Poštovani ministre, naš amandman se odnosi na smanjene transfere ka lokalnim samoupravama za 1,8 milijardi dinara. Smanjenje transfera lokalnim samoupravama je, po mom dubokom ubeđenju, posledica vašeg krajnje defanzivnog pristupa izradi budžeta. Vratiću se na jedan od amandmana mojih kolega, konkretno kolege Mlađana Dinkića, koji niste prihvatili, a tiče se agresivnog razduženja i smanjenja opterećenja koje imamo kroz kamate u ovom budžetu. Sada imamo situaciju da nam lokalne samouprave imaju značajno manja sredstva i nije tragedija samo u tome, već i perspektivno, za naredni budžet sledeće godine imaće još manja sredstva. Ne samo lokalne samouprave, nego većina korisnika sredstava ovog budžeta. To jeste posledica tog pristupa. Ukoliko ne smanjimo opterećenje za kamate, nećemo moći da stvorimo preduslove i taj poslovni ambijent, o kome je ovde bilo reči, koji između ostalog pretpostavljam izgradnju infrastrukture, puteva. Dakle, moje kolege su juče diskutovale upravo o tome, da nemamo sredstva za elementarne stvari. Komunalni sistemi u opštinama su na granici opstanka, prezaduženi, ne plaćaju gorivo, nemaju para za investicije, nemaju para za održavanje. Imamo jednu potpuno paradoksalnu situaciju. Na jednoj strani se ukidaju subvencije za privlačenje stranih investicija, ukidaju se sredstva lokalnim samoupravama, ne radi se infrastruktura. Kako mislite da privučemo investitore? Na ovaj način zaista to nije moguće. Sve se opet svodi na ono o čemu su vam mnoge kolege ovde govorile. Uzaludne su žrtve, uzaludno je smanjenje zarada, uzaludno je smanjenje svih ovih davanja, ako ćemo već naredne godine imati opet nova smanjenja, nove restrikcije i sve veće obaveze u budžetu.
Na član 7. razdele 16 i 22, amandman je podnela narodni poslanik Radmila Gerov. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Radmila Gerov.
Zahvaljujem predsedniče. Poštovani ministre, ovo je treći amandman koji sam podnela, a vezan je za izradu projektne dokumentacije za Koridor Istok. To je koridor koji treba da spoji Koridor 10, koji prolazi kroz Srbiju, i Koridor 4, koji ide kroz Rumuniju i Bugarsku. Naša zemlja želi da postane članica EU i mislim da smo tu potpuno svi saglasni. Ako je to tako, mi onda moramo da pratimo šta se dešava u Evropi. Avgusta ove godine Evropska komisija donela je odluku o novim koridorima. Za period od 2014. do 2020. godine opredeljeno je 26 milijardi evra, za finansiranje puteva koji spajaju te koridore i za izgradnju luka. Izradom ove projektne dokumentacije stvorila bi se mogućnost za ekonomski razvoj opština istočne Srbije, to je 13 opština u četiri okruga. To, osim putne infrastrukture, podrazumeva i železničku infrastrukturu, tj. spajanje „Železnica Srbije“ sa „Železnicom Bugarske“ kod susedne Rumunije i razvijanje luka kao što je Luka „Prahovo“, u Donjem Milanovcu. To je zaista interes ove zemlje. Koridor 4 je rangiran više u odnosu na Koridor 10 kod EU. Zaista mislim da 0,02% budžeta Republike nije mnogo za izradu projektne dokumentacije. Sinoć sam, gospodine Krstiću, rekla da smatram da, ako je budžet dobro projektovan, sigurno nećete tekuću budžetsku rezervu koristiti pre septembra ili oktobra, jer ukoliko neka sredstva nedostaju, to može da se radi promenom aproprijacije. Ovim amandmanom ne povećava se budžetski deficit, ostaju isti prihodi i primanja, isti rashodi, ali smatram da je interes ove zemlje da se izradi takva projektna dokumentacija.
Na član 7. razdele 16 i 22 amandmane je podneo narodni poslanik Đorđe Milićević. Gospodin Milićević ima reč.
Zahvaljujem gospodine predsedniče. Poštovani ministre, mislim da tokom rasprave o budžetu, a i razgovora koji smo vodili, kad sve saberemo, pa i razgovor koji smo vodili unutar poslaničkog kluba, odnosno na relaciji poslaničkog kluba, vas kao ministra i predstavnika Ministarstva, ovo je treći ili četvrti put da pokušavam da nametnem jednu te istu temu iz jednog prostog razloga, da bi i vi i vaši saradnici shvatili značaj i Ovoga puta govorim o amandmanu koji sam podneo i pokušaću kroz obrazloženje, kroz razloge zbog kojim sam podneo amandman, da još jednom pokušam i vama i predstavnicima Ministarstva da stavim do znanja koji je značaj i važnost pitanja o kojem smo govorili proteklih dana i o kojem govorimo i danas. Danas ću obrazloženje amandmana započeti sa nekoliko činjenica. Mislim da, ne vašom greškom, sa tim činjenicama, čini mi se da ni vi niste dobro upoznati. Želim najpre da vas podsetim, još 1998. godine Kolubarski okrug je zadesio razoran zemljotres sa epicentrom u Mionici. Ukupna šteta procenjena u tom trenutku je bila 6,1 milijardi dinara. Procentualno gledajući, kada je reč o oštećenju, bilo je negde oko 56% stambenih objekata, 24% su bili komunalni i infrastrukturni objekti i 20% javni i privredni objekti. Sve ukupno negde, po različitim osnovama oštećenja, bilo je oštećeno, precizno 18.000 objekata. Godine 1999, go je činjenica koja je vama poznata, je formirana Direkcija za obnovu i razvoj, sanaciju kuća i objekata koji su porušeni u zemljotresu koji je Kolubarski okrug zadesio 1998. godine. Direkcija je osnovana samo sa jednim jasnim ciljem, da se preko Direkcije, a sredstvima budžeta Republike Srbije, na osnovu zakona koji je donet, čini mi se, 1998. godine, to se može proveriti, saniraju u celosti i otklone posledice koje je načinio ovaj razorni zemljotres građanima Kolubarskog okruga. Kako je vreme prolazilo, a naročito u periodu od 2000. godine do danas, vremenom su, iz godine u godinu, smanjivana sredstva koja su kroz budžet Republike Srbije opredeljivana za konkretno ovu namenu. To je u mnogome otežalo i prolongiralo celokupnu obnovu i sanaciju u proteklom vremenskom periodu. U 2013. godini smo, za nekoliko dana i u 2014, januara 2014. godine, bar onako kako je navedeno u obrazloženju za neprihvatanje ovog amandmana, formalno pravno i prestaje da postoji ova direkcija, ali ono što je suštinsko pitanje i što je suštinska stvar jeste da, nažalost, kompletna obnova i sanacija, nakon dugo godina, još uvek nije u celosti završena. Tokom rasprave u načelu mi smo vrlo jasno rekli da ovaj budžet jeste realan i rekli smo da ušteda treba i mora u periodu ekonomske krize da bude prioritet. Takođe, s druge strane, vrlo jasno smo rekli - da reforme. Ali, znate kako, to smo rekli i tokom rasprave u načelu, postoje stvari na kojima se ne može štedeti u ovom trenutku. Mi smatramo da se ne može štedeti na rešavanju onoga što jesu životna pitanja građana. Kada je reč o reformama, i to smo rekli tokom rasprave u načelu, naravno da reforme, ali ne reforme preko kolena, već reforme na jedan odgovoran način, u interesu građana i ne na teret socijalno najugroženijih kategorija stanovništva, što je izuzetno važno. Znate, gospodine Krstiću, vlasti u Srbiji jesu promenljive, parlamentarne većine i vlade jesu promenljive i to je demokratija, ali odnos prema onome što jesu životna pitanja, što se tiče poslaničkog kluba SPS, nikada ne bi trebao da bude promenljiv. Posle ne mogu, to sam rekao i tokom rasprave u načelu, posledice jedne elementarne nepogode da budu odgovornost samo aktuelne vlade u čijem mandatu se elementarna nepogoda desila, već svake naredne vlade, dok se ne završi kompletna sanacija i obnova. Dakle, predložio sam amandman na član 7, sa nekoliko jasnih suštinskih ciljeva. Prvi cilj je da zaista shvatite važnost i značaj pitanja o kojem govorim. Drugi razlog je da pokušam da vas navedem na razmišljanje da pre svega razmislite o odluci kada je reč o nepostojanju Direkcije u narednom vremenskom periodu. Treći razlog je da iznađemo zajednički način da rešimo ovo pitanje koje je od izuzetne važnosti i značaja za građane Kolubarskog okruga. Obzirom da je, prema listi prioriteta koje je utvrdio Savet Direkcije o kojoj govorim, vrlo precizno i jasno podvučena crta i definisano je da u ovom trenutku, odnosno, ne u ovom trenutku, nego da ima 300 objekata koji nisu obnovljeni, da je ukupna vrednost negde oko 500 miliona dinara, shvatajući, pre svega sagledavajući realnu ekonomsku snagu, mogućnosti budžeta Republike Srbije, ja sam predložio amandmanom da se u narednoj godini saniraju posledice 35 najugroženijih i vrlo jasno sam definisao kriterijume. Tri parametra sam uzeo. Prvi parametar jeste da je reč o stambenim objektima koji predstavljaju jedino mesto stanovanja tim porodicama, a jesu oštećene u zemljotresu. Drugi jeste da je reč o višečlanim porodicama koje imaju tri i više članova, porodicama koje imaju decu. Treći parametar jeste da je reč o porodicama koje nažalost jesu korisnici sredstava iz Centra za socijalni rad. Dakle, radi se o socijalno najugroženijim kategorijama stanovništva. U potpunosti se slažem, ušteda treba i mora da bude prioritet, ali postoje stvari na kojima se u ovom trenutku ne može i ne sme štedeti, jer ovo jeste životno pitanje tih građana. U obrazloženju koje sam dobio kao neprihvatanje amandmana koji sam podneo stoji između ostalog nekoliko konstatacija i želim prosto da pokušam da pojasnim nešto što u ovom trenutku za mene lično predstavalja otvoreno pitanje. Dakle, vi ste jasno rekli da bi zaključkom Vlade oktobra 2013. godine Direkcija trebala da prestane sa radom januara 2014. godine, da je to i odluka Saveta Direkcije, koji čine sve opštine, odnosno predstavnici opština Kolubarskog okruga i da bi trebala da se formira stambena agencija koja bi preuzela radnike Direkcije. Ta prva konstatacija, to je opšte poznato da je Vlada donela odluku i da Direkcija neće formalno-pravno postojati 2014. godine, to nije ništa novo. Ali, ono što želim da vam kažem kada je reč o odluci Saveta, koliko je meni poznato, a to možete i vi da proverite i da se uverite, takva odluka Saveta nije doneta. Jeste donet jedan vid preporuke i predlog načina na koji se u narednom vremenskom periodu može nastaviti obnova i sanacija. Što se tiče stambene agencije, predlog za osnivanje stambene agencije je predlog do kojeg se došlo na osnovu konsultacija predstavnika Direkcije i resornog ministra građevine. Ali, isto tako želim da vam kažem da, kada je reč o formiranju stambene agencije, u ovom trenutku ni od te priče nažalost nema ništa, nijedan papir nije urađen, nijedan dokument, nijedan akt. Takođe, u obrazloženju za neprihvatanje amandmana navedeno je da nema potraživanja i nema dugovanja prema Direkciji, odnosno prema onome što je Direkcija radila u proteklom vremenskom periodu. Rekao sam vam, od 2000. godine do danas su iz godine u godinu smanjivana sredstva. Direkcija je radila onoliko koliko je imala sredstava, a sredstva su opredeljivana na osnovu budžeta početkom godine. Dakle, za proteklu godinu to je bilo 25 miliona dinara. Ubeđen sam da bi Direkcija obnovila svih 300 objekata i da je to mogla da učini u proteklom vremenskom periodu da je imala mogućnost da pronađe iz republičkog budžeta 500 miliona dinara. Nažalost, to nije bila realnost. Čini mi se da je nekako na pogrešan način protumačeno ono što sam ja želeo da postavim kao suštinsko pitanje. Dakle, nije moje suštinsko pitanje - da li će postojati Direkcija u narednom vremenskom periodu? Znate kako, vi ovde pominjete i radnike. Radnici jesu bitni, ali u ovom trenutku za mene nisu najvažniji. Za mene je najvažnije hoće li u narednom vremenskom periodu biti nastavljena sanacija i obnova objekata koji su porušeni u zemljotresu još 1998. godine. Još važnije je pitanje hoće li ta sanacija u celosti biti završena tokom narednog vremenskog perioda. Dakle, mi potpuno realno sagledavamo ekonomsku snagu i mogućnost budžeta. Znamo da sredstva od 500 miliona dinara nije moguće obezbediti u jednoj budžetskoj godini, ali je veoma važno da vrlo jasno i precizno zajedno, ako postoji volja, napravimo dugoročnu strategiju, napravimo dinamiku, da definišemo rokove i da rešimo ovo pitanje koje je, ponoviću, od izuzetne važnosti i značaja za građane Kolubarskog okruga. Postoji više načina, a ja sam putem amandmana predložio samo jedan i mislim da je u ovom trenutku realan, obzirom da Direkcija još uvek formalno-pravno postoji. Postoji i drugi način, drugi modalitet, druga alternativa, kako god, da se obnova u narednom vremenskom periodu nastavi iz sredstava republičkog budžeta preko Ministarstva građevine, a da sredstva ne budu usmeravana preko Direkcije, ukoliko Direkcija ne postoji, već preko lokalnih samouprava, odnosno građevinskih direkcija lokalnih samouprava koje bi u narednom vremenskom periodu obavile ovaj posao. Dakle, postoji više načina ukoliko postoji razumevanje i volja da ovo pitanje rešimo. Ja jesam podneo amandman, ali uvek može da se napravi ispravka amandmana i da definišemo ono što jeste zajednički interes. Ovo nije ni političko, ni partijsko pitanje i ja vas molim još jednom da shvatite važnost i značaj ovog pitanja i da pokušamo da zajedničkim snagama iznađemo neko rešenje. Hvala.
Hvala. Na član 7. razdele 16, 24 i 28 amandman, sa ispravkom, zajedno su podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Boško Ristić, Milovan Marković, Nebojša Zelenović i Zlatko Dragosavljević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Miodrag Đidić. Izvolite.
Uvaženi predsedniče Skupštine, gospodine ministre, uvažene kolege poslanici, naš amandman se odnosi na to da se lokalnim zajednicama ne smanjuje transfer iz budžeta za 2013. godinu. O tome smo govorili malo i u načelu, a sada hoćemo još par rečenica oko toga da kažemo, jer mislimo da je to veoma bitno i veoma važno, jer bez razvoja lokalnih zajednica, lokalnih samouprava nema ni razvoja Republike Srbije. Čini mi se da će većina lokalnih samouprava ovim smanjenjem biti žestoko pogođeno i da će biti u velikim problemima, da mnoge male opštine neće biti u mogućnosti čak ni da isplate zarade svojim radnicima, jer je većini od tih malih opština praktično jedini izvor ili najveći deo izvora upravo od transfera. Kada im to uskratimo, onda će one doći na rub propasti. Mislim da, ministre, morate dobro razmisliti pre nego što donesete odluku oko malih zajednica. Ukoliko se to ne ostvari, pored toga što male opštine neće moći da isplate plate, ni veće opštine, ni veći gradovi neće moći ništa da investiraju, tako da će 2014. godina za njih biti puko preživljavanje. Znamo da bez novih investicija nećemo moći ni da dovedemo nove investitore i tako ulazimo u jedan začarani krug, gde ćemo se vrteti i propadati sve dublje i dublje, jer bez novih investicija nema novog zapošljavanja, a bez novog zapošljavanja nema novih prihoda i ulazimo u jedno vrzino kolo. Kada smo kod investicija, hteo bih da pitam da mi odgovorite, ako znate, da li Vlada razmišlja da nastavi projekat izgradnje autoputa Pojate - Preljina, jer je to od vitalnog značaja za nekoliko gradova centralne Srbije uključujući i moj Kruševac ali i Trstenik, Kraljevo, Čačak. Bez tog puta teško da će ovaj deo Srbije, središnji deo Srbije moći da se razvija. Ponavljam pitanje - da li će i kada će Vlada nastaviti projekat izgradnje autoputa Pojate – Preljina? O njemu se priča unazad desetak godina, zadnjih par godine se baš intenzivno pričalo da samo što nisu krenuli radovi ali nažalost prođoše i godinu i po dana od početka rada nove Vlade, a od puta nema ničega. Drugi deo našeg amandmana se odnosi na poljoprivredu, hoću i tu da kažem par rečenica. Mi smo predložili da se 400 miliona prebaci sa jednog konta na drugi, odnosno na poljoprivredu da bi moglo da dođe do izgradnje sistema za navodnjavanje. Jer, mi imamo situaciju da svake godine, tamo negde septembra, konstatujemo da je suša bila katastrofalna, da smo izgubili, ne znam koliko miliona evra, zbog te suše, a ništa ne preduzimamo da to sprečimo. Tako će, siguran sam, biti i ove godine da ćemo doći u poziciju da tamo u avgustu ili u septembru konstatujemo da je suša bila nenormalna, da smo zbog toga izgubili na desetine miliona evra i stalno tako. Umesto da se krene na rešavanje problema mi od poljoprivrede uzimamo i dajemo nekom drugom. Dakle, svi govore o tome, ali svi rade suprotno. Takođe smo predložili da jedan deo novca bude usmeren i na savetodavce i da je to projekat koji je bio započet u prošloj Vladi i koji je dao odlične rezultate, i nije bio politički projekat što se sada dokazuje i mislimo da je to malo izdvajanje za ono što može kroz poljoprivredu da se vrati. Zato vas molimo da još jednom razmislite, a mi smo i dali predlog od čega bi trebalo da se uzme, a da se da za lokalne samouprave i za poljoprivredu, a to je od subvencija koja ide javnom servisu, televiziji. Dakle, tamo je predviđeno sedam i po milijardi, mi kažemo pola da se uzme i da se da poljoprivredi i lokalnim zajednicama, a drugu polovinu da naknadimo na taj način što će građani, umesto 500 dinara platiti 250 dinara, mesečne pretplate. Mislimo da to za građane nije veliki izdatak, a sa druge strane ćemo dobiti mnogo, i kod lokalnih zajednica i kod poljoprivrede. Hvala.
Na član 7. razdele 16. i 27. amandman su zajedno podnela 62 narodna poslanika poslaničke grupe SNS. Vlada i resorni odbor su prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. razdele 16. i 28. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević.
Poštovani gospodine predsedniče Narodne skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, čitajući ovaj budžet sa besmislenim stavkama, našao sam i stavku gde nameravate za obeležavanje godišnjice Prvog svetskog rata da potrošite 70 miliona dinara. Onda sam pročitao vaš partijski bilten gde kaže Aleksandar Vučić – Srbija je preokrenula tok svoje istorije. Onda moram da se zapitam koliko vi kasnite za vremenom u kome živite. Dvadeset i tri godine je Aleksandru Vučiću trebalo da shvati da je budućnost Srbije u EU, a 14 godina da je tok istorije preokrenuo prošli put…
Gospodine Milivojeviću, molim vas da se vratimo na amandman. Shvatam vašu želju da politički obojite svoj govor, ali ipak to morate dovesti u vezu sa amandmanom.
Molim vas, da me ne prekidate, evo, objasniću vam mnogo plastičnije. Četrnaest godina vam je trebalo da shvatite da ste tok istorije preokrenuli pre 14 godina, 1999. godine kada su Ivica Dačić i Aleksandar Vučić za prošlog mandata u bescenje rasprodali milionske žrtve naših predaka iz Prvog i Drugog balkanskog rata i kada je obesmišljeno herojstvo proslavljenih srpskih pukova iz Prvog svetskog rata. Amandman kaže da hoćete 70 miliona dinara da potrošite za obeležavanje Prvog svetskog rata, a ja vam kažem da niste dostojni za to. Jer, kada stanu galije carske, pitaju iz dubina Jonskoga mora heroji sa Bregalnice, Kolubare, Mačkovog kamena, pitaju heroji sa Gruništa, ima li srpske zastave u Peći? Pitaju heroji iz Prvog svetskog rata čuje li se srpska truba sa Kosova polja? Noćas sam radio do 12 kao i vi, ali sam mirno spavao, jer mi noćas u san nije došao Milutin da me pita – ima li Gračanice? Nije mi noćas u san došao Stefan Dečanski da me pita – ko pretvori portu Visokih Dečana u parking za NATO tenkove?
Hvala gospodine Milivojeviću. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, po amandmanu.
Ovaj amandman zaista dobro oslikava čime se Vlada Republike Srbije vodila kada je kreirala budžet. Naime, za Srbe u regionu i Srbe u dijaspori, dakle za Srbe u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Makedoniji, Mađarskoj, Rumuniji, Sloveniji namenjeno je ukupno 100 miliona dinara, a za proslavu godišnjice Prvog svetskog rata namenjeno je 70 miliona dinara. Dakle, kakav je odnos prema Srbima u regionu, prema Srbima u dijaspori govori baš taj omer, za jednu proslavu, za jednu mogućnost da se ta sredstva utroše ne namenski kao što su trošena i za proslavu Milanskog edikta, a znamo kako je to na kraju završilo. Ta sredstva su mogla biti usmerena za učenje srpskog jezika u Vukovaru, u Kninu, u Mostaru, za očuvanje tradicije Srba u regionu, ali i za pomoć Srbima u dijaspori koji bi mogli dobiti neku informaciji o Srbiji šta ih čeka u Srbiji kada se vrate i ukoliko se vrate u Srbiju i da li matica uopšte misli na njih.
Gospođa Gojković, po amandmanu. Izvolite. Preostalo vreme za poslaničku grupu je jedan minut.
Samo želim da kažem da poslanička grupa SNS svakako neće glasati za amandman DS zato što oni svojim amandmanom predlažu da Srbija ne obeleži na dostojan način 100 godina obeležavanja početka Prvog svetskog rata. Sve zemlje Evrope su davno napravile svoje programe i ponosne su na to što su bili u grupi sila pobednica. Vreme je da ova Vlada, da čitava Srbija shvati svoj značaj i svoj udeo u učestvovanju u Prvom svetskom ratu. Zaista je dobro što je i povećan iznos novca ove godine za predstavljanje Srbije u svetu, što je određeno upravo da to urade kroz institucije. Dakle, novac će biti usmeren ka određenim institucijama koje, koliko sam informisana, su uveliko u pripremi šta će to biti. Dakle, obeležićemo Prvi svetski rat snimanjem dokumentarnog filma i obeležićemo Prvi svetski rat, 100 godina, mnogobrojnim izložbama koje su sada u pripremi, a to je i kroz Narodnu biblioteku Srbije, kroz muzej istorije i kroz sve ostale relevantne institucije u ovoj državi.
Replika, Srđan Milivojević.
Poštovani gospodine predsedniče Narodne skupštine, zamolite kolege da se malo ućute ipak se o njihovoj savesti radi. Dame i gospodo narodni poslanici, niste vi mene dobro razumeli, apsolutno smatram da Srbija treba i mora da obeleži taj značajan jubilej svoje istorije, ali smatram da vi niste dostojni da taj jubilej obeležavate, a pogotovo ova Vlada koju tvore one političke stranke koje su u bescenje rasprodale milionske žrtve naših predaka koji su slavom ovenčani na Ceru i Kolubari i koji su svoje kosti…
Gospodine Milivojeviću, ukoliko budete ponovili, izreći ću vam opomenu, pošto ne možete vređati ljude i govoriti o prodaji žrtava, pošto je to užasno što ste rekli. To je užasno što ste rekli i prvi ja ne dozvoljavam da se to prebacuje meni kao delu poslaničke grupe SNS. Ničije žrtve nikada nismo prodavali.
Evo ja ću to ovako da vam predočim, gospodine predsedniče. Da li će taj novac biti dat za uređenje Srpskog vojničkog groblja u Solunu? Da li će ova Vlada kojoj predsednik Republike, koji šakom i kapom deli ordenje, odlikovati Đorđa Mihajlovića čuvara srpskog vojničkog groblja na Zejtinliku? Da li ćete vi kao narodni poslanici vladajuće većine tražiti da taj čovek koji vodi računa o kostima naših predaka koji su slavom ovenčani poginuli zarad naše otadžbine da bi se okitili medaljama na kojima piše „osvećeno Kosovo i Metohija“? Da li ćete tog čoveka odlikovati? Da li će on znati da neko u Srbiji vrednuje njegov trud? Da li ćete te milione dinara potrošiti da se uredi Srpsko vojničkog groblje u Bizerti? Da li ćete otići na Kajmakčalan da vidite gde stoji jedan spomenik na kome piše – proći će vekovi ali tebi česmice niko doći neće i samo će čopori vukova pevati o slavi srpskih pukova. Mislim da je bar taj dan dan kada treba da se setiti koliko si tu ljudi sa velikom verom otišli u taj rat, kakvom su se slavom ovenčali, kako su herojstvo demonstrirali i kako su njihove žrtve završene i kako je njihov napor okončan 1999. godine.
Po amandmanu Mirko Čikiriz.
Ja sam naravno protiv usvajanja ovakvog amandmana zbog činjenice da je u javnosti dugo vođena rasprava da li će Srbija obeležiti nešto što je najslavnije u njenoj novijoj srpskoj istoriji. Da su neke susedne bivše jugoslovenske republike imale tako slavnu istoriju, i takvu vojsku, i takve saveznike, i takvu pobedu i ekonomiju tokom Prvog svetskog rata one bi uložile višestruko veći iznos za proslavu jednog tako važnog događana. Ne zaboravite da je Srbija tri godine sa Vladom, sa vrhovnom komandom bila van zemlje, da je sve vreme rata otplaćivala Nemačkoj, ovo je ministre za vas interesantno, predratne kredite, a bila je sa Nemačkom u ratu, i nemački ministar finansija je rekao da će to biti zlatnim slovima upisano u anale svetskih finansija, da je jedna vlada koju su isterali iz svoje otadžbine, zaraćenoj strani sve vreme rata isplaćivala ratne kredite. Još nešto ministre. To je bila kraljevina. Dinar je bio stabilan. Inflacija 1918. godine u odnosu na 12. godinu, još smo imali Prvi i Drugi balkanski rat, je bila samo 38%, a mi smo u Republici imali inflaciju koja je u jednom danu bila mnogo viša od ove inflacije za šest godina rata. Zbog činjenice da je Srbija tada u odnosu na Srbiju 90-tih godina, koja nije razumela ništa šta se dešava u svetu, nije znala kojim saveznicima treba da se okrene, nije znala kakvu ekonomsku politiku treba da vodi, nije znala kako njena armija treba da izgleda itd. i zbog toga je u velikoj meri nastao raspad Jugoslavije. Srpska vojska, Kraljevina Srbija je ne samo osnažila i proširila granice Srbije i stvorila jake saveznike, nego i stvorila Kraljevinu Jugoslaviju, jednu od najlepših zemalja ovoga sveta, koji su opet levičari, koji su preko noći postali desničari i desničarstvo shvatili na ekstreman način, razbili u surovom ratu 90-tih, u jedinom ratu u Evropi posle Drugog svetskog rata. Još jedan veliki greh prema srpskim junacima učinjeni od strane levice. Budući da su posle 1945. godine svi koji su podržavali austrougarskog kaplara dobijali penzije i privilegije, Solunci koji su stvorili Jugoslaviji nisu smeli da kažu da su stvorili Jugoslavijui kroz kakav su sve pakao prošli.
Gospodin Čikiriz, dva minuta ste imali na raspolaganju. Gospodine Veselinoviću, po amandmanu. Vama je preostalo vreme jedan minut. Izvolite.
Da, radi istine, za poziciju obeležavanja Prvog svetskog rata u budžetu Republike Srbije predviđeno je ukupno 620 miliona dinara. Dakle, 620 miliona dinara, ne 70, nego ukupno 620 miliona dinara, tako da kada sam sada sagledao pozicije to je sedam puta više nego što je predviđeno za Srbe u regionu i Srbe u dijaspori, a da ne govorim o drugim pozicijama koje se tiču socijalne zaštite građana itd. Dakle, pitanje za čega će ta sredstva biti utrošena, na koji način, da li će to biti finansiranje nekih partijskih projekata?
Gospodine Milivojeviću, vi se javljate. Replika. Izvolite.
Zaista bih morao da repliciram gospodinu Čikirizu, jer zaista delim nemerljiv doprinos SPO, očuvanju tradicije srpskog naroda, pogotovo oslobodilačkih ratova od 1912. do 1914. godine. Povlačim, ovde nije reč o tome da li Srbija to treba da radi ili ne. Možda će se desiti, zaista, ti vanredni parlamentarni izbori u martu mesecu, pa će neko zaista moći, drugi, da taj program sprovede u delo i da realizuje ovu stavku budžeta. Pođite ovako. Da sam ja bio ministar u Vladi koja je 1999. godine pustila NATO pakt na KiM i da imam kod kuće Albansku spomenicu svoga dede, i Karađorđevu zvezdu svog pradede, i da imam orden Belog orla sa mačevima, takođe svoga dede, i da na tom odlikovanju stoji – osvećeno Kosovo i da piše – u slavu nezaboravnih srpskih heroja koji su marširali u Prištinu, na Gazimestan i Peć, i da sam ja taj koji sam prouzrokovao da pljunem na ta odlikovanja i da pustim da NATO pakt napravi najveću vojnu bazu na Bonstilu, koju je moj deda takođe oslobodio, ja bih uzeo pištolj i ubio bi se na tom Kosovu i Metohiji na dan obeležavanja Prvog svetskog rata, a ne bih bio u politici. Ako ništa drugo, za ceo život bi se povukao iz politike i nikada više ne bih koristio one svete termine patriotizam, Srbija, srpstvo, vojnička slava, čast, poštenje, jer sve je to pogaženo jednom besmislenom politikom tokom 90-tih godina, kada je na leđa SPO, DS, LDP i svih ovih, DSS, navučena beda, sramota, da treba da nas bude sramota što smo potomci tih heroja. Umesto da stanemo sada mirno sa Francuzima, sa Rusima, sa čitavim svetom i da prođemo kroz Trijumfalnu kapiju, mi ćemo ići opterećeni teretom Srebrenice, teretom Bratunca, teretom besmislenih ratova, i ja zbog toga ne bi neki ljudi trebalo da budu dostojni da se pojave na tom mestu.
Po Poslovniku, gospodin Rističević.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, reklamiram član 106, 107, 108. i 109. Ne znam koji član više moj prethodnik nije povredio. Radi se o dostojanstvu Skupštine, radi se o temi dnevnog reda, o uvredama koje su nam upućene, rečeno je da nismo dostojni da obeležimo Prvi svetski rat, da smo doveli NATO pakt na Kosovo, i ja se lično osećam pogođenim. Ja sam 1999. godine glasao protiv Rezolucije, odnosno Sporazuma Ahtisari-Černomirdin. Koliko znam, njegova stranka je glasala za to da dođe NATO pakt. Dok je NATO pakt dolazio on je ovde raspoređivao svoju bazu na KiM, on je trčao sa foteljom i slikom iz Skupštine i mirisao na dim. Dakle, ja ne znam šta još treba da kaže, da uradi, da bi mi dokazali da smo dostojanstveni, da obeležimo i Kajmakčalan, Cer, itd. i da obeležimo ceo Prvi svetski rat. Slava tih boraca za slobodu je bila velika i oni su imali tu čast i privilegiju da nemaju Dajrekt medije i zato su ušli u slavu. Meni je ostalo samo da zaključim na kraju, da vi gospodine predsedniče ćete mu najverovatnije izreći opomenu kada bude u potpunosti ličio na onu poslovicu, kad počne ovde da nas kune i proklinje. Hvala.
Po Poslovniku, izvolite. Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević.
Upravo je, gospodine predsedniče, narušena institucija reklamiranja Poslovnika. Ne može se institucija reklamiranja povrede Poslovnika koristiti za repliku, nijednom poslaniku, a pogotovo poslaniku opozicije, i to nije prvi put.
Na član 7. razdeo 19 amandman su zajedno podneli narodni poslanici Balint Pastor i Zoltan Pek. Reč ima narodni poslanik Balint Pastor.
Gospodine predsedniče, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SVM je podnela amandman u vezi nastavka izgradnje zgrade Narodnog pozorišta u Subotici. Molim vas, gospodine ministre, da obratite pažnju na ovo što ću vam govoriti, jer očekujem odgovor, očekujem da obrazložite zbog čega je odbijen ovaj naš amandman i nadam se da će taj vaš usmeni odgovor biti uverljiviji nego što je ovaj u pisanoj formi, koji smo dobili pre neki dan. Isto tako, molim i kolege narodne poslanike da me saslušaju i da podrže ovaj naš amandman, koji se tiče kulture, koji se tiče nastavka i završetka izgradnje zgrade Narodnog pozorišta u Subotici. Ta zgrada u Subotici je izgrađena daleke 1854. godine. Godine 1904. je rekonstruisana, 1915. godine je delimično stradala u požaru, 1926. godine je ponovo rekonstruisana, ali je 2006, 2007. godine, nažalost, jedina mogućnost bila da se ta zgrada praktično izgradi ponovo, počevši od temelja, jer je sama zgrada bila u tako lošem stanju godinama i decenijama unazad da više nije bilo moguće da se u toj formi i na taj način očuva. Verovatno znate, gospodine ministre, verovatno se videli, ako ne uživo, onda na starim razglednicama, fotografijama iz Subotice, tu zgradu sa korintskim stubovima. To je jedan od simbola grada Subotice. Nama Subotičanima izuzetno teško pada što već godinama imamo u samom centru našeg grada jedan nezavršeni objekat, jednu praktično betonsku konstrukciju. Dvadeset i prvog decembra 2006. godine je potpisan ugovor o zajedničkom finansiranju adaptacije, rekonstrukcije i dogradnje zgrade Narodnog pozorišta, Narodnog kazališta, Nepszinhaz u Subotici. Držim u ruci ovaj ugovor od 21. decembra 2006. godine. Ovo je tzv. trojni ugovor, u smislu da se Republička Vlada obavezala da će finansirati 45% troškova izgradnje, da će obezbediti 45% troškova izgradnje zgrade Narodnog pozorišta u Subotici, isto toliko pokrajinska Vlada, tada Izvršno veće, i 10% opština, danas grad Subotica. Želim da vas podsetim, gospodine ministre, da su svi ministri kulture od tada izjavljivali, ne samo u Subotici, nego i ovde u Beogradu, da je izgradnja, rekonstrukcija, adaptacija zgrade Narodnog pozorišta u Subotici prvorazredni projekat od nacionalnog značaja i da nosi u sebi najvišu važnost za svagdašnje Ministarstvo kulture. Želim da vas podsetim, gospodine ministre, da smo mi, da je Republika Srbija za ovih sedam godina, od kada je ovaj ugovor na snazi, imala šest ministara kulture i da su svi govorili o tome da je izgradnja i završetak izgradnje zgrade Narodnog pozorišta u Subotici projekat od nacionalnog državnog značaja. Prvo je bio gospodin Dragan Kojadinović, pa je bio gospodin Vojislav Brajović, njega je sledio gospodin Nebojša Bradić, posle njega gospodin Predrag Marković je bio ministar kulture, pa Bratislav Petković, a danas Ivan Tasovac. Svi oni su naznačavali i davali na značaju ovom projektu. Bez obzira na ovo što sam izneo, od 2009. godine, Republička Vlada nije davala ni jedan jedini dinar za izgradnju ovog objekta. Do tada, od 2006. do 2009. godine je Republika obezbedila 229 miliona dinara ukupno, AP Vojvodina 243 miliona dinara. Kao što rekoh, ovaj ugovor je važeći ugovor. Znam da u ovoj državi imamo problem sa poštovanjem Ustava, sa implementacijom i sprovođenjem zakona, znam da ima manjkavosti vezano za ostvarenje načela vladine prava i pravne države, ali mislim da je stvarno skandalozno da postoji ugovor čiji je potpisnik i Vlada Republike Srbije, a da u prethodnih pet godina ni jedan jedini dinar nije obezbeđen za izgradnju ove zgrade, ovog objekta i da se Republika Srbija ponaša kao da nema ovog ugovora ili kao da je čitav ovaj projekat završen, a mi Subotičani, ne samo Subotičani, moramo da trpimo tu betonsku konstrukciju u samom centru grada. Kao što znate, verovatno znate, pozorište u Subotici ima tradiciju dužu od 200 godina. U Subotici postoji drama na srpskom jeziku, drama na mađarskom jeziku u Narodnom pozorištu. Lično se zalažem za formiranje i drame na hrvatskom jeziku, jer je to u tradiciji našeg grada. Narodno pozorište i ovi ansambli i ove drame funkcionišu i bez zgrade. Bez obzira što moraju da funkcionišu u neljudskim uslovima, vraćaju se u Suboticu, vraćaju se u Srbiju, sa prestižnim nagradama sa međunarodnih pozorišnih festivala. Mislim da bi bilo dobro, gospodine ministre, da objasnite zbog čega Vlada Republike Srbije smatra da ovaj ugovor koji držim u ruci ne postoji. Ja želim da citiram neke odredbe ovog ugovora. Na primer: „Ugovorne strane su se u članu 2. ovog ugovora obavezale da zajednički obezbede finansijska sredstva potrebna za realizaciju i završetak adaptacije rekonstrukcije i dogradnje Narodnog pozorišta u sledećim procentima: 45% Vlada, 45% Izvršno veće, danas Vlada Vojvodine i 10% opština, danas grad Subotica“. U članu 3. se kaže da su ugovorne strane utvrdile obavezu da će za realizaciju navedenog ugovora obezbediti kontinuiranu dinamiku izgradnje objekta u čijem cilju će blagovremeno planirati i donositi odgovarajuće odluke na obezbeđenju finansijskih sredstava tokom planiranog perioda realizacije i završetka objekta. Naglašavam i podvlačim reči – završetka objekta. Mi smo predložili obezbeđivanje stope 10 miliona dinara iz budžeta za narednu godinu Republike Srbije. Smatrali smo da je taj iznos realan, s jedne strane, a s druge strane gospodin Pajtić je pre nekoliko meseci obećao u Subotici da će se iz budžeta AP Vojvodine obezbediti 150 miliona dinara u 2014. godini za izgradnju zgrade Narodnog pozorišta u Subotici. Neka sredstva su već i stigla i nastavljena je gradnja u Subotici, ali ta sredstva nisu dovoljna, s jedne strane. S druge strane, opet naglašavam, i Republika Srbija ima ugovorne obaveze, a taj ugovor je na snazi i, nažalost, nije još u potpunosti realizovan, daleko od toga. Razmišljali smo da li bi bilo dobro eventualno da stavimo neki drugi iznos. Ali, mislili smo da će Vlada, odnosno Ministarstvo finansija, verovatno reagovati, da će početi nekakvi razgovori. Ja ne bih tu da se cenkam i ne bih Skupštinu pretvarao u pijacu, ali ukoliko Vlada smatra da je ovaj iznos previsok, mi možemo da damo ispravku amandmana. Možemo postići nekakav dogovor, neka to bude 70, 100 miliona, koliko Ministarstvo smatra da je realno, ali ipak posle pet godina bilo bi dobro da Vlada nastavlja sa izvršavanjem svojih ugovornih obaveza. Vi ste u mišljenju, odnosno Vlada Republike Srbije je u mišljenju povodom našeg amandmana istakla da su planirana sredstva isključivo namenjena za izmirenje preostalih ugovornih obaveza iz sredstava Nacionalnog investicionog plana i da izuzev započetih projekata, na ovoj ekonomskoj klasifikaciji nema raspoloživih sredstava za nove projekte. Apsolutno ne razumem ovo obrazloženje, pošto se ne radi o novom projektu. Radi se o projektu koji je započet sredstvima Nacionalnog investicionog plana. Ta sredstva su stizala dve, tri godine i pet godina nema ni traga ni glasa od tih sredstava. Vi ste naveli, gospodine ministre, da je u 2009. godini izvršena primopredaja radova, ispostavljena i isplaćena okončana situacija, čime je ugovorna obaveza u potpunosti isplaćena i završena prva faza izgradnje. Kao što vidite, a ja sam citirao i odredbe ugovora, nema ni govora o tome da su obaveze Vlade Republike Srbije prestale završetkom prve faze izgradnje te zgrade. Jednostavno, to ne bi bilo prirodno, to ne bi bilo normalno, jer se tu ugovor odnosi na čitav projekat i na snazi je do završetka tih radova. Predložili smo da se ta sredstva uzmu, odnosno obezbede ne iz sredstava Ministarstva kulture, nego iz sredstava Ministarstva za lokalnu samoupravu i regionalni razvoj, zbog toga što su kod njih predviđena sredstava, u tom ministarstvu su predviđena sredstva za završetak započetih projekata. Ne mogu da se složim, gospodine ministre sa vama, da nema sredstava za ovu namenu, pošto se u budžetu vidi, a to smo naveli i u obrazloženju našeg amandmana, da su predviđena sredstva za završetak započetih projekata u visini od milijardu i 600 miliona dinara, da deo sredstava ove aproprijacije u iznosu od 763 miliona dinara namenjena su za kapitalni projekat M1.11 Kragujevac-Batočina, što znači da još uvek ostaje oko 838 miliona dinara, koji nisu predviđeni ni za jedan konkretan projekat. Možda ta sredstva imaju svoje mesto, ali to se apsolutno ne vidi iz Predloga budžeta. Molim, gospodine ministre, da mi date odgovor sa prve strane, koji je upotrebljiv, a ne ovakav kakav je Vlada dostavila u mišljenju povodom amandmana. S druge strane, ako još ima prostora, a nadam se da ima, predlažem vam da vidimo da li je ovaj iznos realan ili treba da se koriguje, modifikuje, da stavimo neki drugi iznos, ali bi bilo izuzetno važno da se nastavi sa izgradnjom zgrade Narodnog pozorišta u Subotici. Mislim da to zaslužuju ne samo Subotičani, nego kultura u Republici Srbiji kao državi. S treće strane, želeo bih da apelujem na uvažene kolege, bez obzira na političku pripadnost i na sve poslaničke grupe da u danu za glasanje podrže ovaj amandman u interesu razvijanja kulture u Republici Srbiji. Hvala.
