 Verana Matića, ili pouzdani ljudi bračnog para Milošević, poput Slavka Ćuruvije ili Željka Mitrovića, koji su kasnije promenili stav. Ovde se radi o tome da je čovek spreman da sve ono za šta se zalagao, da sve ono što je govorio danas pogazi i da otvoreno služi nekome za koga je nekada govorio sve najgore. Da se vratimo samo oko onog dela vezano za nenamensko trošenje sredstava, što ovaj predlog za formiranje anketnog odbora i predviđa. Dakle, želeo bih da istaknem da je za advokatske usluge tokom avgusta 2017. godine, Dveri su platile 700.000 dinara, pa onda na istu advokatsku kancelariju, samo mesec dana ranije je leglo 1,1 milion dinara, a u spisku pruženih usluga piše da toliko košta pravna obuka članova stranke, na šta je dodato još 25.000 dinara. Državna revizorska institucija je konstatovala da je nenamenski potrošeno čak 39 miliona dinara, 39 miliona dinara. U prilog toj tvrdnji obelodanjena su dokumenta u kojima je samo za digitalni marketing i gugl usluge sa računa Dveri otišlo 2,6 miliona dinara. Dakle, uzme od države, potroši na izlaske, na provode, na kafane, ono što preostane izvlači u svoj džep. I onda ne mora da čudi zašto mu je važna saradnja sa Draganom Đilasom. Važan mu je samo sopstveni džep koji puni od tajkuna poput Dragana Đilasa i Vuka Jeremića. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo deset poslanika. Poslanik Zoran Radojčić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o AP Kosovo i Metohija. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Poštovani građani Republike Srbije, uvažene kolege i koleginice narodni poslanici, polazeći od međunarodnog javnog prava i konkretnih međunarodno pravnih akata koji su sadržani u tekstu rezolucije koju mi predlažemo, te idući sledom ustavnih normi koje proističu iz ustavne preambule i ustavnih normi koje se tiče celovitosti i nedeljivosti teritorije Republike Srbije čija je AP Kosovo i Metohija nesumnjivo deo, a imam potrebu da naglasim u ovom trenutku da se AP Kosovo i Metohija nalazi pod mešovitom okupacijom NATO, EU i tzv. prištinskih vlasti. Mi predlažemo da se usvoji jedna rezolucija koja je pojačati, učiniti da se postigne jedan suverenistički stav naše Skupštine, kada je reč o predstojećim koracima kako bismo AP Kosovo i Metohiju sačuvali u sastavu Srbije. To podrazumeva, pre svega, jedan apsolutni raskid sa dosadašnjom politikom postepenog priznavanja nezavisnosti tzv. Kosova, koje je proglašeno od strane ilegalnih organa u Prištini, a kroz dijalog i posredovanje EU. Dakle, kako mogu u tom dijalogu da posreduju oni koji su učinili sve da se deo teritorije Srbije otme. Nizom pisanih i usmenih sporazuma koji su zaključeni u Briselu, a naročito njihovom postepenom implementacijom došli smo do toga da je važeći Ustav Republike Srbije na neustavan način izmenjen. Stoga se pitanje Kosova i Metohije mora vratiti u odgovarajuće međunarodne okvire, kao i ustavne okvire, imajući u vidu da je pisani Ustav pretpostavka vladavine prava. Zato je za nas od izuzetnog značaja, ne samo da se usvoji ova rezolucija, već i da se zakaže posebna sednica o Kosovu i Metohiji, koju mi nikako ne uspevamo da zakažemo, i pitamo se zašto. Ko se to i čega boji, što bi se moglo čuti na jednoj posebnoj sednici u Narodnoj skupštini Republike Srbije o Kosovu i Metohiji. Da li se možda neko boji toga sve što se ovde kaže snima i stenogramski zabeleži. Vodi se nekakav dijalog čast i poštovanje, dakle drugim institucijama i pojedincima, organizacijama, ali dijalog o Kosovu i Metohiji, treba pre svega ovde da se vodi, a ne da se vodi u Prištini, Briselu, Vašingtonu i na svakom drugom mestu, osim u Narodnoj skupštini Republike Srbije.
