Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Devetu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2019. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 91 narodni poslanik. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutan 131 narodni poslanik, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Saglasno članu 87. stavu 2. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da je ova sednica sazvana za ponedeljak mimo dana utvrđenih u članu 87. stav 1. Poslovnika. Pre utvrđivanja dnevnog reda, saglasno čl. 92. stav 2. i čl. 93. Poslovnika, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlogu za stavljanje na dnevni red akta po hitom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave. Narodni poslanik Đorđe Komlenski predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog zakona o izmenama Zakona o izvršenju i obezbeđenju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo pet poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Nemanja Šarović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa ubistvom i političkom pozadinom ubistva Zorana Đinđića. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je još jedan od predloga koji mi srpski radikali uporno godinama ponavljamo na početku svake sednice. Ako možete samo, Gospođo Gojković, da obezbedite red u sali, neki poslanici još uvek se nisu umirili. Dakle, vi očigledno niste u stanju da funkcionišete bez pritiska, navikli ste na ovo zvonce i dok ga ne čujete ne može u ovoj sali da zavlada mir, kao što ne možete ni da glasate. Srpska radikalna stranka uporno pokušava da vas ubedi da neke od problema koje imamo u državi rešavamo kroz institucije Republike Srbije. Međutim, vi to očigledno nećete i jedan od takvih primera je upravo i ubistvo Zorana Đinđića, čiju političku pozadinu, a i mnoge detalje same likvidacije do dana današnjeg vi niste istražili, niste razjasnili i čini mi se da i vama, kao i njegovim saradnicima u ono vreme kada je ubijen Zoran Đinđić vredi više mrtav, nego što je vredeo živ. Potpuno je bilo očigledno da tako misle i njegovi nalogodavci sa zapada i zbog toga se u Srbiji mnoge stvari ponavljaju, zbog toga se u Srbiji ne rešavaju ni atentati. Mi smo evo, i to je možda prilika da se podsetimo, bili da kažem savremenici, ne možda svedoci, jer pitanje je dali se to i desilo, navodnog atentata na predsednika Republike, Aleksandra Vučića. I upregli se svi državni organi, upregle se sve bezbednosne službe i šta su otkrili? Ništa. Slušala javnost danima kako je u Jajincima bilo, da li 97 ili 197 bezbednosno interesantnih osoba, kako je pronađen ogroman arsenal oružja, kako su hteli da ubiju prvo njega, pa onda nekog od članova njegove porodice. Međutim, na kraju ništa. Kakva ste vi vlast i kakav ste vi režim kada vi ne želite da se sazna istina ni o ubistvu bivšeg predsednika Vlade, niti navodnim atentatima na sadašnjeg predsednika Republike, a nekadašnjeg predsednika Vlade? Dakle, pod vlašću SNS sve u Srbiji je apsolutna farsa, vi sve shvatate neozbiljno, a onda kukumavčite kao ovi ili oni priželjkuju nečiju smrt.
Vreme.Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Nemanja Šarović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice i okolnosti u vezi sa pritiscima na državne organe i kršenje zakona tokom izbora za narodne poslanike u Narodnoj skupštini, održanih 2016. godine. Izvolite.
Dame i gospodo, da ste pre tri godine kada sam predložio ovu dopunu dnevnog reda imali makar malo političke mudrosti, da ste politički mogli da sagledate šta je ono što vas očekuje, ja sam siguran da bi ste vi ovaj predlog prihvatili. To je bila prilika da Narodna skupština utvrdi kakve su se sve nepravilnosti dogodile prilikom prethodnih parlamentarnih izbora i to je bilo pravo vreme da se regulišu na pravno valjan način, blagovremeno, izborni uslovi. Vi ste ovako došli do toga da svakodnevno sramotite Srbiju, da pod pritiskom stranaca menjate zakone u poslednjem trenutku, iako postoje pravila demokratska koja kažu da se ne sme, makar godinu dana, pred same izbore menjati bilo šta od izbornog zakonodavstva. Vi ste doživeli da vam evropski parlamentarci, koji ne znače mnogo ni u sopstvenim državama, drže predavanja, da vas okupljaju, neke po restoranima, neke po predvorjima hotela, neke ovde u malim skupštinskim salama i po kabinetima i da vam diktiraju uslove koje morate da ispunite kako bi EU bila zadovoljna sa vama. Kakve veze ima EU sa datumom održavanja izbora u Srbiji? Kakve veze ima EU sa članovima REM? Zar niste svi vi do juče tvrdili da je zahtev opozicije, proevropske opozicije, da se biraju novi članovi REM, nešto što je bespredmetno, nešto što je protiv zakonito i nešto što je apsolutno nemoguće. Onda preko noći ono što je bilo nemoguće postane moguće. Vi pod pritiskom nekakve Tanje Fajon, onoga „Frankenšatjna“ i još nekoliko njih koji vam dolaze kao evropski izaslanici, ja moram primetiti da nikada više zapadnih emisara po različitim pitanjima nije bilo u Srbiji, vi ste dužni da to ispunjavate. Tu se ne radi o bilo kakvom partnerstvu, ne radi se o bilo kakvom dogovoru, već se radi o diktatu, o stranom diktatu i veliko je pitanje da li je Srbija suverena država i može li se suverenom državom nazvati ona u kojoj niži evropski činovnici diktiraju kada će biti održani izbori, kakvi će biti izborni zakoni, kakav će biti sastav REM, da li je legalna i legitimna blokada RTS i mnogo toga drugog. Hajte jednom, odbrusite… [[Isključen mikrofon]]
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Božidar Delić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o pravima boraca i porodica poginulih i nestalih boraca. Da li je on tu? Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Vjerica Radeta predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Porodičnog zakona. Izvolite.
Dame i gospodo, svakodnevno smo svedoci tragičnih sudbina dece koja ostaju bez roditelja, koja bukvalno nemaju šta da jedu, žive u nehumanim uslovima i onda, pošto nema sistematskog rešenja za takve situacije, onda ako ta deca imaju neke dobre komšije koje uspeju da tu njihovu tragičnu sudbinu nekako proguraju u medije, onda se angažuju svi znani i neznani da se takvoj deci pomogne i to svakako je dobro, ali nije dobro što to ne radi država, što to ne rade lokalne samouprave. Država pribegava najlošijem rešenju, pogotovo kada su u pitanju deca čiji su roditelji živi, normalni, zdravi, pravi, ali u veoma teškoj materijalnoj situaciji. Država, dakle, pribegava najjednostavnijem za državu rešenju, a to je davanje dece hraniteljskim porodicama. Hraniteljske porodice za svako dete koje uzmu na čuvanje dobijaju po 50.000 dinara mesečno. Nažalost, tu se odavno izgubio taj humani motiv, uglavnom se od toga pravi ozbiljan biznis. Mi mislimo da to nikako nije dobro, da Porodični zakon mora da se menja, da se lokalne samouprave obavežu da na svojoj teritoriji snime stanje, da utvrde tačno koliko je takvih porodica, koliko je dece koji se sami izdržavaju, koji žive sa ostarelim i bolesnim bakama i dedama i da lokalne samouprave zbrinu takve porodice. Ako bi se to radilo na taj način, onda bi svakako država bila rasterećena i ovo bi bilo jednostavnije, ovo bi bilo nešto što je moguće veoma brzo da se reši i da prestanemo da šaljemo SMS poruke i da čitamo u novinama koliko teško žive neka deca koja nisu kriva što im je život namestio takvu sudbinu. Mi, takođe, predlažemo već više od godinu dana da se usvajanje naše dece može vršiti samo u državi Srbiji. Protiv smo usvajanja dece od strane stranih lica, zato što se od toga takođe pravi biznis, zato što još uvek imamo neraščišćene situacije i probleme sa sumnjama sa otetom decom još iz porodilišta i zato mislimo da sve ovo ukazuje da je neophodno da se Porodični zakon stavi na dnevni red, da ga dobro prečešljamo i da ga donesemo u interesu zaštite porodice. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Radeta. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vjerica Radeta, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Vjerica Radeta želi reč? (Da.) Izvolite.
Ugled Narodne skupštine je ozbiljno ugrožen i to naravno od strane skupštinske većine, jer skupštinska većina je ta koja jedino može da na to utiče. Ugled Narodne skupštine i dostojanstvo su ugroženi zato što ste dozvolili da se o ozbiljnim političkim, unutrašnjim političkim pitanjima, uslovima za održavanje izbora raspravlja van ove sale, zato što ste dozvolili da vam neka Tanja Fajon i kojekakvi istrošeni evropski činovnici kroje sudbinu, da vam naređuju šta treba da radite a šta ne treba da radite. Vi pet dana ili pet meseci pričate baš vas briga, nećete vi nikoga da slušate, vi znate šta treba da radite i kad vas malo više stisnu, zaboravite šta ste tvrdili i šta ste govorili. Vi ste, takođe, svedoci i u raspravama se ovde često čuje da su neki poslanici preletači, da neki poslanici šetaju sa poslaničkim mandatom od jedne do druge poslaničke grupe i to jeste tačno i to jeste najnemoralnije što jedan narodni poslanik može da uradi. I mi od oktobra prošle godine vas ubeđujemo da se na dnevni red stave izmene Zakona o izboru narodnih poslanika, da se u zakon vrati odredba iz Ustava Republike Srbije, koja kaže da je narodni poslanik slobodan da svoj mandat stavi na raspolaganje listi sa koje je izabran za narodnog poslanika. Zaista ne vidimo šta je tu sporno, šta bi nekom od vas koji biste za ovo glasali moglo da smeta. Verujem da je svima stalo do toga da se zaštiti izborna volja građana, a ovo je jedan od načina da se upravo zaštiti izborna volja građana. Postoji mnogo načina, i na biračkom mestu i u predizbornoj kampanji itd. i mi o tome govorimo i govorićemo. Ali, osnovni način da se vrati dostojanstvo Narodnoj skupštini jeste da se od sledećeg saziva Narodne skupštine, kada se utvrde poslaničke grupe, da to ostane do kraja saziva, da se ne prave svaki dan nove poslaničke grupe, da se ne šetaju poslanici sa mandatom ispod miške, pa ko više da. Ovo je valjda neverovatno da mi imamo narodne poslanike koji su u toku samo ovog skupštinskog mandata promenili četiri ili pet političkih stranaka. Mi i dalje insistiramo na tome, nemojte da čekate da vam Tanja Fajon tako nešto naredi, neće, zato što je njoj i ostalima koji sa njom dolaze u interesu da u Srbiji ništa ne funkcioniše kako treba. Vi ste u zabludi ako mislite da je njima stalo da se politička situacija u zemlji uredi. Ne, nije. Zato vam još jedanput kažemo i apelujemo, poslušajte predlog SRS. Ozbiljni smo, državotvorni i mi smo ti koji želimo dobro i državi Srbiji i koji želimo da vratimo dostojanstvo Narodnoj skupštini. Na tome radimo od kad smo u Narodnoj skupštini. Još jedanput, molim vas, prihvatite ovaj naš predlog. U opštem je interesu.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o stavljanju van snage Zakona o radu, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o državljanstvu Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović želi reč? (Da.) Izvolite.
Vlast u Srbiji kontinuirano od 2006. godine pokazuje nedopustivu indolentnost prema pitanju i položaju srpskog naroda u Crnoj Gori. Ove izmene zakona su u cilju pomoći svim Srbima koji žele da postanu državljani Republike Srbije, jer to im je omogućio Ustav iz 2006. godine, kao i Zakon o državljanstvu iz 2007. godine. Da li ste se zapitali, gospodo narodni poslanici, a pogotovo vi iz SNS, koji ste zajedno sa Aleksandrom Vučićem na čelu obećavali Srbima iz Crne Gore da ćete da unapredite i omogućite im da dobiju državljanstvo, kako bi olakšali sebi život i eventualno da se spasu od progona Milove antisrpske vlasti, zašto to niste uradili i zašto ovo pitanje niste pokrenuli sa mrtve tačke već toliki niz godina? Pre sto godina, tačnije odmah po završetku Prvog svetskog rata, po popisu iz 1919. godine, u Crnoj Gori, u srpskoj Crnoj Gori, se preko 90% njih izjašnjavalo da su pripadnici srpskog naroda. Danas je taj broj smanjen za dve trećine. Upravo vi, koji ne činite ništa da im pomognete u takvoj situaciji ignorišete sve njihove apele za pomoć i njihove težnje da se povežu sa maticom Srbijom, činite sve da dodatno pomažete antisrpskoj Milovoj mafijaškoj vlasti da vrši asimilizaciju našeg naroda u Crnoj Gori. Mnogi od njih imaju velike probleme prilikom zapošljavanja, prilikom školovanja svoje dece zato što nisu u mogućnosti da brzo i efikasno, kako je to Zakon o državljanstvu Republike Srbije u prvom predlogu predvideo i kako ste se i vi zaklinjali upravo njima kada ste tražili njihove glasove, svih onih koji imaju pravo da glasaju ovde, da ćete rešiti da to mogu da dobiju veoma brzo i članovi njihovih porodica. Zašto je to važno? Za Srbe iz Crne Gore je važno da mogu veoma brzo, dakle, najduže u roku od šest meseci, ako podnesu taj zahtev, a mnogi od njih su podneli i čekaju godinama, baš kao i Srbi iz Republike Srpske, da državljanstvom Republike Srbije se potpuno identifikuju sa svojom maticom Srbijom, jer oni to žele. Ako biste to uradili, ako biste prihvatili ovu izmenu zakona, ogroman broj njih koji nije podneo taj zahtev, podneo bi zahtev za državljanstvo i time bi i te kako bio ugrožen fantomski projekat Mila Đukanovića o stvaranju nekakve nove, dakle, veštačke nacije koja nikada u istoriji nije postojala, a pomogli biste našem narodu da ostvari svoja prava ovde u svojoj matičnoj zemlji.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ružica Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o presađivanju ljudskih organa, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Ružica Nikolić želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Milićeviću. Dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SRS podnela sam Predlog zakona o izmenama Zakona o presađivanju ljudskih organa i predložene izmene se odnose na član 23. ovog zakona. Izmene koje se predlažu su sa ciljem ukidanja pretpostavljene saglasnosti svakog punoletnog državljanina Republike Srbije, jer pretpostavljena saglasnost ostavlja ogroman prostor za zloupotrebu i može da dovede do trgovine ljudskim organima, iako je to zakonom izričito zabranjeno i tretira se kao krivično delo. Zakonom je propisano da se organi uzimaju sa umrlog lica ukoliko se to lice pre smrti nije usmeno ili pisano usprotivilo tome i na taj način ne postoji apsolutno nikakva garancija da će takvo lice u tom momentu ikome preneti informaciju da li želi ili ne želi da bude donor. Takođe je veoma diskutabilno i pitanje moždane smrti, a kada je čovek praktično još uvek živ, a znamo da se organi uzimaju samo sa živih lica. Takođe, članom 23. Zakona o presađivanju ljudskih organa, čije izmene tražimo, prekršen je član 25. Ustava Republike Srbije koji kaže da je fizički i psihički integritet nepovrediv i da niko ne može da bude izložen mučenju, nečovečnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju, niti podvrgnut medicinskim ili naučnim ogledima bez slobodno datog pristanka. Članom 23. ovog zakona krši se član 23. Ustava Republike Srbije koji kaže da je ljudsko dostojanstvo neprikosnoveno i da su svi dužni da ga poštuju i štite, kao i da svako ima pravo na slobodan razvoj ličnosti ako time ne krši prava drugih. Znači, predložene izmene su u smeru ukidanja pretpostavljene saglasnosti za darivanje ljudskih organa u slučaju smrti i mi insistiramo na ukidanju upravo te pretpostavljene saglasnosti, odnosno tražimo izmenu protivustavnog člana 23. Zakona o presađivanju ljudskih organa, jer ne može se zakonom nametnuti nešto što je suprotno Ustavu i doniranje organa radi presađivanja moguće je samo ukoliko je to isključivo volja donora i donorom se ne može zvati niko kome se organi uzimaju mimo njegove volje i sve to predstaviti kao dobrovoljni čin. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Filip Stojanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o graničnoj kontroli, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Filip Stojanović želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Milićeviću. Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli i tražim da se on uvrsti u dnevni red današnje sednice. Svima je poznato da su najvažnije karakteristike svake zemlje njene međunarodno priznate granice kojima je ona odvojena od drugih zemalja, odnosno od svojih suseda. Država Srbija ima definisane i međunarodno priznate granice prema svojim susedima. Granice države Srbije prema svom južnom susedu, odnosno Albaniji, definisane su Rezolucijom 1244 koju je doneo Savet bezbednosti UN. Na žalost, Srbija je jedna od retkih zemalja kojoj je nasilno otet deo teritorije od strane 19 država NATO pakta, te kao i neke druge države koje žele da legalizuju stanje okupacije i da granicu AP KiM prema ostatku Srbije proglase kao međunarodnu granicu. Mi ne krivimo aktuelni režim zbog situacije u kojoj se našlo KiM, ali krivimo zbog nečeg drugog. Naime, rukovodeći organi Republike Srbije moraju neprestano insistirati na Rezoluciji 1244 koja garantuje celovitost državne teritorije Republike Srbije. Međutim, do sada nismo videli da ovaj režim insistira na Rezoluciji 1244 i to smatramo nedopustivim. Podsećam vas da po Rezoluciji 1244 Srbija ima pravo da na granici prema Albaniji rasporedi 1.000 pripadnika svojih snaga bezbednosti. Uvek ću tražiti od svih režima da insistiraju na poštovanju Rezolucije 1244. Ova Rezolucija garantuje celovitost teritorije Republike Srbije i nema govora o nekoj podeli ili razgraničenju i to je stav svih Srba sa KiM. Ovo tim pre što se međunarodne okolnosti polako menjaju u našu korist i ubeđen sam da nećemo dugo čekati dan kada će KiM ponovo biti integrisano sa ostatkom Republike Srbije. Zato oko državne teritorije ne bi smelo da bude nikakvih kompromisa, dok se o drugim temama može razgovarati sa Albancima. Po ovom pitanju režim mora biti beskompromisan, ne pristajući ni na kakve pregovore ili dogovore na ovu temu. Zato imamo Ustav Srbije, imamo Rezoluciju 1244 i imamo uz nas Rusiju i Kinu. Smatram da će usvajanje ovog zakona koji sam ja predložio stvoriti jasne pretpostavke i neophodnosti što skorijeg stavljanja okupiranog dela naše teritorije pod našom punom kontrolom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 13 narodnih poslanika, protiv - niko, uzdržanih - nije bilo, nisu glasala 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tomislav Ljubenović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Tomislav Ljubenović želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Podneo sam Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, da se dopuni u dnevni red. Republika Srbija je poslednjih decenija suočena sa velikim demografskim problemima, a jedan od najvećih demografskih problema je nedovoljan broj novorođene dece, broj novorođenih je mnogo niži od broja preminulih, što dovodi do negativnog prirodnog priraštaja. Evidentan je veliki broj mladih ljudi koji napuštaju zemlju, pa je izuzetno povećan udeo starog stanovništva u ukupnom broju stanovništva. Ekonomska situacija u Republici Srbiji je sve lošija, pa se veliki broj porodica suočava sa nedostatkom finansijskih sredstava, što se direktno odražava na rađanje i podizanje dece. Imajući u vidu ove činjenice, neophodno je da država hitno preduzme sve mere kojima bi se stvorili uslovi za poboljšanje finansijskog položaja porodica sa decom i omogućila sigurnost u pogledu davanja države budućim roditeljima. Usvajanjem predloženih izmena i dopuna Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom uticalo bi u značajnoj meri na rešavanje jednog od najvećih demografskih problema, a to je nedovoljan broj novorođene dece. Što se tiče finansijskih sredstava potrebnih za sprovođenje ovog zakona, stav SRS je da treba napraviti trajnu preraspodelu sredstava u budžetu Republike Srbije, i to tako što će se konačno prestati sa finansiranjem raznih nevladinih organizacija i taj novac opredeliti za isplatu dečijeg i roditeljskog dodatka, na način kako SRS predlaže ovim izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Usvajanjem ovih izmena i dopuna, stvorio bi se osnov za podsticaj rađanja više dece i za finansijsko osnaživanje porodica sa decom, koji bi motivisao roditelje da ostanu u Srbiji i da se zaustavi trend masovnog odlaska iz Srbije. Svedoci smo svakodnevnog odlaska čitavih porodica sa juga Srbije. Odlaze mladi ljudi, mladi bračni parovi sa malom decom. Oni koji odu, sigurno se više neće vratiti. Ali, treba uložiti sve napore da oni koji su tu i ostanu. Ukoliko nastavi da se oglušuje o ovakve naše predloge, znači da vlasti nije bitno kakva će biti budućnost Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 11 narodnih poslanika, protiv - niko, uzdržanih - nije bilo, nisu glasala 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dubravko Bojić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Dubravko Bojić želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, moj predlog dopune dnevnog reda ove sednice koji sam podneo ispred SRS odnosi se na Zakon o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama, gde sam tražio dodavanja dva člana koja se odnose na uništavanje one droge koja nije za dalju upotrebu. Moram da vam kažem da od kako sam dobio ovu temu, koristio sam svaku priliku i često zloupotrebio u društvu prisustvo inspektora, psihologa, lekara i drugih stručnjaka iz ove oblasti, kako bih sa više različitih aspekata osvetlio ovaj fenomen. Droga je opšte društveni problem, sa kojim se nije lako izboriti, još ako je ta borba mlaka, bez žara, bez prave kampanje, nije ni čudo što se droga toliko ukorenila i rasprostranila. U Srbiji je toliko omasovljena proizvodnja biljaka od kojih se droga dobija, otkrili su cele plantaže pod zasadom ovih biljaka, cele porodice se bave ovim, nazovi porodičnim biznisom, a nedavni slučaj Stare Pazove govori da se i cele firme organizovano bave proizvodnjom ovih biljaka. To je i razlog što se svi ovi uspesi o kojima se svakodnevno govori oko otkrivanja plantaža i laboratorija, oduzimanje velikih količina droge i hapšenja dilera, kao da se ne dotiču srpskog narko tržišta. Nedavno je ministar policije izneo jedan podatak da je za prvih 11 meseci ove godine oduzeto više od šest tona narkotika, što je mesečno otprilike oko 600 kilograma ili 20 kilograma dnevno. Ovo je velika količina za malo srpsko tržište. Međutim, kada sam pitao stručnjake koliko će se odraziti slučaj Stare Pazove na srpskom tržištu narkotika, rekli su mi - to je kao da ste iz olimpijskog bazena zahvatili bure vode. Pre neki dan je na graničnom prelazu Gostun takođe oduzeta veća količina marihuane, 221 kilogram. Ponovo je bilo postavljeno pitanje legalizacije proizvodnje kanabisa, gde su mišljenja stručne javnosti bila podeljena, a prevladavao je stav da kanabis izaziva zavisnost. Dame i gospodo, ako nećemo da postanemo bolesno društvo, a skoro da smo u nokdaunu, i ako nećemo da budemo nokautirani, da se poslužim ovom bokserskom terminologijom, moramo svi kao sistem, kao društvo, da uradimo mnogo više u borbi protiv ove narastajuće pošasti modernog doba. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11 narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržanih – nije bilo, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Despotović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Zoran Despotović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nije bilo, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sreto Perić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o stavljanju van snage Zakona o izvršenju i obezbeđenju, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Sreto Perić želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, SRS je ovom visokom domu prvi put podnela Predlog zakona za stavljanje van snage Zakona o izvršenju i obezbeđenju 15. oktobra 2018. godine. Računajući da oni koji su bili kreatori ovakvog zakona su već izvan ovog Parlamenta i da i kad su tu nemaju značajnu ulogu u osporavanju tog zakona, da ćemo naići na razumevanje kod naših kolega narodnih poslanika koji podržavaju ovu Vladu. Međutim, tu nije bilo uspeha i mi moramo prvo da kažemo ko su javni izvršitelji, ko su oni u statusnom smislu. U statusnom smislu javni izvršitelji su privatni preduzetnici na koje je država zakonom prenela određena ovlašćenja, a kako oni to obavljaju i šta su u praksi, e tek to je posebno pitanje. U praksi se ponašaju vrlo često kao da su oni u nekoj drugoj državi, kao da treba da urade protiv svojih građana i ovo je skoro pravilo bez izuzetka. Od 214 javnih izvršitelja i tri njihova zamenika skoro da se ne bi mogao navesti pozitivan primer onih koji ovaj posao rade, uključujući neku veštinu. Odmah, da bi bilo jasno i vama i građanima Srbije, SRS se ne zalaže da dužnici ne izmiruju svoje obaveze. Naprotiv, svako mora da izmiri svoje obaveze, ali u skladu sa zakonskim mogućnosti, odnosno u skladu sa propisima. Vrlo često se dešava da ovi izvršitelji prekorače svako ovlašćenje. Vrlo često su u saradnji sa predstavnicima sudske vlasti, sa policijom i onda građani Srbije dolaze u jako, jako tešku situaciju. Kada smo primetili da ne možemo da dobijemo podršku vladajuće većine za ovakav zakon, a računali smo da je to realno, da je moguće, onda smo krenuli u prikupljanje potpisa, pa smo za nepuna dva meseca preko 100.000 potpisa od strane građana Srbije prikupili. Moram da vam kažem da je to jedna dobra praksa koju smo mi mogli da sagledamo kakva je situacija i da je mali broj, naravno, ima ih, da mali broj članova SRS koji imaju posebne i velike probleme sa ovim izvršiteljima. Da bi se zahvalili građanima Srbije koji su nam dali tu podršku, a za nas napravili obavezu, mi smo štampali specijalno izdanje „Velike Srbije“. Sada ovaj primerak delimo onima koji su nam dali potpis za ovu podršku. Mi lično mislimo da je određeni rezultat već usledio zbog ove naše aktivnosti, a to su izmene i dopune zakona koje su negde polovinom ove godine usledile. Nije u onoj meri u kojoj mi to želimo i mi ćemo sa našim aktivnostima nastaviti dalje, ali smo uspeli da izdejstvujemo da se bar smanje tarife, tarife koje naplaćuju, odnosno naknadu za svoje usluge javni izvršitelji. Oni nisu najveći i jedini problem. Svakako da nadilaze nekoliko puta osnovni dug, ali to nije najveći problem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nikola Savić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Nikola Savić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nikola Savić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona bezbednosti u saobraćaju na putevima, koji je podneo Narodnoj skupštini 28. marta 2019. godine. Da li narodni poslanik Nikola Savić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju, nije glasalo 147 narodni poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslava Stanković Đuričić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona biomedicinski potpomognutoj oplodnji , koji je podnela Narodnoj skupštini 14. marta 2019. godine. Da li narodni poslanik Miroslava Stanković Đuričić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: niko nije pristupio glasanju, nije glasalo 147 narodni poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Šešelj, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izvršnom postupku i obezbeđenju, koji su Narodnoj skupštini podnela 22 narodna poslanika poslaničke grupe SRS 17 septembra 2019. godine. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.
Poštovani gospodine Milićeviću, dame i gospodo narodni poslanici, dakle, polovinom septembra SRS je predala više od 100.000 potpisa građana Srbije i novi predlog zakona o izvršnom postupku i obezbeđenju kojim bi se konačno iz našeg pravnog sistema odstranili javni izvršitelji. Dakle, za manje od dva meseca, mi smo došli do više od 100.000 potpisa građana Srbije. To vam govori o intezitetu tog problema sa kojim se naši građani susreću. Mi smo čuli prethodne nedelje u raspravi o amandmanima da se i predstavnici vladajućih stranaka zalažu da se oko ovoga povede jedna ozbiljnija rasprava. Tako da sada ne vidim razloga da ovo ne dođe na dnevni red, pogotovo što smo videli i predstavnike SNS i SPS i Pokreta socijalista. Čak i Zaštitnik građana je govorio o tarifama, tj. haraču koji javni izvršitelji uzimaju od građana Srbije. dakle, to su ljudi koji izvlače ekstra profit iz dužničko-poverilačkih odnosa i sve na teret onih najzaduženijih građana u Srbiji, a praksa nam je pokazala i to se jasno vidi, da oni koji su najviše dužni i dalje se nesmetano zadužuju i nemaju nikakvu opasnost da se izvršitelj naplati iz njihove imovine, a oni koji propuste dve rate, njima se pleni stan, nekretnine koje javni izvršitelji zaplene. Najčešće, čast izuzecima, podele među sobom, dolaze do nekretnina po mnogo puta manjim cenama od tržišnih. Još na sve to, kada isteruju ljude iz tih stanova, oni tim isteranim ljudima naplaćuju troškove tog isterivanja. Pitanje javnih izvršitelja najbolje pokazuje liniju kontinuiteta između DS i SNS. Dakle, prvi su ovo uveli u Srbiju, ovu pošast koja već ovde traje punih osam godina, a SNS koja je ovo pitanje kritikovala, koja nije glasala za podršku izvršiteljima dok su bili u opoziciji, nakon što su došli na vlast, oni to svesrdno podržavaju i izvršitelji imaju punu podršku. To se vidi kroz rad MUP-a. Dakle, MUP, odnosno policija se ponaša kao privatno obezbeđenje, kao telohranitelji javnih izvršitelja u procesu otimanja nekretnina prezaduženih građana Srbije. Zbog toga mislim da ova podrška treba da se ukine i da se o ovom pitanju ponovo raspravi. Hvala
Zahvaljujem kolega Šešelj. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Petar Jojić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o stavljanju van snage Zakona o javnom beležništvu, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. novembra 2019. godine. Reč ima narodni poslanik Petar Jojić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine potpredsedniče, Srbija mora da uredi svoje zakonodavstvo prema promenjenim okolnostima. Javni beležnici i javni izvršitelji su, kako reče gospodin Šešelj, haračlije. Tarifa javnih beležnika je neprihvatljiva za građane Republike Srbije, ako je pet puta tarifa javnih beležnika veća od tarife koju su upravo imali redovni sudovi. Kod javnih beležnika je jedan takođe, vrlo interesantan slučaj, da je cenzus za javnog beležnika da bude imenovan u nekom mestu potrebno 25 hiljada stanovnika. Međutim, SRS smatra da njih treba ukinuti, a i kada bi opstali tu bi trebalo u svakom slučaju, da se smanji cenzus na 10 hiljada stanovnika. Nije jasno zašto se ne popunjavaju javna izvršiteljska mesta po opštinama. Imate slučaj da građani putuju i po 30, 40, 50 kilometara da bi u jednom mestu overili ugovor, a ne u sudu gde je to bilo do sada. Danas se čeka na overe kod javnih beležnika danima. Beležnici su postali stvarno haračlije. Evo, iz njihove tarife šta znači ovaj iznos koji oni određuju i naplaćuju. Zamislite, ako je vrednost predmeta overe jedan ugovor 600 hiljada dinara, u tom slučaju plaća se 10.800 dinara. Međutim, zamislite vi kako su to veliki majstori, šverceri i prevaranti, ako je vrednost overe 600 hiljada i jedan dinar, oni povećavaju duplo, za taj jedan dinara sada je overa 18 hiljada, a kod sudova je bila 1.800 dinara. Sad vidite koliko je to puta veća pljačka građana Srbije. Zamislite i to kako je moguće da se posle toliko godina ne popunjavaju beležnička mesta. Zašto? Imate, kao što je rekao gospodin Sreto Perić, imamo 214 javnih izvršitelja, oko 200 javnih beležnika, dakle, imate oko 500 ljudi u Srbiji koji se enormno bogate.
Zahvaljujem, kolega Jojiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih - nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Petar Jojić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakonika o krivičnom postupku, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. novembra 2019. godine. Da li narodni poslanik Petar Jojić želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Srbija konačno mora započeti reformu pravosuđa i reformu zakonodavstva, pogotovo kada su u pitanju sistemski zakoni. Vidite kakvo pravosuđe imamo, danas ste imali prilike da u novinama pročitate da je kriminalac obljubio dete, a dobio godinu dana zatvora. Kakvo mi to pravosuđe imamo? Kako je moguće da Bastać posle mesec i po dana nije mogao da bude priveden ili lišen slobode ili pozvan u svojstvu osumnjičenoga, ali je pozvan u svojstvu građanina, međutim saslušan je u svojstvu osumnjičenoga. Kako je moguće mesec i po dana da se čeka na njegovo saslušanje? Takođe, ukazujem vladajućoj koaliciji da je nužno menjati odredbe Zakonika o krivičnom postupku kada je u pitanju nužna odbrana. Srpska radikalna stranka predlaže da se izvrši izmena i dopuna odredbe Krivičnog zakonika, u tom delu gde bi se govorilo da nije krivično delo ono delo koje je učinjeno u nužnoj odbrani. Vi znate, dame i gospodo, da smo svedoci godinama unazad da se vrši desetine i desetine hiljada silovanja, razbojništva, razbojničkih pljački, ali da zakon nije regulisao prema uporednom pravu drugih država da građanin koji se nađe u takvoj situaciji ima pravo upotrebe oružja, oruđa i ima pravo samoodbrane da zaštiti svoj život, život svoje porodice, svoju imovinu i imovinu drugih lica, po cenu da ga liši života na licu mesta ako je ušao u privatni posed neovlašćeno. Prema tome, kao advokat sa preko 30 godina profesije, imao sam prilike da se sa desetine slučajeva sretnem sa ovakvim predmetima kojima se događaju i silovanja, i razbojništva, i ubistva, i napadi na imovinu, i napadi na građane.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Petar Jojić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. novembra 2019. godine. Da li narodni poslanik, Petar Jojić želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, već sam rekao da je nužno izvršiti izmene i dopune Krivičnog zakonika i Zakonika o krivičnom postupku. Pre svega, građani pred zakonom moraju biti jednaki. Međutim, kada je u pitanju sud, javno tužilaštvo i funkcionisanje našeg pravnog sistema, to tako nije i nije u skladu sa odredbama člana 36. i drugih odredaba Ustava Republike Srbije. Naime, kada javni tužilac podnese optužni akt i ne dođe na glavni pretres, sud odlaže glavni pretres i zakazuje za neki drugi termin. Međutim, ukoliko građanin podnese privatnu krivičnu tužbu ili kao oštećeni se pojavi pred sudom, u tom slučaju ukoliko nije pristupio na glavni pretres, sud obustavlja postupak. Prema tome, smatram da moraju stranke u postupku pred sudom biti izjednačene. Dame i gospodo, kada je u pitanju reforma pravosuđa, uslovni otpust u Republici Srbiji se ne poštuje u smislu odredaba člana 46. Krivičnog zakonika. Naime, u članu 46. Krivičnog zakonika predviđeno je da osuđeni ima pravo na uslovni otpust ukoliko je izdržao dve trećine kazne. Međutim, to se ne poštuje i tako sudovi ne postupaju. Imate slučaj da je čovek dobio uslovni otpust na sedam dana pre nego što će da mu istekne kazna od osam godina, i čovek je odbio uslovni otpust, jer je ponižen do te mere da nije hteo izaći i nije hteo da postupi po takvoj molbi i rešenju nadležnog suda. Šta je bilo? Morali su stražari da ga izbace iz zatvora. Prema tome, reforma našeg zakonodavstva i pravosuđa mora biti konačno izvršena. Postavljam pitanje Vladi – zašto se ne dostavlja parlamentu lista kandidata koji su predloženi od Državnog veća tužilaca za izbor tužilaca na ona upražnjena mesta koja postoje u Srbiji, a njih je 34? Zašto se to dozvoljava, a znate da iz Beograda odlazi preko 30 javnih tužilaca i zamenika po drugim mestima i gradovima i da im se plaćaju veliki troškovi koji se na stotine miliona iznosa beleže, ali nije jasno zašto se javni tužioci ne biraju ako je Državno veće tužilaca dostavilo …
Zahvaljujem, kolega Jojiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Komlenski, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski i Bojan Torbica 4. novembra 2019. godine. Da li narodni poslanik Đorđe Komlenski želi reč? (Da.) Izvolite.
Drugarice i drugovi, dame i gospodo, uvaženi predsedavajući, 1. januara 2020. godine naravniće se tačno 10 godina od kada su sudije za prekršaje i prekršajni sudovi uvedeni u zakonodavni sistem Republike Srbije. Svima njima uvedene su sve obaveze koje pripadaju sudijama, ali ono što je pravo sudija Republika Srbija nije regulisala na odgovarajući način kada su sudije koje sude prekršajnu materiju. Plate sudija koje sude prekršajnu materiju, koje postupaju i rade u prekršajnim sudovima nisu izjednačene sa sudijama ostalih sudova. Razlog za to ja ne znam, obzirom da je Visoki savet sudstva podržao tu inicijativu i stao na stanovište da to treba uraditi. Ministarstvo pravde se više puta izjašnjavalo da plate treba izjednačiti, tako da smo došli u situaciju u kojoj jesmo. Uvećanje, odnosno usklađivanje plata sudija koji sude prekršajnu materiju bi na godišnjem nivou koštalo Republiku Srbiju oko 220 miliona dinara. Koliko su to beznačajna sredstva u odnosu na ono što prekršajni sudovi širom Republike Srbije svojim radom inkasiraju u budžet Republike Srbije govori sledeći podatak. Samo prekršajni sud u Beogradu je u 2018. godini na ime novčanih kazni uneo u budžet Republike Srbije milijardu i 222 miliona dinara. Plate sudija i kompletnog osoblja ovog beogradskog Prekršajnog suda su bile 465 miliona dinara. Znači, više od 800 miliona dinara je u budžet Republike Srbije uneo samo Prekršajni sud u Beogradu, a gde su ostali prekršajni sudovi širom Republike Srbije? Za izjednačavanje zarada svih sudija na nivou Republike Srbije dovoljno je samo 221 milion dinara na godišnjem nivou. Uvažene kolege sudije za prekršaje nisu teret ovog budžeta, oni svoje plate zarađuju. Teret ovog budžeta su nevladine organizacije, naravno ne sve, ali mnoge od njih koje rade nasuprot interesa Republike Srbije i ja vas molim da me podržite u ovom predlogu da se ovo jednom stavi na dnevni red.
Zahvaljujem, kolega Komlenski. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ana Karadžić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju komisije za istragu i utvrđenje broja žrtava agresije NATO pakta 1999. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Đorđe Komlenski, Marijan Rističević, Ana Karadžić i Bojan Torbica 10. maja 2019. godine. Da li neko želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam - niko nije pristupio glasanju, nije glasalo ukupno 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam - niko nije pristupio glasanju, nije glasalo ukupno 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. oktobra 2018. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam - niko nije pristupio glasanju od ukupno 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. jula 2017. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam - niko nije pristupio glasanju od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. jula 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam - niko nije pristupio glasanju od ukupno 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam - niko nije pristupio glasanju od ukupno 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Da li narodni poslanik želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam, niko nije pristupio glasanju, od ukupno prisutnih 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predloga. Da li narodni poslanik želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih - nema, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predloga. Da li narodni poslanik želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam, niko nije pristupio glasanju, od ukupno prisutnih 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predloga. Da li narodni poslanik želi reč? Ne, zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih - nema, nije glasalo 141 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predloga. Da li narodni poslanik želi reč? Da. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsedniče. Skoro će osam godina od kada sam dobio zvanje počasnog profesora, Volgogradskog državnog agrarnog univerziteta. Od tada sam samo četiri puta, ovo je četvrti put da oblačim ovu nošnju, odnosno odoru koju sam dobio tada. Povod je da javno saopštim, da je rektor Univerziteta Volgogradskog državnog agrarnog univerziteta, Aleksej Semjonovič Ovčinikov, dobio zvanje redovnog člana Ruske akademije nauka, kao najviše naučno zvanje u Ruskoj Federaciji. Radi se o izuzetnom prijatelju i poštovaocu srpskog naroda, koji je više puta bio u Srbiji, zajedno sa delegacijama iz volgogradske oblasti i mislim da njegovo unapređenje zaslužuje da bude i ovde promovisan. Istovremeno, želeo bih da predložim, po ko zna koji put, Narodnoj skupštini da uvrsti u dnevni red Predlog deklaracije o genetičkim modifikovanim organizmima. Do sada sam čitao pesme, koje su po mojoj molbi napisali Ljubivoje Ršumović i drugi, a sada sam zamolio Milana Ružića, koji je nedavno objavio knjigu „Narod za izdavanje“, čiji su recenzenti Matija Bećković, Emir Kusturica i Miloš Ković, preporučujem da pročitate i on mi je o GMO i „Monsantu“, napisao sledeće: „Dragi gospodine Ševarliću, šaljem vam svoj kratki doprinos, odavno postoji težnja velikih sila da se ostvari plan rasterećenja planete Zemlje.“ U pitanju je smanjenje svetskog stanovništva, sa današnjih sedam i po milijardi, na takozvanu „zlatnu milijardu“. Toj težnji su bili podređeni mnogi zločini, u kojima smo i mi, u Srbiji, služili isključivo, kao žrtve. Američki „Monsanto“ je dve decenije bio barjaktar za postizanje tog plana, a zatim je tu ulogu preuzeo Nemački „Bajer“. Zašto nam tvorci biogenocidne „zlatne milijarde“ nameću GMO? Zato, jer je lakše, jeftinije i prikrivenije posaditi GMO u zemlju i poslužiti smrt u tanjiru, nego je sejati bombama. Ne znam zašto bismo se svojevoljno se kandidovali za nove žrtve trujući našu decu i polja, dajući tako doprinos biogenocidom rasterećenju planete Zemlja. Uvođenje GMO je tovljenje naroda smrću. Hvala vam što ste glasni u vezi sa ovom temom, jer je previše važna da bi se ovoliko ćutalo. Hvala vam.
Zahvaljujem, profesore. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević na osnovu 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za posete Narodnoj skupštini Republike Srbije određenih ekstremističkih organizacija i pojedinaca, koje je podneo Narodnoj skupštini, 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Da, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštujući odevnu modifikaciju mog kolege, poštujući boje Džon Dira, zeleno i žuto, javio sam se samo da kažem, da ne bi gledaoci bili u zabludi, Zakonom o GMO, zakonom, zabranjen je uzgoj i promet genetički modifikovanih organizama. Znači, to je zabranjeno u državi Srbiji. Deklaracija koju traži moj kolega u bojama Džon Dira, nije pravno obavezujući dokument. Zakon je pravno obavezujući dokument. Tražiti deklaracijom da se dovede u sumnju zakon koji izričito kao pravno obavezujući dokument kaže, da je zabranjen promet, uvoz i uzgoj GMO je velika greška to je već zakonom zabranjeno. Hvala vam.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme koji je podneo Narodnoj skupštini 27. septembra 2018. godine. Da li narodni poslanik Đorđe Vukadinović želi reč? Da, izvolite.