Reč ima ministar.
Hvala. Odgovoriću. Mi smo proverili i nakon prijema amandmana sa Ministarstvom kulture, vezano za ovo. Neću prolaziti kroz sve, ali dajte da prođem možda kroz neki. Projekat je započet 2006. godine. Sredstva su obezbeđena u budžetu za 2006. godinu od 278 miliona dinara. Za projekat rekonstrukcije zaključen je ugovor sa preduzećem „Panongrad“ iz Subotice, kao izvođačem radova. Do kraja 2007. godine izvođaču je ukupno isplaćeno 172 miliona dinara. Zakonom o budžetu za 2008. godinu bila je predviđena isplata ostatka ugovora od 56 miliona dinara. Rešenjem od 9. juna izvršen je prenos dodatnih sredstava. Ali, ono što je suština i piše i u obrazloženju koje ste dobili jeste da je izvršenom primopredajom radova, ispostavljeno isplaćenom okončanom situacijom od 3. jula 2009. godine izvođaču radova, preduzeću „Panongrad“ za realizaciju projekta iz NIP isplaćen je celokupan ugovoreni iznos i onaj deo za finansiranje drugih faza, prema informacijama koje imamo iz Ministarstva kulture preuzeo je Fond za razvoj AP Vojvodina. Znam da taj fond više nije kao takav tu, ali sam dok ste vi govorili stupio u kontakt i sa ministrom kulture, koji kaže da je Ministarstvo kulture u stalnom kontaktu sa Pokrajinskim sekretarijatom za kulturu, između ostalog, i po pitanju ovoga, da je Ministarstvo do sada obezbedilo, odnosno da je ispunilo finansijske obaveze po osnovu dosadašnjih ugovora, ali da je namera da u saradnji sa Pokrajinskim sekretarijatom pokrene i reši pitanje kako da se to završi, nakon toga što stoji godinama koliko stoji. Uputio bih vas na resorno ministarstvo po tom pitanju. To je odgovor koji imam na to.
Reč ima narodni poslanik Balint Pastor, replika.
Gospodine ministre, ja ne mogu da budem zadovoljan ovim odgovorom zbog toga što iz ovog ugovora proizlazi da Republika Srbija ima obaveze povodom ovog pitanja. Naravno, znam, to sam maločas spomenuo, da AP Vojvodina treba da izvrši svoj deo obaveze i to i čini. Bez obzira na tešku finansijsku situaciju u Vojvodini, ne bih da ponavljam sve one argumente koje smo iznosili prethodnih godina, pa i juče, bez obzira na nepoštovanje ustavne garancije, vezano za finansiranje AP Vojvodine, Fond za kapitalna ulaganja AP Vojvodine, je obezbeđivao sredstva svih ovih godina za izgradnju i završetak tog objekta. To je činio u skladu sa svojim mogućnostima i grad Subotica. Tu isključivo Vlada Republike Srbije, ne ova, nego ni prethodna nije obezbeđivala sredstva nije izvršavala svoje ugovorne obaveze. Meni je drago što ministar kulture Srbije i pokrajinski sekretar za kulturu sarađuju. To je od izuzetne važnosti. To bi trebalo da bude tako i trebalo bi da se podrazumeva. Nažalost, ne podrazumeva se u odnosu na sve resore, ali to neće, gospodine ministre, rešiti problem odakle će se finansirati 45% izgradnje tog objekta, a 45% treba prema važećem ugovoru do završetka objekta da obezbedi Republika Srbija. Znam da ovo nije vaša obaveza isključivo kao ministra finansija, ali ste vi tu predlagač ispred Vlade i vi ste ovlašćeni predstavnik Vlade. Ja apelujem na celu Vladu Srbije, kao i na vladajuću većinu, da pokrenemo ovo pitanje sa mrtve tačke, jer Subotica i kultura u Republici Srbiji zaslužuju da se posle pet godina nastavi sa gradnjom ovog objekta i da se konačno posle pet godina izvršavaju obaveze ne samo od strane pokrajine i grada, nego i Republike Srbije.
Reč ima narodni poslanik Suzana Grubješić, po amandmanu.
Želim samo da kažem da će u danu za glasanje poslanički klub URS podržati amandman naših dragih kolega iz SVM zato što mislimo da je zaista krajnje vreme da posle toliko natezanja između pokrajinske i republičke vlasti konačno se odobre pare za dovršetak izgradnje Narodnog pozorišta u Subotici. Ko god je bio tamo, zna da predstavlja simbol grada Subotice i sa tradicijom dugom preko 200 godina. Molim vas, gospodine ministre, pošto do mene sedi vaš prethodnik koji je, dok je bio ministar finansija 2004-2006. godine, dao novac za izgradnju dečjeg pozorišta u Subotici. Sada vi možete ovu lepu tradiciju da nastavite i da vi odobrite novac za završetak ovog većeg Narodnog pozorišta u Subotici.
Po amandmanu, narodni poslanik Jovan Palalić.
Želim da istaknem da će poslanička grupa DSS podržati ovaj amandman, obzirom da je, kao što je i uvaženi kolega Balint Pastor rekao, i ugovor zaključen 2006. godine i u okviru sredstava koja su tada izdvojena i u okviru projekta NIP koji je tada bio i pokrenut. Vlada Vojislava Koštunice, tada je bio gospodin Dinkić ministar finansija, je obezbedila prva sredstva i u svakom slučaju tada smo i prepoznali značaj da se ovako jedan važan objekat od važnog kulturnog značaja za Srbiju izgradi i rekonstruiše i u tom smislu mislimo da je ovo prirodna stvar da ovakav jedan amandman podržimo. Hvala.
Na član 7. razdeo 19. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mihajlov. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. razdele 19. i 20. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Mitrović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Branislav Mitrović. Izvolite.
Zahvaljujem. Iz godine u godinu kao posledica elementarnih nepogoda i vanrednih situacija naša država trpi veliku materijalnu štetu i bez razlike da li se radi o požarima, poplavama ili drugim akcidentima, ta materijalna šteta prevazilazi sve ono što naše lokalne zajednice, regioni mogu da izdrže i da tu štetu nadoknade u narednom periodu. Obično se u tim elementarnim nepogodama i vanrednim događajima priča u trenutku kada je ta imovina i ljudski životi ugroženi i nakon toga svaka priča o tome prestaje. Iz tog razloga sam predložio da u članu 7. razdeo 19. da se opredeli 300 miliona dinara za izgradnju regionalnih centara za vanredne događaje. Prethodnih godina smo svedoci da je velik broj tih vanrednih događaja, kao što sam rekao, naneo veliku materijalnu štetu i smatram da je neophodno da se u regionalne centre za vanredne situacije uloži najmanje 300 miliona dinara. Takođe, u sklopu ovog amandmana u delu koji se odnosi na glavu 19. tačka 19) budžetski program za program lokalnih samouprava, predložio sam da deo sredstava sa ove aproprijacije u iznosu od 250 miliona dinara bude namenjen kao podrška mesnim zajednicama. Ranije u raspravi moj kolega Vladimir Ilić je amandmanom zahtevao da se lokalnim samoupravama obezbedi to što je ovaj budžet predvideo,uzme 1,8 milijardi dinara i u velikom su problemu lokalne samouprave, a upravo će taj teret nedostatka tih sredstava najviše osetiti ljudi u mesnim zajednicama, ljudi koji su direktno vezani za sve one projekte, za vodovode, kanalizacije, rasvete, one projekte koje im život znači. Zbog toga smatram da je neophodno da se odobri 250 miliona za mesne zajednice u ovom budžetu. Hvala vam.
Na član 7. razdele 19 i 22 amandman je podnela narodni poslanik Verica Kalanović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Mlađan Dinkić. Izvolite.
Mi želimo da ukažemo na jednu lošu pojavu u srpskoj politici, a to je kada jedan ministar zameni drugog, on ne nastavi projekte koje je ovaj prethodni započeo, nego stornira i ide sve iz početka. Zato se u Srbiji nikad ništa ne završava, nego se sve samo započinje. O čemu se radi? Igor Mirović je sada ministar regionalnog razvoja i on je ukinuo projekat izgradnje moravskog koridora. Gospodin Đidić je malopre postavio pitanje šta je sa moravskim koridorom. Bila su predviđena sredstva ove godine na razdelu Ministarstva regionalnog razvoja. Kako je došao Igor Mirović on je to stornirao i više nema sredstava namenjenih za izgradnju autoputa Pojate-Preljina. Mi smatramo da ima dovoljno sredstava da se taj projekat uradi, posebno što su maltene pregovori bili završeni i mogli su, da je to nastavljeno kako treba, možda da počnu narednog proleća. Postoji mogućnost da se gradi ili iz finansiranja kineskim kreditom, što je bilo predviđeno u budžetu za ovu godinu ili kreditom azerbejdžanske Vlade, jer i jedni i drugi su zainteresovani, a može i iz sopstvenih sredstava. Postavljam pitanje zašto ste na razdelu Ministarstva građevine predvideli da kompletno učešće za izgradnju Koridora 10 Kinezima platite sledeće godine? To nije uobičajeno, odmah da kažem. Tri i po milijardi dinara je predviđeno na ime učešća Srbije za izgradnju Koridora 11, da se plati sve sledeće godine, iako će izgradnja trajati tri do četiri godine. Kinezi su vam nudili, pratio sam to kao šef Komiteta za saradnju sa Kinom, da mi to plaćamo sukcesivno, koliko oni ulože u jednoj godini, da mi platimo taj deo u sledećoj. Zašto je ministar Ilić unapred sve platio, a vi kao ministar finansija to prihvatili? Umesto toga, mi predlažemo da se adekvatan deo skine sa tog razdela, da se Kinezima plaća sukcesivno za Koridor 11, a da se umesto toga novac preraspodeli na izgradnju autoputa Pojate-Preljina, da se počne u sledećoj godini. Takođe, bitan je i pravac Ruma-Loznica, jer treba i zapadnu Srbiju potpuno spojiti sa Koridorom 10. Takođe, ako se gradi Koridor 11, treba makar uraditi projektovanje za spajanje Valjeva sa Koridorom 11, jer to nije velika deonica i nije skupa i konačno videti da se uradi brza saobraćajnica od Paraćina do Zaječara. Vi ćete možda reći da nema para, a ja sam vam objasnio da ima, jer postavljam pitanje i odgovorite mi zašto plaćate sledeće godine kompletno učešće Kinezima, kada oni to nisu tražili? Oni su rekli – platite nam to u tri, četiri godine. Drugo pitanje – zašto ste predvideli za Agenciju za osiguranje depozita čak 350 miliona evra? Da li će to još neka banka bankrotirati i koja? Da bi se popunio depozit Agencije, potrebno je zbog onih havarija sa „Razvojnom bankom Vojvodine“ i „Novom Agrobankom“, bilo je potrebno 160 miliona evra, a vi ste predvideli 350. Zašto 190 miliona evra više? Za koga je to namenjeno i kome će to ići? Kada sam već spomenuo Poštansku štedionicu, imajući u vidu da ste ponovo preneli depozite Privredne banke Beograd na Poštansku štedionicu nakon prenošenja depozita „Nove Agrombanke“ i „Razvojne banke Vojvodine“, da li Poštanska štedionica to može da izdrži – tri banke, a svi depoziti su preneti samo na jednu bez adekvatne dokapitalizacije? Sredstva koja ste predvideli za narednu godinu za dokap Poštanske nisu dovoljne. To vi znate. Morate više da date, jer biće katastrofa ako pukne Poštanska štedionica zato što ne može da izdrži sve ovo što je preneto na nju. Hvala.
Reč ima ministar Krstić. Izvolite.
Kao što sam već više puta spomenuo, naročito sinoć, ne zna, vi niste bili tu, mi smo radili prioritizaciju projekata i kredita, naročito infrastrukturnih, koji se odnose na putnu i na železničku infrastrukturu. To smo radili na nivou čitave Vlade kako bismo osigurali da se uklopimo u mogućnosti, odnosno u cilj koji smo sebi postavili, a to je stabilizacija javnog duga. S tim uvezi je izvršena na nivou Vlade prioritizacija projekata, što ne znači da neki od ovih drugih projekata neće biti rađeni, ali neće biti svi rađeni u jednoj godini, odnosno krediti povlačeni u jednoj godini, a onda da stoje neiskorišćeni, kao što je do sada bila praksa. Uzev u obzir to koliko je država zadužena i da previše troši na ove ne produktivne kategorije rashoda, predviđeno je prelaženje na javno-privatno partnerstvo, odnosno koncesije tamo gde je isplativo i gde je to moguće. Mislim da to i jeste namera za moravski koridora nakon mojih razgovora sa ministrom građevine i sa ministrom saobraćaja. Što se tiče individualnih kredita i uslova za taj kredit, oni se pregovaraju i pregovaraju se u širem kontekstu i to je opet nadležnost resornog ministarstva i to ostavlja prostora da, ukoliko se na određeni način definišu drugačije parametri kada krene realizacija i sve ostalo, to može da se prolongira. Što se tiče Agencije za osiguranje depozita, vi naravno znate da su sredstva, ja ću to reći bar po mom mišljenju, iako to nije utemeljeno, korišćenanenamenski. To je verovatno i pre vas što se tiče isplate odnosno nadoknađivanja svih neosiguranih depozita i da to nije trebalo da se čini iz Agencije za osiguranje depozita. Neću ulaziti, neophodno je da se to rekapitalizuje kako bismo osigurali finansijsku stabilnost čitavog sistema i to ćemo učiniti iz ovih koncesionih kredita zajedno sa promenama namene, kako bismo sprečili dalju, na ovaj način opisanu nenamensko korišćenje sredstava. Na posletku, mi radimo strategiju koja nije urađena do sada i već smo preduzeli korake kako bismo izbegli situacije kao što smo imali sa ove tri banke prethodne. Sa „Privrednom bankom Beograd“, mislim da je jasno artikulisano i objašnjeno da izbora drugog nije bilo i da je opcija koja je izabrana, izabrana iz dva razloga. Jedan je radi finansijske stabilnosti a drugi je zato što je bila opcija koja je najmanje koštala državu u svojoj celokupnosti, čak i isključujući komponentu finansijske stabilnosti kao takve. To sam naglasio da je preduslov ispunjenja ovog budžeta i fiskalne strategije da sprečimo dalje odlivanje sredstava kroz banke na neadekvatan način i već smo preduzeli korake u tom smeru. Nakon, rekao bih, nekoliko godina osnovan je Finansijski komitet za stabilnost, ove nedelje, u ponedeljak, naravno zatvoren je za javnost i na njemu je diskutovano o pitanju bankarskog sektora i preduzimaju se koraci kako bi se sprečio dalji odliv sredstava u tom smeru. U kontekstu vanrednih revizija koje smo tražili od svih državnih banaka i koje su skoro sve pristigle u ministarstvu, već smo krenuli sa tim, sastaviti nekoliko alternativa za strategiju bankarskog sektora koji je u državnom vlasništvu. Videti koji je pravi način da to u sledećoj godini na neki način konsolidujemo ili postavimo tako da to ima smisla i da postoji kontrola kako se ne bi dalje materijalizovao fiskalni rizik koji trenutno postoji u sistemu. O tome će, kako budemo radili na tome, biti obaveštena i javnost. Nadam se da sam odgovorio na sva tri pitanja. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Mlađan Dinkić, replika.
Jedan topli savet. Nemojte blanko da verujete ministrima koji se bave građevinom i saobraćajem, jer će vam oni reći jednu priču. Tražite i sami se uverite šta je tačno. Meni su stalno govorili da su dugovi jedna cifra, a na kraju ispadne više puta od toga. Isto tako i za ovo. Ovo nije smelo da vam promakne. Ovde se plaća Kinezima unapred 10% od ukupne vrednosti kredita iako se autoput gradi u tri do četiri godine. To nije dobro. Mi faktički dajemo više, jer znate da novac više vredi ako se daje sada nego ako se da za tri godine. Tu ste mogli da uštedite. Po našoj proceni skoro dve milijarde dinara ste mogli tu da uštedite. Zato smo predložili da to preusmerite na ove pravce jer nije realno da se Moravski koridor gradi iz koncesije. To znate i vi. Koncesijom je moguće graditi autoputeve gde je ravnica, po Vojvodini, eventualno od Beograda do Ljiga, mogu da se rade na koncesiju. Svi ovi ostali koji idu kroz brdsko-planinska područja moraju se iz kredita graditi ili iz budžetskih sredstava, tako da nemojte blanko da verujete ministrima koji se bave građevinom i saobraćajem. Na ovo drugo pitanje, hvala vam na odgovoru, ali ipak vam sugerišem sledeće. Nije Agencija za osiguranje depozita, kako ste rekli, niste znali izraz, isplaćivala neosigurane depozite. Agencija je isplaćivala samo osigurane depozite, a neosigurani su isplaćivani izdavanjem državnih obveznica. Dakle, nije u tome problem nego što nije bilo dovoljno para da se isplate osigurani depoziti, kada je propala nova „Agrobanka“ i onda su oni ostali u minusu od nekih 160 miliona evra. Ali, vi ste stavili 350 i pitam vas zašto 190 miliona više? Odnosno da li vi sugerišete da je još neka banka u problemu i da će biti potrebne intervencije?
Na član 7. razdeo 20. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Joković. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Mlađan Dinkić.
Ovo je još jedan u nizu amandmana Ujedinjenih regiona Srbije, s namerom da se popravi budžet, jer mi smatramo da budžet ima dva krupna defekta. Jedan je što ne sadrži obavezu da se prevremeno otplate skupi krediti i time država razduži i reši trajno pitanje budžetskog deficita, a drugi krupni defekt je što nema tu razumnu komponentu. Ovaj amandman govori o turizmu. Sramotno je mali budžet za turizam predviđen za narednu godinu a prihodi od turizma su poslednjih pet godina, zahvaljujući adekvatnoj politici uvećani čak tri puta. Mi predlažemo da se dodatnih dve i po milijarde dinara uloži u turizam. Međutim, ono što je najveći problem ovog budžeta, osim ovoga što sam već rekao, jeste i besmisleno trošenje u razdelu Ministarstva privrede. Tu leži prostor da se novac preusmeri i u zdrave projekte u privredi i u turizam i u poljoprivredu. Trideset šest milijardi dinara budžeta Ministarstva privrede nije mali budžet ali od toga je 20 milijardi namenjeno za, ne znam, otkup potraživanja firmi u restrukturiranju. Subvencioniše se sa šest puta više para bivša društvena preduzeća. Šta vam nedostaje u budžetu Ministarstva privrede? Nemate para za učešće u fabrici aviokomponenti sa Mubadalom, o kojoj je juče bilo reči na sastanku sa šeikom Muhamedom. Dakle, ta fabrika će koštati i Srbija treba da izdvoji 20% od te investicije. Dalje, nemate novca da bi se realizovao projekat izgradnje fabrika „Gorenje“ i „Panasonik“ u Zaječaru. To sam već više puta govorio. Potrebno je da Srbija uloži 10 miliona evra, Slovenci i Japanci zajedno ulažu oko 40 miliona. Ovde se pravi fabrika koja proizvodi milion veš mašina godišnje, najsavremenijeg kvaliteta i gotovo sve će ići u izvoz. To je 250 miliona evra izvoza. Nemate program za vagonogradnju. Ne može se pokrenuti „Želvoz“, fabrika vagona Kraljevo, fabrika vagona u Nišu, ne može normalno raditi ni „Tatra vagonka“ u Subotici, ni „Šinvoz“ u Zrenjaninu, ni „Goša“ u Smederevskoj Palanci ukoliko nemate taj program da dok je kriza, dok oni ne mogu da proizvedu za strano tržište, Vlada mora da kupuje u ime železnice vagone za naše železnice i da se nastavi program sa Republikom Srpskom. Tu vam treba dve milijarde. Niste predvideli novac za projekat „Mišelina“ u Pirotu, pa je zato delegacija došla kod predsednika Nikolića i ne znam šta je sa njim pričala o tome, treba da odu u Ministarstvo privrede. Oni hoće da dupliraju kapacitet. To je sada treći izvoznik u Srbiji. Treba pomoći taj projekat. To je ugovorna obaveza koja je preneta iz prethodnog perioda. Nema para u budžetu SIEP-e, za PKC iz Finske za otvaranje 1.500 novih radnih mesta u Smederevu. Nema takođe sredstava predviđena za otvaranje dve fabrike u Jagodini, o kojima je Dragan Marković Palma pričao. On je ugovorio projekte a vi niste stavili pare u budžet. Nema ni za „Nortkarton“ iz Rusije, niti za italijansku fabriku koja hoće da proizvodi kuhinje. Nema para za italijansku fabriku za proizvodnju nameštaja u Sremskoj Mitrovici. Nema za „Konzberg“ norvešku kompaniju koja hoće da gradi fabriku autokomponenti u Srbiji. Konačno, niste izdvojili sredstva dovoljna za rad SIEP-e. Ako ugasite SIEP-u, zaista pravite neviđenu grešku, jer ako postoji jednošalterski sistem za koji se sve stranke u Srbiji zalažu već pet-šest godina, pa jedina agencija koja ima šalterski sistem je SIEP-a. To nije kancelarija za brze odgovore. Ona tek treba da pokaže da li jeste ili nije. Ovo postoji šest godina i tamo na jednom mestu vi dobijete sve podatke o svim zakonima u Srbiji o svim lokacijama. Ono povezuje sve republičke organe sa lokalnim vodi investitore na lice mesta, vrši pregovore i predlaže Vladi a Vlada odlučuje da li će podsticati ili neće. Ako je Svetska banka tu agenciju…
Vreme, gospodine Dinkiću. Koristim vreme naše poslaničke grupe. Gospodine Dinkiću, izvinjavam se, ali utrošeno je vreme i poslaničke grupe i ovlašćenog predstavnika.
Bilo mi je rečeno jutros da je bilo ostalo 10 minuta, malo. Pričao sam o prethodnom amandmanu tri minuta. Nemoguće. Malo pre je bila replika. Nemojte da nam jedete vreme kao što kamate jedu budžet, nemojte da nam jedete vreme na te fore.
Stvarno imam evidenciju takvu. Mogu malo da tolerišem.
Privešću onda kraju. Neka bude onda potrošeno celo vreme. Dakle, naš predlog je i da time zaključim, prevremeno da otplatite kredite i da sa razdelom Ministarstva privrede, ovo što je neracionalno planirano za besmislene stvari, preusmerite 9,5 milijardi u poljoprivredu i ove podsticaje zdravih industrijskih investicija. Bez toga nećete imati privredni rast i sledeće godine doći ćete ovde sa rebalansom budžeta da ponovo stežete kaiš narodu. To nije dobro.
Hvala. Na član 7. razdeo 20, amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i mr Božidar Đelić. Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović.
Gospodine ministre, mi smo podneli amandman na član 7. koji suštinski pokušava da reši jedan od najvećih problema vašeg predloga budžeta, a to je da pored ovih sredstava koja su ogromna i koja vam na efikasan način omogućavaju otpuštanje minimalno 60.000 radnika sledeće godine, kroz ovaj amandman mi uslovljavamo davanje investicija, državno učešće u tim investicijama kroz uslov da bar trećina zaposlenih radnika bude starija od 45 godina. Suočeni sa starosnom, demografskom strukturom naše države, a naročito sa strukturom onih koji su na putu da ostanu bez posla zbog vaših, ja bih rekao vrlo loših mera sledeće godine, DS kroz ovaj amandman pokušava da investitore i mogućnost da se dobiju sredstva od države uslovi da bar trećina radnih mesta, ako se želi konkurisati za te pare i donošenje ove uredbe, bude uslovljena starosnom granicom. Zašto? Zato što će radnici od preko 45 godina očigledno biti najviše na udaru vaših mera otpuštanja i otpremnina za koje ste pripremili, čini mi se, preko 20 milijardi dinara, dok sa druge strane imate samo tri milijarde za zapošljavanje. Ta disproporcija, računajući i sredstva iz inostranstva koja su namenjena za slične svrhe, dovode nas zaista u katastrofalnu situaciju u kojoj Vlada ne vidi izlaz i ne vidi način šta će sa ovim ljudima da radi, vodeći se kenzijanskim i ostalim metodama koje smo sinoć gledali, a koje otprilike glase – otpustićemo vas, dobićete otpremninu, pa vidite šta ćete. Nažalost, surova realnost u Srbiji jeste upravo u tome da naši ljudi koji su stariji od 45 godina, dobijajući otpremninu, uglavnom tu otpremninu potroše ili za vraćanje dugova, ili za osnovne egzistencijalne stvari, ili nažalost za plaćanje zaostalih računa za struju, komunalije i sve ostalo. Prema tome, ti ljudi ne samo što su stigmatizovani u svojoj sredini… završavam … (Predsedavajući: Vreme.) … oni na ovaj način postaju apsolutne žrtve društvenog i državnog nesposobnost sistema ove nesposobne vlasti. Pokušavamo kroz formiranje srpske investicione banke da pokrenemo srpsku privredu. Vi, naravno, odbijate ovaj amandman. Smatramo da možete napraviti napor da se tim ljudima pomogne u budućnosti. Hvala.
Na član 7. razdeo 20 i 22, amandman je podneo narodni poslanik Ljuban Panić. Reč ima narodni poslanik Ljuban Panić. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, uvažene koleginice i kolege, poštovani gospodine ministre, suština ovog amandmana DS, koji sam podneo, jeste da se u razdelu 20 – Ministarstvo privrede, pa da vam čitam: dve milijarde dinara, smanji pozicija i prebaci na Ministarstvo građevinarstva i urbanizma, na funkciju 620, klasifikaciju 511. Gospodin Vučić i gospodin Velimir Ilić, vaše kolege iz Vlade i neko ko vas je u srpsku vladu i doveo, obećali su u junu mesecu građevinskoj operativi da će joj biti vraćeni svi dugovi. Naša građevinska operativa danas je u situaciji da nije u mogućnosti da učestvuje u projektima zbog stanja u kome se nalazi, a pre svega ogromnoj količini sredstava koja se duguju građevinskoj operativi. Dakle, ideja ovog amandmana je da se uz opis aproprijacije doda da je deo sredstava ove aproprijacije u iznosu od ta dva miliona dinara namenjen za smanjenje dugova građevinskoj industriji. Poštovani ministre, mislim da je važno da kao deo Vlade podsetite one koji su vas u tu Vladu doveli, oni sa kojima radite na njihova obećanja jer su u junu mesecu obećali da će vratiti dugove građevinskoj operativi. Ovo je samo deo i pokušaj da se deo toga ispuni. Nadam se da ćete se predomisliti i prihvatiti ovaj amandman ako je, a sinoć nisam, zato što mi je „Partizan“ bio važniji, gledao gospodina Vučića, napokon pobedio hrast mogao bi da počne da se bavi svojim obećanjima. U junu mesecu je obećao pomoć građevinskoj industriji i želim sa ove dve milijarde, kojima bi promenili namenu u našem budžetu, građevinskoj industriji da pomognemo.
Na član 7. razdele 20, 22 i 25 amandman je podnela narodni poslanik Jovana Mehandžić Đurđić.
Dobar dan poštovani ministre. Poštovani predsedavajući, suština ovog amandmana jeste da obrazovanje i nauka u budžetu za sledeću godinu dobiju još sredstava iz prostog razloga što smatramo mi iz DS da su obrazovanje i nauka apsolutno najvažnija i najbitnija investicija za jedno društvo i način da se na duge staze uloži u boljitak ovog društva i naše nacije. Ono što sam predložila ovim amandmanom jeste između ostalog i da Petnici obezbedite 30 miliona za funkcionisanje zato što ste na sreću prihvatili kroz amandman koleginice Plavšić i zbog toga mi je veoma drago. Ono što smo dalje predložili jeste poboljšanje uslova u kojima naša deca uče i stiču znanja i veštine. Da uložite još više u infrastrukturu u smislu osnovnih, srednjih škola, ustanova studentskog, učeničkog standarda i ustanova visokog obrazovanja. Dalje, predložili smo da povećate sredstva za rad sa talentovanom i darovitom decom i učenicima iz prostog razloga što smatramo da je to investicija koja se isplati i koja će ovom društvu obezbediti boljitak i da ova država još više pomogne u smislu takmičenja učenicima zato što smo videli u proteklom periodu da nikada nije dosta sredstava koje država obezbedi vezano za podršku učenicima koji idu na takmičenja, donose odlične rezultate ovoj državi. Grade jedan imidž Srbije u naučnim i obrazovnim krugovima kojima samo možemo da se ponosimo. Smatramo da država mora da uloži još sredstava u rad sa talentovanim i darovitim učenicima i da omogući još većem broju učenika da idu na takmičenja, pogotovo međunarodna. Ovaj projekat predlaže i dva nova projekta… (Predsedavajući: Vreme.) … odnosno obrazovanje odraslih koje ste, završavam, predvideli zakonom koji je donesen u junu ove godine… ( Predsedavajući: Ako me niste čuli, rekao sam da…) …. Da završim rečenicu, ako vi mene niste čuli. Dakle, završavam. U junu ove godine ste doneli Zakon o obrazovanju odraslih koji stupa na snagu i počinje da se primenjuje 1. januara 2014. godine. U ovom budžetu niste predvideli sredstva za obrazovanje odraslih. Mojim amandmanom je to predloženo i molim vas da to još jednom razmotrite.
Na član 7. razdeo 20 i 24 amandman je podnela narodni poslanik Ana Novković.
Gospodine ministre, verovatno znate da od 1. januara za najveći broj poljoprivrednih proizvoda neće biti carine i to će biti veliki pritisak na našu ionako nekonkurentnu poljoprivredu i naše seljake. Nažalost, za ovo se nismo ni adekvatno ni na vreme pripremili i zato URS traže da budžet za poljoprivredu bude i veći od 5% a ne manji, kao što ste planirali, a ovim amandmanom tražimo da dodate 2 milijarde u budžetu za investicije u poljoprivredi jer jedino investicijama u poljoprivredi nju možemo modernizovati i učiniti konkurentnim. Ujedinjeni regioni Srbije traže da poljoprivrednicima date bespovratna sredstva za nabavku sistema za navodnjavanje, za mehanizaciju, plastenike, hladnjače, za linije za preradu poljoprivrednih proizvoda. Gospodine ministre, na poljoprivredi ne smete štedeti. Vi dolazite iz jedne razvijene zemlje i veoma dobro znate šta znači modernizovati i investirati u bilo koju proizvodnju. Zato me čudi što ste odbili ovaj amandman URS. Očekujem vaš odgovor zašto ste to uradili jer ovakvim odnosom prema poljoprivredi koji imate u ovom budžetu, srpsku poljoprivredu i srpske seljake samo ćete gurnuti u onaj ambis o kojem ste danima ovde pričali.
Hvala. Na član 7.razdele 20 i 24 amandman je podnela narodni poslanik Slavica Saveljić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Slavica Saveljić. Izvolite.
Zahvaljujem. Na ovaj član predloženog zakona poslanici URS podneli su veći broj amandmana. Poljoprivreda je jedan od stubova naše politike i dok smo bili deo Vlade intenzivno smo se zalagali za obaveznih 5% budžeta za poljoprivredu. U lokalnim samoupravama, gde URS vrši ili bitno utiče na vlast, agrarni budžeti su već tradicija. Najbolji primer za to je grad Kragujevac, koji je prošle nedelje, usvajajući svoj budžet, desetu godinu za redom planirao i sredstva za agrarnu politiku i time dao stvarni, a ne deklarativni doprinos razvoju sela i poljoprivrede. Na žalost, republički budžet za 2014. godinu vrlo se restriktivno odnosi prema poljoprivredi i od 5% zagarantovanih zakonom nema ništa. Ovim amandmanom, URS su predvideli veće podsticaje za nekomercijalna domaćinstva i mi predlažemo da u ove podsticaje dodatno bude uloženo tri milijarde dinara. Smatramo da ovakvim podsticajima može da bude obuhvaćeno čak 60.000 korisnika i da bi svaki član porodičnog domaćinstva morao i treba da dobije 50.000 dinara. Ova domaćinstva su u izuzetnom siromaštvu. Čuli ste i od predsednika poslaničke grupe u načelnoj raspravi, preko 200.000, tačnije 213.000 dobija poljoprivrednu penziju, jedva oko 10.000 dinara, a više od 100.000 lica starijih od 65 godina uopšte nisu ostvarila pravo na poljoprivrednu penziju. Srbija je zemlja sa velim potencijalom, ali i velikim problemima u poljoprivredi. Svi o poljoprivredi puno pričamo, a kad dođemo u priliku da tu politiku pokažemo, nekako obećanja padnu u vodu. Sela su sve starija, sve siromašnija, mehanizacija zastarela, prihodi među najnižima u Evropi, oko 700 sela izumire, jedna petina dece sa seoskog područja uopšte ne upiše ni osnovnu školu, a mladi se teško odlučuju da na selu i ostanu. Zbog svega ovoga smatramo da je zaista neophodno dati nove podsticaje, zato što je i mladima i ženama i nekomercijalnim domaćinstvima potrebna predvidiva i to dugoročno predvidiva poljoprivreda… (Predsedavajući: Vreme.) … i politika u toj oblasti, a ne nešto što će se ad hok menjati svake godine. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 7. razdele 20, 24 i 28 amandman je podnela narodni poslanik Jelena Travar Miljević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. razdele 20, 24 i 53 amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. razdele 20 i 25 amandman je podnela narodni poslanik Suzana Grubješić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsedniče. Ovaj amandman se odnosi na rekonstrukciju, odnosno dovršetak rekonstrukcije nove zgrade Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu i radi se o stvarno skromnom sumi od 100 miliona dinara, koja zaista ne bi narušila fiskalnu ravnotežu. Ovaj projekat je dobio široku podršku javnosti, a to sve u cilju unapređenja obrazovanja mladih, povećanja broja obrazovanih mladih stručnjaka i razvoja sektora komunikacionih tehnologija. Mi smo, samo da se setimo, strategijom razvoja industrije, kao jedan od prioriteta industrijske politike, postavili razvoj IT industrije, tako da mislimo da je razvoj IT industrije neophodan i hitan zbog zaustavljanja odliva mozgova iz naše zemlje, o čemu pričamo godinama, pa sa tim u vezi treba stvoriti uslove da mladi stručnjaci pronađu posao u svojoj zemlji, ali pre svega investirati u proširenje kapaciteta naučnih i fakultetskih ustanova i obezbediti garancije za investicije u ovoj oblasti i obezbediti opremanje tehnoloških parkova. Da naše zalaganje za razvoj IT ne bi ostalo mrtvo slovo na papiru, hajde da krenemo od ove skromne sume od 100 miliona dinara za adaptaciju Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu.
Na član 7. razdele 20 i 25 amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Miodrag Stojković i Vladimir Gordić. Reč ima narodni poslanik Vladimir Gordić.
Poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege, predlažući ovaj amandman na budžet, namera nam je bila da se povećaju sredstva koja se opredeljuju za nauku, kao i sredstva koja su neophodna za normalno funkcionisanje Komisije za akreditaciju i proveru kvaliteta. Srbija se naime danas, po svom ulaganju u nauku od 0,36% BDP i sumom od 14 milijardi, nalazi na poslednjem mestu u Evropi. S obzirom na ovo, ne može da čudi činjenica da imamo najmanji broj prijavljenih naučnih patenata i da Srbija iz godine u godinu sve više stagnira. Da li zaista mislite, gospodine ministre, da je 30.000 dinara godišnje, po naučnom radniku, odnosno 2.500 dinara mesečno za direktne materijalne troškove kojima treba da se plate potrošni kancelarijski materijal, potrošni laboratorijski materijal, troškovi putovanja na naučne skupove, školarine za postdiplomske studije, zaista dovoljno da bi naša nauka mogla da iznedri proizvode koji će biti konkurentni na svetskom tržištu. Ovako loši uslovi rada i smanjenje plata naših naučnih radnika i drugih visoko obrazovanih kadrova, dovešće do daljeg odliva mozgova iz naše zemlje, ali i odliva ogromnih finansijskih sredstava koja se ulažu u njihovo školovanje i njihov rad. Ovo je poruka njima, da treba da odlaze u inostranstvo, da bi mogli da se profesionalno ostvare, a Srbija će nakon toga od tih zemalja i od tih stranih fabrika po visokim cenama kupovati znanje i tehnologiju. Upravo iz ovog razloga, što smatramo da ulaganje u nauku investicija, a ne potrošnja, tražimo da se milijarda dinara, koja je opredeljena na razdelu Ministarstva privrede, a predviđena za gašenje i rasprodaju naših fabrika i otpuštanje radnika, bude prebačena za razvoj nauke… (Predsedavajući: Vreme.) … koja može da bude zamajac za razvoj naše privrede o otvaranje novih radnih mesta. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Marinković.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman je svojevrstan apel da se javne politike u našoj zemlji vode konzistentno, pogotovo kada je u pitanju politika u procesu obrazovanja. Naime, Komisija za akreditaciju i proveru kvaliteta, koju tretira ovaj amandman, je najbitnija institucija pored Nacionalnog saveta za visoko obrazovanje i koja predstavlja temelj određivanja budućnosti visokog obrazovanja u našoj zemlji. Godine 2005. mi smo samo potpisali Bolonjsku deklaraciju i ušli u red slobodnog prostora obrazovanja u Evropi. Međutim, ulaskom Komisije za akreditaciju u ENQA ove godine, došli smo do tog stadijuma da je naša Komisija za akreditaciju ušla, jedinu u regionu pored Hrvatske, u red najkompetentnijih akreditacionih tela u EU, što znači da će se diplome naših studenata u budućnosti mnogo bolje tretirati u zemljama EU. Prošle godine smo isto tako imalo problem u budžetu oko finansiranja Komisije za akreditaciju, koja je nezavisno telo, i intervencijom Odbora za finansije uvrstili smo ta sredstva za finansiranje Komisije za akreditaciju u iznosu od oko 60 miliona dinara. Ove godine, moram da upozorim da će se vršiti, pošto se proces akreditacije visoko obrazovnih institucija vrši ciklično na pet godina, vršiće se proces akreditacije fakulteta, visokih škola i univerziteta. Ministar jako dobro zna kakav je to proces, šta on iziskuje i izražavam bojazan da će to biti veoma malo sredstava, da bi ta komisija mogla da egzistira i da funkcioniše. Zbog toga, ako želimo da imamo jedno ovako nezavisno telo, ako želimo da imamo jako i dobro obrazovanje, moramo da napravimo jasnu distinkciju između izvršne vlasti i ministarstva, Komisija ne treba da bude pod kapom ministarstva, i da obezbedimo sredstva kako bi temelj ekonomskog i svakog drugog razvoja naše zemlje mogao da bude utvrđen. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 7. razdele 20 i 25 amandman je podneo narodni poslanik Milan Lapčević. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandman, prema članu 163. stav 4. Poslovnika, ne može biti predmet rasprave o njemu se ne glasa. Izvolite Lapčeviću.
Poštovani predsedavajući, gospodine ministre, ovim amandmanom sam predložio dve stvari. Prva se odnosi na naše najmlađe, na našu decu i rešavanje problema koji ova zemlja ima u 21. veku, a to je nedostatak osnovnih higijenskih uslova u osnovnim školama u Srbiji. Znate sigurno podatak da preko hiljadu škola u Srbiji nema osnovne elementarne higijenske uslove zadovoljene za našu decu. U preko 200 škola nema pijaće vode, a u preko 500 škola nema adekvatnih higijenskih uslova, odnosno ne postoji adekvatni toaleti, već su toaleti poljski. Zaista je nedopustivo da u eri komunikacija, u veku gde se borimo protiv zaraznih bolesti dozvolimo da u srpskim školama, u više od 500 njih, deca nemaju osnovne higijenske uslove, već svoje higijenske potrebe obavljaju, nažalost, u poljskim toaletima ili, u ne malom broju slučajeva, čak i poljskim kukuruzištima. Mislim da 300 miliona dinara, koliko sam predložio da bude prenamenjeno sa projekta podsticaja „Fijata“ od 8,3 milijarde, nije nikakva posebna suma koja će ugroziti ovaj projekat, a 300 miliona dinara je sasvim dovoljno para da se bar 200 škola reši problema neadekvatnih higijenskih uslova za našu decu. Bilo bi jako poželjno kada bi ministar bar bilo šta od ovoga saslušao. Izvinite, ali zaista se radi o jako važnom problemu koji muči našu decu. Razumem da nemamo para ni za šta i razumem da je zemlja u velikim problemima, ali dajete da zaista opredelimo tamo gde je najpotrebnije. Smatram da nema potrebnije stvari nego rešiti osnovne higijenske uslove za decu koja idu u školu. Znate slučaj od pre mesec dana masovnog trovanja u vrtićima. Znate slučajeve zaraznih bolesti koje svakog meseca pogode neko područje žutice u Aleksincu i u drugim krajevima Srbije. Molim vas da krenemo da rešavamo taj problem. Mi smo valjda društvo koje je zaslužilo da u 21. veku svojoj deci obezbedi najbolje uslove za učenje i elementarne higijenske uslove za rad u školama. Drugi deo amandmana se odnosi na ono što i vi znate, što smo pričali na Odboru, a to je da se sredstva koja su predviđena od 36 milijardi za Ministarstvo privrede definišu i da budu namenjena za radnike koji su radili u svojim preduzećima koja su propala ili otišla u stečaj, koji imaju potraživanja po osnovu neisplaćenih zarada, koji su te svoje zarade tražili, odnosno nadoknadu tih zarada tražili i pred sudom, koji imaju izvršne presude. Takvih je nekoliko hiljada u Nišu i takvih je nekoliko hiljada u čitavoj Srbiji. Zaista bi bilo nepošteno prema njima koji su radili u ogromnim sistemima, koji su izgrađivali ovu zemlju, da ih država razvlači godinama i da ne želi to da im isplati. Prošle godine je doneta uredba po kojoj je Agencija za privatizaciju krenula sa evidentiranjem potraživanja tih radnika. Bila je obaveza da se do kraja prošle godine donese predlog kako da se isplate oni, a do dana današnjeg to nije urađeno. Moj je predlog da se krene, da se opredeli deo sredstava ove godine u visini od pet do deset milijardi i da se isplate ljudi koji imaju potraživanja po osnovu radnog odnosa i zaostalih plata, a da se to sukcesivno dalje u narednih pet do deset godina rešava po modelu stare devizne štednje. Mislimo da je to pošteno prema ljudima koji su ceo svoj vek uložili u razvoj ove zemlje. Hvala.
Na član 7. razdele 20, 25, 26 i 27 amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite, Kariću.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsedavajući, uvažene koleginice i kolege, poštovani građani Republike Srbije, amandman Zelenih Srbije je takav da kada je kriza mi hoćemo da kažemo da ne sme da se zaboravi na ulaganje u proizvodnju i na ulaganje u prevenciju, a upravo ovaj budžet gotovo da nema ništa od proizvodnje i od prevencije u sebi. Tako Zeleni Srbije predlažu da se obezbedi najmanje jedan obrok organske hrane đačkim kuhinjama i da se obezbedi korišćenje maline kao dodatak ishrani najmanje jednom dnevno. Ono što je veoma važno, gotovo 10% populacije u Srbiji ima dijabetes nekog tipa. Mi ovde predlažemo mnogo više novca za ranu detekciju i prevenciju dijabetesa na primarnom nivou zaštite u Republici Srbiji. Zatim, kada govorimo o socijalnom osiguranju i finansiranju bolovanja roditelja dece koja se leče od raka za se vreme lečenja, tj. trajanja lečenja, a ne samo četiri meseca, smatramo da je to najmanje što dugujemo svojoj deci. Naravno, ono što boli mlade generacije u poslednjih nekoliko desetina godine, to je unapređenje zdravstvene zaštite i reproduktivne sposobnosti mladih u Srbiji. Gotovo je sramotno da se samo jedan milion odvoji za te potrebe, kada svi pričate o natalitetu i kada pričate o tome kako svake godine 35 hiljada građana i građanki ove zemlje imamo manje. Na kraju samo nekoliko pitanja za ministra. S obzirom da ste „Rivolving fond“ pominjali, tj. ministar privrede ga je pomenuo, to nije dovoljno da mi podržimo kao Zeleni Srbije ovaj budžet, ali vas pitamo – da li znate koliko budžet duguje reciklerima, koliko duguje za 2012. i za 2013. godinu? Da li će ti iznosi biti isplaćeni u 2014. godini? Da li znate da je to industrija na izdisaju, koja zapošljava 15 hiljada ljudi?
Hvala. Na član 7. razdele 20 i 26 amandman je podneo narodni poslanik Dušan Milisavljević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 7. razdele 20, 26 i 30 amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Lučić. Izvolite.
Hvala. Gospodine ministre, predložila sam amandman koji predviđa da se sa razdela 20 Ministarstva privrede, aproprijacije koja iznosi 20 milijardi, a namenjena je procesu restrukturiranja preduzeća ili, kako se ovde u ovoj raspravi o budžetu već odomaćilo, za otpuštanje zaposlenih, da se sa te aproprijacije izdvoji 500 miliona dinara i prebaci Republičkom fondu zdravstvenog osiguranja. Zašto? Zato što, kada smo ovde nedavno raspravljali o zdravstvenoj zaštiti dece, trudnica i porodilja, inače sam mislila da taj zakon nije neophodan i da postojeća zakonska regulativa dobro uređuje njihovu zdravstvenu zaštitu, tada smo konstatovali da najmanje 500 miliona nedostaje za lica iz člana 22. Zakona o zdravstvenom osiguranju, a to su deca, trudnice, porodilje, osobe sa invaliditetom, stariji od 65 godina, izbeglice, raseljeni i da ne nabrajam. To je 16 kategorija stanovništva i za njih država plaća osiguranje. Ta sredstva su već godinama nedovoljna. U samom finansijskom planu Fonda zdravstvenog osiguranja stoji da su sredstva za ova lica iz člana 22. dvadeset puta manja nego što je to neophodno. Amandman je odbijen. Kaže se da je ova aproprijacija od 20 milijardi optimalno planiran. Sigurna sam da delim ubeđenje i uverenje većine poslanika ovde, da ako postoji neka aproprijacija u predloženom budžetu koja je potpuno subjektivno voluntaristički planirana, to je sigurno ova aproprijacija u razdelu Ministarstva privrede od 20 milijardi. Nešto slično je tvrdio i sam ministar na Odboru za finansije kada je rekao da on u stvari ne zna koliko je novca neophodno, a budući da još nemamo ni zakon o stečaju ne zna koliko ljudi će ostati bez posla, misli 20 hiljada. To će sve biti ljudi bez zdravstvenog osiguranja, koji su obuhvaćeni članom 22. Zakona o zdravstvenom osiguranju i ništa nije prirodnije nego da deo sredstava ode u zdravstveni fond. Zahvaljujem.
Na član 7. razdeo 20 i 27 amandman je podneo narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Moj amandman tiče se povećanja sredstava na budžetski Fond za unapređenje energetske efikasnosti Republike Srbije i to sa povećanjem od predviđenih 180 miliona na 500 miliona. Često se kaže da budžetski novac nema boju. Ali, ipak postoji nekakav budžetski novac koji i te kako može da se vidi po boji i novaciz budžetskog Fonda za energetsku efikasnost ima boju štednje. Pretpostavljam da ćemo za nekoliko meseci, najviše šest, imati ovde i rebalans budžeta. Molim ministra, da ovaj amandman ima na umu, pošto je energetska efikasnost, koliko evropska obaveza toliko i neophodnost kod nas, s obzirom na stanje u energetskoj efikasnosti, u korišćenju energije i u nedostatku novih izvora energije. Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine je ustanovila ovaj budžetski fond zakonom i na žalost isto tako zakonom je ukinula Fond za zaštitu životne sredine. S obzirom, da sam rekla da novac ima boju ponekad, moje pitanje za ministra finansija Lazara Krstića. Šta se dešava sa zelenim novcem, sa novcem koji je na osnovu Zakona o zaštiti životne sredine po načelu zagađivač plaća, prestavio obavezu za sve one koji zagađuju životnu sredinu da uplaćuju u budžet? Dok je bilo Fonda jasno se videlo gde je taj novac. Sada znam da je na četiri pozicije ono što treba da se isplati po ugovorima koji su sklopljeni dok je Fonda bilo. Ali, kao što zanemarujemo da nam treba dovoljno novca u budžetskom Fondu za energetsku efikasnost, tako smo zabrinuti zbog nemanje odgovora na pitanje, kako će se odlučivati o trošenju zelenog novca, jer načelo zagađivač plaća, ostaje na snazi tokom 2014. godine. Jako je važno da znamo tačno kolika je vrednost novca koja se na zakonom propisan način prikuplja, ali još je važnije da znamo kako se svaki dinar tog novca troši. Hvala vam.
Ima reč ministar Krstić.
Samo da odgovorim ovo pitanje oko zelenog novca. Znači, imamo naknadu za zagađivanje životne sredine za gradove 1,2 milijarde, za opštine 1,1 milijardu. To je ostvareno do 30. novembra ove godine, a naknada za zagađivanje životne sredine je u budžetu Republike dve milijarde i 103 miliona dinara ostvareno u istom ovom periodu.
Narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Ostaje nedostatak odgovora na pitanje kako će se taj novac, na osnovu čega trošiti, s obzirom da nemamo ni najavljeni budžetski fond za zaštitu životne sredine, a imamo bezrazložnu ukinut Fond za zaštitu životne sredine? Dakle, taj novac bi morao da ide na osnovu projekata, ako hoćete programski, za sanaciju štete i za unapređenje životne sredine. Moje pitanje je – ko će o tome odlučivati unutar ministarstva, bez obzira na iznos novca koji je prikupljen tokom 2014. godine, jer nemamo načina da to vidimo u budžetu? Hvala.
Ministar Krstić. Izvolite.
Znači na nivou opštine i gradova se troši po programima i planovima koje donose individualno opštine i gradovi, iako ne postoji na Fondu, postoji na četiri različite pozicije, 424, 454 itd, na Ministarstvu energetike i zaštite životne sredine. I ići će po konkursima na sličan način kao što je išlo do sada. Ministarstvo će odlučivati o tome. Kada bude bio programski budžet, videće se transparentno, tačno gde se troši, jer to se ne vidi sada, to ste u pravu, u ovom budžetu ovako kako ga trenutno kontiramo. Hvala.
Narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Ko raspisuje konkurs, to je moje ključno pitanje. Ko raspisuje konkurse? Koje telo? Sa kojim nadležnostima za korišćenje novca koji se prikuplja, bez obzira koliko ga prikuplja? Ko to radi?
Reč ima ministar.
Za republički deo novca to radi Ministarstvo energetike i zaštite životne sredine.
Na član 7. razdele 20 i 30 amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Milovanović. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milovanović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi gospodine ministre Krstiću, kolege narodni poslanici, moj amandman i odbijanje Vlade da prihvati ovaj amandman pokazuje karakter ovog vašeg budžeta. Ono što je kolega Cvijan spomenuo da se na sednicama predsedništva priča o hapšenjima, verovatno je samo zaboravio da kaže da se verovatno o ovom budžetu pričalo i na sednicama predsedništva SNS. Zašto ovaj budžet nije ni razvojni i socijalni. Nije razvojni, gospodine Krstiću zato što nema podsticaja za preostalih 104privatnih preduzetnika koliko ih je likvidno u Srbiji. Podsetiću vas da je za samo godinu i po dana rada ove Vlade čak 30.000 privatnih subjekata prestalo sa radom. Nema nameru vaša Vlada da ukine porez na dve godine za novo otvorene firme, nema sredstava za regionalne projekte, nema para za ženski biznis. Vaš budžet nije ni socijalni, to sam pokazao ovim amandmanom, jer ne želite da obezbedite dodatna sredstva u iznosu od 500 miliona za Fonda solidarnosti. Fond solidarnosti je državna institucija koja kroz devet prosečnih plata u Srbiji vrši nadoknadu radnicima koji su kroz stečajne postupke ostali bez posla. Čemu onda služi ovaj vaš budžet, gospodine Krstiću? Služi za subvencionisanje loše vođenih državnih firmi od strane neodgovornih partijskih direktora, za ministre u Vladi Srbije koji su od strane svojih kolega osumnjičeni da rade suprotno interesima države Srbije ili uzimaju proviziju za velike infrastrukturne projekte, za otpuštanje radnika i enormno obeležavanje istorijskih događaja. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Cvijan.
Uvaženi gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, kolega me pomenu o jednom potpuno pogrešnom kontekstu. Dakle, na sednicama predsedništva stranke nismo razgovarali o budžetu, ali ste u pravu, ja ću glasati protiv ovoga budžeta. Glasaću zato što je ovo budžet koji će doneti osiromašenje građanima. Ovo je budžet koji će doneti 60.000 minimum ljudi koji će biti otpušteni sledeće godine. Gde su one investicije koje smo obećavali? Njih nema. Građani sada za ove praznike dižu kredite i iz tog razloga ću ja glasati protiv. Ako se i na neki način obezbedi većina za izglasavanje budžet, pozivam predsednika Nikolića da ne potpiše ukaz o proglašenju ovoga zakona, jer ovaj zakon je dokaz da je palo obećanje za koje smo se borili u predizbornoj kampanji. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Radoslav Milovanović.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi gospodine ministre, da li se na sednicama predsedništva SNS o budžetu, kao što je rekao kolega Cvijan, ali vas pitam i vi mi niste odgovorili – kako planirate dalje da funkcioniše Fond solidarnosti, gospodine ministre? Da li će sada Ministarstvo privrede preuzeti sve nadležno i da li planirate da ukinete taj fond? Šta ćete raditi sa Fondom za razvoj Republike Srbije? Nejasne su vaše tvrdnje i tvrdnje koje iznosi ministar privrede. Znači, da li će sve naplate za kredite za privatne preduzetnike ići preko banaka? Vidim da ste u ovom budžetu predvideli sredstva za subvencionisanje kamata kod banaka za likvidnost banaka i šta planirate u tome. Da li ste svesni težine koju privreda trpi radom ove Vlade u prethodnih 15 meseci? Hvala.
Reč ima Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, moram da se složim sa kolegom iz DS da su u nekim preduzećima u restrukturiranju potrebna određena finansijska sredstva. Potpuno je u pravu kada kaže je bilo u ranijem radu stranačkog zapošljavanja i privilegija. Navešću primer „Tigar“ iz Pirota, onaj deo koji „Mišlen“ nije kupio. „Mišlen“ je platio 50 miliona dinara, te pare nestale za vreme Vlade Mirka Cvetkovića. Iz države je uplaćeno 10 miliona dinara, takođe te pare nestale. Neki visoki funkcioneri Vlade su išli čak i u odmarališta koja pripadaju tom „Tigru“ iz Pirota. Firma je bila pred stečajem. Kad smo promenili direktora i kad smo promenili zastupnika kapitala, danas je „Tigar“ u Pirotu firma koja radi, i to radi izvozni program, uz avanse, 75% proizvodnje je u izvozu a radnici primaju plate redovno. To je razlika između Vlade Mirka Cvetkovića i ove nove Vlade. Znači, ovde novac ne nestaje, nego se koristi za osposobljavanje tih preduzeća da uđu u postupak privatizacije. Kada su u pitanju subvencionisani krediti, nije ovo prvi put da Vlada Republike Srbije subvencioniše kredite za privredu tako što doplaćuje razliku kamate od onih koji uđu u program povoljnih kredita između banaka i komercijalnih kredita. To nije nešto novo, to ste radili i vi. Samo je razlika između vas i nas, što su to dinarski krediti, a i ako su devizni, kurs evra je stabilan. (Predsedavajući: Vreme.) Vi ste u prethodnom periodu davali indeksirane kredite u evrima, ljudi su se zaduživali kad je evro bio 92, 93, 94 dinara, a vraćali su te subvencionisane kredite kad je evro bio 107, 108 dinara. Kažite mi, molim vas, kakva je to onda subvencija? Samo na kursnim razlikama su gubili, plus kamate koje su plaćali. Zato danas imamo toliki broj preduzeća koja su u blokadi. (Predsedavajući: Gospodine Arsiću, 40 sekundi ste prekoračili vreme.) Zato što su morali da pokrivaju kursne razlike… [[Isključen mikrofon.]]
Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović, replika.
Gospodine Arsiću, kažem da vam je isključen ton. Mislim da za subvencije niste u pravu, zato što ste ušli u salu u trenutku kada je bio vrlo zanimljiv momenat. Ja bih samo da vas podsetim šta se ovde desilo. Mislim da ste pokušali sjajnu distrakciju ili političku kamuflažu da napravite pričom o subvencijama kao i juče o klanici u Mladenovcu. Inače su nas zvali građani da kažu da niste baš rekli tačne stvari sinoć. Dakle, ta industrija nije zatvorena, da nije zatvorena, desila bi se ekološka i zdravstvena katastrofa i to moram da vam kažem zbog tih ljudi koji ovo gledaju. To ste sada pokušali isto da uradite, kada mi sve vreme pričamo o zaduživanju i o tome da će ova Vlada zemlju da optereti za 11 milijardi evra, a Mirko Cvetković uspeo za sedam, za četiri godine, vi ćete za dve godine 11 milijardi evra, otpustili ste, tj. novonezaposlenih je 50 hiljada ljudi, 60 hiljada ćete otpustiti. Šta se desilo u sali? Neposredno pred vaš dolazak, da bi ljudi znali šta se ovde dešava, pogledajte ko vam čuva leđa trenutno? Gospodin Cvijan. Dakle, on je malo pre rekao da neće glasati za ovaj budžet i izneo neke vrlo smele i jasne pokazatelje, iako on nije u našoj stranci, našoj političkoj grupaciji, a bio je, ali vi ste rekli tada da je to najveći živi srpski pravnik i čovek koji je zvezda prelaznog roka, a sada taj čovek na naše pitanje, konstataciju o dešavanjima na vašem predsedništvu, ne zato što ste vi stranka ili niste, već zato što nemate pravo da raspravljate o hapšenjima ljudi, ali mnogo vam se otela stvar van kontrole. Počeli ste da verujete u laži iz vaših tabloida. Počeli ste da živite u laži iz vaših tabloida. Čovek kada u to uđe, izgubi kontakt sa realnošću, ovaj amandman nema veze, ovo je replika i razmislite, pogledajte strukturu budžeta, gospodine Arsiću. Pogledajte gde nas vodi ovaj budžet i ova Vlada, pogledajte gde je razvoj ili „r“ od razvoja u današnjoj Srbiji koju vode naprednjaci.
Replika, Veroljub Arsić.
Prvo, što se tiče mesne industrije „Damjanović“. Za ovo što pričam imam dokumentaciju, mene nema potrebe da zovu građani, nego postoji dokumentacija koju su izdavali državni organi, dok su oduzimali dozvolu za rad. Znači, ne možete da kažete da su pogovaranja, ako ih je uopšte i bilo, tačnija od državne dokumentacije. Znači nije bilo reči ni o kakvoj ekološkoj katastrofi, nego o jednom jako perfidnom načinu sklanjanja konkurencije i kada bi sve klanične industrije u Srbiji zatvarali po tom principu, bile bi sve zatvorene. Što se tiče drugih stvari, ko će da glasa za budžet ili neće, to je njegov problem, jer jedna od stvariza koje smo se mi u SNS, izborili jeste da ne postoji više imperativni mandat narodnog poslanika. Da li neko ovde zastupa interese građana za koje su ga građani birali, ili neke druge interese, to je na njegovoj savesti. Ja ću uvek da zastupam interese građana koji su birali i glasali za narodne poslanike, bez obzira za koju političku stranku ili opciju, ne za bilo kakav drugi motiv ili neku drugu odluku, ili bilo šta drugo. Isto tako apelujem na sve narodne poslanike, da se rukovode interesima građana koji su izašli na izbore, interesima građana Srbije, a ne nečijim privatnim interesima. U tome je razlika između nas u SNS koji smo većina i ostatka političke scene u Srbiji.
Hvala. Replika Vladimir Cvijan.
Ja sam morao da se javim za repliku, jer je kolega Borko Stefanović izneo jednu stvar koja nije tačna, ja nisam bio član DS, molim vas, ali poštujem DS. Međutim, potpuno ste u pravu, ja ću se isto voditi interesima građana, ne želim da glasam za budžet koji će nam doneti još oko 11 milijardi zaduživanja i ne želim da učestvujem u politici koja godinu i po dana posle promene vlasti se bazira na tome – e vidi, ovi su nas pokrali, a mogla je prvih 6 meseci i bilo je zanimljivo. Očigledno da zahvaljujući onome ko vodi ovu državu, a znamo tačno na koga mislim, mi smo došli u situaciju da godinu i po dana, serviramo građanima, mi smo dobri, ali ne valja ništa, jer su ovi ostavili krš i lom, ovi prethodni. Gde su investicije? Nema ih. Zašto je otišao „Ferguson“, zašto je dobar deo Kineza otišao i šta je sa aferom 8%? Zapamtite ovo što sam rekao, afera 8% će uskoro biti vrlo zanimljiva. Gde su ti ljudi? Nema investicija, nema para, i otvoreno recimo, zadužićemo se sledeće godine, otpuštaćemo i smanjićemo plate, a ministar Krstićje od jedne nule morao da pravi budžet, a ja za takav budžet neću glasati, a pozivam još jednom predsednika Nikolića da budžet ne potpiše, jer ovo nije budžet, ovo nije Srbija za koju smo se borili. Hvala.
Gospodine Cvijane, ja vas molim, ja vam sugerišem, a vi se ponašajte kako hoćete. Molim vas da vaš unutrašnji problem u stranci, to raspravite na određenom mestu, a kada je reč o budžetu, da o njemu raspravljamo. Reč ima, izvolite.
Poslovnik, član 107. izvinite, ja ovde nisam nijednom pomenuo nijednu stranku. Nemojte da stavljate meni u usta ono što nisam rekao, jer nisam pomenuo nijednu stranku. Ovde razgovaramo o budžetu i ja sve vreme govorim o budžetu, nema investicija, biće otpuštanja, zadužili smo se, biće osiromašenja i smanjenja plata, nema investicija, sem jednog polovnog aviona. To je jedino što sam rekao. Hvala.
Replika, Borislav Stefanović.
Prvo, mislim da, gospodine predsedavajući, kada se stvari kreću u okviru Poslovnika, morate ljude da pustite da govore, naročito kada govore ovako lepe stvari. Ono što je činjenica, nemojte da, gospodine Arsiću, odlazimo van teme, iz ove zaista nesrećne i neželjene situacije, pre svega kreirane ovakvim budžetom. Dakle, 5 inspektora veterine ste smenili. Haos ste napravili i Srbija je na putu da izgubi licencu ili kako se zove ta stvar za EU i izvoz mesa, tarifni broj, i to je istina i to je rezultat vaše vlasti. Za Rusiju smo već izgubili i za mleko, takođe. Četiri direktora ste smenili. To je istina. Imamo budžet, koji je pred nama, i u tom budžetu nema ništa oko razvoja, nema ništa oko zapošljavanja, nema ničega što se tiče napretka države, a vi o napretku pričate. Kada vas pitamo da u ovoj zemlji, osim ekonomskog sunovrata stvorili takvu atmosferu, atmosferu progona i straha, atmosferu napada i blaćenja ljudi, atmosferu u koju vi verujete, vašim tabloidima, atmosferu u kojem, i zato smo pitali - da li je tačno da se preuzimaju nadležnosti državnih organa? Pričate da su neki funkcioneri išli na letovanje. Moguće. Ja ne znam za to. Ali, znam neke funkcionere koji su za vreme bombardovanja dobili stanove od 2 ara u ovoj zemlji, gospodine Arsiću, dok smo mi išli na front. Evo, to je istina. Vi mislite da to neće niko zaboraviti. O tome se radi. Svaki put vas molim izvadite balvan iz svog oka, pre nego što pogledate trn u tuđem.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, voleo bih da mi možemo da razvijemo Srbiju onako kako mi to želimo, ali ne možemo zato što smo morali da pokrivamo gubitke „Agrobanke“, zato što smo morali da pokrivamo parama iz budžeta, odnosno građana Srbije, gubitke „Razvojne banke Vojvodine“. Ne možemo zato što je Grad Beograd zadužen 450 miliona evra, zbog jednog mosta. Hajde da izračunamo koliko je to kilometara autoputa. Ne možemo da razvijamo Republiku Srbiju zato što smo imali jednu malu hiper inflaciju do 2012. godine. Ne možemo da razvijamo Srbiju kako bismo mi hteli, zato što je 400 hiljada ljudi ostalo bez posla za četiri godine, ali barem u jednom delu, dok vadim taj balvan iz oka o kome govorite, video sam da je inflacija ove godine 4%, da je smanjen deficit prilikom spoljne trgovine, video sam da je kurs evra stabilan, da je niži pre nego 18 meseci kada je ova Vlada prvi put izabrana. To su rezultati. To nisu izmišljene priče. To nisu novinarski članci. To su rezultati, koji se vide i osećaju. Rezultati koji daju privredi da pravi svoje planove i da se razvija, a ne da špekulativnim radnjama novac i njihova zarada završava kod nekih drugih, kao što je to bilo ranije. O tome vam govorim. Što se tiče direktora Uprave za veterinu, menjaćemo ih dokle god Republička uprava za veterinu ne počne da radi svoj posao onako kako je zakonom predviđeno.
Na član. 7. razdele 20 i 30 amandman je podneo narodni poslanik Dejan Nikolić. Reč ima narodni poslanik Dejan Nikolić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, vidimo da opada podrška budžetu. Verujem da će nakon ove diskusije podrška biti još manja. Pored problema koji su nastali, postoje problemi kojima se ova Vlada ne bavi već duže vreme, godinu i po dana, a problemi razjedaju naše društvo. Trista hiljada mladih nezaposlenih ljudi stoji u prilogu tome da je zapravo posao broj jedan, nezaposlenost mladih je broj jedan problem u Srbiji. Kada se bavite mladim ljudima, kada se bavite nezaposlenim mladim ljudima, budete svesni činjenice da bez posla nema dostojanstva za mlade ljude, da bez posla nema planova, nema porodice, problem sa natalitetom, da kada se bavite mladim ljudima bez posla u našem društvu ne postoji nikakva šansa za mlade ljude. Nezaposlenost mladih znači veća izdvajanja, veća socijalna izdvajanja iz budžeta. Nezaposlenost mladih ljudi znači manje para u budžetu, koje bi mogle biti utrošene za dalje zapošljavanje. Da ne govorim o tome da je nezaposlenost mladih ljudi uzrok mnogih drugih problema koji razjedaju naše društvo. Moj amandman podrazumeva ili zapravo otvara ovu temu, a locira četiri milijarde sa konta za otpuštanje na konto aktivnih mera zapošljavanja sa akcentom na prvi posao, sa akcentom na pomoć u sticanju iskustva. Prva prepreka na koju naiđu mladi ljudi, danas kada završe školu, je manjak iskustva. Poslodavci traže mlade ljude, odnosno traže radnike sa iskustvom. Poslodavci ne računaju iskustvo koje su mladi ljudi stekli u školi. Poslodavci ne računaju iskustvo koje mladi ljudi stiču volontiranjem. Volontiranje u našoj zemlji ne funkcioniše. Mladi ljudi u našoj zemlji nemaju nikakve benefite od volontiranja. Ovaj zakon smo promenili 2009. godine i bolji je nego što je bio prethodni. Ako na ovaj amandman dodate i promenu nacionalnog okvira kvalifikacija i kompetencija, da usaglasimo nastavne i studijske programe sa tržištem, da naše obrazovanje ne proizvodi nezaposlenost. Možemo mladim ljudima pružiti šansu u ovoj zemlji, jer to je jedino što oni traže, ne ugovor u ruke, šansu.
Na član 7. razdele 20 i 51 amandman je podnela narodni poslanik Bojana Božanić.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Poštovani ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, DSS podnela je amandman da se uvede nova ekonomska klasifikacija 621, koja je postojala u prethodnom budžetu, i to u delu Ministarstva privrede, odnosno turizma, za nabavku, odnosno za obezbeđivanje sredstava za razvoj turizma prema posebnim master planovima i raspisanim konkursima u iznosu od 300 miliona. Smatram da je to izuzetno važno, iako u obrazloženju stoji da Vlada nije zainteresovana za ulaganje u turizam i ova privredna grana ne predstavlja prioritet u radu Ministarstva privrede. Molila bih da mi ministar finansija to objasni, s obzirom da drugog ministra nema. Sredstva koja su opredeljena za mašine i opremu od 947 miliona su u stvari planirana samo za šestosednu žičaru na Kopaoniku, izgradnju letnjih dečijih igrališta, koja su planirana u tri planinska centra još od prošle godine. U svakom slučaju, smatram da je turizam jedna od razvojnih šansi Srbije. Imamo planinski turizam, gradski, banjski, seoski u okviru tih svih vidova turizma, zdravstveni, sportski, kulturni i ono što nam danas treba u ovom užurbanom svetu brze komunikacije jeste taj kratak „siti brejk“, znači period i vreme kada ljudi mogu brzo da se odmore na nekoj od naših planina ili u nekoj od naših banja. Sve u svemu, pored marketinga, ovde nedostaje infrastruktura. Mislim na puteve, mislim na aerodrome, a onda posle togavodovod, kanalizacija, internet itd. Ukoliko država kroz podsticajne mere ne bude planirala pomoć u izgradnji infrastrukture za turističke centre, svakako ne možemo naše potencijale staviti u funkciju održive ekonomije i na taj način unaprediti privredu, jer svakako sa razvojem turizma, koje je perspektivna grana kod nas i koja je samo u prethodnoj godini imala rast od 12%, bez nekih posebnih ulaganja, ne možemo unaprediti. Ona takođe generiše i druge privredne grane. Imamo saobraćaj, trgovinu, ugostiteljstvo, građevinsku industriju, što je vrlo važno. Mislim da pored toga, što u čitavom svetu imamo razvoj turizma, on je po učešću BDP sa sedmog prešao na treće mesto, a mi se u Srbiji toga lako odričemo. Mislim da ga treba stimulisati i mislim da treba da vratimo ovu ekonomsku klasifikaciju 621 u budžet.
Na član 7. razdele 23 i 37 amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Pejčić.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, kada je bila rasprava u načelu, gospodine ministre, vi i premijer Ivica Dačić govorili ste da će ovaj budžet uticati na standard građana, da će morati da se štedi, da će racionalno i realno da se troše sredstva. Međutim, neke stvari i primeri u ovom budžetu vas demantuju. Tako u članu 7, a odnosi se na Ministarstvo pravde i državne uprave, razdeo 23, funkcija 111, program 601, projekat 001, ekonomska klasifikacija 451, iznos 270 miliona dinara. U prošlom budžetu, budžetu za 2013. godinu, ova cifra nije postojala i mi vas pitamo – za šta je namenjeno ovih 270 miliona? Složićete se sa mnom, nije uopšte mala cifra. Verovatno za određene subvencije, administracije, ali očekujemo od vas odgovor i recite nam za šta su namenjena. Hteli smo da ova sredstva prebacimo na resor Ministarstva sporta i omladine, vezano za kapitalne investicije i izgradnje sportskih dvorana u ruralnim i siromašnim sredinama. Na taj način bi se postigao višestruki pozitivan efekat, pre svega, animirala bi se omladina, uključivali bi se u nove klubove. U uzrastu preškolskog i osnovnoj školi mnoga deca imaju deformitete. Na taj način bi se postigao taj zdravstveni efekat zato što bi imali mogućnost da koriguju te svoje efekte. Migracija bi se sprečila, mnoga omladina, mnogi zainteresovani za bavljenje sportovima ostali bi tu na selu u ruralnim sredinama. Znači, to su sve pozitivni efekti zbog čega smo mi podneli ovaj amandman. Ja vas na kraju pitam - da li vam je bitna subvencija administracije, tj. da administracija pojede ova sredstva ili vam je bitnija sreća deteta? Zahvaljujem.
Na član 7. razdeo 24. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. razdeo 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marija Obradović, Vesna Jovicki, Vesna Milekić i Dubravka Filipovski. Reč ima narodni poslanik Vesna Jovicki. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Amandman su podnele članice Ženske parlamentarne mreže, a u skladu sa jednim od ciljeva Ženske parlamentarne mreže, a to je ekonomsko osnaživanje žena, posebno žena u ruralnim područjima, onim ženama koje se bave poljoprivedom. Amandman se tiče Fonda za podsticanje razvoja poljoprivredne proizvodnje i subvencija koje se dodeljuju iz fonda, gde mi tražimo da se posebno vodi računa o tome da će koristi od ovog fonda imati podjednako i žene i muškarci, a u skladu sa zastupljenošću u ovom sektoru. Naime, žene koje se bave poljoprivredom imaju otežan položaj zbog njihovog nejasnog statusa, jer su one često pomažući članovi u poljoprivrednim domaćinstvima, a statistike pokazuju da oko 19% žena jesu nosioci poljoprivrednih gazdinstava u našoj zemlji. Imamo podatke da u nekim područjima gde su ti podaci razvrstani po polu, žene koje su, recimo, nosioci 20%, pa čak i više poljoprivrednih gazdinstava, dobijaju samo 2% subvencija. Ovaj amandman je odbijen, a u obrazloženju stoji da Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, koje propisuje pravilnike o uslovima i načinu o ostvarivanja na prava na podsticaje i subvencije, praktično treba ubuduće da povede računa o tome da je potrebno ulagati u šanse za zapošljavanje žena, infrastrukturu i socijalne usluge u seoskim područjima, dati podršku ženama koje imaju registrovana poljoprivredna gazdinstva i proizvodnju, jer im je imovinski status nejasan, jer imaju otežan izlazak na tržište. Takođe, treba posebno ulagati u sredstva za ispitivanje potreba ovih žena, kao i utvrđivati prepreke koje postoje u njihovim poslovima, jer se one sa tim suočavaju svakodnevno, a u skladu sa tim onda i predlagati adekvatne programe za poboljšanje njihovog položaja.