Zahvaljujem. Hvala kolega Radojičiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim gradonačelnikom Beograda Draganom Đilasom i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Dragan Đilas vođa saveza milionera i LJotićevaca, sada je gotovo svima poznato do trenutka dok nije počeo vršiti vlast. Ukupno je raspolagao sa 70.000 evra. U vreme Dragana Đilasa su mediji kroz reklamu surovo kontrolisani. Danas Boško Obradović pokušava da opere biografiju Dragana Đilasa i neće oni oprati žutu boju, pljačkašku boju sa Dragana Đilasa. Pre će oni izgubiti svoje karakteristike i pokušati da odbrane ono što se odbraniti ne može. U vreme kada je Dragan Đilas sišao sa vlasti, plata je bila 320 evra. Danas je plata 428 evra. Minimalac je bio161 evro. Danas je minimalac, čini mi se, 228 evra. To je povećanje od 35 do 40%. Penzije su porasle. Javni dug pada, deficit koji je u ono vreme bio 6% BDP ne postoji. Nezaposlenost sa 26% pala je na 11%. Gle čuda kome su se Dveri pridružile. Sada narod ima više novca, narod treba da ima još više novca, taj novac treba pravilno raspodeliti. Novac treba uzeti od Đilasa, ali gle čuda, Boško Obradović je tu da pomogne da spreči, da stane na stranu milionera, da stane na stranu bogatih, da strane na stranu protiv miliona, da stane na stranu siromašnih i da pokuša da spreči da se novac distribuira prema siromašnima, prema običnim građanima i da pokuša da što više napuni džepove Dragana Đilasa koji je umešan u mnogobrojne afere. Od mosta na Adi, koji je umesto 115 miliona evra na kraju izašao 540 miliona, od Bulevara kralja Aleksandra, od podzemnih kontejnera, od „Blusplusa“, od Pionirskog grada, od rijalitija, protiv koga je Boško Obradović, ali nije protiv toga, protiv gazde, kad Dragan Đilas to radi, dakle, u mnogobrojne afere je umešan Dragan Đilas. I, danas Boško Obradović, po svaku cenu želi da odbrani pravo Dragana Đilasa da se ponovo obogati na grbači sirotinje. Zato treba formirati anketni odbor i sve ispitati što se tiče Draga Đilasa.
Hvala, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja zakonitosti donacija SNS za kampanju za predsedničke izbore 2017. godine, koji je podela Narodnoj skupštini 15. decembra 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 145 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, koji su Narodnoj skupštini podnele narodni poslanici Tatjana Macura, LJupka Mihajlovska i Branka Stamenković 8. novembra 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 145 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, LJupka Mihajlovska i Nenad Božić 17. avgusta 2018. godine. Izvolite, koleginice Macura.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštujem svoje pravilo, odnosno predlog koji sam dala na Kolegijumu koji je nedavno održan, a to je da poslanici opozicije predlažu najviše dva predloga za dopunu dnevnog reda, kako bismo unapredili rad doma Narodne skupštine. Jedan od ta dva zakona je upravo zakon - Predlog izmena i dopuna Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi. Ono što krasi ovaj zakon je upravo njegova moć, odnosno moć građana da mogu u bilo kom trenutku, shodno pravilima koji su opisani u tom zakonu, da podnesu bilo kakav predlog Narodnoj skupštini i da ta Narodna skupština o takvim predlozima diskutuje, odnosno raspravlja. Jedan od takvih predloga mislim da je daleko poznat široj javnosti, upravo se tiče izmena i dopuna Krivičnog zakonika, kada su nedavno, odnosno pre nekih godinu dana, 160.000 građana Republike Srbije podneli, odnosno izrazili svoju volju i dali svoj potpis da se predlog izmena i dopuna ovog zakona stavi na dnevni red Skupštine. Od tada gubi se svaki trag ovom Predlogu izmena i dopuna zakona i, nažalost, do danas nemamo raspravu u Skupštini povodom ovog problema. Sigurna sam u to, drage kolege narodni poslanici, da niko od nas pojedinačno nema iza sebe 160.000 glasača i da se zbog takvog načina glasanja nalaze u domu Narodne skupštine. Stoga vas molim da poštujete građansku volju i da usvojimo Predlog izmene i dopune ovog zakona, odnosno bar da ga stavimo na raspravu u domu Narodne skupštine, a onda u jednom trenutku i da usvojimo ovaj predlog i da zadamo rok Narodnoj skupštini u kojem ona ima obavezu da raspravlja o predlozima koji dolaze od strane građana. Naša prednost kao narodnih poslanika je što upravo i ovakav zakon ili bilo koji drugi zakon u bilo kom trenutku, kada god to poželimo, možemo da predamo Narodnoj skupštini. Građani moraju da ispoštuju određenu proceduru i u veoma kratkom roku najmanje 30.000 građana mora da izrazi svoju volju kako bi se neki predlog zakona našao u domu Narodne skupštine. U ovom slučaju, u konkretnom primeru radi se o 160.000 građana i ja sam sigurna u to da mi kao narodni poslanici ne smemo da zanemarimo volju 160.000 građana i s tim u vezi, zaista želim da vas podsetim da je moć građana daleko veća od moći pojedinca.