Zahvaljujem. Samo od prošle sednice na kojoj sam podneo ovaj predlog, dakle, samo poslednje dve nedelje mi imamo još nekoliko vrlo zabrinjavajućih činjenica ili indicija koje bih rekao potvrđuju potrebu za ovakvim malo na izgled radikalnim, ali rekao bih neophodnim i celishodnim predlogom. Dakle, samo poslednjih desetak dana, oglasilo se Američko ministarstvo finansija i stavilo, uvelo sankcije nizu ličnosti, pojedinaca vezanih za upravo ovu oblast o kojoj sada govorim. Dakle, industriju naoružanja, odnosno namensku industriju i neka lica koja su vezana za upravo ove najviše pominjane firme, privatne firme koje poseduju proizvodnju, ili su posedovale u prodaji proizvoda namenske industrije, ne samo Krušika nego i drugih naših fabrika. Dakle, niz ličnosti koje su kažem, vezane za trgovinu naoružanjem se našlo pod udarom sankcija Američkom ministarstva finansija. E, sada, mi kao građani, kao narod imamo dosta loše iskustvo sa tim sankcijama, jer znamo da sankcije mogu biti opravdane i mogu biti i neopravdane, zato bih ja voleo pored svih drugih razloga koje sam ovde već navodio u prilog toga da se izbace privatni posrednici iz prometa i trgovine naoružanjem, dakle, ja bih voleo da sada znamo o čemu se tu radi. Dakle, da li su te sankcije opravdane ili neopravdane. Da je reč o državnoj firmi možda bi opet zbog nekog interesa ili zameranja nekom interesu svetskih moćnika došla ta lica, odgovorna lica u tim preduzećima do sankcija, možda bi, a možda i ne bi. Mi ovako ne znamo da li je reč o nekom marifetluku i manipulaciji ili je reč, prosto, da se te ličnosti bave nedozvoljenim poslom ili je reč o tome da su negde očepili neku ili stali na žulj nekom interesu velike sile. Dakle, i zbog toga je važno da znamo da proizvodnja i promet oružja bude državni posao, ma koliko to zvučalo možda malo retičkim i nekim kolegama. Ne čujemo da je nemački „Špigl“, koliko juče, objavio tekst u kome je rekao vrlo grubo formulaciju, citiram – državni kriminal, da se ovde u prometu u okviru „Krušik“ radi o državnom kriminalu uz podršku države. Dakle, to o čemu bruje ovde javnosti, bar deo javnosti i opozicija, govori sada i najugledniji nemački nedeljnik, takođe je objavio veliki tekst na tu temu, napominjem i naglašavam - državni kriminal uz podršku države. Da li je to tačno, da je to kleveta ili zaista ima elemenata onoga o čemu se govori, ili sad već svetskoj i domaćoj štampi, voleo bih da se to utvrdi, a za početak da ne lovimo pojedinačno komarce, nego da isušimo tu baru posedništva koja proizvodi ovu malignu bolest. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Vukadinoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo - 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenice i okolnosti ubistva gospodina Olivera Ivanovića, predsednika Građanske inicijative „Srbija, demokratija, pravda“, počinjenog u Kosovskoj Mitrovici, dana 16. januara 2018. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici dr Sanda Rašković Ivić, dr Dijana Vukomanović, Đorđe Vukadinović i Slaviša Ristić 5. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Đorđe Vukadinović, želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Ovo je doslovno poslednji put da ću o ovome govoriti u ovom obliku u Narodnoj skupštini. Više puta sam predlagao, više puta obrazlagao zašto je u interesu i građana Srbije, i većine skupštinske u ovom sazivu, Skupštine Srbije u interesu da se formira anketni odbor radi utvrđivanja činjenica o ubistvu Olivera Ivanovića, kako zbog značaja, koji je gospodin Ivanović imao za Srbe na severu Kosova, a i uopšte na Kosovu i Metohiji, a naročito na severu Kosova i Metohije. U zaštiti tog stanovništva, u odbrani u nekoliko pogroma od 1999. godine, pa na ovamo, dakle on i njegovi saradnici su imali veoma važnu ulogu, naravno ne samo on nego i mnogi drugi tamo. On je bio simbol i borbe za očuvanje Srpskog naroda na Kosovu i Metohiji, a istovremeno i za toleranciju i za dijalog, i za razgovor, i sa Albancima, kako sa Albancima tako i sa predstavnicima Međunarodne zajednice. Upravo kao takav izgleda da je smetao onima kojima do dijaloga nije. Dakle, mi smo dužni na neki način, ja bar to tako osećam i zbog njega i njegove porodice, da oformimo taj anketni odbor, a mislim da bi to bilo vrlo korisno i celishodna stvar i s obzirom na optužbe koje kruže i koje se čuju o umešanosti nekih elemenata i neki srpskih elemenata u tu likvidaciju. Ma koliko to bilo strašno da se čuje, a kamoli da se potvrdi, mislim da mi kao država i kao Narodna skupština smo dužni da utvrdimo punu istinu i baš zato u vezi sa tim i na taj način sprečimo i umanjimo mogućnost manipulacije prištinske strane. Oni vode istragu, oni podižu optužnice, oni raspisuju poternice. Dakle, naravno da su nama donekle vezane ruke, ali je važno da se na taj način pokaže volja najvišeg zakonodavnog tela, da se ta istina utvrdi, a ne da se gura pod tepih. Poslednji put o tome govorim, neću više to predlagati. Apelujem na skupštinsku većinu i na čitavu javnost da shvati ovo ozbiljno, ukoliko je tu u interesu, kažem, ne sada našeg duga prema gospodinu Oliveru Ivanoviću, mada svakako ima i toga, nego pre svega našu obavezu da otklonimo svaku sumnju da je država Srbija direktno ili indirektno u to umešana. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Vukadinoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo - 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za poslovanje kablovskih operatera i emitovanja prekograničnih kanala, emitovanja domaćih reklama u sadržajima prekograničnih kanala i ostalih nepravilnosti vezanih za elektronske medije i kablovske operatere koje kontrolišu Dragan Đilas, Dragana Šolak i Dejvid Petreus, koji je podneo narodnoj skupštini 12. aprila 2019. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Risitičević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, molim za malo pažnje. Dame i gospodo narodni poslanici, martovski pogrom 2004. godine, tada u Kosovskoj Mitrovici sam bio sa Oliverom Ivanovićem. Gospodin Vukadinović je u to vreme šetao kroz Beograd, bilo je izuzetno opasno. Albanci nikad nisu zaboravili Oliveru Ivanoviću ni 2004. godinu, a ni 1999. godinu, kada je sprečio UČK, OVK teroriste da pređu na teritoriju Severne Mitrovice. Danas da nije bilo Đorđa Vukadinovića i Vojislava Koštunice Albanci ne bi imali kandidata za premijera. Njemu je to smešno. On je tada snažno podržavao Koštunicu koji je svojim potpisom abolirao Kurtija i 2018. albanskih terorista. I ja tvrdim, gotovo odgovorno, da su Albanci, znači neko od tih 2018. albanskih terorista, od kojih su neki postali navodno političari i nazovi državnici, ubili ili naredili da se ubije Oliver Ivanović. Ovi TV kanali koje sam spomenuo i ovi ovakvi poslanici, tu krivicu ima da svale na Srbe. Dok nas svi napadaju spolja, oni nas napadaju iznutra želeći da dokažu sat vremena posle ubistva da su to uradili Srbi, a ne Albanci, koji su bili teroristi i koji su ga dva puta zatvarali i … suđenja državi, čini mi se dve godine u pritvoru. Dame i gospodo narodni poslanici, što se tiče trgovine oružjem, drugi predlog Đorđa Vukadinovića, to je još jedan pokušaj iznutra da se oslabi vojna i namenska industrija Srbije. „Krušik“, „Prvi Partizan“, Lučani, posle ove kampanje izgubili su ugovore vredne 80 miliona evra. Kampanju su vodili oni i njihova novinarka iz Bugarske Gajtandžijeva i Bugari su dobili posao od 80 miliona evra koja je izgubila naša namenska industrija, koja je bila na izdisaju dok su oni vladali, sada kada se oporavila, dok se ruši kao vlast, sad je ruše kao opozicija, želeći da unize našu namensku industriju i proizvodnju svedu na onu koju su oni ostavili. Ovo je prvi put da jedan Srbin, koji se predstavljao kao Vlah i koji je priznao da se lažno predstavljao i da je pokušao da ukrade nacionalni identitet jedne manjine, ovo je prvi put da jedan Vlah radi u korist Bugarske. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – jedan, uzdržanih –nema, nije glasalo – 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na utvrđivanje dnevnog reda i predloga za spajanje rasprave, molim vas da još jednom utvrdimo kvorum. Konstatujem da je u sali prisutno 128 narodnih poslanika. Prelazimo na predlog za spajanje rasprave. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i člana 170. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi prvi zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o javnim nabavkama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o privrednim društvima, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, Predlogu zakona o dopunama Zakona o Carinskoj tarifi, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o duvanu, Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o Centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, Predlogu zakona o dopunama Zakona o prekršajima i Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti; zatim drugi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike o regulisanju duga Republike Srbije prema Slovačkoj Republici, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Sjedinjenih Američkih Država sa ciljem poboljšanja usaglašenosti poreskih propisa na međunarodnom nivou i primene FATKA propisa, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o odobrenju državnog izvoznog kredita Vladi Republike Srbije, Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Banca Intesa a.d. Beograd i Raiffeisen Banka a.d. Beograd po zaduženju Javnog preduzeća ,,Srbijagas“ Novi Sad, po osnovu Ugovora o kreditu za izgradnju razvodnog gasovoda Aleksandrovac - Brus - Kopaonik - Raška - Novi Pazar - Tutin (III faza), Predlogu zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora Autoput E-80 deonica Niš - Merdare Faza 1, između Republike Srbije i Evropske investicione banke, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Severne Makedonije o uzajamnom priznavanju odobrenja ovlašćenih privrednih subjekata za sigurnost i bezbednost (AEOS), Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o izmenama i dopunama, koji se odnosi na Sporazum o finansiranju, originalno potpisan 9. novembra 2016. godine između Republike Srbije i Nemačke razvojne banke „KfW”, Frankfurt na Majni i Posebnog sporazuma uz Sporazum o finansiranju i treći zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2002. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2003. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2004. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2005. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2006. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2007. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2008. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2009. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2010. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2011. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2012. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2013. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2014. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2015. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2016. godinu, Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2017. godinu i Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2018. godinu. Da li narodi poslanik dr Aleksandar Martinović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – niko, uzdržanih – nije bilo, nije glasao jedan od ukupno prisutnog 131 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlogu za stavljanje na dnevni red sednice akta po hitnom postupku, predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – niko, uzdržanih – nije bilo, nije glasao jedan od ukupno prisutnog 131 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Devete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2019. godini, u celini. D n e v n i r e d: Predlog zakona o javnim nabavkama, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privrednim društvima, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o dopunama Zakona o Carinskoj tarifi, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o duvanu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o Centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike o regulisanju duga Republike Srbije prema Slovačkoj Republici, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Sjedinjenih Američkih Država sa ciljem poboljšanja usaglašenosti poreskih propisa na međunarodnom nivou i primene FATKA propisa, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o odobrenju državnog izvoznog kredita Vladi Republike Srbije, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Banca Intesa a.d. Beograd i Raiffeisen Banka a.d. Beograd po zaduženju Javnog preduzeća ,,Srbijagas'' Novi Sad, po osnovu ugovora o kreditu za izgradnju razvodnog gasovoda Aleksandrovac - Brus - Kopaonik - Raška - Novi Pazar - Tutin (III faza), koji je podnela Vlada, Predlog zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora Autoput E-80 deonica Niš - Merdare Faza 1, između Republike Srbije i Evropske investicione banke, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Severne Makedonije o uzajamnom priznavanju odobrenja ovlašćenih privrednih subjekata za sigurnost i bezbednost (AEOS), koji je podnela Vlada, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o izmenama i dopunama, koji se odnosi na Sporazum o finansiranju, originalno potpisan 9. novembra 2016. godine između Republike Srbije i Nemačke razvojne banke „KfW”, Frankfurt na Majni i Posebnog sporazuma uz Sporazum o finansiranju, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2002. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2003. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2004. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2005. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2006. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2007. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2008. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2009. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2010. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2011. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2012. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2013. godinu, koji je podnela Vlada, Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2014. godinu, koji je podnela Vlada, 33. Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2015. godinu, koji je podnela Vlada, 34. Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2016. godinu, koji je podnela Vlada, 35. Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2017. godinu, koji je podnela Vlada i 36. Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2018. godinu, koji je podnela Vlada. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju dr Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija, Siniša Mali, ministar finansija, Nela Kuburović, ministar pravde, Zoran Đorđević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Branislav Nedimović, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede sa saradnicima iz ministarstava. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika, član 96. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine. Saglasno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o javnim nabavkama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o privrednim društvima, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, Predlogu zakona o dopunama Zakona o Carinskoj tarifi, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o duvanu, Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o Centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika, Predlogu zakona o dopunama Zakona o prekršajima i Predlogu zakona o izmenama i dopuni Zakona o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti. Da li predstavnici predlagača žele reč? (Da) Reč ima ministar Zoran Đorđević. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, poštovani poslanici, dame i gospodo, pred vama se nalazi set predloga zakona i probaću ukratko da predstavim svaki od njih i ključne izmene svakog od njih. Prvi u nizu je Predlog zakona o javnim nabavkama, a osnovni razlozi za donošenje ovog zakona su sledeći: usklađivnje zakonodavnog okvira u oblasti javnih nabavki sa propisima EU i ispunjenje jednog od merila za stvaranje pregovaračkog Poglavlja 5, javne nabavke i dobijanje pozitivne ocene Evropske komisije u godišnjem izveštaju, realizacija jednog od glavnih ciljeva definisani programom razvoja javnih nabavki u Republici Srbiji za period 2019/2023 godina, zatim stvaranja uslova za efikasnije sprovođenja postupka javnih nabavki, povećanje nivoa konkurencije uz smanjenja troškova i administrativnih procedura, zatim podsticanje učešća malih i srednjih preduzeća u postupcima javnih nabavki, efikasnija zaštita prava u postupcima javnih nabavki. Najvažnije rešenje i novine koje se zakonom predlažu su sledeće: utvrđeni su novi iznosi pragova do kojih se zakon ne primenjuje i pragova za primenu zakona u skladu sa praksom država članica EU u okruženju. Uvodi se novi portal javnih nabavki koji će omogućiti sprovođenje postupka javnih nabavki elektronskim putem, komunikacija i razmena podataka u postupku javne nabavke, uključujući i podnošenje ponuda odvijaće se elektronskim putem preko portala javnih nabavki. Na ovaj način obezbediće se veća transparentnost u postupcima javnih nabavki, a otvaranje ponuda će se takođe odvijati elektronskim putem, što će doprineti povećanju poverenja privrednih subjekata u sistem, a posledično i povećanju nivoa konkurencije u postupcima javnih nabavki. Zatim, način dokazivanja ispunjenosti kriterijuma za kvalitativni izbor privrednog subjekta biće pojednostavljen. Ispunjenost ovih kriterijuma dokazivaće se podnošenjem izjave privrednog subjekta na standardnom obrascu, kojim privredni subjekat potvrđuje da ispunjava sve tražene kriterijume za učešće u postupku javne nabavke. Na ovaj način privredni subjekti potvrđuju da ne postoje zakonom propisani razlozi za isključivanje iz postupka javne nabavke. Ovakvo rešenje doprineće povećanju efikasnosti, smanjenju troškova i administrativnih opterećenja za privredne subjekte prilikom pripremanja ponuda, što je od naročitog značaja za mala i srednja preduzeća. Vrste postupaka javnih nabavki i uslovi za njihovo sprovođenje su u potpunosti usklađeni sa propisima EU. Uvodi se nova vrsta postupka javne nabavke, a to je partnerstvo za inovacije. Javne nabavke društvenih i drugih posebnih usluga u koje spadaju usluge u oblasti zdravstvene i socijalne zaštite, kulture i slično, sprovodiće se po posebnom, blažem režimu u smislu kraćih rokova u postupku, limita za primenu odredbi ovog zakona, izveštavanje o zaključenim ugovorima. Uvode se i nove tehnike i instrumenti za dodelu ugovora, sistem kvalifikacije i elektronski katalozi. Predlogom zakona uvode se novi kriterijumi za dodelu ugovora u postupku javne nabavke. Ugovori o javnoj nabavci dodeljivaće se ekonomski najpovoljnijoj ponudi koja se određuje na osnovu cene ili troškova, ili odnosa cene i kvaliteta, odnosno troškova i kvaliteta, što će svakako doprineti povećanju kvaliteta dobara, usluga i radova. Uslovi za izmenu ugovora o javnoj nabavci su precizirani, čime će biti otklonjene nedoumice po pitanju dopuštenosti izmene ugovora. Takođe, precizirani su i razlozi za raskid ugovora o javnoj nabavci. Nadzor za izvršenjem ugovora o javnim nabavkama vršiće ministarstvo nadležno za poslove finansija. U oblasti zaštite prava u postupcima javnih nabavki predviđena su rešenja koja će postupak zaštite prava učiniti efikasnijim. Iznosi administrativnih taksi za podnošenje zahteva za zaštitu prava su smanjeni. Takođe, propisana je dužnost podnosioca zahteva za zaštitu prava da prilikom podnošenja zahteva dostavi dokaz o uplati taksi. U suprotnom, zahtev će biti odbačen bez prethodnog pozivanja podnosioca zahteva, da takav zahtev uredi. Odlučivanje o prekršajima propisanim Zakonom o javnim nabavkama biće preneto u nadležnost prekršajnih sudova. Pred vama se nalazi Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privrednim društvima. Zakon o privrednim društvima, kao zakon od naročitog značaja za razvoj privrede Republike Srbije i stvaranja povoljnog poslovnog okruženja za osnivanje i poslovanje privrednih subjekata neophodno je izmeniti i dopuniti sa ciljem daljeg unapređenja poslovnog ambijenta. Naime, u razvijenim tržišnim ekonomijama, kao što su ekonomija SAD i država EU, praksa je da se zaposleni u privrednom društvu stimulišu da što bolje obavljaju svoje poslove, tako što im se daje mogućnost da postanu članovi tog privrednog društva. Ovo se naročito odnosi na poseban vid stimulacije, davanje opcija da steknu učešće u kapitalu privrednog društva po povlašćenoj ceni. Ovaj način stimulacije se naročito pokazao kao delotvoran u industriji informacionih tehnologija, imajući u vidu da ta privredna društva raspolažu ograničenim sredstvima u početnoj fazi poslovanja, pa samim tim nisu u mogućnosti da kvalitetnom kadru daju velike plate. S druge strane, ova društva imaju veliki potencijal brzog rasta, a s tim u vezi i mogućnost da članovi ovog društva ostvare prilično velike profite u slučaju prodaje vlasničkog udela koji je stečen za relativno mali novac u početnoj fazi poslovanja. Imajući u vidu navedeno, činjenicu da akcionarska društva imaju mogućnost da stimulišu zaposlene, investitore, konsultante i slično da po povlašćenoj ceni steknu akcije društva davanjem opcione akcije, kao i činjenicu da su društva sa ograničenom odgovornošću najviše zastupljena u strukturi privrede Republike Srbije, Predlogom zakona omogućava se da društva sa ograničenom odgovornošću stimulišu svoje zaposlene, konsultante, investitore i slično. Osnovni ciljevi izmene i dopune navedenih zakona su sledeći, da se omogući da i društva sa ograničenom odgovornošću stimulišu svoje zaposlene, konsultante, investitore i slične izdavanjem finansijskog instrumenta, pravo na sticanje udela koje imaocima ovog finansijskog instrumenta daje pravo da steknu udeo u društvu određenog dana sa danom dospeća po povlašćenoj ceni, da zaposleni u društvu sa ograničenom odgovornošću i akcionarskom društvu učestvuju u raspodeli dobiti, stimulisanje privrednog rasta, a naročito daljeg rasta industrije, informacionih tehnologija i omogućavanje društvima iz te oblasti da posluju u skladu sa standardima, koji su opšte prihvaćeni u svetu, čime se omogućava da društva sa ograničenom odgovornošću, koja posluju u Republici Srbiji, koriste opšte prihvaćene instrumente za nagrađivanje zaposlenih, konsultanata, investitora i slično i na taj način sprečava odlivanje kapitala u inostranstvo. Pred vama se na današnjem dnevnom redu nalazi i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu. Razlozi za donošenje zakona proizilazi iz činjenice da je neophodno da u što kraćem omogućiti veću dostupnost hartija od vrednosti, denominiranih u dinarima stranim investitorima, približavanje standardima EU, smanjenje troškova finansiranja i bolju diversifikaciju investitora u domaće hartije od vrednosti, kao i bolja kontrola zaduživanja jedinica lokalnih samouprava. Pred vama se nalazi Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma. Razlozi za donošenje zakona su sledeći, usklađivanje sa zahtevima novih propisa EU, tačnije sa Petom direktivom EU 2018/843 Evropskog parlamenta i Saveta Evrope, od 30. maja 2018. godine, a koji se odnose na sprečavanje korišćenja finansijskog sistema u svrhu pranja novca ili finansiranja terorizma. Otklanjanje nedostatka, konstatovanih u drugom izveštaju, o pojačanom praćenju Republike Srbije od strane Komiteta „Manival“, telo Saveta Evrope koje se bavi procenom usaglašenosti nacionalnih sistema za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma država članica Saveta Evrope sa međunarodnim standardima FATF, kao i otklanjanje uočenih nedostataka u primeni postojećih zakonskih rešenja. Krajnji cilj zakona jeste povećanje ocene usklađenosti sa FATF preporukama. Drugim rečima, ukoliko preporuke nisu na adekvatan način prenesene u domaće zakonodavstvo, ne postoji mogućnost da one budu na pravi način sprovedene od strane obveznika, kao i državnih organa. Zbog toga je neophodno da preporuke budu prenesene i propisane ovim zakonom, čime se stvara pravni okvir za uspostavljanje efikasnog sistema za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma, a naročito njegovog preventivnog dela. Ključne izmene su sledeće, regulisanje obaveza advokata i javnih beležnika. Advokati i javni beležnici u dosadašnjem zakonu bili su označeni kao obveznici ili radnje i mere koje su bili obavezni da primenjuju, nisu bile adekvatne njihovom statusu obveznika. Javni beležnici su izmenama i dopunama ovog zakona postali gotovo ravnopravni sa advokatima u pogledu obaveza koje su dužni da preduzimaju u skladu sa zakonom. Krug obaveza koji se odnosi na advokate i javne beležnike je proširen, što znači da će njihovo angažovanje u oblasti sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma biti pojačano, a sve u cilju usklađivanja sa međunarodnim standardima. Definisanje novih obveznika primene zakona, lica koja se bave poštanskim saobraćajem i pružaoci kastodi usluge novčanika, uvršteni su u grupu obveznika koji primenjuju odredbe zakona. Nadzor nad revizorima ne sprovodi više Uprava za sprečavanje pranja novca, već Komisija za hartije od vrednosti u skladu sa Zakonom o reviziji. Uveden je jedinstveni registar korisnika novčane doznake i registra sefova. Uspostavljanje jedinstvenog registra korisnika novčane doznake ima za cilj pristup podacima o licima koja prenose novčana sredstva, bez uspostavljanja poslovnog odnosa sa pružaocem platnih usluga, odnosno mimo računa otvorenih u bankama. Na današnjem dnevnom redu nalazi se i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Ciljevi predloženog zakona su sledeći, preduzimaju se i dalji koraci u procesu digitalizacije kroz praćenje evropskih i svetskih trendova u elektronskom poslovanju, doprinosi se transparentnosti rada kao države, tako i privrednih subjekata. Smanjuje se mogućnost za korupciju i neregistrovane transakcije, čime se suzbijaju pojavni oblici sive ekonomije, postiže se ušteda u vremenu i materijalnim troškovima prilikom izdavanja elektronskih faktura. Predlogom zakona predviđa se uvođenje obaveza za poverioce, privredne subjekte javnog sektora u komercijalnim transakcijama u kojima su subjekti javnog sektora dužnici da elektronske fakture i druge zahteve za isplatu u elektronskom obliku registruju u sistemu elektronskih faktura. Sistem elektronskih faktura je sistem, tj. baza podataka preko kojeg poverioci registruju i dostavljaju elektronske fakture dužnicima, tj. subjektima javnog sektora. Sistem elektronskih faktura uspostavlja i vodi Ministarstvo finansija. Uvođenje obaveze poveriocima da registruju i dostavljaju elektronske fakture u sistemu elektronskih faktura predviđa se od 1. jula 2021. godine. Opciono registrovanje elektronskih faktura u sistemu elektronskih faktura za poverioce biće moguće i pre 1. jula 2021. godine, i to po uspostavljanju tehničko-tehnoloških uslova za registraciju. Od 1. jula 2021. godine, poverioci u komercijalnim transakcijama, u kojima su dužnici subjekti javnog sektora, više ne bi imali obavezu da izdate fakture registruju u centralnom registru faktura, već bi se registrovane elektronske fakture u sistemu elektronskih faktura automatski evidentirale u centralnom registru faktura radi daljeg praćenja rokova, izmirenja novčanih obaveza propisanih Zakonom o rokovima i izmirenjima novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Danom registrovanja elektronske fakture u sistemu elektronskih faktura smatralo bi se da je poverilac elektronsku fakturu dostavio dužniku, tj. subjektu javnog sektora. Dužnici bi imali obavezu da izmire novčane obaveze po elektronskoj fakturi samo u slučaju da je ta faktura registrovana i dostavljena preko sistema elektronske fakture. Dužnici bi imali mogućnost da nakon provere registrovane elektronske fakture tu fakturu potvrde ili odbiju. Narednog dana od dana registracije elektronske fakture u sistemu elektronskih faktura za subjekte javnog sektora počinju da teku rokovi za izmirenje novčanih obaveza. Na današnjem dnevnom redu nalazi se i Predlog zakona o izmenama i dopuna Zakona o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja. Osnovni zakon za izmene i dopune navedenog jeste stvaranje pravnog osnova da se za potrebe budućeg izveštavanja jedinstvenog informacionog sistema prosvete u okviru jedinstvene baze podataka osiguranika, osiguranih lica i evidencije obveznika, doprinosa, evidentira i podatak o porezu na dohodak građana. Predlogom zakona se, takođe, redefiniše rok za preuzimanje poslova vođenja registra zaposlenih, izabranih, imenovanih, postavljenih i angažovanih lica kod korisnika javnih sredstava od strane centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja od 1. januara 2021. godine. Menja se rok za ažuriranje podataka u jedinstvenoj bazi podataka osiguranika, osiguranih lica i evidencije obveznika, doprinosa, koji se odnose na zanimanje prema klasifikaciji zanimanja, vrsti i nivou klasifikacije koji se zahtevaju za radno angažovanje na određenim poslovima, odnosno za rad na radnom mestu, kao i podataka koji se odnose na vrstu i nivo kvalifikacije, odnosno obrazovanja koje lice ima. Sledeći na dnevnom redu je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi. Razlozi za donošenje ovog zakona su postizanje veće angažovanosti proizvodnih kapaciteta u domaćim fabrikama koje se bave serijskom montažom svih vrsta traktora i time povećane angažovanosti domaće radne snage, uz povećanje konkurentnosti gotovih proizvoda, tj. traktora na domaćim i stranim tržištima, uspostavljanje obaveze primene i objavljivanja odluka o svrstavanju, koje je potvrdila SCO, odnosno Svetska carinska organizacija i odluka o svrstavanju Evropske komisije, omogućava da sve odredbe od ključnog značaja za svrstavanje po carinskoj tarifi bude u matičnom zakonu koji reguliše tu oblast, tj. u Zakonu o carinskoj tarifi. Danas je pred vama i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Glavne izmene zakona odnose se na usklađivanje sa propisima EU, tj. Direktivom 2015/849 i Direktive 2018/843, kojima se uređuje oblast sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma i prihvatanje Preporuke 28 Manivala, tj. tela Saveta Evrope koji se bavi procenom usaglašenosti nacionalnih sistema za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma država članica Saveta Evrope sa međunarodnim standardima. A ciljevi iz zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću su: stvaranje pravnog okvira za adekvatnu kontrolu i preventivno delovanje radi sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma u oblasti igara na sreću, sprečavanje lica koja su povezana sa kriminalom da budu vlasnici ili da upravljaju pravnim licima koja priređuju igre na sreću. Naime, uvodi se poboljšan sistem kontrole, odnosno dostavljanje dokaza za praćenje i poznavanje priređivača, kako bi se prikupili podaci i informacije o vlasničkoj strukturi priređivača, upravljačkoj strukturi priređivača i finansijskim pokazateljima osnivača priređivača. Takođe, stavlja se dodatno težište na zabranu povezanosti sa licima koja su povezana sa kriminalom, odnosno koja su osuđena za određena krivična dela i teže povrede propisa kojim se uređuje sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma. Sledeće na dnevnom redu je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o duvanu. Osnovni razlozi za donošenje zakona su: stvaranje uslova za unapređenje kvaliteta pruženih usluga, poboljšanje uslova poslovanja privrednih subjekata smanjenjem administrativnog opterećenja kroz optimizaciju i digitalizaciju postupka koje sprovodi Uprava za duvan u okviru programa Vlade „E-papir“, usklađivanje sa Zakonom o opštem upravnom postupku, kao i preciznijim definisanjem obaveza privrednih subjekata. Ciljevi izmena i dopuna Zakona o duvanu su: unapređenje poslovnog ambijenta, predvidivost poslovnog okruženja, povećanje efikasnosti u procesu izdavanja i obnavljanja dozvola, ujednačeno postupanje i transparentnost u pružanju javnih usluga. Pred vama je i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika. Zakon o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika kao zakon od naročitog značaja za unapređenje postojećeg sistema otkrivanja i sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma i usaglašavanja domaćeg zakonodavstva sa svim međunarodnim standardima u ovoj oblasti bilo je potrebno izmeniti i dopuniti, odnosno bliže urediti nadležnost organa i organizacija u pogledu kontrole evidentiranja podataka, istinitosti i tačnosti tih podataka, kao i dati ovlašćenje za podnošenje zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, a imajući u vidu da će se u postupku redovnog izveštavanja Komiteta Manival zahtevati da Republika Srbija dostavi podatke o efikasnosti primene sankcija propisanih ovim zakonom. U ovom setu predloga zakona koji je na dnevnom redu Narodne skupštine je i Predlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima. Reč je o dopunama koje su minimalne, ali takođe veoma značajne za postupak javnih nabavki. Osnovni razlog za ove dopune su potreba međusobne usklađenosti između dva zakona. Naime, zbog potrebe usklađenosti sa rešenjima iz Predloga zakona o javnim nabavkama, koji predviđa novu zaštitnu meru, neophodno je intervenisati i u Zakonu o prekršajima i na taj način što će se u navedenom zakonu kao sistemskom propisati ta nova zaštitna mera. Reč je o novoj zaštitnoj meri zabrane učestvovanja u postupcima javnih nabavki, a takođe je neophodno propisati i njen sadržaj, odnosno predvideti da se ova zabrana sastoji u privremenoj zabrani učiniocu prekršaja da učestvuje u postupcima javnih nabavki. Zaštitna mera može trajati do dve godine i to računajući od dana pravosnažnosti presude kojom je izrečen prekršaj. Naravno, i stupanje na snagu ovog zakona je usklađeno sa početkom primene Zakona o javnim nabavkama. Pred vama je danas Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o posredovanju, prometu i zakupu nepokretnosti. Na osnovu objavljenih ocena u drugom izveštaju Komiteta Manival, potrebno je da Republika Srbija izvrši implementaciju preporuka u svoje zakonodavstvo, odnosno u Zakon o posredovanju, prometu i zakupu nepokretnosti. Izmene i dopune ovog zakona imaju za osnovni cilj da se, uzimajući u obzir komentare i preporuke iz drugog izveštaja, unapredi zakonski okvir za borbu protiv pranja novca i finansiranje terorizma, kako bi sistem imao polaznu osnovu za popravljanje efikasnosti i delotvornosti. Izmene i dopune člana 5. predstavljaju direktnu implementaciju FATF-a preporuka, tačnije Preporuku 28, kojom je predviđeno uvođenje standarda stručnosti i podobnosti prilikom osnivanja, tačnije davanja dozvola za rad posrednicima u prometu i zakupu nepokretnosti. U prilog pravnoj sigurnosti ide činjenica da predložena rešenja predstavljaju direktnu implementaciju preporuka FATF-a, kojima do sada nisu bile implementirane, a koje se, pre svega, odnose na onemogućavanje lica iz kriminogene sfere društva da budu u vlasničkoj ili upravljačkoj strukturi, odnosno koja su osuđena za krivična dela i teže povrede propisa kojima se uređuje sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma. Predlog zakona usklađen je sa odredbama Krivičnog zakonika. Nadam se da ćemo u narednim danima ovde u Skupštini Srbije imati konstruktivnu i argumentovanu raspravu. Pozivam vas da u danu za glasanje podržite predložena zakonska rešenja. Hvala.
Hvala, ministre Đorđeviću. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? Reč ima prof. dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, na 100. sednici Odbora za finansije, od 15 tačaka dnevnog reda, osam tačaka su bile izmene i dopune zakona koje su danas na dnevnom redu, a u nadležni su Odbora za finansije, budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Ali, nama najinteresantniji, Predlog zakona o javnim nabavkama je inače bio i predmet rasprave sednice van sedišta Skupštine, koja je bila u Zrenjaninu i upravo smo tu negde detaljno, u saradnji i sa Upravom za javne nabavke i sa Komisijom za zaštitu ponuđača u postupcima javnih nabavki, koje su u nadležnosti rada Skupštine Srbije i ovog odbora, imali jednu debatu baš o svim detaljima, kada je u pitanju ovaj Predlog zakona, tako da je na 100. sednici Odbora, i kada govorimo o drugim zakonskim rešenjima, zaista bila jedna konstruktivna atmosfera. Ono što mogu da kažem, to je da je jako dobro što smo uveli taj princip da kao odbor razmatramo zakone pre nego što se nađe uopšte u skupštinskoj raspravi. Smatramo da upravo zbog toga imamo manji broj amandmana i manji broj nesporazuma, u tom smislu da jednostavno neke stvari koje su date kao nova rešenja, da ih bolje razumemo. Ono što je još važno reći, da pored Zakona o javnim nabavkama, Zakon o javnom dugu i uopšte Zakon o carinskim tarifama i onaj koji se odnosi na deo oko zaštite od terorizma, su uglavnom primene međunarodnih direktiva i to je u stvari nešto što je naša obaveza, da negde podižemo nivo saradnje i sa drugim državama i da sprovodimo te međunarodne, ne samo evropske direktive, već i one svetske, koje se direktno primenjuju. Mislim da ovim predlogom zakona mi negde u svom već drugom, trećem koraku, zaista dajemo podršku predlogu budžeta Republike Srbije za sledeću, 2020. godinu. I ono što je važno jeste da smo na Odboru za finansije zaista jednoglasno usvojili ove predloge zakona. Hvala.
Hvala, profesorka Tomić. Sada prelazimo na predstavnike, odnosno predsednike poslaničkih grupa. Reč ima koleginica Marija Jevđić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, na dnevnom redu današnje Skupštine imamo nekoliko zakona čijim bi se usvajanjem još više učvrstila makroekonomska stabilnost naše zemlje. Jedinstvena Srbija smatra da se u poslednjih nekoliko godina puno uradilo na poboljšanju ekonomskog sistema i upravo pre nekoliko dana rejting agencija "Standard end pur" je poboljšala ocenu kreditnog rejtinga Srbije sa tendencijom za dalji rast. Zahvaljujući prethodnim ocenama i ovoj poslednjoj, Srbija će se još bolje pozicionirati na svetskom finansijskom tržištu, što će svakako uticati na brže dobijanje investicionog rejtinga, kojim će se omogućiti mnogo lakše i jeftinije zaduživanje, odnosno da ćemo sredstva koristiti po nižim kamatnim stopama. Na dobre rezultate su uticale reforme koje su sprovedene pre nekoliko godina, odnosno koje se sprovode poslednjih par godina u okviru finansijske konsolidacije i zahvaljujući tome imamo održivu makroekonomsku stabilnost. Jedinstvena Srbija to gleda kao dobru poruku za međunarodne investitore, da je rizik ulaganja u našu zemlju smanjen, tj. da je manji nego prethodnih godina i Jedinstvena Srbija kao socijalno odgovorna stranka uvek će podržavati zakon i mere kojim će se poboljšati ne samo kvalitetniji i bolji život naših građana, nego i celokupna slika Srbije u svetu. Upravo danas imamo priliku da u ovom visokom domu razmatramo nekoliko takvih zakona. Zakon o javnim nabavkama je dva puta menjan od 2013. godine i njime je uređena oblast javnih nabavki. Republika Srbija je u periodu od 2014. do 2018. godine Strategijom razvoja javnih nabavki usaglasila domaće propise sa direktivama i drugim aktima EU i njihovo puno sprovođenje u praksi. To mnogo znači, ne samo zbog usklađivanja sa tekovinama EU, već i zbog transparentnosti, veće konkurencije, ali i jednakog položaja privrednih subjekata, pogotovo malih i srednjih preduzeća. Predloženim izmenama trebalo bi se pojednostaviti postupak javne nabavke, kao i da se smanji administrativno opterećenje, poveća konkurentnost i spreči koruptivno ponašanje. Jedna od značajnih novina je elektronsko podnošenje zahteva za zaštitu prava, kao i da svi postupci nabavke se sprovode elektronskim putem, čime se povećava transparentnost i smanjuje trajanje postupka javnih nabavki. Elektronske javne nabavke će se podnositi preko portala Javnih nabavki i mislim da se time dosta unapređuje sam proces javnih nabavki, smanjuje se eventualna korupcija i birokratija i tako ćemo imati širu i jasniju sliku o javnim nabavkama. Glavni cilj programa razvoja javnih nabavki za period od 2019. do 2023. godine jeste dalji razvoj modernog i efikasnog sistema javnih nabavki i to će se raditi kroz ostvarenje četiri posebna cilja. Ciljevi se odnose na smanjenje rizika od neregularnosti, zatim, promovisanje ekološkog i socijalnog aspekta, i to uvođenjem nove vrste postupka javne nabavke, odnosno partnerstva za inovacije, jačanje konkurencije na tržištu javnih nabavki, a to će se raditi kroz pojednostavljenje procedure, smanjenjem troškova pripreme javnih nabavki, čime će se povećati interes privrednih subjekata, a samim tim se povećava i broj ponuda u postupcima javne nabavke, odnosno povećava se konkurencija među ponuđačima i povećanje efikasnosti i ekonomičnosti javnih nabavki, što se postiže uvođenjem obavezne elektronske komunikacije. Javne nabavke predstavljaju jako bitnu i značajnu komponentu u svakoj savremenoj državi i kada je sistem javnih nabavki dobro urađen, to omogućava da država pod najpovoljnijim uslovima nabavlja dobra, usluge i radove potrebnog kvaliteta. Usvajanjem predloženog zakona domaćim privrednim subjektima omogućeni su fer i jednaki uslovi poslovanja za učešće u javnim nabavkama, a ujedno ćemo upotpuniti sliku Srbije kao stabilne zemlje, čime ćemo privući još više stranih investitora. Zakonom o privrednim društvima uređuje se položaj privrednih društava, čime se stvara povoljnije poslovno okruženje za njihovo poslovanje. Predloženim izmenama uvodi se novi model nagrađivanja zaposlenih. Zakon o privrednim društvima koji od 2011. godine menja nekoliko puta, a poslednji put prošle godine, kao što sam i rekla, uređuje pravni položaj privrednih društava, što za rezultat ima razvoj privrede u Srbiji. Svakako, na privredni rast Srbije veliki uticaj imaju i mnoge reforme koje su sprovedene poslednjih godina, kao i poboljšanje uslova poslova i smanjenje administrativnog opterećenja privrede, koje se ogleda u digitalnoj transformaciji. Pre nekoliko meseci uspostavljen je projekat "e-papir", koji ima za cilj da smanji administrativne troškove od 15 do 20 odsto do 2021. godine. Ovaj projekat je posebno važan za mala i srednja preduzeća koja ostvaruju čak 35% BDP u Srbiji. Srbija ide u dobrom pravcu, jer se sve bolje rangira na "Duing biznis listi" Svetske banke za mala i srednja preduzeća. Merama fiskalne konsolidacije, kao što sam i rekla, koje nisu bile tako popularne i lake, danas imamo mogućnost da, ne rušeći ekonomsku stabilnost naše zemlje, povećavamo plate i penzije. Da se vratim na Zakon o privrednim društvima. Imajući u vidu veliki rast informacione tehnologije u Srbiji, njen sve veći udeo koji zauzima u bruto društvenom proizvodu, neophodno je da se donesu mere koje podstiču razvoj te industrije, ali i drugih privrednih delatnosti i upravo informaciona industrija vrlo često angažuje mentore i konsultante koji rade za simboličnu naknadu, ili čak za obećanje da će dobiti deo udela kada privredno društvo ostvari profit, i upravo predloženom izmenom omogućava se stimulacija za njih, odnosno za učešće u kapitalu društva. To podsticajno utiče na zaposlene i na njihovo veće zalaganje i produktivnost, što svakako utiče na povećanje vrednosti kapitala samog privrednog društva. Predložene izmene Zakona o javnom dugu treba da omoguće veću dostupnost hartija od vrednosti stranim investitorima i bolju kontrolu zaduživanja lokalnih jedinica samouprave. Učešće javnog duga u BDP Srbije za poslednje četiri godine je smanjen skoro 20% i Srbija se danas zadužuje kako bi finansirala infrastrukturne projekte, a ne da bi isplaćivala plate i penzije što je bila situacija pre nekoliko godina. Kada već govorimo o finansiranju infrastrukturnih projekata i kao poslanica ispred Jedinstvene Srbije koja dolazi iz Raške oblasti, želim da pohvalim jučerašnji početak radova na Moravskom koridoru. Moravski koridor će mnogo značiti ne samo za Raški okrug, već i za Rasinski i Moravički okrug, čime će se direktno uticati na ravnomerni regionalni razvoj, omogućena je lakša povezanost sa Beogradom i jugom Srbije, naši poljoprivredni proizvođači će lakše plasirati svoje proizvode i svakako će se pospešiti turistički razvoj tog dela Srbije. Upotpuniće se infrastrukturna slika tog dela Srbija koja će biti primamljivija, ne samo za strane, nego i za domaće investitore. U ovom delu Srbije živi oko 500 hiljada stanovnika, a izjave pojedinaca da je Moravski koridor nepotreban i preskup treba objasniti tim građanima koji sa velikim očekivanjem gledaju na ovaj projekat. Inače, u ovoj godini otplaćeno je više od 1,6 milijardi dolara obveznica emitovanih 2011. i 2013. godine. Ono što treba napomenuti jeste da je javni dug, na osnovu izdatih garancija, u novembru mesecu 2019. godine iznosio oko 1,5 milijardi evra, što je za oko 46% manje nego 2013. godine kada je iznosio 2,8 milijardi evra. Želim da pohvalim Ministarstvo finansija, pošto vidim tu i predstavnike iz pomenutog ministarstva, jer je u novembru na međunarodnom tržištu kapitala Srbija prodala 550 miliona evra obveznica sa prinosom 1,2%. Bolja cena koja je ostvarena govori da je poverenje investitora u rezultat ekonomskih reformi povećan i da je smanjen rizik ulaganja u Srbiji. Uspeli smo da se u ovoj godini dva puta pojavimo na međunarodnom ekonomskom tržištu i potvrdimo najniže kamatne stope na državne hartije od vrednosti. Predložene izmene Zakona o sprečavanju pranje novca i finansiranju terorizma, koji je danas na dnevno redu, odnosi se na usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU i u ovoj oblasti Srbija je postigla značajne napretke. O tome da je Srbija u poslednjih par godina puno radila u ovoj oblasti govori Izveštaj Saveta Evrope u kojem se navodi da je za razliku od Izveštaja iz 2016. godine, kada je 10 preporuka, koje je Manival uputio Srbiji, devet ocenjeno kao delimično ispunjeno, u poslednjem Izveštaju iz februara 2019. godine se navodi da nema preporuke koja nije ispunjena. Mislim da su Srbija i upravo Ministarstvo finansija uložilo velike napore da unapredi borbu protiv sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma i vrlo je važno istaknuti da je Srbija skinuta sa tzv. liste međunarodnog tela za sprečavanje pranja novca. To je jako važno, kako za poslovanje i buduće investitore, tako i za dalji put Srbije u Evropu, ali i za saradnju sa drugim međunarodnim organizacijama. Kada govorimo o najvećem riziku od pranja novca, on dolazi iz krivičnog dela utaje poreza i u periodu od 2013. do 2018. godine budžet Srbije je oštećen čak za 420 miliona evra. Treba naglasiti ulogu NBS u sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma. To se ugleda u saradnji sa domaćim i stranim institucijama u oblasti supervizije i obuhvata razne vidove, posebno tehničkih aktivnosti. Jedna od značajnih saradnji je između NBS i Uprave za sprečavanje pranja novca koja se ogleda u mogućnosti razmene informacija, što znatno olakšava sam proces kontrole. Da je Srbija iskreno posvećena borbi protiv pranja novca i sprečavanju finansiranja terorizma govori formiranje koordinacionog tela na čijem čelu je ministar finansija. Očekuje nas krajem godine ili početkom sledeće godine usvajanja nacionalne strategije iz ove oblasti. Mislim da smo svi svesni kolika je opasnost od terorizma u svetu i da je to globalni problem i da on direktno utiče na život ljudi. Srbija konstantno radi na tome da ojača napore u borbi protiv terorizma i zakonski je zabranjeno učešće naših građana u oružanim sukobima u drugim zemljama. Za Jedinstvenu Srbiju bezbednost naših građana je na prvom mestu i uvek ćemo podržavati napore koji se ulažu da Srbija bude zemlja stabilnosti i ekonomskog napretka. U danu za glasanje poslanička grupa Jedinstvena Srbija će podržati sve predložene zakone koji su na dnevnom redu današnje sednice. Hvala.
Hvala gospođo Jevđić. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Sada reč ima narodni poslanik gospodin Dejan Radenković. Izvolite kolega Radenkoviću.