Reč ima ministar Krstić. Izvolite.
Hvala. Dakle, suštinski podržavam ovaj amandman. Međutim, samo da objasnim, konkretan tekst amandmana i šta traži, da se vodi računa način na koji se dodeljuju poljoprivredne subvencije je nemoguće implementirati kroz zakon o budžetu. Postoji Zakon o dodeli poljoprivrednih subvencija po kome se određuje na koji način se zapravo dodeljuju subvencije registrovanim poljoprivrednim gazdinstvima. Registrovana poljoprivredna gazdinstva, možemo znati da li su registrovana na ime nekog ko je muškog ili ženskog pola, to zna Ministarstvo poljoprivrede. Međutim, način na koji se raspoređuju jeste po, recimo, broju grla, po broju živine itd. te je time opredeljen ključ kojim se dodeljuju subvencije, te nije moguće usvojiti ovakav amandman u zakon o budžetu, jer je to definisano drugim zakonom. Ono što ja predlažem, a u kontekstu izrade strategije o rodnoj ravnopravnosti, na kojoj verujem da radite, u kojim elementima je moguće u regulisanju politike odrediti, opredeliti sredstva na način koji garantuje rodnu ravnopravnost, u kojima je to odmah moguće učiniti, u kratkom roku, srednjem roku itd. U međuvremenu, ono što bih savetovao i što smo i u našim diskusijama imali jeste da ad konto ovog konkretnog amandmana, ako baš oko poljoprivrednih subvencija postoji interesovanje, može se uputiti zvaničan dopis ili upit Ministarstvu poljoprivrede. Verujem da ne bi postojao problem da se vidi ko je tačno u tim domaćinstvima, kako su registrovana itd. U ovom kontekstu bi to bila informacija, ali u smeru toga da povećavamo tu transparentnost i tamo gde je to moguće praktično i suštinski da se vremenom ugrađuje u legislativu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vesna Jovicki, replika.
Zahvaljujem se ministru na ovom odgovoru. Članice Ženske parlamentarne mreže će uraditi sve da stupe u kontakt sa nadležnim ministarstvom i pronađu adekvatne načine rešavanja upravo ovih problema koje sam iznela.
Hvala. Na član 7. razdeo 24. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Kasalović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 7. razdeo 24. amandman je podnela narodni poslanik prof. dr Ružica Igić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ružica Igić.
Poštovani ministre, koleginice i kolege, amandman koji sam podnela odnosi se na sredstva koja su opredeljena za Budžetski fond za šume. Želim da ukažem na sledeće. Budžetski fond za šume izgubio je jedan značajni priliv na osnovu toga što ste prošle godine doneli zakon po kome se ukida naknada za opšte korisne funkcije šuma, koja je iznosila 0,025% od prihoda svih proizvodnih lica, a koji je ukupno iznosio u budžetu Republike Srbije oko dve milijarde dinara za kompletnu svotu. Ovaj deo je za ovu godinu planiran za Budžetski fond za šume u iznosu od 510 miliona dinara. Ukazujem i na to da su prošle godine ova sredstva bila planirana na nivou od 810 miliona dinara, a istovremeno, pre tri godine, 2011. godineBudžetski fond za šume iznosio je 594 miliona dinara. Znači, više smo davali tom budžetskom fondu 2011. nego što planiramo sada 2013. godine. Stanje srpskih šuma je veoma zabrinjavajuće. Generalno, naše šume su panjače, uglavnom sečene posle Drugog svetskog rata. Situacija u šumarijama nije sjajna. Šumski putevi su u katastrofalnom stanju. Svako od nas ovde trebalo bi da posadi bar tri drveta koliko to drveće proizvodi kiseonika koji nama treba. Ovakvim načinom i ophođenjem prema šumama imamo situaciju da nam šumarije propadaju, da šumski putevi propadaju, da nam propada drvo, da imamo najezdu gubara, intenzivno sušenje šuma i samim tim, imamo veoma loše stanje u šumarstvu. Molim vas da razmotrite na koji način može da se poveća ova cifra i da se na neki način reši ovaj problem koji vlada u šumarstvu. Hvala.
Na član 7. razdele 24. i 28. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Kitanović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Nenad Kitanović.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom URS, kao i u proteklih nekoliko, pokušavamo da na bilo koji način pospešimo poljoprivredu o kojoj smo govorili kada se sastavila ova Vlada. Drago mi je da još među nama postoji i u poziciji neko ko je dosledan u tome. Ovaj amandman je predviđen da reši one probleme koji su najevidentniji u manjim gazdinstvima, da povećamo direktna plaćanja od šest na devet hiljada dinara gazdinstvima koja su do pet hektara, mlađi od 40 godina i koji su nosioci tih gazdinstava, naravno, žene. Gospodine Krstiću, moram da vas zamolim u ime minimum 45.000 gazdinstava koji su u ovom opsegu koji sam pomenuo, ovo nije politička borba. Ovo je borba nacionalnog interesa za koju sam ja lično i naša stranka URS bili od početka. Pitam vas zašto rušimo nešto što je ova Vlada već donela pre rekonstrukcije? Zašto hoćemo da srušimo nešto što je gospodin Knežević sa gospodinom Mlađanom Dinkićem to već doneo? Ja sam bio za takvu vladu, gospodine Krstiću. To su interesi ne moji, ja sam inače poljoprivrednik, znači mnogih ljudi koji jedva egzistiraju, a mi još uvek nemamo mogućnosti da im pomognemo. Nažalost, imam 45 godina, to su pričali u DS, u SPS i za vreme Josipa Broza Tita, mi danas moramo naći vremena. Hvala vam.
Hvala vama. Na član 7. razdeo 25 amandman je podneo narodni poslanik Mladen Grujić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Mladen Grujić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, ovo mi je 10. ili 11. put da učestvujem u donošenju budžeta. Rebalans ne računam. Iskustvo mi kaže da svaki poslanik ima neki lični interes kada podnosi amandman. Time ne mislim ništa loše da kažem, jer jednostavno poslanik iz, na primer, Kuršumlije traži više para za lokalnu gimnaziju, poslanik iz Sente traži više para za dom zdravlja u Senti i sve tako. To je sve normalno. Evo i ja ovaj amandman podnosim isključivo iz ličnog interesa, s tim što sam taj svoj lični interes ostvario pre tačno 24 godine, kada sam diplomirao i kada sam otišao na praksu u inostranstvo i koje se posle pretvorila u stalan posao u KPMG u Milanu, u Italiji. Vama iz Mekenzija ne trebam da kažem koliko je bilo nemoguće dobiti taj posao da ga nisam dobio preko razmene studenata. Danas je moja moralna obaveza da probam da stvorim uslove da neko drugi dobije šansu koja je meni onomad pružena. U predlogu amandmana sam predložio da se odvoje sredstva, oko 14 miliona dinara, za finansiranje Organizacije za razmenu studenata tehnike IAESTE, a kao način predložio sam da se skine deo novca iz nuklearnih objekata Srbije. Ako se vi ne sećate, nuklearni objekti Srbije, to su oni što su iz državnog budžeta pre godinu i po dana kupili direktoru zimski i letnji auto. Molim vas, šta je bitnije u Srbiji, da direktor nuklearnih, kako se već zove, vozi zimi „Mazdin“ džip, a leti „Hondu akord“, voli japanske aute, ili da 280 studenata ode na praksu u inostranstvo? Da li vi znate da 69% studenata u Srbiji nikada nije bilo u inostranstvu? Da li ste vi svesni koliko je to zastrašujući podatak? Ne kažem da je u inostranstvu sve bolje, ali to inostranstvo ima materijalne dokaze da neke stvari znaju bolje od nas. Gospodine ministre, vi ste na mestu ministra došli jer ste to zaslužili i završili ste školu u inostranstvu. Iskustva ste sticali u Mekenziju. Zašto da ja i vi uskraćujemo nekoj drugoj deci, nekim drugim studentima pravo da steknu znanje u inostranstvu, kada smo nas dvojica svoje karijere, bazirali činjenice na činjenici da nam je u nekom momentu u životu neko omogućio da radimo van granica Srbije i da učimo pored boljih od nas? Ne znam da li u vašem okruženju ima nekog ko je nekada išao na neku studentsku praksu da biste ga pitali, razmislite, šta bi, na primer, nekom studentu fizike više valjalo, da ode na praksu u Oslo, u Norvešku ili da ga pošaljemo u nuklearne objekte u Vinči, gde može da na parkingu preduzeća vidi dva direktorova auta? U odgovoru koji ste mi dali piše samo jednostavno: Ministarstvo prosvete ne predviđa finansiranje razmene studenata. Mislim da to nije dobar odgovor i interesovalo bi me da li postoji bilo koji način da promenite vaše mišljenje? Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Krstić. Izvolite.
Dakle, kao što sam rekao, upravo čitam detaljno obrazloženje i ovo smo proverili sa Ministarstvom prosvete i nauke i unutar sredstava koja su njima opredeljena. Oni su odredili prioritete, tako da u vezi sa tim je i predlog budžeta i, nažalost, odbijanje ovog amandmana. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Dejan Radenković. Izvolite.
Hvala. Upravo sam hteo da podržim amandman kolege. Jednostavno, trebamo onda uzeti u obzir… Ja sam čovekkoji dolazi sa ekonomskog fakulteta, mi smo tamo imali AIESEC, koji se takođe bavio tom međunarodnom razmenom studenta i ja kao aktivista kada sam studirao prošao sam kroz te mnoge programe, projekte i nisam stigao da odem na razmenu studenata. Oni koji su bili, imali su velike koristi od toga. Neki su se tamo i doobučavali, usavršavali i mislim da o tome treba razmišljati u nekoj perspektivi, da se ta udruženja studenata, te organizacije stvarno sistemske reše i isplaniraju u narednim periodima kroz budžet. Mi smo se snalazili, dovijali i molili kroz neke razne načine i metode da pokušamo na neki način da odemo i da učestvujemo kada se održavaju i ti skupovi i seminari te međunarodne organizacije. Ovo neka bude samo jedna grudvica koja će da pokrene lavinu. Ne mislim na lavinu u negativnom smislu, ali da jednostavno vidimo da to u nekim od narednih perioda trajno rešimo. Mislim da možemo da napravimo neku preraspodelu sredstava upravo kroz uštedu i kroz racionalizaciju svega onoga što je bilo negativno u prošlosti kada je upitanju nauka, da nam sredstva ipak idu u pravom smeru, a ne da se troše na neke, ovo što se ovih dana spominje u medijima, da ne budem tendenciozan i ličan ovih dana, pošto me optužuju da sam ličan, ali vreme će pokazati ko je šta radio i na šta su se trošile pare, a nismo ih trošili u prave svrhe, tj. na student i na njihovo usavršavanje. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Mladen Grujić. Izvolite.
Zahvaljujem kolegi Radenkoviću na podršci. Dozvolite mi samo da naglasim da organizacija o kojoj je govorio se zove AIESEC, koja tradicionalno se finansira sama. Ipak se radi o studentima ekonomije, a ovde sam pokušao da podržim IAESTE, studente tehnike koji, po definiciji, nisu baš najsposobniji kada su u pitanju organizacije oko novca. Baš zato sve države EU podržavaju organizaciju IAESTE, a AIESEC se finansira sam. Žao mi je što mi ne možemo da se nađemo među tim državama koje podržavaju svoje studentske organizacije, ali dobro, Bože moj,ne podržavamo ni mnoge druge možda i pametnije stvari. Hvala.
Hvala. Na član 7. razdeo 25 amandman je podnela narodni poslanik Snežana Stojanović Plavšić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Snežana Stojanović Plavšić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane koleginice i kolege, podržaću amandman kolege Grujića, ali neću sada, nemam vremena da trošim na obrazlaganje toga. Dame i gospodo, evo jedne dobre vesti. Ministre, zahvaljujem vam zaista ne samo u ime poslaničke grupe URS i svoje ime, nego u ime čini mi se da mogu da kažem čitave Srbije, jer ono što smo uradili ovim amandmanom jeste podrška razvojne šanse Srbije. O čemu se radi? Ovo je amandman koji obezbeđuje Petnici stabilno finansiranje bar u ovoj godini i u ovom budžetu u iznosu od 30 miliona dinara. Ovo je amandman kojim država kaže – ne, Petnica ne mora da moli za novac. Ne, ne mora svaki ministar prosvete ili nauke da ide u Petnicu da se slika, a da zatim pušta ljude iz Petnice da dolaze i da ga sto puta mole, kako bi neki novac dobili. Ovim amandmanom država kaže – da, Petnica je briga države i ne, ne treba Megatrend da nam finansira Petnicu. Zato je važno ovo što smo uradili. Ja vam zahvaljujem što ste dali priliku meni lično i URS da budu prvi koji će u budžet jasno i glasno staviti Petnicu. Zašto je to važno? Ne samo zbog ove godine, nego i zbog godina koje dolaze, jer se nadam da se više niko nikada neće ohrabriti da iz budžeta izbaci Petnicu. Zaista je ponižavajuć položaj u koji je dovedeno 40.000 polaznika Petnice i 2.000 bar onih koji su je pohađali prošle godine. Međutim, ono čime ja nisam zadovoljna to je, svakako, iznos koji smo opredelili Petnici. Dozvoliću, u recimo kontekstu rasprave koju smo od pre podne vodili, da je veliki rat jako važan za promociju Srbije i za obeležavanje prošlosti i država kaže – da, spomenici su nam važniji od dece i od budućnosti. Ali, ministre, ja vas pitam, ovo je vaš budžet, koliko puta su važni? Pet puta, tri puta, osam puta. Ne, 20 puta su veća sredstva koja se izdvajaju za veliki rat, nego sredstva koja se izdvajaju za Petnicu. Time ne možemo biti zadovoljni i ja vas sve pozivam da u narednom budžetu Petnica ima ne 30, nego bar 100 miliona, jer ona to zaslužuje. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Krstić. Izvolite.
Samo da budemo vrlo jasni, pošto ste imali jednu nekonzistenciju. Nisam ni pretendovao da se javim o tome što ste rekli, pošto ste prvo rekli da je URS prvi koji je stavio Petnicu u budžet, a onda da je ovo moj budžet za onaj deo koji ne valja. Samo hoću da ukažem na to. Vaš budžet je ove godine, kada je sve o čemu ste pričali, se zapravo dešavalo. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Snežana Stojanović Plavšić.
Pa ne, vidite ministre, jesam ja pogrešila, ali pogrešili ste i vi. Nije budžet ni vaš ni naš. Budžet je Republike Srbije i građana Srbije. Ali, ja sam vama zahvalila da i vi i ja smo zaslužni što se Petnica ove godine našla u budžetu. Ja sam vam zahvalila na samom početku. Ja mislim da je to važno. Danas ste vi ministar finansija, danas sam ja poslanik, sutra će biti neko drugi. Ali ono što je važno, to je da se Petnica prvi put jasno i eksplicitno našla u budžetu. Jer, kao što sam rekla, ni jedan dosadašnji, a složićete se da to ne treba da bude prevashodno ni briga ministra finansija, ni onog koji je bio pre vas, ni vas. Vi ste slučajno polaznik Petnice i vi slučajno znate o čemu se radi. Zahvaljujući tome vi ste imali razumevanje da ovaj amandman prihvatite. Ali, ne mora svaki ministar finansija da zna svaki detalj. Onaj ko mora da zna, to su ministri obrazovanja, ministri nauke, a niko od njih do sada nije rekao da Petnica jeste njihov prioritet. Ja sam pre dva meseca postavila pitanje ministru prosvete šta će uraditi za stabilno finansiranje Petnice? Znate šta mi je odgovorio? Odgovorio mi je da je Petnica prioritet Ministarstva obrazovanja i nauke. Kada je budžet došao, ja nisam videla da je Petnica prioritet, nego sam videla da će opet Petnica morati da moli za novac. Ja zaista mislim da je to ponižavajuće i degradirajuće i da je to nešto što ne smemo dozvoliti, ako želimo da mladi ljudi poput vas i poput sve dece koja su polaznici Petnice, zaista vode Srbiju. Jer oni odlaze u svet, oni su kvalifikovani da studiraju i predaju na najprestižnijim svetskim univerzitetima, oni se Petnici vraćaju, ali nažalost Srbiji se ne vraćaju, jer treba da rade sa diplomom srednje škole kao vi. Da bi se Srbiji vratili, važno je da Srbija kaže – da, Petnica je naša. Zato mislim da je ovaj amandman važan.
Hvala. Reč ima ministar Krstić.
Ne pretendujem na to da sam ja to stavio u budžet i samo hoću da vam skrenem pažnju da je vaš amandman, a bilo je i drugih amandmana samo iz tehničkih razloga, nisu bili identični koji su tako prihvaćeni, prihvatila Vlada Republike Srbije u kojoj sede svi ministri i da je to stav Vlade Republike Srbije, a ne moj lični. Ne iz razloga što jesam ili nisam bio polaznik. U krajnjoj liniji, ja se nadam da će ga i čitava, kao amandman, Narodna skupština izglasati. Samo sam hteo da i to raščistimo. Hvala.
Na član 7. razdeo 28, amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gorica Mojović, Vesna Marjanović i Maja Videnović. Reč ima narodni poslanik Gorica Mojović.
Ovim amandmanom bilo je predloženo da se sredstva koja su predlogom budžeta bila namenjena za obeležavanje godišnjice Prvog svetskog rata u iznosu od 680 miliona preusmere na programe i projekte. Moram da kažem da smo vrlo pažljivo radili ovaj amandman. Nekih 533 miliona smo raspodelili na skoro 20 pozicija. Onda je ovaj amandman, kao i drugi amandmani koji su se ticali kulture i informisanja postao besmislen, jer je u međuvremenu stigao amandman Vlade. Ovo nije amandman, ovo je potpuno novi budžet. Ovo slučaj bez presedana u parlamentarnoj praksi. Dobijete predlog budžeta, a onda Vlada napravi amandman kojim u potpunosti izmeni taj budžet i na taj budžet poslanici nemaju pravo da reaguju i svaki amandman postaje besmislen. Sada bi ja, valjda, trebalo da budem zadovoljna, zato što je ovaj amandmanski budžet u najvećem delu, u dobrom delu sledio logiku i našeg amandmana, sledio logiku i primedbe koje smo iznosili na Odboru za kulturu da je neracionalno planirati da se skoro 25 miliona evra potroši na investicije i mašine i opremu, jer to, verujte mi, ne može ni „Srbijagas“ u jednoj godini da potroši, a nije poznat baš po tome da poštuje javne nabavke. Naravno, Ministarstvo je to uvažilo i ta sredstva namenjena za investicije preraspodelio uglavnom na programe i projekte. Ali, i tu ima jedan problem i ne mogu da budem zadovoljna kako je to učinilo. Ako pogledate tu preraspodelu, npr. i za zaštitu kulturnog nasleđa i za savremeno stvaralaštvo, ima po 11 miliona, po devet miliona, po 17, 25 itd, ali zato za jednu poziciju koja se zove izdavaštvo i književno stvaralaštvo 306. miliona. Zašto? Zašto je ostalo 620 miliona za obeležavanje Prvog svetskog rata? (Predsedavajući: Vreme.) Samo da završim. Bez obzira što su ovde povećana sredstva za programe, neće imati ko da ih realizuje, jer smo zabranili nova zapošljavanja i limitirali angažovanje po Ugovoru o kulturi do 10%. Hvala.
Hvala. Na član 7. razdeo 28, amandman sa ispravkom je podneo narodni poslanik Saša Milenić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, ja sam Saša Milenić, jedan od dobronamernih, naivnih i glupih građana Srbije, koji nema neku realnu političku moć, ni neko stvarno bogatstvo, ali imam iskreno uverenje da je Republika Srbija parlamentarna demokratija zasnova na Ustavu i zakonu. Iskreno verujući u to, znam da možda na tarabi može koje šta da stoji napisano, ali nipošto ne i u Ustavu i zbog toga vrlo ozbiljno, doslovno shvatam sve ono što u Ustavu piše. Tako i podatak da je ovo najviše predstavničko telo građana Republike Srbije snabdeveno ekskluzivnim pravom da isključivo ono donosi budžet Republike Srbije. Zbog toga sam pomislio dobronamerno da ima smisla delovati amandmanski na Predlog budžeta, rezdeo 28. o kulturi, dosta vremena je utrošeno sa moje strane i od strane poslaničke grupe da se ovako kompleksan amandman predloži. Koliko sam glup shvatio sam juče na sednici Odbora za kulturu kada sam shvatio da smo amandman podnosili na tekst koji se zove Predlog zakona o budžetu. A ovo je u stvari budžet za kulturu. Vlada je iskoristila pravo da podnese amandman kojim je potpuno promenila u celini i konceptualno Predlog budžeta za kulturu, a mi nemamo prava amandmanskog delovanja na amandmane, pa smo ostali bez prava amandmanskog delovanja na budžet o kulturi. Toliko sam regredirao i još nosim magareće uši od juče da ponovo čitam Erazma i Pohvalu ludosti, zato što znam da su u lažu kratke noge, manipulativnom tehnikom se ne stiže daleko, a kada taj dan sudara sa stvarnošću bude došao, ispostaviće se da je manipulativna mudrost bila ludost, a ova moja glupa naivnost, zapravo mudrost. Ali će tada biti kasno za dobronamerne sugestije, kao što je to želeo ovaj amandman.
Na član 7. Razdeo 30 amandman je podnela narodni poslanik Ranka Savić. Na član 7. Razdeo 30 amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Izvolite.
Evo još jedan u nizu amandmana koji pokušava da ispravi nešto što je predviđeno ovim budžetom. Meni je ovo peti budžet za redom. Na jedan te isti član zakona, na jedan te isti način pokušavam da skrenem pažnju na nešto što se zovu rad određenih organizacija od posebnog značaja za društvo i za državu u celini. Naime, radi se o boračko-invalidskim organizacija, o onim organizacijama koje u svom radu u velikoj meri amortizuju nedostatak razumevanja društva i države kada je u pitanju nešto što se zove potrebe ljudi koji su branili državu kada je to bilo potrebno i kada ih je država pozvala da učestvuju u odbrani njenih granica. Iz godine u godinu sredstva koja se izdvajaju za sedamdesetak republičkih organizacija, najznačajnija od tih organizacija je Save boraca, to je SUBNOR, međunarodno priznata organizacija, su sve manja i manja i sve to ne bi bilo ništa strašno da celim predlogom ovog budžeta se ne vidi da postoji mnogo prostora za povećanje tih sredstava, kada su u pitanju ove organizacije. Naravno, ranije sam pokušavao, s obzirom da osobe sa invaliditetom i organizacije koje okupljaju osobe sa invaliditetom dobijaju iz sredstva iz igara na sreću, jedan procenat, itd. Čak smo i tu pokušavali da napravimo određene intervencije. Međutim, jednostavno nije bilo sluha, nije bilo razumevanja, kao i sve ono što se tiče onih ljudi koji su branili ovu državu i da nema sluha i razumevanja za njihove potrebe, evidentno je da nema ni za ovo. Ovog puta sam uložio amandman na razdeo gde su određena sredstva od 15 milijardi i 115 miliona za osnovna prava i odgovor Vlade da bi se sa time ugrozila osnovna prava, prosto ne stoji. Zašto ne stoji? U nekoliko pitanja u proteklim sednicama ja sam skretao pažnju na ukidanje prava vojnih invalida i negde u protekloj ovoj kalendarskoj 2013. godini hiljadu rešenja je ukinuto. Samim tim stvoren je prostor gde je višak para, gde su pare mogle da se opredele i na drugu stranu. Naravno, u tom budžetu nije predviđeno je, koristiću preostalo vreme poslaničke grupe, i nije objašnjeno da se iz tih sredstava izdvaja i za održavanje groblja, memorijala širom sveta, negde oko stotinak memorijala koje Ministarstvo vodi i održava za razne proslave, razne svečanosti itd. Lično sam smatrao da bi ovde mogla da se napravi jedna intervencija. Razumem, gospodine ministre, da vi ovde nemate ovlašćenja da prihvatite jedan ovakav amandman, kao nijedan amandman od nas poslanika i da mi ovde, prostim jezikom rečeno, mlatimo praznu slamu i ispunjavamo naše želje da želimo da dokažemo da se izborimo za određene grupacije, bilo da je u pitanju kultura, prosveta itd. Međutim, apelujem na vas da razmislite malo o ovom amandmanu, da li je moguće prihvatiti jer iz tekućih sredstava rada Ministarstva rada, na šta se odnosi ovaj amandman, ima prostora za poboljšanje uslova za rad organizacija koje su veoma značajne kada su u pitanju odnos države i korisnika. One su amortizacioni faktor koji okuplja veliki broj učesnika ratova, koji su pre svega socijalna kategorija, bar su tako podvedeni ovde, a ne zaslužuju to da budu. Značaj tih organizacija treba sagledati i u sledećoj godini sa aspekta da se jubilarna stota godina od Prvog svetskog rata, posebno vidim u raznim razdelima predviđena sredstva za proslave i organizacione stvari, pa da i ovim ljudima malo damo na značaju i neki prostor da mogu da osete da država misli o njima, pogotovo što nekoliko godina pokušavam da dođem do Zakona o boračko-invalidskoj zaštiti. To je nemoguće i ovde očigledno ne postoji politička volja da se o njemu misli i razmišlja i zato mislimo da bi ovakav jedan potez usvajanja amandmana doveo do približavanja stavova i potreba svih tih ljudi koji su branili ovu državu i okrenuo se pogled prema državi da ona nije tek tako lako digla ruke od njih, iako su oni za svoju državu dali najviše što su mogli. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Mladen Grujić.
Gospodine ministre, vidim da će i amandman mog poštovanog kolege biti odbijen i ako mogu da vas zamolim, a srešćemo se sigurno na rebalansu budžeta koji je neminovan, da vidimo da se odvoje neke pare za budućnost zemlje, za studente i za prošlost zemlje, za ljude koji su se borili za nju. Slaba nam je ova sadašnjost ako ne vodimo računa o prošlosti i budućnosti. Hvala.
Na član 7. razdeo 30 amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović.
Hvala gospodine Arsenoviću. Cilj ovog amandmana je da se drugačije raspodele sredstva, sve u okviru istog razdela 30, a to je Ministarstvo rada, zapošljavanja i socijalne politike i to onaj deo u okviru budžeta koji je namenjen za adaptaciju nevladinih organizacija i da se taj iznos umanji za 100 miliona dinara i da se ta sredstva preusmere na neke druge ekonomske klasifikacije i to na dve. Prva promena ili 80 miliona dinara da se usmere za nabavku nove savremenije opreme za korisnije u ustanovama za domski smeštaj, invalidnih, starih i lica sa mentalnim teškoćama. To je oprema kao što su električni kreveti, hidroaulični podizači kolica, druga pomagala. To je prva izmena. Druga je da se deo sredstava usmeri, i to 20 miliona dinara od ove sume, ka stručnom usavršavanju radnika u socijalnim ustanovama, ustanovama koje pružaju socijalne usluge. Zašto? Zato što danas stručni radnici i saradnici i ostali zaposleni u toj oblasti nemaju stručno usavršavanje, nego i ukoliko se organizuje usavršavanje onda oni snose te troškove i možete da zamislite kada je mala plata da ljudi veoma teško izdvajaju za svoje stručno usavršavanje i onda to ima i te kako posledice na usluge i njihov rad. U obrazloženju ste objasnili, a to i znam za šta su usmerena i koje se organizacije finansiraju na tom razdelu 481 i da ima lokalnih samouprava koje zaista imaju lokalna udruženja osoba sa invaliditetom i druge socijalno humanitarne organizacije. One pružaju usluge. Međutim, imate neke lokalne samouprave u kojima zaista ne postoje udruženja građana koja imaju kapacitet da pružaju kvalitetne usluge i zato smatram da je ovde neopravdano velika suma novca izdvojena, a da imamo ustanove sa domskim smeštajem gde nemate adekvatnu opremu ili gde je oprema stara preko 30 godina. Hvala.
Na član 7. razdeo 33 amandman je podnela narodni poslanik Jadranka Joksimović.
Veoma sam neprijatno iznenađena odgovorom koji sam dobila od Ministarstva, da ovaj amandman nije u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu, a ja ću vam reći da sam ovaj amandman podnela kao predsedik Odbora za kontrolu službi bezbednosti, s obzirom da smo se svi u Odboru, članovi Obora složili da je ovo amandman koji će ići kada bude budžet na dnevnom redu. Nismo se sastali kao odbor. Nismo imali mogućnosti i zbog toga sam kao narodni poslanik podnela ovaj amandman. O čemu se radi? Dakle, mi smo u izveštaju za 2012. godinu izneli preporuku koju smo uputili prvom potpredsedniku Vlade gospodinu Vučiću i premijeru gospodinu Dačiću, a koji se odnosi na to da sredstva za rad Službe bezbednosti bi trebalo da se planiraju u skladu, naravno, sa Zakonom o budžetskom sistemu i podzakonskim propisima koji su doneti na osnovu ovog zakona, ali da se u samom Zakonu o budžetu Republike Srbije i izveštaju izvršenja budžeta iskazuju samo u ukupnom iznosu, a ne na nivou aproprijacija i standardnih ekonomskih klasifikacija. Dakle, Odbor za kontrolu službi bezbednosti nije predložio da se zakone ne poštuje. Dakle, nije naš amandman u suprotnosti sa Zakonom o budžetu, već samo smo predložili da se poštuju i neki drugi propisi Republike Srbije, osim Zakona o budžetskomsistemu, a na primer, to je Zakon o tajnosti podataka. Ja ću vas podsetiti da se Nacrt budžeta dostavlja Evropskoj Uniji. Trebalo bi da imate u vidu, gospodine ministre, mogli ste da primetite da sam obrazloženju navela da je reč o ustaljenoj praksi zemljama Evropske Unije. Nisam spominjala SAD, s obzirom da očekujem da vi znate i da vam je itekako poznato kako se tamo čuvaju tajni podaci i poštuje tajnost podataka koji su nastali u radu službi. Prema tome, zaista mislim da niste upoznati sa činjenicom da je BIA, o kojoj se ovde radi, dostavila nacrt svog budžeta vašem ministarstvu sa oznakom, odnosno sa stepenom tajnosti - poverljivo. Zakonom o tajnosti podataka jasno su propisana ovlašćenja za opoziv tajnosti podataka. Mislim da pojedinci u vašem ministarstvu nisu ovlašćeni da skidaju tajnost podataka… (Predsedavajući: Vreme.) …koji su upućeni vašem ministarstvu i ja vas molim, iako vidim da neće biti usvojen ovaj amandman, ja ću ga prvom prilikom ponovo podneti, a vi bi trebalo da razmislite o poštovanju Zakona o tajnosti podataka. Hvala.
Hvala. Narodni poslanik Borisav Kovačević.
Gospodine predsedavajući, gospodine ministre, koleginice i kolege poslanici, mislim da se ovde pravi stravična greška sa neprihvatanjem ovog amandmana. Da u ovoj zemlji nismo narušili ono što značajno nju čuva, a to je institut tajnosti u opštem smislu, državne tajne itd, ne bi se ovaj predlog u budžetu, oko problema o kome je govorila koleginica Joksimović, ne bi se ni pojavio u ovoj formi. Postali smo država bez tajne, sve u ime demokratije. Nemojte da me neko optuži sada da sam protiv demokratije. Ali, kad bolje pogledate, zemlje u svetu sa najrazvijenijom demokratijom imaju upravo najstrože čuvane državne tajne, a mi dozvoljavamo da na sednici Skupštine, ako se sećate, kada smo govorili o Rezoluciji za pregovore sa Briselom, podlegli pritiscima u samoj Skupštini od određenih stranaka, da stvar koja treba da bude konkretno tajna, gospodine predsedavajući, uzeću od vremena poslaničke grupe, dozvolili smo tada da skinemo veo tajne sa tog dokumenta i da sebe drastično onemogućimo u nastavku pregovora u Briselu. Čak i to. Ako ostane u budžetu ovako kako je rečeno i ne prihvati seovaj amandman, mi ćemo definitivno i ono što je sinonim u svetu, u svakoj državi, sinonim čuvanja tajne, mi ćemo obelodaniti i izneti kao na dlanu pred svet. Molim vas, kada se radi o službama bezbednosti o kojim je govorila koleginica Joksimović, radi se i o službama kontraobaveštajne provinijencije i obaveštajne. Ako kontraobaveštajno štitimo državu, ne možemo izneti javno kako to radimo, a kroz ovo u dobroj meri to činimo. Ono što je najjači argument, ja sam i ministra Krstića pitao kada se naša grupa sa njim sastala - koliko smo predlogom budžeta pokrili zakone i zaključke, stavove Skupštine koje smo usvajali u toku godine? Jedan od tih je ovaj koji je navela predsednik Odbora za kontrolu službe bezbednosti, a to je da se ne iskazuje budžet za tu namenu na uobičajeni način, kako se svi drugi prikazuju. Najjači argument jest to što je iznela da smo usvojili taj zaključak i vrlo konkretno rekli u zaključku da, kada bude budžet na redu, da se to mora imati u vidu. Mi to sada direktno kršimo. Gde ćemo stići, kao Skupština, ako sopstvene zaključke i stavove ne budemo poštovali u novim odlukama koje donosimo, kao ovom prilikom. Hvala lepo.
Hvala. Reč ima ministar Krstić.
Samo želim da kažem da, upravo prolazim kroz Zakon o budžetskom sistemu, gde jasno piše da mora da se donosi po programskoj klasifikaciji i po ekonomskoj klasifikaciji takođe. Ukoliko mi možemo da uradimo još jednu rundu konsultacija, pošto je to prošlo, trebalo je da bude, mislim na Zakonodavnom odboru kao amandman, da vidimo da li postoji osnov da se to ne prikazuje kao takvo. Naravno, ja protiv toga nemam ništa, samo je bitno da poštujem zakon. U krajnjoj liniji, Skupština je zakonodavni organ, te u tom smislu možete da odlučite kako ćete postupiti. Hvala.
Na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Reč ima narodni poslanik Milica Vojić Marković.
Hvala gospodine predsedavajući. Gospodine ministre, u članu 9. vi kažete da ste se opredelili da će u sledećoj godini najviše 20% od ukupnog broja državnih službenika u državnom organu napredovati i time dobiti veću platu. Volela bih da me saslušate, pošto mislim da je ovaj parlament mesto gde možemo da razgovaramo o amandmanima, a kasnije možemo da razgovaramo i o drugim stvarima na drugim mestima. Stvarno ne znam kako ste se vi opredelili da to bude 20% maksimalno. Može da napreduje 1%, može da napreduje 3%, može da napreduje 25%. Kako napreduju? Napreduju valjda prema rezultatima svog rada, napreduju valjda prema svojoj motivaciji. Kad smo već kod motivacije, mislim da je to najveći problem ove odredbe ovde u zakonu. Meni je jasno da ste se vi opredelili prema sredstvima, ali to je potpuno demotivišuće u odnosu na aparaturu, na birokratski aparat koji je očigledno veliki, trom, spor, ne efikasan. Vi mu ne dajete mogućnost uopšte da se trudi. Nema motiva da se trudi. On će napredovati kako ste vi predvideli. Ove godine se zna ko će napredovati, iduće godine se zna ko će napredovati, a onda vi napravite kancelariju za brze odgovore koja treba građanima da radi posao koji radi zapravo birokratski aparat. Prosto ne vidim da je ovo dobro, ne vidim da je ovo motivišuće za bilo koga i ne vidim da je to način. Kada ste govorili o zelenom novcu, gospodine ministre, moram da vas podsetim da ste vi zapravo ministar ekologije, jer dok je postojao Fond za zaštitu prirode, mi smo sredstva koja su zagađivači plaćali davali u Ministarstvo ekologije. Sada ona idu u budžet. Vi ste taj koji opredeljuje ta sredstva. Zbog toga je i čudno da ne zanate kako se ona troše. Hvala vam.
Hvala. Izvolite ministre.
Odredbama zakona o budžetskom sistemu je propisano da Zakon o budžetu Republike sadrži o odredbe bitne za izvršenje budžeta. Kao jedna od tih odredbi, a u kontekstu situacije u kojoj se nalazimo je i ova, bilo je i u budžetu za 2012. godinu takođe, pa i za 2013. godinu i to je onaj deo o kome smo pričali kada smo pričali o porastu plata, takođe, zašto se dešava, da povežemo te dve diskusije. Nije tu predsednica Odbora. Takođe, po ekonomskim kalsifikacijama za BIA bilo je iskazano i prošle godine. Poznajem praksu u drugim zemljama i mislim da nije na odmet da se to planira, ali ne iskazujem. Onda bismo to morali da definišemo u Zakonu o budžetskom sistemu, što smo imali prilike i sada da uradimo, ali nismo pošto smo ga menjali, jer nismo dobili takav predlog. To možemo da uradimo za sledeću godinu svakako, a sada za ovu godinu da vidimo šta je u skladu sa zakonom. Mi smo u skladu sa zakonom postupali. Hvala.
Hvala. Reč ima Milica Vojić Marković, replika.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Hajde da počnemo od početka. Bilo je to u budžetu i u 2012. i u 2013. godini. Je li to razlog da ga prepišemo i u 2014. godini? Prosto mislim da ste se vi kao Vlada opredelili da ćete rad birokratskog aparata učiniti efikasnijim i zbog toga sam ja ovaj amandman i podnela. To što nešto piše tamo, nema razloga da ga ne promenimo ako se pokazalo kao neadekvatno, a pokazalo se kao neadekvatno. Birokratski aparat očigledno, takav kakav jeste, ništa nije radio ako te vi opredelili još da napravite kancelariju za brze odgovore i još da građani Srbije plaćaju, pored svih administrativnih radnika, i kancelariju. Mislim da je to vrlo važno za vas pre svega kao Vladu da promenite.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman su zajedno podnele narodne poslanice Dušica Morčev i Bojana Božanić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Bojana Božanić.