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Kolega Obradoviću, da li je sve u redu sa vašim mestima? Da li sve funkcioniše? Zato što tu sedi Beba Radulović. Dobro. Sve je u redu. To mi je bitno. Narodni poslanik Tatjana Macura na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 31. jula 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji su Narodnoj skupštini podneli poslanici Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, LJupka Mihajlovska i Nenad Božić 25. septembra 2018. godine. Izvolite.
Još jednom, zahvaljujem predsedavajući i zahvaljujem se i svojim kolegama koji su na ovaj način poželeli da pruže podršku mamama u Srbiji. Nažalost, moramo da konstatujemo da Ministarstvo za rad i socijalna pitanja, kao i ministarka Slavica Đukić Dejanović nisu ispunili zadato obećanje, a to je da upute predlog izmena i dopuna Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom u dom Narodne skupštine. Nažalost, ovaj put ja to moram da učinim u ime svih mama. Predlog smo uputili u septembru mesecu, a tada smo imali veliki broj uverenja od strane ministra Đorđevića i ministarke Slavice Đukić Dejanović, kako će se izmene i dopune ovog zakona naći na dnevnom redu Skupštine. Nažalost, do danas to se nije dogodilo. Ono što možemo da konstatujemo je da je u 2017. godini u odnosu na 2016. godinu rođeno čak hiljadu prvih beba manje nego što je rođeno u 2016. godini. Jedan od razloga, odnosno jedan od argumenata koje je koristila Vlada Republike Srbije kada je uputila Predlog zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom je da će raditi upravo na pronatalitetnim merama tako što će pružiti jednu vrstu finansijske podrške porodicama koje žele da se odluče da imaju prvo, drugo, treće, četvrto ili svako sledeće dete. Ono što se dogodilo, ovaj zakon je praktično postao prepreka za porodice koje žele da dobiju svoje prvo ili drugo dete upravo zbog činjenice da je za pun iznos nadoknade majkama potrebno da budu u stalnom radnom odnosu, odnosno u kontinuitetu u radnom odnosu 18 meseci, što je, složićete se, u uslovima u Srbiji praktično kao let na Mars. Naš predlog ide u sledećem pravcu. Dakle, mi se zalažemo za to da svaka majka u Srbiji, bez obzira da li je u radnom odnosu ili nije, ima pravo na punu nadoknadu u iznosu od najmanje republičkog minimalca. Pitali smo se da li ima novca u budžetu. Pronašli smo taj novac. Žao nam je što u Predlogu budžeta za 2019. godinu nisu pronađena sredstva za majke u Srbiji. Mi smo ih pronašli i pored toga što predlažemo da se kao 63. tačka na dnevnom redu ovog zasedanja nađe Predlog izmene i dopune Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom i ukoliko ne dobijemo pozitivan odgovor sa vaše strane, mi se iskreno nadamo da ćete prihvatiti amandmane kojima smo mi uspeli da pronađemo sredstva koja u budžetu nedostaju. Drage kolege, još jednom vas pozivam, ne glasate ni za jednu poslaničku grupu, ne glasate ni za jednu stranku. Glasate za vaše prijateljice, sestre, koleginice. Dakle, pritisnite taster i glasajte za mame. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim Zaštitnikom građana Sašom Jankovićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Da li želite reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, upravo možete videti Boška Obradovića u bekstvu. Dakle, afere vezane za Sašu Jankovića, želim da se osnuje anketni odbor i da se utvrdi ko je ubijen u njegovom stanu, da li je to njegov prijatelj, da li je ubijen njegovim pištoljem, da li je ubijen njegovim metkom, da li je na rukama Saše Jankovića bilo barutnih čestica, što su nedvosmisleni dokazi da, recimo, u Americi američki sud izrekne smrtnu kaznu za takvu vrstu teškog ubistva koje se desilo u njegovom stanu. Takođe, treba ispitati Sašu Jankovića na okolnost da je