Hvala potpredsedniče. Dame i gospodo narodni poslanici, ministre sa saradnicima, današnji paket predloga zakona koji je grupisan u ovoj tački 1. predstavlja donekle, da kažem, raznorodan skup unapređenje koji treba da omogući da se ostvare ciljevi reformske ekonomske politike i da sistemski i na dug rok se reše problemi koji postoje u nekim od najbitnijih segmenata našeg društva. Rešenja iz ovih zakonskih predloga su na tragu najboljih praksi da daju odgovore na neke od izazova koji su se javili u sprovođenju… [[Isključen mikrofon.]]
Izvinjavam se, još jednom se prijavite. Izvinite, molim vas.
Ne znam dokle sam bio u etru, ali nema problema. Evo, mogu da ponovim ovaj deo, bar.
Najbolje tako. Izvinite.
Rešenja iz ovih zakona su na tragu najboljih praksi da daju odgovore na neke od izazova koji su se javljali u sprovođenju postojećih zakona i predstavljaju olakšanje za privredu i za budžet Republike Srbije, jer će se smanjiti prostor za neke od zaista loših praksi. Najveću pažnju u ovom paketu ću ja posvetiti izmenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama, s obzirom da će moje kolege, koje smo prijavili ispred poslaničke grupe, kasnije malo detaljnije da obrazlože ostali deo predloga zakona koji je objedinjen u ovoj tački 1. Kao što sam već rekao, pred nama je danas Predlog zakona o javnim nabavkama. On je jedan veoma važan i mogu da kažem sistemski zakon. Ovim zakonom se uređuju pravila postupaka javnih nabavki koje sprovode svi državni organi da bi pribavili neko dobro, uslugu ili radove. Dakle, skoro sve investicije kod naručioca, tekući poslovi, obavljanje osnove delatnosti zahtevaju sprovođenje postupaka javnih nabavki i samo ako uspešno sprovode postupke javnih nabavki mogu uspešno i da funkcionišu. S druge strane, kako se radi o novcu svih poreskih obveznika, koji se na taj način troši, odredbe ovog zakona odnose se na njegovo sprovođenje, znači, tiče se svih građana Republike Srbije. Svi znamo koliko su reforme javnih nabavki bitan deo politike ove parlamentarne većine i koliko je energije posvećeno poboljšanju ovog kompleksnog procesa. Svi znamo koliko ovaj proces može biti unapređen, jer smo mnogo puta svi bili svedoci da je ova oblast prepuna izazova, jer je svaka javna nabavka mali test kako kredibilnosti, obećanja državne nulte tolerancije na korupciju, tako i morala svakog od nosioca javnih funkcija. Svi mi volimo kada naše ideje koje se odnose na to kako da nam Srbija bude lepše mesto za život postanu ideje koje se realizuju u praksi. Najavljene promene su potpuno logična stepenica u razvoju boljeg sistema javnih nabavki. One su, moram da kažem, oruđe za bolje planiranje, za bolju efikasnost, za transparentnost i rešavaju mnoge probleme, posebno, jer nama daju mogućnost da stavimo tačku na javne nabavke koje bivaju obesmišljene, jer je to želja onoga ko ih tako raspisuje i ko nema želju da sprovodi duh zakona, nego da obesmisli zakon bez da ga prekrši u formalnom smislu. Socijalističkoj partiji Srbije, a i meni, je baš drago što ćemo imati unapređeniju verziju zakona. Mi znamo da naši partneri imaju velike zasluge za unapređenje sistema javnih nabavki, ali isto tako mi ćemo i ovaj put istaći da naši amandmanski predlozi gotovo redovno postaju deo zakona, od prvog zakona pa do ovog današnjeg na koji smo podneli dobar deo amandmana koji, mislim da, mogu se uzeti u obzir da budu prihvaćeni i upravo moram da kažem i da su dobri, i to samo apriori ako neko želi da ih odbaci, ali treba ih sagledati. Logično je da amandmansko doterivanje zakona je izuzetno bitno i to je bar svima jasno i čak pregledom svih amandmana svih kolega poslanika, podjednako i pozicije i opozicije, smatram da ima dosta kvalitetnih amandmana o kojima ćemo razgovarati kada bude rasprava u pojedinostima. Iskoristiću priliku da kratko samo istaknem u ovom delu rasprave nešto što mislim da je bitno kada su amandmani u pitanju, pogotovo kada je u pitanju pregovarački postupak bez objavljivanja javnog poziva koji može da se sprovede samo kada određenim privredni subjekat može da izvrši nabavku i cilj nabavke je stvaranje i kupovina jedinstvenog ili umetničkog dela itd. i naručioci prema ovom Predlogu zakona nisu više u obavezi da traže mišljenje o osnovanosti primene ovog postupka pre pokretanja postupka, a to je do sada radila Uprava za javne nabavke. Logično postavljam ovo pitanje – koliko je naš sistem spreman za tako nešto, odnosno ko će i kako da iskontroliše naručioce, da li su zaista imali osnov za sprovođenje ovog postupka koji isključuje potpunu konkurenciju, svodi se na jednog ponuđača? Iz tih razloga smo i podneli amandman u kome navodimo sve razloge pa ćemo o tome kada budemo razgovarali u pojedinostima. Ono što je zanimljivo pregledom ostalih amandmana kolega, a ja sam očekivao od jednog kolege, gde smo, kolege Arsić, ne vidim ga ovde, u prethodnom kada smo radili izmene i dopune vodili ozbiljnu borbu kako da te neke stvari svedemo na minimum i s obzirom da smo u međuvremenu dobili, kao što vidim iz amandmana odličnu ideju da se formira nacionalna akademija za javnu upravu, i mi smatramo, smatram i ja da se edukacija lica isključivo obavlja kada su u pitanju javne nabavke da to rade službenici u okviru nacionalne akademije za javnu upravu. Mislim da ne trebamo više da prepuštamo tržištu, jer su mnogi, a to kolega Arsić dobro zna i da smo opet se vraćam na to, da smo vodili ozbiljnu borbu, da to svedemo na minimum minimuma, da to usmerimo ka državnim resursima i ka državnim organima da oni budu nosioci tih delatnosti. Mislim da je ovo odličan amandman, ali opet, o tome ćemo kada bude rasprava u pojedinostima. Ono što bih napomenuo posebno je da kada posle određenog vremena možemo da govorimo o nekim stvarima nakon primene zakona, ali ono što je bitno da je potrebno voditi računa o svim podzakonskim aktima, sagledati dosadašnje probleme, uzeti u obzir ono što ćemo čuti kroz raspravu, i naravno, ove predloge amandmana, sve sa ciljem da se unapredi sistem javnih nabavki u Srbiji. Ono što bih rekao dalje, kada želite da sistem učinite lišenim da vratašca za korupciju ponekad otvore prostor za čudno ponašanje, čudne linije poslovanja, sistem javnih nabavki je do danas imao procedure koje su vrlo jasno usmerene ka prevenciji negativnih iznenađenja i neracionalnog trošenja sredstava. Kao takav ima dosta ugrađenih mehanizama koji štite javna sredstva, imovinu građana Srbije, a sastavni deo toga su mehanizmi koji omogućavaju da ponuđači brane svoje interese građana, ako se uoče nepravilnosti. Bitno je što ovaj predlog znači i dalje jačanje kapaciteta državnih institucija koje treba da osiguraju da nam javne nabavke liče u na one u razvijenim zemljama. Samo razvoj kontrolnih tela može stvoriti tle za realizaciju osnovne mudrosti, država na koje želimo da se ugledamo. Mi poslanici svake godine imamo prilike da se upoznamo sa izveštajem nezavisnog organa Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, to je jedan vid kontrole koji iniciraju sami učesnici u postupku i koja je kao takva dobro zamišljena. Iz izveštaja se može videti da Republička komisija usvaja oko polovinu podnetih zahteva, što znači da ponuđači često sa pravom žale. Dodao bih, da iz tog ugla gledano je dobro što se u ovom predlogu jača integritet i dostojanstvo organa koji godišnje odluče o vrednosti sporova skoro milijardu evra. Takođe, pohvaljujem odredbu da Republička komisija ne vodi prekršajni postupak. I, tada sam pokušavao predlagaču da objasnim da je to suvišno i da je to jedan teret veliki za Republičku komisiju, ali nisam tada imao uspeha, i drago mi je što je to danas se uređuje ovim zakonskim predlogom. Postavlja se pitanje, imam dosta pitanja što se tiče integriteta ostalih državnih organa kao što je budžetska inspekcija. Ona npr. isto treba da vrši jedan vid kontrole. Nastavio bih dalje, nije presija način da se pobede loša ponašanja, nego izvesnost da sistem kada uoči štetno ponašanje reaguje tako da onoga ko čini štetu nepogrešivo efikasno i izvesno kažnjava, tako da istom ne pada gotovo nikad na pamet, da radi to što je radio. Dakle, kredibilna pretnja je osnovna osnova, a ne represija, a izvesnost je osnova kredibilnosti. Ja bih pre nekog svog samog kraja, da tako kažem, izneo i niz pohvala šta je od svih ovih, jer sam dosta stvari naveo koje su novine koje zakon donosi, ali ne bih se baš na jedan suvoparan način obratio i kolegama i koleginicama i javnosti. Ono što bih izdvojio, ja bih pohvalio uvođenje digitalizacije, odnosno elektronsko podnošenje ponuda putem portala javnih nabavki, što predstavlja napredak u smislu digitalizacije i efikasnosti postupaka. Ono što se takođe postavlja kao pitanje – da li će stići da kancelarija od 1. jula stvori sve preduslove za neometano sprovođenje postupka obzirom da se radi o novini koju do sada nismo imali? Takođe, bitna novina je da su preciznije odredbe koje definišu kada postoji sukob interesa. Suština je da onda kada je neko zaista u prednosti u odnosu na druge, postoji sukob interesa, što je dobro i nadam se da će otkloniti mnoge dileme koje su do sada postojale i koje postoje po važećem zakonu. Obzirom da imam još prilično vremena, malo bih se osvrnuo na predlog u članu 179. i 180. koji predviđa poslove monitoringa za Kancelariju za javne nabavke u cilju otkrivanja, sprečavanja i otklanjanja nepravilnosti. Predviđeno je da ove radne ne zaustavljaju postupak javne nabavke, kao i da kancelarija bliže uređuje način sprovođenja monitoringa. Ovde moram da istaknem, da postavim pitanje i da naglasim i da jednostavno podvučem da li su sagledani svi aspekti ovakvog predloga i svi problemi koji mogu nastati? Zamislite nekog savetnika iz kancelarije koji dođe da kontroliše neki veliki investicioni tender u oblasti infrastrukture ili energetike, dakle, uskostručni tenderi su u pitanju. Zamislite, naručioca kome neko u sred postupka kaže da nešto nije uradio u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama, kako će odgovorno lice da se ponaša? Da obustavi postupak ili da nastavi. Koji legitimitet ima jedna osoba ili možda više, kako se god bude propisalo, ko će i kako to da kontroliše. U nekim zemljama o tome odlučuju sudovi i šta ako neko ponuđač podnese zahtev sa primedbama koje je uvidela kancelarija, republička komisija odbije takav zahtev? Plašim se da treba dobro razmisliti o svrsishodnosti ovakvih odredbi, kao i o posledicama koje može da ima. Pitanje je da li ovde postoji sukob nadležnosti, što je problem za svaki zakon, pa i za ovaj. Možda ću nešto ostaviti nakon rasprave, da možemo da napravimo neki rezime, ali na samom kraju, moram da kažem dame i gospodo, ali i drugarice i drugovi, koleginice i kolege, vreme kojem smo svedoci je komplikovano i izazovno. Nikako danas nije lako biti crn ili beo. Naša želja je da reforme budu stvar oko koje ćemo imati konsenzus, a ne pitanje koje se dnevno politizuje. Iako je prostor za različitost politika koje se realno mogu sprovesti, toliko smanjen da je samo narcizam malih razlika jedina prepreka oko konsenzusa. Najgore što nam se može desiti je da se iznova spotičemo na istom kamenu. Ovaj set zakona koji će biti usvojen je dobra garancija da se to neće desiti. Nema nama perspektive ako će rešenja biti dominantno obojena bojom jedne većine, onda stalno prefarbavana. Sistem je ono što razlikuje uspešne zemlje i uspešne vlade od onih koje to nisu. Ovde ima sistemskog pristupa i samo je na onim koji to realizuju, da se duh zakona pretoči u praksu. Moram da kažem da SPS kao socijalno i društveno odgovorna stranka smatra da je ovaj Predlog zakona o javnim nabavkama, kao i ovaj set što se tiče prve objedinjene tačke ima potencijal da unapredi sistem, pre svega u smislu stvaranja efikasnijeg sistema koji će omogućiti da se ostvari osnovni cilj. Što se tiče javnih nabavki, na primer, da naručilac dobije tzv. vrednost za novac. S toga, naša poslanička grupa daje jasnu podršku zakonima koji Srbiju približavaju standardima, koji od Srbije prave uređeno društvo u kome se jasno definišu prava i obaveze svih i gde su zdrav razum i efikasnost osnovni principi na kojima se zasniva i privreda i javni sektor. Hvala na pažnji.
Hvala kolega Radenkoviću. Reč ima Slavica Živković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani gospodine ministre, uvaženi gosti iz ministarstva, poštovane kolege narodni poslanici, pred nama se danas nalazi set izuzetno važnih zakona i ja ću najpre u svom izlaganju nešto više reći o izmenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama, jer smatram da je izuzetno bitan, pogotovo što Zakon o javnim nabavkama uspostavlja zakonodavni okvir u oblasti javnih nabavki u Republici Srbiji. To je sistem koji omogućava poštovanje osnovnih načela slobode kretanja dobara i slobode pružanja usluga koje iz njih proizilaze. Naime, strategijom razvoja javnih nabavki u Republici Srbiji za period 2014-2018. godine, kao jedan od strateških ciljeva reforme javnih nabavki u Republici Srbiji, navedeno je potpuno usaglašavanje domaćih propisa sa međunarodnim standardima i njihovo puno sprovođenje u praksi. To podrazumeva da postupci javne nabavke koji predstavljaju vrlo stručne i složene postupke budu zakoniti i u skladu sa načelima javne nabavke, odnosno transparentni, efikasni i da omogućavaju što je moguće veću tržišnu konkurenciju u postupku javne nabavke tj. da omogućavaju jednak položaj svih zainteresovanih strana, bilo da se radi o velikim preduzećima ili o malim i srednjim preduzećima. Primena novog Zakona o javnim nabavkama imaće za posledicu značajno smanjenje i pojednostavljenje postupka u oblasti javne nabavke, smanjenje administrativnog opterećenja i na strani naručioca i na strani ponuđača, a naročito smanjenjem troškova učešća u postupcima javne nabavke, malim i srednjim preduzećima koji možda i ne raspolažu sa odgovarajućim administrativnim kapacitetima za adekvatno učešće i sprovođenje ovog postupka. Očekuje se da će pojednostavljenje procedura u javnim nabavkama i smanjenje troškova, učešće imati za posledicu povećanje interesa malih i srednjih preduzeća za učestvovanje na tržištu javnih nabavki. To će sigurno doprineti većem nivou tržišne konkurencije, odnosno povećanju prosečnog broja ponuda u postupcima javne nabavke sa pozitivnom posledicom efikasnijeg i racionalnijeg trošenja javnih sredstava. Predlog zakona o javnim nabavkama donosi pravilo da se sva komunikacija i razmena podataka u postupku javne nabavke prema propisanoj dinamici sprovodi na portalu tj. elektronski. Što se elektronske javne nabavke tiče, treba naglasiti da se u Republici Srbiji već implementirana određena rešenja koja kao obavezna uvode nove direktive. Na primer, već je elektronska objava oglasa bila u prethodnom periodu, takođe, elektronska dostupnost konkursne dokumentacije i slično. Novina koju donosi Predlog zakona o javnim nabavkama je takođe elektronsko podnošenje ponuda i prijava za učešće elektronski katalozi koje sastavlja kandidat ili ponuđač. Postojeća praksa ukazuje i na potrebu za određenim izmenama u sistemu pravne zaštite kako bi se obezbedila veća zaštita prava privrednih subjekata. Pre svega, u smislu efektivno otklonjena nezakonitost u toku samih postupaka javnih nabavki, ali i u smislu preventivnog delovanja, te adekvatnog sankcionisanja različitih oblika, nezakonitog postupanja čije se postojanje utvrdi u odgovarajućoj proceduri. Odredbe su formulisane polazeći od uspostavljanja sistema zaštite prava u Republici Srbiji i postojećih procedura, a uvažavajući odredbe važećih direktiva EU u oblasti javnih nabavki. Povećanje transparentnosti i fleksibilnosti postupka javne nabavke, smanjenje administrativnog tereta korišćenjem elektronskih sredstava jesu osnovni ciljevi izmena i dopuna ovog zakona i smatra se da u značajnoj meri uređuju postupke zaključenja ugovora o javnoj nabavci i okvirnih sporazuma radi nabavke dobara, radova, usluga, a pravna zaštita u vezi sa tim i postupcima, kao i način rada i oblik organizovanja komisije za zaštitu prava ponuđača. Izmene i dopune zakona o privrednim društvima ima i za cilj da podstiču dalji rast i razvoj privrednih delatnosti. Naime, u razvijenim tržištima i ekonomijama kao što su ekonomija SAD i državama EU, praksa je da se zaposleni u privrednom društvu stimulišu da što bolje obavljaju svoje poslove tako što im se daje mogućnost da postanu članovi tog privrednog društva. Ovo se posebno odnosi na poseban vid stimulacije davanja opcija da steknu učešće u kapitalu privrednog društva po povlašćenoj ceni. Na ovaj način zaposleni se stimulišu da što bolje obavljaju poslove i time povećavaju vrednost kapitala privrednog društva. Privredna društva angažuju i različite konsultante, saradnike, spoljne saradnike koji nisu uvek zaposleni u društvu. Vrlo često ovi konsultanti rade besplatno ili po nekim simboličnim cenama, a nemaju mogućnost da dobiju udeo u privrednom društvu. Osim toga državljani Republike Srbije, potencijalni osnivači društva sa ograničenom odgovornošću, često osnivaju privredna društva u inostranstvu kako bi mogli da koriste različite mogućnosti za stimulaciju zaposlenih. Imajući u vidu navedeno i činjenicu da akcionarska društva imaju mogućnost da stimulišu zaposlene, investitore i konsultante i slično, po povlašćenoj ceni steknu akcije društva davanjem opcija na akcije, kao i činjenicu da su društva sa ograničenom odgovornošću najzastupljenija u privredi Republike Srbije, nacrtom ovog zakona omogućava se da i društva sa ograničenom odgovornošću stimulišu svoje zaposlene, investitore, konsultante, na takav način što će izdavati finansijski instrument, pravo na sticanje udela koji imaocima ovog finansijskog instrumenta daje pravo da steknu udeo u društvu određenog dana po povlašćenoj ceni. Takođe, nacrtom zakona predloženo je da zaposleni u društvu sa ograničenom odgovornošću i akcionarskom društvu učestvuju u raspodeli dobiti, kao i da se procenat sopstvenih akcija koje akcionarsko društvo može raspodeliti zaposlenima i članovima uprave poveća sa 3% na 5%. Takođe, danas se na dnevnom redu nalazi i Zakon o izmirenjima novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, i važeći zakon propisuje obavezu za poverioce da registruju izdate fakture u centralnom registru faktura i plaćanje istih dužnik vrši samo onda ako je faktura ispravno registrovana. Predloženim izmenama i dopunama zakona uvodi se mogućnost, ali tek pošto se steknu tehničko-tehnološki uslovi da počev od 1. jula 2021. godine, obaveza poverioca da fakture i druge zahteve za isplatu, poverilac dostavlja dužniku u elektronskom obliku kroz sistem elektronske fakture, koji će uspostaviti i voditi Ministarstvo finansija. Propisivanje obaveza izdavanja elektronske fakture i drugog zahteva za isplatu u elektronskom obliku predstavlja dalji korak koji Vlada preduzima u cilju realizacije procesa digitalizacije u Republici Srbiji i praćenju evropskih i svetskih trendova u poslovanju, koji su započeti donošenjem propisa kojima se reguliše elektronsko poslovanje. Sprovođenjem napred navedenih mera elektronskog poslovanja smanjuje se administrativni teret poslovanja, doprinosi se transparentnosti rada kako države, tako i privrede, i smanjuju mogućnosti za korupciju i neregistrovane transakcije, što je takođe od značaja za suzbijanje sive ekonomije. Koristi od uvođenja elektronske fakture podrazumevaju i poboljšanju kontrole knjiženja u računovodstvenim sistemima, jer se mogućnost ljudske greške na ovakav način svodi na minimum. Skraćenje vremena potrebnog za obradu faktura, pojednostavljenje, arhiviranje, kao postojanje automatskog izveštaja u dostavi elektronske fakture. Ovo poslednje, postojanje automatskog izveštaja o dostavi elektronske fakture je naročito značajno, jer sprečava mogućnost neplaćanja fakture izgovorom da ista nije primljena, što je sada vrlo često korišćeno kao izgovor i naravno pravilo određene probleme u poslovanju i planiranju određenih finansijskih naplata i transakcija u svakom preduzeću. S druge strane, postoji veliki potencijal za uštedu troškova. Obzirom da se omogućava pravnim licima da smanje radno vreme zaposlenih, posvećeno računovodstvenim pitanjima, umesto da se ručno knjiži svaki dokument, računovođa u ovom slučaju je fokusiran na kontrolu tehnologije da bi se obezbedila tačnost automatskog knjiženja. Pored navedenog, još jednom želim da naglasim da će nove izmene ovog zakona posebno doprineti transparentnosti rada, kako države, tako i privrede i smanjiti mogućnost za korupciju i neregistrovane transakcija, što je takođe od značaja za suzbijanje sive ekonomije i da će zbog toga poslanici Socijaldemokratske partije Srbije podržati ovaj predlog zakona. Želim da naglasim i određene izmene Zakona o igrama na sreću, gde kao poseban cilj određeno stvaranje zakonskih uslova za preventivno delovanje i sprečavanje lica iz kriminalnog dela društva, da budu vlasnici ili da upravljaju pravnim licima koja priređuju igre na sreću. Takođe, poseban cilj izmena i dopuna zakona je obezbeđivanje transparentnosti podataka o stvarnim vlasnicima pravnih lica i upravljačke strukture i to je Predlog zakona, kroz članove 39. i 41, vrlo precizno definisao, kao i promenu strukture kapitala, postupak izdavanja dozvole. Ali, takođe, ovim zakonom su precizirane i određene zabrane u pogledu priređivanja igara na sreću i to posebno želim da naglasim, a to je zabrana omogućavanja da se izvrši plaćanje uloga preko banaka u Republici Srbiji radi učestvovanja u igrama na sreću koji se priređuju u inostranstvu, zbrana oglašavanja i reklamiranja igara na sreću bez dozvole odobrenja i saglasnosti za priređivanje, kao i reklamiranje priređivača igara na sreću bez obaveštenja o zabrani učestvovanja maloletnih lica. Ovde dolazimo do jednog velikog problema u društvu, a to je popularnost igara na sreću kod dece i sve veće učešće maloletnih lica u nekom obliku igara na sreću. Do sada je u stavu 4. člana 55. Zakona stajalo da je dozvoljen ulazak samo punoletnim licima, ali ja moram da govorim o statistici koja je vrlo poražavajuća. Svaki treći učenik osnovne i srednje škole u Srbiji redovno igra kladionicu, a skoro 5% dece u našoj zemlji su patološki kockari. To pokazuje istraživanje Centra za odvikavanje od kockanja „Život nije igra“, prema kome je najgora situacija u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. U njima kladionice niču bukvalno na svakom koraku, a naročito u blizini škola. Pored klađenja, đaci iskušavaju sreću i na sportskim tiketima, na ruletu, onlajn kockanju, pa čak i pokeru. U istraživanju je učestvovalo 2.357 učenika osnovnih i srednjih škola, od kojih je čak 997 bar jednom kockalo. Koliko je situacija kritična najbolje pokazuje podatak da je svaki četvrti učenik prvi put sreću na kocki iskušao između 10 i 14 godine. Znatno više se kockaju đaci iz velikih gradova jer tamo ima mnogo kladionica i automat klubova. Po rečima stručnjaka, iako je Zakon o igrama na sreću maloletnicima zabranio ulaz u kladionice i kockanje, on se u praksi ne sprovodi. Deca mlađa od 18 godina posećuju ova mesta bez problema i za to je odgovorno više faktora. Pre svega, kod nas se od muškaraca kulturološki očekuje da prati sport i da igra kladionicu. To je nešto što, nažalost, prati odrastanje dečaka u Srbiji. Takođe, stručnjaci kažu da je najveći problem ipak u tome što roditelji klađenje ne prepoznaju kao oblik zavisnosti i potencijalnu opasnost za dete. Paradoks je da se roditelji čak više plaše zavisnosti od interneta nego od kockanja. Problem predstavlja i to što mnoge mame i tate klađenje ne smatraju kockanjem, već u to svrstavaju samo rulet i poker, što je pogrešno. Onlajn kladionice su mnogo opasnije, viši nego lokali, jer ne postoji zakonska regulativa koja bi rešila ovaj problem. Ovo je zaista veliki problem za nas kao društvo, jer pitanje maloletnih zavisnika od onlajn kockanja nije samo medicinsko, već i pravno. Sa pravnog aspekta, mi imamo Zakon o igrama na sreću koji zabranjuje kockanje mlađima od 18 godina, što ukazuje da se na polju sprovođenja ovog zakona nešto ne radi kako treba. Propisi i delovanje nadležnih inspekcija samo su jedna od mera koja se može kao preventiva koristiti u ovoj oblasti. Njih treba da prate edukativni programi namenjeni i deci, a pre svega roditeljima, o tome koliko je štetno učešće dece u igrama na sreću. Ovde se moraju uključiti i škole i roditelji i sve institucije koje bave preventivom, kao i lečenjem bolesti zavisnosti. Kladionice kao vrsta igara na sreću su neizostavni deo kolorita svih mesta u našoj zemlji, a neretko se nalaze blizu školskih objekata, te su vidljive i lako dostupne učenicima. Zakon o igrama na sreću u Republici Srbiji vrlo je jasan i u smislu da je osobama mlađim od 18 godina zabranjeno učešće u igrama na sreću, te je zabranjen ulazak u prostore u kojima se organizuju takve igre. Zakon, takođe, reguliše da se provera podataka o uzrastu vrši uvidom u lična dokumenta. Međutim, nema jasnih pokazatelja dostupnih javnosti da li se obavlja inspekcijska kontrola, sprovođenje ovih odredaba, koliko kontrola bude godišnje, kakvi su efekti inspekcijskog nadzora i slično. Ne postoje, kaže se dalje u rezultatima istraživanja, nalazi da li je rad inspekcija zaista preventivan, odnosno da li utiče na smanjenje broja mlađih od 18 godina koji učestvuju u igrama na sreću. Osnovni cilj izmena i dopuna Zakona o igrama na sreću, o kome danas govorimo, sastoji se u unapređenju zakonodavnog okvira za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma u oblasti igara na sreću i usaglašavanju zakona sa međunarodnim standardima u ovoj oblasti. Poslanici Socijaldemokratske partije Srbije smatraju da je Predlog zakona dobar i naravno da ćemo ga podržati, ali ono što lično smatram i mislim jeste da moramo naći rešenje i načine kao društvo da utičemo na poražavajuću statistiku o kojoj sam upravo govorila i nađemo načina da zaštitimo decu od ove ozbiljne pojave koja postaje vrlo popularna i kojoj su, nažalost, poklekla mnoga deca, jer moramo ovu cifru od 4,8% maloletnika koji su patološki kockari uvek imati u vidu i naći načina da se borimo protiv ovoga. Poslanici Socijaldemokratske partije Srbije će u danu za glasanje podržati set zakona koji se nalazi na dnevnom redu današnjeg zasedanja. Hvala.
Hvala, gospođo Živković. Da li se još neko javlja za reč od predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa? Reč ima gospodin Šešelj. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, upravo juče smo mogli da vidimo negaciju svega ovoga o čemu danas govorimo, tj. pre svega o javnim nabavkama. Dakle, juče smo dobili pompeznu najavu, naravno, mi smo to znali mnogo ranije, da počinje sa izgradnjom autoput Preljina-Pojate, takozvani Moravski koridor. Mi srpski radikali smo upozoravali još pre godinu dana šta se sprema. Dakle, pojavila se kineska kompanija koja je još pre četiri godine govorila o okvirnoj ceni za projekat izgradnje Moravskog koridora, koja je bila negde oko 500 miliona evra, to je bila njihova prva procena. Posle toga, mimo svake procedure, mi smo videli godinu dana pre utvrđivanja javnog interesa potpisivanje protokola za izgradnju budućeg koridora sa američkom kompanijom "Behtel". Mi smo o otme ovde govorili, pa su nam poslanici vlasti odgovarali kako nigde u zakonu ne piše "Behtel", kao da će da piše u zakonu koja će kompanija da gradi autoput, ali smo videli tom prilikom američki ambasador u Vladi Srbije zajedno sa gospođom Mihajlović, nadležnim ministrom, potpisuju Protokol o saradnji sa "Behtelom" za izgradnju Moravskog koridora. Gde je tu javna nabavka, tj. gde je tu tender da vidimo koja tu kompanija može sve da se pojavi? Možda je bilo povoljnijih kompanija. Znate, mi imamo dobra iskustva sa kineskim kompanijama koje su radile putnu infrastrukturu u Srbiji. Ali ne, morao je da prođe "Behtel", iako je za sada 245 miliona evra najmanje skuplji nego što bi to bila cena kineske kompanije za isti put. Mi smo o tome govorili mnogo pre nego što je to došlo ovde na dnevni red. Vi ste pričali otprilike kako mi izmišljamo, a na kraju se sve to potvrdilo. Vlada Srbije objavljuje javni poziv za ponudu za izgradnju Moravskog koridora koji je predstavljao faktički ličnu kartu američke kompanije „Behtel“. Dakle, poziv je bio nacrtan tako da na njemu samo „Behtel“ može da prođe, cela specifikacija, sve karakteristike upravo po meri te američke kompanije. Šta je tu bio cilj? Cilj je bio, da se mi Amerikancima dopadnemo, da se mi njima svidimo, da na taj način plaćajući im reket, a cena od 250 miliona evra viša u odnosu na druge kompanije, nije ništa drugo nego reket, o tome bi trebalo možda i da razgovaramo gde taj novac ide, ko je to posrednik u Srbiji u isplati tog novca? Dakle, mi mislimo ukoliko mi njih podmitimo na taj način da ćemo mi imati njihovu podršku u nekim možda spoljnopolitičkim stvarima. Naravno da je to naivno, da je to infantilno i da je još jedna u nizu naših promašenih investicija. Odgovorna Vlada, bi pogledala iskustva zemalja u regionu, gde je još radio „Behtel“, na primer u Albaniji, isto tako izbila afera za auto-put koji je gradio „Behtel“, zato što je bilo pretplaćeno, jer oni dolaze da istisnu sve druge pod pokroviteljstvom američke ambasade. U Hrvatskoj, prilikom izgradnje auto-puta Split-Karlovac, ministar infrastrukture je morao da podnese ostavku, kada se otkrilo koliko je američkoj kompaniji „Behtel“ bilo pretplaćeno da bi izgradila taj auto-put. Ukoliko mi govorimo o vladavini prava i javnim nabavkama koje treba da budu osnov za zdravu konkurenciju, a za sve ukupni privredni razvoj potrebna je zdrava konkurencija kako ne bi došlo zbog nekih koruptivnih radnji, do na kraju negativne selekcije, kao što se nama desilo, evo videli smo juče. Juče smo svečano to imali priliku da vidimo, mi smo se upustili u izgradnju Moravskog koridora sa američkom kompanijom „Behtel-Enka“, koju smo dobili kroz direktnu pogodbu. Dakle, sve suprotno od onoga što smo imali priliku da čujemo od ministra Đorđevića, od raznih poslanika iz vladajuće koalicije, kako može da bude dobro i da bude podsticaj konkurenciji, privrednom ambijentu u Srbiji, ako mi poslujemo direktno sa direktnim pogodbama. A, ta kompanija upravo samo to i radi, samo traži vlade koje su pod očiglednim uticajem i pritiskom, da ne kažem kontrolom američkih ambasada, koji posle moraju da rade šta im se kaže. Nije Srbija usamljena u tom pogledu, ima mnogo istočno evropskih zemalja, evo vidite Hrvatsku, Ukrajina na primer. Taj „Behtel“ je poslovao i u Latinskoj Americi i pokazalo se da je to jedna kompanija koja služi kao svojevrsan geopolitički instrument SAD. Na sve kritike, koje dolaze zbog te afere, a toliki novac da se troši uzalud je afera, govori se - vi to kritikujete, vi ste protiv autoputa. Nismo mi protiv auto-puta, Moravski koridor je potreban Srbiji. Taj auto-put je potreban Srbiji, ali nije Srbiji potrebno da Srbija bude opljačkana, da se plaća reket američkoj ambasadi. To svakako nije nikome potrebno. Mi smo imali prilike da čujemo gospođa Ana Brnabić, je juče izjavila, kako ne postoji problem što „Behtel“, koja je američka kompanija uzima podizvođače i Turske, dok bi neka druga kompanija kao što je kineska kompanija kada je gradila auto-put Miloš veliki uzimala srpske podizvođače, gospođa Brnabić ozbiljno kaže kako ne mogu to srpske kompanije da rade zato što imaju previše posla, previše su zauzete. Da li je to normalno? Da li mi toliko istrajavamo u našim zabludama, pre svega što se tiče ekonomije, kada već pričamo o švajcarskim penzijama, o nemačkom standardu, o tome kako je naš rast BDP veći nego nemački iako naših 4% rasta koji iznosi 1,6 milijardi evra, u odnosu na nemačkih 1% rasta koji je 50 milijardi evra, nisu za poređenje, ali nama je taj podatak dovoljan da se mi hvalimo kako imamo najveći rast u Evropi. Tako i sada u stvari naše kompanije ne mogu da rade u Srbiji zato što su one prezauzete. Nisam baš siguran da su tako profitabilne kao što možemo da čujemo iz Vlade. Šta još prateće oko tog „Behtela“? Svi funkcioneri, direktori, regionalni, ali i ostali resorni su bivši pripadnici CIA. To nije nikakva tajna. O tome pišu ugledni svetski ekonomisti u svojim studijama. Pogledajte knjigu Džona Pekinsa „ Ispovest ubice ekonomije“. Pogledajte šta rade Amerikanci širom istočne Evrope i videćete da u stvari oni traže profit u tim polusuverenim zemljama, kao što je kompanija SBB, na čijem je čelu Dejvid Petreus, kao što danas na Kosovu i Metohiji ekstra profit i krčenje imovine izvlače Vesli Klark i Medlin Olbrajt, tako je i „Behtel“ samo jedna u niz tih kompanija koji zbog uticaja američke ambasade ovde dobija poslove i uzima reket. Mi se ovde tešimo kako je to u stvari digitalni auto-put, pa vredi svaki dinar. Nebuloza. Da li je moguće u 21 veku da samo na zapadu, da to samo Amerikanci znaju da grade auto-puteve. To znaju sada i Kinezi, i Azerbejdžanci, i Indijci i mnogi drugi. Neće oni nama nešto ovde da dovedu što mi već nemamo ili što mi već ne znamo. Pogledajte te pritiske američkih kompanija, uglednih američkih političara, to jest više uticajnih negu uglednih, na primeru Ukrajine. Tamo je glavni za celu ekonomiju Džo Bajden, pomaže mu naš bivši ministar finansija, to jest naprednjački kandidat za ministra finansija, Dušan Vujović. To je ono što mi radimo, a posle pričamo ovde o kontroli kroz javne nabavke. Da li neko može u Srbiji da poveruje da mi imamo takvu konkurenciju, da su svi ovde jednaki. To nije. Svi ovi zakoni koji se donose, donose se zbog pritiska iz EU, a ministri se u Srbiji teše kako ukoliko donesu neki zakon koji sadrži klauzulu ili u obrazloženju gde stoji da je to u skladu sa preporukama iz tog i tog poglavlja, mi ćemo onda da se približimo EU. To je jedna laž. To je jedna fantazija. Nema od toga ništa, pogotovo gde u nekim članovima stoji da će početi da se primenjuje tek kada Srbija postane član EU. O čemu mi pričamo? Kakva Srbija u EU? To ne veruje više niko, pogotovo što samo nekim posebnim slučajevima može da ne bude jasno, direktne poruke koje nam stižu iz EU, gde oni više ne žele proširenja, gde oni žele evropsku periferiju, kako bi imali negde priliku da sve što im treba nabave po niskim cenama, da mogu da imaju prioritet u odnosu na plen, što bi predstavljali naši resursi, a prvenstveno šta im je potrebno, potrebna im je jeftina radna snaga. To oni vide u nama i mi ćemo biti zauvek evropska periferija tj. periferija EU. Mi i još neke zemlje poput Albanije i severne Makedonije, mi ćemo predstavljati „mali Šengen“, predvorje EU, ali nema veze jer ćemo u toj našoj maloj uniji, „malom Šengenu“, bar ćemo tu biti najjači, to će možda da zadovolji naše sujetu. To je trenutno situacija u odnosu između EU i Srbije, niti ovaj zakon, niti bilo koji drugi će na tom putu da nam pomogne. Sve što dolazi iz EU usmereno je samo na jedno pitanje, a to je pitanje punopravnog priznanja nezavisnosti republike Kosovo od strane Srbije, razmena ambasada i omogućavanje tj. ambasadora i omogućavanje članstva republike Kosovo u UN. Mi to kada ostvarimo mi njima nećemo biti apsolutno potrebni više ni za šta. Možemo mi da pričamo bajke o našim prosečnim platama, o stranim investicijama koje dolaze iz EU, o penzijama, o nemačkom standardu i svemu ostalom, to je jedna velika zabluda. Ukoliko negde neka plata poraste, ne može da se meri sa rastom cena, jer jedino što je iz godine u godinu jeftinije u Srbiji jeste cena radne snage i to je ono za šta mi njima u ovom odnosu služimo, to je suština našeg odnosa, već punih 19 godina. Šta god da kažu ovi evropski parlamentarci, bivši, sadašnji i njihovi eksponenti u Beogradu te nevladine organizacije koje vama drže predavanje i šta god vas oni pohvale, šta god bude preporuka sa njihove strane neće nas ni za jedan milimetar to približiti EU, pogotovo dok je otvoreno pitanje Kosova i to je suština, od toga nema bežanja, nema zaobilaznog puta. Ništa ne znači ni otvoreno, ni zatvoreno poglavlje. Što se tiče naših ekonomskih uspeha, prvi je taj Dušan Vujović, inače čovek Svetske banke u potpunosti, nije krio ni kada je bio u Srbiji ministar finansija, posle svog mandata kao ministar finansija, rekao je da trenutnim ekonomskim modelom Srbije, Srbiji će trebati 250 godina da stigne najrazvijenije evropske države i to ukoliko se te evropske države umeđuvremenu ne budu apsolutno razvijale. Ako tamo bude status kvo, šta to treba da nam govori? Da li ima nešto jasnije od toga? Čovek koji je bio vaš kolega, koji je sedeo u toj Vladi kaže danas treba 250 godina Srbiji sa ovim modelom, ovih subvencija, bez pogovornog ispunjavanja evropskih direktiva i pritiscima američke i drugih ambasada. Za 250 godina mi ćemo biti kao najrazvijenije članice EU i to ukoliko se oni ne pomere. Drugo pitanje - sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma. Osim što su vam dali gotovo od strane evropskog predstavništva u Srbiji te zakone ili makar smernice, vi neke nadležnosti države prebacujete na privatna lica koja u Srbiji posluju, dakle, privrednici, akcionarska društva, koji su ovde došli zbog profita, kao što su banke. Kako banka može da utvrđuje poreklo novca? Da li je to posao nadležnih državnih organa, a ne banaka? Da li je moguće da su banke toliko važne da se njima i to dopušta? Ista situacija kao kod javnih izvršitelja. Vi dajete privatnim licima jednu od sudskih nadležnosti da oni posle imaju pod svojom kontrolom izvršenje, videli smo kako to izgleda, koliko je ljudi iz ovih osam godina opljačkano, kako danas žive ti izvršitelji, koliko su oni zaradili novca, šta su uradili sa zaplenjenim nekretninama, da li su upućeni samo na to da apsolutno iskoriste one prezadužene dužnike i zaplene njihovu imovinu po svaku cenu, e tako će i banke sada da imaju malo državnih nadležnosti. To nije modernizacija, to nije vladavina prava, to nije podizanje standarda, to je pokazatelj da se naše odluke ne donose u Beogradu, već se kroz određena diplomatska predstavništva serviraju našoj Vladi na usvajanje, a posle ministri i narodni poslanici iz vladajuće većine imaju samo jedan jedini zadatak, a to je da te odluke opravdaju, da nađu način da predstave ta rešenja kao spasonosna, kao jedina moguće, kao genijalne uspehe uz obaveznu, pridev, tj. karakterizaciju najboljeg u istoriji, ili prvi put u istoriji. A to što retorika vladajuće većine i Vlade Srbije je u potpunoj koliziji sa stvarnim životom nikog u Vladi ne zanima. Vlada Srbije se bavi pravim problemima i tek se onda vidi kako ljudi u Srbiji žive, kada kao poštari blokiraju celu Srbiju, a onda mi, u stvari, uvidimo tek da su te plate od 500 evra samo jedna izmišljotina, da su plate, u stvari, 300 evra. To mi vidimo, a država reaguje na to samo kada se cela zemlja blokira zbog štrajka, tako je i sa poštarima, tako je bilo i sa taksistima, tako će se rešiti jednog dana i problem penzionera kada oni budu blokirali celu Srbiju, onda ćete se isto setiti da je, u stvari, ono što je uzeto na protiv ustavan način, penzionerima mora da se vrati.