Zahvaljuje, poštovana predsedavajuća. Ministre, mi smo ovde u članu 11. predložili da se on briše. To je samo jedan u nizu članova kojim se opisuje tehnika kojom ne sme da se krši budžet. Mislimo da prosto nema potrebe da vršimo prenormiranje zakona i da je sasvim dovoljno ono što je definisano u drugim zakonima. Mislim da je u stvari veći problem koji imamo sa budžetom i sa ovim setom ekonomskih zakona. To što predstavnici Vlade u principu nisu radili u privredi, pa oni možda malo više komplikuju stvari. Ali, ono što smatram kada govorimo o budžetu i uopšte o setu ekonomskih mera, jeste da treba da vodimo računa o tome da nam princip bude da šta uzmemo od privrede kroz poreze, to treba da vratimo privredi kroz stvaranje povoljnog poslovnog ambijenta i da ulažemo u one grane privrede gde bez nekih posebnih problema i poteškoća možemo da izvučemo prihod. Kao što sam govorila, to je turizam. Zaista mislim da upravo u toj oblasti možemo da unapredimo privredu bez nekih većih ulaganja, kao što je to bilo u prethodnom periodu. Smatram da našom poreskom politikom treba da stimulišemo reinvestiranje u privredu, kao što to rade zemlje u okruženju i pre svega da privučemo investitore, ali i domaće, ne samo strane, tako što ćemo obezbediti jednak tretman, npr, što se tiče naplate poreza, bolju kontrolu i svakako smanjenje sive ekonomije. Zaista mislim da treba o tome, pre svega kada radimo budžet, najviše voditi računa.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman su zajedno podnele narodne poslanice Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Bojana Božanić.
Zahvaljuje, poštovana predsedavajuća. Htela bih samo da iskoristim priliku da kažem da se mi kao narodni poslanici amandmanima trudimo da poboljšamo svaki zakon, a naravno i budžet. Svi poslanici se trude, ali možda ne stignu baš na svaki član da daju neki amandman. Mislim da je vrlo važno da kažemo da se DSS pre svega zalaže za unapređenje uslova za obrazovanje i razvoj studenata i da ćemo podržati amandman kolege Mladena Grujića, koji se odnosi na ovu oblast. Ukoliko, kako sam čula, sve poslaničke grupe iz opozicije i pozicije, NS i SPS budu glasali, onda ćemo ovaj amandman usvojiti. Mislim da će Ministarstvo prosvete morati da uvrsti to u svoj prioritet, kao što ste malo pre rekli.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman je podnela narodna poslanica Radmila Gerov. Reč ima narodna poslanica Radmila Gerov.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Gospodine Krstiću, članom 13. data su ovlašćenja vama, ali kao ministru finansija, naravno, da imate pravo da privremeno obustavite transfer iz budžeta Republike Srbije ili pripadajućeg dela poreza na zarade ili poreza na dobit preduzeća, ukoliko korisnici budžetskih sredstava ne postupaju u skladu sa stavom 1, tj. prioritet u izvršenju rashoda nisu stalni troškovi tekućih popravki, održavanje i materijal. Mi smo smatrali da treba da se briše: „porez na dobit preduzeća“, bez obzira na činjenicu što deo toga pripada AP Vojvodini, iz razloga što su ovim Zakonom o budžetu prekršena ustavna prava Vojvodine da se iz budžeta opredeli 7% prihoda za AP. Moram nešto da vas pitam. Vi ste tri meseca ministar finansija. Da li ste u skladu sa ovim članom nekoj lokalnoj samoupravi obustavili prenos transfernih sredstava ili pripadajućeg dela poreza na zarade? Da li možda vaša saradnica može da vam kaže da li je to urađeno u ovoj godini za makar jednu lokalnu samoupravu u Srbiji ili ovaj član zakona stoji da papir trpi sve? Naime, zašto vas to pitam? Činjenica je da neke lokalne samouprave ne izvršavaju rashode na ovaj način. Kao primer navešću grad Zaječar. Njima prioritet nisu stalni troškovi tekuće popravke, održavanje i materijal. Dok škole nemaju novca za te osnovne troškove, iz budžeta grada se troši na koncerte, televizije i ostalo. Vi, gospodine ministre, znate da je članom 27ž Zakona o budžetskom sistemu predviđeno da jedinice lokalne samouprave ne mogu da projektuju u budžet sa deficitom većim od 10%. Juče je u tom gradu usvojena odluka o budžetu koja predviđa deficit veći od 10%.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 13. amandman su zajedno podnele narodne poslanice Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Ministre, vi ste hteli reč na prethodno izlaganje? (Da.) Izvolite.
Samo da odgovorim da su ove godine po osnovu Zakona o RIN obustavljeni transferi. Nisam razumeo za koji grad ste me pitali poslednje. Hvala.
Hvala. Reč ima Radmila Gerov, replika.
Jeste, vi ste obustavili. To su rokovi o izvršenju komercijalnih transakcija, ali ovde nije to upit. Ovaj član kaže ovako – ako budžetski korisnik ne plati prvo struju i vodu, a plati npr. prvo troškove koncerta, da vi treba da obustavite transfer. Konkretno sam vas pitala za grad Zaječar, koji je juče na Skupštini doneo odluku o deficitu. Znači, odluka o budžetu je juče doneta na sednici Skupštine grada Zaječara sa deficitom veći od 10%. To je npr. suprotno članu 27ž Zakona o budžetskom sistemu. Još planiraju preko toga zaduženje od 250 miliona. Da li Ministarstvo finansija, ne mislim vi lično, ima kontrolu i na koji način može da reaguje kada vam lokalna samouprava predviđa npr. deficit veći i suprotan onom što je po zakonu? U tom gradu se ne poštuje ovaj član 13. Zato pitam, ministre, da li papir trpi sve, pa onda one lokalne samouprave koje poštuju zakon budu kažnjene u odnosu na one lokalne samouprave koje su politički podobne za ovu Vladu, koji mogu da izvršavaju druge rashode, a onda da na nekim narednim izborima ostave dugove za struju i sve ostale dugove koje praktično trebaju prvo da plate?
Hvala. Reč ima ministar Krstić.
Mi još uvek nismo dobili odluku grada Zaječara o budžetu. Kada je budemo dobili sagledaćemo je. Naravno da u Zakonu o budžetskom sistemu stoji da mi možemo da preduzmemo mere ukoliko se bez saglasnosti Ministarstva finansija prekrše neka od tih fiskalnih pravila. Što se tiče politike koju ćemo voditi, mi hoćemo da uvedemo red u sve to, ali to ćemo uraditi upravo kroz razgovore i da sagledamo situaciju u kojoj se sve nalazi, a u ovom periodu premošćavanja, dok ne usvojimo novi zakon o finansiranju lokalnih samouprava koji bi to regulisao. Hvala.
Hvala. Reč ima Radmila Gerov.
Zaista verujem u vaše iskrene namere da uvede finansijsku disciplinu i red vezano za korisnike budžetskih sredstava i način na koji će lokalne samouprave poštovati uputstva i instrukcije koje ste im vi dostavili za plan izrade budžeta za 2014. godinu. Obzirom i da ste ministar tek tri meseca, hoću samo da vam ukažem još na jednu stvar. Mnoge lokalne samouprave prosto naduvavaju prihode, pa predvide npr. dve milijarde, a ostvarenje bude milijardu i 300. To se radi samo i isključivo zato na određenim pozicijama mogu da troše na ručkove, na kafane itd. Ukoliko hoćete da uvedete red, razmislite o mom predlogu da prihod koji lokalne samouprave predviđaju za narednu godinu mora da bude u odnosu na ostvarenje prihoda koji su imali u prethodnoj godini.
Hvala. Ponoviću. Dakle, na član 13. amandman su zajedno podnele narodne poslanice Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Reč ima narodna poslanica Bojana Božanić.
Zahvaljujem. Poštovana predsedavajuća, u članu 13. se govori o obavezama korisnika budžetskih sredstava po pitanju plaćanja potraživanja i kaznama za neizvršenje toga. Mi smo predložili da se lokalne samouprave obaveste u odgovarajućem roku od pet dana o obustavi transfera. Naime, najveći broj lokalnih samouprava u Srbiji se upravo najviše finansira iz ovih transfera, odnosno plaća ove elementarne usluge upravo iz transfernih sredstava, jer nemaju dovoljno svojih izvornih prihoda i ne mogu da podmire ni te najelementarnije potrebe. Suština ovih poslednjih poreskih reformi koje smo imali jeste da se uvećaju sredstva u državnom budžetu a smanje u budžetima lokalnih samouprava, što smatramo da je jako loše i da decentralizacija o kojoj se toliko priča nije na delu. Iz Beograda, iz tog centra moći, mi šaljemo kazne odnosno kažnjavamo opštine i ukoliko javne ustanove ne isplate neke od ovih troškova na vreme, a na primer lokalne samouprave ne mogu da budu upućene da li su te javne ustanove na vreme isplatile. Možda one zadrže račune u svojim računovodstvima? Onda dolazi do drakonskog kažnjavanja, do smanjivanja tih transfernih sredstava od kojih, kažem, većina lokalnih samouprava u Srbiji i živi. Intencija ovog našeg amandmana bila je da se lokalne samouprave na neki način rasterete. Jer, bez obzira što porez na zarade u iznosu od 80% ide u budžete lokalnih samouprava, on je ipak prošle godine smanjen sa 12 na 10%, što se osetilo u svim lokalnim samoupravama i predlaže se još veće smanjenje tog poreza. Ja zaista smatram da, ukoliko bi na primer država bila spremna da se odrekne tih svojih 20% od poreza na zarade, onda bi mogli da razgovaramo o smanjenju ovog poreza i na taj način pomognemo poslodavcima.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Vlada i resorni odbor prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstva smatra da je amandman u skladu s Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Reč ima narodna poslanica Milica Vojić Marković. Izvolite.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, u članu 13. stav 7. se kao korisnici budžeta pominju javna preduzeća, pre svega javno preduzeće „Putevi Srbije“. Kažete: „Javno preduzeće „Putevi Srbije“ ima obavezu da u roku od pet radnih dana od dana početka primene svog finansijskog plana isti dostavi Ministarstvu finansija Upravi za trezor“. Dakle, javna preduzeća su zaista godinama, a mogu da kažem i decenijama, njihov rad je bio potpuno van kontrole. Oni su jako loše radili svoj posao, nekvalitetno ili ga uopšte nisu radili, a pri tom su se enormno zaduživali. Vi imate u ovom predlogu budžeta bezbroj javnih preduzeća koji su korisnici raznih kredita na osnovu kojih se država i dalje zadužuje i u njihovo ime, pa imateželeznicu, elektroprivredu, „Srbijagas“ i slične. Smatram da je vrlo važno da se ovaj rok od pet radnih dana skrati. Gospođa Banović i ja smo predložili da taj rok bude 48 sati. Vidim da je prihvaćen amandman kolege Milivojevića, koji je bio na potpuno istom tragu. Nemam ništa protiv, važno je da se zaista stave pod kontrolu i da se ima uvid o radu javnih preduzeća.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Srđan Milivojević ima reč. Izvolite.
Poštovana gospođo predsedavajuća, ja sam podneo amandman koji kaže da je na ovaj član zakona ministar za poslove finansija obavezan da uradi način i sadržaj mesečnog izveštavanja iz stava 1. ovog člana do 31. decembra 2013. godine. Rečeno mi je da se taj amandman ne prihvata zato što u praksi ne postoji formulacija obaveznosti. Kada sam se rukovodio ovim amandmanom, ja sam kao i svaki poslanik DS predvideo koliko ćete vi u stvari žuriti da ovaj budžet donesete. To smo videli i sinoć, kada smo radili bez televizijskog prenosa, bez da građani Srbije imaju pravo da vide tok rasprave u parlamentu o budžetu. Onda sam mislio da je vama stalo da zaista sve ove rokove skratite što je više moguće. Međutim, očigledno da ta vaša namera ne stoji. Vi ste samo hteli da izbegnete javnu raspravu pred TV kamerama, a u stvari vam se mnogo i ne žuri. Jer, nesuglasice u vladajućoj koaliciji koje proizlaze ne samo od gospodina Cvijana i njegovog izlaganja, ogromne su. Ovom prilikom ja pozivam predsednika Republike da ne potpiše ovaj zakon o budžetu, da pronađe još 20 Vladimira Cvijana u svojim redovima i da građane Srbije spasi ovih nameta. Apsolutno sam uveren da će se naći još slobodnomislećih ljudi u SNS koji će kazati da je budžet loš, da su rokovi i termini loši, da će s time izaći pred građane i tu svoju hrabrost demonstrirati glasanjem protiv ovog budžeta.
Hvala. Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marija Obradović, Tamara Tripić, Vesna Jovicki, Donka Banović, Jelena Travar Miljević, Vesna Milekić i Dubravka Filipovski. Narodna poslanica Donka Banović ima reč.
Hvala. Gospodine ministre, vi ste hrabar ministar kada ste odbili amandman Ženske parlamentarne mreže, a na osnovu poslanica koje su potpisale ovaj amandman, onda ste trebali da i zaključite da ovaj amandman ima podršku celog parlamenta. Šta je Ženska parlamentarna mreža predložila ili pokušala? U članu 14, stav 2, gde se kaže da ministar nadležan za poslove finansija bliže uređuje način i sadržaj mesečnog izveštavanja, trebali ste samo da dodate reči: „vodeći računa o tome da svi podaci treba da budu razvrstani i iskazani po polu“. Donekle ja i prihvatam ovo vaše objašnjenje. Vi nama kažete da pravno lice nema polnu pripadnost, što žene u Ženskoj parlamentarnoj mreži znaju. Međutim, ovo je i pokušaj da vi pokušate kod onih koji vama dostavljaju, kako mesečne, tako kvartalne ili godišnje izveštaje, da vi tražite da ta pravna lica svoje podatke u izveštajima razvrstaju po polu. U jednoj rečenici ću pokušati da objasnim kakav je to problem. Dakle, kod planiranja sektorskih politika, ljudi se svakodnevno susreću sa nepostojanjem da tako kažem, rodnosenzitivne statistike, odnosno da nemamo statističke podatke koji su iskazani po polu. To predstavalja jako veliki problem kod planiranja sektorskih politika. Tako da vas molim još jednom u ime Ženske parlamentarne mreže da vi prihvatite i ovaj amandman i onaj neki od ovih poslednjih članova, zato što je to bila namera Ženske parlamentarne mreže.
Da li još neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandman je podnela Vlada. Resorni odbor je prihvatio amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajević. Reč ima narodna poslanica Bojana Božanić.
Ovaj amandman je sličan kao i prethodni. On u stvari govori o tome da smo mi imali na umu male lokalne samouprave koje treba na vreme obavestiti o docnji izveštaja iz stava 1. ovog člana. Naime, male lokalne samouprave se pored teškoća sa kojima se stalno susreću, treba da budu rasterećene u smislu da neće odmah biti kažnjene ukoliko nedostaje neki od ovih izveštaja. Mi smo tu predvideli da rok bude od dva dana da se one obaveste. Zašto? Zato što taj izveštaj iz različitih razloga ne može da dođe na vreme, da li tu pošta zakaže, da li poštar koji možda ne može da donese na vreme, možda neki službenik koji u lokalnoj samoupravi radi odavno pa se ne služi novim sredstvima komunikacije, pa ne može da pošalje elektronski. Onda on ode na bolovanje, ili se desi nešto drugo, a pošto sada ne možemo da zaposlimo nikog drugog da ga zameni, može da se desi da nema ko na vreme da pošalje ovaj izveštaj. Zato mislim da male opštine koje nemaju dovoljno finansijskih sredstava zbog nevelikih budžeta, isto tako i nemogućnosti da ih napune bilo čim i nedostatka kadrova bilo stručnih ili bilo kakvih drugih, ne mogu da ispune često ovo. Onda smatram da Ministarstvo finansija tu treba daim izađe u susret, da stupi npr. u telefonsku vezu sa predstavnicima nadležnih u toj lokalnoj samoupravi i da ih obavesti o docnji. Nema sigurno puno takvih lokalnih samouprava, ali one koje su male zaista bi ih trebalo pomoći, koje nemaju dovoljno kadrova i da im se objasni da su zakasnili sa izveštajima i kako možda treba da ga urade ukoliko to nisu učinili. U prethodnom zakonu o budžetu za 2013. godinu, ovog stava nije bilo. Svi znamo s kakvim se problemima u finansiranju suočavaju lokalne samouprave. One imaju te izvorne prihode koji su sve manji. Takođe imamo ustupljene prihode od Republike, tu imamo porez na dohodak, nasleđe, poklon, prenos apsolutnih prava, itd, ali imamo i transfere koji su sve manji. Zaista mislim da mi moramo zajedno i država i ministarstvo finansija da pomogne da lokalne samouprave ne ostanu bez svojih sredstava jer neće moći da funkcionišu, a onda s tim u vezi ni država neće moći da funkcioniše.
Hvala. Da li još neko želi reč? Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Nenad Popović, Dušica Morčev i Bojana Božanić. Reč ima Bojana Božanić. Izvolite.
Zahvaljujem. Član 15. zaista nisam zadovoljna ovim obrazloženjem. Mi smo tražili, znači pre svega se govori o uplatama u budžet svih onih dobiti svih javnih preduzeća, javnih agencija. Mi smo rekli da privredna društva čiji je osnivač Republika Srbija, treba, ukoliko ne želi da uplati tu dobit, a želi da uloži u investicije, kako stoji u zakonu, da Vlada da saglasnost za investicioni plan sa tačnim pregledom sredstava u šta će da uloži. Zaista, kada je suština amandmana valjana, čini mi se, vi se onda pozivate na formu. Onda se kaže – privredno društvo podrazumeva da sva privredna društva podnesu Vladi svoje investicione planove na saglasnost, zato što smo ostavili čiji je osnivač Republika Srbija. To apsolutno nema veze, jer se u ovom članu 15. upravo govori o tim privrednim društvima, tako da smo mogli jedino misliti na ta privredna društva. Mi smo samo hteli da učvrstimo obavezu privrednih društava čiji je osnivač Republika Srbija, da moraju da ulažuu određene stvari. Dakle, Vlada mora da da saglasnost na ovaj investicioni plan, da se ne bi desilo npr. da neko privredno društvo tu svoju dobit ulaže, kako bi izbeglo oporezivanje na dobit ili uplatu na budžet, pa npr. da kupi službene automobile ili renovira neke prostorije, ili da kupuje neke druge stvari, koje u stvari ne predstavljaju investiciono ulaganje. Ove godine planirani su prihodi od dobiti od agencija, Narodne banke, od javnih preduzeća, negde oko sedam milijardi dinara. Smatramo da će mnogo bolje biti ukoliko to privredno društvo investira u nešto, dakle uloži, odakle mogu da se generišu nova sredstva, da posle sledeće godine imamo veći porez, imamo naravno veću dobit, imamo veći budžet, u svakom slučaju, nego da sredstva npr. oni uludo potroše, ili da se vrate u budžet. U svakom slučaju mislim da je mnogo bolje da ne dođemo u situaciju da ta sredstva uludo trošimo i da nemamo nikakvih efekata od toga. Zaista vas molim, da još jednom racionalno razmislite o ovom amandmanu, jer mislim da je dosta dobar, a da se ne pozivate samo na formu.
Hvala. Da li još neko želi reč? Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Janko Veselinović i Teodora Vlahović. Reč ima narodna poslanica Teodora Vlahović. Izvolite.
Poštovani ministre, ovaj amandman, kolega Janko Veselinović i ja smo podneli isključivo imajući iskustva iz svakodnevnog života i rada. Velike su bile dileme, i vaše kolege iz ministarstva sigurno znaju da su se lokalne vlasti obratili za mišljenje vezano za isplatu jubilarnih nagrada. U ovom budžetu piše da se u 2014. godini, mogu usplatiti samo one jubilarne nagrade za koje se pravo steklo u 2014. godini. Složiću se sa vašim obrazloženjem da stečena prava se moraju poštovati, i da će se isplaćivati za one koji su stekli, recimo ovoga meseca u decembru, a koje nije isplaćeno, da će se to isplaćivati u 2014. godini. S obzirom da jasna pravan norma ima mnogo veće značenje od bilo kog ministarstva bez namere da nekog uvredim, ali tako je rangirano u pravnom sistemu, smatramo da je ovako definisana norma u kome se govori da se odnosi samo na stečena prava u 2014. godini, dovešće opet do dilema i do vraćanja ministarstvu za mišljenje. Ono što je još gore može da dovede do toga da za neke zaposlene direktne, indirektne i ostale korisnike budžetskih sredstava se nejednako primenjuje, što bi bila mnogo veća šteta. Zahvaljujem.
Na član 16. amandman je podnela Vlada. Resorni odbor je prihvatio amandman, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 16. amandman su zajedno podnele narodni poslanice, Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Reč ima Bojana Božanić. Izvolite.
Poštovani ministre, i u ovom članu 16. govorimo o lokalnim samoupravama. Najlakše je teret ove krize i sve obaveze prevaliti na lokalne samouprave, na opštine i gradove. Imamo u ovom članu 16, govori se da neisplaćivanje jubilarnih nagrada treba da ide na teret lokalnih samouprava. Nije to toliko strašno, koliko je strašno što će kazna biti obustava transfernih sredstava. Škole su, kao što znate, u sistemu Ministarstva prosvete, plate za zaposlene u prosveti opet su na teretu Ministarstva prosvete. Mislim da lokalne samouprave plaćaju samo ogrev i prevoz za đake, zgrade se, u kojima se škole nalaze u vlasništvu Ministarstva prosvete. Ministarstvo prosvete postavlja direktore. Opštinama i gradovima se nameće obaveza da iz svojih budžeta obezbeđuju sredstva za ove jubilarne nagrade i nije to toliko strašno, ali je strašno to što je obustava transfera u stvari kazna za ovo. Mislim da to nije u redu i da lokalne samouprave ne mogu imati takve kazne, jer smo pričali o tome da se obaveze lokalnim samoupravama stalno nameću, ali im se i ne daju sredstva da to ispunjavaju. Za ovih proteklih godinu i po dana koliko sam ja narodni poslanik, svedok sam samo da se smanjuju sredstva za lokalne samouprave, a da im se nove obaveze nameću. U poslednje vreme, opštine i gradovi bivaju zaduženi za regionalne puteve, za preuzimanje domova zdravlja, plaćanja dodatnih radnika, ukoliko je potrebno, rekonstruisanje ambulanti, kupovina opreme, kupovina automobila, pomoć MUP, odnosno za rekonstrukciju zgrada, MUP, kupovina opreme i automobila za MUP, pomoć vatrogascima, borba za elementarne nepogode, u smislu protivgradnih raketa. Mora se voditi računa o renoviranju škola i vrtića, i ukoliko jedna lokalna samouprava želi da funkcioniše, tako da mislim da su lokalne samouprave prepuštene same sebi, da one nemaju nikakvih sredstava i da mi moramo voditi računa o tome, ukoliko im dajemo nekakve obaveze, onda moramo da im damo određena sredstava da to realizuju.
Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče Narodne skupštine, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ali pre svega građani Srbije, najnepoštenija stvar je kada jedna nesposobna Vlada teret svoje nesposobnosti prebaci na pleća, prvo lokalnih samouprava, a nakon toga na teret građana. Građani to odmah osete. Ja sam probao ovde da zaštitim jednu profesiju koja je ugrožena novim merama Vlade Republike Srbije, a reč je o prosvetnim radnicima. Vi budžetom Republike Srbije, a evo ovi koji mi dobacuju da ih pitam, znate li ko će biti nadležan, vi koji sve znate i koji mi tako hrabro dobacujete, vas pitam, za isplaćivanje jubilarnih nagrada? Ne intetresuje vas, 7%, nije 7% jubilarna nagrada, to je vaš rezultat na izborima. Jubilarne nagrade će isplaćivati lokalne samouprave, a šta mislite odakle će da isplate lokalne samouprave, kada u Kruševcu lokalna samouprava treba da održava regionalni put i lokalne puteve, što nije bilo u njihovoj nadležnosti, a sada ste im natovarili, pa mora da se opredele da li će čistiti sneg do Jastrepca, ili će profesorima koji rade podno Jastrepca isplatiti jubilarne nagrade. Od ta dva posla neće biti nijednog o onda ćete imati odgovor da je kriva zla DS koja vas je sprečila da uradite svoj posao kako treba i onda ćete puniti tabloide i partijska glasila i partijske biltene raznim izmišljenim aferama, a prosvetni radnici će ostati bez svojih novčanih nagrada. Ja sam poslanik već sedmu godinu i DS je od tog perioda pet godina imala odgovornost za upravljanje ovom zemljom. Uvek su prosvetni radnici bili nezadovoljni brzinom isplate jubilarnih nagrada i svaki protest prosvetnih radnika završavao se pred Skupštinom Srbije zahtevom da im se redovno isplaćuju jubilarne nagrade. Posle ovakve odredbe, to neće biti moguće. Hvala.
Na član 17. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Gorica Gajić.
Gospodine predsedniče, član 17. stav 1. kaže da se naknada za rad članovima komisije i raznoraznih privremenih ili stalnih radnih tela u 2014. godini neće povećavati. Dok se već stavom 2. ovog člana kaže da će državni organi i javna preduzeća svakako dati svoje sugestije da li ova radna tela i da li ove komisije treba da postoje i kolika njihova naknada treba da bude. U stavu 3. kažete da će nadležni organi biti u obavezi da do 30. juna 2014. godine donesu zakon o visini naknada za sve ove komisije, radna tela i kriterijume na osnovu kojih će se određivati njihova naknada. Demokratska stranka Srbije je amandmanom predvidela, odnosno predložila da se stav 2. ovog člana briše, jer ako će nadležni organi doneti zakon na osnovu koga će se odrediti ove naknade i kriterijumi za te naknade, onda je nepotrebno da ovaj stav 2. stoji. Međutim, vi kažete da je bitno da ovaj član ostane, jer oni zajedno čine celinu. Međutim, mi se sada pitamo i sami znamo da je veliki novac odliva ovim radnim telima, komisijama, raznoraznim, ima ih na stotine od republičkog do lokalnog nivoa, i svakako se mi zalažemo da ovaj zakon bude što pre donet, možda i pre 30. juna 2014. godine, da bismo što više uštedeli po tim stavkama. Znate šta, ja prvo pitam Vladu da li se pre svega ovo odnosi pored ovih radnih tela i komisija i na nadzorne i upravne odbore? Da li je Vlada po zakonu ukinula upravne odbore koji znamo kakve obaveze imaju i kada su postavljenja direktora i javnih preduzeća u pitanju? Da li je Vlada raspisala konkurs za direktore javnih preduzeća? Da li su upravni odbori, na neki način, odigrali svoju ulogu u tom smislu? Ako nije, ko je tu odgovoran, ako toga nema? Na kraju krajeva, da li će se prema javnim preduzećima preduzeti neke mere u slučaju da sve ovo ne ispune? Hvala.
Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da malo obratite pažnju na ovaj amandman, jer se tiče svih nas, a pre svega građana Republike Srbije. Ministar je u obrazlaganju i Vlada je u obrazlaganju odgovora na ovaj moj podneti amandman kazala da je predvidela rok do 30. juna 2014. godine da se predvidi plaćanje nekih naknada. Amandmanom sam tražio da to bude 15. janura 2014. godine. Pošto niste pročitali moj amandman, ni moje obrazloženje, to ću vam pojasniti, pokušaću da utičem na svest, da u svakom od vas probudim jednog Vladimira Cvijana i da vam objasnim zašto je potrebno da prihvatite ovaj moj amandman. Dakle, 30. juna 2014. godine, ova vlada sigurno neće sedeti u ovom sastavu. Petnaestog januara, posle svih ovih afera i skandala, Vlada mora da padne. Ne mogu građani Srbije da budu taoci vaše nesposobnosti, vaše nezajažljive želje za još većom vlašću, a kada vas ta nezajažljiva želja za vlašću bude konačno savladala, kada pobedi alavost i halapljivost u vama, onda teško državnoj kasi i državnoj blagajni. Apelujem na vas iz SPS, ako vi stvarno mislite da sa 25 poslanika možete imati predsednika Vlade, popite jednu šolju aflatoksičnog mleka, osvežite se jednom bananom, pa polako idite na spavanje i vodite računa da Ivicu ne probudi marica, vodite računa da će u bici za vlast biti sve dozvoljeno i da je izborna kampanja već počela, da vaši koalicioni partneri iz SNS ne veruju u vas. Zato glasajte za ovaj moj amandman, da se ovaj rok do 15. januara 2014. godine ispoštuje, jer posle toga smo u izbornoj kampanji i videti se u ovom sazivu više nećemo.
Reč ima narodni poslanik Zvonimir Stević, po Poslovniku.
Povreda čl. 106. i 107. Uvaženi kolega Milivojeviću, slušamo vas ovih dana, a sluša vas i javnost…
Molim vas, nemojte se obraćati narodnom poslaniku, pošto ukazujete na povredu Poslovnika, obratite se meni.
Obraćam se vama, poslaničkoj grupi, kao što se i on obraća premijeru. Zaista je tužno i žalosno da se na ovakav način javnost informiše i da vi na ovakav način kritikujete predsednika Vlade. Nastavite ovako i sve što na ovakav način govorite i kritikujete, govori o vama, govori o vašem rejtingu koji je sve manji i manji. Ne razumem toliku brigu i dušebrižnost. Bavljenje istorijom, prevrtanjem događaja itd, bili ste u situaciji. Puna su vam usta brige o Srbima sa Kosova i Metohije i stanja na Kosovu i Metohiji. Bili ste na vlasti i mi smo bili sa vama, da o tome ne pričam, jer nam treba mnogo vremena. Naš predsednik Vlade i mi socijalisti, zajedno sa koalicionim partnerima, sa SNS zapelo nam je da uzmemo živu vatru u rukama i da polako, ne od idealnog, ne od savršenog, od nužnog trasiramo put za budućnost Srba na prostoru Kosova i Metohije i budućnost njihove dece. Zato prestanite, jer sve što radite i sve što govorite radite na vašu štetu, a u našu korist. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Ljubiša Stojmirović, po Poslovniku.
Čl. 106, 107. i 109. Mislim da bi mogli ozbiljno da pristupimo raspravi o budžetu. Samo hoću, u sklopu svega toga, jednu narodnu mudrost da vam pročitam – priroda nam je dala po dva oka i po dva uha, a samo jedan jezik, da bismo mogli više gledati i slušati, a manje govoriti, jer se nikada ne može reći toliko mudrosti, koliko se može prećutati gluposti. Hvala.
Narodni poslanici Radmila Gerov, Judita Popović i Kenan Hajdarević zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 17. doda novi član 17a. Reč ima narodni poslanik Radmila Gerov.
Predsednik Vlade, prvi potpredsednik Vlade, ministri već mesec dana govore građanima ove zemlje da je zemlja u ekonomskoj krizi i da svi moramo da stegnemo kaiš i svi govore o uštedama, a onda kada LDP podnese amandman koji donosi uštede od 30 miliona evra, takav amandman bude odbijen. Da li onda mi jedno pričamo, a drugo želimo da radimo? Naime, naš amandman se odnosi na to da se troškovi ugostiteljskim uslugama, reprezentacija, poklona, emitovanja i štampanja u 2014. godini ograniče na maksimalno 0,5% prihoda ostvarenih u prvih devet meseci 2013. godine. Na dva primera pokazaću da je zaista moguća ušteda od 30 miliona evra. Zbog čega je problem da to bude u zakonu? Tačno je, u odgovoru Vlade stoji, da to može da bude uputstvo Ministarstva finansija, koji bi otišao lokalnim samoupravama, ali nije nikakva smetnja da to bude u zakonu. Dolazim iz opštine Negotin. U prvih devet meseci ove godine, u kafanama je potrošeno milion i po za poklone i piće u zgradi opštine tri i po miliona, a za televizije i emitovanje i štampanje osam miliona i 300 hiljada. To je ukupno 13,5 miliona. Da se prihvati ovaj amandman, ograničenje na celu godinu bi bilo 3,5 miliona. Znači, samo u opštini Negotin uštedelo bi se 10. U susednoj opštini Zaječar ta ušteda bi bila 30 miliona. U te dve opštine ušteda bi bila 350 hiljada evra, pa kada to pomnožimo sa brojem lokalnih samouprava, sa ministarstvima, očigledno je da bi ušteda bila preko 30 miliona evra. Pozivam sve poslanike, koji zaista žele da se štedi, da prihvate ovaj amandman, a da teret štednje ne pada samo na građane.
Na član 19. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Reč ima narodni poslanik Milica Vojić Marković.
Hvala, gospodine predsedniče. Gospodine ministre, izvinjavam se, nema gospodina ministra, dakle, član 19. glasi – drugi korisnici koji koriste poslovni prostor i pokretne stvari, kojima upravljaju direktni ili indirektni korisnici budžeta Republike Srbije, plaćaju nastale troškove, troškove tekućeg i investicionog održavanja, odnosno zakupa u skladu sa kriterijumima koje propisuje Vlada. Naš amandman se samo odnosi na to da smo mi dodali jedan datum, znači - Vlada do 01.01.2014. godine. Potpuno je jasna naša namera da potpuno jasno i transparentno i onaj ko prostor i pokretne i nepokretne stvari ima, a izdaje ih na korišćenje indirektnim ili direktnim korisnicima budžeta i onaj koji ta sredstva, odnosno prostore, odnosno stvari koristi imaju potpuno jasne odnose, a ti odnosi su zasnovani na potpuno jasnim kriterijumima. Ti kriterijumi moraju da budu poznati onima koji će od 01.01.2014. godine da koriste sve to, jer onda ti odnosi više nisu jasni i nisu transparentni. Kako će neko da zna da li će da zadrži zakupljeni prostor ako ne zna po kojoj ceni, po kojim uslovima i po svemu tome? Znači, mi smatramo da je mnogo važno da taj kriterijum, taj datum bude, na kraju krajeva, poznat i jednima drugima. Sada nam ministar u obrazloženju kaže da amandman ne prihvata zato što je potreban određeni vremenski period da bi se sve to sagledalo. Ne mogu da verujem da predlagač budžeta, odnosno Vlada Srbije, nema već jasno izgrađene kriterijume po kojima ona funkcioniše 2014. godine. Izvinite, molim vas, za dva dana je druga polovina decembra meseca, a vi nemate jasne kriterijume na osnovu kojih će zakupci moći da koriste prostor ili druga sredstva. Dakle, to je neozbiljno, to ne može da radi jedna pravna država i to ne može da radi jedna Vlada. Zato smatram da je mnogo pametnije usvojiti moj amandman i naterati administraciju da uradi ovaj deo posla sa javnim kriterijumima. Hvala vam.
Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Milan Lapčević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Bojana Božanić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedniče. U ovom amandmanu se govori o ispunjavanju kontrolne uloge Skupštine Srbije. Naime, mi smo predložili da se dostavlja Narodnoj skupštini izveštaj o projektima finansiranim iz Nacionalnog investicionog plana. Zaista mislim da je to dobar amandman i da bi trebalo razmotriti o ispunjavanju upravo ove kontrolne uloge Narodne skupštine. Nacionalni investicioni plan je bio dobar način ulaganja državnih sredstava u kapitalne projekte, ali svakako ono što nam je nedostajalo, to je izveštaj o realizaciji ovih projekata i kaže se da se to resorni ministar dostavlja Ministarstvu finansija, Vladi itd. Ali, u svakom slučaju, mi iz opozicije nemamo mogućnost uvida u te izveštaje, npr. o realizaciji projekata koji se finansiraju iz NIP-a. Takođe, ono što smo i danas čuli npr. od gospodina Pastora, o projektu pozorišta u Subotici, imamo različitih slučajeva, npr. obilaznice oko Užica, ka Bajinoj Bašti, gde su projekti započeti. Data su inicijalna sredstva i to u tom krugu sredstava iz NIP-a je završeno. Onda oni koji daju pare za ova sredstva, oni nemaju za ove projekte. Oni u glavi apsolutno nemaju ideju kako će taj projekat da se završi, da li može da se dovede do kraja. Zaista smatram da je to loše. U stvari, sam NIP i sama ideja nije bila takva, nego je ideja bila da se generišu nova radna mesta, zapošljavanje, da se građevinska industrija domaća uposli, da se unapredi privreda kroz izgradnju infrastrukture, pre svega, da se na taj način ulaže i na taj način stimuliše i razvoj turizma i poljoprivrede, rekla sam, i građevinske industrije i saobraćaja itd. To je izuzetno važno i o tome treba da razmišljamo. Zato treba da dobijemo izveštaje, odnosno Narodna skupština treba da dobije izveštaje o realizovanim projektima NIP-a, jer je to jedna ideja koja se možda posle malo izvitoperila i nije dala najbolje rezultate na kraju.
Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušica Morčev i Marko Milutinović. Reč ima narodni poslanik Dušica Morčev.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, zaista mi je žao što ne mogu da se obratim i lično ministru, jer sam želela još jednom da apelujem na njega da ovaj amandman razmotri i prihvati zbog njegovog značaja. Mi smo podneli ovaj amandman kojim tražimo da propis koje reguliše finansiranje javnih servisa, da se usvoji do 01.01.2014. godine. Zašto mislimo da je izuzetno važno? Donošenje zakona o javnom servisu najavljuje se više godina, a evo još uvek nije donet. Znamo da je nacionalna televizija u jako teškoj finansijskoj situaciji. To se odražava na kvalitet programa koji gledamo, školskog, dokumentarnog, naučnog, kulturnog, jer nacionalna televizija nema sredstava da proizvodi nove programe i količina tog novog programa koji se proizvodi nije dobrog kvaliteta, jer naša nacionalna televizija nema sredstava. Značaj svake nacionalne televizije je izuzetno velik. Obavezna nacionalne televizije je da proizvodi kvalitetan program, da promoviše i štiti kulturne vrednosti jednog naroda. Još jednom ću ponoviti, ministre, molim vas, razmotrite ovaj amandman. Vi ste u obrazloženju rekli da je rok koji smo mi dali da se usvoje propisi za donošenje ovog zakona 01.01.2014. godine nerealan. Pozivamo vas da vi nama kažete koji je najkraći realan rok, da to stavimo u ovaj zakon. Imamo mogućnost da preko odbora to uradite i da se zaista ovo pitanje što pre reši. Hvala.
Reč ima ministar.
Ministarstvo finansija nije predlagač ovog zakona, ali iz mojih razgovora sa ministrom kulture i informisanja, verujem da je planirano da to bude u roku, odnosno i pre 01.01. Ali, mi smo predvideli mehanizam po kome ukoliko se to ne desi, ovo i dalje može da se izvršava, budžet, kao što treba.
Reč ima narodni poslanik Dušica Morčev, replika.
Zamolila bih vas, uvaženi ministre, da preko odbora definišemo ovim članom zakona da će propis kojim se reguliše finansiranje javnog servisa, da definišemo tačno do kada to može da se uradi. O ovome je pričano dugo godina. Ovaj problem se ne rešava dugo godina. Nije na odmet i izuzetno je važno da u ovom zakonu to predvidimo.
Na član 28. amandman je podnela narodni poslanik Teodora Vlahović. Reč ima narodni poslanik Teodora Vlahović.