kod Saše Radulovića, Saše rasulovića, zbog koga su hteli ovde da me biju ovi koji su sada pobegli od njega, kao bio im mnogo dobar pa im sada ne valja… Dakle, ko je kod Saše Radulovića u kabinetu pričao o paralelnim službama bezbednosti? Takođe, želim da ukažem na licemerje Boška Obradovića i njegovih, navodno, srpskih Dveri, kućne posluge Dragana Đilasa, koji je ovde malopre istakao pet transparenata na latinici, a pre samo 45 minuta do sat vremena padali su vatru zbog zaštite ćirilice. Nije prošlo ni 45 minuta, a oni su nam mahali sa transparentima sa ćiriličnim natpisima. Sada pogledajte koliko njih ima. Imamo jednog na latinici. Imamo jednog na ćirilici. Imamo jednog koji je protiv žutih. Imamo jednog koji je za žute. Imamo jednog Boška Obradovića koji je protiv EU, pa je onda sa DS i Lutovcem koji su isključivo za EU, pa je protiv NATO pakta, pa je sa Vukom Jeremićem koji je za NATO pakt, pa je protiv pljačke, ali se druži sa Draganom Đilasom koji ima 500 miliona evra, pa je na strani siromašnih, a pod vlašću je tajkuna Dragana Đilasa koji je zaradio 500 miliona evra dok je bio na vlasti. Šta još treba dokazati o toj družini koja se zove Savez prevaranata, varajića i ljotićevaca? Oni pričaju da je Srbija fašistička država, oni koji u svom sastavu imaju ljotićevsku organizaciju. Jedino kod Srba ko je bio fašista, to je bio LJotić, koji je nudio samo u određeno vreme usluge Adolfu Hitleru. Dakle, ukoliko se zalažete za protiv fašizacije Srbije, a družite se onima koji su bili sa LJotićem i vrše ljotićevsku propagandu, onda vi ne znate šta radite. Ako se zalažete za nekog ko hoće da veša, ubija, siluje, onda je taj savez fašistička organizacija koja želi da zavlada Srbijom i da ponovo napuni džepove Draganu Đilasu. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Lutrija Srbije“ povezanu sa Đorđem Vukadinovićem. Da li želite reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, tvorci afere su Boris Tadić i Đorđe Vukadinović, zvani Đoka Vlah, koji je promenio naciju i koji je u vreme Borisa Tadića, zajedno sa Tadićem, „Lutriju Srbije“, koja nikada nije bila u minusu, gurnuo u minus. Cela država je bila zapuštena, napuštena, bez ikakvih šansi za sadašnje i buduće generacije. Oni su pljačkali Srbiju, uspeli su čak da opljačkaju „Lutriju Srbije“ i da je gurnu u minus. Boris Tadić, Boris Lepomir, Boris drugi, Boris prijatelj Dragana Đilasa tajkuna, je omogućio da Dragan Đilas uđe u DS 2004. godine, da se obogati, da kupi DS, da je pretvori u taoca, da je gurne u dužničko ropstvo i da njome pokuša ponovo da ostvari svoje prljave ciljeve, da ponovo isprazni džepove građana, da ponovo napuni svoje džepove. Boris Tadić koji osuđuje vladajuću koaliciju zbog bekstva Georgijevskog zbog kupovine mercedesa je suđen u Makedoniji. Taj Boris Tadić je zaboravio da je isti mercedes kupio on, po istoj ceni i bez javne nabavke. Boris Tadić koji je, da se usudim, pod znacima navoda, ali gotovo bez navoda, prodao zemlju za fotelju, Boris Tadić koji je zamenio KiM za reizbor na predsedničkim izborima, koji je Amerikancima preko Vuka Jeremića i preko Borka Stefanovića obećao da će biti za nezavisno KiM samo da Albanci pričekaju, da ne proglašavaju nezavisnost KiM, dok on ne bude izabran. To se i desilo. Boris Tadić je 14. februara položio zakletvu, a Albanci su odmah 17. februara proglasili nezavisnost. Boris Tadić je ispunio obećanje. Boris Tadić je opljačkao građane Srbije. Dok je pljačkao, učestvovao je aktivno sa Draganom Đilasom u pljački, aktivno je učestvovao u izgradnji divlje države KiM na teritoriji Republike Srbije tako što je naručio mišljenje Međunarodnog suda pravde, sud koji su činili sponzori, sudije, sponzora divlje države Kosovo. Takođe, uveli su granice između Srba i Srba na Brnjaku i Jarinju. Takođe su UN zamenili Euleksom i na takav način lišili Srbiju pomoći Rusije i Kine. Ja mislim da za tu vrstu veleizdaje treba naši organi, pre svega tužilaštvo da gone pomenute Borisa Tadića, treba da gone Vuka Jeremića, koji danas svedoči odakle mu 7,5 miliona evra koje je dobio iz Hong Konga. Dakle, protiv njih treba da se povede postupak za veleizdaju, pljačku zemlje, za siromaštvo koje je bilo neizdrživo za gledanje, siromaštvo koje su proizveli običnim ljudima, građanima, radnicima koji su tumarali, nezaposleni, otpušteni po gradskim predgrađima bez kore hleba. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim pokrajinskim sekretarom za sport i omladinu Marinikom Tepić i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za privatizaciju duvanske industrije i umešanosti u to tadašnjeg državnog vrha na čelu sa tadašnjim premijerom Zoranom Živkovićem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koje je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg predsednika Republike Srbije Borisa Tadića. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za izjave Sande Rašković Ivić o Srebrenici i „Oluji“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za stečajnu aferu povezanom sa bivšim ministrom privrede Sašom Radulovićem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim Zaštitnikom građana Sašom Jankovićem i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg predsednika Republike Srbije Borisa Tadića. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg ministra inostranih poslova Vuka Jeremića. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim pokrajinskim sekretarom za sport i omladinu Marinikom Tepić i nenamenskim trošenjem sredstava. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Atlagić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa Nenadom Konstantinovićem i nekadašnjom organizacijom „Otpor“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen.
Molim vas, pre nego što pređemo na glasanje, samo da utvrdimo kvorum. Konstatujem da su u sali prisutna 133 narodna poslanika. Narodni poslanik Aleksandar Marković na osnovu člana 92. stav 2. člana 157. stav 2. i čl. 170, 192, 195, 201. i 202. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički, načelni i jedinstveni pretres o tačkama predloga dnevnog reda od 1. do 62. Da li poslanik Aleksandar Marković želi reč? Ne, hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 136 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda, u celini. Zaključujem glasanje: za – 135, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, u celini. D n e v n i r e d: 1) Predlog zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, koji je podnela Vlada; 2) Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2018. godinu, koji je podnela Vlada; 3) Predlog carinskog zakona, koji je podnela Vlada; 4) Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2019. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2019. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2019. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2019. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2019. godinu, koji je podnela Vlada; 5) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnela Vlada; 6) Predlog zakona o carinskoj službi, koji je podnela Vlada; 7) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnoj svojini, koji je podnela Vlada; 8) Predlog zakona o izmeni Zakona o republičkim administrativnim taksama, koji je podnela Vlada; 60/3MG/LJL 9) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Vlada; 10) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podnela Vlada; 11) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, koji je podnela Vlada; 12) Predlog zakona o izmenama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju, koji je podnela Vlada; 13) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o duvanu, koji je podnela Vlada; 14) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podnela Vlada; 15) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podnela Vlada; 16) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podnela Vlada; 17) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podnela Vlada; 18) Predlog zakona o naknadama za korišćenje javnih dobara, koji je podnela Vlada; 19) Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji (Projekat tehničko-putničke stanice (TPS) Zemun - faza 2) između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada; 20) Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o državnom koncesionalnom zajmu za Projekat izgradnje obilaznice oko Beograda na autoputu E70/E75, deonica: most preko reke Save kod Ostružnice - Bubanj Potok (Sektori 4, 5 i 6) između Vlade Republike Srbije, koju predstavlja Ministarstvo finansija, kao zajmoprimca i kineske Export-Import banke, kao zajmodavca, koji je podnela Vlada; 21) Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine o obezbeđenju Republici Srbiji koncesionalnog zajma Narodne Republike Kine, koji je podnela Vlada; 22) Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o privremenom uređivanju osnovica za obračun i isplatu plata, odnosno zarada i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava, koji je podnela Vlada; 23) Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Banca Intesa a.d. Beograd, za izmirenje obaveza Javnog preduzeća „Srbijagas" Novi Sad po osnovu Ugovora o kreditu za izgradnju razvodnog gasovoda Aleksandrovac - Brus - Kopaonik - Raška - Novi Pazar - Tutin (II faza), koji je podnela Vlada; 24) Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Societe General Banke Srbije a.d. Beograd, Komercijalne banke a.d. Beograd, Banke Poštanska štedionica a.d. Beograd, OTP banke Srbija a.d. Novi Sad i Vojvođanske banke a.d. Novi Sad po zaduženju Javnog preduzeća „Srbijagas" Novi Sad, po osnovu ugovora o kreditu za izgradnju gasovoda na teritoriji Republike Srbije od granice sa Republikom Bugarskom do granice sa Mađarskom i drugim susednim zemljama sa Republikom Srbijom, koji je podnela Vlada; 25) Predlog zakona o potvrđivanju Aneksa broj 1 Finansijskog ugovora Železnička pruga Niš - Dimitrovgrad od 31. januara 2018. godine, između Republike Srbije i Evropske investicione banke, koji je podnela Vlada; 26) Predlog zakona o izmeni i dopunama Zakona o privrednim društvima, koji je podnela Vlada; 27) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju, koji je podnela Vlada; 28) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ulaganjima, koji je podnela Vlada; 29) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudskim taksama, koji je podnela Vlada; 30) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radnom vremenu posade vozila u drumskom prevozu i tahografima, koji je podnela Vlada; 31) Predlog zakona o dopuni Zakona o komunalnim delatnostima, koji je podnela Vlada; 32) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova, koji je podnela Vlada; 33) Predlog zakona o Fondu za nauku Republike Srbije, koji je podnela Vlada; 34) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o patentima, koji je podnela Vlada; 35) Predlog zakona o izmenama Zakona o privremenom uređivanju načina naplate takse za javni medijski servis, koji je podnela Vlada; 36) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, koji je podnela Vlada; 37) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o platama državnih službenika i nameštenika, koji je podnela Vlada; 38) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, koji je podnela Vlada; 39) Predlog zakona o izmenama Zakona o platama službenika i nameštenika u organima autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave, koji je podnela Vlada; 40) Predlog zakona o izmeni Zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru, koji je podnela Vlada; 41) Predlog zakona o izmenama Zakona o zaposlenima u javnim službama, koji je podnela Vlada; 42) Predlog zakona o izmenama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, koji je podnela Vlada; 43) Predlog zakona o izmenama Zakona o platama zaposlenih u javnim agencijama i drugim organizacijama koje je osnovala Republika Srbije, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave, koji je podnela Vlada; 44) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o inspekcijskom nadzoru, koji je podnela Vlada; 45) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama, koji je podnela Vlada; 46) Predlog zakona o radijacionoj i nuklearnoj sigurnosti i bezbednosti, koji je podnela narodni poslanik Maja Gojković; 47) Predlog zakona o sticanju prava