Hvala, gospodine Šešelj. Poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo rad, potrebno je da se izjasnimo o predlogu za stavljanje na dnevni red akta po hitnom postupku u toku sednice. Pre nego što pređemo na odlučivanje o stavljanju na dnevni red akta po hitnom postupku u toku sednice, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 168. stav 4. Poslovnika Narodne skupštine, o svakom predlogu za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, Narodna skupština prethodno odlučuje pod uslovom da sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 126 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, na osnovu člana 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se po hitnom postupku uvrsti u dnevni red sednice tačka - Predlog odluke o imenovanju članova nadzornog odbora koji je podneo Narodnoj skupštini 11. decembra 2019. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 141, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – dva, ukupno – 143. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Nastavljamo dalje sa radom. Da li imamo prijavljenih po tački dnevnog reda? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, naravno da ću podržati sve ove akte, ali je meni zanimljivo nekoliko tema. Javne nabavke. Dakle, 2012. godine, kada je došlo do istorijskih promena, u tom trenutku, za vreme vladavine bivšeg režima, javne nabavke su bile tajne, a vojne tajne su bile javne. To dok su bili vlast. Ne samo da su vojne tajne bile javne, ne samo da je država vojno bila neutralna, bila je na neki način i vojno neutralisana. Država i vojska nije bila dobro naoružana za vreme vlasti bivšeg režima, već je bila dobro razoružana, gospodine Arsiću. Njihov cilj je bio da državu, koju su obezglavili, teritorijalno unakazili, onim slavnim mišljenjem Međunarodnog suda pravde, Jeremićevim, na koga se Tači poziva, njihov cilj je bio da naprave ekonomski nemoćnu državu, ali da pri tome međunarodna zajednica toleriše to što rade po Srbiji u zamenu da vojno neutrališu državu, da bude ekonomski nemoćna, vojno nemoćna, socijalno neodrživa. Takvu državu međunarodni faktor, odnosno deo međunarodne zajednice je podržavao. U to vreme ovi spolja su postigli to da naši državni i nacionalni interesi gotovo nisu postojali. Zbog navodnog međunarodnog ugleda Borisa Tadića i ekipe žrtvovanje nacionalnih interesa takav ugled nam nije ni trebao. Takav ugled nije nikakav ugled. Dame i gospodo, to što su radili kao vlast sada pokušavaju da urade kao opozicija. Dok nas spolja određene sile i određeni deo međunarodne zajednice spolja ugrožava, dotle ih ovi iznutra, koji su nas opljačkali tih 12 godina, potpomažu. Rezultat toga je napad na vojnu industriju, na namensku industriju. Nisu slučajno „Krušik“, „Prvi partizan“ i Lučani u isto vreme napadnuti. Nije slučajno bugarska ekipa u tome. Nije slučajno bugarski novinar u tome. Nije slučajno, jer je čovek koji je kupio od Đilasa „Direct Media“, sastavni deo ekipe, bugarske ekipe, čiji potparol je ona novinarka Gajtandžijeva. Dakle, sastavni deo te ekipe je i Bugarin koji je navodno kupio „Direct Meda“ od Dragana Đilasa. Sve je jasno. Ovih dana su, umesto „Krušika“, ugovor na 80 miliona evra potpisali Bugari. Bugari i bugarska novinarka rade u korist svoje namenske industrije, u korist svoje države i zato se ja čudim ovim žutim nesrećnicima i njima sličnima koji rade protiv svoje države. Dok nas svi spolja napadaju, iznutra nas napadaju oni koji bi trebali, zajedno sa nama, da brane državu, jer će jednoga dana možda oni postati vlast i bolje da budu vlast sa razvijenom namenskom industrijom, sa razvijenom državom, sa razvijenom ekonomijom, nego sa državom koja to nije. Što se tiče pranja novca, mislim da država takođe treba da prati novčane tokove, recimo, Bastaća. Svi se sećate njegove slavne torbe, odnosno unosa u nedozvoljenom iznosu. To nije slučajno, niti je to izolovan slučaj. Ja ću probati da vam objasnim neke od tih transakcija. Svi znate za programskog direktora N1 televizije. To je savetnik albanskog mafijaša, narko-bosa Baškima Ulaja. Nedavno je štampa pisala o tome, on kao programski direktor N1 televizije koja nije registrovana u Srbiji, koju ne možete tužiti, koja navodno emituje program iz Luksemburga, a u suštini ga emituje iz Beograda, sve sa ciljem da izbegnu poreze i dažbine u Republici Srbiji. Dakle, o sumnjivim transakcijama pomenutog gospodina, koji je osnovao firmu „Key connection“ zajedno sa svojim srodnikom, gde je on vlasnik 90%. Imali ste sumnjive transakcije upravo od Baškima Ulaja, koga UN jure za pranje para i za prodaju narkotika. Jugoslav Ćosić je od tog Albanca na ime savetovanja narko-bosa iz Albanije, dobio 249.862 evra. Ta transakcija je veoma sumnjiva i podseća na pranje novca. Nadalje, isti gospodin je od američke ambasade u periodu od tri godine dobio ukupno 25.974.000 dinara na firmu „Key connection“. Takođe, u istom periodu je dobio u Privrednoj banci Beograd ukupno 47.432 dolara. U periodu sa „Adria News“ ukupno je uplatio 6.502 dolara. Kod podizanja gotovine, pomenuti gospodin je u tom periodu, zajedno sa suosnivačem, firma „Key connection“, inače, on je programski direktor one čuvene N1 televizije, koja svakodnevno emituje program, što meni ne smeta, pod uslovom da su registrovani u Republici Srbiji, ne protiv aktuelnog rukovodstva samo i vladajućih stranaka, već protiv države Srbije, ukupno podigao u evrima 510 hiljada evra. Mislim da je ovo dovoljan razlog da se Uprava za pranje ili sprečavanje pranja novca pozabavi pomenutim gospodinom ne zbog emitovanja programa i načina na koji to radi, već zbog novca koji je očigledno došao od narkodilera, albanskog narkodilera, vođe tropoljske mafije. Takođe, general Simović je izazvao vojni puč 27. marta za 200.000 funti. To svakako znate. Pomenuti gospodin, odnosno osnivači „Key connection“, gospodin Ćosić i njegov srodnik, su podigli 335 hiljada funti britanskih. Dakle, daleko više nego general Simović. U istom periodu podignuto je ukupno 38 miliona dinara. Sada ja vas pitam pod kojim okolnostima, i Uprava za pranje novca treba da objasni, je Jugoslav Ćosić, programski direktor, savetnik narkobosa, vođe tropoljske mafije iz Albanije ukupno podigao u ukupno podigao u periodu od tri godine 1.400.000 evra preračunato funte, dinari, evri i 147.433 dolara? Mislim da je ovo dovoljan razlog da posumnjamo da on ovaj novac nije dobio za lepe oči, za savetovanje albanskog mafijaša koje tetovaže da stavi na telo, već je ovo dobio da uređivačku politiku podredi nacionalnim i državnim interesima Albanaca u Albaniji i na divljoj državi Kosovo i Metohija. Takođe, po pitanju terorizma. Ovde sam malopre govorio u dopunama dnevnog reda. Ovde držim odluku, žao mi je što pomenuti gospodin nije tu, o pomilovanju po službenoj dužnosti 7.12.2001. godine. Kaže – odluka o pomilovanju po službenoj dužnosti Aljbin Zaima Kurti oslobađa se daljeg izvršenja izrečene kazne zatvora. Potpisnik, predsednik Savezne Republike Jugoslavije, dr Vojislav Koštunica. Dame i gospodo narodni poslanici, mi ne treba da krijemo da je bivša vlast, zajedno sa DSS, da je oslobodila i braću Mazreku i Fljoru Brovinu i ukupno 2.108 albanskih terorista i da to nije bila borba protiv terorizma, već da je to bila borba u korist terorizma. Mnogi od njih su završili u ISIS-u. Mnogi od njih su učestvovali u ubistvu Srba, u kidnapovanju Srba, u vađenju organa. Mi nemamo pravo da ćutimo o tome, kao što nemamo pravo da ćutimo da je neki od njih oslobodio kasnije sudija Majić, tzv. „gnjilansku grupu“ od 11 OVK terorista koji su ubili 80 Srba i mučili 250 metodom laganog uzimanja duše, što znači mučenjem do smrti. Mi nemamo pravo da ćutimo nad tim i nad sramnim sudskim presudama i pomilovanjima albanskih terorista ukoliko želimo da se borimo protiv terorizma. Svesno ili nesvesno bivša vlast Boris Tadić, Dragan Đilas, Vuk Jeremić itd, su radili u korist terorističkih aktivnosti, u korist terorista i tražeći mišljenje Međunarodnog suda pravde, gospodinu Arsiću, su na određen način legalizovali divlju državu „Kosovo i Metohiju“, koja nije država, nego NATO baza. Ali, pomoću NATO baze oni žele da ovekoveče svoju državu. Dok se vladajuće partije, predsednik Republike, Vlade, ministri, građani, trude da ne priznaju državu divlju „Kosovo i Metohiju“, trude se da izazovu što više povlačenja priznanja, dotle ekipa koja je kao vlast radila u korist terorista i u korist njihove države, danas sa pozicije opozicije pokušava isto to da radi i da potpomogne divlju državu „Kosovo“ i Kurtija. Svi se sećate onog Jugoslava Ćosića, o kome sam govorio, koji je dobio novac od albanskog mafijaša, vođe tropoljske mafije, koji je odmah otrčao da sa mandatarom Kurtijem uradi intervju i da ga ovde predstavi kao Vuk Jeremić, kao nekog patriotu, levo-desno itd. Oni koji su ga oslobodili, sada mu peru biografiju. Mi smo u obavezi da ukoliko želimo da se borimo protiv terorizma jasno kažemo da je međunarodna zajednica, uz pomoć ovih naših nesrećnika, pokušala od terorista, sigurnih terorista, dokazanih terorista, da pokuša da im propere biografiju i da napravi tzv. „rukovodstvo Kosova“, državnike divlje države „Kosova i Metohije“, da naprave od njih regularne vojne komandante itd, a od naših regularnih vojnih oficira i državnika prave se ratni zločinci. Obrnuto je, mi imamo kaznu bez zločina i zločin bez kazne. Mi nemamo pravo da o tome ćutimo, bez obzira što ovde neki pokušavaju, koji su pomilovali Kurtija, koji pokušavaju sa opozicione tačke da ponovo properu biografije kosovskih Albanaca. Za to dobijaju novac i ne biraju, dobiju ga čak i od narkodilera vođe albanske tropoljske mafije. Dame i gospodo, da nije bilo tih nesretnih događaja, da nismo zatekli državu kakvu smo zatekli, danas bi se drugačija pesma pevala. Ne bi se odvojila Crna Gora. Svi se sećate onog Vuka Jeremića, to je za mene takođe terorizam ako radite protiv svoje države, koji je rekao da „j… majku“ i Srbiji i Crnoj Gori i obrnuto. Ta državna zajednica imala je svoje granice, svoju teritoriju. To su dela protiv naroda i države, ili ja ne znam kako se tačno kvalifikuju, to gospodin Martinović zna. Oni su radili na razbijanju državne zajednice. Posle toga na razbijanju Srbije. To postoji redosled, 2006-2008. godina. Oni su tražili mišljenje Međunarodnog suda pravde, znajući kakvo će mišljenje dobiti, želeći da pomognu Albancima, zato što su Amerikanci pomogli da se Boris Tadić po drugi put izabere za predsednika Republike Srbije i to u bici za terorizam, ne smemo da zaboravimo i ne smemo da dopustimo da njihovi pomagači koji sada pokušavaju da sruše ne rukovodstvo Srbije, već državu Srbiju iznutra. Nemamo pravo da ćutimo i zato sam ja protiv bilo kakvih daljih ustupaka, nazovi delu srpske opozicije, koja radi protiv države. Hvala.
Hvala, gospodine Rističeviću. Pravo na repliku ima direktno pomenut po imenu i prezimenu, gospodin Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine Rističeviću, spominjali ste albanske zločince i to kako ih je bivši režim puštao iz srpskih zatvora, a ja ne mogu da, jedan od možda najvećih užasa od Drugog svetskog rata na ovamo koji se desio, desio se na teritoriji Republike Srbije, AP Kosovo i Metohija, jedini krematorijum u kome su bile spaljivane žrtve zločina od Drugog svetskog rata na ovamo, bio je u Klečki. Između ostalih, tu je i spaljena, odnosno spaljeno je telo jedanaestogodišnje devojčice. Kad su ih pitali zašto su je prvo silovali, a zatim ubili, odgovor je bio samo da je Srpkinja. To je bio jedini dovoljan razlog da to dete doživi jednu tako strašnu sudbinu. Utoliko gore, jer sa takvim ljudima i sa njihovim saradnicima, žalosno je što se u Srbiji pronalaze istomišljenici, pripadnici srpskog naroda, kojima nije važna ni bol koju su žrtve imale, ni bol koji su imali članovi porodice, kojima je važna samo vlast, profit, kako da se što više zaradi. I sa crnim đavolom će da prave savez, pa neka gospodin Bastać, Đilas i Jeremić i ovi svi sa televizije N1 znaju koga oni i sa kim sarađuju i koga podržavaju i kakvo su zlo ti isti ljudi naneli ne samo državi Srbiji, nego srpskom narodu. Vreme je da i svaki građanin Srbije zna sa kakvima sarađuje bivši režim da bi došao na vlast.
Hvala, gospodine Arsiću. Sada reč ima kao ovlašćeni predstavnik, gospodin Veroljub Arsić. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, kada je u pitanju set ekonomskih i anti-koruptivnih zakona, ja nisam čuo od predstavnika opozicije ni bivšeg režima neku ozbiljnu zamerku za zakone. Valjda su dobri. Govorili su o svemu drugome, samo ne o zakonima, tako da očigledno je da se trend donošenja sve boljih i boljih zakona u Narodnoj skupštini Republike Srbije nastavlja. Znate, kada kolega poslanik potroši 15 minuta da ubeđuje narodne poslanike, građane Srbije, da je eto „Behtel“ dobio neki fingiran posao koji je skuplji za 300 miliona evra, nego što bi to inače bilo, ja postavljam pitanje – da li on za koliko je to 300 miliona evra? (Aleksandar Šešelj: Koliko je na gomili ili?) Može hipotetički da se u neke radove vrednosti 600 miliona evra uveća za 10, 15 ili 20 miliona evra…
Kolega Šešelj, pustimo kolegu Arsića da govori. Vidim i kolega Šarović hoće da govori, svi će dobiti reč, nije problem. Nastavite, kolega Arsiću.
Ali, da kaže da je nešto skuplje za 300 miliona evra i da će umesto 500 miliona evra koštati 800 miliona evra, e, to je već ozbiljan problem, da bilo kog ozbiljnog u ovoj državi ubedite da je to moguće. Možemo da pričamo o svim ponudama, međutim, postoji jedna druga stvar koja se zove specifikacija javnih radova. Po toj specifikaciji javnih radova vidite šta u stvari jedna ponuda sadrži, šta druga ponuda sadrži i zašto je jedna drugačija od druge. I još nešto, zaista nemojte da potcenjujete kineska preduzeća, jer ne postoje uslovi koji mogu da se predvide u zaključenju jednog takvog sporazuma koje Kinezi nisu u stanju da ispoštuju. Tako da ta priča da je bila favorizovana samo jedna strana potpuno propada, a vidim i po reakcijama iz klupa svojih kolega koji su opozicioni poslanici da ih ova moja diskusija nešto boli, nešto im smeta, nešto im se ne sviđa. Imamo sada Zakon o javnim nabavkama kao prvu raspravu i mogu da kažem da je Zakon o javnim nabavkama koji je podnela SNS 2012. godine, kao poslanička grupa a ne kao Vlada, ne kao ministarstva, izdržao sve probe na koje je stavljen i isto tako mogu da kažem da je Zakon o javnim nabavkama iz 2012. godine započeo novi trend javnih radova, prikupljanja ponuda, izbora ponuđača, koji se nastavlja i sa ovim novim zakonom. Izgleda mi da to najviše smeta. Razumem ja što smeta Bastaću, što smeta Đilasu, to razumem, jer da je bio zakon i ovaj koji je sada važeći i ovaj koji treba da usvojimo, recimo, Most na Adi ne bi koštao 600 miliona evra plus 300 miliona evra pretpristupne saobraćajnice, nego bi koštao višestruko manje, otprilike. Vidim da je i to smešno. Meni su bili smešni navodi, recimo, kako to banke mogu da kontrolišu sprečavanje pranja novca? Valjda se te transakcije obavljaju u bankama? Ali, ko poznaje neka ekonomska pravila, to neće nikada da kaže. Pa kada dobacuje, neka sluša, da nešto nauči, jer će mu trebati za sledeću diskusiju. Da se vratim na Zakon o javnim nabavkama. Ono što sprečava korupciju jeste transparentnost u samom postupku javne nabavke. Kao što to reče moj uvaženi kolega Marijan Rističević, za vreme bivšeg režima, dok su vlast vršili Tadić, Jeremić, Đilas i ovaj veseljko Bastać, javne nabavke su bile tajni ugovori i tajni poslovi. Još nešto - takav je bio postupak, da ste mogli da stavite diskriminatorske uslove u oglas o javnim nabavkama i specifikaciji radova i da nemate nikakvu zaštitu u postupku i dobiće onaj izvođač javnih radova kome je to bilo i namenjeno, odnosno čija je maltene slika bila u samoj ponudi. Novim zakonom koji je donet 2012. godine, ponoviću, koji je predložila Srpska napredna stranka, ne Vlada, ne ministarstvo, na jednu lošu praksu u Republici Srbiji sa zakonom o javnim nabavkama stavljena je tačka. Godine 2015. zakon je preživeo izmene i dopune samo u onom delu gde se zakon usaglašavao sa direktivama koje je imala EU. Čisto i to, ako neko hoće da kaže da zakon nije bio dobar. Bio je dobar i on je u suštini postavio temelje i ovom novom zakonu. Šta treba da se izdvoji iz ovog zakona i što trebamo da nastojimo da u svakom zakonu koji se tiče postupka javnih nabavki uvek ostane, a to je status, položaj i nadležnosti komisije za rešavanje postupaka u primeni javnih nabavki, ili Komisije za zaštitu prava. Mislim da smo jedna od retkih država gde ta komisija ima apsolutnu nezavisnost u radu i jedna od retkih zemalja gde takva komisija odgovara za svoj rad nikome drugome nego Narodnoj skupštini, odnosno parlamentu i jedna od retkih komisija čije članove bira po sprovedenom konkursu Narodna skupština, što daje potpunu nezavisnost u radu i odlučivanju u postupku javne nabavke. Koliko je to bitno, mogu samo da kažem da reformama u oblasti javnih nabavki koje smo započeli, da smo 2014. godine samo u fondu Republičkog zavoda za zdravstvenu zaštitu ostvarili uštede za 450 miliona evra. Znači da je nabavljena ista ili veća količina medicinskih sredstava i medikamenata, a da je to plaćeno 450 miliona evra manje. Samo to navodim kao jedan od primera koliko je važno da zakoni budu dobri. Druga stvar koju takođe treba pohvaliti i što je čak i korak ispred kada je u pitanju oblast javnih nabavki, a to je da je sada mnogo jasniji položaj centralizovanih javnih nabavki i ono što je još važnije, to je da više jedinica lokalnih samouprava može zajednički da sprovodi postupak javne nabavke i da je to po prvi put sada potpuno jasno dozvoljeno zakonom. L Velike lokalne samouprave nemaju taj problem. Manje lokalne samouprave imaju problem i da okupe ljude koji će da rade u komisiji i da taj postupak izbora ponuđača bude završen u onim rokovima kao što to njihovi građani očekuju od njih, a jednostavno male opštine često nemaju kapaciteta da takav jedan postupak sprovedu, jer sam sastav komisije koja sprovodi postupak javne nabavke je specifičan sam po sebi i iziskuje određene stručne kvalifikacije, licence i znanja u samom postupku javne nabavke. Na taj način smo olakšali manjim i manje razvijenim opštinama da se same udružuju i da na taj način sprovode i efikasniji postupak javne nabavke i ekonomičniji postupak javne nabavke. Lokalne samouprave, poznato je, obavljaju važan deo, učestvuju i obavljaju važan deo za kvalitet života građana i privlačenje investitora, bez obzira da li su oni domaći ili strani. Kad već pričamo o lokalnim samoupravama, takođe, u članu 33. Zakona o javnom dugu, koji se menja, tiče se baš jedinica lokalnih samouprava, da ministar nadležan za poslove finansija daje prethodnu saglasnost na zaduženje lokalnih samouprava. Do sada je to bilo samo formalne prirode, u smislu da je ministarstvo proveravalo koliki je stepen zaduženosti određene jedinice lokalne samouprave, koliki su njeni budžetski prihodi i na osnovu zaduženosti prihoda odlučivalo je i davalo saglasnost ili nije davalo saglasnost na zaduženje opština. Žao mi je što se to sad sprovodi samo kada su u pitanju jedinice lokalnih samouprava, ja bih voleo da se to sprovodi i za gradske opštine, kao što je, recimo, Stari grad, pa Bastać ne bi mogao takve malverzacije da pravi. Ali, ono što je najvažnije, jeste da po sadašnjem predlogu, ipak je potrebna mnogo dublja analiza o stanju u toj opštini i koji su efekti sa tim novim zaduženjem koje hoće da zaduži neko rukovodstvo opštine. Ti ekonomski efekti su najvažniji. Znači da se zaista sagleda da li je takav vid zaduženja potreban, na prvom mestu, opštini, jedinici lokalne samouprave, ekonomski efekti i uticaj zaduženja na dalje obavljanje delatnosti same jedinice lokalne samouprave. Kada smo tu već kod Zakona o sprečavanju pranja novca, svesni smo svi koliko je to komplikovana oblast, koliko traži međunarodne saradnje i sudejstvo više državnih organa, čak i podnosilaca nekih drugih javnih ovlašćenja. Ono što je bitno za Zakon o sprečavanju pranja novca je da tu ne učestvuje samo država, već i nosioci platnog prometa. Šta je specifičnost pranja novca? Da novac koji je stečen nelegalnim radnjama bude uplaćen u legalne novčane tokove. To je kao što je, recimo, pokušao Bastać, doduše, to je samo kao primer, da unese nekoliko hiljada evra više u državu nego što je to dozvoljeno, ali to jeste pranje novca. Znači, sa svakim korakom koji ide u smislu sprečavanja pranja novca sprečavaju se i određene nezakonitosti i koruptivni elementi u državi. Zato ne vidim šta je tu više smešno i šta je tu za podsmeh? Da li neko žali za Bastaćem što je uhapšen sa devizama i što je to nanelo veliku štetu njegovom ugledu koji nije baš neki veliki među građanima Beograda i Srbije? Da li je to problem što neće moći više sa ofšor kompanija da uplaćuje novac iz poreskih rajeva ovde, a da ne budu ti porezi naplaćivani na teritoriji Republike Srbije, jer su tu i ostvareni prihodi i što ćemo u svemu tome da imamo saradnju sa međunarodnim organizacijama koje se bave sprečavanjem pranja novca? Znate šta, sve što se uradi u Srbiji, ako stigne sa strane, ne znači da je to samo puka želja za članstvom u EU. Mi hoćemo da Republika Srbija ima rešena prava i obaveze i građana i privrede i države, kao što se to rešavalo u zemljama EU. Ja ne znam šta je tu toliko problematično. Valjda svi živimo u zemlji u kojoj je vladavina prava, vladavina zakona, da smo svi pred zakonom jednaki, a ne neki povlašćeni. Pošto sam zaista pokušavao da zapišem šta su kolege poslanici govorili i zaista prestanite više da ubeđujete građane Srbije da se u Srbiji živi lošije nego što se živelo. To više da bude izborna kampanja i opoziciji i bivšem režimu ne može. Ne možete da ubeđujete građane da u Srbiji postoji inflacija koja je visoka ili velika ako znamo da je 2%, a da je za ovih sedam godina manja nego samo 2011. godine, u zbiru. Počnite da se bavite politikom, Narodna skupština će da se bavi donošenjem zakona, a SNS radiće na poboljšanju kvaliteta života svih građana na teritoriji Republike Srbije, pa čak i onih koji neće da podrže ovaj zakon.
Hvala, gospodine Arsiću. Sada određujem pauzu u trajanju od jednog sata i sa radom nastavljamo u 15 časova. Hvala.
Poštovani dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa daljim radom. Prelazimo na redosled narodnih poslanika prema prijavama za reč. Reč ima narodni poslanik Jahja Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poslanici Stranke pravde i pomirenja podržaće sve zakone koji su danas u raspravi u Skupštini. Posebno smo zainteresirani za izmene i dopune Zakona o igrama na sreću, s obzirom da smo ovde više puta govorili, čak i podneli jedan predlog zakona o igrama na sreću, kao i poduzimali konkretne akcije na terenu, među kojima je i peticija građana Novog Pazara, njih preko 10 hiljada, koja je predata uredno u Ministarstvo obrazovanja i Ministarstvu finansija kako bi se na bilo koji način ta pošast, koja razara naše društvo, ali i celi region, udaljila od objekata obrazovnih institucija, od škola, od vrtića, od fakulteta i od verskih objekta. Neko je danas spominjao da je u manjim sredinama zaista velika najezda takvih objekta koji daju usluge igara na sreću, kladionica posebno, kockarnica i da je to ogledalo u suštini najzastupljenije industrijske grane u sredinama. Nažalost, to je istina. Nažalost, mnogi učenici osnovnih i srednjih škola vrlo često su pod izazovima da ih na bilo koji način primoljavaju ili izazivaju da krenu tom stranputicom i da na taj način unište svoj život. Naravno, da je puno kriminala, puno nesklada i neuređenosti u odnosu na zakonske propise i da je vrlo važno što je moguće više pooštriti mere i na koncu tragati za modelom, kao što je u nekim od najrazvijenijih država sveta, da se na kraju i u potpunosti zabrani rad takvih organizacija, jer je to u stvari jedino što može do kraja izlečiti ovo naše posrnulo društvo. Sam ministar je više puta boravio na tom prostoru i video je kako se Novi Pazar i Tutin zaista opsednuti tim kladionicama i kockarnicama, pa evo to je mogao i videti i pre par dana kada je bio u poseti, kada je posetio i to želim zaista da pohvalim, da se zahvalim ministru i domu u Tutinu. Dao je konkretnu podršku direktoru tog doma koji je u kratkom vremenskom periodu bio žrtva kriminalnih organizacija, oligarhija koje su pokušale da sve ono što vredi i ono što je zdravo u tim sredinama da unište, odnosno da pošalju poruku kako u tim krajevima nije dobro da se nešto radi kvalitetno, da se u nečemu vidi prosperitet, već da taj kraj treba izumreti i biti prepušten kladionicama, kockarnicama, onim pošastima koje će na svaki način da unište mladost, da unište porodice i da na bilo koji način dovedu do ruba egzistencije sve ono što vredi. Zato se i mi zalažemo da se u potpunosti zabrani rad takvih institucija, a svaki korak u tom pogledu, kao što su izmene i dopune ovog zakona, podržavamo i smatramo da je korak napred iako nismo zadovoljni, iako smatramo da je nedopustivo da u zakonskim okvirima, koji su propisani, manje od toga, mnoge kladionice i kockarnice rade i u blizini prosvetnih institucija, a naročito u blizini verskih objekata, bilo crkava, bilo džamija i time se šalje jedna strašna poruka da je ovo društvo opkoljeno sa takvom pošasti, umesto onih vrednosti koje su vekovima tradicionalni i koji su odgajali zdravu, normalnu i prosperitetnu porodicu, porodicu koja je izgrađivala ovo društvo i koja jedina ima snagu da se izbori sa svim onim što jeste propast koju nude kladionice i kockarnice. Zato ćemo se mi i u budućnosti zalagati da se to zlo iskoreni u temelju, a naravno, kao što sam kazao, ovog puta ćemo podržavati, a posebno ćemo podržati i ovaj zakonski predlog, kao i sve ostale. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsedniče. Ja ću se držati moje teme – poljoprivrede. Želim da kažem da u periodu od 2012. godine do 2018. godine, za šest godina, između popisa poljoprivrede i ankete o strukturi poljoprivrednih gazdinstava 2018. godine nestalo je 67 hiljada ili 11% poljoprivrednih gazdinstava. Ta tendencija nije prisutna samo kod porodičnih poljoprivrednih gazdinstava, nego je i tendencija prisutna kod pravnih lica i preduzetnika, što očito ukazuje da tu postoje problemi u uslovima poslovanja onih subjekata privređivanja u našem realnom sektoru. Drugo, smanjena je površina poljoprivrednog zemljišta za 385 hiljada ili 583 hektara. Ako to pomnožimo sa cenom realnom prodajnom poljoprivrednog zemljišta, to su vrlo zabrinjavajući podaci, 10% poljoprivrednog zemljišta za šest godina. Dalje, normalno, deo toga je zauzet za infrastrukturne objekte i to je glavni problem što investitori u infrastrukturne objekte ne obračunavaju cenu vrednosti poljoprivrednog zemljišta da bi se druge nepoljoprivredne površine rekultivirale i privele poljoprivrednoj nameni. Kad se radi o stočarstvu, sve vrste stoke, izuzev ovaca, pokazuju tendenciju smanjenja. Posebno je to karakteristično kod živine, gde bi najmanje razloga za tako nešto trebalo da bude, imajući u vidu da imamo sve domaće sirovine koncertovane stočne hrane, kako za nosilje, tako i za brojlere, ali ovde je smanjenje čak oko 14% ili za tri i po miliona komada živine za šest godina. Najzad, imamo i smanjenje broja članova gazdinstava za 105.688 ili za 7,5% što govori o demografskoj devastaciji porodičnih poljoprivrednih gazdinstava u Republici Srbiji. Ono što posebno želim da istaknem, analizirao sam 2018. godinu na bazi završnih računa i tu su rezultati daleko porazniji nego što je situacija sa planiranim budžetskim sredstvima. Naime, imajući u vidu poreske prihode koji su realno bili veći nego što su planirali, umesto 988.600.000.000 dinara bili su 1.006.879.000 ili su povećani za 1,85%. Međutim, uporedo sa tim nisu po zakonu o podsticaju o poljoprivredi i ruralnom razvoju povećavana sredstva koja su minimalno propisana od 5%, čak ni za ukupan razdeo 24 Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Tako je po usvojenom predlogu budžeta za 2018. godinu nedostajalo, odnosno umanjeno za potrebe podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju 5.320.761.000, a prema ostvarenom prihodu u 2018. godini to smanjenje ili oduzimanje od poljoprivrednika bilo je čak na nivou od preko devet i po milijardi. Još je daleko tragičnija situacija kada se radi o subvencijama u poljoprivredi. Umesto da bude smanjenje za svega 15, pod znakom navoda, nešto preko 15 milijardi, smanjenje je za preko 18 milijardi. Ja ću za naredne diskusije na ovu temu, po završnim računima, napraviti analizu za celokupan period, barem od 2012. godine pa na ovamo, i izvršiću određene konsultacije sa nadležnim državnim organima, da proverim sve ove navode, kako bismo videli šta ćemo i kako ćemo i da li treba da poljoprivrednicima obezbedimo povraćaj oduzetih sredstava. Takođe, iskoristio bih priliku ovde resorno prisutnog ministra, da ukažem da je Republički fond PIO osiguranja, bilo je planirano 185.800.000.000 dinara. Realizovano je svega 172.225.966.664 dinara ili za 13,5 milijardi manje.
Zahvaljujem, kolega. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, obeležja Džon Dira su skinuti, ima izreka - hvali selo, al u gradu živi. Kaže druga izreka je – lakše je patiti za selom nego na selu. Tako da moj kolega pati u gradu, ali sada makar u penzionerskim danima mogao je doći na selo. Ja neću dužiti, da bi ostavio vreme gospodinu Miletiću, reći ću samo ovo, da vas predsedavajući obaveštavam, da je Svetska banka odobrila još 50.000.000 evra, Svetska banka, ona ista koja je svojevremeno kreditirala razvoj stočarstva na Staroj planini, pa su neki sa obeležjima Džon Dira dobili 62.000 evra i razvoja stočarstva tamo nije bilo. Konsultanti su naplatili, a ovog puta se to ne dešava. Svetska banka je odobrila 50.000.000 evra. To je još za poljoprivredu, još šest milijardi, verujem da gospodin ministar to zna, za poljoprivredu i to vredi dodati onim sredstvima koja su već izdvojena od 40 i nešto milijardi, dakle bližimo se podsticajima od 50 milijardi zahvaljujući tome što je Vlada ispregovarala, 50 milijardi što će biti nepovratni deo za poljoprivrednike od Svetske banke. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, onako kako je već naglasio i stavio do znanja predlagaču naš ovlašćeni predstavnik, odnosno ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS, naš drug Dejan Radenković, nesumnjivo je da će poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati set zakona o kojima raspravljamo. Moj fokus diskusije na današnjoj raspravi će biti isključivo u odnosu na zakon, odnosno zakon o dopunama Zakona o privrednim društvima, pa ću vas uvaženi ministre, zamoliti za pažnju što se tiče nekoliko krajnje dobronamernih sugestija kada je u pitanju praktična primena ovog zakona. Nesumnjivo je da građani kroz ovaj zakon mogu da prepoznaju nešto što je kvalitativan pomak u odnosu na dosadašnje odredbe Zakona o privrednim društvima. Ono što je suštinska promena ovog zakona jeste uvođenje jednog novog instituta, a taj institut se zove rezervisani sopstveni udeo. Ja vas molim da u tom pravcu razmenimo mišljenje i prodiskutujemo o nečemu što je u svakom slučaju afirmativno i što će u nekoj budućoj perspektivi doprineti da se privredna društva daleko bolje pozicioniraju kada je u pitanju privredna situacija u Republici Srbiji. Konkretno o čemu se radi. Radi se o tome što se ovim zakonom doprinosi da daleko bolje i adekvatnije budu nagrađen oni koji to do sada nisu mogli imati kao mogućnost, a to su kako zaposleni, tako i ona treća lica koja se angažuju od strane privrednih društava, kao što su konsultanti, kao što su savetnici, čak i investitori i na taj način stvaramo jedan povoljniji privredno pravni ambijent kada je u pitanju Republika Srbija. Ono što je jako dobro, što ću da afirmišem kao nešto što do sada nisu bila zakonska rešenja, jeste način kako se stiče rezervisani sopstveni udeo i način kako se ostvaruje pravo na osnovu tog rezervisanog sopstvenog udela. Šta je u suštini rezervisani sopstveni udeo? Kada bi se to prevelo na nekakav jezik razumljiv za građane Republike Srbije, radi se o udelu koji stiče društvo. U konkretnom slučaju akcenat je na društvo sa ograničenom odgovornošću i taj udeo se stiče bez teretno, dakle bez naknade i stiče se od osnivača, odnosno člana društva. To je nešto što je u pravnoj regulativi dobro rešeno. Na osnovu tog sticanja tog udela, zaposleni u društvu će imati pravo da pod povlašćenim uslovima ostvari mogućnost na prodaju svog udela, a to podrazumeva mogućnost da na određeni dan i po određenoj ceni može da ostvari određene benefite kada je u pitanju prodaja udela u društvu. Zašto je ovo dobro regulisano? Zbog toga što se na ovaj način stimulišu pre svega zaposleni da se daleko više angažuju na svojim radnim mestima u smislu ostvarenja prihoda privrednog društva, konkretno društva sa ograničenom odgovornošću, a na taj način ostvaruju i povoljnost za sebe. Ta povoljnost za sebe podrazumeva naravno određena očekivanja koja se sada pojavljuju kao sasvim realna, a to realno očekivanje jeste da će on ostvariti određenu povoljnu cenu prilikom prodaje udela društva na način kako je to regulisano. Ono što je jako dobro, jako je dobro što je taj udeo, hajde da kažem, zaštićen. Zaštićen na taj način što svako društvo ne može imati više od 40% rezervisanih sopstvenih udela, dalje, što se tim rezervisanim sopstvenim udelom ne može raspolagati i ono što je takođe dobro rešeno, odnosno normirano jeste kada se taj rezervisani sopstveni udeo čak može i poništiti, odnosno pretvoriti u više rezervisanih sopstvenih udela. Zašto ovo govorim? Da bi u prostili regulativu, koja će zaposlenima omogućiti benifite, moramo imati u vidu nekoliko činjenica. Prva činjenica jeste, da svako od zaposlenih mora imati odgovarajuću pravnu zaštitu, kada bude koristio taj instrument koji je isključivo finansijske prirode, a to u prevodu znači sledeće. Ako je on ostvario pravo da može taj finansijski instrument da koristi, onda mu se to pravo mora obezbediti u rokovima koji su ovde regulisani, odnosno predviđeni, po meni krajnje realno u praktičnom smislu reči. Ali, šta u koliko mu se cena ne isplati, šta je posledica u takvoj situaciji? Pa, posledica u takvoj situaciji jeste sudska zaštita i on ima pravo da podnese tužbu i da tom tužbom traži ili naknadu, na osnovu tog svog finansijskog instrumenta, odnosno prava koja mu daje određeni novčani benefit, ili da traži utvrđenje prava statusa lica, koje to pravo ima, kao titular prava. Naravno, da će u ovom pravcu biti isključivo nadležni privredni sudovi, s obzirom da su privredni sudovi i onako nadležni za status na pravna pitanja, kada su u pitanju privredna društva, odnosno kada se primenjuje Zakon o privrednim društvima. Sada, ono što bi moglo da bude polemično, uvaženi ministre, je sledeće. Ovo je bilo sve, hajde da kažemo, pravna retorika, koja može građanima da bude i dovoljno jasna ili možda čak i nejasna, ali ono što će građane da tangira, kao zaposlene, su sledeće činjenice. Ovaj zakon, kao i svaki drugi zakon, mora da ima, takozvano, opšte dejstvo, da se ne odnosi smo na jedan segment zaposlenih, nego na sve zaposlene. Međutim, ovde smo se fokusirali na jedan deo privrednih društava, pa smo rekli koja to privreda društava će automatski moći da zaposlenima garantuju i realizuju ova prava. To su privredna društva u oblasti IT tehnologije. Zašto? Pa, zbog toga što se ta društva, za relativno mala finansijska ulaganja, osnivaju, a onda ostvaruju velike prihode, veliki profit i ta društva imaju veliku perspektivu. Osim toga, upravo privredna društva koja se bave IT tehnologijama, potražuju ogroman broj zaposlenih, isključivo iz IT struke. Dakle, informacione tehnologije jesu, ne sumnjivo perspektiva, ali da li ćemo na taj način dovesti ostala privredna društva u diskriminatorski položaj, u koliko forsiramo samo privedena društva koja se bave IT tehnologijama? Lično mislim da hoćemo. Drugi problem, koji u praksi može da se pojavi, uvaženi ministre, je sledeće prirode, ovde kažemo da se stimulišu zaposleni, kako bi na osnovu ovog zakona, kroz prodaju udela, ostvarili određene benifite, jer će te prodaje biti po povlašćenim cenama, a oni će ostvariti odgovarajuću naknadu za njihov rad. Sada se postavlja logično pitanje i mi, kao partija koja se dosledno, posvećeno i iskreno bori za socijalna prava građana Republike Srbije, a pre svega za prava zaposlenih, postavljamo pitanje, pa koja to privredna društva danas, s obzirom na privrednu situaciju u Republici Srbiji mogu da garantuju ova prava? Smatram, odnosno mi socijalisti, imamo stav da to nije veliki broj privrednih društava, imamo baš veći broj privrednih društava koja su negde na ivici, takozvanog solventnog poslovanja ili solventnosti, koja i nemaju veliki broj zaposlenih i koja nemaju neku veliku motivaciju, da se kroz rezervisane udele, kako su ovde regulisani, odrede prema zaposlenima, u smislu njihovog boljeg položaja, boljeg položaja kada je u pitanju sticanje prihoda. Zašto? Pa, zbog toga što su ta privredna društva i onako i ovako na samoj ivici rentabilnog poslovanja, a ako su na ivici rentabilnog poslovanja logično je da se postavlja pitanje, da li će moći bez teretno da stiču udele, od svog člana, jer jednočlano društvo može da stekne ove rezervisane udele, ali se postavlja pitanje kako će se kasnije taj plasman sprovoditi? Prema tome, nismo preterani optimisti, i ako imamo razloga za optimizam, nismo preterano optimisti kada je u pitanju realizacija ovog zakona, u punom kapacitetu. Na samom kraju želi samo da se dotaknem još jednog pitanja, u nekoliko sekundi, to su javni beležnici i sprečavanje terorizma. Moram da skrenem pažnju da su javni beležnici odgovorili zadatku 2018. godine, da su podneli 230 sumnjivih izveštaja, a u 2019. godini 87. Želim samo da ukažem na njihovu veliku ulogu kada je u pitanju sprečavanje terorizma, pa i u tom pravcu ćemo ovaj zakon podržati. Na kraju, želeo bih da se zahvalim vama na pažnji, a u ime naše poslaničke grupe da vam još jednom skrenem pažnju na činjenicu koja je nesporna, a to je da podržavamo uvek sve ono što je u duhu socijalne pravde i što građanima Republike Srbije omogućava bolji život, a zato se bore socijalisti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, gospodin Đorđević. Izvolite.
Samo jedno kratko objašnjenje. Zahvaljujem se na konstruktivnom razmišljanju i na predlogu ali samo da skrenem pažnju da ovo ne važi samo za određena privredna društva već važi za sva privredna društva. Tako da tu nedoumicu isključimo. Ja kao ministar imam bojazan kao i vi kako će to da krene, ali svakako smo trebali da uđemo u ovako nešto jer to je svakako dobro pogotovo u IT industriji i tu jeste i Ministarstvo privrede dalo kao primer IT industriju jer mislim da je to prva oblast u kojoj tako nešto može da zaživi i gde postoji veliko interesovanje s obzirom na to da su IT stručnjaci malo sa većim platama i primanjima i kad-kad su vrlo zainteresovani da uđu u vlasničku strukturu i samim tim doprinesu da ta IT kompanija izađe na tržište i da bude bolje pozicionirana. To je samo dato kao primer, a naravno omogućeno je svim privrednim društvima, i kao što je kolega iz Ministarstva privrede rekao, treba raditi na tome, treba animirati s obzirom da je sam procedura vrlo komplikovana i pitanje kako i na koji način će da zaživi, ali mislim da uz konkretnu saradnju Ministarstva privrede ljudi iz Ministarstva privrede bitno nam je da to krene i da imamo bar jedan pozitivan primer, a verujem da će to vrlo brzo zaživeti kod nas u privredi. Hvala.