Moj amandman se odnosi na isti član, s tim što bih rekla da podržavam amandman koleginica iz DSS. Sasvim sam istog mišljenja, što se tiče javnih servisa i stanja u kome se oni nalaze. Ali, moj amandman se odnosi na drugi deo, na deo da ako se sredstva namenjena za javne servise u sledećoj godini ne potroše, da se vrate u rezerve. Činjenica je da Zakon o budžetskom sistemu predviđa da se vrate sredstva neiskorišćena u budžetsku rezervu, ali ima i određen koeficijent, odnosno procenat u kome se ta sredstva mogu vratiti. Ovo na šta sam ja stavila amandman jeste upravo ovaj deo, gde se kaže da će mimo Zakona o budžetskom sistemu, znači, ne vodeći računa o članu 61. Zakona o budžetskom sistemu i 69, jer rezervu moramo da gledamo sa oba aspekta. To je po mojoj računici 26 milijardi dinara. Ako to sve zajedno nije dovoljno za rezerve i da još tražimo, još jedan izuzetak, da ni ova sredstva ne ulaze u taj limit. Zašto sam protiv da se na ovaj način krši Zakon o budžetskom sistemu? Inače sam protiv da se krši bilo koji zakon, ali ovim zakonom da se napravi izuzetak, zato što svi znamo da kada formiramo budžetsku rezervu, o budžetskoj rezervi odlučuje Vlada, ne odlučuje parlament. Znači, ova sredstva se ne koriste transparentno. Koriste se po posebnim programima Vlade. Nad ovim sredstvima parlament nema kontrolu. Zahvaljujem.
Na član 32. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Ivan Joković i Rajko Stevanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 32. amandman sa ispravkom podnela je narodni poslanik Verica Kalanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 32. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Suzana Grubješić, Ana Novković i Jelena Travar Miljević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Ana Novković. Izvolite.
Hvala. Gospodine ministre, ovim amandmanom URS žele da isprave nepravdu, jer ste za transfere opštinama u Vojvodini dali oko 830 miliona dinara manje nego prošle godine. Vi dugo niste bili u Srbiji. Iskoristila bih priliku da vas pozovem da malo obiđete Vojvodinu, jer biste naišli na gradove i sela bez vodovoda i kanalizacije, na nedostatak vrtića, na škole u kojima se radi samo pomoću table i krede. Imali biste priliku da vidite u kakvim ambulantama se leče građani Vojvodine. Evo, ja vas pozivam da dođete do opštine Kovin gde ja živim. To nije daleko, oko 50 kilometara odavde, od Beograda. Naići ćete uz put na selo Bavanište koje ima oko 7.000 stanovnika. Nema vodu i kanalizaciju. Videćete da do dva sela, na 50 kilometara od Beograda, nema uopšte asfaltnog puta i da u dva sela ljudi moraju da kupuju pijaću vodu, jer voda koju imaju nije uopšte za piće. Vojvodina već sad beleži pad privrednog rasta, a sa ovakvim odnosom prema opštinama Vojvodine, ona će samo da nazaduje. Kako ova rasprava o budžetu traje ja sam sve više zabrinuta, jer vidimo da je ovo budžet otpuštanja, budžet teranja investitora, budžet siromaštva, a sada vidimo da je to i budžet koji uskraćuje opštinama da se razvijaju. Ujedinjeni regioni Srbije su vam rekli gde ima para, jer ministar Radulović je 20 milijardi dao za finansiranje propalih giganta i rekao da će nas to preporoditi. Ja se samo plašim da je on čitavu Srbiju uvukao u jedan opasan eksperiment za koji ne znamo kako će se završiti, a i on je to sam rekao. Hvala.
Na član 32. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Nikola Jovanović i Vladimir Ilić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Nikola Jovanović. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovani gospodine ministre, Predlogom budžeta za 2014. godinu, umesto autoputa Pojate – Preljina, koji je najavljivan sa jednom pompom, imamo oduzimanje velike količine novca opštinama u Pomoravlju. Pomoravlje je jedan gusto naseljeni kraj, gde oko 500.000 ljudi živi na teritoriji od Pojata do Čačka. U tom kraju imamo dvadesetak hiljada malih i srednjih preduzeća i preduzetnika i, praktično, postoji jedna velika povezanost i veoma razvijen saobraćaj na veoma lošem putu. Ovaj autoput bi povezivao Kruševac, Trstenik, Vrnjačku Banju, Kraljevo i Čačak i to bi veoma značajno uticalo na razvoj privrede i na strane investicije. Nažalost, umesto ovog zakona, odnosno izgradnje autoputa, mi novim budžetom imamo smanjenje transfera u iznosu od 131.410.000 dinara, čime se značajno narušava dalji razvoj ovog dela Srbije. Ovaj amandman je podnet u smislu usklađivanja sa amandmanom na član 7. Predloga zakona o budžetu, koji smo predložili moj kolega Vladimir Ilić i ja. Hvala.
Na član 32. amandman sa ispravkom podnela je narodni poslanik Sanja Jeftić Branković. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Sanja Jeftić Branković. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedniče, ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman nije podnet sa ciljem da se devastira Grad Leskovac, niti bilo koji drugi grad u Srbiji, već da se građanima na jedan jasan način objasni na koji način su raspodeljena sredstva iz budžeta za finansiranje jedinica lokalne samouprave. Vlada je ovaj amandman odbila uz obrazloženje da bi se njegovim prihvatanjem uzeo u obzir samo jedan kriterijum, odnosno kriterijum broja stanovnika. Ja ću se uslovno složiti sa vama i, evo, rizikujem da onda primenimo drugi kriterijum koji je predviđen Zakonom o finansiranju lokalne samouprave, a to je stepen razvijenosti. U tom smislu mogu da kažem da bi po toj osnovi onda sve ostale opštine i gradovi koji imaju niži nivo razvijenosti u odnosu na Grad Niš bili ispred Grada Niša po tom pitanju. Nemam ništa protiv, to znači da bi Leskovac i Prokuplje i bilo koji drugi grad bio ispred Grada Niša, ali bi to onda značilo da bi Grad Novi Sad bio iza, a ne da ima predviđenih 920 miliona, kao što je to učinjeno u ovom predlogu Zakona o budžetu. Ovde je očigledno reč o proizvoljnoj primeni kriterijuma i zaista vas molim da mi objasnite na koji način ste došli do ovakve raspodele nenamenskih sredstava. Ako uzmemo u obzir da se Grad Niš u ovom trenutku nalazi u veoma lošem položaju i o tome smo već par dana govorili u ovoj Skupštini, evo, recimo, juče je bila rasprava o tome kako izmeštanje pruge nije prioritet Vlade, kako se svake godine borimo za izdvajanje određenih sredstava iz budžeta za održavanje kulturnih manifestacija, finansiranje javnog servisa u Nišu je dovedeno u pitanje, dok to ne važi za Vojvodinu i za Beograd. Dalje, laboratorija za ispitivanje kvaliteta mleka, odnosno sredstva za ovu laboratoriju nisu predviđena budžetom za Grad Niš, a za Beograd i za Novi Sad jesu. Na kraju, jedna od i te kako bitnih stvari o kojoj ja govorim već par meseci unazad jeste aerodrom, odnosno da se u sporazumu sa „Etihadom“ zapravo nije predvidela mogućnost saradnje u smislu da se i niški aerodrom dovede do određenog nivoa. Čini mi se da ste se u ovom slučaju igrali zanimljive geografije, pa ste možda malo prevideli gde se nalazi Grad Niš, odnosno grad sa tri slova na jugu Srbije. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Aleksandar Pejčić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi predsedniče, ministre, mislim da je namera moje koleginice Jefić izuzetno nekorektna prema gađanima Leskovca. Prvo moram reći da sam niški student i znam u kakvoj situaciji je uopšte Grad Niš i građani Niša. Imam tamo i članove porodice. Tamo imam i prijatelje, rodbinu i znam sa kakvim problemima se susreću. Međutim, nekorektno je viriti u tuđi novčanik, a još više zahvatati iz tog novčanika, naročito ako smo komšije. Između Leskovca i Niša je 45 kilometara. Grad Leskovac je peti grad u Srbiji. Ima 165 hiljada stanovnika i 144 naseljenih mesta. Znam da je ovih 33 milijardi, koje su namenjeni za nenamenski transfer, možda nepravilno raspoređeno, ali mislimo da ova sredstva koja su opredeljena za Grad Leskovac i te kako pripadaju građanima Leskovca. Pretpostavljam da će svi dobronamerni ljudi glasati protiv ovog amandmana. Iskreno rečeno, i ja ću biti protiv ovog amandmana, jer nismo našli nikakvu korektnu argumentaciju. Zahvaljujem.
Replika, narodni poslanik Sanja Jefić Branković. Izvolite.
Poštovani gospodine Pejčiću, ja vas potpuno razumem. I ja bih se isto tako ponašala da je u pitanju moj grad. To je vaše legitimno pravo i upravo iz tog razloga postupam na način na koji postupam. Verujem da ste se vi spremili za odgovor na moje pitanje, pa niste slušali ono što sam ja u obrazloženju amandmana rekla. Da jeste, modifikovali biste svoje izlaganje. Lepo sam rekla da je problem u sredstvima koja su predviđena budžetom, način na koji su ta sredstva raspodeljena. Zaista nemam ništa protiv ni da Leskovac, ni Prokuplje, Žitorađe ili bilo koji drugi grad dobije više sredstava ukoliko se primenjuju kriterijumi predviđeni Zakonom o finansiranju lokalne samouprave. Niste shvatili suštinu. Pročitajte amandman.
Replika, narodni poslanik Aleksandar Pejčić. Izvolite.
I te kako sam shvatio suštinu, gospođo Jefić. Međutim, moram vam reći da sam iznenađen ovim vašim amandmanom i namerom zato što ste mogli da uzmete, recimo, sredstva od građana Beograda, koji imaju najviše sredstava. Oni prave jedan most od milijardu dinara. Zašto niste uzeli od njih? Zašto niste uzeli od 147 agencija koje mogu, zbog delokruga svog posla, da se svedu na 30? To su sredstva koja ste mogli da opredelite prema Gradu Nišu. Zašto, recimo, niste uzeli sredstva od mnogih nevladinih organizacija? Samo na kontu Ministarstva pravde postoji 2,5 miliona evra za nevladine organizacije. Dakle, mogli ste da uskladite sve te stvari i da sredstva opredelite za Grad Niš, a ne da otimate od siromašnog Leskovca. Zahvaljujem.
Reč ima gospođa Jefić Branković i ovim ćemo završiti replike. Izvolite.
Ja ću opet ponoviti. Slažem se sa vama, svako se bori za svoj grad na način koji to njemu odgovara. Ovo je moj način da se ja borim za svoj Niš. Imam podršku svojih kolega iz Niša. Legitimno je pravo. Nadam se da ćemo i dalje imati dobrosusedske odnose. To kako će se ko i na koji način se boriti za sredstva za svoj grad, njegovo je pravo. Hvala.
Na član 32. amandman sa ispravkama zajedno su podneli narodni poslanici Jovana Joksimović, Balša Božović i Božidar Đelić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Saša Milenić i Slavica Saveljić. Da li neko želi reč? (Ne.) Reč ima narodni poslanik Slavica Saveljić. Izvolite.
Zahvaljujem. Prilikom podnošenja ekspozea premijer gospodin Ivica Dačić dao je brojna obećanja. Jedno od njih bilo je i da će se posebno zalagati za ravnomeran regionalan razvoj. Nažalost, budžet koji smo dobili pokazuje potpuno drugačije opredeljenje i drugačiju politiku i politiku u koju nas Vlada ravnomerno ujednačavau nerazvijenosti. Od 145 skoro 70 opština ima umanjena transferna sredstva i ukupna transferna sredstva koja će dobiti sve lokalne samouprave čak tri puta su manje od kamata koje treba da damo za neotplaćene skupe kredite. Samo Šumadija u 2014. godini imaće manje 203 miliona transfernih sredstava, jug Srbije, koji treba da bude među prioritetima, nažalost, gubi više od 366 miliona, Vojvodina 827, Pomoravlje 131, a devastirana područja čak 157 miliona dinara. Kragujevac kao centar Šumadije ove godine, takođe kao i devastirana područja imaće manje gotovo 157 miliona dinara, što znači da će prema broju stanovnika, svaki Kragujevčanin kroz transferna sredstva mesečno biti vrednovan sa 1,77 evra, ili 209 dinara, ili negde oko 2.500 dinara godišnje. Samo pre nekoliko godina Kragujevac je imao više od 10 miliona evra transfernih sredstava, tačnije 10 miliona i 190, a dana je to nešto jedva iznad tri miliona i sedamsto, dakle, tri puta manje transfera i tri puta veće obaveze koje je centralna vlast prebacila lokalnim sredinama. Ovakvom politikom nema nikakvog, a kamoli ravnomernog regionalnog razvoja, još manje jednakih šansi za različite delove zemlje. Ako Kragujevac treba, a treba da bude motor razvoja Šumadije, a u tome svakako treba da ga prate i Batočina, Lapovo, Topola i Aranđelovac, onda je neophodno da transferna sredstva budu vraćena makar na prošlogodišnji nivo.
Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Teodora Vlahović. Reč ima narodna poslanica Teodora Vlahović. Izvolite.
Amandmanom na član 32, predložila sam da se određenim opštinama, odnosno 88 opština u celoj Srbiji dodele dodatna sredstva, s obzirom da su drastično umanjena sredstva za narednu godinu, u odnosu na ovu godinu za neke opštine čak, recimo, Pančevo 71%, Požarevac 43%, itd. Znači, to su ogromna umanjenja i u odgovoru se kaže da su opštine u suficitu, a samo republički budžet u deficitu. Međutim, nije napravljen odgovarajući kriterijum, jer opština Pančevo, recimo, pošto je ona najviše oštećena u ovom delu, pa nju uzeti kao primer, ima izuzetne probleme i kada se tiče zagađivanja vazduha, itd, pa sumnjam da će sa ovoliko malo sredstava koja će joj biti dodeljena, uz to što znamo je smanjen i porez na zaradu koja je isto prihod opština i gradova, da se kasa sa budžetima sve teže i teže puni, odnosno da se ne puni odgovarajućom dinamikom. Grad Pančevo i ostale opštine za koje sam predložila povećanje sredstava biće oštećene i neće moći da ispune ni svoje osnovne funkcije. Zahvaljujem.
Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Konstantin Samofalov i Milomir Milosavljević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Samardžić i Petar Petković. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo odbacio je ovaj amandman, a odbačeni amandmani prema članu 163. stav 4. Poslovnika ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Na član 32. amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Srđan Milivojević. Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedniče Narodne skupštine, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, evo baš na primeru ovog člana i ovog amandmana imali smo prilike da vidimo u šta se pretvorila Srbija, jedna siromašna zemlja, gde se mi u parlamentu kao u areni borimo, najbolje ste videli na primeru mog uvaženog kolege iz DSS i samostalne poslanice, gde se svako bori u stvari za svoj grad. Možda bi ovakva borba i bila neprimerena u nekim drugim okolnostima. Možda ovakva borba ne bi bila ni potrebna da ste imali sluha pa da ste recimo prihvatili onaj moj amandman da se smanje oni nepotrebni izdaci za obeležavanje Prvog svetskog rata od 680 miliona dinara. Dolazim iz Kruševca, poštovani Kruševljani obećan vam je auto-put, svima nama. Obećan je auto-put i građanima Trstenika i Vrnjačke Banje i Čačka. Nijedno područje u Srbiji u poslednjih 20 godina nije devastirano kao sliv zapadne Morave. Nije zalud rekao Sveti vladika Nikolaj Velimirović kada je došao u Trstenik u Ljubostinju - neka je blagoslovena dolina zapadne Morave. Nažalost, ta blagoslovena dolina zapadne Morave ostaje bez značajnih finansijskih sredstava svake godine, od kada je mandat ove Vlade, sve su manja sredstva, o tome je govorio moj uvaženi kolega Nikola Jovanović iz Trstenika.Nažalost dobijamo neke druge stvari koje su nam totalno nepotrebne, kao što je recimo istraživanje nikla, pa se crkva pravi u Bajčetini, a groblje u Trsteniku. To nama nije potrebno. Nama je potreban novac sa kojim ćemo pokrenuti naš region. Kako da pokrenemo naš region? A pošto novca neće biti, onda ćete nama Kruševljanima povećati lokalne komunalne poreze i takse i opet će teret nesposobne Vlade plaćati građani Srbije, ovog puta Kruševca. Kao Kruševljanin ne mogu ćuteći da pređem preko toga i apelujem na vas da Kruševcu povećate značajna finansijska sredstva, mi imamo velike probleme sa „14 oktobrom“, sa „Župom“, sa „Trajalom“ i nama je novac neophodan, a ne da dođe ministar Saša Radulović, da drži predavanje direktoru „14. oktobra“, kako treba da se ponaša.
Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Boško Ristić, Milovan Marković, Nebojša Zelenović i Zlatko Dragosavljević. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo je odbacio ovaj amandman, a odbačeni amandmani prema članu 163. stav 4. Poslovnika, ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Bojana Božanić i Gorica Gajić. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo je odbacio ovaj amandman, a odbačeni amandmani prema članu 163. stav 4. Poslovnika, ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slobodan Samardžić, dr Nenad Popović i Petar Petković. Da li neko želi reč? Gospodine Zelenoviću imam vas prijavljenog u sistemu. Da li želite po ovom amandmanu, pošto je ovo amandman na član 33. Slobodana Samardžića, dr Nenada Popovića i Petra Petkovića?
Moja primedba se odnosi na član 32, zapravo na Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo koji je odbacio amandman. Mi smo uočili ispravku, očigledno da ona nije prošla, ali hteo sam d kažem par reči koje se odnose na član 32.
Ne mogu da dozvolim da vodimo raspravu o amandmanu koji je odbačen. O ovom amandmanu se ne vodi rasprava. Možete da govorite o amandmanu na član 33. (Narodni poslanici dobacuju s mesta: Brani ovaj amandman.)
Dobro. Dakle, šta je ključna stvar i ono što je najbitnije? U samoj realizaciji nenamenskih transfera koji idu ka lokalnim samoupravama ono što je ključna stvar jeste da su generalno sve lokalne samouprave uskraćene za 30% na ime subvencije. To znači otežan život u svim lokalnim samouprava u sledećoj 2014. godini, što znači da ne postoji ni jedan razlog da se lokalne samouprave nadaju da će biti iole neke mogućnosti za razvoj u 2014. godini. Međutim na Odboru za finansije nismo dobili tačno obrazloženje šta je zapravo priroda same subvencije i zašto svima jednako kada nisu svi isti u Republici Srbiji? Iz tog razloga vidimo da oni koji su dobro radili ili su se trudili da dobro rade u ovom prethodnom periodu bivaju na neki način kažnjeni. Zato ne vidim kako ćemo uspeti da motivišemo ljude da i dalje dobro rade? Daću vam jedan konkretan primer. 2003. godine u gradu Šapcu iz koga dolazim, imali ste 100 hektara pod jagodom. Jednom kvalitetnom poljoprivrednom politikom koja je investirala u kopanje dubinskih bunara i navodnjavanje uspeli smo da za 10 godina to podignemo na 1.200 hektara pod jagodom. Sada hiljadu i po porodica u Šapcu i okolini privređuje proizvodeći jagodu. Tri hiljade ljudi se uposlilo na ovaj način. Gde ćete bolji primer kako pametno investirati u lokalne samouprave? Kada srežete subvencije za 30%, niste srezali samo dotacije javnim preduzećima, nego i investicije lokalnim samoupravama. Imaćete puteve koji su puni rupa. Imaćete nedovršene vrtiće, nedovršene škole. Napominjem da u Šapcu ima 82 školska objekta, imate vrtiće, imate ambulante u 28 sela, kako ćemo to da izdržavamo i ko će to da plati kada imate 30% manje sredstava, a trudili ste se da radite odgovorno i da vodite politiku jednaku prema svim građanima. Zato mislim da način na koji je određen transfer jedinicama lokalnih samouprava nije dobar i da se mora ući u dublju analizu uvezi sa njima. Hvala.
Gospodine Gojkoviću da li ste želeli reč po prethodnom amandmanu ili po ovom, Slobodana Samardžića, dr Nenada Popovića i Petra Petkovića? (Žika Gojković, s mesta: O amandmanu o kome je govorio gospodin Zelenović.) On je govorio o amandmanu na član 33. pa je povezao deo vezan za Kancelariju za Kosovo i Metohiju i neke druge stvari vezane za Šabac, vrlo vešto. Recite mi da li hoćete po tom amandmanu? Izvolite.
Neću trošiti puno vreme, pošto se rasprava već otegla. Hteo sam samo da kažem da su poslanici iz poslaničke grupe koju predvodi gospodin Dušan Petrović su govorili nekoliko puta o temi koja je izuzetno važna, i koju će naša poslanička grupa podržati. Samo ću reći da transfer sredstava prema lokalnim samoupravama je nešto što je izuzetno važno što je u ovom budžetu možda trebalo malo više pažnje posvetiti. Siguran sam da ćemo već naredne godine na početku, moguće vrlo lako imati rebalans budžeta i velikih problema kada su u pitanju lokalne samouprave i ako se nešto u ovom smislu ne izmeni. Samo sam to hteo da kažem da ćemo naravno podržati ove amandmane o kojima je malopre govoreno. Hvala.
Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, žao mi je što ima ovako malo poslanika vladajuće većine verovatno ste otišli na sastanak sa Vladimirom Cvijanom, to je legitimno pravo. Ali, ja ću zbog vas koji ste ovde probati da probudim u svako od vas jednog Vladimira Cvijana i da vam pročitam šta kaže član 33. Kaže: „Naloge za izvršavanje izdataka na teritoriji AP Kosova i Metohije koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije zajednički izdaju ministar u čijem su razdelu obezbeđena sredstva za te izdatke, i ministar bez portfelja određen da vodi Kancelariju za Kosovo i Metohiju“. Moj amandman je bio da se iz ovog člana obrišu ove reči: „ministar bez portfelja zadužen za Kosovo i Metohiju“. Znate, zbog čega? Možda ste vi zaboravili reči vaše potpredsednice stranke i ministarke gospođe Zorane Mihajlović, da uVladi Republike Srbije sedi jedan ministar koji ne radi u interesu Srbije i koji u inostranstvu zastupa nečije druge interese. Ja sam uveren, pošto sam postavio pitanje, a nisam dobio odgovor da li je mislila na gospodina Aleksandra Vulina, posle svega što se desilo sa Kosovom i Metohijom apsolutno sam uveren da je ona mislila na Aleksandra Vulina. I zato smatram da je nepotrebno da o novcu poreskih obveznika odlučuje čovek koji ne radi u interesu građana Republike Srbije. Pošto takav odgovor nisam dobio, osnovna sumnja stoji. Smatram da je neprimereno davati novac poreskih obveznika ministru Aleksandru Vulinu, jer ministarka Zorana Mihajlović, njegova koleginica u Vladi kaže da on ne radi u interesu građana Srbije i Republike Srbije. Malopre smo čuli kako vi svi zajedno vadite kestenje iz neke vatre. Ja u vašim rukama samo vidim mehove kojima tu vatru raspirujete. Dok je ovde DS, a hvala Bogu i nekih drugih poslanika uvek će se naći glas razuma koji će protiv ovoga glasati. Hvala.
Zoran Babić, replika.
Da li u Vladi Republike Srbije ima takvih ministara ili nema, opredeliće i odlučiće naredni izbori i podrška koju će Vlada dobiti na izborima. Ali, ono što definitivno stoji - bio je jedan gradonačelnik u Srbiji, najvećeg grada u Srbiji, koji za vreme ministrovanja i za vreme mandata gradonačelnika nije radio u interesu grada koji je vodio, nije radio u interesu Beograda i Beograđana koje je predstavljao, već je radio samo i isključivo u interesu firme koja je u njegovom vlasništvu, pa mu je i to bilo malo pa je izašao u javnost, pa se pohvalio i medijima kako je bogat i imućan Dragan Đilas, pa je postavio na APR dokumentaciju kako je od male i anonimne firme, u onom trenutku kad je on bio mali i anoniman, a onda kada je postao direktor predsednikove kancelarije, pa ministar, pa gradonačelnik, kako je taj promet dosezao i do šest milijardi dinara godišnje. To je ono što je potvrđeno. Mi ovde slušamo insinuacije, teatralnosti, pozivanje na nešto što će danas dobiti podršku preko 130 narodnih poslanika u ovom parlamentu. Slušamo jadikovku i slušamo žal, ali ne žal za građanima Srbije, nema razloga. Slušamo žal za bivšim vremenima, za bahatom vlašću, za mogućnošću da se vlast i mehanizmi vlasti koriste za lična bogaćenja. E, tu prisustvujemo i to slušamo u vreme svakog amandmana, i molim građane Srbije, molim i vas poštovane kolege, napravite, poslušajte svaki amandman, svaki amandman nam je „kopi pejst“. Gospodine predsedniče, ako neko nema šta da kaže bolje da ne ustaje i da ne govori ništa, nego što će vrteti jednu rečenicu milion puta, a ovo što se tiče gradonačelnika Beograda je dokazana stvar, i ne treba da se insinuira.
Gospodine Steviću, javljate se po amandmanu, ali onda prvo gospodin Milivojević, replika.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine, izražavam veliko žaljenje što gospodin Babić na ovakav način govori o Nebojši Čoviću. Ako je on tako loš čovek, ako je toliko stekao para kroz FMP „Železnik“, što ste ga onda izabrali u Privremenu upravu? Apsolutno sam siguran, kao što je Zorana Mihajlović mislila na Aleksandra Vulina da ste vi sada mislili na Nebojšu Čovića. Sada razumem rečenicu Aleksandra Vučića – uzeli bi mi Beograd, ali nemamo kadrove. Kao što je tada priznao da nema kadrove za Beograd, sada vidimo da nemate kadrove ni za Srbiju i da nemate odgovore na ova bolna ekonomska pitanja da se sve što ste vi obećali građanima Srbije pretvorilo u veliki balon od sapunice koji svakog dana pomalo pucka po gradovim Srbije i svaki od tih balona od sapunice je jedan mali Vladimir Cvijan, koji će na kraju postati jedan veliki Vladimir Cvijan, dok svi kompletno ne budete pukli u paran parčad. Uopšte se ne plašim tih vaših velikih rejtinga na istraživanju javnog mnjenja. Tako je bilo i 1997. godine. Koliko ste procenata imali sa bedžom pa se onda završilo katastrofom po RS i ekonomskom i materijalnom i teritorijalnom. Srbija se još uvek nije oporavila od najvećih materijalnih, teritorijalnih razaranja, od ekonomskog propadanja i ljudskih žrtva za vreme vašeg prošlog mandata kada ste takođe mehovima pumpali rejting. Kad god Aleksandru Vučiću rejting skoči za 2% standard u Srbiji padne za 10% gospodine Babiću. To bi trebalo da uvek imate na umu.
Replika, Zoran Babić.
Kad god Aleksandru Vučiću skoči rejting za 2% smrkne se onima u operaciji Grom, smrkne se svima onima koji iz političko, tajkunsko, kriminalnih lobija koji bi hteli da zaustave Srbiju. Smuči se svima onima koji su se ogrešili o zakon, koji su prste debelo omastili u vreme privatizacije za prethodnih 12 godina. Smuči se njima. Građanima Srbije lakne zato što postoji pravda u RS. Kada smo kod tog mehura od sapunice koji puca, da li je on pukao možda u Apatinu, u Srbobranu, u Kovinu, u Zaječaru, u Zrenjaninu? Da li je tamo pucao? Šta su rekli građani tih opština i gradova? Želimo promene, nećemo vas. Ostavljamo vas ispod cenzusa za sve što ste uradili prethodnih 12 godina. Možete me zvati – prethodni period, ali da ste radili dobro, hvalili bi se. Ne bi došli u ovu situaciju. Šta ćemo sada? Za sve je kriva ova Vlada i godinu i po dana? Ne može tako. Hajde da izađemo i pitamo građane. Da li ćete tim tonom govoriti i u ponedeljak? Hoćete li da idete sada samnom na jedno lepo mesto ovde u Beogradu, u jednu lepu opštinu beogradsku pa da vidimo šta će da kažu ti građani šta misle o vama, šta misle o politici koju sprovodi SNS i Aleksandar Vučić. Priznajem, postoje oni ljudi u Srbiji kojima je gore zadnjih godinu i po dana. Postoje oni ljudi koji su privatizovali državu, koji su bili iznad države, koji su koristi resurse države, na koje ste ćutali, na koje ste zatvarali oči. Njima je gore, ali je građanima Srbije bolje.
Po Poslovniku, Bojana Božanić.
Zahvaljujem se poštovani predsedavajući. Mislim da ste vi povredili član 107, jer na ovoj sednici, na kojoj se govori, da vas podsetim sve gospodo narodni poslanici, o budžetu Republike Srbije, najvažnijem zakonu u državi Srbiji za 2014. godinu i zaista vas molim da se vratimo na tačku dnevnog reda. Mislim da nije u redu da smo sinoć, svedoci ste vi gospodine predsedniče, nekolicina samo od nas smo sedeli ovde do ponoći i govorili o budžetu, a pojedini poslanici uđu, istresu šta imaju da kažu o Vladi, o tome ko, šta, kako vodi i ishvale svoje lidere itd. što mislim da zaista nije korektno prema nama koji se vrlo odgovorno i vrlo pažljivo pripremamo za ove amandmane, da govorimo o budžetu Republike Srbije iamandmanima koje smo pripremili. Zaista mislim da mnogi od ovih ljudi koji su govorili, sinoć nisu bili ovde. Evo gospodo građani Srbije, ko vas vodi, o čemu oni pričaju, a ne o budžetu, o čemu bi trebalo.
Ja se u načelu slažem sa vama, da treba da razgovaramo o dnevnom radu i mislim da sam zato upravo insistirao sinoć da tako dugo radimo, da bismo uspeli da stignemo i da postignemo sve što imamo, jer da nismo, ko zna kada bi završili raspravu koja se na trenutke, prosto ne mogu da pogodim o čemu razgovaramo uopšte. Ali, kao što vidite, trudim se da u jednom tolerantnom duhu dozvolim svima da kažu. Političke varnice i naravno potreba političkih stranaka da, s vremena na vreme, naprave diskurs i da malo razgovaramo i o svemu onom što čini politiku, mislim da je podnošljivo. Međutim, u ovom trenutku se slažem sa vama, i mnogo je bolje da razgovaramo o dnevnom redu. Imamo još, čini mi se, dvadesetak amandmana, što je važno. Ti ljudi koji su pisali amandmane su se potrudili i meni je drago da mogu, pogotovo što je ministar vrlo strpljiv već dva dana, puna dva dana sedi i sluša, naravno, da poštujemo njegovo vreme i vreme svih ostalih. Što se mene tiče, gospodine Stefanoviću, krug replika bih zatvorio jer je dva puta gospodin Milivojević izazvao repliku, dva puta je gospodin Babić vratio, to je otprilike neki fer, korektan odnos. Mislim da se slažete samnom da nastavimo dalje. Gospodin Stević, po amandmanu, izvolite.
Gospodine predsedniče Skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, zaista ne razumem smisao amandmana kolege, iz prostog razloga i zarad informisanja javnosti, to nisu sredstva ministra bez portfelja, Aleksandra Vulina, to nije njegova lična imovina, već se radi o sredstvima Vlade Republike Srbije, građana Srbije i Kancelarije za KiM, a od cirka 4,8 milijardi koje su opredeljene za narednu godinu, što je povećanje u odnosu na ovu godinu, za Srbe na prostoru KiM preko 550 miliona, finansira se 5300 radnika lokalne samouprave i to je transfer sredstava sa višeg nivoa na niži nivo i ima određenih ulaganja i projekata u oblasti infrastrukture i u zaštiti kulturno-istorijskih dobara na prostoru KiM, pa zato ne vidim smisao ovog amandmana i ne mogu da prihvatim ovaj amandman. Havla.
Replika, gospodin Milivojević.
Poštovani gospodine predsedniče, ovde očigledno postoji jedno ne razumevanje moje diskusije. Ja sam apsolutno za to da se za KiM odvajaju sredstva. Ne znam koliko će se iz ovog budžeta odvojiti za funkcionisanje pravosuđa na teritoriji KiM, jer upravo nas je ovde ministar pravde, Nikola Selaković, uveravao da će ti sudovi nastaviti da postoje. Danas čujemo neke drugačije glasove iz Brisela. Danas čujemo neke druge poruke. Upravo zbog toga imam veliku sumnju, jer Aleksandar Vulin je kazao – za mene je Briselski sporazum mrtvo slovo na papiru. Istovremeno, Aleksandar Vučić je kazao – naš prioritet su evropske integracije. Očigledno da u toj suprotstavljenosti dva pola, ja nemam poverenja ni u jednog ni u drugog, građani KiM još više. Jednostavno, mi ne možemo da verujemo ljudima kojima danas govore jedno, sutra drugo, a u stvari rade treće. Zato smatram da neki ljudi bi trebali da budu eliminisani i izopšteni iz odlučivanja o novcu poreskih obveznika, kada je reč o KiM. Nisam kazao da to treba da bude ministar, 8%, koji traži 8% za kineske firme. Kazao sam da treba da bude 8% provizije od posla sa kineskim firmama. Kazao sam da to treba da bude ministar, za koga ja osnovano sumnjam da ne radi u interesu građana rsde treće. Zato smatram da neki ljudi bi trebali da budu eliminisani i izopšteni iz odlučivanja o novcu poreskih obveznika, kada je reč o KiM. Nisam kazao da to treba da bude ministar, 8%, koji traži 8% za kineske firme. Kazao sam da treba da bude 8% provizije od posla sa kineskim firmama. Kazao sam da to treba da bude ministar, za koga ja osnovano sumnjam da ne radi u interesu građana Republike Srbije. Ovde se vodi jedna vrlo čudna spoljna politika. To što Aleksandar Vučić obeća u Njujorku na engleskom, to Tomislav Nikolić ne zna da prevede na Ruski u Kremlju, niti zna Aleksandar Vulin da prevede na srpski, kada dođe u Mitrovicu. U tom kontekstu smatram da on nije dorastao poslu odlučivanja o novcu poreskih obveznika.
Zvonimir Stević, izvolite.
Uporno na insistiranje, gospodine predsedavajući, kolega koji govori veoma pragmatično o raspravi po amandmanima, uporno kolega u čitavoj današnjoj raspravi govori o tom političkom delu. Želim oko toga da mu kažem – nemojte i tu da se trošite, da govorite o tome. Narod na KiM se opredelio i on je rekao svoje na lokalnim izborima i dao je punu podršku Vladi Republike Srbije i državnom rukovodstvu. Za vas prevedeno – igrali ste utakmicu, izgubili ste utakmicu i sada vam treba vreme da pripremite tim, a kako radite, ja taj tim u dogledno vreme ne vidim. Govorite o političkom delu o pravosuđu, pravosuđe je druga stavka u budžetu. Ja govorim o sredstvima vezano za amandman 33 i opredeljenje sredstava u iznosu od 4,8 milijardi, što je ohrabrenje i podrška, a da ne govorim o insinuacijama onih koji su bili za bojkot izbora, da će prestati finansiranje na KiM, da će prestati institucije 4. novembra. Država Srbija i ova Vlada nastavljaju finansiranje i u ovoj i u narednoj godini. Hvala.
Gospodin Milivojević, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući i ponovo podvlačim jedno nerazumevanje. Smatram da još novca treba dati našim sunarodnicima na KiM, još više. Recimo, sav ovaj novac koji je predviđen za obeležavanje proslave godišnjice Prvog svetskog rata treba dati njima, jer oni žive na KiM, kao direktni potomci tih heroja iz Prvog svetskog rata, koji su i dobili tu kosovsku zemlju zahvaljujući svom herojstvu, svojim naporima. Treba sav novac, koji ima u višku, dati onim Srbima koji su na najtežem mogućem mestu ovog trenutka. Ne ulazim u to, da vas pitam, da vam postavim bolno pitanje, da mi odgovorite – koliko je, ne u procentima, nego u brojevima, izašlo građana na kosovsko-metohijskim izborima? Kažete – izašlo je toliko procenata, ne kažete – izašlo je toliko hiljada ljudi. Da upredimo te realne cifre, kolika je ta podrška Vladi Republike Srbije od strane građana koji žive na KiM, koliko su oni zaista ljudi koji veruju Vladi Republike Srbije, a koliko su ljudi koji uveravaju da je život ono što oni žive svakog dana u neposrednom susedstvu sa komandantima neke terorističke organizacije, kao što recimo žive Srbi u Vitini, kao što žive Srbi u onim mestima i enklavama gde su ostali da žive. Opet podvlačim – zašto Aleksandar Vulin da odlučuje o tome gde će ko da dobije i koliko novca? Zašto on u izbornoj kampanji da otvara fabriku košulja? Ne mora cela fabrika da se napravi da bi on promenio crnu košulju. Može jednu košulju da dobije, dve, tri. Ja ne verujem u njegove dobre namere, kada je reč o Aleksandru Vulinu, pogotovo što sam užasnut rečenicom Zorane Mihajlović – u Vladi Republike Srbije sedi jedan ministar koji ne radi u interesu građana Srbije. Onda pitaju Ivicu Dačića – ko je taj čovek? On kaže – ja ne mogu da čitam njene misli. Pročitajte diplomatsku poštu. (Predsednik: Vreme.) Tu je navedeno ko je taj čovek. Onda bih ja možda preokrenuo svoje mišljenje i glasao za ovakav predlog Vlade Republike Srbije. Naravno da ću ovde voditi i političku raspravu, jer budžet je najviši politički akt oko koga ćemo mi u ovom parlamentu ukrstiti koplja.
Gospodin Stević, izvolite.
Želim samo da vas podsetim, ovo vaše zalaganje i vaša briga oko Srba na prostoru KiM, i želim da vas pitam, pošto smo radili zajedno u prethodnom mandatu i bili smo vam dobri, mi kao SPS i predsednik Vlade, a vi se zalažete za veće ulaganje i veće izdvajanje sredstava, da vas pitam – zašto ste u poslednje tri godine naše vladavine vratili 300 miliona u budžet, a niste opredelili sredstva koja su namenjena za KiM? To je činjenica. Želim da vas upoznam, nemam trenutno ovde te podatke, ali želim da vam kažem, pošto sam sa Kosova i Metohije i živim u Gračanici sa porodicom, da se ne pamti izlaznost Srba sa prostora Kosova i Metohije na bilo kojim izborima, na lokalnom nivou ili republičkom nivou, za državu Srbiju. Negde preko 40.000 Srba. Sada vama procenti ne odgovaraju. Dakle, 54% je dobio kandidat za gradonačelnika u Gračanici, da ne govorim o Novom Brdu, o Ranilugu, o Partešu i o Brezovici. Ponovo vam kažem, narod je dao bezrezervnu podršku Vladi Republike Srbije. Za to postoje podaci.
Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, replika.
Pridružio bih se stavovima gospodina Stevića i osudio bih, kao što sam siguran da i većina građana Srbije osuđuje ovakav stav i stvari koje se iznose zbog amandmana, a ugrožava se bezbednost, ugrožava se stabilnost, ugrožava se želja našeg društva da nemamo više zamrznute konflikte, želja da se ljudima koji žive na Kosovu i Metohiji obezbedi jedan bezbedan život, a to je osnovna ljudska vrednost. Ponekima u ovoj sali smeta, nažalost, to što Aleksandar Vulin čista srca, čistih ruku i čista obraza ide među građane Srbije koji žive na Kosovu i Metohiji, koji su shvatili, uz sve izazove, vrednost Briselskog sporazuma. Smeta im čovek koji je tu i kada je teško i kada je dobro i kada je teško da se objasni i kada je dobro da se bude uz svoj narod. Smeta, jer valjda je bolje vreme kada se ništa nije radilo, kada se u jednoj ruci držala motorna testera i rezali neki balvani, a onda drugom rukom se ti balvani pomerali. Valjda je bolje stajati u mestu ili hodati non-stop na onoj pokretnoj traci. Stalno su u mestu, a trošiš energiju, trošiš sve. To smeta samo zato što dolazi sa neke druge strane. Samo zato što neki ljudi koji su dobili podršku građana Srbije i na Kosovu i Metohiji i u drugim krajevima Srbije vode ovu državu na pravi način i zato što se ostaje i slepo i gluvo na podršku koju dobijamo iz sveta, na podršku koju dobijamo od građana Srbije. Ali, bolje odapeti strelu mržnje, valjda se na taj način zaradi neki politički poen. Valjda se ode u „Dajrekt mediju“ pa se dobije tamo nešto direktno i to je valjda dobro, to je prava stvar. Mislim da se time zagađuje Narodna skupština Republike Srbije.
Reč ima Borislav Stefanović.
Zaista nekorektno. Hiljaditi put, niko ne brani, niko ne osporava da je lista „Srpska“, na koju niste zvali DS, dobila najviše glasova. Podržali smo izlazak Srba na izbore, kao što znate. Niko ne želi da Srbija stoji. Niko ne želi da Srbija nazaduje, osim vas i vaše Vlade. Dakle, nekorektno je to što govorite. Znam da ste vi tada išli u tajne misije, ne vi lično, nego gospodin Vulin i ostali heroji opstrukcije kosovskog procesa i sedali na tim balvanima. Ja to znam. Šta je trebalo da se uradi? Hoćete da kažete da je trebalo pustiti Tačija da zauzme prelaze? Je li to trebalo uraditi? Hoćete da kažete da je vlast stavljala te balvane? To ste više puta izjavili, gospodine Babiću. To je jako opasna teza. Idite i recite to u Mitrovici, pa ćete čuti šta oni imaju da vam kažu na to. Oni su stavljali. Ta laž ponovljena hiljadu puta, neistina je veliki problem, zato što se zna kako se to završava. Ušli ste u jedno kolo iz koga ne znate da izađete. Nije problem podrška. Nije problem budžetiranje, kako kažete. Država Srbija to mora da radi, ali prerano dajete te izjave. Još nismo videli kako će to da izgleda. Još ne vidimo zajednicu srpskih opština. Svi želimo isti dobar rezultat. Nemojte unapred da govorite ono što ne znate kako će da izgleda. Nemojte unapred da pričate o budžetu, kada je danas proradila carina na Jarinju i Brnjaku, a vi ste govorili da je to katastrofalna greška prethodne vlasti. Ispostavilo se da ste vi to dogovorili. Ne mislim da je to loše, samo mislim da to treba reći, ništa više ni manje od toga. Nije korektno kada se takve stvari govore zaboravljajući istovremeno šta ste govorili do nedavno. Nije baš svako u ovoj državi oboleo od amnezije. O firmama nemojte i o smrkavanju, molim vas. Lepo vas molim još jednom, nemojte o firmama i smrkavanju, biće previše zanimljiv razgovor, budžet niko neće primetiti. Hvala.
Reč ima Zoran Babić.
Opet pretnje – nemoj da me pomeneš, inače… Ali dobro, to više govori o onome ko se takvim stvarima služi. Neki nisu videli ni građane Srbije na izborima na Kosovu i Metohiji, pa su ti ljudi ipak smogli hrabrosti, mudrosti i izašli su na izbore, napravili su izbor, smatram pravi, pobedili su na izborima i kandidovali najbolje ljude na listi „Srpska“. Žalosno je što i sada, nakon onog težeg dela posla, neko ne vidi da će biti formirana zajednica srpskih opština. Da li je navijanje da se naše društvo negde spotakne ne bi li optužili nekoga, ne bi li samo neko drugi došao na vlast, ne bi li neko drugi ponovo bio miljenik? To je loše. Mi moramo da navijamo da naše društvo ide napred. Da li će to biti Babić, Stefanović? To je normalno, to je život, promenljivost, smenjivost. To je osnov demokratije, kako građani kažu. Ja nemam problem s tim i onda kada sam bio u opoziciji i sada i onda kada ću ponovo biti u opoziciji ili se neću baviti politikom. Ne treba se sudbonosno vezati za vlast. Mislim da trebamo sudbonosno da se vežemo za boljitak našeg društva, a mislim da je izlazak na izbore bio boljitak, kao što mislim da će formiranje zajednice srpskih opština biti boljitak, prvenstveno za ljude koji žive na Kosovu i Metohiji, a i za ostatak Srbije. Ne treba u tome tražiti izazov i prepreke i spoticati, već treba reći – ljudi, jel vam treba pomoć, radite dobro, to je dobar put, a ne – hajde da vas spotičemo da bi mi nastavili da trčimo neku trku. Od tog načina razmišljanja i zbog toga mi kao društvo, kao država tavorimo u mestu, nažalost, više od 12 godina.
Već 40 minuta smo na istom amandmanu jer se javljate po replikama. Nisu svi narodni poslanici dužni da slušaju ovakvu vrstu rasprave. Na član 34. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno prof. dr Janko Veselinović, Teodora Vlahović i mr Božidar Đelić i zajedno Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Reč ima Teodora Vlahović.
Ovim amandmanom na član 34. moje kolege i ja smo predložili da se izbriše član koji omogućava da se država Srbija dodatno zadužuje u iznosu od 300 miliona evra. I prošle godine na budžet sam imala amandman koji se odnosi na ovaj iznos, s tim što nisam predložila da se briše, već da se umanji, što je vaš prethodnik, ministre, i uvažio, kao i obrazloženje. Zašto smo se ovog puta opredelili da predložimo da se izbriše? Iz prostog razloga što smatramo da ima dovoljno osnova po kome će se Srbija zadužiti u narednoj godini i da nema potrebe dati mogućnost da se još dodatno zaduži za 300 miliona evra, imajući u vidu da nam je budžetski deficit veći od 161 milijardu, da nam je ukupni fiskalni deficit veći od 182 milijarde dinara. Istovremeno, ovim amandmanom smo želeli da sprečimo s jedne strane dalje zaduživanje, imajući u vidu da smo u ovom budžetu i u pratećim merama za ovaj budžet otežali u velikoj meri život naših sugrađana, zato što su povećani porezi na osnovne životne namirnice, zato što su smanjene zarade, zato što se najniže zarade i penzije simbolično koriguju, da će život biti dovoljno težak i da nije nužno još dodatno zemlju zadužiti.
Reč ima narodni poslanik Judita Popović.
Hvala vam, gospodine predsedniče. Poštovani gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ne možemo da podržimo dodatno zaduživanje mimo plana koji ovaj budžet predviđa. Smatramo da je 300 miliona evra, koje je predviđeno za to dodatno zaduživanje, preveliki iznos i preveliki teret. Ne možemo da prihvatimo čak ni obrazloženje kojim je Vlada odbila naš amandman, koji govori o nekim vanrednim okolnostima ili nekim vanrednim situacijama na finansijskom tržištu. Ja ne znam šta će vam više vanrednih okolnosti od one činjenice da je javni dug oko 20 milijardi evra, da imate ovako visok budžetski deficit, da su rashodi ogromni, da su prihodi prilično nesigurni? Dakle, ne možemo da podržimo ovakav pristup. To je prosto jedan pristup kontinuitetu, vi stalno prevaljujete teret krize na građane i na lokalne samouprave. Jer, ovih 300 miliona evra u stvari vam predstavlja šest budžeta Ministarstva regionalnog razvoja i lokalne samouprave, to vam je dve trećine budžeta poljoprivrednog, što je ogroman iznos. Šta to znači u realnom životu? Recimo, građani Zrenjanina, ovde je danas neko spomenuo da se pitaju građani Zrenjanina, njih je Cesid pitao na istraživanju – šta mislite, kako živite vi i vaše porodice, a oni su odgovorili ovako – 35% kaže da žive nepodnošljivo, a 56% kaže da žive osrednjo podnošljivo. Dakle, 90% živi siromašno, odnosno ekstremno siromaštvo. Ako u Zrenjaninu ovako žive građani, ako u Pančevu ovako žive, kako onda žive u Pirotu, u Leskovcu, u Zaječaru, u Negotinu, u Boru, itd? To je zaista ogromna, ogromna cifra da bi se dodatno ova država zadužila. Hvala.
Ministar Krstić ima reč.
Samo da se razumemo da je ovo planirano. Mi smo planirali 200 miliona, inače ne bi deficit bio 7,1%. Ovo je ono što ispod linije. Da budemo vrlo jasni da je ovo promenjeni član 36. iz prethodnog budžeta, gde smo mi smanjili namenu za ovo zaduživanje upravo samo na finansijski sistem kod nas. Inače je loša praksa, a pričali smo danas o Agenciji za osiguranje depozita, ne znam da li ste bili prisutni, ali u situaciji u kojoj smo trenutno posle „Agrobanke“ i „Razvojne banke Vojvodine“, koje su sanirane odatle, loša je praksa da nemate, i pokazala se naročito loša u poslednjih pet godina u ovoj svetskoj ekonomskoj krizi, da vi nemate izvor finansiranja bar u određenom iznosu za Agenciju za osiguranje depozita ili njen ekvivalent. Dakle, ova sredstva su predodređena za to, budžetirata su, uključena su u 7,1%, 200 od 300 miliona. Ja duboko verujem, na osnovu ovih prvih rezultata koje imamo, da će taj iznos biti još manji. Znači, samo da bude jasno o čemu pričamo. Hvala. (Donka Banović, s mesta: Dajte mi reč da vam objasnim.)
Nemate osnova za repliku. Gospođo Judita Popović, po kom osnovu?
Gospodine ministre, mi se u potpunosti razumemo. Ali, definitivno u politici koja se vodi u Srbiji, kod ove vlasti koja je preuzela na sebe tu odgovornost da vodi ovu zemlju, nedostaje taj ključni kvalitet, a to je upravo da odgovara za svoje postupke. Radi se o tome da mi imamo jednu ogromnu neravnotežu između rashoda i planiranih prihoda, između života, virtuelnog, koji se predstavlja i realnog života o kojem sam ja danas pričala. Radi se o tome da je zaista veliki problem što ova država ne odustaje od pogrešne ekonomske politike koja nas je i dovela do situacije u kojoj se danas nalazimo, a to je – besomučno zaduživanje bez stvaranja nove vrednosti. Dakle, 400 hiljada ljudi u Srbiji stvara novu vrednost. Preko dva miliona ljudi je nezaposleno. Šta nam drugo preostaje nego zaduživanje? Zaduživanje i na ovaj način, u smislu člana 34. ovog zakona o budžetu.
Po Poslovniku, Donka Banović. Izvolite.
Hvala. Zaista sam se javila na vreme i ne mogu sada da trpim posledice toga što predsednik Skupštine nije video da sam se ja javila za repliku. Osnov za repliku sam imala. To je bilo izlaganje gospodina Zvonimira Stevića, koji je govorio o strankama koje su pozivale srpski narod na Kosovu i Metohiji na bojkot ovih lokalnih izbora. Jedina parlamentarna stranka u ovoj sali koja je pozivala vrlo glasno Srbe na KiM da ne izađu na te lokalne izbore koje je raspisala Atifete Jahjaga je Demokratska stranka Srbije. Ja sam se zaista, i moji poslanici DSS su se našli prozvanima. Ne vidim potrebu i uopšte smelost da se neko ko se ozbiljno bavi politikom hvali time kako su lokalni izbori koje je raspisala Atifete Jahjaga bili uspešni i kako su se Srbi izjasnili, dali punu podršku politici ove Vlade. To je po onoj narodnoj – čega se pametan stidi… (Predsedavajući: Gospođo Donka, nemojte sada o tome.) Samo objašnjavam kako nisam dobila priliku da repliciram. I to u današnjem danu, kada se zna da se na administrativnim prelazima uspostavlja vrlo ozbiljna carina. Nekoliko zadnjih meseci se radi na potpunom odvajanju i žrtvovanju 15% teritorije na oltar evropskih integracija. (Predsedavajući: Jasno mi je.) Tako da sam ja imala osnov za repliku. Sada sam valjda nešto i rekla, i to zbog građana Srbije, a ne zbog nas ovde, mi svi dobro znamo šta ko radi i šta je ko obećavao, a šta danas radi.
Hvala. Bili ste prisutni kada je predsednik predsedavao Skupštinom i doslovce je rekao da niste lično spomenuti i da nije spomenuta vaša stranka. To što ste se vi prepoznali, to je drugi problem. Ja smatram da Poslovnik nije bio povređen, a vi možete da tražite u Danu za glasanje da se Skupština izjasni. Nećete. Hvala. Povreda Poslovnika, izvolite.
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, ja nisam sporio ničije pravo nijedne stranke da…
Gospodine Steviću, ne može tako. Morate se pozvati na član.
Čl. 106. i 107. Ja nisam sporio ničije pravo, bilo koje stranke, pa i Demokratske stranke Srbije, pravo na bojkot, ali nije tačno da je samo Demokratska stranka…
Gospodine Steviću, molim vas, nemojte sad i vi da kršite Poslovnik. Vi možete da obrazlažete povredu Poslovnika, ali nemojte voditi repliku šta je sada gospođa Donka rekla ili neko drugi. Vi imate pravo da obrazložite povredu Poslovnika i ja vas molim da se toga držite. Neću vam dozvoliti repliku, ali povredu Poslovnika da. Izvolite.
Povređeno je dostojanstvo Skupštine, čl. 106. i 107. i gospođa je iznela uvredu i neistinu i izrekla je jednu konstataciju…
Ne mogu da vam dozvolim. Mi jesmo koalicioni partneri, ali ja ovo ne mogu nikome da dozvolim. Znači, ne može narodni poslanik da povredi Poslovnik. Može predsedavajući. Vi obrazložite u čemu sam u ovom momentu, kad sam ja predsedavao, šta sam ja doprineo da bude povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, vi niste reagovali kada je uvažena koleginica govorila to što je govorila, pa mi dozvolite da ja kažem ono što mislim. Ja kažem da je napravljena povreda Poslovnika, čl. 106. i 107, povreda dostojanstva ove Skupštine i dozvolite mi da to obrazložim. Izrekla je neistinu. Ne sporim ja pravo ničije stranke, pa ni ove stranke u parlamentu da…
Molim vas, gospodine Steviću, da završimo. Neću vam dozvoliti. (Zvonimir Stević: Spomenuto mi je ime i prezime.) Nemojte da se prepiremo. Nema razloga. Ovde je Poslovnik potpuno jasan. Narodni poslanik, dobro znate, ima pravo da govori bilo šta, uslovno rečeno, ne bilo šta, ali hoću figurativno da kažem u tom smislu. Moja je obaveza da o tome vodim računa i da na vreme upozorim narodnog poslanika da promeni temu razgovora, ako je ona uvredljiva. Nisam našao i video tu elemente povrede Poslovnika i smatram da nije došlo do povrede Poslovnika. Molim vas da sa tim završimo. Mogu vam dati pravo da se u danu za glasanje izjasnimo da li je došlo do povrede Poslovnika ili ne.
Navikao sam na dvostruke aršine. Nije korektno, odustajem od povrede Poslovnika. S obzirom da sam pomenut po imenu i prezimenu, tražim pravo na repliku [[Predsedavajući: Nemate pravo na repliku.]] Kako nemam pravo, kad mi je spomenula ime i prezime?
Nemate pravo na repliku. (Zvonimir Stević, sa mesta: Spomenut sam po imenu i prezimenu.) Idemo dalje. Na član 34. amandman je podnela Vlada. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio je amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Mlađan Dinkić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 35. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici Verica Kalanović i zajedno dr Nenad Popović, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Dušica Morčev.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, mi smo predložili da se član 35. briše iz više razloga. Ja ću vam sada i usmeno to obrazložiti. Član 35. govori o tome da se politika Vlade vezana za socijalna davanja u 2014. godini neće menjati. Mi smatramo da je socijalan politika bila pogrešna i da ona mora u 2014. godini da se menja. Zašto? Socijalna politika treba da bude okrenuta ka najugroženijim i najosetljivijim grupama. Treba da brine o porodicama sa decom, o porodicama u kojima niko nije zaposlen, o staračkim domaćinstvima, posebno u seoskim sredinama, o penzionerima sa niskim penzijama. Socijalna politika definisana budžetom i po novom sredstva ne zadovoljavaju osnovne potrebe. Znači, već po ovome što ste predložili, tim sredstvima, ona ne zadovoljava njihove osnovne potrebe, a vi ste podigli PDV na osnovne životne namirnice, poskupljujete hleb, mleko, šećer, ulje, lekove. Znači, ove ugrožene kategorije već ne mogu da izađu na kraj, ne mogu da priušte sebi osnovne životne namirnice, vi ste podigliPDV i njih direktno ugrožavate, a niste izdvojili veća izdvajanja kako bi oni izašli sa tim na kraj. Zbog toga smo predložili brisanje ovog člana, jer on ovako kako stoji ništa ne znači. Hvala.
Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević.
Poštovani gospodine predsedavajući, predao sam, zbog građana Srbije, amandman koji kaže da će u cilju ublažavanja posledica povećanog PDV Vlada formirati poseban solidarni fond za pomoć najugroženijim kategorijama stanovništva. Imam potrebu, nažalost imam malo vremena, samo dva minuta, da objasnim građanima Srbije šta to znači. Pod naprednom vlašću SNS u Srbiji napreduju samo cene, a Srbija napredno nazaduje. Dok Srbija napredno nazaduje, Aleksandru Vučiću rejting skoči 2%, standard u Srbiji padne 10%. Šta to znači? To znači, građani Srbije, da ćete dobiti ono što vam nije obećano. Obećavali su vam pojeftinjenje struje od 20%, a struja je poskupela 11%. Ovoga trenutka većini građana Srbije, koji nisu izmirili obaveze za električnu energiju, uveliko isključuju u sred zime taj kabl koji napaja električnom energijom njihova domaćinstva. Sa druge strane, imali smo situaciju da u Srbiji građani dobiju povećanje PDV na mleko, na lekove, na osnovne životne namirnice, na ogrev, na komunalije i kao što je kazao Aleksandar Vučić, to uopšte ne pogađa najstariju kategoriju našeg stanovništva, jer kao što je poznato penzioneri uopšte ne kupuju lekove, oni nemaju hleb i mleko kao svoje potrebe u jelovniku, oni ne plaćaju komunalije, koje uopšte nemaju u svom troškovniku. Vi ste bitno oštetili standard građana Republike Srbije, jer kao što znate penzije i plate će rasti po stopi od 1% godišnje, a inflacija će biti mnogo veća. Šta to znači za vas na Voždovcu? Kada građanima Voždovca, kada građanima Kostolca, kada građanima Odžaka, Kruševca, stignu novi računi, nove poreske takse, novi računi za porez na imovinu i kada nemate odakle to da platite, mi smo predvideli formiranje solidarnog fonda iz koga bi mogli makar malo da se ublaže posledice katastrofalne ekonomske politike.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, hajde da postavimo jedno pitanje građanima. Ovih 2% nije popularna mera. Niko u Vladi Republike Srbije tu meru ne bi uvodio da ne mora. Postavimo im pitanje – da li je bolje da se povećaju cene za 2% tog poreza na dodatu vrednost, nego da inflacija u Srbiji bude 10%? Hajde da ih pitamo – šta bi rekli? Govorim o inflaciji koja je bila za vreme vlade Mirka Cvetkovića. Ne govorim o nekoj fikciji. Niko u SNS nije obećao pojeftinjenje struje, ali smo zato napravili program za socijalno ugroženo stanovništvo i olakšice prilikom plaćanja struje i subvencionisane cene, što vaša prethodna Vlada nije uradila. Odakle novac još može da se nabavi za budžet Republike Srbije? Verujte, kada budu počele konačno pravosnažne presude da pristižu za aferu „Agrobanke“, za aferu „Razvojne banke Vojvodine“. Što to pitanje niste postavili svom predsedniku Vlade u Vojvodini? Šta je sa tom bankom? Kada budu počele da pristižu pravosnažne presude imaćemo daleko izbalansiraniju situaciju u budžetu. Znači, oni koji su uzimali od građana Srbije, moraće to da vrate nazad. To je taj problem, koji najviše smeta nekima, ne svima u DS, ne svima.
Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević, replika.
Poštovani gospodine predsedavajući, imam pitanje, pošto me građani Srbije delegiraju da vas to pitam, hoće li u taj fond oduzete imovine, posle pravosnažnih presuda, ići i 8% provizije koju, čujemo, jedan ministar traži od kineske firme. Valjda bi bio red da i to ugleda svetlost dana kao pravosnažna presuda, pa da vidimo prvo ko je taj i koliko je uzeo kao proviziju od kineskih firmi, a znamo da kineske firme sklapaju poslove od nekoliko milijardi. Samo da vas podsetim, za vreme mandata DS oduzeto je 500 miliona evra od narko dilera i drugih ljudi koji su se bavili organizovanim kriminalom na teritoriji Republike Srbije. Sa druge strane, vrednost zaplenjene droge, kokaina je zaplenjeno nekoliko tona. U vašoj akciji „Grom“, gde su svi važni narko dileri imali svoj gromobran u policiji, zaplenjeno je samo 10 grama u Lazarevcu i ako se građani Republike Srbije organizuju, tamo u Lazarevcu, preko Udruženja Sveti Sava da otkriju narko dilere, a Aleksandar Vučić je rekao da je to najbolja akcija u poslednjih 25 godina i da je zaplenjeno droge, koja bi mogla da snabde pola Meksika. Onda izađe organizacija UN i njeno telo koje se bavi procenom narko tržišta i kažeda u Srbiji narko tržište vredi 180 miliona evra. Nigde nisam čuo koliko ste zaplenili novca u ovoj akciji. Nigde nisam to čuo. Što se tiče svih ovih afera, „Agrobanke“ i ovih, svi neka odgovaraju koji su napravili krivično delo. U tome imate snažnu podršku, ali malo je muka građanima Srbije od te otužne patetike. Znate, to – evo, mi se borimo protiv kriminala, tako što tetošimo kriminalce i što im javlja policija telefonom kad, gde, koliko količine droge da sklone, tako se ne bori protiv narko dilera. Da ste se zaista borili protiv narko dilera, onda bismo dobili informaciju koliko je novca zaplenjeno u ovoj akciji.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić i završavamo sa replikama.
Kolega iz DS očigledno priča neke fikcije koje su samo njemu poznate. Niko u Srbiji za ove stvari nije ni čuo, ni video, samo on. Izgleda mi da mi ne vidimo stvari istim očima ili ne gledamo iste stvari. Znači, problem je SNS da ima tržište narkotika od 180 miliona evra. Odakle to tržište? Da li je nastalo za vreme vlasti SNS? Podržavajte vi borbu Aleksandra Vučića i Vlade Republike Srbije protiv organizovanog kriminala, nemam ja ništa protiv, samo što je vi niste vodili dok ste bili na vlasti? Kada pričate o korupcionaškim aferama, nema blagajne, nema mesta, gde niste, ne vi lično, nego ljudi koji su predstavljali DS od 2008. do 2012. godine, gurali ruku. Čak ste i državnu imovinu poklanjali, pa vam je sada ne problem 8%, nego će vam biti na sledećim izborima problem 5%, koje ni u skoku sa motkom nećete moći da preskočite.
Nema više replike. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević.
Evo, pošto nemam pravo na repliku, ja sam to malo predvideo, pa sam lepo podnosio amandmane. Onda sam u članu 36. predvideo da se ovaj član briše. Potrebno je da se član briše zato što vi želite da teret krize prebacite na građane, da teret vaše nesposobnosti takođe prebacite na građane, i još uz to planirate smanjenje prihoda organizacijama za obavezno socijalno osiguranje. Prosto je neshvatljivo da li građani Srbije zaista moraju da plaćaju vašu nesposobnost. Pa jedva smo se naplaćali tokom devedesetih, kada ste napravili narko tržište i izmislili organizovani kriminal. Tokom devedesetih, građani Srbije, imali ste policijskog činovnika u policijskoj uniformi, gde ste mogli na šalter da dođete, ne da uzmete pare, nego da naručite ubistvo političkih protivnika, bez obzira da li je on novinar, opozicionar, ko god da je i da to ubistvo sprovede činovnik sa policijskom uniformom, koji je imao znak jedince za specijalne operacije.
Otišli ste od teme.
Vraćam se na ubistvo srpskog standarda iz 2013. godine. Prihvatam vašu rečenicu da je situacija u Srbiji loša 12 godina, rekli ste – katastrofalna je u poslednjih 12 godina. Od tih poslednjih 12, najgora je poslednja 2012. i 2013. kada ste vi preuzeli vlast. To je katastrofa. Tu ekonomsku katastrofu koju ste proizveli po standard građana Srbije ne treba da plaćaju građani Srbije iz svog džepa. Rekao sam, vaš budžet nema razvojnu komponentu. Terate čoveka koji ima 50 kilograma na dijetu, a mora da se bori protiv Tajsona. Njega morate da pokrenete, razvoj njegovih mišića, njegove mišićne mase, razvoj srpske privrede, pa onda od fonda, poreza na plate i zarade da punite budžet, a ne da punite budžet tako što ćete porez na imovinu povećati 80 do 100%. To građani Srbije ne mogu da plate.
Gospodine Milivojeviću, molim vas da se držite dnevnog reda. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, replika.
Opet se slažem sa svojim kolegom iz DS, fondove zdravstvenog osiguranja pune zaposleni. Ali, nije mi jasno, tolika briga za zaposlene sada kada ste opozicija. Gde je bila kada je nezaposlenost skakala sa 15% na 26%, a vršili ste vlast? Pričate o krizi u Srbiji. Zar ne vidite da je dalja kriza zaustavljena? Ne može preko noći ona šteta koju ste napravili da se ispravi. Mi sada pravimo uslove da se privreda razvija. Pričate – nema razvojnih komponenata. Evo, u 2013. godini napravljeno je 50 kilometara autoputa na Koridoru. Vi to niste uspeli za četiri godine, ali ste zato uspeli da zadužujete državu. Izgleda su provizije bile problem, kojih više nema. Zaduživali ste državu da bi neko uzimao provizije. Zato ne vidimo efekte tog vašeg zaduživanja. Najlakše je izaći i kazati – danas se u Srbiji teško živi. U redu, ali video sam vaše mere koje su bile da se te posledice otklone. Izazvale su veću nezaposlenost. Sada nema više povećavanja nezaposlenosti. Sada gledamo da zapošljavamo ljude. Kritikujte, nemam ništa protiv, ali bez saobraćajne infrastrukture nema razvoja. Vi to dobro znate. Niko neće u Srbiju da dovozi repro-materijal helikopterima i njima da odvozi tu istu robu kao finalni proizvod. Nemojte sada da otvaramo priču. Nećemo oko banaka. Dovoljno je samo oko robnih rezervi. Ništa više ne treba, samo robne rezerve i da vidimo gde su provizije.
Hvala. (Srđan Milivojević, s mesta: Replika.) Nemate pravo na repliku, vi ste izazvali, pogotovo što ste pričali van dnevnog reda. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radmila Gerov, Judita Popović i Kenan Hajdarević. Reč ima narodni poslanik Radmila Gerov.
Ovakav član 37. postojao je i u prethodnim zakonima o budžetu. Ovde je predviđeno da jedinice lokalne vlasti mogu da planiraju masu sredstava za isplatu plata tako što će masu koju su isplatili u 2013. godini moći da uvećaju za 2%. To bi, ministre, bilo dobro da mnoge lokalne vlasti u prethodnih par meseci nisu primile veliki broj građana, to jest radnika što na određeno, što na neodređeno vreme. Vi, gospodine Krstiću, nećete moći da primenite ovlašćenja koja imate u ovom članu zakona, jer biste onda sigurno obustavili transfer u preko 90% opština u Srbiji. Vi ste zabranom zapošljavanja u naredne dve godine predvideli da napravite uštedu od 0,15% BDP. Ne što uštede po tom osnovu neće biti, ja mislim da će vam u Zakonu o budžetu biti potrebno dodatna sredstva za plate. Od septembra meseca krenulo se sa prijemom radnika. U prethodnih nedelju dana, prijem radnika se vrši svuda, gospodine Krstiću. Vi imate najbolju nameru, to što ste ograničili, ali to u praksi nije tako. Na Hidroelektrani „Đerdap 2“ prethodne nedelje su primljeni radnici, u mnogim lokalnim samoupravama takođe. Koji ćete vi problem imati kao ministar? To što nećete primenjivati član 37. Vi ćete time kršiti zakon. U Zaječaru npr. ukupna masa za plate u ovoj godini je već potrošena. Radnici ne mogu da prime platu za novembar, zato što je masa istrošena. Kada se to projektuje za narednu godinu, oni neće moći da prime platu jedan mesec sa zakašnjenjem i u narednoj godini. Zato vas pozivam da bar obrišete stav 2. ovog člana, da vi ne snosite kao ministar odgovornost za oni što nećete moći da primenite u praksi.
Hvala. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova, imajući u vidu potrebu da Narodna skupština što pre donese akta iz dnevnog reda ove sednice. Vlada je jednim amandmanom predložila brisanje članova 38, 39. i 40. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatio je amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 38. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Srđan Milivojević i zajedno dr Nenad Popović, Bojana Božanić i Gorica Gajić. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević.
Poštovani gospodine predsedavajući, predložio sam da se član 38. briše, jer Vlada nije definisala kriterijume za utvrđivanje maksimalnog broja zaposlenih u jedinici lokalne samouprave, a istovremeno ovaj član zakona je u koliziji sa postojećim zakonskim rešenjima. To ću da vam definišem na primeru, recimo, jednog lekara koji radi u domu zdravlja, koji se finansira iz budžeta lokalne samouprave. Imate lekara koji je već kažnjen činjenicom da mu Vlada smanjuje platu. Posle toga, kažnjen je i činjenicom da, ako živi u gradu u kom SNS vrši vlast, plaća veći porez na imovinu, što nije plaćao i, na kraju, kada ode u prodavnicu da kupi mleko, šećer, zejtin, onda plaća veći PDV. Tom lekaru plata, realna plata, ona stvarna plata je bitno smanjena, jer su mu troškovi životno bitno poskupeli, a platežna moć je bitno opala. Ako ima još saznanje da će mu plata rasti 1% godišnje, njegova tuga je još veća. Sad, ako taj lekar ima suprugu koja je završila fakultet i treba da se zaposli negde u tom mestu, bilo kojem mestu, Čačak, Ćuprija, Kruševac, Ćićevac, Trstenik, sve jedno, onda mu Vlada još donese zakon po kom dve godine u javnom preduzeću ili budžetskom korisniku ne može da bude zaposlen njegov član porodice, pa ni u domu zdravlja. Postavlja se pitanje da li on onda treba da se seli iz Srbije u Nemačku ovim novim auto-putevima koji se ubrzano grade ili treba da ostane da živi u Srbiji? Za kraj, kada već govorim o auto-putevima, 2000. godine infrastrukturu su zatekli razorenu, a otad smo obnavljali stotine kilometara auto-puteva i mostova da bi ti mladi ljudi ostali ovde, a ne da bi se selili iz Srbije.
Replika, narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Nema razloga za toliku brigu. Sećam se perioda kada se za mleko, meso, lekovi, hrana, bebi opremu nije plaćao porez na promet robe i usluga. Poreska stopa je bila nula. Tadašnji ministar, a sada kolega iz DS, uveo je porez na meso, mleko, hleb, jaja, lekove, hranu za odojčad u iznosu od 10%. Sada objasnite zašto se tada niste bunili protiv toga. Ne želim bilo šta drugo da kritikujem, samo postavljam pitanje. Ako je neko uveo porez na sve ove stvari, uveo je ministar tadašnji iz DS i to mislim ne 10%, nego 12%, jer bile su dve stope 12% i 24%. To je istina. Pogledajte „Službene glasnike“ iz 2001. godine. O tome govorim.
Reč ima narodni poslanik Srđan Milivojević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedavajući, takođe se i ja sećam jednog perioda kada su mleko, zejtin, šećer, bebi oprema, nafta i benzin bile misaone imenice, jer, koliki god da je bio porez na njih, nisu mogle da se kupe. To je bilo vreme kada sam ja bio petokolonaš. Svakog dana sam bio peti u koloni za mleko, šećer, zejtin i osnovne životne namirnice i to vreme, hvala Gospodu Bogu, ne ponovilo se. U to vreme ste baš vi bili najodgovorniji za stanje u državi. Sada ne znam odakle odjedanput takva briga o građanima? Što tada niste ispoljili brigu o građanima Srbije, kada smo stajali u nepreglednim redovima? To poniženje nisam zaboravio. Najlepše godine moga života proveo sam u redovima da kupim šećer, zejtin, benzin. Da li ste vi prespavali taj period? Niste, bili ste i te kako budni. Kamo sreće da ste prespavali, onda bi građanima Srbije bilo mnogo bolje. Sada vi, naravno, mirno spavate, jer se tog perioda ne sećate. Pitam da li ima mehanizma gde čovek može da prekine svoju misao i svoje sećanje kao nit, da se uopšte ne seća prošlosti, da bi se rasteretio osećaj odgovornosti? Morate imati odgovornost za svaki dan života koji ste proveli baveći se politikom, jer posledice tih dana kada ste se bavili politikom i dan danas osećamo. One su katastrofalne, porazne. Nemojte nam spočitavati kada smo državu Srbiju uredili konačno i kada su građani ove zemlje mogli da kupe i šećer, i zejtin i bebi opremu normalno, da uđu u prodavnicu, kao svi ljudi na svetu i kažu – želimo zejtin, izvolte zejtin, hoćete pet litara, pet litara. Dođem na benzinsku pumpu – hoću za hiljadu dinara da kupim gorivo – izvolite za hiljadu dinara gorivo, a ne da sipam gorivo iz prokuvane flaše od dva litra, koja se prokuvava da bi se smanjila njena zaprema na 1,8 litara. Ne želim da se sećam tog vremena, ali ga pamtim. (Predsedavajući: Vreme.) Završavam. Nemojte da se sekirate, nije svako podsećanje pretnja, niti je svako ćutanje zaborav.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić i završavamo sa replikama.
Moj kolega zaboravlja neke stvari, ali dobro. U redovima se stajalo za one jeftine, koji su davani iz robnih rezervi. Tržišno ste mogli da ih kupite gde god ste hteli. To ste zaboravili da kažete. Za ono što je bilo jeftino ljudi su stajali u redu. Mogli su da biraju – da plate skuplje ili da stoje u redu za jeftinije. Pa, bilo je tako. Nemojte sada da izbegavate odgovornost, ali su imali izbora. Kada ste završili priču oko bivšeg režima Slobodana Miloševića, vi ste dali građanima skuplje, ali ste im uzeli nešto. Uzeli ste im fabrike, uzeli ste im radna mesta, uzeli ste im plate i sad to nema veze. To se ne računa? Džabe nešto imam da kupim, kad je jedna ruka prazna, a u drugoj nema ništa. Takvu ste Srbiju ostavili 2012. godine. Da završim oko tog famoznog bedža pošto ga stalno spominjete. Nosio sam taj bedž i sprovodio sam program gospodina Tomislava Nikolića, koji je obećavao građanima Srbije da će tadašnja stranka u kojoj sam bio da ih uvede u EU. Pošto to nije mogao da završi u toj stranci, osnovali smo novu. To je jedan stav koji se nije promenio. U tom delu se nismo promenili, hoćemo Srbiju u EU, da sarađujemo i sa istokom, i sa zapadom i sa svima. To su bila predizborna obećanja 2008. godine, ako niste zaboravili i to.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Bojana Božanić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Htela sam da se zahvalim u ime DSS što ste prihvatili ovaj amandman na član 38. Mogli ste da vidite da razmišljamo u duhu budžeta i želimo da ga popravimo.Ono što bih želela ovom prilikom da dodam jeste da u samom budžetu treba više voditi računa o transferima lokalnim samoupravama. Dozvolite mi da podsetim i vas i građane Srbije da su ti transferi smanjeni sa 35 milijardi i nešto malo prekona 33 milijarde za ovu godinu. Treba isto da znate da u nekim drugim zemljama se mnogo više sredstava izdvaja za lokalne samouprave. U Srbiji je to 7%, a od toga 3,5% za lokalne samouprave i 3,5% za Vojvodinu iz ovih nenamenskih transfera, dok je u Sloveniji, na primer, taj procenat oko 12%. Umanjeni su i ovi transferi dve milijarde lokalnim samoupravama, 700 hiljada AP Vojvodini. Nedavno pod plaštom parafiskalnih nameta ukinute su naknade za vode, za šume, za puteve, za registraciju motornih vozila itd, koji su u značajnom delu išle u budžete lokalnih samouprava, ali to nisu svakako parafiskalni nameti zato što oni nisu na pamet bili regulisani da idu u budžete lokalnih samouprave, jer su se upravo koristili za održavanje lokalnih puteva, za zaštitu životne sredine, za borbu protiv elementarnih nepogoda, od požara, od poplava itd. Morate da znate da, na primer, što se tiče lokalnih puteva, loši putevi znače manje investicija, samim tim manje privredne aktivnosti, manje posla i niži standard i lošiji uslovi života. Složili smo se da svimi želimo da unapredimo privrednu aktivnost i da forsiramo rast privrednog sektora itd, samo ne znam kako i na koji način, jer i ono malo investitora koje pokušavamo da privučemo tako što im dajemo subvencije za radna mesta neće hteti da dođu tamo gde je loša infrastruktura. Mi dajemo 300 miliona evra godišnje investitorima za zapošljavanje, a i dalje imamo preko 25% nezaposlenih. Htela sam da vas pitam kako ina koji način to da rešimo?
Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Aleksandar Pejčić i Milan Lapčević. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Pejčić.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući Dame i gospodo narodni poslanici, ministre, dobro je što je Vlada uvidela svoju grešku i što je jednim amandmanom brisala članove 38, 39. i 40, jer su sva tri člana u koliziji sa Zakonom o budžetskom sistemu. Kad je reč o ovom amandmanu, odnosno ovim članom 39. na zakon o budžetu je prvobitno bila data izuzetno velika mogućnost i stepen moći nad javnim subjektima ministru finansija, u ovom slučaju vama, gospodine Krstiću. Dobro je što je Vlada uvidela da je pogrešila i što je pre svega brisala ove članove. Zapravo, Vlada je u Zakonu o budžetskom sistemu predvidela telo koje će se baviti naknadnim zapošljavanjem. Međutim, ja bih podsetio sve vas ovde da je svojevremeno, dok je na vlasti bila DSS predsednik Vlade je bio Vojislav Koštunica, formirana Služba za upravljanje kadrovima, čiji je prvobitni zadatak bio da se bavi upravo kadrovima, kadriranjem, da se bavi raspisivanjem konkursa, sprovođenjem tih konkursa, znači internom berzom unutar državne uprave. Međutim, ovim Zakonom o budžetskom sistemu vi ste devalvirali tu službu za upravljanje kadrovima koja sada ima negde oko 80 upošljenika. Opet kažem, dobro je što je Vlada prepoznala da je napravila grešku i što je uložila ovaj amandman da bi brisala članove 38, 39. i 40. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 39. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Rečima narodni poslanik Srđan Milivojević. Izvolte.
Poštovani gospodine predsedavajući, mi iz DS smo odmah videli da su vam ovi zakoni, članovi budžetskog zakona u koliziji sa postojećim zakonima. Vi ste tu grešku možda videli, možda niste, možda ste prihvatili naše amandmane. Ja, svakako, imam tu velike zamerke na način na koji ste pisali ovaj budžet. Ne na vas, gospodine ministre, vi ste onaj tehnički deo budžeta što se tiče onih tehničkih elemenata uradili, ali su neki prateći elementi koji pokazuju očigledno neznanje i nesposobnost SNS da vodi zemlju. To neznanje se ogleda tako što vi kažete da će ministar određivati da li će se u Arilju zaposliti vaspitačica. Kako on to može da zna? On mora da da saglasnost za rad u lokalnoj samoupravi, u onoj lokalnoj samoupravi koja ima manji broj zaposlenih, a ja ću vam samo napomenuti da smo mi ostavili uređene lokalne samouprave fenomenalno i u tim lokalnim samoupravama vaše je samo da zamenite sijalice i okrečite bandere i to nećete biti u stanju. Znači, nećete biti to u stanju, a kamo li da nešto drugo uradite. Evo, pogledajte gradove gde ste preuzeli odgovornost za upravljanje tim gradovima, one gradove koje ste upodobili sa republičkom vlašću, kao što ste uradili sa Gradom Beogradom. Stagnacija, propadanje, jad, čemer, beda i sveopšta propast, to je obeležje vlasti SNS u tim gradovima. I sad još hoćete da zabranite ljudima da kad se vrati neki diplomirani inženjer u Arilje ili Ivanjicu ili Kruševac, da nema gde da radi, jer tu je sve propalo pod vašom naprednom vlašću i sada može da radi samo u državnoj firmi, a tu posla nema. Poruka je – idite u inostranstvo, ne trebate nam, vi ionako niste naš glasač jer ste obrazovani. To je veoma loša poruka i opasna poruka koju šaljete građanima Srbije. Njima, takođe, objasnite da je 2000. godine Srbijom teklo med i mleko… (Predsedavajući: Vreme.) … samo je mleko bilo kiselo, a med su pojeli bumbari.
Hvala vam, gospodine Milivojeviću. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, replika.
Jako sređena situacija. U lokalnim samoupravama sede jednom drugom na glavi. Ne postoje više kancelarije gde bi sedeli. U javnim preduzećima slična situacija. Tražio sam da mi direktor „Elektro Morave“ pošalje izveštaj i strukturu zaposlenih. Nema dovoljno elektroinženjera, nema dovoljno elektrotehničara, ali zato članova DS, sa čini mi se, Privredne akademije Novi Sad ima koliko god hoćete. Ekonomista deset na jednog inženjera, pravnika na jednog tehničara. Kako će to preduzeća da radi? Ne sekirajte se da inženjere, nažalost nemamo ih dovoljno, ali smo zato zatekli više nego što nam treba zaposlenih sa stručnom spremom i kvalifikacijama koja uopšte ne odgovora osnovnoj delatnosti javnog preduzeća ili ustanove. To je nažalost istina. Možemo da biramo da li ćemo te ljude da otpuštamo, nisam za to iako su glasali za DS, ali trebamo da rešimo i da dovedemo ta javna preduzeća u ono funkcionalno stanje da budu tehnički osposobljena i kadrovski da bi mogli da obavljaju svoju delatnost. To je problem o kome DS dok je vodila i lokalne samouprave i javna preduzeća gde je osnivač lokalna samouprava, i gde je osnivač Republika, uopšte nije vodila računa o tome. To je problem sa kojim ova Vlada mora da se izbori i potpuno sam siguran da ćemo uspešno rešiti taj problem.
Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Rečima narodni poslanik Srđan Milivojević.
U članu 40. se kažem da se tačka zamenjuje zapetom i rečima do „do 15. januara 2014. godine. Ponovo podvlačim apsolutno sam uveren da Vlada koju vodi premijer koji ima samo 25 poslanika u republičkom parlamentu ne može da opstane, da Vlada koja u vladajućoj većini ima nekoliko desetina Vladimira Cvijana, koji počinju da misle svojom glavom, a ne glavom Aleksandra Vučića, takođe ne može da opstane i da će ta Vlada pasti pre isteka ovog mandata, hvala gospodu Bogu, dok ne napravi neku veću štetu po građane Republike Srbije. Takva Vlada pošto će pasti odmah posle izborne skupštine SNS 25. januara 2014. godine, morala bi, trebala bi da donese sva akta do 15. januara 2014. godine, ako hoćete da ta Vlada funkcioniše u tom kratkom mandatu, a da se ne napravi pravni vakum posle izborne skupštine SNS i okršaja ko je za Tomislava Nikolića, ko je za Aleksandra Vučića. Dakle, samo sam hteo da vam dam jednu određenu dinamiku, da vas nateram da radite, da gradite odgovorno i da u Srbiji ne ostavljate jednu pravnu prazninu, pošto je već praznina u kasi i u novčanicima građana Srbije toliko da to građani Srbije ne mogu da izdrže. Dakle, uredite državu Srbija kao da je to naša zajednička država, kao da je to vaša privatna kuća, a ne kao da je prćija prema kojoj se ponašati po principu – uzmi, zgrabi i nosi sada i nikad više, jer drugu šansu imati nećeš.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić, replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo slažem se sa gospodinom koji je pre mene govorio. Sve se slažem, od prve do poslednje rečenice, samo da mi objasnite kako je to Srbija propadala i zaduživala od 2008.-2012. godine, a njegov predsednik stranke i njegova privatna firma sve bogatija i bogatija? To mi objasnite i priznajem – za sve ste u pravu, od prve do poslednje reči. Dalje, što se tiče ovog amandmana, tu jeste razlika između SNS i DS. Njima su rokovo da bi doneli podzakonska akta zakonom morali da budu određivani, ministrima iz DS. Te rokove su neprestano prebacivali. Imali su zakone koji su bili pravosnažni po godinu i po dana, ali nisu mogli da se sprovode zato što nisu postojala podzakonska akta i razumem strah kolega iz DS. Ne sekirajte se, mi smo tu mnogo efikasniji od vas. Zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom Glasniku“, primenjuje se od 1. januara 2014. godine. Do tada će postojati podzakonska akta.
Reč ima narodni poslanik Borislav Stefanović, replika.
Zašto dobacujete meni umesto gospodinu Arsiću, koji uvodi u ovu polemiku potpuno nepotrebne stvari? Nemam nameru da se sa vama dovikujem ovde. Poslanik je iznosio stvari koje se tiču budžeta. Nije pričao o vašim firmama. Ne znam koji put, ovo nije vaša kozačka Skupština, ovde poštujte neki red. Ponavljam vam deseti put, nemojte da govorite stvari koje su neistina. Nemojte da govorite stvari za koje nemate nikakvo utemeljenje u istini i u činjenicama. Dokle mislite da vodite Srbiju na ovaj način? Dokle? Da svaki odgovor na svako pitanje je vaših nula rezultata i priča o tome šta je radila Demokratska stranka. Da li vi imate neku drugu temu sem Demokratske stranke? Da li vi znate išta da radite sem Demokratske stranke? Da li vi možete da rešite da imate u Subotici tri poverenika koji se danas malo nisu potukli na Skupštini, zato što ne znaju da podele vlast? Koliko su vaše firme dobile više profita, ne vaše lično gospodine Arsiću, nego ljudi iz vaše stranke, od potpredsednika do predsednika? Pa koliko puta su uvećali profit? Četrdesettri puta. Pazite to je mali period, kratak period. Znate ko je kupio i šta se dešava na tržištu medija ovih dana? Raspitajte se malo. (Predsedavajući: Vreme.) Meni je žao što tu nije šef vaše poslaničke grupe, da njega pitam isto to za njegove firme i to što on radi.
Gospodine Arsiću, izvolite.
Ja ne iznosim izmišljotine. Ti podaci su zvanični i nalaze se na sajtu Agencije za privredne registre, koju ste vi osnovali. Bavimo se Demokratskom strankom iz jednog prostog razloga, ona je primer kako ne treba voditi državu. Naš narod kaže da se pametan uči na tuđim greškama, a neko drugi na svojim. To je narodna poslovica. Ne želimo da učimo na svojim greškama, nego na vašim greškama. Ako imate saznanja čije su to firme po 43 puta uvećale promet, izvolite kažite. Izvolite kažite, ali činjenice su bar što se tiče, stalno izbegavam imena da kažem, nego javne funkcije. Činjenica je da je jedna institucija kao što je grad Beograd zaduživan, a neko je beležio profit privatno. Ne može niko da me ubedi kako je vodio svoju privatnu firmu, trebao je da vodi i grad Beograd. Tu smo završili. Da li se slažete sa mnom? Dalje, mi se ne bavimo oko funkcija u Demokratskoj stranci. Bavimo se javnim funkcijama koje rukovodioci Srpske napredne stranke imaju koje su imali vaši članovi, dok ste bili na vlasti. U tome je razlika. Ako kolega poslanik kaže da se ponašamo prema Srbiji kao prema svojoj privatnoj firmi, a ne da zadužimo državu, zgrabimo iz budžeta i odemo kući, to nije politikantstvo. Pa nego šta je neko politikantstvo. A to je rečeno. Očekujete sada neku reakciju, da ih potapšemo po ramenu, reći ćemo naše stanovište kako to izgleda iz naše perspektive.
Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Nenad Popović, Dušica Morčev, Gorica Gajić i Marko Milutinović. Reč ima narodni poslanik Gorica Gajić.
Hvala gospodine predsedavajući. Poštovani gospodine ministre, dobro je što ste ovim članom 41. obavezali direktne budžetske korisnike da vama Ministarstvu finansija jednom mesečno dostavljaju izveštaje o realizaciji projekata i programa koji se finansiraju iz inostranih kredita i zajmova, ali nije dobro što niste obavezali i direktne budžetske korisnike da iste te izveštaje dostavljaju i resornom skupštinskom odboru, Odboru za finansije pa samim tim i Skupštini. Raspravljali smo prekjuče o jednom amandmanu koji je DSS podnela na član 2, gde smo takođe tražili da se ovim amandmanom podvuče kontrolna uloga Narodne skupštine. Gospodine ministre, i tada sam rekla da vam dajemo blanko dozvolu sa cifrom sa kojom ćete se zadužiti kod inostranih kreditora. Posle godinu dana vi nama dolazite sa novom cifrom sa kojom ćemo se zadužiti da bismo vratili kredite inostranim kreditorima iz prethodne godine. Ne znamo pod kojim ćete se kamatama i stopama zaduživati i koliko će se kamata plaćati, a vidimo da se ona penje preko milijardu evra samo u ovom budžetu. Zato insistiramo, i ne znamo zašto je toliko teško da se prihvati amandman DSS, da izveštaje koje vi kao ministar finansija dobijate dobijemo i mi, narodni poslanici, preko resornog odbora, a samim tim i da dođe u Skupštinu. Hvala.
Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marija Obradović,Tamara Tripić, Vesna Jovicki, Donka Banović, Jelena Travar Miljević, Vesna Milekić i Dubravka Filipovski. Reč ima narodni poslanik Tamara Tripić.
Hvala. Ženska parlamentarna mreža je predložila amandman na član 41. koji govori o dostavljanju izveštaja o realizaciji projekata i programa, gde smo predložili da se obavezno vodi računa o tome da svi podaci treba da budu razvrstani i iskazni po polu. Zašto je to potrebno? Kada imamo uvidu činjenicu da u Srbiji žive građani, ali i građanske u skoro istovetnom broju, postavlja se pitanje efekata mera Vlade na celu populaciju – u kojoj meri se obezbeđuje jednako pravo i jednaka šansa za sve? Negde sam pročitala da postoje neka istraživanja da je recimo svega 2% žena koje su vlasnice gazdinstava uspelo da učestvuje i koristi subvencije u poljoprivredi. Postoje analize koje govore da građanske u Srbiji nisu u jednakom položaju po raznim osnovama. Zato moramo da znamo kakvi su efekti mera i zato su nam potrebni podaci, podaci po polu jer svi valjda treba da imamo jednake šanse i uslove pred državom. Pozivam vas da usvojite predložen amandman kako bi država imala mogućnosti da sagleda efekte i da neke mere i politike menja zato što nisu delotvorne za sve grupe korisnika i nisu dostupne svim pripadnicima neke grupe korisnika. Valjda je ovo država u kojoj svi treba da imamo ne samo jednaka prava nego i jednake mogućnosti. Moram da napomenem da ovaj amandman predstavlja i usaglašavanje sa članom 40. Zakona o ravnopravnosti polova koji izričito naglašava da statistički podaci koji se prikupljaju, evidentiraju i obrađuju na svim nivoima u državi moraju biti iskazani po polu. Hvala.
Na član 41. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Vlada i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima Srđan Milivojević.
Kako život ume vrlo brzo da demantuje svo ono zaklinjanje koje smo malopre čuli. Da nije bilo ovog mog amandmana ne bi bilo obavezujućeg roka do 15. januara da uredite bliže sadržaj izveštavanja o realizaciji projekata iz budžeta koje finansira Ministarstvo finansija, već bi se to donelo kada se vama hoće i može. Rukovodio sam se pre svega potrebama da će Vlada pasti posle 25. januara i da bi valjalo da do tada u tom prelaznom periodu nemamo vakum već da imamo jasno definisana pravila za sve budžetske korisnike. Pošto je ovo poslednji amandman koji podnosim na budžetski zakon, a mislim da nema ni amandmana budžetskih korisnika, iskoristiću pravo da vam kažem nekoliko stvari. Kako se uvećava profit privatne firme ne mogu da vas naučim za dva minuta. To se uči na fakultetu, a kada naučite nešto na fakultetu ne treba da kupite diplomu nego da steknete diplomu znanjem, radom i požrtvovanjem.
Gospodine Milivojeviću, nemojte da idete van teme. Dobro ste obrazložili ovaj amandman i molim vas da se vratite.
Završavam. To se uči na nekim drugim fakultetima na kojima se uči kako se u vreme kada građani Srbije ostaju bez svojih stanova na Kosovu dobija stan od dva ara. Za kraj, pozivam narodne poslanike, koji su položili zakletvu, na Ustav ove zemlje, da će svoj posao raditi savesno i odgovorno, u najboljem interesu građana Republike Srbije, da ne glasaju za ovaj budžet, da ostanu verni svojoj skupštinskoj zakletvi koju su dali, jer ovo nije budžet u interesu građana Republike Srbije. Pozivam predsednika Republike, Tomislava Nikolića, da ne potpiše ovaj budžet, da iz njega isija njegova predsednička zakletva koju je dao pred narodnim poslanicima, postajući predsednik Republike i da ne potpiše ovaj sraman budžet. Hvala.
Reč ima Veroljub Arsić. Replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja neću da se napravim tako pametan i inteligentan, ne umem tako da se napravim, samo postavljam pitanje – kada je neko tako dobro vodio svoju privatnu firmu, što tako nije radio i sa gradom koji mu je poveren na izborima? Ali dobro, neću sada o tome više da polemišem. Samo bih još hteo da kolegi koji je govorio pre mene čestitam novu 2014. godinu, poželim puno zdravlja, uspeha, sreće i da ga obiđe Deda Mraz.
Na član 42. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Reč ima narodni poslanik Bojana Božanić. Završite ga u veselom tonu.
Zahvaljujem poštovani predsedavajući. Ovo je zaista poslednji amandman na budžet, ali, na žalost, ne možemo ga završiti u veselom tonu. Predložili smo da ovaj zakon stupi na snagu 1. januara 2014. godine, a ne kako stoji u predlogu ovog člana 42, jer zaista smatramo, obzirom da su specifičnosti Zakona o budžetu, da je potpuno normalno da on svakako stupa 1. januara. Ne može svakako stupiti pre toga. U obrazloženju stoji da treba da se donesu određeni podzakonski akti, pa vi svakako sada, predstavnici ministarstva, pripremate te podzakonske akte i logično je da će oni isto stupiti 1. januara. Ne vidim razlog zbog čega je ovaj amandman odbijen, niti mislim da je to obrazloženje neko specijalno, koje bi moglo da me ubedi, pošto svakako Zakon o budžetu stupa 1. januara. Želim da vas podsetim jednu stvar, da mi, ako ne budemo izvršili određene reforme, reforme javnih preduzeća, ako ne budemo izvršili reformu državne uprave, ako državna uprava i državna javna preduzeća i svi ostali korisnici budžetskih sredstava ne budu poštovali zakone koje ova Skupština donosi, ako ne budu poštovali zakone o rokovima novčanih transakcija, o javnim preduzećima, o platama itd, neće biti dobro. Dok god zarađuje Telekom, a pojedu to, na primer, „Petrohemija“, „Galenika“, EPS, „Železnica“ itd, mi svakako ne možemo ići dalje. Sve gubitke države u stvari pokrivaju građani Srbije, nešto kroz garancije, nešto iz budžeta, nešto se oprosti, neki ne plaćaju komunalije itd. Samo želim još jednom da vam kažem da DSS će dati podršku svim dobrim i kvalitetnim reformama koje budete predložili u cilju oporavka pre svega srpske privrede i domaćih privrednika, ali čini mi se da to sada nije u ovom budžetu definisano i mislim da iz tog razloga ne možemo završiti u veselom tonu, ali uvek se nadamo da će ta nova godina da nam donese nešto bolje. Na osnovu ovog budžeta, čisto sumnjam.
Hvala. Reč ima ministar Krstić.
Hvala. Ja ću vrlo kratko i neću se osvrtati na budžet. Mislim da smo dovoljno govorili o njemu i o ovim zakonima u prethodne dve nedelje, da bismo to rekapitulirali. Hoću dve stvari da kažem. Hoću da se zahvalim najpre na onome što mislim da je u jednom delu bila dobra i konstruktivna rasprava o budžetu i o mnogim drugim stvarima uz put, i nadam se da će praksa koju smo imali ove godine biti, oko saradnje sa poslaničkim grupama i pre same sednice, nešto gde ćemo moći, poslaniče grupe, ali i mnogo drugih u sledećem budućem ciklusu, da uključimo i ranije, kako bismo imali što više mišljenja i konsenzus, onoliko koliko je to moguće, bar oko toga šta su ključna pitanja, a onda oko odgovora možemo i da se ne složimo. To je jedna stvar koju sam hteo, hteo sam da vam se zahvalim. Druga stvar jeste da ovaj budžet, kao takav, podrazumeva i to je ono o čemu smo pričali, nećemo slaviti njegovo usvajanje, već moramo da prionemo na posao, kako bi smo ga realizovali u ovom obliku. Samo hoću da iznesem ono što mislim da je sedam smernica koje moramo da pratimo, kako bismo zapravo, ovo što ćemo danas izglasati, sproveli u delo, kao prvu stvar na putu ovog zaokreta koji smo pokrenuli. Tih sedam stvari su prva borba protiv sive ekonomije i reforma poreske uprave, odnosno ubiranje više poreza. Naravno, ako omanemo na porezima i ako tu ne budemo uspeli da budemo dosledni projekcijama koje imamo, vidimo dokle to dovodi. Imali smo taj primer i ove godine, nažalost. Drugo, jeste da sprečimo dalje sanacije državnih banaka, poput ove tri koje smo imali, i ova tri meseca sada kao nasleđen problem. To podrazumeva pravljenje strategije za državne banke, nešto na čemu smo već krenuli da radimo i gde se nadam da ćemo prve rezultate, odnosno prve ideje već imati na osnovu podataka koje dobijamo i do kraja godine. Treće i prilično pozamašno jeste restrukturiranje preduzeća. Tu mislim da postoje dve različite stvari. Jedno su ova preduzeća koja su u restrukturiranju već 10 i više godina, 153, gde moramo na odgovoran način da probamo da sačuvamo što je više moguće radnih mesta, zašto ne, u nekim slučajevima otvorimo i nova, nadam se uz strane investitore, ali i uz naš napor menadžmenta u tim preduzećima. Drugo je restrukturiranje, uslovno govoreći, odnosno reforma u javnom sektoru, odnosno javnih preduzeća. Ne možemo sebi da dozvolimo da na sebe, na državu preuzimamo otplatu dugova i obaveza javnih preduzeća, što je bila praksa u poslednjih nekoliko godina, što je nešto što ćemo na žalost morati da plaćamo bez ikakvih daljih propusta u ovom smeru, ako tako mogu da ih nazovem, sledeće četiri godine najmanje. Četvrta stvar je državna uprava. Ne mislim samo tu na državnu upravu, već na javni sektor u širem smislu, a i užem, bez ovih javnih preduzeća, o njima sam već pričao. Tu krećemo sa ovim zakonom koji isto nije idealan, o kome se puno pričalo, oko ograničenog zamrzavanja zapošljavanja i to će biti test – da li smo u stanju, budući da imamo sada registar zaposlenih, možemo da ocenimo, prioritizujemo i onda sprovedemo u delo, da zapošljavamo samo tamo gde je potrebno, kao preduslov jednoj opsežnijoj reformi koja će omogućiti povećanje efikasnosti u sektorima prosvete, u sektorima prosvete i nauke, ako hoćete, u zdravstvu, u kulturi i na posletku državnoj i lokalnoj upravi, odnosno lokalnoj samoupravi. Mislim da je učinkovitost, pre nego sama efikasnost, efikasnost je naročito bitna, uzev u obzir u kakvoj se fiskalnoj i ekonomskoj situaciji nalazimo, ali povećanje učinkovitosti u ovim domenima je od ključnog značaja za srednjeročnu i dugoročnu održivost države kao takve. Sledeća stvar o kojoj smo puno pričali, na kojoj moramo da radimo, jesu promene načina na koji raspoređujemo sredstva. To podrazumeva promenu Zakona o budžetskom sistemu, Zakona o finansiranju lokalnih samouprava i donošenje Zakona o finansiranju AP Vojvodine. To je od ključnog značaja i nadam se, ne da se nadam, nego mislim da bez toga neće ići, da se sledeći budžet pravi po novom Zakonu o budžetskom sistemu i uz ova dva jasno definisana zakona koja će određivati parametre i rešiti nedoumice, kako ne bismo iznova dogodine vodili sve ove diskusije. Ne mislim da će to biti lako. Mislim da treba da bude uključeno puno ljudi, ali isto mislim da je skupštinsko državno pitanje i da to prevazilazi pitanje samog finansiranja finansija. Šest stvar o kojoj se nije puno pričalo ali se u pozadini puno radilo na tome i radi se i dalje, jeste artikulisanje tačnih načina i uslova oko ovih kredita koji će doneti do 700 miliona evra, 500 miliona evra i 200 miliona dolara jeftinih kredita za poljoprivrednike i za mala i srednja preduzeća. Govorimo o zajmovima Fonda za razvoj Abu Dabija o kojima se pričalo puno i juče i APEKS zajma. To je od suštinskog značaja i to je nešto na čemu Ministarstvo finansija radi. Od ključnog je značaja da taj novac ode tamo gde je to potrebno i da ode na stvari koje će imati multiplikativni efekat na naš rast BDP. Uzev u obzir da kao država u 2014. godini nismo u mogućnosti da u meri u kojoj bismo voleli finansiramo infrastrukturne projekte ili možda pomažemo privredu i taj deo privrede treba prvo da restruktuiramo da bismo mogli da ga pomažemo. Naposletku sedma stvar je gde će veliku ulogu imati Ministarstvo finansija kao takvu, ali mislim da je opet državni projekat proces pridruživanja EU gde puno toga mora da se uradi kako bi se prosto usaglasili i krenuli u taj proces usaglašavanja regulative. Tako da ide istovremeno na našu korist, a da to ipak uradimo onoliko efikasno koliko je moguće. Još jednom da rekapituliram, hvala na onome što je bila konstruktivna rasprava, moja prva rasprava. Nadam se da ste i vi našli da je bila konstruktivna i trudili smo da dajemo odgovore i objašnjenja na svaku tačku i čeka nas još puno posla u 2014. godini. Hvala.
Pošto smo završili pretres o svim amandmanima zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, u pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, pošto smo završili raspravu o tačkama 12, 13. i 14. dnevnog reda ove sednice, podsećam vas na odredbe člana 185. stav 3. i člana 187. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine prema kojima predsednik Narodne skupštine može da odredi da dan za glasanje o Predlogu budžeta kao i o pojedinim drugim zakonima bude odmah po završetku pretresa tog predloga zakona, ne čekajući da se završi rasprava i o ostalim tačkama dnevnog reda. U skladu sa ovom odredbom predsednik Skupštine odredio je petak, 13. decembar 2013. godine sa početkom u 17,00 časova kao dan za glasanje o tačkama 12, 13. i 14. dnevnog reda ove sednice, odnosno o Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2014. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2014. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2014. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2014. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2014. godinu, Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2013. godinu i Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2013. godinu. Hvala vam lepo.
Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine u Danu za glasanje postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 133 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda. Pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2014. godinu, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 2. tačka 8.Ustava Republike Srbije, Narodna skupština usvaja budžet većinom glasova svih narodnih poslanika. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2014. godinu, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – 46, uzdržanih nema, nije glasao jedan od ukupno prisutnih 133 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona u načelu. Pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas da je O)dbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, u skladu sa članom 163. Poslovnika Narodne skupštine, odbacio amandmane narodnih poslanika: Milana Lapčevića na član 7; zajedno prof. dr Slobodana Samardžića i Petra Petkovića na član 32; zajedno Dušana Petrovića, Sanje Čeković, Miodraga Đidića, Boška Ristića, Milovana Markovića, Nebojše Zelenovića i Zlatka Dragosavljevića na član 32; i zajedno dr Nenada Popovića, Bojane Božanić i Gorice Gajić na član 32. Predloga zakona. Prema članu 163. stav 4.Poslovnika, odbačeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Sastavni deo Predloga zakona postali su: amandmani Vlade na čl. 1, 2, 3, 4, 5, 7, 14, 16. i 34. i amandman kojim je predloženo brisanje čl. 38, 39. i 40. Predloga zakona; amandmani Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava na čl. 3, 5. i 7. Predloga zakona, s obzirom da ih je predstavnik predlagača prihvatio na sednici tog Odbora, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatrad a su u skladu sa Ustavnom i pravnim sistemom Republike Srbije; amandmani narodnih poslanika: zajedno Bojane Božanić, Dušice Morčev i Gorice Gajić na član 4, sa ispravkom; Srđana Šajna na član 7, sa ispravkom; Vuka Jeremića na član 7, sa ispravkom; grupe od 62 narodna poslanika Poslaničke grupe Srpska napredna stranka na član 7, Snežane Stojanović Plavšić na član 7; Srđana Milivojevića na član 13; u istovetnom tekstu na član 38. koji su podneli narodni poslanici Srđan Milivojević i zajedno dr Nenad Popović, Bojana Božanić i Gorica Gajić i Srđana Milivojevića na član 41. Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman je podnela Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 36, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 144, od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušica Morčev i Marko Milutinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 21, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasao 161, od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik prof. dr Ružica Igić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 28, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 154, od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasao 161, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Pejčić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Đurić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 23, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 160, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Konstantin Samofalov i Milan Mirosavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 30, protiv – jedan, uzdržanih nema, nije glasalo 152, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Radmila Gerov. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 28, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 155, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 154, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Mlađan Dinkić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasao 181, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mlađan Dinkić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasao 181, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušica Morčev, Miroslav Petković i Marko Milutinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 24, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 159, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Dejan Mihajlov. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 164, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Miroslav Petković i Aleksandar Pejčić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 158, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 33, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo 150, od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 33, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Dušica Morčev i Marko Milutinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Lapčević i Miroslav Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Pejčić i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 19, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Jovanovć. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 160, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 22 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i mr Božidar Đelić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 30, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnog 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mlađan Dinkić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 181 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 31, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnog 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnog 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Verica Kalanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnog 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici mr Vladimir Ilić i Rajko Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnog 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Joković i Nenad Kitanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Stojanović Plavšić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 173 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Ana Novković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Mitrović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Radmila Gerov. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 24, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik prof. dr Ružica Igić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 21, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Pejčić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Nenad Popović, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela Skupština Autonomne pokrajine Vojvodine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 34, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Janko Veselinović i Teodora Vlahović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 28, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Bojan Kostreš, Đorđe Stojšić, Olena Papuga, Karolj Čizik i Dragan Andrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 29, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 2, 3 i 13 amandman je podneo narodni poslanik Ivan Jovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 3 amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 3 amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Slobodan Samardžić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 3 amandman je podnela narodni poslanik Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 3, 16, 25 i 30 amandman je podnela narodni poslanik Judita Popović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 3, 19, 21, 23, 24, 25, 28, 30 i 31 amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Bojan Kostreš, Đorđe Stojšić, Olena Papuga, Karolj Čizik i Dragan Andrić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 3, 19, 20 i 22 amandman sa ispravkompodnela je narodni poslanik Branka Karavidić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 3 i 25 amandman je podneo narodni poslanik Miljenko Dereta. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 3, 25, 30, 32 i 47 amandman sa ispravkom zajedno su podnele narodni poslanici Tamara Tripić i Jelena Trivan. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 3 i 29 amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić Marković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 15 i 16 amandman su zajedno podneli narodni poslanici Konstantin Samofalov i Milan Mirosavljević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16, 19, 20, 24, 28 i 32 amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Siniša Kovačević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16 i 20 amandman je podnela narodni poslanik Vesna Kovač. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16 i 20 amandman je podnela narodni poslanik Teodora Vlahović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 35, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 144 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16 i 20 amandman je podneo narodni poslanik Mlađan Dinkić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16 i 20 amandman je podnela narodni poslanik Dušica Morčev. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16 i 23 amandman su zajedno podneli narodni poslanici Laslo Varga i Arpad Fremond. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16, 20 i 21 amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovana Joksimović i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16, 20, 21, 24, 25, 27, 31 i 53 amandman je podnela Skupština Autonomne pokrajine Vojvodine. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 33, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16, 20 i 24 amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik mr Siniša Lazić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16 i 22 amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici mr Vladimir Ilić i Nikola Jovanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 175 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16 i 22 amandman je podnela narodni poslanik Radmila Gerov. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16 i 22 amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Milićević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16, 24 i 28 amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Dušan Petrović, Sanja Čeković, Miodrag Đidić, Boško Ristić, Milovan Marković, Nebojša Zelenović i Zlatko Dragosavljević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 16 i 28 amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 39, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 140 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 19 amandman su zajedno podneli narodni poslanici Balint Pastor i Zoltan Pek. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 46, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 19 amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mihajlov. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 19 i 20 amandman je podneo narodni poslanik Branislav Mitrović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 176 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 19 i 22 amandman je podnela narodni poslanik Verica Kalanović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 176 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 20 amandman je podneo narodni poslanik Ivan Joković. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 176 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 20 amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović i mr Božidar Đelić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 22 amandman je podneo narodni poslanik Ljuban Panić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 28, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20, 22 i 25 amandman je podnela narodni poslanik Jovana Mehandžić Đurđić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 37, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 142 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 24 amandman je podnela narodni poslanik Ana Novković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 175 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 24 amandman je podnela narodni poslanik Slavica Saveljić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20, 24 i 28 amandman je podnela narodni poslanik Jelena Travar Miljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 176 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20, 24 i 53 amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Senić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 25 amandman je podnela narodni poslanik Suzana Grubješić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 25 amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Miodrag Stojković i Vladimir Gordić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 40, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20, 25, 26 i 27 amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 39, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 139 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 26 amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Dušan Milisavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 31, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20, 26 i 30 amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Lučić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 27 amandman je podnela narodni poslanik Gordana Čomić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 30 amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Milovanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 30 amandman je podneo narodni poslanik Dejan Nikolić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 20 i 51 amandman je podnela narodni poslanik Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 23 i 31 amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Pejčić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 24 amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 24 amandman su zajedno podnele narodni poslanici Marija Obradović, Vesna Jovicki, Vesna Milekić i Dubravka Filipovski. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 106, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 73 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Samo da se konsultujemo da li je bilo potrebno 126za ili većina od ukupnog broja. U definiciji piše da Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvata ili ne prihvata amandman. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 24 amandman je podneo narodni poslanik Zoran Kasalović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 175 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 24 amandman je podnela narodni poslanik prof. dr Ružica Igić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdele 24 i 28 amandman je podneo narodni poslanik Nenad Kitanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 25 amandman je podneo narodni poslanik Mladen Grujić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 28 amandman su zajedno podnele narodni poslanici Gorica Mojović, Vesna Marjanović i Maja Videnović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 38, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 28 amandman sa ispravkom podneo je narodni poslanik Saša Milenić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 30 amandman je podnela narodni poslanik Ranka Savić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 173 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 30 amandman je podneo narodni poslanik Saša Dujović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 30 amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutno181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. razdeo 33 amandman je podnela narodni poslanik Jadranka Joksimović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 28, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutnog 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9.amandman su zajedno podnele narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Dušica Morčev i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupnog prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12.amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman je podnela narodni poslanik Radmila Gerov. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 167 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13.amandman su zajedno podnele narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 151 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Marija Obradović, Tamara Tripić, Vesna Jovicki, Donka Banović, Jelena Travar Miljević, Vesna Milekić i Dubravka Filipovski. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 78, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 104 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 168 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Popović, Dušica Morčev i Bojana Božanić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Janko Veselinović i Teodora Vlahović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 168 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 150 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 171 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno prisutno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Radmila Gerov, Judita Popović i Kenan Hajdarević zajedno su podneli amandman kojim predlažu da se posle člana 17. doda novi član 17a. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutna 179 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Milica Vojić Marković i Donka Banović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno prisutno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Nenad Popović i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 25. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman su zajedno podnelo narodni poslanici Dušica Morčev i Marko Milutinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 168 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 28. amandman je podnela narodni poslanik Teodora Vlahović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Joković i Rajko Stevanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Verica Kalanović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman sa ispravkom zajedno su podnele narodni poslanici Suzana Grubješić, Ana Novković i Jelena Travar Miljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nikola Jovanović i mr Vladimir Ilić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman sa ispravkom podnela je narodni poslanik Sanja Jefić Branković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman sa ispravkama zajedno su podneli narodni poslanici Jovana Joksimović, Balša Božović i mr Božidar Đelić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 19, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 161 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman sa ispravkom zajedno su podneli narodni poslanici Saša Maksimović i Slavica Saveljić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 178 od ukupno prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Teodora Vlahović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Konstantin Samofalov i Milan Mirosavljević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 167 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 29, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici prof. dr Slobodan Samardžić, dr Nenad Popović i Petar Petković. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 32, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici zajedno prof. dr Janko Veselinović, Teodora Vlahović i mr Božidar Đelić i zajedno Judita Popović, Radmila Gerov i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 34. amandman je podneo narodni poslanik Mlađan Dinkić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutno 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Verica Kalanović i zajedno dr Nenad Popović, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 33, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 36, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Radmila Gerov, Judita Popović i Kenan Hajdarević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 171 od ukupno prisutna 182 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Nenad Popović, Aleksandar Pejčić i Milan Lapčević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 24, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutna 182 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Milivojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 31, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 151 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Nenad Popović, Dušica Morčev, Gorica Gajić i Marko Milutinović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Marija Obradović, Tamara Tripić, Vesna Jovicki, Donka Banović, Jelena Travar Miljević, Vesna Milekić i Dubravka Filipovski. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 81, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 101 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Bojana Božanić, Dušica Morčev i Gorica Gajić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutna 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Poštovani narodni poslanici, dobio sam obaveštenje od službe Narodne skupštine da je, usvajanjem amandmana Vlade i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava na članove 3. i 7. Predloga zakona, nastupila situacija iz člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, odnosno da je usled usvajanja tih amandmana nastala potreba da nadležni odbor podnese nove amandmane kojima se vrši usaglašavanje usvojenih amandmana međusobno i sa tekstom Predloga zakona. Radi toga određujem pauzu u trajanju od 10 minuta, i molim vas da se odmah sastanu Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava i Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo u sali 1 Narodne skupštine i podnesu potrebne amandmane, odnosno izveštaj. [[Posle pauze.]] Nastavljamo sa radom. Pre nego što nastavimo sa odlučivanjem, potrebno je da utvrdimo kvorum. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 132 narodna poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Uručeni su vam amandmani Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava i izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo. Na osnovu člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava podneo je amandman na član 3. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 44 od ukupno prisutnih 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Na osnovu člana 165. Poslovnika Narodne skupštine, Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava podneo je amandman na član 7. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 43 od ukupno prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2014. godinu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – 40, uzdržanih – nema, nije glasao jedan od ukupno prisutnih 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2014. godinu. Pošto smo usvojili Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2014. godinu, prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka kojima Narodna skupština daje saglasnost na finansijske planove za 2014. godinu Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje, Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje, Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika i Nacionalne službe za zapošljavanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2014. godinu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – 38, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2014. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2014. godinu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 131, protiv – 41, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2014. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2014. godinu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – 40, uzdržanih – nema, nije glasalo pet od ukupno prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2014. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2014. godinu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – 40, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2014. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2013. godinu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – 39, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutnih 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2013. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2013. godinu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – 38, uzdržanih – nema, nije glasalo šest od ukupno prisutna 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2013. godinu. Nastavljamo sa radom u ponedeljak u 10.00 sati.