svojine na zemljištu, objektima i vodovima Rudarsko-topioničarskog basena RTB Bor d.o.o. Bor, koji je podnela Vlada; 48) Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i pribavljanja dokumentacije radi realizacije izgradnje sistema za transport prirodnog gasa „Južni tok", koji je podnela Vlada; 49) Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između strana potpisnica Konvencije o policijskoj saradnji u jugoistočnoj Evropi o automatskoj razmeni DNK podataka, daktiloskopskih podataka i podataka o registrovanim vozilima, sa Sporazumom o sprovođenju Sporazuma između strana potpisnica Konvencije o policijskoj saradnji u jugoistočnoj Evropi o automatskoj razmeni DNK podataka, daktiloskopskih podataka i podataka o registrovanim vozilima, koji je podnela Vlada; 50) Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Indije o saradnji u oblasti kulture, umetnosti, mladih, sporta i medija, koji je podnela Vlada; 51) Predlog autentičnog tumačenja odredaba člana 37. st. 1-3, stav 4. tačka 4) i člana 147. Zakona o radu („Službeni glasnik RS" br. 24/05, 61/05, 54/09, 32/13, 75/14, 13/17- US i 113/17), koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo; 52) Predlog autentičnog tumačenja odredbe člana 22. Zakona o opštem upravnom postupku („Službeni glasnik RS", broj 18/16), koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo; 53) Predlog odluke o davanju saglasnosti na akta Zaštitnika građana, koji je podneo Odbor za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja; 54) Predlog odluke o izboru predsednika sudova, koji je podneo Visoki savet sudstva; 55) Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, koji je podneo Visoki savet sudstva; 56) Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Vrhovnog kasacionog suda, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu; 57) Predlog odluke o izboru zamenika javnog tužioca, koji je podnelo Državno veće tužilaca; 58) Predlog odluke o prestanku funkcije člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava; 59) Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Regulatornog tela za elektronske medije za 2018. godinu, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava; 60) Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Regulatornog tela za elektronske medije za 2019. godinu, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava; 61) Predlog odluke o davanju saglasnosti na Izmene pojedinih rashoda bez promene ukupnih rashoda Finansijskog plana Regulatornog tela za elektronske medije za 2018. godinu, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava; 62) Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Agencije za energetiku Republike Srbije za 2019. godinu, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Zahvaljujem. Ovim završavamo rad. Sutra počinjemo raspravu u 10.00 časova. Hvala. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 84 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da su u sali prisutna 102 narodna poslanika i da imamo uslove za dalji rad. Poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo rad, dozvolite mi da u vaše i u svoje ime pozdravim NJE ministra spoljnih poslova i dijaspore Republike Liban, gospodina DŽebrana Basila, koji je sa članovima delegacije u zvaničnoj poseti Republici Srbiji. Zahvaljujem. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički, načelni i jedinstveni pretres o predlozima akata iz tačaka od 1. do 62. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju svi članovi Vlade sa svojim saradnicima, kao i predstavnici Agencije za licenciranje stečajnih upravnika, savetnika u ministarstvima, predstavnici Agencije za atomsku energiju i jonizujuće zračenje, predstavnici Visokog saveta sudstva. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč, sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i čl. 170, 192, 195, 201. i 202. Poslovnika Narodne skupštine otvaram zajednički, načelni i jedinstveni pretres o tačkama iz utvrđenog dnevnog reda od 1. do 62. Da li ovlašćeni predstavnici predlagača žele reč, i kojim redom se javljate? Reč ima ministar finansija Siniša Mali.