Zahvaljujem. Pravo na repliku narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Veliko je zadovoljstvo što razmišljamo na isti način. Da bih ja otklonio jednu dilemu, kad sam rekao da se ne dovede u diskrinatorski položaj onaj drugi segment privrednih društava koja nisu u oblasti IT tehnologija, ja pokušavam sada da budem potpuno precizan. Tačno je da se zakon odnosi na sve, ali ja i vi očigledno delimo isto razmišljanje. Postavlja se pitanje, da li ćemo uspeti da sva privredna društva animiramo da upravo ovaj zakon bude prihvatljiv i za one za koje u suštini nisam siguran da će u samom početku moći da osete taj tzv. praktični efekat ovog zakona. Ono što mi se čini jako važnim jeste činjenica da upravo tamo gde imamo mali broj zaposlenih treba stimulisati poslodavca da kroz privredni ambijent, kroz privredno poslovanje pospeše svoj privredni ambijent i da se u tom privrednom ambijentu unapredi i njihovo poslovanje i povećava broj zaposlenih, tek tada se stiču uslovi da praktična primena ovog zakona bude najefikasnija. Pošto zbog vremena koje sam morao, naravno, uvažavanje mojih kolega da ostavim da i oni prodiskutuju, odnosno uzmu učešće u diskusiji po ovoj temi, želim samo još jednu činjenicu da istaknem kada je u pitanju ovaj zakon, uvaženi ministre, a to je činjenica da kada govorimo o stimulacijama, kada su u pitanju konsultanti, da li će, to se postavlja kao jedno pitanje za koje se možda može reći smisleno ili ne, ali se postavlja pitanje da li konsultantima treba omogućiti pun kapacitet sticanja udela po ovom zakonu i na taj način konsultante možda staviti u nešto veći ili privilegovaniji položaju u odnosu na ostale zaposlene u privrednom društvu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam Milija Miletić i dolazim iz Svrljiga, to je najlepša opština u Srbiji koja se nalazi pored grada Niša. To je najlepši grad u Srbiji. Inače, nije tu Ljubiša Stojmirović, koji kaže da je Crna Trava najlepše mesto u Srbiji, a ja mislim da je ipak Svrljig. Za mene je najbitnije da pomenem sve ovo što sam sada rekao zato što tako radim od početka kada sam počeo da budem poslanik 2014. godine, izabran sa liste SNS – Aleksandar Vučić, a predstavljam u Skupštini Ujedinjenu seljačku stranku. Do sada sam uvek govorio o svim onim problemima koji se dotiču svih nas koji živimo na jugoistoku Srbije, brdsko planinskim područjima, problema ljudi koji žive na selu, žive od sela i sada imamo određen set zakona koji se tiču baš određenih stvari koje možemo da uštedimo, određena sredstva za naše ljude, za budžete tih lokalnih samouprava, za veće finansijske pomoći, za poljoprivredu, za socijalnu pomoć, za naše ugrožene i normalno, imamo veliku šansu da donošenjem ovih zakona određene stvari da pospešujemo i da razvijemo još više privredu i poljoprivredu, na jugoistoku Srbije u nerazvijenim područjima. Inače, ja ću sada reći nekoliko stvari koje su konkretno vezane za Predlog zakona o javnim nabavkama, pošto imamo predlog zakona koji je bio 2012. godine donesen, pa posle je imao dopune, gde sad ovom dopunom Zakon o javnim nabavkama i još neke stvari se bliže rešavaju i brže se rešavaju za potrebe javnih uprava, lokalnih samouprava, pošto određene smernice sada ovom zakonu daju mogućnost da se neke stvari mnogo brže završe, ono što je bitno, da ljudi koji su najkvalitetniji ponuđači da firme koje imaju najkvalitetnije uslove mogu da dobiju posao, a da oni koji žele samo da fingiraju, da prave probleme, na ovaj način se oni stavljaju van snage, odnosno daje se veća mogućnost kvalitetu, ceni i svemu onome što je bitno. Čuli smo koliko su se sredstva uštedela kada je donet Zakon o javnim nabavkama, koliko je novca obezbeđeno za neke druge aktivnosti, za potrebe naših malih sredina. Inače, ja sam vrlo zainteresovan da se ove stvari još bolje realizuju, da nabavke koje se donose i koje su potrebne, da se rade određeni poslovi u lokalnim samoupravama, u domovima zdravlja, u kliničkim centrima, svuda gde je to potrebno da to bude na najpovoljniji, najbolji način za korisnike usluga, za te ljude koji tamo koriste te usluge. Konkretno mislim da je to jedini način da se obezbede više sredstava za bolji život, da se ta sredstva ulože u ona područja iz kojih ja dolazim, da kada sledeći put govorimo, da ne kažete samo da najlepša opština u Srbiji opština Svrljig, nego opština koja ima najveći prosperitet. Da bi imali potrebu da se mnogo više sredstava ulaže u tim našim sredinama, da se odvaja više sredstava i za ta nova privredna društva kroz određene stimulativne mere, kako je rekao gospodin, kolega poslanik Neđa iz poslaničkog kluba SPS, puno stvari su ovde u ovom predlogu zakona za privredna društva i rečena, vezano za IT tehnologiju, za otvaranje takvih privrednih društava, ali i konkretno velika stvar jeste da se obezbede više sredstava za stimulaciju upošljavanja ljudi u sredinama iz koje ja dolazim, iz takvih opština, da se tamo obezbede bolji uslovi, da budu veće subvencije vezano za privredne subjekte, da se više izdvaja za subvencije za poljoprivredu, da se u takvim sredinama obezbedi više sredstava za rešavanje infrastrukturnih problema, i konačno, da se u našim područjima gde su ta naša sela o kojima svi govorimo kada je teško, jer jedno selo, drugo, toliko je dobro, a svedoci smo, o tome je pričao malopre i prethodni govornik da ima dosta stvari u tim našim selima u kojima moramo više obratiti pažnju kroz program za naše žene, za našu decu koja žive na selu, za upošljavanje takvih ljudi kroz program zdravstvene zaštite, prosvete, ulaganje u sport. To su sve elementi kako bi ti naši ljudi, kada uštedimo sredstva, kada donesemo ovaj novi Zakon o javnim nabavkama, imamo tu mogućnost da dosta sredstava da uštedimo i ta sredstva upotrebimo za potrebe rešavanja problema naših ljudi koji žive na selu, žive od sela, žive na jugoistoku Srbije u brdsko-planinskim područjima, u nerazvijenim opštinama, u opštinama koje su četvrta grupa nerazvijenosti, devastirane opštine. Samo na taj način, takvim ulaganjem i više ulaganja mora da bude za svako novorođeno dete, za svaku nezaposlenu porodilju moraju da imaju veću razliku ulaganja u odnosu na osobe i na ljude, odnosno žene i na novorođenu decu koja žive u većim centrima, u razvijenim gradovima i opštinama. Pa, baš zbog toga mi moramo dati više sredstava i Svrljigu, i Beloj Palanci, i Gadžinom Hanu, i Babušnici i svim tim opštinama na jugoistoku Srbije, a i svim onim ljudima koji žive na selu i od sela. Kroz takva ulaganja ja sam siguran da bi smo imali mogućnost da se bar neko vrati u tim opštinama, u tim selima, a sa druge strane neki ljudi ne bi išli ni u Slovačku, ni u Nemačku, ako bismo obezbedili veća sredstva. To radimo ovakvim zakonima koje sada donosimo, gde se ima mogućnost da se uštedi, a pokazalo se u prethodnom periodu da je dosta rađeno na tim uštedama, kroz program javnih nabavki, kroz upravu za javnu nabavku, uprave za javnu nabavku koja je veoma aktivna. Veliki broj problema se rešava, ali sada ovim zakonom ćemo to još poboljšati i dati mogućnost da se više sredstava obezbedi u razvoj nerazvijenih područja, u razvoj naših sela, u razvoj poljoprivrede, u mlade na selu, u ljude na selu, u žene na selu. Normalno kada razvijamo naša sela, razvijamo, siguran sam, i te opštine koje su, što se kaže, rubna područja u kojima ukoliko naši ljudi iz njih odu u veće centre, verujte mi, vrlo će teško biti da Srbija napreduje. Ja ću još jednom kao predsednik Ujedinjene seljačke stranke, kao narodni poslanik podržati set svih ovih zakona, jer mislim da su potrebni i bilo bi dobro da to uradimo i ranije. Svaka čast, još jednom, predlagačima, jer je ovo potrebno za razvoj naših područja. Hvala, još jednom.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Snežana Paunović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, poštovan građani Srbije, ispred nas je set jako važnih zakona, međutim, pod okolnostima da su moje kolege govorile pre mene, ja ću se osvrnuti na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Kada je u pitanju Zakon o igrama na sreću važno je da su izmene o kojima raspravljamo proizvod, pre svega potrebe i obaveze daljeg usklađivanja nacionalnog zakonodavstva u ovoj oblasti i sa direktivama EU iz 2015. i 2018. godine, i sa preporukama FATF-a, odnosno međuvladine organizacije osnovane još 1989. godine, na predlog Grupe G-7, dakle, od strane sedam najrazvijenijih zemalja radi razvoja politika borbe, pre svega, protiv pranja novca i organizovanog terorizma na međunarodnom nivou. Još pre 30 godina ocena je bila i na međunarodnom nivou da je sektor igara na sreću veoma ranjivo, odnosno, problematično područje kada je u pitanju pranje novca i finansiranje terorizma, jer su u pitanju ogromne količine novca koje završavaju u igrama na sreću. I u našoj nacionalnoj strategiji za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma, a doneto je za period 2015. - 2019. godine, igre na sreću su označene kao osetljivo područje koje je neophodno dodatno urediti i obezbediti adekvatnu zakonsku i društvenu kontrolu nad priređivanjem ovih igara i pratiti tokove novca koje se okreću u ovom sektoru. Znamo da ni u Srbiji novac koji kruži u sektoru igara na sreću nije ni mali, niti zanemarljiv, pogotovo ako se ima u vidu pojava sve većeg broja privatnih priređivača igara na sreću, posebno kada su u pitanju igračnici ili sportske kladionice. Podsećanja radi, priređivanje igara na sreću shodno Zakonu o igrama na sreću organizuje se radi razonode učesnika i ostvarivanje dobitaka, bilo u novcu, bilo u uslugama ili pravima. (Narodni poslanici dobacuju sa mesta.) Uvaženi predsedavajući, ja sebe ne čujem. (Milorad Mirčić: Izvinjavamo se koleginice, ali mi moramo da komuniciramo sa ministrom.)
Molim kolege da omoguće koleginici da završi. Izvolite.
Poštovanje za kolege i za njihovu komunikaciju sa ministrom. Ja mogu i da prekinem ako je ta komunikacija važna jer mislim da ministri i zakon o kome govorim jeste užasno važan. Dakle, podsetiću na činjenicu da u skladu sa Zakonom o igrama na sreću deo sredstava od igara na sreću u visini od 40% predstavlja prihod budžeta Republike Srbije i koristi se namenski, pre svega, za finansiranje Crvenog Krsta i Organizacije osoba sa invaliditetom i drugih lica u stanju socijalne potrebe, sporta i omladine, lokalne samouprave, kao i za lečenje retkih bolesti. S druge strane, treba skrenuti pažnju da igre na sreću nisu dozvoljene, odnosno zakonom su zabranjene, pre svega maloletnim licima, tako da su priređivači obavezni da se drže ove zabrane i da pokažu društvenu odgovornost tako što će poštovati zakon kada su u pitanju maloletnici. Zaista na ovo posebno srećem pažnju zbog činjenice da sve više maloletnika u Srbiji traži način, postaje zavisno od različitih vidova kockanja i dovija se na razne načine, inovativne, kako da uđu u te igračnice misleći naivno da je to najkraći put do brzog bogaćenja. Dakle, priređivanje igara na sreću koje imaju svoju pozitivnu, ali i negativnu staranu, treba staviti u takav zakonski okvir, koji, pre svega, onemogućava zloupotrebe u sferi pranja novca. Poznato je da se u sve organizovanijem priređivaču igara sreće veliki novac, obrće, čije se poreklo možda i ne zna, tim pre što igrači nisu imali obavezu da dokazuju poreklo svog novca, ma koliki novac da je u pitanju. Evropska unija, ali i druge zemlje sveta prepoznale su opasnost od velikih količina novca nekontrolisanog porekla, pa su iz tih razloga i doneli direktive kojima su želeli sprečiti pranja novca kroz igre na sreću. U tom smislu i ove izmene zakona upravo imaju za cilj da uvedu evropske standarde u oblasti priređivanja igara na sreću u pogledu sprečavanja pranja novca i finansiranje terorizma da doprinesu pravnoj sigurnosti, kao i poboljšanoj kontroli i preventivnom delovanju radi sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma u ovoj oblasti. Istovremeno, treba da omoguće i dosledno sprovođenje naše nacionalne strategije za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma, kao i akcionog plana. Verujem da Vlada već sada razmišlja o novoj strategiji za naredni period, jer period koji je obuhvaćen prethodnom strategijom upravo ističe u svom isticanju. Da ne zaboravimo da važnu ulogu u sprečavanju novca, pa i kada su u pitanju igre na sreću, ima Uprava za sprečavanje pranja novca koja je u sastavu Ministarstva finansija. Novo zakonsko rešenje koje podržavam, a radi se o članu 55. važećeg zakona, ne samo da omogućava ulazak u igračnicu isključivo punoletnim licima, nego propisuje jednu obavezu prerađivačima, da o licima koja uđu u igračnicu obezbedi trajnu bazu podataka i to bazu koja tretira ime, prezime, datum i mesto rođenja, mesto prebivališta, odnosno boravišta, lični broj ili broj pasoša, datum i vreme i ulaska i izlaska iz igračnice, kao i pisanu izjavu lica kojom pod materijalnom i krivičnom odgovornošću izjavljuje da u igrama na sreću učestvuje za svoj račun i u svoje ime. Ova novina će svakako doprineti odgovornijem pristupu i prerađivača i igrača, jer će moći da se prate tokovi novca korišćenog u igrama na sreću i od strane svakog igrača. S druge strane, postoji obaveza čuvanja poslovne tajne o učesnicima igara na sreću, ali kada za to postoji potreba, ustanovljena je obaveza prerađivača da te podatke učini dostupnim nadležnim organima koji se bave sprečavanjem pranja novca i finansiranje terorizma. Ovim zakonom se sada veoma precizno uređuju pitanja dokazivanja vlasničke strukture, takođe važnog dela, načina finansijskog poslovanja i revizorske kontrole za priređivača, stvarnog vlasnika u postupku dobijanja dozvole za priređivanje igara na sreću ili lice koje otkupljuje udeo, tj. akcije ili povećava udeo u strukturi kapitala priređivača igara na sreću ili igračicama. Takođe se od priređivača i njegovog stvarnog vlasnika i povezanih lica zahtevaju dokumenta kojima se potvrđuje da nisu osuđivani, niti da se protiv njih vodi postupak za krivična dela, protiv privrede ili pranja novca i za niz drugih dela navedenih u ovom zakonu. Ovo će sprečiti mogućnost da priređivači budu lica sa kapitalom sumnjivog porekla ili kapitalom stečenim vršenjem krivičnih dela. Uverena sam da će ovako pooštreni zakonski uslovi za priređivača igara na sreću doprineti mnogo boljoj kontroli tokova novca, a time i sprečavanju pranja novca ili finansiranju eventualnog terorizma novcem koji učestvuje u igrama na sreću ili dobijen igrama na sreću. Ovo zakonsko rešenje koje je pred nama verovatno nije ni najbolje ni finalno. Pretpostavljam da će vremenom imati i svoju bolju verziju, odnosno dopunu, ali su izmene koje su predložene zaista u ovom trenutku jako važne za jednu stabilnost. U ime poslaničke grupe SPS moram da kažem da ćemo i ovaj zakon, kao i čitav set koji je predložen, u danu za glasanje podržati. Ja se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Stefana Miladinović. Izvolite.
Hvala vam, gospodine Arsiću. Ja ću preostalo vreme moje poslaničke grupe iskoristiti da se osvrnem na značajne izmene i dopune Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma. Svi ćemo se složiti da svi globalni problemi i negativne posledice pranja novca i finansiranja terorizma utiču na stabilnost, efikasnost i transparentnost celokupnog finansijskog sistema smanjenjem investicija i gubitak međunarodnog ugleda država u svetu. Na osnovu procena, od pranja novca i procena rizika od finansiranja terorizma, nacionalna ranjivost od pranja novca je procenjena kao srednja na osnovu analiza sposobnosti države da se odbrani od pranja novca i analize sektorske ranjivosti. Analiza koja je izvršena radi ostvarivanja gore navedenog cilja, za Republiku Srbiju pokazalo je da je sveobuhvatni rizik od pranja novca srednji. Ova procena rezultat je procene pretnji od pranja novca i nacionalne ranjivosti od pranja novca. Na osnovu analiza svih krivičnih dela, pregleda pretnji po sektorima i prekograničnih pretnji, sveukupna procena pretnji od pranja novca je srednja sa tendencijom bez promene. Pranje novca je složen fenomen. Put prljavog novca nije lako uočiti i prepoznati, što svakako otežava blagovremeno preduzimanje efikasnih mera na njegovom otkrivanju, sprečavanju i suzbijanju. Radi povećanja efikasnosti borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma i UN i EU usvojile su više konvencija koje obavezuju države članice da svoja zakonodavstva usaglase sa ovim međunarodnim dokumentima. U Srbiji je borba protiv pranja novca i finansiranja terorizma regulisana zakonom 2017. godine, koji je stupio na snagu 2018. godine i tada smo definisali pranje novca kao konverziju ili prenos imovine stečene izvršenjem krivičnog dela, prikrivanje ili netačno prikazivanje prirode porekla, mesta nalaženja, kretanja raspolaganja, vlasništva ili prava u vezi sa imovinom koja je stečena ovim krivičnim delom. Pranje novca je i sticanje, držanje ili korišćenje imovine stečene izvršenjem ovog krivičnog dela. Inače, pranje novca ima svoje osnovne faze – tri vaze. Prva faza je prekidanje direktne veze između novca i nezakonite aktivnosti kojom je stečen, odnosno novac se uvodi u finansijski sistem. Druga faza podrazumeva prikrivanje veze između novca i kriminalne aktivnosti od koje potiče prebacivanjem sa računa na koje je položen na druge račune. Treća faza je faza integracije u kojoj novac se javlja kao novac koji potiče od dozvoljene aktivnosti. Po Zakonu o finansiranju terorizma je obezbeđivanje ili prikupljanje novca koji se koristi za izvršavanje terorističkih dela, ali i nabavljanje novca od terorista ili terorističkih organizacija. Republika Srbija se nalazi u procesu usaglašavanja i prilagođavanja svog zakonodavstva sa zahtevima i standaridima EU. U oblasti sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma navedeni standardi propisani su tzv. Petom direktivom Evropskog parlamenta i Saveta od 2018. godine, kojom je izmenjena do tada važeća, Četvrta direktiva o sprečavanju korišćenja finansijskog sistema u svrhu pranja novca i finansiranja terorizma. Podsetiću vas da smo prošle nedelje na prethodnoj sednici usvojili Sporazum sa Eurodžastom, telom EU koje koordinira saradnju između nacionalnih pravosudnih tela u kaznenom progonu teškog prekograničnog kriminala. Težište ove pravosudne saradnje je na kaznenim delima kao što su terorizam, trgovina ljudima, drogom, pranje novca i druge aktivnosti organizovanog kriminala. Važeći zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma potrebno je u potpunosti usaglasiti sa navedenim pravnim tekovinama i Petom direktivom, koju sam spomenula. Imajući u vidu da je cilj izmena i dopuna Zakona tehničko usaglašavanje sa međunarodnim standardima, odnosno pravnim tekovima EU, važan deo predmetnih promena odnosi se na međunarodnu saradnju koja predstavlja osnov za efikasno i blagovremeno reagovanje i sprečavanje pranja novca, odnosno finansiranja terorizma. S tim u vezi, važno je istaći da je Uprava za sprečavanja pranja novca, osnovana još 2003. godine, primljena u punopravno članstvo Egmont grupe, međunarodne organizacije finansijsko-obaveštajnih službi, čiji je cilj podizanje nivoa međunarodne saradnje između nacionalnih i finansijsko-obaveštajnih službi i razmena podataka koji se odnose na pranje novca i finansiranje terorizma. [[Žamor u sali.]] Zadržavanje punopravnog članstva u ovoj grupi značajno je, imajući u vidu da su i pranje novca i finansiranje terorizma u najvećoj meri krivična dela sa elementom inostranosti i da se borba protiv njih na nacionalnom planu teško može zamisliti bez efikasne međunarodne saradnje i zavisi od usvajanja zakonodavstva koje će obuhvatiti preventivne mere i dati mogućnost Republici Srbiji da razmenjuje podatke sa stranim nadležnim organima. [[Žamor u sali.]] Inače, međunarodne standarde u oblasti sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma propisuje i međunarodno telo FATF, koje razvija i unapređuje mere i radnje za borbu protiv pranja i finansiranje terorizma na nacionalnom i međunarodnom nivou. Ova organizacija u okviru svojih nadležnosti je februara 2012. godine donela neke nove međunarodne standarde u oblasti sprečavanja, otkrivanja pranja novca i finansiranja terorizma. Tada tih 40 preporuka za zemlje članice morale bi da implementiraju nacionalno zakonodavstvo da bi pokazala tehničku usklađenost sa standardima i sprečavanje pranja novca, finansiranje terorizma, širenje oružja za masovno uništenje. Trenutno imate 39 država članica, Srbija nije među njima, ali otvarajući Poglavlje 23 i 24 EU, Srbija se obavezala da usvoji i ove preporuke. Takođe, pomenula bih i Komitet Manival Saveta Evrope, koji je osnovan još 1997. godine sa ciljem da međusobnim ocenjivanjem se procenjuje usklađenost sistema za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma u državama članicama sa međunarodnim standardima. Ovaj komitet redovno daje izveštaje o stanju i preporuke za unapređenje sistema za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma u državama članica. Srbija je bila predmet petog kruga evaulacije u pogledu radnji i mera koje se preduzimaju na nacionalnom nivou i date su dalje preporuke, kao što su pitanja u vezi sa javnim beležnicima i advokatima koje jesu predmet ovih izmena i dopuna zakona. Među kriterijumima koje je Srbija morala da ispuni kako bi bila skinuta sa liste, koju izrađuje FATF, nalazili su se bolje razumevanje faktora rizika, kontrola, približavanje standardima organizacije, garancije za adekvatne i efektivne istrage i procesuiranja, kao i kazne za finansiranje terorizma. Kako je u izveštaju objavljeno u februaru ove godine, navela ova organizacija, Srbija je sprovela ključne reforme i skinuta sa sive liste. Kreiranje efikasnog sistema, suprotstavljanja ovom problemu, problemu finansiranja terorizma i pranja novca, zahteva unapređenje normativnog okvira sa čvrstim mehanizmima i jasnim ulogama svake od institucija, kako onih koje deluje preventivno, tako i represivnih. Dalje, izgradnja, unapređenje i razvoj mehanizama za brzo otklanjanje ranjivosti u oblasti koje su najviše izložene rizicima od pranja novca podrazumeva jasnu primenu i saradnju svih institucija. To posebno važi za mehanizme finansijskih institucija, nadzornih organa za praćenje finansijskih tokova. Dakle, i ove izmene i dopune zakona izgrađene su naravno u skladu i sa preporukama o kojima sam govorila i naravno da ćemo kao poslanička grupa i ovaj predlog zakona podržati. Hvala.
Hvala, gospođo Miladinović. (Neđo Jovanović: Poslovnik.) Po Poslovniku, Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Ukazujem na povredu člana 27. u vezi član 26. Poslovnika, pa vas molim da u daljem toku rasprave, ako ništa drugo, omogućite narodnim poslanicima da normalno učestvuju u raspravi o jednom važnom setu zakona. Na štetu mojih uvaženih koleginica i drugarica iz poslaničke grupe, dozvolili ste da se povredi grubo član 106. stav 3. koji kaže da za vreme govora narodnih poslanika ili drugih učesnika u pretresu nije dozvoljeno dobacivanje, odnosno ometanje govornika na drugi način, kao i svaki drugi postupak koji ugrožava slobodu govora. Ako vi, uvaženi predsedavajući, smatrate da je dozvoljeno da se ovde znatno prevaziđe žamor i da umesto žamora se ovde počinjemo nadvikivati, ko će moći da kroz diskusiju iskaže ono što želi da iskaže da bi razumeo i predlagač i svi ostali koji su sa njima? Onda imamo jedan veliki problem, a taj problem se manifestuje u dva pravca. Jedan pravac je nepoštovanje poslanika, što se nikada nije desilo od strane poslanika u poslaničkoj grupi SPS, a sa druge strane devalviramo i obesmišljavamo naš rad i ovaj dom, koji sa pravom treba da bude hram demokratije, prikazujemo u jednom ružnom svetlu pred građanima Republike Srbije. Mislim da bi vi trebali da vodite računa o tome i da štitite i narodne poslanike i ovaj parlament i da poštujemo građane zbog toga. Zbog toga vas molim da ubuduće ovakvo ponašanje sankcionišete tako što ćete primeniti Poslovnik, kao što je učinio i vaš prethodnik kolega Arsić kada je opomenuo narodne poslanike koje su moje koleginice ometali u diskusiji. Hvala.
Hvala, kolega Jovanoviću. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni? (Neđo Jovanović: Da.) Da, hvala. Idemo dalje. Molim narodne poslanika da možda napravimo atmosferu kao u pozorištu ako bude volje za to, ako ne Nataša Mihailović Vacić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažene kolege i koleginice narodni poslanici i narodne poslanice, predstavnici Vlade, ja ću se u svom izlaganju osvrnuti na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma kojim se propisi iz ove oblasti usklađuju sa standardima i direktivama EU. Pored institucija EU međunarodne standarde u oblasti sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma propisuje i međunarodno telo FATF koje je u okviru svoje nadležnosti februara 2012. godine doneo nove međunarodne standarde u oblasti sprečavanja i otkrivanja pranja novca i finansiranja terorizma, poznatijih kao FATF preporuke. Zakon o sprečavanju pranja novaca i finansiranja terorizma potrebno je u potpunosti usaglasiti sa navedenim pravnim tekovinama EU, što će ovim izmenama i dopunama zakona i biti postignuto. Imajući u vidu da je cilj izmena i dopuna zakona tehničko usaglašavanje sa međunarodnim standardima, odnosno pravnim tekovinama EU, važan deo predmetnih promena odnosi se na međunarodnu saradnju koja predstavlja osnov… [[Žamor u sali.]]
Ako može mir i tišina, molim vas.
…za efikasno i blagovremeno sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma. S tim u vezi, važno je istaći da je Uprava za sprečavanje pranja novca 2003. godine primljena u punopravno članstvo Egmont grupe, međunarodne organizacije finansijsko-obaveštajnih službi, čiji je cilj podizanje nivoa međunarodne saradnje između nacionalnih finansijsko-obaveštajnih službi i razmena obaveštajnih podataka koji se odnose na pranje novca i finansiranje terorizma. Članstvo u toj organizaciji podrazumeva i brzo usaglašavanje propisa sa međunarodnim standardima, naročito u oblasti međunarodne saradnje. Zadržavanje punopravnog članstva u Egomnt grupi je izuzetno značajano za državu Srbiju imajući u vidu da su i pranje novca i finansiranje terorizma u najvećoj meri krivična dela sa elementom inostranosti i da se borba protiv njih na nacionalnom planu teško može zamisliti bez efikasne međunarodne saradnje i zavisi od usvajanja zakonodavstva, koje će naravno obuhvatiti preventivne mere i dati mogućnost Republici Srbiji da razmenjuje podatke sa stranim nadležnim službama i organima. Osnovni cilj izmena i dopuna Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma sastoji se zapravo u unapređenju postojećeg sistema otkrivanja i sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma i usaglašavanju ovog zakona sa svim drugim međunarodnim standardima koji se tiču te oblasti. Izmene i dopune ovog zakona imaju za osnovni cilj, da se uzimajući u obzir komentare i preporuke iz drugog izveštaja, unapredi zakonski okvir za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma kako bi sistem imao polaznu osnovu za popravljanje efikasnosti i delotvornosti. Pored osnovnog cilja koji je povezan sa implementacijom međunarodnih standarda, intencija ovog zakona jeste da predupredi preventivni sistem borbe protiv pranja novca i finansiranja terorizma, tako što uvodi i nova lica u krug obveznika po zakonu. Pranje novca i finansiranje terorizma su dve kriminalne pojave koje se veoma brzo razvijaju. Kriminalci iznalaze nove, perfidnije načine, prikrivanja kriminalnog porekla novca i njegove namene, te je neophodno država, kao zakonodavac, bude u korak sa promenama ili ukoliko je moguće da ide korak ispred njih i predvidi oblasti koje mogu biti zloupotrebljene kako bi delovala preventivno, jer je otklanjanje posledica koje nastanu nakon izvršenja krivičnog dela veliki stres za sistem i prouzrokuje mnogo veće troškove. Još jedan od zakona koji se praktično usklađuje sa preporukom 28. FATF jeste i Zakon o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti, za koje je nadležno Ministarstvo za poslove trgovine, turizma i telekomunikacija. Dakle, izmenama tog zakona… [[Žamor u sali.]]
Izvinjavam se. Pozivam kolege iz Srpske radikalne stranke i Socijalističke partije Srbije da omoguće koleginici Nataši Vacić Mihailović da se obrati nama i građanima. Izvinite, molim vas, dva puta sam opomenuo. Izvolite.
Dakle, tim izmenama i dopunama Zakona o posredovanju, prometu i zakupu nepokretnosti praktično se jačaju i dopunjuju one odredbe koje zabranjuju licima osuđivanim za određena krivična dela da osnivaju ili kontrolišu lica koja pružaju usluge koje su predmet regulisanja određenih zakona, u ovom slučaju Zakona o prometu i zakupu nepokretnosti. Naime, u drugom izveštaju Komiteta Manival iz decembra 2018. godine, o pojačanom praćenju i tehničkoj usklađenosti Republike Srbije sa preporukama FATF, prepoznati su tehnički nedostaci u pogledu adekvatne implementacije relevantnih preporuka, među kojima se našla i konkretna zamerka da nisu preduzete mere koje bi sprečile kriminalce da kontrolišu agente za promet nekretnina. Ove izmene i dopune zakona upravo rešavaju taj problem. Dakle, biće ojačane odredbe koje zabranjuju licima osuđivanim za navedena krivična dela da osnivaju ili kontrolišu lica koja pružaju usluge posredovanja u prometu i zakupu nepokretnosti. Dakle, samo lica koja nisu osuđivana mogu da se bave posredovanjem u prometu i zakupu nepokretnosti. Željeni rezultat biće upis u registar, dakle, samo posrednika sa pretežnom delatnosti agencije za nekretnine, kao i sprečavanje kriminalnih pojava pranja novca i finansiranja terorizma u ovoj važnoj uslužnoj delatnosti koja ima milionski promet i u evrima i u dinarima. Kada je reč o merljivosti ostvarenja ovog cilja, to će biti moguće nakon usklađivanja odredbe o pretežnoj delatnosti, kada će praktično resorno Ministarstvo trgovine, u skladu sa novim propisom, izdati i rešenja o brisanju posrednika iz registra. Takođe, u budućnosti nijedan posrednik koji nema odgovarajuću šifru delatnosti i koji je kažnjavan neće moći legalno da se bavi posredovanjem u prometu i zakupu nepokretnosti, zato što neće moći ni da se upiše u registar posrednika. Implementacijom ovog zakona biće unapređen zakonski okvir za otkrivanje, sprečavanje i suzbijanje pranja novca i finansiranja terorizma i terorističkih akata. Socijaldemokratska partija Srbije, naravno, u danu za glasanje će podržati ove predloge zakona, zato što je jedno od programskih opredeljenja Socijaldemokratske partije Srbije dosledna borba protiv kriminala i nasilja, ali i njihovih uzroka. Bezbedan život, život bez straha od nasilja i kriminaliteta jeste poseban kvalitet. Bezbednost kao opšte dobro mora biti zagarantovano svakom građaninu Republike Srbije, bez obzira na njegov status i imovinske mogućnosti. Hvala.
Hvala, gospođo Vacić Mihailović. Po Poslovniku, Milorad Mirčić. Izvolite.
Član 107. Gospodine Marinkoviću, malopre vas je kolega Jovanović opomenuo, pozvao, u stvari, da smirite žagor u sali, misleći na poslanike vladajuće koalicije koji nisu svoje koalicione partnere imali strpljenja da slušaju, a vi u nedostatku hrabrosti ili neprincipijelnosti ili ne znam nekog razloga, niste postupili tako, nego ste sačekali da Đorđe Vukadinović ovde malo glasnije se obrati poslaničkoj grupi Srpske radikalne stranke, da bi to pripisali Srpskoj radikalnoj stranci. Nemamo mi ništa protiv, naučili smo mi. Mi znamo da ste vi u pojedinim trenucima čovek koji, pored tolerancije, poseduje i neke demokratske, osnovne demokratske principe. Nekad i mi komuniciramo, ali najviše sa ministrom, razmenjujemo mišljenje o predlozima zakona. Mi njemu pomaženo i on nama, ko kome više, sad to nije bitno. Ali vas molim da poštujete Poslovnik o radu Narodne skupštine i da ne apostrofirate samo SRS, kad to radi Đorđe Vukadinović, a ne smete pri tome da pokažete isti aršin prema grupi koja je sa vaše desne strane, ili sa leve, u zavisnosti sa koje ste vi strane.
Hvala vama, kolega Mirčiću. Stvarno pokušavam da imam isti aršin prema svima. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? Izvolite.
U skladu sa Poslovnikom, želim da se Narodna skupština izjasni o eventualnoj povredi Poslovnika.
Hvala, kolega Mirčiću. Sada reč ima narodni poslanik Nemanja Šarović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo, vidite kakvo oduševljenje vlada kod poslanika vladajuće koalicije. Verujte da ništa nije bilo manje moje dok sam slušao prethodne govornike. Posebno moram apostrofirati ovo što je rekao gospodin Arsić i moram pohvaliti da je zaista bio pravi izbor da poslanička grupa SNS njega, kao očiglednog ekonomskog eksperta, odredi upravo za ovu tačku. Jer, verujte da svako javljanje gospodina Arsića daje jedan nemerljivi doprinos ekonomskoj nauci. Ja se samo pitam, da ga nije u onom petnaestom minutu napala ona muva, šta bismo sve saznali do kraja? Možda da vi proverite da to nije bila teledirigovana muva, da je nije poslao Bastać, da je nije poslao Đilas, jer onakvi nasrtaji u trenucima najveće elokvencije gospodina Arsića, to se zaista retko viđa. Mi smo čuli od prethodnih govornika kako mi iz opozicije više ne bismo smeli da govorimo da se u Srbiji loše živi, da je to stvar prošlosti i da jednostavno takvi argumenti više ne dolaze u obzir. Međutim, postoji tu jedan problem, a to je zvanična evidencija državnih organa Republike Srbije. I kada se god pogledaju ti podaci, mi vidimo da je danas u Srbiji situacija gora nego što je ikada bila. Ja sam vama, gospodine ministre, dokazao u jednoj od prethodnih diskusija da je realna vrednost penzija danas svega 86% u odnosu na vrednost penzija iz 2012. godine. Vi pričate uporno o tome kako raste BDP, kako imamo fantastičan treći kvartal u 2019. godini, kako je Srbija zemlja blagostanja i kako živimo u zlatnom dobu. Međutim, kada pogledamo referentne statistike, posebno one koje dolaze iz EU, evo, npr. ja sam uzeo danas statistiku Eurostata, vidimo da je zapravo neuporedivo, neuporedivo gore. Ako je verovati vašim mentorima iz EU, ekonomski porast u Srbiji od 2012. do 2016. godine iznosi svega 2,07% i ti podaci su potpuno poražavajući. Istovremeno, prosečan rast BDP-a u Evrozoni je bio 10,11%. Naravno, od najmoćnijih zemalja, ekonomski najmoćnijih, ne možete očekivati da taj rast bude veliki, ali u tom periodu u Nemačkoj je bio 15,9%. U Bugarskoj, siromašnoj Bugarskoj, sa kojom se donekle možemo upoređivati, iako je BDP po glavi stanovnika kod nas značajno manji, njihov rast je bio 14,71%, dakle, sedam puta veći rast u navedenom periodu nego što je bio rast u zemlji Srbiji. U Rumuniji, pazite, u Rumuniji, koja ima praktično duplo veći BDP po glavi stanovnika u odnosu na Srbiju, rast u navedenom periodu je iznosio 27,21%, što je nekih 13,5 puta više nego u Srbiji. Da ne govorim o manjim državama poput Malte, koja je imala u navedenom periodu rast BPD-a od 44,84%. E, sve ovo, gospodo draga, govori koliko je loša situacija u Srbiji i govori da jednostavno Srbija ovim tempom ne samo da nikada neće stići zemlje EU, već se taj jaz ekonomski između nas i njih produbljuje. Ono što je posebno, takođe, zabrinjavajuće je činjenica da je paritet kupovne moći zemalja EU i Srbije izuzetno loš i da se ne povećava, već stagnira u prethodnih šest ili sedam godina. To govori da nema nikakvog realnog povećanja i da vaše kvazi ekonomske mere jednostavno ništa dobro građanima Srbije nisu donele. Da se vratim na gospodina Arsića, kao ekonomskog eksperta SNS. On je izneo jedan fascinantan podatak. Kaže da je 2012. godine, ne Vlada, to je posebno istakao, nego poslanička grupa SNS podnela Zakon o javnim nabavkama, to je bio jedan od prvih zakona novoformiranog režima, i kaže taj je zakon izdržao sve probe na koje je stavljen. Sada kako to objasniti u kontekstu činjenice da je taj zakon doživeo izmene i dopune i da taj zakon nije bio dovoljno dobar, već ste morali, ko zna koliko puta, da pribegavate donošenju leks specijalisa da biste izvrdali odredbama toga zakona. Tako je bilo i sa „Beogradom na vodi“, tako je bilo sa izgradnjom Moravskog koridora, koji ste započeli da li juče ili kada je bilo. Postavlja se pitanje - zašto vi danas taj zakon ukidate, ukoliko je on toliko dobar? Pa, nije dobar, naravno da nije dobar. Da je dobar, ne biste donosili novi. Vi jednostavno više ni sami sebe ne možete da ubedite u to što pričate. Vi se povodite za onom krilaticom da sto puta ponovljena laž postaje istina, ali vas demantuju zvanični podaci i zvanične statistike. (Aleksandar Marković: Ostavi vreme za Mirčića.) Evo, javlja se gospodin Marković, to je još jedan od ekonomskih eksperata SNS. Da ponovim, Aleksandar Marković ekonomski ekspert. Dobro bi bilo da čujemo mi od gospodina Arsića, verujte ja sam zadivljen njegovim znanjem, dobro bi bilo da čujemo šta je on u stvari po zanimanju, šta je on po struci? Gospodin Arsić, dok je bio u SRS, moram priznati da nije bio jedan od onih koji je mnogo obećavao, niti je bio među najlepšima, niti je bio među najpametnijima. Po obrazovanju je imao u to vreme završenu srednju elektrotehničku školu, dakle bio je srednji elektrotehničar. Nije mu prijalo da to stavi kao zanimanje, pa je kao zanimanje stavljao privatni preduzetnik. E, sada, on je konačno negde na pragu šeste decenije života izgleda završio fakultet, postao ekonomista, tako mu piše na ovoj poslednjoj listi SNS. Ne verujem da je završavao srednju ekonomsku školu, mada bi onda bio ekonomski tehničar. Pa me sada zanima, da vidimo koji je to stepen znanja i gde je on stekao sve ove veštine i sposobnosti kojima praktično svakodnevno zadivljuje i nas iz poslaničke grupe SRS, ali još više i celokupnu javnost u Srbiji.
Hvala, kolega Šaroviću. Reč ima prof. dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, današnji set zakona pokazuje velike promene u Srbiji koje nas očekuju i projekciju ekonomskog rasta u sledećoj godini od 4%. To ne pokazuje samo budžet Srbije koji smo usvojili za 2020. godinu pre nekoliko dana, već kažem i određene publikacije ekonomskih stručnjaka sa ekonomskog fakulteta, profesora koji su najveći kritičari ekonomije Vlade Republike Srbije. Prezentacija „Kvartalni monitor“ prof. dr Miloja Arsića priznaje da će rast BDP i uopšte naše ekonomije sledeće godine ići preko 3,5%, a MMF je u svom izlaganju od 4. decembra promenio taj rast na 4%. Prema tome, međunarodne institucije i svi oni kritičari se slažu da postoji visoka stopa rasta. Zbog toga jeste Fiskalni savet insistirao na primeni švajcarske formule kada su u pitanju plate i penzije. Ono što je na nama da menjamo u investicionom ambijentu Srbije i ovaj set zakona koji danas imamo na dnevnom redu, jedan od najvažnijih je Zakon o javnim nabavkama, koji je od 2013. godine, kao novo zakonsko rešenje preživeo nekoliko izmena zato što život koji smo imali od 2013. do danas je mnogo toga promenio, preživeo ekonomske reforme ovde u Srbiji, naša privreda fiskalnu konsolidaciju, priliv stranih direktnih investicija i potpunu promenu privredne slike Srbije i u zemlji i inostranstvu. Kada pričamo o Zakonu o javnim nabavkama, treba reći da se on jako dugo kreirao. Znači, taj sam proces kreiranja zakona je krenuo još pre dve godine, a 2018. godine, u junu mesecu, je radna grupa koju je Vlada Republike Srbije oformila da uradi ovaj nacrt, odnosno predlog zakona je tada doživeo tri javne rasprave koje su bile u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. S obzirom na izveštaje Poglavlja 5. koje se odnosi na javne nabavke, u saradnji sa Evropskom komisijom u Briselu, u junu ove godine, je praktično prezentovan nacrt ovog zakona. Naravno da je taj nacrt bio predmet rasprave i Odbora za finansije, budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Pre samog odbora ovde u Skupštini Srbije, kada je sazvana sednica, negde početkom septembra, kada smo imali sednicu u Zrenjaninu i tu smo imali prilike u direktnom kontaktu, kao narodni poslanici sa predstavnicima Ministarstva finansija, sa predstavnicima Uprave za javne nabavke i Komisije za zaštitu ponuđača u postupcima javnih nabavke, da vidimo koje su to novine i da li će te novine zaista ubrzati postupak donošenja odluka kada je u pitanju ova oblast. Ono što smo videli, pre svega, jeste da je pojednostavljeno učešće kada su u pitanju sami ponuđači, da je samo za ponuđače iznad pet miliona dinara obavezno da daju svoje podatke i dokumentacije za saglasnost, kada su u pitanju, tek po dobijanju ugovora, da su pragovi, kada je u pitanju Zakon o javnim nabavkama, povećani – tri miliona za usluge, jedan milion za robu, što znači da onaj postupak, koji se do sada odnosio na tri ponude, treba da pomogne u oblastima kao što su kultura, prosveta, zdravstvo, da ne odugovlači takav postupak i života koji se dešava u svim ustanovama kulture, obrazovanja i zdravstva, da onemogućava da se dešava da u pojedinim zdravstvenim ustanovama nema dovoljno sredstava koji su potrebni za svakodnevni život u bolnici, u školama, u kulturnim ustanovama. Vrlo je važno reći da je korišćenje kapaciteta drugih subjekata upravo jedna od direktiva EU koja je implementirana u ovom zakonu, kao i podela na partije. Ono što je vrlo interesantno bilo za sve javne nabavke, da li su pitanju velike ili tzv. male, one treba da stimulišu mala i srednja preduzeća da se na što više javnih oglasa javljaju, samim tim da se smanji monopol i da se poveća konkurencija. Kada govorimo o povećanju konkurencije, onda treba reći i da je Državna revizorska institucija uradila jednu reviziju svrsishodnosti o tome da li je potrebno obezbediti konkurenciju u postupku centralizovanih javnih nabavki i shodno tome i Komisija za zaštitu konkurencije, u saradnji sa određenim partnerima na različitim vrstama projekata, da li su u pitanju od strane EU, USAID, su razmatrali primere dobrih praksi kada je u pitanju zaštita konkurencije i javnih nabavki i gde je tu, u stvari, inovativna politika zastupanja i kako to izgleda. Najvažniji deo je, u stvari, uvođenje postupka digitalizacije, tako da ono što je najvažnije, jeste da će profunkcionisati novi portal za javne nabavke, gde će veliki deo procesa samog funkcionisanja ići elektronskim putem, samim tim i onaj deo koji znate da ide preko Pošta Srbije ili preko nekih drugih sistema, dostava dokumentacije će se skratiti, taj postupak, vreme i novac. Znači, pojeftiniće sam postupak i za jednu i za drugu stranu, kad govorimo i o ponuđačima i o onima koji jednostavno organizuju te javne nabavke, samim tim, biće potrebno da se izrade tzv. elektronski katalozi, da ugovori o javnim nabavkama najboljih ponuda, takođe, će biti ona koja treba da dovede do sklapanja ugovora. Međutim, ovde je ostavljena mogućnost izmena ugovora u mnogo većem nivou, jer, znate kako, život je pokazao da mnogi rigidni postupci sprovođenja javnih nabavki su dolazili do samog zaustavljanja tog procesa. Sa jedne strane je ovde dosta toga urađeno liberalno, a sa druge strane sva ta ograničenja treba da imaju kontrolni karakter. Znači, sprovela se mnogo veća kontrola postupka samih javnih nabavki. Kada bi hteli da zaključimo u načelu Predlog novog zakona o javnim nabavkama, treba reći da on treba da spreči sve vrste zloupotreba, da treba sve promene koje se dešavaju da idu postupno, da postupak digitalizacije u stvari mnogo toga će obezbediti, pored transparentnosti i podizanje standarda i nivoa usluga i ono što je važno, ubrzaće sam postupak javnih nabavki i smanjiti troškove, kada je u pitanju ova oblast. Ono što uopšte možemo da kažemo o javnim nabavkama to je da su veliki problemi bili, pogotovo na lokalnom nivou. To vidimo na osnovu izveštaja DRI kroz sve godine, ali negde većom kontrolom taj nivo novca o kojem govorimo kada su u pitanju javne nabavke se polako smanjivao u proteklih tri do četiri godine. To znači da su negde i oni ljudi koji su se bavili javnim nabavkama na lokalu naučili sam postupak i proces kako izgleda i jednostavno počeli striktno da primenjuju zakon, odnosno sve manje i manje su plaćali kazne zbog kojih su bili kažnjavani kada je u pitanju postupak javnih nabavki. Pored ovog Zakona o javnim nabavkama, na dnevnom redu je i Zakon o javnom dugu. Kada govorimo o tome koliki je javni dug, znamo da na kraju prethodne godine, 31. 12. je iznosio 23 milijarde 328 miliona 438 hiljada evra i da je negarantovani dug, kad pričamo o lokalnim samoupravama, iznosio 313 miliona 835 hiljada 730 evra. Odnosno, i ove izmene i dopune zakona idu ka tome da u stvari uvedu veću kontrolu kada su u pitanju lokalne samouprave i samim tim su ta zaduženja koja postoje kod lokalnih samouprava pod većom lupom samog Ministarstva finansija i svih ostalih institucija koje vrše kontrolu i samih direktiva koje se primenjuju kada je u pitanju uopšte deo Zakona o javnom dugu. Kada su u pitanju novčane transakcije, izmirenje rokova, one su jako bitne zato što od 1. jula 2020. godine se rok za one koji treba da izmire svoja dugovanja definiše tačno zakonom i deo koji se odnosi na plaćanje elektronskih faktura. Znači, i sam postupak digitalizacije se uvodi i u ovom delu, čime suštinski pokazujemo da i oni dužnici do sada jednostavno su smatrali da ih država negde oslobađa ovakvog postupka, sada moraju da budu svesni toga da su u pitanju zaista strogi aršini za sprovođenje zakona i da samim postupkom digitalizacije više niko neće moći da se nađe u zoni sivog delovanja. Kada govorimo o Zakonu o carinskoj tarifi, vrlo je interesantna tema, jer su u pitanju domaća proizvodnja za traktorsku industriju i za nas predstavlja veliki značaj kada je u pitanju izvozni program, jer država, na kraju krajeva, i prihoduje od carina i taksi i samim tim pospešujemo i povećavamo domaću proizvodnju. Tako da ona priča da se uvoz povećava na kontu izvoza, jednostavno, ovakvim predlozima zakona se smanjuje i samim tim povećava naša domaća produktivnost. O zakonima o igrama na sreću i kada govorimo o izmenama i dopunama Zakona o pranju novca i deo koji se odnosi na tzv. odredbe FATF-e i Manivala, mislim da smo imali prilike dovoljno da čujemo od mojih koleginica iz SPS-a, oni koji su slušali. Oni koji nisu, znate da jednostavno određene međunarodne standarde uvodimo za ove zakone, što je od velikog značaja, pogotovo kada je u pitanju pranje novca, da bilo koji pojedinac koji se nađe na udaru zakona, po bilo kom osnovu, zaista ne može da se bavi ovim poslom i, na kraju krajeva, samim tim, država sprovodi mnogo veću kontrolu u ovoj oblasti. Zakon o duvanu, sa svojim izmenama i dopunama, treba da obezbedi predvidivost poslovanja uopšte preduzeća odnosno kompanija koje se bave proizvodnjom duvana i veću transparentnost, iako znate da je na snazi onaj deo drugi u odnosu na zabrane uopšte zakona o korišćenju duvana. Onda je državi uvek teško da na određeni način treba da stimuliše određene kompanije koje se bave ovim poslom, a samim tim država, povećavajući određene takse za carine ili akcize time puni budžet, ali, s jedne strane, druga ministarstva, kao što je Ministarstvo zdravlja, imaju određenu svoju politiku da promovišu da kod mladih sve manje ovakav postupak i ovakvo korišćenje ne treba da postoji. Kada govorimo o Zakonu o centralnom registru za obavezno socijalno osiguranje, ovde imamo neke suštinske promene koje pokazuju da je postupak digitalizacije i veza sa Ministarstvom prosvete i nauke jako važna, zato što se sada stvara određena veza između samog Ministarstva prosvete i nauke, gde će Centralni registar za obavezno socijalno osiguranje imati obavezu da izveštaje na osnovu neto prihoda zaposlenih šalje kroz taj jedinstveni informacioni sistem prosvete Ministarstvu prosvete, tako da ćemo imati prilike da vidimo da li neki profesori rade na više fakulteta pa primaju više naknada i da li je to u skladu sa određenim zakonima. O svemu tome imaćemo prilike na određeni način da sprovodimo veću kontrolu kada su u pitanju nastavnici i profesori, što Ministarstvo prosvete je primetilo da očito postoje određeni problemi u tom segmentu i upravo zbog toga je insistiralo da do ovakvih promena dođe. Uglavnom, rezime svih ovih današnjih zakona treba da da šansu da ono što smo usvojili budžetom za 2020. godinu, gde će rast privrede biti minimum 4% u sledećoj godini, gde ćemo obezbediti zaista sredstva za plate i penzije po onom modelu koji smo usvojili sa budžetom, otvara mogućnosti da zaista ono o čemu smo govorili kada smo prošle nedelje usvajali zakone o povećanju političkih sloboda, zaista je potrebno da ekonomske slobode za koje SNS uspela da se izbori i nakon vremena kada je nasledila totalni kolaps u društvu kada su u pitanju plate i penzije i privreda zaostala i ono zbog čega su mnogi, kao što su Đilas, se obogatili i uspeli da u svojim firmama prihoduju preko 600 milina evra, da sebi negde obezbede jako lagodan život misleći da sada posle toliko godina se vrate u politički život na taj način što nemaju podršku građana Srbije, sa jedne strane, a sa druge strane, nasiljem i na nelegalan način pokušaju da zauzmu određene institucije. Imali ste prilike da vidite kako to izgleda u proteklim danima i napadom na institucije i spolja i unutra, jer ono što se dešava, znate, na ovim predgovorima sa svim političkim subjektima u društvu i ono što se dešava i sa pregovaračima iz Evropskog parlamenta i ono što se dešava i u radu samog RIK-a je u stvari želja zaista svih relevantnih subjekata u društvu, koji vode ovu državu da pokažu da ne postoje uslovi koje mi ne možemo da usvojimo, a da pokažemo građanima naše rezultate, rezultate naše politike i da jednostavno sa tim rezultatima dobijemo podršku građana za budućnost Srbije kako ćemo graditi novu stvarnost, kako ćemo vratiti ovde svu onu decu koja su otišla u inostranstvo da rade, jer će se otvoriti mnoga radna mesta, pogotovo u IT sektoru. Otvorili smo mogućnost za te povratnike iz inostranstva da otvore svoje kompanije, ne plaćaju poreze. U8pravo zbog toga jednostavno pokazujemo svakim danom da mislimo na sve ljude, na sve sektore samo zbog toga da bi imali bolje sutra. Oni koji nemaju podršku građana jednostavno ne misle dobro ovoj Srbiji i oni svojim pokušajima nasilnog vođenja države kroz diktiranje kako će mediji izgledati, kroz diktiranje kako će izgledati život svakog od onih koji danas vode državu na odgovornim mestima, blateći svakog pojedinca, počev od njih samih, do njihovih porodica, u stvari pokazuju da ovoj državi i svojoj budućnosti ne žele dobro. Zbog toga, kada govorimo o konkretnim zakonskim predlozima, treba govoriti sa činjenicama, ne treba se upuštati u paušalne osude koje imamo od strane nekih koji čak nisu dobili ni podršku da sede ovde kao narodni poslanici, već su brže-bolje za određeni novac otišli u te novoformirane stranke, pokrete. Jednostavno, treba razgovarati argumentima i ignorisati svaki vid nasilja zato što to neće doprineti boljoj budućnosti Srbije, već samo onome što pokazuje nama ovde, onima koji žele zaista dobro sutra, da nema tog zakona koji može da nas natera da izađemo iz bilo kojih zakonskih okvira Ustava Srbije da bi nekome dozvolili da na nelegalan način uđe u ovu Skupštinu i počne da vodi Srbiju. Za tako nešto ne postoji volja građana, ne postoji podrška i mi zbog toga u Danu za glasanje isključivo ćemo se voditi onim što su zvanični predlozi države, što su zvanični predlozi Vlade Republike Srbije, nadležnih ministarstava i zbog toga mi danas smo imali prilike na dnevnom redu Skupštine da glasamo i za nadzorni odbor koji će zaista vršiti nadzor nad svim izbornim radnjama koje ćemo imati u narednoj godini. U Danu za glasanje ovaj set zakona treba da podržimo zato što će to svima nama i našoj deci doneti bolje sutra. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miljan Damjanović. Izvolite.
Bilo je interesantno danas čuti narodne poslanike, predstavnike vladajuće većine i mogli smo pored ostalog na kraju da čujemo da argumentima treba da izlazimo pred građane, da ni jedan zakon koji se donese ne može nikoga u Skupštinu uvesti mimo glasova građana Srbije. Tu je samo napravljen jedan problem, taj argument je bio lažan. Upravo je SNS 2016. godine, iako liste Čeda, Čanak, Boris i druga lista DSS, Dveri nisu prešle cenzus, odnosno građani Republike Srbije im nisu dali dovoljan broj glasova da pređu cenzusni prag od 5%, pod pritiskom američkog ambasadora Skota tada je SNS uvela jednu novu formulaciju u srpskom političkom životu, a to je dovoljno da vas pozove američki ambasador ili neki ambasador uticajnih zapadnih zemlja i glasovi građana nisu potrebni i može da uđe u Skupštinu ko kako hoće. Onda kad im isti ti političari, koji nisu dobili poverenje građana, okrenu leđa i ne dolaze više u ovaj parlament, onda ih raznim diskusijama mole, vape za njima, da se vrate u skupštinske klupe. Ono što je interesantno takođe, zaista je bilo prelepo i idilično slušati hvalospeve, prevashodno Predloga zakona o javnim nabavkama, i podsetiću vas da je prvi Zakon o javnim nabavkama stupio na snagu 6. januara 2013. godine, pričam o zakonu SNS. Sada ću gospodina ministra da podsetim i pročitaću kako ste ga najavljivali, pošto ste slično i danas tako najavljivali ovaj novi zakon. Godine 2011. vaš ekonomski tim je izašao sa sledećim stanovištem – srpska ekonomija na godišnjem nivou gubi i do deset milijardi evra kroz crne tokove. Najveću odgovornost snosi Vlada Srbije. Više od milijardu evra gubi kroz oblik korupcije. Zakon kojim se štedi 60 milijardi dinara znači da država ne bi morala da uzima međunarodne kredite, ni kredite od komercijalnih banaka u vrednosti od 600 miliona evra. To je direktna ušteda, a ušteda ako se ne bi uzimali krediti i plaćali troškovi zaduživanja, troškovi kamata, opterećivanje budućih generacija, sigurno se može proceniti na milijardu evra godišnje. Takođe, bitan je mehanizam za kontrolu primene pregovaračkog postupka bez objavljivanja javnog poziva, mehanizam za sprečavanje sukoba interesa i korupcija u javnim nabavkama. Ovako ste vi kritikovali zakon vaših prirodnih koalicionih partnera, čiju ste politiku nastavili, Dragana Đilasa, Borisa Tadića i ostalih, a onda ste doneli svoj zakon i najavili uštede u vrednosti od 60 milijardi dinara i potrebu tog donošenja zakona tim zakonom kako ste najavili, krediti vam više neće biti potrebni. Hajde da vidimo, pa i da vam poverujemo, tada ste ipak bili u opoziciji, pa ste iznosili, što vam nije strano, neistine da bi prevarili građane Srbije, hajde da vidimo šta ste govorili o tom zakonu kada ste ga doneli. Decembra 24, 2012. godine predsednik Skupštine, Nebojša Stefanović, danas potpredsednik Vlade, ministar spoljnih poslova, ocenio je da će usvajanjem zakona, koji je tada donet, o javnim nabavkama, znači pričam o zakonu o kojem je Arsić govorio, da je izdržao stub vremena, izdržao sve moguće, uštedeti između 600 miliona i milijardu evra godišnje. Pazite, ponavljam, zbog građana Srbije, znači od januara 2013. godine do danas, punih šest godina vi ste po ovom zakonu trebali da uštedite na godišnjem nivou od 600 miliona do milijardu evra godišnje. Što znači da govorimo o nekih između pet i po i šest i po milijardi evra za ovo vreme i verovatno biste taj novac umeli pametnije da utrošite, ne biste uzimali kredite kako ste i najavljivali. Nebojša Stefanović je dalje kazao da će uštedama biti iznenađeni i najveći skeptici. Evo, ja se prosto tresem, šokiran sam kako je moguće da nisam tada verovao njemu i naprednjacima da nećete toliko štedeti i da će biti onemogućene pogodbe. Najviši funkcioner SNS je to obećavao. Onda se postavlja pitanje a, šta ste to radili sa projektima poput „Beograda na vodi“, različitim koridorima, kada ste, po navici, isključivali Zakon o javnim nabavkama, kad vam god padne na pamet. Dalje, kaže Stefanović, više niko neće moći da se direktno dogovara za novac građana Srbije u javnim nabavkama. Pozivam Nebojšu Stefanovića da uhapsi Zoranu Mihajlović. Ona je direktno, direktno, pregovarala sa predstavnicima američkih kompanija i prihvatila nepovoljniju ponudu, a gospoda sa leve strane, što je još žalosnije, glasala za takav predlog. Sada, s obzirom na činjenicu da ste već toliko ishvalili zakon koji ukidate, i koji je na snazi bio skoro sedam godina, danas je ministar Đorđević čitao delimično obrazloženje zakona, kada je obrazlagao ovaj predlog zakona, i sada ja pitam gospodina ministra i gospodina Arsića, koji je nahvalio taj zakon, koji su efekti primene zakona iz 2013? Hoćemo da čujemo decidno, koliko ste uštedeli za tih šest i po godina? Koliko tačno u evrima, od tih sredstava koje ste uštedeli? Gde ste tačno uštedeli? Nemam problem da odmah izađem sa podacima iz 2013. godine, u trećem i četvrtom kvartalu, da dokažem da niste uštedeli ni 600 miliona evra, ni milijardu evra, po zvaničnim podacima, ali želim da vidim da li vi znate, pa možemo da diskutujemo, već je bilo mnogo manje, jer ste legalizovali korupciju i nastavili put DS, tamo gde su oni stali. To je ona krilatica – gde ja stadoh, ti produži i time ste onda morali da krenete da otimate od penzionera, smanjivali penzije da bi punili budžet. Znači, prvo i osnovno pitanje ministru i gospodinu Arsiću jeste – dajte nam efekat predloženog zakona. Koliko ste tačno uštedeli od primene početka zakona 6. januara 2013. godine, do danas? Slavobitno ste to najavljivali i za Grad Beograd, i umesto da danas čujemo šta je to što nije valjalo, gde ste pogrešili, pa predlažete novi zakon, vi izlazite sa potpuno netačnim informacijama, hvalite zakon koji ukidate. Ponovo, zbog građana Srbije da ponovim samo, kad ste donosili zakon, taj u decembru 2012. rekli ste da pogodbi više neće biti. Najavili ste, a pravnici znaju šta su javne nabavke i tenderi, da se nadmeću oni koji su najbolji, koji će pružiti najbolje, koji će dati najviše, vi ste za svaki projekat gde ste onima kojima ste obećavali zbog dolaska na vlast šta ćete ispuniti, radili upravo ono što je radila i DS, i po tim pitanjima ne razlikujete se ni najmanje od njih.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite, kolega Đukanoviću.
Hvala. Ovako, ja ću govoriti pre svega o zakonu, pomalo i lično, o Zakonu o igrama na sreću izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Kažem, pomalo i lično zato što ovo što se sada uvodi, ja se bar nekih 10 i više godina borim da se ovakve stvari uvedu i želim da pozdravim što država uvodi red, pre svega u ovoj oblasti. Inače, veoma važno, ljudi u Srbiji zbog različitih kampanja imaju krajnje negativan stav o svemu tome i s pravom, s obzirom da smo imali zastrašujuće veliko crno tržište koje suštinski generisalo, odnosno koje je tu oblast i predstavljalo na jedan jako ružan način. Sada se zaista, uvodi nešto što je veoma dobro, pre svega sa povećanjem naknada priređivačima i to gotovo za 100% se povećavaju naknade. Ja to pozdravljam, zato što samo oni koji su ozbiljni u toj oblasti će moći da opstanu i neće više moći da se pojavljuju raznorazni mešetari u toj oblasti koji su zaista doprinosili da bukvalno ponekad i neka mafija ili apsolutni kriminal uđe u tu oblast. Nažalost, moram da konstatujem da dugo godina se nije proveravalo ko otvara sve te kladionice i razna kazina, ali evo, ovaj zakon je nešto što obećava i kažem, samo oni koji su ozbiljni igrači na tržištu što domaćem, što svetskom će moći da budu i priređivači. Uzgred budi rečeno, na osnovu ovoga što uvodite, a mislim da gotovo 20 miliona evra se mogu očekivati veći priliv u budžet, deset miliona evra gotovo po nekim procenama od direktnih naknada. Inače, to je oblast koja donosi enorman novac našoj državi i to bi trebalo svakako razvijati. Ljudi i ne znaju, na primer u Velikoj Britaniji onaj ko se bavi tom oblašću, ko je zadužen ispred Vlade, on je član kabineta i prvog ministra i ima bezmalo rang ministra. To je ozbiljna oblast gde svaka država želi da izvrši određenu vrstu kontrole kako novac ne bi odlazio što na crno tržište, što svakako u kriminal. Voleo bih da mi, recimo, uvedemo zakonodavstva kakva su u EU, posebno, recimo Malta, ona ima savršene zakone za to. Vi da biste na Malti otvorili tzv. onlajn klađenje vi morate najmanje 40 različitih licenci, dozvola da dobijete, strahovite provere bezbednosne koje se vrše, upravo zbog toga kako neko ko se bavi, eventualno kriminalom ili nekim crnim tržištem ne bi slučajno ušao na to tržište. Mislim da bi mi mogli da tu apsolutno pooštrimo dodatnu kontrolu kako se eventualno neki mešetari ne bi ponovo dolazili na naše tržište. Inače, pošto je svakako budućnost igara na sreću u onlajnu, odnosno preko interneta, želim da pozdravim, što će država i ovde pooštriti zaista mogućnost dobijanja sertifikata, odnosno dozvole. Za sada to kod nas radi Vojno tehnički institut, veoma dobro to radi. To je taj novac koji Vojno tehnički institut dobija i vrlo sam radostan zbog toga što ostaje našoj vojsci. Oni su ti koji daju sertifikate i za aparate i za priređivače i za uopšte internet, internet priređivanje igara na sreću. Nadam se da će se to dodatno razvijati i da domaće kompanije budu te koje su glavne za upravo to davanje dozvola, da Vojno tehnički institut je svakako jedna renomirana institucija i dobro je da taj novac ostaje kod nas. Ono što bih morao da vas zamolim i vidim da se ide u tom pravcu, ali verujem da će kroz izmene i dopune Zakona o porezu na dohodak građana to promeniti, neko je do sada imao jako lošu koncepciju smatrajući da kada oporezujete igrače, da će tada država dobijati veći novac. Mi smo sa tim izgubili enorman novac i doveli smo priređivače do ozbiljnih finansijskih problema ponekad zato što napravili smo sistem da ako neko dobije u kladionici, a igrao je možda sto puta neku igru i sad jednom prilikom je dobio 11.000 dinara, on bude oporezovan. Što je potpuno van pameti. Svaka kladionica nije mogla da igraču naplaćuje taj porez nego je ona sama davala taj novac za tog igrača, iako nije ni bila dužna da to radi. Onda ste imali jednu paradoksalnu situaciju da zapravo su priređivači nadoknađivali novac, a koji suštinski nisu bili u obavezi da daju. Dobro je da to sada menjate zato što kada oporezujete igrača on beži odatle, on više neće da igra, a sada idete drugim putem koji apsolutno pozdravlja, a to je da se samim priređivačima povećaju značajno naknade za dobijanje dozvola, za dobijanje licenci za određene igre i tako dalje. Naravno da ćete tu mnogo više ubrati prihoda kao država nego što je neko imao koncepciju da oporezuje igrače i nadam se da ćete u izmenama i dopunama Zakona poreza na dohodak građana taj besmisleni član 83. ili skroz izbrisati ili već pronaći soluciju. Vidim da se podigao sad taj nivo sa 11.000 na 100.000 dinara za oporezivi dobitak, nadam se da će se to potpuno izbrisati pošto je to potpuno sumanuto. Afirmacija domaćih kompanija. To je nešto što mi se veoma dopada posebno u tom dodeljivanju dozvola. Spomenuo sam Vojno tehnički institut, lično sam se za to dugo zalagao da Vojno tehnički institut bude taj koji će davati sertifikate za dobijanje licence za svaki aparat i za svako onlajn priređivanje. Nadam se da će oni proširiti svoju dijapazon i da će zaista Uprava za igre na sreću koju podržavam što se vratila, jer mi je bilo potpuno besmisleno da Uprava za igre na sreću bude u sklopu Poreske uprave. To je nešto što je bio potpuni nonses i ne razumna odluka države 2012. godine, kada se to uvodilo. Dobro je da se vratila Uprava za igre na sreću i nadam se da će se zaista razvijati taj princip sa Vojnotehničkim institutom, ima, naravno, tu i drugih domaćih kompanija poput Instituta „Mihajlo Pupin“, Elektrotehničkog fakulteta, i tako dalje. Znači, sve su to državne institucije, bitno je da taj novac ostaje u državi, da slučajno neka strana kompanija koja bi ovde došla da „isisava“ bukvalno novac, da to ona ne dobije zato što taj novac je ipak potreban našim građanima. Ovo što ćete direktno ubirati novac u budžet Republike Srbije, kažem, 20 miliona evra se računa da će više biti novca u budžetu, to samim tim znači više novca za bolnice, više novca za škole, više novca za sportske terene, više novca za socijalno ugrožene jer društvena odgovornost u ovoj takozvanoj gejming industriji, odnosno industriji igara na sreću je nešto što je veoma važno. Sve renomirane kompanije na svetu razvijaju princip društvene odgovornosti i posebno se bore za lečenje od bolesti zavisnosti. Drago mi je da su kod nas određene kompanije to prepoznale i što u saradnji sa Drajzerovom ulicom i raznim institutima pristupaju tome veoma, veoma ozbiljno, što svi njihovi operateri moraju da idu na obuku u Drajzerovu ulicu, kako bi prepoznali zavisnika, jer nije poenta nekoga osiromašiti i raskućiti ga, nego, ako već neko hoće da se kladi, on bi trebalo, pre svega, da se zabavi, a ne da uništi svoju porodicu i da uništi život. Veoma je važno da se spreči bilo kakav oblik maloletničkog klađenja i drago mi je da država tu pooštrava dodatno kriterijume. Sve ozbiljne kompanije na svetu apsolutno uvode najrigidnije moguće mere za sprečavanja da maloletnik uopšte pristupi nekoj igračnici. Kod nas, nažalost, zato što je crno tržište bilo strahovito razvijeno, oni koji su postojali u toj sivoj zoni su dopuštali maloletnicima da se klade. Dobro je da država sa ovakvim i uvođenjem ovih većih naknada i sprečavanjem neozbiljnih ljudi, odnosno lopova i prave mafije, da će ih sada prosto terati da ulaze u legalne tokove. Samim tim, čim uđu u legalne tokove, moraju da pooštravaju mere za zabranu maloletničkog klađenja, u suprotnom, mogu da izgube dozvolu. To je nešto što je veoma, veoma važno. Moramo jednostavno da se borimo da ne dozvolimo maloletnicima da imaju pristup ovakvim objektima. Sve u svemu, ja stvarno želim da pozdravim ovaj zakon, odnosno ovo što se sada uvodi. Ovo je prvi put posle neverovatnog haosa koji je nastao 2011. godine, kada je ovaj zakon bio donet i koji je mnogo toga lošeg doneo, gde je suštinski bio rađen za određene kompanije, koje su lobirale da se donesu određeni članovi, kako bi njima, zapravo, bilo dobro. Ovo je konačno jedno uvođenje reda u ovoj oblasti i verujem da ubuduće nećemo više imati silne natpise po novinama kako se maloletnici klade, kako se maloletnici kockaju, kako imamo ogroman broj zavisnika od kocke i slično, baš zato što država zajedno sa prerađivačima će raditi na tome da se takve stvari spreče i ovo je jedan neverovatno dobar i pozitivan pomak, tako da svim srcem želim da podržim i svakako, u danu za glasanje, s obzirom da sam se i tolike godine borio za tako nešto, glasaću za ovaj zakon. Hvala. `
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi predstavnici ministarstava, dame i gospodo narodni poslanici, danas je tačno 350-i dan kako poslanici dela opozicije ne dolaze na svoj posao, a za koji uredno primaju platu. Dakle, imamo svojevrstan jubilej u tom smislu i upravo će još malo puna godina kako poslanici tog dela opozicije uporno ne dolaze i ne obavljaju posao, a za koji su ih građani birali. Na taj način pokazuju zapravo kakav je njihov odnos prema funkciji koju obavljaju, kakav je njihov odnos prema Narodnoj skupštini, ali i prema građanima Srbije. Neki od njih su danas bili ovde u Narodnoj skupštini, doduše tu u holu, držali su konferenciju za štampu, npr. onaj Boško Obradović, valjda je danas dan kada je njegovo dežurstvo. Oni to tako rasporede, jedan dan Boško Obradović, pa sutradan Marinika Tepić, pa treći dan, onaj Miroslav Aleksić i tako u krug, ali tema je uvek ista i suština je uvek ista, a to je besomučno ponavljanje istih konstrukcija, istih besmislenih optužbi, istih teorija zamera, istih scenarija za filmove, a to je kako po svaku cenu i na svaki način dovesti nekoga iz SNS u vezu sa nekim kriminalom, se nekom korupcijom itd. Pa, s vremena na vreme, ubace neko novo lice, ubace neku novu fotografiju, ubace neko novo ime, kao npr. danas što su uradili, ali je suština ista, a to je besomučna i neprestana kampanja protiv Aleksandra Vučića i funkcionera SNS. Nema veze što je sve to davno demantovano od strane svih mogućih državnih organa i institucija, od svih merodavnih institucija i domaćih i stranih, nema veze što se na taj način, tim zlonamernim navodima direktno ugrožava i narušava odbrambena industrija Srbije, ništa to njima nije važno, apsolutno ih to ne zanima. Dakle, važno je samo da to oni ispričaju, pa da posle ovi sa „N1“ to preuzmu i da prave reportažu o tome, da bi „Danas“, „Vreme“, „Nin“ i ostali mediji, odnosno novine imale o čemu da pišu. Sve to samo da bi se prikrile njihove afere i da bi se prikrila njihova povezanost sa kriminalcima, sa ogoljenim kriminalcima i sa osuđenim kriminalcima, da se ne bi pričalo o Bastaćevim mahinacijama, da se ne bi pričalo o Bastaćevim aferama i o Bastaćevom kriminalu. I kad smo već kod Bastaća, juče je… (Milorad Mirčić: Našeg Bastaća.) To ste vi rekli da je to vaš Bastać. Juče je priveden na informativni razgovor i onda ide hajka u medijima zašto ste ga priveli na informativni razgovor. Dakle, imamo svedočenje njegovog kuma, venčanog kuma, koji kaže da ga je ovaj bukvalno kidnapovao, maltretirao celu noć, stavljao mu kese na glavu, tukao ga je celu noć, zato što mu nije ovaj isporučio nekakvu kovertu. I, onda se čude što je bio priveden na informativni razgovor. Pa, šta ima logičnije posle takvog jednog svedočenja nego da bude priveden na informativni razgovor? To je najlogičnije moguće. Ja se pitam zašto Tužilaštvo ranije nije reagovalo, zašto ga ranije odmah istog dana nije pozvali na informativni razgovor? Takođe, da se ne bi pisalo o Đilasovom nekadašnjem šuraku, onom Daboviću, koji je uhapšen sa dva i po kilograma kokaina, to je ovaj, to je ta slika, pokazivali smo je nekoliko puta, mi iz SNS. Evo ga Đilas i taj Dabović, zagrljeni, tada mu je bio šurak koji je osuđen, pravosnažno osuđen, sve to da Boško Obradović ne bi morao da odgovori na pitanja da li je ovaj Tocilo koji je uhapšen sa 77 kilograma heroina, da li je u pitanju kum Boška Obradovića ili blizak prijatelj Boška Obradovića? Da li je finansirao aktivnosti Saveza za Srbiju? Da li je učestvovao u finansiranju ovih njihovih protesta? Sve su to pitanja na koja treba da dobijemo odgovor. Kad smo već kod Boška Obradovića, imamo novo pitanje za njega. Ova je slika na kojoj je Boško Obradović zajedno sa, kako ga mediji nazivaju, kontraverznim biznismenom Srđanom Adžemovićem, da li su na ručku, da li su na sastanku, nije ni važno, pitanje za Boška Obradovića - šta radi sa Srđanom Adžemovićem? Kakav to zajednički posao imaju narodni poslanik Boško Obradović i Srđan Adžemović? Pa, kad ga novinarka pita, on odbija da da odgovor na ta pitanja i sve ostale afere na koje javnost dugo čeka odgovor, a građani Srbije imaju pravo da dobiju odgovore na sva ova pitanja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić.
Ovde je rasprava o veoma bitnim zakonima, a jedan od tih zakona je Zakon o javnim nabavkama, u stvari, kako su to pokušale kolege da predstave, 2012. godine je osmišljen taj zakon. Trebao je po tvrdnjama tadašnjih čelnika SNS, trebao je da donese uštedu od najmanje 400 miliona evra godišnje. Taj zakon je 2015. godine pretrpeo izmene i rekoše da te izmene, u stvari, nisu neke značajnije, osim onoga što se uklapa u evropske standarde. Međutim, u međuvremenu, proteklih nekoliko meseci direktor Državne revizorske inspekcije je rekao otvoreno i javno da je rak rana kada su u pitanju finansije i kada su u pitanju malverzacije upravo Zakon o nabavkama i to su utvrdili od lokalnih, preko pokrajinskih, do republičkih nivoa vlasti. To imate svedočenje i izjavu čoveka koji je odgovoran i koji se razume u to. Ne bi to bilo čudo toliko da i dalje se ne tvrdi da javne nabavke su nešto što je transparentno, a onda, kako vi to kažete, mi srpski radikali o prošlosti, a vi o vašem Đilasu za koga plaćate alimentaciju i našem Bastaću, koga ne vadite iz usta, da ne kažemo da ipak nešto se pojavilo poslednjih godina, a to je da javne nabavke najmanje su transparentne. Ako se gleda na nižem nivou, finansijskom, onda može tu da se progleda kroz prste i da se kaže - izloženo je javnosti, transparentno je, ali kada se gledaju veći poslovi, po finansijskom obimu, bogami, tu ste se dosetili nečega što ranije nije bilo toliko zastupljeno, iz kojih razloga nije bitno, a to su te direktne pogodbe. Direktne pogodbe isključuju raspisivanje konkursa, odnosno tendera za javne nabavke. Ima u zakonu izdefinisano. Javne nabavke se ne raspisuju kada je u pitanju odbrana i bezbednost, civilna odbrana, civilna zaštita, sprečavanje opasnosti itd. i kada je u pitanju kreditor koji propisuje uslove, pa i uslove o javnim nabavkama. Ali, šta se desilo poslednjih dana? Poslednjih dana sami sebi ste kontradiktorni. Srbija se zadužila, kako smo to obavešteni, za kreditnu liniju koja će biti u funkciji izgradnje Moravskog koridora. Srbija će koristiti taj kredit, a neposrednu pogodbu Vlada Srbije, a to je verifikovao i parlament, napravljena je sa Behtelom. Sami sebi ste kontradiktorni. To su velike nabavke. To su ogromne svote novca. Kako više da se veruje bilo šta, čak i dobronamernost, kada vi svojim postupcima sami sebe negirate? Mi imamo ovde situaciju da Srbija se zadužuje za 110 ili 120 kilometara autoputa, a pri tome direktno sklapanje ugovora sa američkom kompanijom isključuje sve mogućnosti kada su u pitanju javne nabavke. Čak ste doneli ovde leks specijalis za Behtel, što će dugo, dugo vremena biti predmet analize iz više razloga. Prvo, iz razloga što je to negacija zakona, važećih zakona u Srbiji. Drugo, iz razloga što će se baviti svi, pa i istražni organi sa tim da li je moguće da je tu vezana i korupcija, mito i korupcija, protiv koga se borite. Uporno se borite tako što stalno imate neke dopune za korupcije. Evo o čemu se radi ovde. Ovde se radi o sledećem. Vi i naše tvrdnje, koje su bazirane na činjenicama, negirate tako što kažete - nisu upravu srpski radikali, nije se direktno vršila pogodba i nije bilo namenjeno Behtelu. Pogledajte, gospodo, šta ste uneli u zakon leks specijalis? Uneli ste odredbe da firma koja se bavi izgradnjom autoputa, takozvanog Moravskog koridora, treba da ima reference, to je da jugoistočnoj Evropi, do sada je radila poslove na finansijskom nivou, pa ste napisali samo je Behtel taj koji je radio u jugoistočnoj Evropi. Pa, ste napisali da ta firma ima još neke reference. Samo Behtel ima te reference. Pitate se. Prosto ste iznenađeni kako to domaće firme nisu… na stranu ovo nesuvislo obrazloženje koje smo sinoć čuli od predsednika Vlade da domaće firme imaju previše posla, pa da ne mogu to da stignu, na čemu smo mi insistirali. Bolje i da radi domaća firma, pa i neka rokovi se malo prolongiraju, nije to toliko velika šteta, kolika je šteta tako što domaće firme neće u međuvremenu steći reference i ne mogu biti konkurentne drugim firmama koje konkurišu za izgradnju autoputeva u Srbiji na osnovu kreditnog zaduženja iste ove Srbije. To je suština. Možete vi da tražite koje god hoćete modele, kao što vidim da ovde opravdavate postojanje kockarnica, kladionica, sportskih kladionica. To je, prosto, za neverovati. Umesto da ste protiv toga, da kažete – država mora imati apsolutni monopol kada su upitanju kladionice, kockarnice, sportske kladionice, vi suprotno. Vi želite dobitnike da oslobodite poreza koji je obavezan da plati državi i hvalite kako je dobro što je podignut taj nivo na 100.000, a nije 11.000. Treba na 1.000 dinara da bude porez. O čemu vi pričate? Kladionice, kockarnice, to vam je mesto gde se pere novac. Kada su u pitanju privredna društva, vi ovde imate predlog da se akcije mogu povećati sa tri na pet posto i odmah navodite primer – informativna tehnologija. Čekajte, ljudi, zar ste se svi podredili toj informativnoj tehnologiji? Predsednik Vlade kaže – budućnost je u digitalizaciji, IT tehnologiji i sve je podređeno tome. Pa, nemojte tako. To su konsultantske usluge stranim kompanijama. Pa, nije to bazično vlasništvo Srbije. To što se ostvaruje profit od milijardu, zamislite koliko vlasnik ostvari profita na osnovu angažovanja pameti u Srbiji, ali vi ne razmišljate o tome, baš vas boli briga. Vama je bitno da toliko medijski bar pratite taj trend digitalizacije. Što se tiče javnog duga, vi ovde imate nešto što treba javnost da zna. Vi uvodite strane pravne subjekte da mogu da trguju sa hartijama od vrednosti. Vi najavljujete, gospodo, da će budućnost Srbije biti u tome što će plasirati hartije od vrednosti i na taj način donositi novac, puniti budžet i podmirivati obaveze koje ima. To je van pameti. Očekuje nas velika svetska kriza, to svi najavljuju, a vi se igrate sa vatrom. Drugo, kada je u pitanju podizanje kredita od strane lokalne samouprave, šta ste vi ovde predvideli? Predvideli ste da to bude centralizovano, u smislu da Ministarstvo finansija ima uvid u sve eventualne potencijalne kreditne aranžmane lokalnih samouprava, što je dobro. To je dobro i to mora jednom da se uvede. Mora da postoji taj red. Šta je velika greška? Kažete ovde u ovoj odredbi izmena i dopuna zakona – ako u roku od 30 dana Ministarstvo za finansije, odnosno Vlada ne da odgovor lokalnoj samoupravi, smatra se da kredit ili aranžman nije odobren. Pa, to je van pameti. Pa, valjda treba u roku od 30 dana, ili već koliko ste odredili, da se da odgovor jasan i kada se kaže da ne može da se kreditno zadužuje, da se obrazloži zbog čega ne može ta lokalna samouprava da se kreditno zaduži. Ovde mislimo na međunarodne kredite, a ne 30 dana ćutite i to se podrazumeva, a niko ne zna zbog čega ta lokalna samouprava. Onda imate grad Kragujevac. To vam je rupa bez dna. Onaj Tomin rasipnik, šta ga boli briga, ko porodica Raspućin, samo razbacivo. Vi punite budžet, on radi šta god hoće. Diskriminacija je među lokalnim samoupravama. Slažemo se da je centralizacija, da je kontrola od strane Ministarstva finansija, ali ne tako, ne na taj način što će Kragujevac i dalje biti privilegovan nama iz nepoznatih razloga. Valjda vi podmirujete neke svoje račune, a to će platiti budžet Srbije, to će poreski obveznici. Šta vas boli briga, bitan je mir u kući. Držite onog tutumraka u hiljadu kvadrata, da se razmeće sa onom njegovom umetnicom, sinu dati grad. Malo li je? Stvorili ste novu dinastiju Nikolić. Imali smo Obrenoviće, Karađorđeviće, a sada imamo Nikoliće. Ni Karađorđevići tako ne žive raskalašno kao ovi. Morate da uvedete red. Mora da se zna, a ne u ime građana Kragujevca da se uvek pokrivate sa interesima građana Kragujevca. Ono što je veoma interesantno, kada pogledate hronološki, najviše je predloga u izmenama i dopunama sprečavanje pranja novca, a sve više se pere novac. Pa Evropska unija to radi, pa to je valjda vama jasno. Njoj Srbija i ovaj region služe da bi prali novac. Svaki veliki posao zasniva se na mitu, korupciji, pranju novca i to oni iznose u svojim izveštajima i to navode kao jedan od većih minusa kada je u pitanju Srbija i sigurnost finansijskog poslovanja u Srbiji, a to je prisutno. Sve je veća prisutnost korupcije. Odakle ta korupcija? Iz te Evropske unije. Mi srpski radikali ne možemo da glasamo za ovako nakaradne izmene i dopune zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Hvala vam, predsedavajući. Uvaženi ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, mi danas govorimo o Predlogu zakona čija bi primena povećala efikasnost i ekonomičnost postupaka javnih nabavki. Takođe, važan segment je i doprinos borbi protiv korupcije u smislu jasnih procedura, u smislu jačanja nadzora i sistema kažnjavanja, kao i jačanja kapaciteta nadležnih institucija. I evo pošto smo već mogli da čujemo u dosadašnjoj raspravi da se zapravo kršenje Zakona o javnim nabavkama vezuje za Marka Bastaća, on je jedan od aktuelnih funkcionera koji je u izvršnoj vlasti, koji je predsednik jedne gradske opštine u Beogradu, predsednik opštine Stari grad. Pa da podsetimo da je Služba za budžetsku inspekciju zatekla velike brljotine u njihovoj dokumentaciji (Aleksandar Šešelj: Čiji je Stari grad?) Doći ćemo i do toga čiji je. Tačnije skoro milion dinara, rukovodstvo te gradske opštine potrošilo je na raskošne restorane, na skupa čašćavanja i to bez sprovedenog postupka javne nabavke. Još jedan primer sumnjivih nabavki, jeste zloupotreba imovine Sportskog centra „Milan Gale Muškatirović“, kada je založena imovina bazena, koja zapravo nije opštinska svojina, radi dobijanja kredita od 50 miliona dinara, kojim je trebalo da se otplati dug. Umesto toga, novac je potrošen na nešto drugo, odnosno preusmeren je na javne nabavke koje su izuzetno bile sumnjivog karaktera. Bastać očigledno nastavlja putem svog šefa, Dragana Đilasa, dođosmo i do toga čiji je Bastać, u vreme čije vlasti su takođe postojali ovi zakoni, ali je njemu bilo draže, mislim na Dragana Đilasa, njemu je bilo draže da ove zakone krši, nego da se njih pridržava. Sećate se nabavke podzemnih kontejnera, nabavke koja je građane Beograda koštala šest miliona evra? Naravno, do realizaciji tog projekta nikada nije došlo, a tender je bio predmet malverzacija, zbog čega su privedeni i direktor Gradske čistoće i njegovi saradnici i pojedinci iz nekih privatnih firmi, koje su sa tim imale neke veze i tada je postojala osnovana sumnja da je država zapravo oštećena za 169 miliona dinara. Dalje, imamo aferu „Bus Plus“ koju je upravo kršenjem Zakona o javnim nabavkama izbačeno 50 firmi iz konkursa. Beograd je u vreme Dragana Đilasa dobio i najskuplji, verovatno ne i najlepši, ali najskuplji most u Evropi, od 400 miliona evra, doduše u njihovo vreme bez završenih priključnih puteva, to se kasnije uradilo. Da ne govorimo o softverskom programu od 10 miliona evra koji nikada nije iskorišćen, da ne govorimo o njihovim samo promocijama o nekim self-marketinzima koje su zapravo plaćali građani Beograda i građani Srbije. Da ne govorim o aferama koje se tiču „Luke Beograd“ ili rekonstrukcije bulevara i tako dalje. Zbog svega toga su privođeni i gradski menadžer i desetine tadašnjih gradskih funkcionera, tadašnjih Đilasovih saradnika. Sve ovo su loši primeri, sve ovo što sam navela su primeri kršenja Zakona o javnim nabavkama kojih smo svi bili svedoci i dobro je što danas možemo da raspravljamo o ovom predlogu zakona koji će između ostalog značiti i precizniji i jači sistem kažnjavanja za ovakve postupke. Srbija će donošenjem seta ekonomskih i antikorupcionih zakona koji su danas pred nama približiti zemljama koje su zapravo visoko postavile standarde u ovoj oblasti i u tom smislu ja ću sa poslaničkom grupom SNS podržati ove predloge u danu za glasanje. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, kao uvod u svoje izlaganje na početku želela bih da kažem da imam potrebu koliko sam juče bila ponosna na početku obeležavanja početka radova „Moravskog koridora“, jedne moderne saobraćajnice, koja će spajati „Koridor 10“ i „Koridor 11“, naravno i koja će upravo mojim sugrađanima iz Vrnjačke Banje omogućiti da za sat i po vremena stignu do Vrnjačke Banje. Saobraćajnica koja će, nadam se, unaprediti naš turizam, pomoći da se razvijamo i budemo još lepša banja u Srbiji i jedna od najlepših banja, kao što je i rekao gospodin, predsednik Aleksandar Vučić, jedna možda čak i najlepša, lepša i od Baden-Badena Što se tiče današnjeg dnevnog reda, želim da kažem da je Vlada kao i do sada donela Predlog zakona koji će uticati naravno na razvoj Republike Srbije, odnosno koja će prosto uticati na povećanje životnog standarda svih građana Republike Srbije. Pred nama je danas veoma važan set zakona, a ja ću se u svojoj diskusiji osvrnuti na Predlog zakona o javnim nabavkama. Ovaj Predlog zakona obezbeđuje usaglašenost sa pravnim aktima i tekovinama EU, upravo u ovoj oblasti. Sam cilj ovog zakona je povećanje, naravno, transparentnosti i fleksibilnosti samog postupka javne nabavke, odnosno smanjivanju tog administrativnog tereta korišćenjem elektronskih sredstava, prvenstveno. Sama primena novog Zakona o javnim nabavkama doneće značajno smanjenje administrativnog opterećenja na strani naručioca, kao i na strani ponuđača, a naročito smanjenje troškova učešća u postupcima javne nabavke malim i srednjim preduzećima, koji ne raspolažu sa odgovarajućim administrativnim i stručnim kapacitetom. Očekujem da će upravo to pojednostavljenje procedure povećati interes malih i srednjih preduzeća da učestvuju i naravno doprineti većem nivou same tržišne konkurencije. Predlog zakona donosi i novo rešenje u vezi sa dodelom ugovora. Ugovor se dodeljuje ekonomsko najpovoljnijoj ponudi na osnovu cene, samom primenom, odnosno pristupom te troškovne efikasnosti. Predložena rešenja prvenstveno imaju za cilj sprečavanje koruptivnog ponašanja, transparentnosti i konkurentnosti. Same javne nabavke, same po sebi prosto imaju odnosno predstavljaju oblast koja je možda izložena tim nekim koruptivnim aktivnostima. Upravo iz tih razloga, naravno, najveći akcenat u ovom Predlogu zakona stavljen je i na sprečavanju tih koruptivnih aktivnosti i na taj način zato što se povećava transparentnost i staranjem o tome da privredni subjekti, javnost, mediji i drugi učesnici budu obavešteni o mogućnostima za dodelu ugovora, naravno kao i o ponuđačima koji taj isti ugovor dobiju. Predlog zakona o javnim nabavkama donosi značajnu novinu, a to je elektronsko podnošenje zahteva za zaštitu prava. Novi portal javnih nabavki će omogućiti elektronske javne nabavke, što je veoma veliki korak napred i nešto što će, po mom mišljenju, vratiti poverenje u sam proces javnih nabavki. Novina koja je još ponuđena, odnosno predviđena u Predlogu zakona je ta da se više ne predviđa kvalifikacioni postupak, odnosno ni postupak male vrednosti, već će bez obzira na vrednost same nabavke, da li je velika ili mala nabavka biti ista procedura. Sve pomenute izmene, odnosno sve ono što se menja u ovom Predlogu zakona pokazuju da je akcenat bačen na transparentnost, na razvoj malih i srednjih preduzeća i naravno na smanjenje koruptivne aktivnosti. To prosto pokazuje stav ove Vlade, pokazuje stav i predsednika, gospodina Aleksandra Vučića, iskorenjavanje korupcije, da se pokaže da nema privilegovanih, da nema povlašćenih. Naravno, moram da kažem i da primetim da je to totalna suprotnost u odnosu na sve one koji su bili pre nas. Oni su vodili malo drugačiju politiku. Njima je politika i ulazak u politiku značilo povećanje njihovih sopstvenih sredstava, njihovih konta. Gospodin Dragan Đilas je očiti primer i čovek koji u svojoj političkoj biografiji ima niz afera, niz nestručno sprovedenih, takoreći, javnih nabavki i koje su mu negde i doprinele da se njegovi prihodi povećaju čak i stostruko onog trenutka kada je ušao u politiku. Ne zaostaju ni drugi političari koji su bili pre nas. Tu je i malopre pomenuti Marko Bastać, Miki Aleksić iz Trstenika, Vuk Jeremić. Svi oni iza sebe imaju niz koruptivnih afera tokom svoje vladavine. Želim da kažem, s obzirom da se priča i o pomeranju izbora, da je na mene jako ostavila veliki utisak izjava Vuka Jeremića, sada im ne odgovara čak ni to pomeranje. Oni bi da dođu negde na vlast, ali i da dođu na taj način nedemokratski. Sve što rade u poslednje vreme, rade da izazovu neku reakciju, odnosno da izazovu neke nemire. Nadam se da 5. oktobra neće više biti i da prosto neće se desiti neka vrsta amnezije, da građani Srbije vrlo dobro znaju kakva je Srbija bila nekad, u kakvom su stanju ostavili ljudi koji su bili pre nas i kakva je Srbija danas. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Gospođo ministarko, koleginice i kolege, pa ova celodnevna rasprava govori nam da su ovo dobri zakonski predlozi, jer nismo čuli nijednu iole ozbiljniju primedbu na predložena zakonska akta. Kada govorimo o Zakonu o javnim nabavkama, mogu vam reći i istaći ono što je pomenula i predsednica Odbora za finansije, nacrt zakona svojevremeno u Zrenjaninu su raspravljali i Ministarstvo finansija i DRI i Odbor za finansije, i sve ono što je bilo i na javnim raspravama i što su i stručna tela predložila, to je usvojeno, a meni je zadovoljstvo, jer sam bio jedan od onih ljudi koji su 2012. godine ovde glasali za predlog zakona koji predlaže SNS. I tačno je, 2015. godine imali smo kozmetičke izmene i usklađivanja sa određenim aktima EU, kao što i sada, ja tu moram da pomenem, jer dosta toga je rečeno, pre svega, usklađenost sa propisom EU i ispunjenje jednog od uslova za zatvaranje Poglavlja 5, što mnogo znači našoj državi, kao i realizacija jednog od glavnih ciljeva, definisanih Strategijom razvoja javnih nabavki i za period 2019/2023. godina i efikasnije sprovođenje postupka javnih nabavki. Da ne bih ponavljao ono što su rekle moje kolege i da ne širim priču dalje, ja bih rekao ono što više puta pomenem ovde, i ovi predlozi zakona govore da ova Vlada, da ova skupštinska većina, a pre svega, čovek koji stoji ispred svih nas, Aleksandar Vučić, imamo samo jednu ideju, budućnost, i da radimo za budućnost. Ne okrećemo se prošlosti. A, kada govorim to, pomenuću jučerašnji dan i pomenuću i sutrašnji dan. Juče je, a i ja sam jedan od poslanika, kao i koleginica sa Moravskog koridora, juče je bio jedan značajan dan za centralnu Srbiju i za Srbiju uopšte. I svi oni koji kritikuju, pa između ostalih, i ona jalova opozicija oličena u Savezu za Srbiju, koja tvrdi da nam takav koridor, da nam takav autoput ne treba, pa ne znam šta su nam oni dali, šta su nam ponudili, šta su napravili? Treba, treba i svi oni koji su to izjavili juče, pošto se oni bave, pre svega, „Tviter“ politikom, na „ Tviteru“ i na društvenim mrežama, debelo se varaju, ne poznaju srpskog glasača, ne poznaju građane Srbije. To mnogo znači i Kruševcu i Vrnjačkoj Banji i Trsteniku i Kraljevu i Čačku i Beogradu, i onima koji se naslanjaju na taj autoput, pa to je sve ono tamo prema Užicu i do Crne Gore, mnogo znači. Mnogo znači, znam, dok nije došla SNS i dok predsednik Aleksandar Vučić nije konkretizovao tu ideju, Kraljevo je bila rupa bez dna. Znači, sve što je imalo, uništili su oni žuti mravi, pojeli. Oni su se bogatili, a radnici su propadali. Zatvarali smo preduzeća. Hvala Bogu, u Kraljevu se otvaraju, odnosno već su delimično i otvorene, jer dok rade na izgradnji i rade na obezbeđivanju tih novih proizvodnih pogona, i „Leoni“ zapošljava ljude i taj turski zapošljava ljude, ne u punom kapacitetu, ali to je već negde bogami sa nekih 20% do 30% kapaciteta radi. Znači, kad su došli oni sa autoputom, doći će i neki drugi. Vidim primedbe – šta će to Kraljevu, Kraljevo već ima izlaz prema autoputu. Nema. Kraljevo će imati 2022. godine iz Adrana izlaz prema „Milošu Velikom“, kako treba, u punom profilu, i prema Beogradu, a imaće i Kruševac prema autoputu Beograd – Niš. Zašto pominjem sutrašnji dan? Sutra je najzad nešto što su isto pominjali i prozivali godinama, a nikad ništa, sem one lepe, ne mogu da grešim dušu, lepe aerodromske zgrade, nisu uradili. Napravili su zgradu na ledini i to je stajalo decenijama, dok Aleksandar Vučić, SNS, naši koalicioni partneri i sve ove vlade od 2012. godine pa do danas nisu zasukali rukave i rade za budućnost. Sutra će biti održan prvi let između aerodroma „Lađevci“, da ne kažem između Kraljeva, pošto će se Čačani naljutiti, između aerodroma „Lađevci“ kod Kraljeva i Beča, prvi promotivni let, prvi, pa svake sledeće nedelje dva. Idemo. To će stvoriti, pre svega, dobar poslovni ambijent za sve naše privrednike da mogu da naprave brze veze i prema istoku i prema zapadu. Otvaraće se i novi pogoni, nadam se, uskoro i neki kargo centar pored tog aerodroma. Nemojte više da pričate. Zasucite rukave, uzmite nešto u ruke i radite, jer srpski seljak, građanin, prepoznaje onoga ko vredno radi. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nataša Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana ministarka sa saradnicama, poštovane kolege narodni poslanici, ono što se očekuje primenom Zakona o javnim preduzećima i javnim nabavkama je efikasnije sprovođenje postupka javnih nabavki, smanjenje troškova i administrativnih procedura, zaštita malih i srednjih preduzeća od negativnih posledica, centralizacija javnih nabavki, kao i efikasnija zaštita prava u toku same procedure. Poseban akcenat stavlja se na borbu protiv korupcije. Predložena rešenja imaju za cilj sprečavanje koruptivnog ponašanja, bolju konkurentnost i potpuno otvoreno oglašavanje u postupku javne nabavke, a privrednim subjektima će novim zakonom ukazati na poslovne prilike i omogućiti proširivanje baze ugovarača na lokalnom, regionalnom, nacionalnom i međunarodnom nivou. Bilo je mnogo šupljina, kao npr. tehnička specifikacija je trebalo da se prilagodi određenom ponuđaču ili se propišu dodatni uslovi koje samo određeni ponuđači mogu da ispune. Jedan od načina bio je i mehanizam izjava. Kada se neki od uslova dokazuju pod krivičnom i materijalnom odgovornošću ponuđača, mogli su se dati i lažni podaci, jer naručioci nisu imali zakonsku obavezu da proveravaju njihovu istinitost, a pogotovo ako imaju prethodni dogovor sa tim istim ponuđačem. Ta praksa je doprinela diskriminaciji privrednih subjekata na tržištu i samim tim je slabilo poverenje u sistem javnih nabavki, jer je problem postao takav da ugrožava sistem javnih finansija. Ponuđači, radi dobijanja posla, su davali nerealno niske cene, jer znaju da je to jedino važno za vrednovanje ponuda. U praksi se često pokazalo da početna najjeftinija ponuda na kraju bude znatno skuplja zbog neadekvatnog materijala ili usluga. Smatram da novi Zakon o javnim nabavkama rešava i taj deo problema, jer cena nije više jedini kriterijum. Dijagnostifikovani su način nameštanja tendera i novi predlog zakona o javnim nabavkama se nadam da će uspeti da preče sledeće: fiktivne ponude koje stvaraju lažnu sliku konkurencije, zatim, da spreče i druge oblike nameštanja, kao što je dogovor između ponuđača, gde konkurenti podnose ponude ili ih povuku pre otvaranja, tako da izabrani ponuđač, pod znacima navoda, dobija posao. Zatim, tu je i podela tržišta, tako da se ne mešaju jedni drugima u zone delovanja, bilo da su to određena preduzeća naručioci, bilo da je to neki region. Novi Predlog zakona predviđa uvođenje elektronskih tendera, gde se postiže daleko veća transparentnost, jer je problem postao takav da ugrožava sistem. Mi želimo da naše javne finansije postavimo na zdrave osnove i ne bežimo da se uhvatimo u koštac sa svim i svakim ko ugrožava napredak Srbije. Novi Predlog zakona o javnim nabavkama donosi još jednu značajnu novinu - elektronsko podnošenje zahteva za zaštitu prava. Novi portal javnih nabavki će omogućiti i elektronske javne nabavke, što je veliki korak napred za smanjivanje barijera i pristup javnim nabavkama, ali i alat za smanjivanje birokratije, ali i korupcije. Očekujemo da ovo povećanje transparentnosti i mogućnost uvida u celokupan postupak javne nabavke povrati poverenje u postupke javnih nabavki i omoguće veću konkurenciju. Ovim zakonom su smanjeni troškovi i pojednostavljene procedure, štite se mala i srednja preduzeća, tj. omogućava im se ravnopravniji status. Za korupciju u javnim nabavkama ima leka, ali je njena primena složena i zahteva interaktivnost velikog broja aktera i stalno prilagođavanje. Potrebno nam je efikasno pravosuđe i ovaj zakon, kao i drugi koji su na dnevnom redu su način da se spreče zloupotrebe u finansijama i da privredni rast bude još veći, samim tim i životni standard građana. Transparentnost prouzrokuje sigurnost, a sigurnost veće investicije, a one prouzrokuju veću stopu zaposlenosti, a to veću potrošnju i vidite kako je sve povezano. Idemo korak po korak ka jasno određenom cilju i po jasno utrtom putu koji je utrla SNS i njen predsednik Aleksandar Vučić. Aleksandar Vučić je ime koje je postalo sinonim za uspeh, obnovu, prosperitet i zaista zaslužuje aplauz. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Ljiljana Malušić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena gospođo ministre sa saradnicima iz Ministarstva, danas ću govoriti o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma. Naime, Vlada Republike Srbije je preuzela korake da poboljša svoju sposobnost u borbi protiv terorizma, ocenjuje se u najnovijem Izveštaju Stejt departmenta o terorizmu za 2017. i 2018. godinu, koji je predstavljen u Vašingtonu. U delu Izveštaja koji se odnosi na Srbiju navodi se da u našoj zemlji tokom 2017. i 2018. godine nije bilo terorističkih napada i da je nivo aktivnosti u vezi sa regrutacijom boraca za Islamsku državu bio nizak. Najveće pretnje od terorizma u Srbiji ostaju potencijalno kretanje novca i oružja preko teritorije naše zemlje, povratak stranih terorističkih boraca i radikalizacija. U Izveštaju se navodi da je Vlada u Beogradu preduzela korake da poboljša svoju sposobnost u borbi protiv terorizma usvajanjem Nacionalne strategije za sprečavanje i odgovor na terorizam u periodu od 2017. do 2021. godine, ali i nastavljanjem saradnje sa međunarodnim partnerima uz poseban fokus na sprovođenje zakona i napore u oblasti sajber bezbednosti. Republika Srbija je nastavila da koristi obuku američke Vlade u izgradnji svojih kapaciteta za borbu protiv terorizma. Kada je reč o pravosuđu, sprovođenju zakona i bezbednosti granica, u Izveštaju se ističe da je neophodno da Srbija poboljša kapacitete za sprovođenje zakona, ali da je napredak zemlje u toj oblasti postojan. Srbija je uključena u ograničenu regionalnu u međunarodnu saradnju o antiterorističkim pitanjima, a ima i saradnju sa Interpolom i Evropolom, bilateralne programe saradnje i u obezbeđivanju granica sa Bugarskom, Mađarskom i Rumunijom i slično, granično partnerstvo sa BiH i Hrvatskom. Srpske agencije u ovoj oblasti rutinski sarađuju i sa Albanijom, ali i sa Makedonijom i Crnom Gorom. Terorističke taktike i upotreba tehnologije su se menjali i razvijali tokom 2018. godine. Na primer, veća upotreba komercijalnih dronova i šifrovane komunikacije, kao i napadi noževima i običnim automobilima predstavljali su dodatni izazov međunarodnoj zajednici u borbi protiv terorizma. Teroristi i dalje žele da napadaju civilnu avijaciju, iako 2018. godine nije bilo takvih uspešnih napada. Bogu hvala. U Srbiji je u martu na snagu stupio Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije. Konstatuje se da su nadležne službe napredovale, ali da im je i dalje bilo potrebno poboljšanje u radu. U Izveštaju se navodi da sistem za kontrolu vozila i putnika na granici funkcioniše, ali da centralizacija podataka ide sporo. Srbija zakonski zabranjuje učešće u oružanim sukobima u drugoj zemlji, a u skladu sa Rezolucijom 2178 Saveta bezbednosti UN i još nije razvila potrebne sisteme za prikupljanje podataka o putnicima. U Srbiji su na snagu stupili Zakon o zamrzavanju imovine i sprečavanja terorizma i Zakon o sprečavanju pranja novca koji usklađuju srpsko zakonodavstvo sa međunarodnim standardima. Srbija više nije na sivoj listi međunarodnog tela za sprečavanje pranja novca, što je dobro. U Srbiji je na snazi Nacionalna strategija za prevenciju u borbi protiv terorizma u periodu od 2017. do 2021. godine i izgrađen je Akcioni plan koji treba da identifikuje rane faktore koji vode ka radikalizaciji, predviđa praćenje pretnje na društvenim mrežama i poboljšanje bezbednosti građana. Još nije imenovan nacionalni koordinator za borbu protiv ekstremizma. Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbija i BIA sarađuju sa Interpolom i Europolom u borbi protiv terorizma. U 2018. godini Ministarstvo je odgovorilo na 20 zahteva BIA. Kao članica NATO programa – Partnerstvo za mir Srbija je asistirala u NATO obukama za iračko vojno medicinsko osoblje u sklopu borbe protiv terorizma. Sa Bugarskom, Rumunijom, Mađarskom, Hrvatskom i BiH sarađuje na zaštiti granice. Srpske agencije sarađuju i sa Albanijom i Severnom Makedonijom. Sad se samo podsetimo 2001. godine, 11. septembra, bilo ne ponovilo se, kada smo svi gledali i nismo verovali da je to istina, nažalost, bila je istina, kada su se dva aviona, da tako kažem, žargonski, zakucala u Njujorku u zgrade, jedne od dve najviših zgrada u Njujorku, a kada je poginulo 3.000 ljudi. Mislim da je među njima bilo i državljana Republike Srbije, bilo ne ponovilo se. Sigurna sam da se tako nešto više nikada neće ponoviti i zato danas donosimo ovaj Zakon o zabrani finansiranja terorizma. Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović i novoimenovani ambasador SAD u Beogradu Entoni Godfri izrazili su zadovoljstvo saradnjom MUP-a i američkih agencija za sprovođenje zakona, a posebno u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala, trgovine ljudima, terorizma i krijumčarenja narkotika i izrazili nadu da će ova saradnja biti najavljena i nastavljena i u budućnosti. Ambasador Godfri se osvrnuo na zajedničku saradnju u borbi protiv narkotika koja daje konkretne rezultate, a tom prilikom je pohvalio aktivnost srpske policije u suzbijanju i zapleni droga. Setimo se samo koliko je tona droge zaplenjeno. Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i ruski sekretar Nacionalnog saveta za bezbednost Nikolaj Patrušev potpisali su dva sporazuma o saradnji u oblasti borbe protiv terorizma i organizovanog kriminala. Takođe, Patrušev je istakao značaj saradnje između dve zemlje po pitanju bezbednosti i drugih oblasti koje su povezane sa nacionalnim interesom Srbije. Rusko-srpski samit ima veliku ulogu u jačanju odnosa. Na kraju, kada govorim o zakonu, mogu samo reći da je Republika Srbija u sopstveno zakonodavstvo, jer želi da bude zemlja pristupnica EU, i implementira kompletno zakonodavstvo EU, a sa ovim zakonom treba se pozabaviti iz prostog razloga što imamo tehničkih nedostataka. Kad te tehničke nedostatke budemo otklonili, sigurna sam da će saradnja sa svim evropskim i svetskim zemljama biti mnogo bolja, što se terorizma tiče. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milena Turk. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažena gospođo Đukić Dejanović, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je, između ostalog, i Predlog zakona o javnim nabavkama koji je nastao kao potreba da se u domaću zakonsku regulativu unesu rešenja u skladu sa propisima EU. Cilj je transparentniji i fleksibilniji postupak javne nabavke uz smanjenje administrativnog tereta i sprovođenja elektronske komunikacije. Naravno, primena ovog zakona će omogućiti da se spreči korupcija tokom planiranja ovog postupka, tokom samog sprovođenja postupka, ali i izvršenja ugovora. Cilj je da se zapravo korupcija otkrije na vreme, da se šteta otkloni i da se počinioci sankcionišu i kazne. Zadatak je da se obezbedi konkurentnost i da se spreči sukob interesa i upravo je sukob interesa trgovina uticajem, korupcija, obeležila mandate lidera Saveza za Srbiju koji danas jedino umeju da upućuju kritike i, obzirom da nemaju nikakav program, da fabrikuju i plasiraju različite afere. Uglavnom su svi oni koji su ranije poznati u politici, jer su obavljali različite funkcije, izgubili poverenje građana u svojim lokalnim samoupravama, ali pojedini, kao što je Marko Bastać, i dalje učestvuju u koruptivnim aferama, u nelegalnoj gradnji, u reketiranju građana i u ostalim koruptivnim aferama. Umesto da kažu – čestitamo što ste uradili nešto što mi nismo bili sposobni, ni kadri da izvedemo, čestitamo što ste juče započeli izgradnju Moravskog koridora, čestitamo svim građanima Rasinskog okruga, svim građanima Trstenika, što će kroz sve ove opštine koje se nalaze na trasi koridora proći ovaj veoma važan autoput koji je veoma važan za čitavu Srbiju, umesto da kažu – čestitamo, mi smo tokom jučerašnjeg dana mogli da čujemo kritike koje su upućene na račun ovog autoputa. Ocenili su ga i okarakterisali kao nepotreban i skup projekat. Ja im preporučujem da porazgovaraju sa građanima, naročito sa građanima koji žive na ovom potezu i bolje da im objasne zašto je konkretno u Trsteniku bio važniji projekat „Akva parka“ nego projekti koji će obezbediti svim građanima zdravu pijaću vodu, zašto nisu ni korak načinili ka izgradnji Moravskog koridora, već su se bavili jedino procenjivanjem kroz čiji je voćnjak isplatljivije da ovaj autoput prođe. Da ne pominjem izveštaje DRI koji su u svim ovim opštinama, dok su ih vodili ovi lidera Saveza za Srbiju, pronašli niz nepravilnosti. Konkretno, ja ću pročitati samo jedan podatak iz Izveštaja DRI u Opštini Trstenik iz 2014. godine, gde se navodi da, između ostalih nepravilnosti, da je opština preuzimala obaveze, izvršavala plaćanje bez poštovanja zakonskih procedura u oblasti javnih nabavki i samo jedan primer koji se tiče kupovine goriva za motorna vozila bez sprovedenog postupka javne nabavke, bez unapred potpisanog ugovora, bez navođenja u koja je to vozila sipano gorivo, bez navođenja koliko smo kilometara prošli. Dakle, mi želimo da ovakvo ponašanje predsednika opštine zaustavimo, sprečimo, sankcionišemo, da ih obavežemo da se prema budžetu svih građana Srbije odnose odgovorno i da rade u interesu građana, jer su njima dužni da podnose izveštaje i da postupaju u najboljem interesu svih građana. Primena Zakona o javnim nabavkama imaće za posledicu smanjenje administrativnog opterećenja i pojednostavljenje postupaka, kao i smanjenje troškova za samu prijavu i učešće u postupcima javne nabavke za mala i srednja preduzeća i upravo će ovo smanjenje troškova postići cilj, odnosno povećani broj ponuda i veći nivo tržišne konkurencije, a samim tim i efikasnije i racionalnije trošenje budžetskih sredstava. Takođe, kada je reč o ispunjenju kriterijuma, oni koji se javljaju na konkurs i učestvuju u postupcima kao privredni subjekti oni podnose jedan dokument kojim garantuju da ispunjavaju sve propisane kriterijume koji su navedeni i garantuju da nema razloga da budu isključeni iz ovog postupka i tek kada se odabere ponuđač koji ima ekonomski najisplatljiviju ponudu, on je dužan da dostavi svu dokumentaciju propratnu koja dokazuje da on ispunjava kriterijume koje je naveo. Ono što je takođe ocenjeno kao veoma pozitivno, a to je partnerstvo za inovacije koje donosi ovaj novi Zakon o javnim nabavkama. Ukoliko je reč o realizaciji usluga i radova koji do tada nisu bili dostupni na tržištu, od promovisanja znanja i uvođenja novih tehnologija uz povezivanje nauke i praktične delatnosti postiže se i razvoj primene inovativnih rešenja, naravno u skladu sa okvirima procenjenih troškova. U duhu digitalizacije takođe predviđeno je da se sva komunikacija odvija elektronskim putem i na ovom polju već su učinjeni određeni koraci – elektronsko popunjavanje prijava za učešće i elektronski katalozi. Ono što je ključ je iskorenjivanje korupcije, pravna zaštita u postupcima javnih nabavki i efikasan pravni mehanizam i ono što se želi postići je zapravo pravna sigurnost, da i u ovom stabilnom sistemu ponuđači imaju poverenje u sam sistem i postupak javne nabavke i da se poseban akcenat stavi na preventivno delovanje. Imajući u vidu sve navedeno u danu za glasanje ja ću podržati ovaj predlog.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milovan Krivokapić. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, koleginice i kolege, danas ću reći par reči o Predlogu zakona o javnim nabavkama. Naime, Zakon o javnim nabavkama koji je donet 6.1.2013. godine je dva puta menjan 2015. godine tako da zaista više nije bilo racionalno vršiti izmene i dopune zakona, već je bilo potrebno pristupiti izgradi novog Predloga zakona o javnim nabavkama koji zasigurno ima veliki broj novina i kojim se uvode sva nova rešenja iz novih direktiva. Bitno je naglasiti da odredbe novih direktiva imaju za cilj povećanje transparentnosti i fleksibilnosti postupaka javnih nabavki, smanjenja administrativnog tereta korišćenjem elektronskih sredstava i načinom dokazivanja kriterijuma za kvalitetni izbor privrednog subjekta. Dakle, donošenjem ovog Zakona o javnim nabavkama biće uveden novi portal javnih nabavki koji će omogućiti sprovođenje postupaka javnih nabavki elektronskim putem. To znači da će se komunikacija i razmena podataka u postupku javne nabavke, uključujući i podnošenje ponuda, odvijati elektronskim putem. Takođe je definisano da će se i otvaranje ponuda obavljati elektronskim putem, što će svakako doprineti povećanju poverenja privrednih subjekata u sistem, a što će za posledicu imati i povećanje konkurencije u postupcima javnih nabavki. Ovim Predlogom zakona obezbeđeni su i kraći rokovi za pojedine postupke javnih nabavki u oblasti zdravstvene i socijalne zaštite i kulture. Dakle, možemo reći da će se javne nabavke društvenih i drugih posebnih usluga u koje spadaju usluge, kao što sam već rekao, u oblasti zdravstvene i socijalne zaštite, kao i kulture, sprovoditi po posebnom blažem režimu. Novina je i da se uvode novi kriterijumi za dodelu ugovora u postupku javne nabavke, tako da je predviđeno da će se ugovori o javnoj nabavci dodeljivati ekonomski najpovoljnijoj ponudi koja se određuje na osnovu cene ili troškova ili odnosa cene i kvaliteta, odnosno troškova i kvaliteta. Postojali su brojni razlozi za donošenje ovog zakona, ali glavni razlog donošenja svih zakona i ostalih propisa je da građanima Srbije bude bolje, sigurnije i prosperitetnije jer kada je SNS došla na vlast zatekli smo državu koja je bila sve samo ne pravedno uređena. Zatekli smo pustoš i nemaštinu na svakom koraku, ali tako je moralo da bude jer poznato je da u politici DS ne postoje interesi građana, već sve što se radilo radilo se isključivo i samo ukoliko su Đilas i njegovi saradnici imali finansijsku ili neku drugu korist. Polako, ali sigurno predsednik Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije vraćaju institucije i sisteme na pravo mesto jer su ih demokrate razgradile do besmisla. Usvajanje i primena ovog zakona definitivno omogućava razvoj modernog i efikasnog sistema javnih nabavki čije je ostvarenje kroz četiri posebna cilja – povećanje efikasnosti i ekonomičnosti postupaka javnih nabavki kroz uvođenje obavezne elektronske komunikacije u postupcima javnih nabavki, jačanja konkurencije na tržištu javnih nabavki kroz pojednostavljenje procedure u javnim nabavkama i smanjenje troškova pripreme ponude, što će za posledicu imati povećanje interesa privrednih subjekata, a naročito malih i srednjih preduzeća, smanjenje rizika od neregularnosti u sistemu javnih nabavki i to pre svega kroz jačanje pravnog okvira, potom poboljšanje koordinacije i saradnje nadležnih institucija i jačanje njihovih administrativnih kapaciteta i promovisanje i podsticanje ekološkog i socijalnog aspekta u javnim nabavkama i inovacijama. Definitivno je da predložena rešenja imaju neposredan i pozitivan efekat na sve subjekte koji su u obavezi da primenjuju ovaj zakon kako na naručioce javnih nabavki, tj. javni sektor tako i na privredne subjekte, privredu. Još jednom ću da naglasim da se pozitivan uticaj ogleda pre svega u efikasnijem sprovođenju postupaka javnih nabavki, jeftinijim postupcima, manjem administriranju i efikasniju zaštiti prava o postupcima javnih nabavki. Imajući u vidu sve pozitivne efekte koji treba da proiziđu nakon usvajanja zakona koje sam govorio i ukazao na iste, mišljenja sam, kao i napredna stranka da se treba usvojiti ovaj zakon, i SNS glasaće za njega. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dragan Veljković.
Hvala predsedavajući, uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici. Na početku želim da istaknem da javne nabavke imaju ogroman značaj u savremenom društvu i izazivaju veliku pažnju javnosti zbog čega mnoge države sveta permanentno ulažu velike napore da postojeće sisteme nabavke usavrše, jer se na taj način omogućava realizacija strateških ciljeva, kao što su ekonomski razvoj i privredni rast, zapošljavanje i socijalna zaštita, poboljšanje uslova življenja i rada, podsticanje stranih ulaganja i dr. Koliki značaj ima dobro uređen sistem javnih nabavki govori i činjenica da je učešće javnih nabavki u BDP u 2017. godini prema godišnjem izveštaju Uprave za javne nabavke iznosila 7,68%, dok je u 2018. godini zabeležen blagi porast i iznosi 7,98%. Takođe, efikasnost javnih nabavki ima direktan uticaj i na druge javne politike, kao što su fiskalna disciplina, modernizacija javne uprave, podsticanje malih i srednjih preduzeća, inovacije, ekološko i socijalno održiv rast, borba protiv korupcije i drugo. Polazeći od navedenog, Republika Srbija je odlučna u nameri da uspostavi moderan sistem javnih nabavki, pa je u tom smislu uspostavljen zakonski okvir kroz donošenje najznačajnijeg antikorupcijskog zakona, Zakona o javnim nabavkama 2013. godine, kao i mnogih podzakonskih akata donetih od strane Vlade Republike Srbije i Uprave za javne nabavke. Uspostavljeni zakonodavni okvir je u skladu sa strategijom razvoja javnih nabavki za period 2014/2018. godine, a u velikoj meri je u skladu sa zakonodavstvom EU. Na osnovu dosadašnje analize, primene relevantnih propisa može se izreći generalna konstatacija da je ostvaren značajan napredak u funkcionisanju jedinstvenog i modernog sistema javnih nabavki u Republici Srbiji. Glavni pokazatelj ostvarenog napretka u ovoj oblasti je otvaranje pregovora sa EU u Poglavlju 5 – javne nabavke, u decembru 2016. godine. Prilikom otvaranja pregovora utvrđen je visok nivo usklađenosti sa pravnom tekom EU, postojanje institucionalnog okvira i sprovedenih mehanizama, ali naravno ostaje prioritetni zadatak da se ovo poglavlje zatvori, a ono će u slediti nakon realizacije određenih merila. Dosadašnja primena aktuelnog zakona produkovala je brojne pozitivne efekte na sistem javnih nabavki, među kojima naročito treba istaći – povećanje transparentnosti objavljivanjem velikog broja informacija na portalu, povećanje konkurencije što je posledica smanjenja udela pregovaračkih postupaka. Međutim, kao i svaki sistem tako i ovaj nije savršen, te se kroz primenu istog manifestuju i određene negativne pojave, kao što su planiranje koje nije dovoljno realistično, a takođe je postojala potreba da se određene odredbe redefinišu kako bi bile pojašnjene i kako bi se omogućila njihova realna primena u praksi. Sve ovo nalagalo je donošenje novog zakona kojim bi se otklonili uočeni nedostaci, obezbedila usklađenost sa zakonodavstvom EU, uredio postupak odnosa subjekata u postupku javne nabavke na principima ekonomičnosti i efikasnosti, obezbeđivanje konkurencije i zabrane diskriminacije, te povećanje transparentnosti i konkurentnosti. Dame i gospodo, detaljnom analizom predloženog zakona uočavaju se brojne novine u odnosu na postojeći zakon i postižu mnogobrojni ciljevi koji će se pozitivno odraziti na sve subjekte koji su obavezni da primenjuju zakon. U tom smislu ističem samo neke od njih, sa nešto dužim osvrtom na sistem pravne zaštite. Najpre ukazujem da predloženi zakon predstavlja dalje usklađivanje sa zakonodavstvom EU, odnosno novim direktivama koje nisu bile implementirane u aktuelni zakon. Nova zakonska rešenja imaće za posledicu smanjenje i pojednostavljivanje postupka u oblasti javne nabavke, kao i smanjenje troškova učešća, što će se pozitivno odraziti na mala i srednja preduzeća koja najčešće ne raspolažu sa velikim stručnim i administrativnim kapacitetima. Takođe, jedna od važnih novina je izjava o ispunjenosti kriterijuma za kvalitativni izbor koji služi kao preliminarni dokument, umesto mnogobrojnih potvrda i izvoda koji izdaju nadležni organi. To je standardni obrazac koji prilažu svi ponuđači, dok će na kraju postupka samo ponuđač koji je izabran biti u obavezi da prezentira prateću dokumentaciju sa dokazima. U predloženom zakonu imamo i novo rešenje koje se odnosi na dodelu ugovora, a to je ekonomski najpovoljnija ponuda na osnovu cene ili troškova primenom pristupa troškovne efikasnosti ili odnose cena i kvaliteta. Takođe, treba istaći da predložena zakonska rešenja ne predviđaju kvalifikacioni postupak, kao ni postupak javne nabavke male vrednosti. Isti postupci javne nabavke primenjivaće se bez obzira na vrednost nabavke. Sva komunikacija u postupku javne nabavke realizovaće se elektronskim sredstvima na portalu javnih nabavki, što je još jedan korak ka usklađivanju sa novodonetim direktivama EU. Naročito su kvalitativne promene izvršene u sistemu pravne zaštite kako bi se obezbedio efikasan pravni mehanizam za sve subjekte učesnike u postupku javne nabavke. U tom smislu, ukazujem da je jedino pravno sredstvo u sistemu pravne zaštite zahtev za zaštitu prava. Zahtev se može podneti u toku celog postupka javne nabavke, a najkasnije u roku od deset dana od dana objavljivanja na portalu odluke naručioca, kojim se okončava postupak. Zahtev se podnosi naručiocu koji ima mogućnost da i sam odluči o zahtevu donošenjem rešenja i tako otkloni određene propuste i nedostatke. Ako to ne uradi o zahtevu, pored te interne pravne zaštite, postoji i eksterna zaštita gde o zahtevu odlučuje Republička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki. Protiv odluka ovih organa moguće je podneti tužbu upravnom sudu, pred kojim se osporava zakonitost odluke. U vezi sa ovim jedinim pravnim sredstvom, treba ukazati da se o istom može izjasniti i ponuđač kome je dodeljen ugovor o javnoj nabavci, a takođe ovo pravno sredstvo u javnom interesu mogu podneti Kancelarija za javne nabavke, DRI i javni pravobranilac. Navedena kvalitetna rešenja sadržana u predlogu zakona, svakako će doprineti realizaciji većeg dela definisanih aktivnosti u ovoj oblasti, pa stoga predlažem da u danu za glasanje damo punu podršku istom, kao i svim ostalim predlozima. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Olivera Ognjanović.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena ministarka sa saradnicima, ja ću danas govoriti o izmeni i dopuni Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma. Iako izmene i dopune ovog zakona predstavljaju usaglašavanje sa međunarodnim preporukama koje smo dobili, smatram da su od izuzetnog značaja za rejting koji je Srbija stekla među ostalim državama. Prilikom ocene delotvornosti sistema jedne države, međunarodna organizacija FATF-a, u svojim preporukama propisuje jasne kriterijume koje jedna zemlja treba da ispuni kako bi pokazala efikasnost u sistemu za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma. Na sednici održanoj 31. decembra 2014. godine Srbija je usvojila Nacionalnu strategiju za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma. Međutim, Srbija je na listu rizičnih zemalja stavljena u februaru 2018. godine u društvu zemalja poput Bocvane, Etiopije, Gane, Sirije. Zato je tokom poslednjih godinu dana u Srbiji sprovedena obimna zakonodavna aktivnost i ulažu se veliki napori unapređenje primene propisa u praksi i saradnji svih učesnika u sistemu za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma. Sprovedene su reforme na institucionalnom nivou i formirana je nova institucija, kao što je Uprava za igre na sreću. Kao rezultat aktivnosti sprovođenja plana od juna ove godine, objavljeno je da se Srbija više ne nalazi na sivoj listi država sa strateškim nedostacima u oblasti borbe protiv pranja novca i finansiranja terorizma. Za suprotstavljanje terorizmu i borbu protiv pranja novca bitno je i otkrivanje i presecanje tokova novca koji se ostvaruju kroz unapređenje postojećeg sistema javnog nadzora i kontrole. Terorističke organizacije zarađuju novac i od trgovine narkoticima ili ljudima, a u svojim redovima najčešće imaju eksperte u novim komunikacionim tehnologijama za dalje umrežavanje i regrutaciju novih članova. Zato želim da istaknem da je ogromna uloga Ministarstva unutrašnjih poslova u sprečavanju i otkrivanju ovih radnji i čestitam vam na nizu akcija u kojima ste pomogli otkrivanju kriminalnih mreža. Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije krajem 2018. godine, u okviru službe za borbu protiv terorizma, uspostavilo je Odsek za sprečavanje zloupotrebe javnih izvora i interneta, čime je omogućeno sprovođenje on lajn istraga, sa ciljem obezbeđivanja dokaza za potrebe krivičnog gonjenja izvršilaca ovog krivičnog dela. Zahvaljujući intenzivnim kontrolama i radu MUP-a, u toku protekle dve godine u Srbiji je zaplenjeno više od 10 tona droge, samo u jednoj akciji koju su zajednički sprovele srpska, španska i britanska policija u Atlantskom okeanu kod Azurskih ostrva, gde su uhapšena tri srpska državljanina i zaplenjeno je 800 kg kokaina, čija je vrednost 50 miliona evra. U međunarodnoj akciji pokrenutoj u Belgiji uhapšeni su fudbalski treneri, menadžeri, sudije. Na šest lokacija u Beogradu i Nišu policija je zaplenila 800 hiljada evra, za koje se sumnja da potiču od pranja novca stečenog malverzacijama sa transferima fudbalera u Belgiji. Takođe, jako bitan rad i rezultati rada Uprave za sprečavanje pranja novca i Ministarstva finansija, koja je u svom izveštaju za 2018. godinu navela trendove i izazove u borbi protiv pranja novca, ubrajajući tu: ulaganje gotovine u građevinarstvu i trgovinu automobilima; poslovanje preko nerezidentnih računa, poreske utaje i kriptovalute. Kada se govori o pranju novca i kriminalu, nedavno sam govorila o tome, ali moram da podsetim građane Srbije da je jedan od lidera u ovim akcijama upravo jedan od vodećih u tzv. Savezu za Srbiju, Vuk Jeremić, za pet godina u Vladi Srbije na mestu ministra spoljnih poslova oštetio građane Republike Srbije za 11 miliona evra, i to prevarantskim ugovorima sa firmama u Srbiji i lobističkim ugovorima sa američkim kompanijama. Umešan je u međunarodnu korupciju i kriminal i ponižavanje naše države. A za prošlu izbornu kampanju na račune njegove firme za konsalting uplaćeno je preko 7,5 miliona evra. Ne smemo zaboraviti da je i Đilas umešan u krađu desetina miliona evra, za koje je oštećen Javni servis Srbije i da je pod istragom. Pranje novca i kriminal izvršen je kod nabavke tramvaja, autobusa. Kupljeno je 200 autobusa, ukradeno 150 hiljada evra po autobusu. Đilasove firme po Srbiji su imale godišnji prihod od preko 80 miliona evra. Pola miliona građana Srbije ostalo je bez posla, BDP je bio minus 3,1, a javni dug od skoro 80%. Sve ovo sam vam navela upravo zato što nije bilo nadzora, upozorenja i obaveštenja nadležnih organa o utvrđenom kriminalu. Međutim, danas imamo predsednika Srbije Aleksandra Vučića koji predstavlja našu zemlju na najbolji moguću način u svetu, tako da je podigao naš ugled i sve je više investitora koji u našoj zemlji vide ambijent povoljan za investicije. Imamo Vladu, na čelu sa premijerkom Anom Brnabić, koja ozbiljno planira i dugoročno planira i gradi bolju i lepšu Srbiju. Ova vlast je uradila deset puta više od drugih. Otvoreno je na hiljade novih radnih mesta. Javni dug je pao na 51% i očekuje se dalji pad. Penzije i plate se povećavaju i u svakoj sferi društva se vidi poboljšanje i napredak. Ja vam čestitam na nesebičnom trudu i zalaganju i pozivam kolege i koleginice da u danu za glasanje podrže sve predložene zakone. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Violeta Lutovac Đurđević.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Poštovana ministarka, uvaženi predstavnici Ministarstva finansija, uvažene kolege narodni poslanici, danas u raspravi u načelu raspravljamo o jako važnim zakonima, setu zakona koji su važni sa ekonomske strane, a takođe i sa antikoruptivne strane. Ja ću svoje izlaganje usmeriti na Predlog zakona o javnim nabavkama. Na samom početku bih istakla da postoje brojni razlozi za donošenje ovakvog Predloga zakona, ali oni najbitniji su zapravo povećanje efikasnosti sprovođenja postupka javne nabavke, bolju vidljivost učesnika u postupku javne nabavke. Takođe, povećava se i nivo konkurentnosti. Usvajanjem ovog Predloga zakona uskladićemo i zakonodavne okvire iz oblasti javnih nabavki sa propisima EU. Takođe ćemo ispoštovati i zakonodavne okvire kada se radi o zatvaranju Poglavlja 5, a koje se odnosi i na postupke javne nabavke. Realizacijom ovog zakona, usvajanjem ovakvog Predloga zakona, mi ćemo ispoštovati i Strategiju održivog razvoja kada su javne nabavke u pitanju sa projekcijom od 2019. pa do 2023. godine. Takođe, ovaj predlog zakona nam omogućava i zaštitu prava, efikasniju nego što je do sada bilo, u postupcima javnih nabavki, a takođe i omogućuje i podstiče učešće i srednjih i malih preduzeća u postupcima javne nabavke, što je jedan glavni razlog usvajanja ovakvog predloga zakona. Najvažnija rešenja koja se zakonom predlažu jesu novi portal javnih nabavki. Ja bih svakako pohvalila ovo rešenje koje se uvodi ovim predlogom zakona, jer sve ponude na ovaj način postaju apsolutno vidljive. Ovaj portal, novi portal javnih nabavki, omogućuje sprovođenje postupaka javnih nabavki elektronskim putem, što znači da će celokupna komunikacija zapravo biti elektronskim putem, kao i razmena podataka u postupcima javnih nabavki, a podnošenje ponuda će se takođe vršiti elektronskim putem, što direktno utiče na povećanje transparentnosti u samom postupku javnih nabavki. Sa druge strane, otvaranje ponude, koja će se takođe vršiti elektronskim putem, će nam omogućiti da povećamo poverenje u sam postupak, sprovođenje postupka javne nabavke i da povećamo nivo konkurencije, jer ćemo tako pozvati i mala i srednja preduzeća da učestvuju u postupcima javnih nabavki. Predlogom zakona se uvode i nove vrste javnih nabavki i uslovi za njihovo sprovođenje. Još jednom bih napomenula da su apsolutno usaglašeni sa propisima EU. Takođe, uvodi se i nova vrsta postupka javne nabavke, a to je partnerstvo za inovacije. Javne nabavke društvenih i drugih posebnih usluga, kao što su usluge u oblastima zdravstvenih ustanova, kao i u ustanovama socijalne zaštite, i kada je kultura u pitanju, sprovodiće se po blažem režimu, blažem obliku, odnosno režimu kraćeg trajanja postupka javne nabavke. Uvode se i novi kriterijumi za dodelu ugovora u postupku javne nabavke, tako da će se ugovori u ovom postupku dodeljivati najpovoljnijoj ponudi, koja se određuje na osnovu odnosa cene, odnosno na osnovu cene ili troškova i odnosa cene - kvalitet, odnosno trošak - kvalitet, i time direktno utičemo na povećanje kvaliteta i dobara i usluga i radova. Predlogom zakona jasno su precizirani i uslovi za izmenu ugovora u postupcima javne nabavke, kao i uslovi za raskid ugovora, a nadzor nad izvršenjem ugovora o javnim nabavkama sprovodiće Ministarstvo finansija, dok će prekršaji, ukoliko do njih dođe, naravno, koji su propisani Zakonom o javnim nabavkama, biti nadležnost prekršajnih sudova. Ovim predlogom zakona je apsolutno uređena i oblast zaštite prava u postupcima javnih nabavki i predviđena su rešenja koja će postupak javne nabavke učiniti efikasnim. Takođe i iznos administrativnih taksi, kada se podnosi zahtev za zaštitu prava, su smanjeni, tako da je način dokazivanja ispunjenosti kriterijuma za izbor privrednog subjekta apsolutno pojednostavljen. Predlog zakona, pored toga što doprinosi boljoj efikasnosti i povećanju efikasnosti samog postupka, donosi nam i smanjenje troškova kada su u pitanju administrativna opterećenja za privredne subjekte prilikom pripreme same ponude. Privredni subjekti koji učestvuju u procesu javne nabavke biće sasvim dovoljno da popune izjavu na standardnom obrascu i time će potvrditi da ispunjavaju uslove za učešće u samom postupku javne nabavke i da ne postoje nikakvi zakonski razlozi za isključenje iz postupka javnih nabavki. Ovo je jako važno i za mala i za srednja preduzeća, jer ćemo time omogućiti da oni učestvuju u postupku javne nabavke, a samim tim ćemo i povećati poverenje u samo izvođenje postupka javne nabavke. Na kraju bih svakako bih rezimirala i možemo svi zajedno da zaključimo da će ovaj predlog zakona svakako doprineti boljoj transparentnosti, boljoj efikasnosti, smanjenju administrativnih opterećenja i za ponuđača ali i za naručioca. Takođe će biti smanjeni troškovi u samom postupku, jednostavnija procedura, smanjenje troškova i povećanje interesa malih i srednjih preduzeća za samo učešće a time i povećanje konkurentnosti. Predlog zakona više ne previđa javne nabavke malih vrednosti, sada je postupak apsolutno podjednako i za velike i male vrednosti, samo je dužina samog postupka za dostavljanje, odnosno duži su rokovi za dostavljanje ponuda i prijava za učešće. Ovim bih svakako naglasila na kraju da je poseban akcenat ovim Predlogom zakona stavljen na borbu protiv korupcije, jer će se smanjiti mogućnost manipulacije dokumentima. Sada je sve transparentno, i olakšaće se i provera potpunosti podnete dokumentacije na tenderima. Zbog svega što sam navela, u Danu za glasanje svakako ću podržati ovaj Predlog zakona, kao i ostale zakone koji su danas u načelu u raspravi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Branimir Rančić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, gospodine Arsiću, poštovani ministre, gospođo Đukić Dejanović, poštovani gosti iz ministarstva, poštovani narodni poslanici, naravno da ću danas govoriti o Predlogu zakona o izmena i dopunama Zakona o duvanu, s obzirom da dolazim iz grada koji je centar duvanske industrije. Osnovni cilj ovog zakona su: stvaranje uslova za unapređenje kvaliteta pružanja javnih usluga, poboljšavanje uslova poslovanja privrednih subjekata smanjenjem administrativnog opterećenja u smislu skraćivanja roka za rešavanje urednog zahteva radi optimizacije procedure za donošenje rešenja o izdavanju i obnavljanju dozvole za obavljanje delatnosti trgovine na malo duvanskim proizvodima. U evidencionom listu o trgovcima na malo duvanskim proizvodima upisano je 20.517 privrednih subjekata koji posluju na osnovu čiji je rok važenja dve godine. U 2018. godini Ministarstvo finansija je upravo za duvan izdalo 12.032 dozvole za trgovinu na malo duvanskim proizvodima. S obzirom da je članom 65. Zakona omogućeno da jedan privredni subjekat bude upisan u više registara, na ovaj način subjekat koji je prilikom upisa u jedan od registara platio naknadu prilikom upisa u drugi registar ne plaća naknadu za upis ukoliko je visina plaćene naknade ista ili veća. Posebno ih ukazao na vrlo važnu činjenicu kod obrađivača duvana, a to su uslovi. U članu 17. stav 4. se kaže da ima sopstvenu laboratoriju ili zaključen ugovor sa akreditovanom domaćom ili stranom laboratorijom za analizu i utvrđivanje kvaliteta duvana. Na ovaj način se vodi računa o kvalitetu duvana, mada je činjenica da je pušenje opasno po zdravlje i nije preporučljivo. Kada govorimo o duvanu ne mogu, a da se ne osvrnem na pljačkašku privatizaciju „Duvanske industrije“ u Nišu. Stariji naziv za „Duvansku industriju Niš“ pre Drugog svetskog rata je bio odomaćeni izraz monopol, što će reći da je to tržišno stanje u kojem se na strani ponude nalazi samo jedan prodavac koji je u mogućnosti da utiče na formiranje cena, a na strani potražnje nalazi se mnoštvo kupaca bez mogućnosti i izbora drugog dobavljača i uticaja na cenu. Takva firma je u septembru 2013. godine, tadašnji direktor Agencije za privatizaciju, Mirko Cvetković, i predsednik „Filip Morisa“ za Evropu, Žan Klod Kun, potpisali su u Beogradu ugovor o prodaji 66,45% društvenog kapitala DIN-a. U ime Vlade parafiranju su prisustvovali Zoran Živković, u svojstvu premijera, Aleksandar Vlahović, ministar za privatizaciju, i Božidar Đelić, ministar finansija, uz prisustvo američkog ambasadora Vilijema Montgomerija. Prema ugovoru „Filip Moris“ je trebao da uplati u budžet Republike Srbije 387 miliona evra, da investira u fabriku 64,85 miliona evra i da se za socijalni program obezbedi 59,11 miliona evra. Stvarna vrednost „Duvanske industrije Niš“ u to vreme privatizacije je bila 1,1 milijardu evra, a ne 387 miliona evra. Otpremnine radnicima su se potom isplaćivale iz tekućeg priliva i dobiti. Fabrika u Nišu početkom devedesetih godina zapošljavala je preko 3.500 radnika, imala je ugovor o saradnji sa nekoliko desetina hiljada individualnih preduzeća koja su obezbeđivali 70% sirovina. Od DIN-a je živelo 20.000 porodica. Sada u fabrici radi oko 700 radnika, kompanije nije ispunila i obećanje dato Agenciji za privatizaciju o izgradnji fabrike čokolade „Milka“ i piva „Miler“ u krugu „Duvanske industrije Niš“. Ugovor o kupoprodaji je proglašen državnom tajnom, jer je u njemu navedeno da pet godina ne smeju da se navode detalji. Kao prvo, koliko je koštala konsultativna usluga Božidara Đelića? Drugo, koliki je tu deo Zorana Živkovića? Jer, kao što kažem glumac Bogdan Diklić u ulozi Mirka u filmu „Maratonci trče počasni krug“ prilikom otvaranja Pantelijinog testamenta – koliki je tu moj deo? To se i ja pitam. Ali, znam da je prosečna zarada u Nišu u vreme Zorana Živkovića iznosila 17.000 dinara, a sada je minimalna zarada u Srbiji, ne prosečna, nego minimalna, 30.022 dinara. Toliko o privatizaciji „Duvanske industrije Niš“ u kojoj je glavnu ulogu imao tadašnji premijer Zoran Živković. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zvonimir Đokić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, danas kada raspravljamo u zajedničkom načelnom pretresu o 12 zakona, tj. zakona o dopunama postojećih zakona, neću govoriti o njima pojedinačno, mogu reći samo da su svi predlozi dobri, da ću svakako glasati za njih i smatram da je pravo vreme da i te zakone donesemo. Reći ću nešto, pre svega o uslovima u kojima raspravljamo i u kojima donosimo ove zakone. Hajde da se malo podsetimo šta se događalo. Pre, otprilike, ili možemo reći tačno godinu dana, 6. novembra 2018. godine, Ramuš Haradinaj je uveo taksu na srpsku robu od 10%. Već 21. novembra podiže tu taksu na 100% i u medijima iznosi tvrdnje da će srušiti sa vlasti Aleksandra Vučića. Sinhronizovano sa tim potezima prištinskih vlasti u Beogradu deo opozicije predvođen od danas poznatih po zlu, lidera Saveza za Srbiju kreće u ofanzivu sa ciljem destabilizacije stanja u Srbiji sinhronizovano. Pre godinu dana, tačnije 15. decembra 2018. godine, deo opozicije sakriven iza tzv. pokreta „Jedan od pet miliona“ kreće sa demonstracijama u vidu šetnji beogradskim ulicama, a nisu prezali ni od upotrebe sile. Pet dana kasnije taj deo opozicije napušta taj deo opozicije koji se krio iza pokreta „Jedan od pet miliona“, napušta Narodnu skupštinu Republike Srbije i ne pojavljuje se na plenarnim zasedanjima, već samo na skupštinskoj blagajni, konferencijama za medije i naravno, ne propuštaju ni jedno putovanje u inostranstvo, dajući pri tome, verovatno svoj nesumnjivi doprinos parlamentarnom turizmu. U tih proteklih godinu dana lideri dela opozicije okupljeni oko Dragana Đilasa, u takozvanom Savezu za Srbiju, sinhrono su delovali sa liderima iz Prištine, Haradinajem i Tačijem na destabilizaciji Beograda i rušenju Aleksandra Vučića. Niti su destabilizovali Beograd i Srbiju, niti su srušili Vučića, i neće, Bogu hvala. Srbija je danas i jača i stabilnija, a Aleksandar Vučić je u ovom slučaju, kao i obično, izašao kao pobednik, još jači i snažniji. Nisu u toj borbi pobedili samo novi kilometri autoputeva, novi koridori koji spajaju stotine hiljada i milione ljudi, nove fabrike i nove investicije, hiljade novih radnih mesta, nove škole i bolnice, infrastruktura u gradovima i selima, veće plate i penzije, novi savremeni zakoni i propisi usklađeni sa zakonodavstvom EU, nije pobedio samo nikad bolji položaj Republike Srbije u međunarodnoj zajednici, veći ugled Srbije i na zapadu i na istoku i na severu i na jugu, pobedila je demokratija. Pobedila je škola demokratije koju je predvodio i dalje predvodi Aleksandar Vučić. Pobedile su lekcije iz demokratije koje je on održao svima nama, a posebno onima koji su se godinama unazad krili iza reči demokratija, u nazivu sopstvene stranke, dok su se istovremeno potpuno odrodili od naroda, ogrezli u pljačkama i kriminalu. Danas, kada fabrikuju nove afere i laži, svakodnevno po nekoliko, zaboravljaju da narod ne zaboravlja. Ne zaboravlja ni ko nas je pljačkao, ni ko nas je kao državu doveo gotovo do bankrota. Ne zaboravlja narod ni desetine hiljada ugašenih radnih mesta u njihovo vreme, ni zatvorene fabrike, urušene institucije, korumpirano sudstvo, osiromašeno školstvo, oronulo zdravstvo, vojsku u zakrpama i sa pretopljenim naoružanjem. E, pa, narod ne zaboravlja. Sada, kada se taj deo opozicije, Haradinajevi i Tačijevi saborci iz Beograda, okuplja da kao blokira institucije, poput blokade Javnog servisa RTS, u pravu je predsednik Vučić koji kaže da ne brinemo, da ta grupica ne može ništa, idemo dalje, jer Srbija je demokratska država. E, to ih je pobedilo. Pobedila ih je demokratija. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Republike Srbije, borba protiv korupcije, odnosno nulta tolerancija na korupciju je deo programa Srpske napredne stranke i deo onoga što smo 2012. godine izneli kao svoj prioritet. Set svih ovih zakona imaju u sebi jednu zajedničku crtu, a to je taj antikoruptivni elemenat. Efikasna kontrola trošenja javnih sredstava i te kako je važna, jer efikasna kontrola trošenja javnih sredstava radi se o sredstvima svih građana i iz tog razloga je neophodno da ta kontrola trošenja sredstava bude na tranasparentan način, bude efikasna i bude u skladu sa pravnom regulativom, odnosno sa donetim zakonima. U tom smislu želela bih da naglasim da Zakon o javnim nabavkama, koji je danas na dnevnom redu, je donet na jedan transparentan način, što znači da je na transparentan način i donošen i predstavljen na okruglim stolovima, da su sve zainteresovane strane učestvovale u njegovom donošenju, da on na jedan sistematičan način uređuje oblast javnih nabavki. Do 2012. godine pokojna Verica Barać je ukazivala na sistemske pljačke žutog tajkunskog preduzeća za 12 godina svoje vladavine, a takođe je ukazivala i na to da se sredstva iz javnih nabavki odlivaju u privatne džepove. Prema procenama, do 2012. godine, u vreme vladavine žutog tajkunskog preduzeća na čelu sa Draganom Đilasom, svaki četvrti dinar iz javnih nabavki završavaju u privatnim džepovima, a godišnje je samo po osnovu provizije i po osnovu nezakonitog odlivanja novca odlazilo oko milijardu evra. Ti žuti pljačkaši danas bi izgleda da se vrate na vlast, ali, naravno, njih ne zanimaju građani, njih zanimaju samo njihovi privatni džepovi, jer Dragan Đilas u vreme vršenja vlati obogatio se za 619 miliona evra, neto prihod 105 miliona. Taj film više neće da gledaju, jer građani ne veruju pljačkašima, građani ne veruju nasilnicima, građani ne veruju onima koji bi da pozivaju na ubijanje, na vešanje, na silovanje. Građani veruju u rad, red i odgovornost. Građani veruju u politiku Aleksandra Vučića. Dragan Đilas za vreme vršenja svoje vlasti, naravno, preko javnih nabavki kupio je softver i za njega dao deset miliona evra. Naravno, nije problem što je on izvršio nabavku softvera, iako je to ne znam u kom postupku nabavio, problem je u tome što je taj softver trebalo da poveže sve gradske institucije kako bi bilo vršeno finansijsko praćenje novca. Nikada taj softver nije stavljen u funkciju, a za njega su građani Beograda dali deset miliona evra. Tako je brigu o finansijama vodio Dragan Đilas. Znači, samo da se ne vidi ono što se krade, da ne bude dostupno i da se ne vidi on što se krade. Međutim, istina kad-tad izađe na videlo. Ono što moram za ovaj Zakon o javnim nabavkama da kažem to je jedna novina i odnosi se direktno na smanjenje tih administrativnih procedura koje su i te kako značajne sa aspekta malih i srednjih privrednika koji učestvuju u postupcima javne nabavke, a to je izjava o ispunjenosti uslova sa kojima oni konkurišu, daju ponudu za javnu nabavku, što je preliminarni dokaz. Znači, oni ne moraju u postupku javljanja za konkurs da prikupljaju sva ona dokumenta, da idu od šaltera do šaltera ili na drugi način, već u završnoj fazi, onda kada se izabere izvođač, odnosno naručilac tada se sva ta dokumenta koja su neophodna dostavljaju. Ovaj zakon je takođe značajan i uvodi novinu koja se odnosi na javnu nabavku, a tiče se partnerstva za inovacije. Inovativne tehnologije su vrlo značajne sa aspekta znanja, sa aspekta iskustva, sa aspekta spajanja sa realnim sektorom. Srbija je zemlja koja i te kako napreduje i u tehnološkom smislu iz godine u godinu i ovo partnerstvo koje se odnosi na inovativne tehnologije je i te kako važno i nadamo se da će ono doprineti i održivom razvoju i ubrzanom ekonomskom rastu, a sve to za posledicu ima smanjenje siromaštva. Takođe, što se ovog zakona tiče, želim da istaknem još jedan aspekt, a to je tačno taksativno navedena pravna zaštita ponuđača. Naime, tačno su predviđeni koraci. Najveću nadležnost ima Republička komisija za zaštitu prava, ali ono što želim da kažem to je da se može pokrenuti upravni spor. Takođe, Zakon o izmenama i dopunama Zakona o prekršajima je direktno povezan sa ovim zakonom, jer predviđa da onaj kome je izrečena mera zabrane učestvovanja u javnim nabavkama ne može da učestvuje na tim konkursima u vremenu do dve godine. S obzirom da su svi ovi zakoni antikoruptivni, Srpska napredna stranka u danu za glasanje će ih podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Parezanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, kolege narodni poslanici, kada govorimo o javnom dugu, uvek je važno naglasiti kakve je uspehe Srbija postigla u prethodnih nekoliko godina, pogotovo ako uzmemo u obzir da je naš javni dug do pre samo nekoliko godina bio preko 70% BDP sa konstantnom tendencijom rasta, a da je danas sveden na neki nivo od nekih 50% BDP sa konstantnom tendencijom pada. Kada uzmemo u obzir da vodeće međunarodne finansijske institucije predviđaju Srbiji u narednih nekoliko godina rast BDP, koji će biti iznad 4%, to nam govori da takve tendencije možemo očekivati i u nekom narednom periodu, što je jako važno za finansijsku stabilnost zemlje. Kada su u pitanju ovi rezultati, uvek postoje oni koji će pokušati da ih unize tako što će na različite načine spinovati informacije, pa tako kada govorimo o javnom dugu, naši politički protivnici uvek kažu da se on zapravo povećao i uvek ga izražavaju u apsolutnim ciframa, iako niko ozbiljan u svetu javni dug ne izražava u apsolutnim ciframa, već isključivo u njegovom udelu u BDP. Mogli bi da govorimo i o tome ko je ostavio ogroman budžetski deficit od preko 1,5 milijarde evra 2012. godine i mnoge skupe kredite sa kamatama od 6% do 8%. Kada danas govorimo o tome za šta Srbija uzima kredite, postoji jedna velika razlika u tome što mi kredite ne uzimamo da bi finansirali isplate plata i penzija, da bi finansirali dnevnu likvidnost, već da bi finansirali mnoge razvojne projekte, mnoge auto-puteve, sve ono što nam podiže rast naše ekonomije i što nam omogućava da kasnije te kredite servisiramo. Upravo zahvaljujući takvoj politici, mi u sredu otvaramo deonicu auto-puta od Surčina do Obrenovca, čime će auto-put Čačak-Beograd biti kompletno završen. Kao što znate, juče je počela gradnja Moravskog koridora i odmah smo mogli videti da se neki naši politički protivnici tome protive, kažu da je to skupo i nepotrebno. Pa eto, za Dragana Đilasa je skupo i nepotrebno izdvojiti 750 miliona evra za Moravski koridor koji znači život za centralnu Srbiju, za više od pola miliona stanovnika, a nije bilo mnogo izdvojiti preko 400 miliona evra za Most na Adi sa pristupnim saobraćajnicama, što negde govori da oni ne shvataju da nije samo Beograd Srbija i da postoje i neki drugi delovi zemlje kojima je potreban razvoj i kojima su potrebne investicije i ulaganja. Mi, zapravo, gradnjom ovih koridora i gradnjom auto-puteva, ispravljamo jednu veliku istorijsku nepravdu koja je naneta centralnoj Srbiji u prethodnih više od pola veka, jer je taj deo Srbije iz različitih, najčešće političkih razloga, jako često bio ignorisan i zapostavljen kada su investicije u pitanju. Sada to više nije slučaj. Na primer, sutra u 7,55 časova, prvi avion će poleteti iz Lađevaca za Beč, nakon toga i za mnoge druge evropske destinacije. Posebno će to mnogo značiti za našu ekonomiju kada se završi izgradnja još jedne nove piste koja će omogućiti i razvoj kargo saobraćaja. Biće to mnogo važno i za naše turističke destinacije, kao što su Kopaonik, Zlatibor, Vrnjačka Banja, Ovčar Banja i mnoge druge, jer će lakše dolaziti do stranih turista. Dakle, to su investicije, zahvaljujući kojima je privreda u centralnoj i zapadnoj Srbiji bukvalno prodisala. One ujedno predstavljaju i samo mali deo Nacionalnog investicionog plana, koji će predsednik Srbije Aleksandar Vučić predstaviti 28. decembra, a koji se zove – Srbija 2025. Dakle, ja želim ovom prilikom još jednom svim građanima Čačka i centralne Srbije da čestitam završetak gradnje auto-puta Beograd-Čačak, da im čestitam početak gradnje Moravskog koridora, prvi let na aerodromu u Lađevcima, ali ujedno da iskoristim priliku i da se zahvalim Vladi Republike Srbije, koja je posle otvaranja Start-tap centra u Čačku izdvojila dodatnih skoro tri miliona evra za izgradnju naučno-tehnološkog parka, koji će biti četvrti centar u Srbiji posle Beograda, Novog Sada i Niša, što je za nas mnogo važno, jer ćemo tako obezbediti dobru vezu između visokoškolskih ustanova u našem gradu i privrede, jer ćemo na taj način moći da stimulišemo mlade talente da budu kreativni, inovativni, da pokreću svoje biznise, da obezbede posao za sebe, za svoju porodicu ili prijatelje, odnosno da obezbede poslove koji će biti iznad prosečno plaćeni, što će im i omogućiti da ostanu u svom gradu. Mnogi nam kažu – a zašto sve ovo radite kada nam ionako mladi odlaze? Pa, eto, da ste vi sve ove koridore, aerodrome, fabrike i industrijske zone izgradili pre 10, 15 ili 20 godina, mi danas možda ne bismo imali situaciju da mladi odlaze u tolikoj meri, ali pošto vi to niste uradili, uradićemo mi zbog nekih drugih generacija koje tek dolaze. Kada nam kažu da otvaramo sada auto-put zato što su nam izbori u aprilu, pa je to kampanja, pa nećemo mi taj auto-put da koristimo do aprila, pa ćemo negde da ga odnesemo posle toga. On će da služi građanima Srbije decenijama koje dolaze. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažene kolege, poštovani predstavnici Vlade, uvaženi građani, cilj svih ovih zakonskih predloga o kojima danas govorimo mogao bi se podeliti nekako, po meni, na dva dela, na onaj nekako tehnički deo, koji se tiče usklađivanja zakonskih normi sa pravnim tekovinama razvijenog dela sveta i svrstavanja Srbije u grupu zemalja koja nekakvim svojim zakonskim normama i zakonskim rešenjima garantuje potpunu pravnu sigurnost onima koji se bave različitim delatnostima u Srbiji i koja s druge strane garantuje potpunu nesigurnost onima koji se bave nekim zakonskim, moralno i na svaki drugi način neprihvatljivim stvarima, kako u Srbiji, tako i u drugom i onom najvažnijem razvijenijem delu sveta. Drugi deo, odnosno drugi cilj koji bi mogao da se negde pronađe kao nešto što je glavno u ovim zakonskim predlozima je ono što se tiče i političkog, a i nekako da kažem ekonomskog rejtinga Srbije i njenog statusa uopšte u svetu. Mislim da je upravo taj politički i ekonomski rejting i status Srbije možda i najvažniji uslov za napredak društva u celini. Siguran sam da je za ponovnu, da kažem, obnovu i rast tog ugleda, kako političkog, ekonomskog i svakog drugog Srbije u svetu najzaslužniji upravo rodonačelnik ove današnje politike koja Srbiju vraća na nekakve uspešne staze, najzaslužniji je svakako predsednik države. On je istovremeno danas i najvažniji promoter i čovek koji najviše radi na razvoju tog ugleda Republike Srbije. Sad, šta su benefiti te politike? Ja mogu govoriti o dosta benefita, kao i sve moje kolege, ali nekako ovih zadnjih dana je aktuelan onaj koji se tiče povećanja kreditnog rejtinga Republike Srbije. U konačnici, on je i rezultat ovih i ovakvih zakonskih predloga koje Vlada šalje u ovaj uvaženi dom, a tiču se, pre svega, da kažem, sinhronizacije i na putu su sinhronizacije monetarne fiskalne politike u Srbiji u celini. To će opet da znači bolje uslove, odnosno povoljnije uslove za finansiranje preduzeća, nešto više investicija, više proizvodnje, ali ako ćete sa stanovišta prosečnog čoveka i prosečnog građanina u Republici Srbiji, značiće više posla, više zaposlenih. Mislim da je to onaj najvažniji benefit koji danas prosečan građanin u Republici Srbiji oseća od svih tih poslova. To opet znači u krug i povećanje privrednog rasta, jer vidimo da značajne svetske agencije projektuju privredni rast u Srbiji za sledeću godinu negde na 4%. Poređenja radi, imali smo, ne tako davno, 2012. godine pad od minus 3%. Sad kad ovako pogledate, jasno vam je da s jedne strane imate jedan ozbiljan rad, zakone i poslove koje radi i Vlada i predsednik Republike sa jedne strane, a oni su svakako na tragu poboljšanja i jačanja i srpske države, ali ako hoćete, i srpskog naroda na Balkanu u celini. Šta imate sa druge strane? Sa druge strane imate pretnje, vešala, snajpere, upade, nasilne upade u institucije i sve ono što se zove nasilje. Mi poslanici SNS i te kako znamo da izaberemo između to dvoje. Mi biramo ovo prvo. Biramo rad i red u Republici Srbiji, ali biramo i ove zakone koje vi kao Vlada šaljete u ovaj uvaženi dom. Važnije od toga je što narod u Srbiji bira isto to. Imaće narod u Srbiji u narednim mesecima priliku da još jednom to pokaže na izborima koji su, evo, ubrzo pred nama. Kada sam se već taknuo u ovom mom govoru i našeg naroda uopšte na Balkanu i celokupnog srpskog korpusa na Balkanu, iskoristiću ovu priliku da našim kolegama, našim prijateljima, ako hoćete, na kraju krajeva, i našoj braći u parlamentu u Podgorici, još jednom da ih podsetim na molbu i želju koju je predsednik države izrekao u prošlim danima, a tiče se Zakona o slobodi veroispovesti, koji je ovih dana aktuelan u Crnoj Gori, koji je Vlada poslala Skupštini Crne Gore na usvajanje. Mi im još jednom šaljemo molbu da zajedno sa političkim predstavnicima srpskog naroda u Crnoj Gori i sa Srpskom pravoslavnom crkvom pokušaju da usklade stavove, a vezano za taj zakon, a naročito onaj deo koji se tiče i koji je vezan za imovinu SPC, a i svih ostalih verskih zajednica u Crnoj Gori. Kao što reče naš predsednik, SPC nije samo utočište onog dela naroda koji se nacionalno izjašnjavaju kao Srbi u Crnoj Gori, ona je utočište i onog dela koji se izjašnjavaju kao Crnogorci, ali veoma često i nekih drugih konfesija i nekih drugih nacionalnih zajednica. Svakako ne negirajući pravo crnogorske države da sama donosi svoje odluke, mi im još jednom, zajedno sa našim predsednikom, upućujemo molbu i apel da još jednom dobro razmisle o tom predlogu zakona, pokušaju da ga usklade sa političkim predstavnicima Srba, sa SPC, kako ne bismo narušili dobre odnose između srpske i crnogorske države i sve ono što je kroz istoriju krasilo odnos Srbije i Crne Gore. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Stanislava Janošević. Izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Poštovani ministre, kolege poslanici, u narednih nekoliko minuta svog izlaganja trudiću se da se osvrnem najviše na predloge zakona koji su u ovom prvom zajedničkom pretresu i trudiću se da ne pomenem ono što su moje kolege smatrale za shodnim. Dakle, moju pažnju i fokus je privukao zakon o izmenama i dopunama Zakona o privrednim društvima, kao i izmene i dopune Zakona o rokovima izmirenja obaveza od komercijalnih transakcija. Iz kojih razloga? Prvo, to najviše utiče na kvalitet poslovanja. Što se tiče Zakona o privrednim društvima, utiče na taj način da imamo dobru praksu kod već razvijenih tržišnih ekonomija gde su privredna društva davale priliku svojim zaposlenima da učestvuju u samom udelu kapitala, odnosno to je negde uticalo na njihovu efikasnost pri radu. Samim tim su privredna društva sa ograničenom odgovornošću omogućavala da na kraju poslovne godine zaposleni imaju mogućnost da ostvare veću zaradu, što je doprinelo samim tim i konkurentnosti, kvalitetu rada preduzeća. Što se tiče drugog zakona o rokovima vezanim za izmirenje obaveza u ekonomskim transakcijama, a smatram veoma dobrim zato što se pre svega podiže transparentnost, odnosno nastavljamo sa digitalizacijom u Republici Srbiji na taj način što sve fakture koje su pristigle, ne samo fakture, već i bilo koji zapisi su obavezni da se prijave i zabeleže u Centralnom elektronskom registru i samim tim će se oni smatrati već dostavljenim dužniku. Na ovaj način mi ćemo smanjiti mogućnost za korupciju, ali i razvoj sive ekonomije. Upravo kada smo kod korupcije mi ćemo tu stati na ključnu stvar, jer je ona isključivo sinonim za žutu kompaniju, jer su jedino na taj način poslovali u prethodnom periodu. Sada vam moram reći da ta žuta koalicija, naravno, u poslednjem periodu stalno govori da mi zakone isključivo donosimo zato što nam je Evropska unija tako naložila, pa gospodo uopšte se ne slažem sa tim. Mi smo u obavezi da promenimo te zakone, jer ste ih vi nakaradnim napravili zato što je sve izmenjeno i nije onako kako bi trebalo da bude. Mi moramo sve dovesti u zakonske okvire i mora postojati restriktivno poštovanje tih zakona, kako ne bismo ulazili u sivu ekonomiju, kako se korupcija ne bi ponavljala i kako bismo prosto svest građana usmerili na pravi put. Voz kojim mi idemo nikako ne sme da ide po trulim i pokvarenim šinama i predsednik Srbije Aleksandar Vučić je prvi koji je stao na kraj korupciji i rekao je da mora ekonomija biti na zdravim osnovama. Mi smo uspeli. Srpska napredna stranka preokrenula je tok istorije, jer je Srbija bila na ivici bankrota. Stoga, poštovane kolege, mene uopšte ne čudi zašto žuta kompanija sa svojim satelitima, kada to kažem mislim na Obradovića, Živkovića, mislim na Jerkov, mislim na Čobanov Tepić, mislim na Aleksića, nije u Skupštini. Pa naravno da nije. Njima ne odgovara da se ovakvi zakoni usvoje, a nisu valjda ni protiv svojih stavova da dođu, pa da osporavaju to. Samim tim to bi bilo negde providno da se ne slažu sa zakonima koji trebaju da se usvoje. S obzirom da je ovo moj prvi mandat kada sam došla u Skupštinu, kolege koje su duže ovde znaju to vrlo dobro, ono što sam saznala jeste da narodni poslanik ima pravo da u bilo koje doba dana uđe u zgradu Narodne skupštine Republike Srbije. Jedan od naših kolega, Boško Obradović, to radi isključivo noću, i to sa jarbolima za zastavu pokušavajući da polupa vrata ili prozor. Ne radi to sa fantomkom, moram priznati, fantomka im služi za neke druge operacije, kada u vođstvu Đilasa ulaze u zgradu Radio televizije Srbije, ali tada nemaju kao oruđe jarbol za zastave, ali zato imaju električne testere, pa me negde interesuje da li je to neka vrsta viteškog takmičenja između Obradovića i Đilasa? Kako god to na kraju bilo, mi zaključujemo da dan nakon te njihove operacije dolaze u Veliki hol Narodne skupštine Republike Srbije, kako bi održali konferenciju za medije, i samo ne znam da li se hvale ili se pravdaju i pitam se kome? Možda građanima Republike Srbije koji su im dali poverenje na prethodnim izborima? Negde sam ubeđenja da se to neće ponoviti. Stoga ću svoje zaključke doneti samo jednom rečenicom, narodnom, koja kaže da je pravda spora, ali je dostižna.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Boban Birmančević. Reč ima narodni poslanik Radoslav Cokić. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Majkić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, na dnevnom redu današnje sednice se nalazi set od 12 zakona koji samo na prvi pogled izgledaju da regulišu različite materije. Međutim, kroz svih ovih 12 zakona se prožimaju tri cilja koje treba da postignu ovi zakoni kada krenu da se primenjuju. To je, pre svega, razvoj privrede, borba protiv kriminala i korupcije i, takođe, elektronska komunikacija, odnosno komunikacija elektronskim sredstvima. Kada smo kod razvoja privrede, ovo se pominje, pre svega, u Zakonu o javnim nabavkama, jer se u njemu govori o stvaranju uslova za efikasnije sprovođenje javnih nabavki i povećanje sistema konkurentnosti, ali ono što je veoma bitno je da se podstiče učešće malih i srednjih preduzeća, kako bi privreda i u ovom aspektu krenula da se razvija u širem smeru u Srbiji. Takođe se razvoj privrede pominje u Zakonu o privrednim društvima, a gde se stimulišu zaposleni da postanu članovi privrednog društva i da steknu učešće u kapitalu privrednih društava po povlašćenim cenama, što se pokazalo kao dobra praksa u razvijenim zapadnim društvenim sistemima i u SAD. Zakon o carinskoj tarifi propisuje povećanu angažovanost proizvodnih kapaciteta u domaćim fabrikama i povećanje konkurentnosti gotovih proizvoda. To se ovde odnosi na traktore na domaćim i svetskim tržištima. Tu je, takođe, i Zakon o duvanu koji unapređuje poslovni ambijent u delatnosti trgovine na malo duvanskim proizvodima. Kada se govori o cilju borbe protiv kriminala i korupcije, naravno da je tu Zakon o javnim nabavkama, naravno da je tu Zakon o javnom dugu koji predviđa da se… Umesto do sada, kada se tražila saglasnost Ministarstva finansija za zaduživanje lokalne samouprave, ranije se tražilo mišljenje, a sada se traži saglasnost Ministarstva finansija da bi se lokalna samouprava mogla zadužiti. Tu je i Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma koji unapređuje postojeći sistem otkrivanja i sprečavanja i vrši usaglašavanje sa međunarodnim standardima, ali i nekoliko zakona koji su u vezi upravo sa ovim Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja, kao što su Zakon o igrama na sreću koji reguliše ovu oblast igara na sreću, takođe i Zakon o Centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika i Zakon o posredovanju, prometu i zakupa nekretnina koji novim odredbama teži da spreči kriminalce da kontrolišu agente za promet nekretninama. U Zakon o prekršajima uvodi se nova zaštitna mera, a to je mera koja je u vezi sa novim Zakonom o javnim nabavkama koji je, takođe, danas na dnevnom redu, a to je mera zabrane učestvovanja u postupcima javnih nabavki. To je privremena mera i može da traje najduže dve godine i sprovodi se od izricanja pravosnažne sudske presude kojom je izrečena kazna za prekršaj. Treći cilj - elektronska komunikacija, a spominje se u Zakonu o javnim nabavkama, gde se propisuje da će se podnošenje i otvaranje ponuda u postupcima odvijati elektronskim putem. Zatim se u Zakonu o rokovima i izmirenju novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama govori o registrovanju elektronskih faktura i u Zakonu o Centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja se pominje jedinstveni Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja. Ova tri cilja, koji se prožimaju kroz 12 zakona koji su ispred nas - razvoj privrede i borba protiv kriminala i korupcije i elektronskih komunikacija, nas približavaju EU i sređenijim društvenim sistemima. Takođe ova tri cilja su u skladu sa ciljevima koje je postavila Vlada u svom programu 2017. godine, a to su brži privredni rast, povećanje efikasnosti i pružanje javnih usluga i digitalizacija, što govori o doslednosti i Vlade Republike Srbije i Narodne skupštine i predsednika države o tome da Srbija postane lepše, pristojnije, prijatnije i mnogo bolja za život za ubuduće. Zbog toga ću u danu za glasanje podržati sve ove zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dubravka Filipovski. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, ja večeras na kraju današnje rasprave želim da kažem da ovaj set zakona je u stvari nastavak fiskalne sinhronizacije koja je važna za unapređenje privrednog ambijenta Srbije, koja je važna za bolji kreditni rejting Srbije, za otvaranje novih tehnoloških parkova, za umrežavanje Srbije autoputevima. Za nekoliko dana se otvara deonica od Surčina do Beograda i povezuje se sa Čačkom. Videli smo juče da je potpisan ugovor za izgradnju Moravskog koridora i sve je to važno za smanjenje nezaposlenosti i za uvećanje i poboljšanje privrednog ambijenta u Srbiji. Što se tiče novog Zakona o javnim nabavkama, želim da kažem da je ovaj zakon veoma važan zbog efikasnog sprovođenja javnih nabavki, a uopšte za efikasnost sprovođenja javnih nabavki ključni su konkurentnost, transparentnost i efikasnost sudova. Novi Zakon o javnim nabavkama treba da dovede do dalje uštede, do smanjenja birokratije, do otklanjanja nedostataka koji su uočeni još uvek važećim Zakonom o javnim nabavkama. Veoma je važan portal za primenu javnih nabavki koji treba da nam omogući sprovođenje celokupnog postupka elektronskim putem, treba ceo ovaj postupak da poveća poverenje građana i da smanji korupciju. Drugi zakon, o kojem želim kratko da kažem, je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću. Ovo je novac koji donosi ogroman novac državi i veoma je važno da bude uređen. Ciljevi zakona o izmenama i dopunama Zakona o igrama na sreću su stvaranje pravnog okvira za adekvatnu kontrolu i preventivno delovanje radi sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma u oblasti igara na sreću. Drugi cilj je sprečavanje lica koja su povezana sa kriminalom da budu vlasnici ili da upravljaju pravnim licima koja priređuju igre na sreću. Raspravu u ovom zakonu želim da iskoristim da kao pedagog upozorim na jedan poražavajući problem sa kojim se mi suočavamo na osnovu istraživanja Javnog instituta „Batut“, svako naše treće dete u Srbiji je bilo u dodiru sa nekim oblikom igara na sreću ili kockom i ti, kao što sam rekla, su rezultati poražavajući. Za ovaj trend porasta broja adolescenata koji se kockaju zasluženo je i on lajn kockanje i nemogućnost da se vrši kontrola na ovaj način kako se uplaćuju ovi tiketi. Veliki problem predstavlja do sada i činjenica da su se mnoge kockarnice otvarale blizu škola, roditelji ne znaju kada je granica i kada treba da reaguju kada je u pitanju ovaj problem. Ovo je zaista jedan alarmantan trenutak da se ukaže i na prevenciju kada su u pitanju adolescenti koji u sve većem broju primenjuju ovaj porok i nadam se da će u ovo što sam sada rekla u nekom narednom periodu biti predmet diskusije u ovom visokom domu. U danu za glasanje podržaću sve predložene zakone.
Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog načelnog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Snežana B. Petrović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Gospodine ministre sa saradnicima kao predlagači zakona na današnjoj sednici, koleginice i kolege narodni poslanici, cenjeni građani, na kraju ove načelne rasprave dužnost mi je i obaveza da se kao izvestilac Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu i energetiku obratim na ovoj sednici zato što se radi o predlozima izmena i dopuna tri zakona o kojima je Odbor raspravljao, a koji su od naročitog značaja za dalji privredni rast i unapređenje privrednog ambijenta u Republici Srbiji. Da krenemo redom, u predloženim izmenama i dopunama Zakona o privrednim društvima predviđene su određene izmene. Zašto? Zato što već odavno u razvijenim tržišnim ekonomijama SAD ili država EU praksa je da se zaposleni u privrednom društvu stimulišu da što bolje obavljaju svoje poslove tako što im se daje mogućnost da postanu članovi tog društva. Na taj način se zaposleni stimulišu da što bolje obave poslove i time povećaju vrednost kapitala privrednog društva. Kada u budućnosti dođe do prodaje privrednog društva u kome su zaposleni oni mogu da ostvare dodatni značajni profit prodajom učešća u kapitalu po tržišnoj ceni koji su stekli putem opcije. Ovaj način stimulacije se naročito pokazao delotvoran u industriji informacionih tehnologija, a sa druge strane, ova društva imaju visok potencijal brzog rasta. Imajući u vidu značajan rast industrije informacionih tehnologija u Republici Srbiji i sve veći udeo koji zauzima u BDP, u izvozu i generalno u privredi, postoji opšti interes da se donesu mere koje podstiču dalji rast privrednih delatnosti, a naročito ove industrije. Privredna društva, a naročito privredna društva iz industrije informacionih tehnologija angažuju i različite konsultante, mentore, poslovne konsultante i slično, a koji nisu uvek zaposleni u društvu. Osim toga, dešavalo se da državljani Republike Srbije, potencijalni osnivači društva sa ograničenom odgovornošću često osnivaju privredna društva u inostranstvu kako bi mogli da koriste različite mogućnosti za stimulaciju zaposlenih. Ovom predloženom izmenom to više neće biti potrebno. U Predlogu zakona omogućava se da društva sa ograničenom odgovornošću stimulišu svoje zaposlene, investitore, konsultante i druge izdavanje finansijskog instrumenta – pravo na sticanje udela, koji imaocima ovog finansijskog instrumenta daje pravo da stekne udeo u društvu određenog dana na dan dospeća po povlašćenoj ceni. Za potrebe izdavanja ovog finansijskog instrumenta društvo sa ograničenom odgovornošću obrazuje rezervni sopstveni udeo kao udeo koje društvo besteretno stiče od člana društva uz napomenu da i jednočlano društvo sa ograničenom odgovornošću može steći rezervisani sopstveni udeo. Još dve izmene, a to je da se ovim Predlogom zakona predviđa da zaposleni u društvu sa ograničenom odgovornošću i akcionarskom društvu učestvuju u raspodeli dobiti, što do sada nije bio slučaj, kao i da se procenat sopstvenih akcija koje akcionarsko društvo može raspodeliti zaposlenima i članovima uprave poveća sa 3% do 5%. Dalje, u Predlogu izmena i dopuna Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika predloženim izmenama i dopunama unapređuje se i postojeći sistem otkrivanja i sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma i usaglašavanje domaćeg zakonodavstva sa svim međunarodnim standardima u ovoj oblasti, odnosno bliže se uređuje nadležnost organa i organizacija u pogledu kontrole evidentiranja podataka, odgovornost za istinitost i tačnost tih podataka, te ova predložena izmena predviđa i daje nadzorna i istražna ovlašćenja organima za podnošenje zahteva za pokretanje prekršajnog postupka u slučaju da se ne postupi po predlogu. U trećem Predlogu zakona o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti Republika Srbija treba da ojača i dopuni odredbe koje zabranjuju licima osuđivanim za određena krivična dela da osnivaju ili kontrolišu lica koja pružaju usluge koja su predmet regulisanja određenih zakona, pa samim tim i ovu materiju u posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti. U drugom izveštaju komiteta Manival za decembar 2018. godine o pojačanom praćenju i tehničkoj usklađenosti Republike Srbije sa preporukama FATF-a, prepoznati su tehnički nedostaci u pogledu aktivne implementacije relevantnih preporuka FATF-a među kojima se našla i konkretna zamerka da nisu preduzete nikakve mere koje bi sprečile kriminalce da kontrolišu agente za promet nekretninama. Zahtev međunarodne organizacije u ovoj oblasti jeste i taj da se na jedinstven i uniforman način, kao i kod obveznika po Zakonu o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma, uvede pomenuti standard što je i osnovni cilj izmene ovog zakona. Na kraju, ovi predlozi treba da budu usvojeni, treba da doprinesu daljem unapređenju privrednog ambijenta i privrednom rastu i da minimizuju rizik u poslovanju. Odbor će uvek podržati ova rešenja i iz tog razloga predlažem njihovo usvajanje. Hvala.
Reč ima narodni poslanik, Neđo Jovanović. Izvolite.
Zahvaljujem se predsedavajući. U ovih nekoliko minuta koliko je ostalo poslaničkoj grupi SPS želim da izvedem neke zaključke za koje smatram da će kao što smo i danas imali potpunu saglasnost ministar i ja kao učesnici u ovoj diskusiji, ministar prevashodno kao predlagač, želim samo da se nadovežem na ono što sam već rekao. Kod zakona o dopunama Zakona o privrednim društvima imamo situaciju koju, kao novinu u zakonu želimo bezuslovno da podržimo. Radi se o situaciji kada član društva ili osnivač društva, da ne banalizujem priču, bilo ko od nas, ima svoje društvo i taj svoj udeo koji ima u društvu pokloni društvu. Na osnovu tog udela, koji sad ima status rezervisanog sopstvenog udela, društvo će omogućiti zaposlenim da stiču određene mogućnosti, a to je da i zaposleni imaju udeo u tom društvu i ostvare određene prihode. E sad, ako imamo situaciju da je jedan vlasnik preduzeća dao svoj udeo preduzeću, a ima samo tri zaposlena ili samo nekoliko zaposlenih, gde je motivacija vlasnika privrednog društva kao osnivača, kada su u pitanju jednočlana privredna društva, da omogući sticanje sopstvenih udela zaposlenima ili trećim licima, kao što su konsultanti ili druga treća lica, tako da ih nazovemo. Motivaciju možemo obezbediti, tu sam siguran da će i se i ministar sa mnom složiti, samo ukoliko ceo ovaj paket zakona, pa i ovaj zakon, uvaženi ministre, prati nešto što smo postigli kao kontinuitet, a to je privredni rast. Ako nemamo privredni rast i u okviru toga ne stimulišemo privredna društva, bez obzira u kojoj su statusnoj formi društva sa ograničenom odgovornošću ili drugi oblici organizovanja, onda praktična primena ovog zakona neće imati onaj efekat koji mi želimo da ima. Jedino na način koji podrazumeva motivaciju vlasnika privrednih društava da kroz sopstvene rezervisane udele daju benefite zaposlenima da zaposleni imaju od toga koristi, onda ćemo imati potpuno ujednačavanje, ne samo firmi u oblasti IT sektora, odnosno tehnologije, već i svih ostalih. Zašto ovo govorim? Zato što rezervisani sopstveni udeo nije obaveza. To je pravo. Da li će to pravo vlasnik firme da koristi ili neće, pa zavisi od njegovog ličnog interesa, zavisi od toga da li će on biti motivisan da to pravo iskoristi i svoje zaposlene, na neki način, obezbedi dodatnim mogućnostima ostvarenja prihoda. Naravno, ni u kom slučaju ne smatramo da to treba da bude obaveza i ne sme da bude obaveza, ali ako je pravo onda to podrazumeva diskreciju onoga ko o tom pravu odlučuje, a ta diskrecija dozvoljava i da mogu i da ne mogu i da ne mora. Prema tome, ono što poslanička grupa SPS i SPS kao koalicioni partner predlagača smatra da je jako dobro, jako je dobro što mi imamo jedno zakonsko rešenje koje treba da podržimo, a to je ovaj zakon i mislim da tu nećemo imati apsolutno ni jednu jedinu dilemu kada su u pitanju svi poslanici Narodne skupštine Republike Srbije, a sa druge strane da svi damo svoj doprinos da ova Vlada nastavi put koji podrazumeva nastavak privrednog rasta, jedan privredni ambijent u kome će preduzeća, odnosno privredna društva u bilo kom obliku organizovanja imati mogućnost da zaposle što više lica, da se što više lica radno angažuju, da se ostvari takva mogućnost prihoda, govorim o bruto prihodima, da će bilansi stanja i bilansi uspeha uvek butu pozitivni i da na taj način omogućimo motivaciju onima koji sa ovim pravom raspolažu, a to pravo podrazumeva upravo pravo u korist zaposlenih i trećih lica, koji će i kroz ovaj zakon prepoznati mogućnosti za njihove statusne položaje, za bolji standard, za bolji život, kada govorimo naravno o kategoriji zaposlenih lica, a kada govorimo trećim licima, da su to benefiti od kojih oni mogu da očekuju svakako ličnu korist. Prema tome, u tom ambijentu i na taj način će primena, praktična primena ovog zakona doživeti najpozitivniji epilog i mi ćemo se za to snažno boriti. Zahvaljujem se još jednom, podrška svemu ovome o čemu smo danas raspravljali.
Zahvaljujem. Zaključujem zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 1. do 12. tačke dnevnog reda. Sa ovim bismo završili sa današnjim radom. Nastavljamo sutra u 10.00 sati.